Специален доклад Европейският институт за 
иновации и технологии 
следва да промени 
механизмите си за 
постигане на резултати и 
някои елементи на модела 
си на функциониране, за 
да постигне очакваното 
въздействиеBG 2016  № 04
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2016 г.
Print ISBN 978-92-872-4250-1 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/22201 QJ-AB-16-003-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-4271-6 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/564966 QJ-AB-16-003-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-4222-8 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/67520 QJ-AB-16-003-BG-E
© Европейски съюз, 2016 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
За всяко използване или възпроизвеждане на изображението в каре 1 на стр. 10 трябва да бъде поискано 
разрешение директно от притежателя на авторските права.
Европейският институт за 
иновации и технологии 
следва да промени 
механизмите си за 
постигане на резултати и 
някои елементи на модела 
си на функциониране, за 
да постигне очакваното 
въздействие
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2016  № 04
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съот -
ветствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си 
задачи така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, 
проверявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав IV — с ръководител Milan Martin Cvikl, член 
на ЕСП. Този състав е специализиран в извършването на одит на приходите, изследванията и вътрешните поли -
тики, финансовото и икономическото управление и институциите и органите на Европейския съюз. Одитът беше 
ръководен от члена на ЕСП Alex Brenninkmeijer, със съдействието на ръководителя на неговия кабинет — Antonius 
Moonen, Raphael Debets — аташе, и Michael Schuppan — стажант; Paul Stafford — главен ръководител; Maria 
Echanove — ръководител на задача; Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt and Juan Vazquez Rivera — одитори.
От ляво надясно : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Съдържание
Точки
 Речник на термините и съкращенията
I – IX Кpатко изложение
1 – 13 Въведение
1 – 2 Европа изостава в областта на иновациите
3 – 6 Изместване на фокуса на политиката на ЕС в посока към иновациите
7 – 13 Европейският институт за иновации и технологии
7 – 8 Мисия и цел на Европейския институт за иновации и технологии (EIT)
9 – 13 Как се извършва това на практика?
14 – 18 Обхват и подход на одита
19 – 103  Констатации и оценки
19 – 23 EIT се основава на логична концепция
24 – 68 Някои основни елементи не са били добре проектирани
25 – 26 Триъгълникът на знанието не е отразен в достатъчна степен на ниво Комисия
27 – 33 Финансирането от EIT за допълнителни дейности се основава на недостатъчно добра дефиниция
34 – 37 Предполагаемият ефект на лоста не е демонстриран и не е реалистичен
38 – 39 Областите на знание и иновации (ОЗИ) вероятно няма да постигнат финансова устойчивост
40 Фондацията на ЕIT не е привлякла допълнителни средства
41 – 50 Процесът на сключване на годишно споразумение за безвъзмездна финансова помощ не насърчава 
в достатъчна степен иновационни действия в ОЗИ
04 Съдържание 
51 – 54 Съществуващите ключови показатели за изпълнение не са подходящи за ефективен мониторинг
55 – 57 Участието на частния сектор следва да се увеличи
58 – 62 Моделът на EIT не определя в достатъчна степен цели в подкрепа на съществуващите МСП
63 – 64 Няма достатъчно конкретно полезно взаимодействия и допълване
65 – 68 Някои елементи на EIT се ценят много: акцентът върху пазара, дългосрочната перспектива, 
автономността на ОЗИ и колокационните центрове
69 – 95 Необходимо е да се подобри прилагането на модела на EIT
69 EIT все още не е напълно автономен
70 – 72 EIT не изпълнява функцията си на инвеститор, оказващ въздействие
73 Конкурентният механизъм за финансиране, подценява изпълнението
74 – 79 Съществува значителна административна и одитна тежест за партньорите в ОЗИ
80 – 84 Съществува недостиг на ресурси за EIT и в миналото институтът не е бил управляван добре
85 – 86 Финансовата подкрепа на EIT е концентрирана
87 – 88 Липсва прозрачност на ОЗИ
89 – 95 ОЗИ са стимулирали мрежа за иновации и предприемаческа култура, но с малко доказани осезаеми 
резултати или въздействие до момента
96 – 103  Бъдещето
97 – 98 Въведени са принципите на финансова устойчивост
99 – 100  Определението за допълнителни дейности на ОЗИ е преразгледано
101 Ще бъдат разработени по-съдържателни ключови показатели за изпълнението
102 EIT се стреми да включи повече държави
103 В процес на обсъждане са нови рамкови споразумения за партньорство
05 Съдържание 
104 – 111 Заключения и препоръки
105 Концепция
106 – 107  Модел на функциониране
108 – 109  Изпълнение и въздействие
 Приложение I — Регионални колокационни центрове на територията на Европа
 Приложение II — Цели на EIT
 Отговори на Комисията
06
 Речник на термините 
и съкращенията
EIT: Европейски институт за иновации и технологии.
Бизнес инкубатор : Бизнес инкубаторът е организация, която има за цел да подпомага успешното създаване 
и по-нататъшното развитие на предприятия. В много случаи той предлага достъп до физическа бизнес 
инфраструктура, индивидуализирани услуги в помощ на даден бизнес и възможности за изграждане 
и поддържане на мрежа от контакти.
Въздействие : Дългосрочни социално-икономически последици, които е възможно да се наблюдават след 
известен период от време от приключването на дадена интервенция и които могат да засегнат както преките 
адресати на интервенцията, така и непреките адресати, попадащи извън обхвата на интервенцията.
ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ : Генерална дирекция „Вътрешен 
пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ на Европейската комисия има задачата да насърчава 
благоприятстваща растежа рамка за европейските предприятия. ГД „Вътрешен пазар, промишленост, 
предприемачество и МСП“ отговаря за редица дейности, които имат за цел да подобрят бизнес средата, 
по-специално за МСП, както и за подкрепа за развитието на силна и устойчива индустриална основа, 
позволяваща конкурентоспособност в световен план.
ГД „Изследвания и иновации“ : Генерална дирекция „Изследвания и иновации“ на Европейската комисия 
отговаря за политиката за научни изследвания и иновации на Европейския съюз, както и за координацията 
на свързаните с това дейности. Тя финансира иновационните дейности чрез рамковите програми, като 
настоящата рамка е „Хоризонт 2020“.
ГД „Образование и култура“ : Генерална дирекция „Образование и култура“ на Европейската комисия 
е изпълнителният орган на Европейския съюз, отговарящ за политиката в областта на образованието, 
културата, младежта, езиците и спорта. ГД „Образование и култура“ е надзорният орган на EIT.
Европа 2020 : „Европа 2020“ е стратегията на ЕС за растеж през следващите години, която цели превръщането 
на ЕС в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика.
ЕСП : Европейска сметна палата.
Колокационен център : Създава се и се управлява от Общността на знание и иновации. Колокационният 
център представлява географски център за практическа интеграция на Триъгълника на знанието. 
Колокационните центрове осигуряват офис пространство, в което иноваторите могат физически да се срещат 
и работят заедно.
КПИ : Ключовите показатели за изпълнение се използват за измерване на фактори, които са от решаващо 
значение за успеха на дадена организация.
ОЗИ : Общността на знание и иновации е до голяма степен автономно партньорство на водещи висши учебни 
заведения, научноизследователски организации, дружества и други заинтересовани страни от иновационния 
процес, които се занимават с обществените предизвикателства чрез разработване на продукти, услуги 
и процеси и чрез поощряване на иновативността и предприемчивостта у хората.
Резултат : Непосредствените промени, които настъпват за преките адресати при приключването на участието 
в дадена интервенция.
Речник на термините и съкращенията 07
Триъгълник на знанието : Приносът на висшето образование към заетостта и растежа може да се подсили 
чрез тесни и ефективни връзки между образованието, научните изследвания и иновациите — трите страни на 
„Триъгълника на знанието“.
Фундаментални изследвания : Фундаменталните изследвания са експериментална или теоретична дейност, 
предприета с основна цел придобиване на нови знания за фундаменталните причини за явленията или 
наблюдаемите факти, без да се цели каквото и да било конкретно приложение или използване.
„Хоризонт 2020“ : „Хоризонт 2020“ е програмата приемник на 7РП. С първоначален бюджет от 77 млрд. евро 
за периода 2014—2020 г., нейната основна цел е да прави необходимото Европа да произвежда наука на 
световно ниво, да премахва пречките пред иновациите и да улеснява сътрудничеството между публичния 
и частния сектор за създаването на иновации. EIT е част от „Хоризонт 2020“.
7РП : Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни 
дейности (7РП) беше основният инструмент на Европейския съюз за подпомагане на научните изследвания 
и иновациите през периода 2007—2013 г. EIT не е част от 7РП.
08
 Кpатко  
изложение
I
Слабите връзки между сферите на образованието, науката и бизнеса често се посочват като една от основ -
ните причини, поради които Европа изостава в областта на иновациите в сравнение със своите конкуренти. 
Създаденият през 2008 г. Европейски институт за иновации и технологии (EIT) си поставя амбициозната 
цел да преодолее тази бариера. Мисията на EIT е да засили иновационния капацитет на ЕС „като насър -
чава полезното взаимодействие и сътрудничеството между […] академични, научноизследователски 
и иновационни дейности, които отговарят на най-високите стандарти, включително чрез поощряване на 
предприемачеството“.
II
С първоначален бюджет от 3 млрд. евро за периода 2008—2020 г., EIT има важна роля в стратегията „Европа 
2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Обхващащ целия иновационен цикъл на равнище 
ЕС — от лабораторията до пазара— EIT има за цел да насърчи сътрудничеството на най-добрите изобре -
татели и новатори от академичните среди, научните изследвания и бизнеса, с цел да работят заедно върху 
основни предизвикателства пред обществото, каквито са изменението на климата, енергийната ефективност, 
цифровите иновации, здравеопазването и суровините.
III
EIT не е изследователски център и не допринася пряко за финансирането на отделни проекти. Вместо това 
той предоставя безвъзмездна финансова помощ на „Общностите на знания и иновации“ (ОЗИ). Избрани на 
конкурентна основа, ОЗИ са автономни партньорства на съществуващи предприятия, научноизследователски 
институти и университети. По-специално те извършват: 1) обучителни и образователни дейности, 2) колек -
тивни научни изследвания с иновационна насоченост и 3) новаторско създаване и развитие на собствен 
бизнес.
IV
Ние проверихме дали EIT е ефективен инструмент за насърчаване на иновациите в ЕС. Анализирахме дали 
концепцията и моделът на функциониране на EIT отговарят на нуждите на иновационните общности и напра -
вихме оценка на изпълнението и мониторинга на дейностите на EIT. Сметната палата стигна до заключението, 
че въпреки основателната причина за съществуването на EIT, неговата сложна оперативна рамка и проблеми 
в управлението са затруднили цялостната му ефективност.
V
Основните причини за създаване на EIT са добре обосновани и одобрени като цяло от заинтересованите 
страни — слаби връзки между предприятията, изследователските институти и висшите учебни заведения, 
неуспехи при въвеждането на резултатите от научните изследвания на пазара и липса на предприемаческа 
култура са мотиви за неговото създаване с цел да се разрешат тези конкретни проблеми. Благодарение на 
EIT, трите стартирани през 2010 г. ОЗИ са свързали повече от 500 партньори в различни дисциплини, държави 
и сектори. ОЗИ са автономни — характеристика на EIT, която се цени особено много от партньорите в ОЗИ. 
Чрез EIT ОЗИ предлагат нови възможности за осъществяване на иновационни дейности и насърчават пред -
приемаческата култура.
Кpатко изложение 09
VI
Въпреки това, одитът откри някои слабости в ключови концепции и оперативни процеси:
а) Моделът на финансиране на EIT включва концепцията за допълнителни дейности на ОЗИ, които не се 
финансират от EIT. Това условие на финансиране има малка или няма никаква добавена стойност, което 
ненужно усложнява извършването на мониторинг и докладването на финансовото участие на EIT;
б) Практическите договорености между EIT и ОЗИ, като например условията за безвъзмездна финансова 
помощ на EIT за ОЗИ, са неподходящи, предвид естеството на иновационните дейности, които EIT цели да 
подкрепи;
в) Финансовата устойчивост на ОЗИ е съмнителна. Предприятията не участват в достатъчна степен в дей -
ностите на ОЗИ, дори когато тяхното участие е условие за успеха на EIT. Финансирането по линия на EIT 
е концентрирано в малко държави и в ограничен брой партньори в ОЗИ; и
г) Показателите за изпълнение, както и процесите на мониторинг и докладване не дават информация за 
резултатите и въздействието.
VII
Седем години след създаването си, EIT все още не е напълно независим в оперативно отношение от Европей -
ската комисия. Това е възпрепятствало процеса на вземане на решения. EIT не е институтът, който се очаква 
да оказва въздействие. Резултатите на ОЗИ не се вземат предвид в достатъчна степен при извършване на 
окончателното плащане на безвъзмездната финансова помощ. До 2015 г. ЕIT рядко е отказвал плащане на раз -
ходи поради липса на резултати.
VIII
Все още не се е проявило въздействието от коригиращите действия, предприети от Комисията и EIT през 
2015 г. Изложените по-долу заключения и препоръки са целесъобразни и предприетите във връзка с тях 
действия трябва да бъдат проследени.
IX
Ако EIT иска да стане значим иновационен институт, както е било първоначално предвидено, необходими са 
значителни законодателни и оперативни корекции, чрез които да се насърчи по-активно потенциала за ино -
вации на ЕС. ЕСП отправя следните препоръки:
1) Комисията да предложи на Европейския парламент и на Съвета изменено правно основание за EIT, което 
да преразглежда модела на финансиране на EIT;
2) Споразумението за безвъзмездна финансова помощ за EIT а) да обхваща по-дълъг период от календарната 
година и б) да бъде подписвано преди началото на дейностите;
3) EIT да пренасочи своя подход така че да се постига въздействие. За тази цел той следва да се стреми към 
по-голяма автономност и да се възползва от гъвкавостта на правното основание на „Хоризонт 2020“. 
По-специално, следва да се приемат специфични правила, адаптирани към нуждите на партньорите 
в ОЗИ. EIT следва да разреши своите проблеми, свързани с наемането на персонал, за да може да осъщест -
вява непрекъснат мониторинг на дейността на ОЗИ;
4) EIT да разработи анализ на базата на въздействието. EIT следва също така да рационализира своите про -
цедури за мониторинг и отчет.
10
 Въведение
1 Теория, разработена 
в Зелената книга относно 
иновациите, Европейска 
комисия, 1995 г.
Европейският парадокс — примерът на графена
Графенът е структурен материал на основата на въглерод, който е открит през 2004 г. от Андрей Гейм, 
професор по физика в Университета на Манчестър. Поради многобройните си изключителни свойства 
(той е по-лек от стоманата, но независимо от това е по-здрав и притежава висок капацитет за топлинна 
и електрическа проводимост) графенът има огромен потенциал за широки приложения от високоефек -
тивни електронни устройства до съхранение на енергия.Каре 1Европа изостава в областта на иновациите
01 
Изследвания на Комисията показаха, че ЕС няма иновационна култура, 
в която добрите идеи лесно да могат да бъдат превръщани в нови продукти 
и услуги. Той не е успял да превърне своите високи постижения в областта 
на основните научни изследвания в пазарно ориентирани иновации. Каре 1  
дава пример за този неуспех, който е наречен „Европейският парадокс“1.
Източник : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014 г. Лиценз от CC-BY
От момента на откриване на графена в световен мащаб са подадени повече от 11 000 патента, свързани 
с него, и заявки за патенти. От Обединеното кралство обаче са подадени по-малко от 1 % от тези заявки, 
а почти две трети са от организации от Азия, според данни от Cambridge IP — базирана в Обединеното 
кралство компания за технологична стратегия.
Източник : Sarah Gordon „Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance“ („Бюрокрацията и разходите са в основата на 
слабите резултати по отношение на патентите в Европа“), Financial Times , декември 2014 г.
11 Въведение 
2 Съюз за иновации — 
инициатива на „Европа 2020“ 
(http://ec.europa.eu/research/  
innovation-union/
index_en.cfm).
Определение за иновация
Иновацията  представлява реализиране на нов или значително подобрен продукт (стока или услуга) 
или процес, нов маркетингов метод или нов организационен метод на бизнеспрактики, организация 
на работното място или външни отношения. Минималното изискване за иновация е продуктът, проце -
сът, маркетинговия метод или методът на организация да бъдат нови (или значително подобрени) за 
предприятието.
Иновационни дейности  са всички научни, технологични, организационни, финансови и търговски мер -
ки, които в действителност водят или са предназначени да доведат до прилагането на иновации. Ино -
вационните дейности включват също така научноизследователска и развойна дейност, която не е пряко 
свързана с развитието на определена иновация.
Източник : „Измерване на научните и технически дейности“ (Наръчник от Осло) – Насоки за събиране и тълкуване на иновационни 
данни, трето издание, съвместна публикация на ОИСР и Евростат., 2005 г.Каре 202 
За да се справи с този проблем, ЕС се стреми да се превърне в основана на 
знания икономика, съсредоточена върху амбициозна програма за научно -
изследователска дейност и иновации. Стратегията на Европейския съюз е за 
създаване на благоприятна за иновациите среда, улесняваща претворяване -
то на важни идеи в продукти и услуги, които ще създадат растеж и работни 
места за нашата икономика2. Каре 2  съдържа определение за иновации, 
които наистина са основен двигател на икономическия растеж и създаването 
на работни места.
Изместване на фокуса на политиката на ЕС в посока 
към иновациите
03 
Неспособността на Европа да превърне изобретенията в продаваеми стоки 
и услуги накара ЕС да преосмисли своите политики в областта на научните 
изследвания. Публичните политики на ЕС традиционно са съсредоточени 
върху основните научни изследвания3, които са продиктувани повече от 
любознателност, отколкото от някаква потенциална пазарна реализация. 
Предполагаше се, че основните научни изследвания ще дадат тласък на 
приложните научни изследвания, което на свой ред ще доведе до иновации 
и пазарна реализация. Тези политики обаче често пренебрегват капацитета 
за усвояване на пазара и необходимостта от подкрепа за иновациите, изис -
квана от частния сектор.3 Големите бенефициенти от 
предишни Европейски 
рамкови програми за 
научноизследователска 
и развойна дейност са 
научни изследователи извън 
сферата на бизнеса 
(Междинна оценка на Седма 
рамкова програма — доклад 
на експертната група, 12 
ноември 2012 г.).
12 Въведение 
4 Бяха въведени съвместни 
технологични инициативи, 
които да отговорят по-добре 
на нуждите на 
промишлеността 
в конкретни области на 
научните изследвания. Това 
са независими органи на ЕС 
с участието на 
промишлеността и, в някои 
случаи, на държавите 
членки.
5 Инструментът за 
финансиране с поделяне на 
риска е стартиран, за да се 
подобри достъпът до 
дългово финансиране за 
изпълнители на научни 
изследвания, особено при 
по-високорискови 
инвестиции 
в научноизследователската 
дейност, технологичното 
развитие и иновациите.
6 Механизмът за висок растеж 
и иновации на МСП 
в рамките на Програмата за 
конкурентоспособност 
и иновации предоставя 
рисков капитал за 
иновативните МСП и МСП 
с висок потенциал за растеж.
7 Слабата ангажираност на 
предприятия към разходите 
за научноизследователска 
и развойна дейност често се 
посочва като една от 
причините за 
незадоволителните 
резултати на ЕС. Според 
Евростат, 
научноизследователската 
и развойната дейност, 
извършвана в сектора на 
предприятията, се равнява 
на 1,30 % от БВП на ЕС28 през 
2012 г., в сравнение с 2,49 % 
в Япония (по данни за 2010 г.) 
и 1,83 % в САЩ (по данни за 
2011 г.).04 
Европейската комисия постави по-силен акцент върху края на иновацион -
ния цикъл с цел въвеждане на резултатите от научноизследователската 
дейност на пазара. За разлика от своите предшественици, „Хоризонт 2020“ 
(настоящата Рамкова програма за научни изследвания и иновации) изрично 
финансира иновации. Въведени са нови публични инструменти на ЕС като 
публично-частни партньорства (напр. СТИ4), схеми за отпускане на заеми 
и гаранционни схеми (например МФПР5) и рисков капитал (напр. GIF6), за да 
се засилят иновациите в Европа и да продължи да се насърчава участието на 
бизнеса в иновационни дейности7.
05 
Въпреки това тези иновативни инициативи на ЕС не са взели под внимание 
връзките между основните заинтересовани страни в рамките на „Триъгълни -
ка на знанието“ — взаимодействието между научните изследвания, образо -
ванието и иновациите (вж. фигура 1 ). Икономическият растеж се основава на 
по-широка, добре функционираща „система от знания и иновации“, в която 
от решаващо значение е продуктивното взаимодействие между всички 
иновативни участници. По-добро разбиране на тези отношения в рамките 
на триъгълника на знанието е насърчило разработването на нова публична 
схема, целяща да подкрепи цялата иновационна екосистема. Фигура 1Триъгълник на знанието
Иновации
Образование ИзследванияНови пазари
Нови умения Нови знания
Източник:  ЕСП.
13 Въведение 
8 COM(2005) 24 окончателен 
от 2 февруари 2005 г. — „Да 
работим заедно за растеж 
и работни места — нов старт 
на Лисабонската стратегия“.
9 Решение № 1312/2013 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 11 декември 2013 г. 
относно стратегическата 
иновационна програма на 
Европейския институт за 
иновации и технологии (EIT): 
приносът на EIT за по-
иновативна Европа (ОВ L 347, 
20.12.2013 г., стр. 892).
10 Член 3 от Регламент (ЕС) 
№ 1292/2013 на Европейския 
парламент и на Съвета от 
11 декември 2013 г. за 
изменение на Регламент (ЕО) 
№ 294/2008 за създаване на 
Европейски институт за 
иновации и технологии (ОВ 
L 347, 20.12.2013 г., стр. 147).
11 „Хоризонт 2020“ е създаден 
с Регламент № 1291/2013 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 11 декември 2013 г. 
(ОВ L 347, 20.12.2003 г., 
стр. 104). Тя е програмата 
приемник на 7РП и ще се 
провежда от 2014 г. до 2020 г. 
с бюджет от 77 млрд. евро.06 
Комисията представи широкообхватна иновационна стратегия за ЕС, насоче -
на към превръщане на инвестициите в знания в продукти и услуги, и пред -
ложи създаването на специален орган, който да действа като притегателна 
сила за най-добрите умове и идеи и дружества от цял свят8: Европейският 
институт за иновации и технологии (EIT) беше създаден през 2008 г.
Първоначално лого на EIT
Европейският институт за иновации и технологии
Мисия и цел на Европейския институт за иновации 
и технологии
07 
EIT има за цел да запълни празнината, която съществува между универ -
ситетите, насочени към научните изследвания, и пазарно ориентираните 
дружест  ва. Концепцията на EIT за интегриран подход към Триъгълника на 
знанието е уникална възможност за насърчаване на иновациите и предприе -
мачеството чрез схема на ЕС. Освен това EIT има ясна цел — да се съсредото -
чи върху постигането на осезаеми резултати и конкретни ползи за общество -
то чрез „превръщане на резултатите от научните изследвания и иновациите 
в продукти и услуги с висока стойност“9.
08 
С бюджет от над 300 млн. евро за периода 2008—2013 г. и 2,7 млрд. евро, пър -
воначално планирани за периода 2014—2020 г., EIT има важна роля в страте -
гията „Европа 2020“ — „да допринесе за устойчив европейски икономически 
растеж и конкурентоспособност чрез засилване на иновационния капацитет 
на държавите членки и на Съюза с цел справяне с големи предизвикателства, 
пред които е изправено европейското общество. Той постига това, като на -
сърчава полезното взаимодействие и сътрудничеството между, и обединява 
академични, научноизследователски и иновационни дейности, които отгова -
рят на най-високите стандарти, включително чрез поощряване на предприе -
мачеството“10. EIT вече е включен в настоящата рамкова програма за научни 
изследвания и иновации „Хоризонт 2020“11.
14 Въведение 
Как се извършва това на практика?
09 
Под надзора ГД „Образование и култура“ на Европейската комисия, EIT дейст -
ва като децентрализиран орган на ЕС. Седалището му се намира в Будапеща 
(EIT HQ). EIT не е изследователски център и не допринася пряко за финан -
сирането на отделни проекти. Вместо това той предоставя безвъзмездна 
финансова помощ на „Общностите на знанието и иновациите“ (ОЗИ) — струк -
турирани партньорства на съществуващи предприятия, научноизследова -
телски институти и университети (партньорите в ОЗИ). ОЗИ са в основата на 
дейностите на ЕИТ и са основният начин, по който Европейският институт 
за иновации и технологии трябва да постигне своите цели (вж. фигура 2  за 
схема на модела на EIT). Фигура 2Схема на модела на EIT
Източник:  ЕСП.Бизнес план
Доклад за 
изпълнението
евро
€ € €
Партньорите в рамките на ОЗИ работят заедно по иновационни дейности Партньор в ОЗИ Партньор в ОЗИ Партньор в ОЗИОЗИ
Мрежа от:
- Предприятия 
- Изследвания
- ОбразованиеEIT
Будапеща
15 Въведение 
10 
ОЗИ следва да осигури превръщане на визията и политиките на EIT в ефек -
тивни действия. ОЗИ са избрани чрез конкурентна процедура въз основа на 
приоритетните теми с голямо обществено отражение. Пет ОЗИ са избрани от 
EIT за финансово подпомагане — вж. фигура 3 . Всяка ОЗИ се представлява от 
автономна организация — ОЗИ „Правен субект“, за сключване на договорни 
споразумения с EIT. Фигура 3Петте ОЗИ, подбрани и финансирани от EIT
Източник:  ЕСП/EIT.
Стартирани през 
2015 г.Стартирани през 
2010 г.
115Да засили конкурентоспособността, растежа и привлекателността 
на Европейския сектор на суровините посредством радикални 
иновации и предприемачествоEIT „Суровини“209Да засили предприемачеството и иновациите в областта на 
здравословния живот и активния живот на възрастните хора, като 
осигури на най-талантливите хора в Европа нови възможности
и ресурси в полза на всички гражданиEIT „Здравеопазване“242Да стане водещата сила за иновации и предприемачество в 
областта на устойчивата енергияОЗИ „Иновативна енергетика“209Да създава възможности за иноваторите да търсят решения за 
климатичните промени и да определят световната икономикаОЗИ „Климат“115Да води ЕС към лидерство в иновациите чрез ИКТ за 
икономически растеж и качество на животаEIT „Цифрови технологии“Брой партньори
в ОЗИМисия ОЗИ
16 Въведение 
12 Акцентът върху бизнес 
приложения е основната 
разлика с традиционните 
съвместни 
научноизследователски 
проекти като тези, 
предложени чрез 
конкурентни покани на РП7.11 
Споразумението за безвъзмездна финансова помощ на EIT определя макси -
малния годишен размер на финансирането, както и портфейл от дейности, 
които да бъдат предприети от ОЗИ за календарната година на подписването 
на споразумението. Планираният портфейл от всички дейности на ОЗИ тряб -
ва да бъде включен в неговия бизнес план, приложен към споразумението 
за безвъзмездна финансова помощ. Тези дейности на ОЗИ, могат да бъдат 
разделени на четири основни направления за действие:
i) образование;
ii) иновационни проекти;
iii) предприемачество; както и
iv) управление и други оперативни разходи на ОЗИ.
12 
По направлението за действие в областта на образованието, EIT финансира 
дейности за образование и обучение за магистърска и докторска степен, 
с акцент върху предприемачеството и новаторските умения. В рамките на 
второто направление за действие, насочени към иновации проекти се изпъл -
няват от консорциум от партньори в ОЗИ, подбрани чрез вътрешна конкур -
сна процедура, организирана и управлявана от ОЗИ „Правен субект“. Целта 
е да се преодолее разликата по отношение на иновациите между научните 
изследвания и пазара чрез финансиране на проекти, свързани с дейности 
за развитие на бизнеса12. Направлението за действие в областта на пред -
приемачеството има за цел да стимулира създаването на предприятия чрез 
бизнес инкубатори и да ускори развитието на предприятията посредством 
финансова и техническа подкрепа за растежа на стартиращите предприятия. 
Една от основните му цели е да се намали „времето за достигане до пазара“ 
за новите предприятия, чрез демонстрационни дейности, улесняващи опита 
лаборатории и пазарни проучвания.
13 
Четвъртото направление на действие обхваща разходи, свързани с управ -
лението на ОЗИ и неговите колокационни центрове. Всяка ОЗИ притежава 
регионални колокационни центрове в цяла Европа (вж. приложение I ). Това 
са места за физическо провеждане на заседания и съвместна работа, целящи 
постигане на иновации на местно равнище.
17
 Обхват и подход  
на одита
13 Разположени в Гренобъл 
(ОЗИ „Иновативна 
енергетика“, InnoEnergy), 
Лондон (напр. ОЗИ „Климат“ 
и EIT „Цифрови технологии“) 
и в Стокхолм (EIT „Цифрови 
технологии“ и ОЗИ 
„Иновативна енергетика“).
14 ОЗИ само предоставиха 
валидни електронни адреси 
за 298 партньори на ОЗИ (от 
546), 113 от които са 
отговорили напълно на 
анкетата, което 
представлява 38 % 
отговорили участници.14 
Целта на одита на ЕСП беше да направи оценка дали дали EIT е ефективен 
инструмент за насърчаване на иновациите в ЕС. По-специално, бяха разгле -
дани концепцията, проектирането и изпълнението на EIT, за да се прецени 
дали този нов инструмент върви по правилния път за постигане на общата 
цел за стимулиране на иновациите в ЕС чрез интегриране на Триъгълника на 
знанието.
15 
Одитът беше проведен от декември 2014 г. до юни 2015 г. и включваше дей -
ности на ОЗИ и EIT от 2010 до 2014 г. EIT е предприел няколко инициативи 
през 2015 г. и те са описани в точки 96—103. Одиторите се срещнаха с пред -
ставители на следните институции:
 ο ГД „Образование и култура“ към Европейската комисия;
 ο Седалището на EIT (EIT HQ);
 ο Трите правни субекта на ОЗИ;
 ο Седем партньори в ОЗИ; както и
 ο Пет колокационни центъра13.
16 
Партньорите в ОЗИ бяха избрани въз основа на размера на полученото 
финансиране от EIT. Използван е и втори критерий, за да се гарантира, че 
извадката от партньори, участващи в ОЗИ, обхваща всички ОЗИ, създадени 
през 2010 г., и всички видове организации, представляващи трите страни на 
„Триъгълника на знанието“ (т.е. университети, изследователски институти 
и предприятия). На базата на извадка са проверени също така дейностите на 
ОЗИ, финансирани от EIT.
17 
Одитният подход беше допълнен от:
 ο Онлайн проучване за събиране на мнения на партньорите в ОЗИ14;
 ο Количествен анализ на докладваните разходи на ОЗИ за периода 
2010—2014 г.;
 ο Преглед на научната литература относно иновациите и EIT; както и
 ο Анализ на инициативите, предприети от EIT и от Комисията по време на 
и след нашия одит.
18 
Преди одита беше организирано заседание на ключови заинтересовани 
страни, за да разберат по-добре главните предизвикателства пред EIT. Дан -
ните и заключенията от годишния одит на Сметната палата на финансовите 
отчети на ЕИТ също бяха използвани като източник на информация.
18
 Констатации  
и оценки
EIT се основава на логична концепция
19 
Заинтересованите страни и по-голямата част от партньорите в ОЗИ, участва -
ли в проучването, са на мнение, че основните препятствия пред иновациите 
са следните, по ред на важност за участниците в допитването (вж. фигура 4 ):Фигура 4Основни препятствия пред иновациите според 
анкетираните лица
Източник : ЕСП.64 %77 %79 %83 %90 %Процент на респондентите, които са съгласни 
Недостатъчни инвестиции в иновационни 
дейности от висшето образование и от 
частния сектор Ограничено участие на предприятията
в разработването на образователните курсове, 
предлагани от висшето образование Т руден достъп до финансиране Натиск за получаване на незабавна 
финансова възвръщаемост Административни и правни препятствия 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Други установени препятствия пред иновациите в ЕС са: твърде много раз -
лични публични механизми за финансиране със собствени правила, които 
намаляват цялостната ефективност на схемите за публично подпомагане; 
прекалено голямо разпокъсване на усилията в областта на научните изслед -
вания в рамките на ЕС, което води до скъпоструващо дублиране; липса на 
общи стратегии и/или взаимодействие на програмите на ЕС с други евро -
пейски, национални и местни програми в подкрепа на иновациите; същест -
вуването на различни правни системи на национално равнище ограничава 
трансграничните иновации; липса на ефективен вътрешен пазар на ЕС, което 
увеличава трудностите за търговската реализация на нови продукти/услуги 
в други страни от ЕС.
19 Констатации и оценки  
21 
Почти 80 % от анкетираните са на мнение, че публичните схеми за подпома -
гане на иновациите не са насочени в достатъчна степен към пазарни прило -
жения. Това мнение беше потвърдено и по време на събеседванията. Според 
66 % от анкетираните в проучването, целите на EIT са от значение за преодо -
ляване на основните пречки, които възпрепятстват иновациите в Европа — 
вж. приложение II  за целите на EIT. Всички интервюирани лица потвърдиха 
причините и необходимостта от създаване на нов инструмент на ЕС (EIT), 
който се различава от съществуващите.
22 
Пазарните недостатъци, които EIT има за цел да отстрани (вж. фигура 5 ), са 
структурните слабости, които възпрепятстват иновациите и следователно 
представляват пречка за икономическия растеж и създаването на работни 
места. Няма достатъчно развитие на предприемаческата култура. Липсата на 
търговска реализация на резултатите, както и ниската степен на сътрудни -
чество между университетите, насочени към научни изследвания, и пазарно 
ориентираните дружества често се посочват като основни причини за изо -
ставането на ЕС в постиженията в областта на иновациите. Висшето образо -
вание не е насочено в достатъчна степен към насърчаване на новаторите 
и предприемачите. Съществува необходимост в образователните програми 
на висшето образование да се включат иновации и предприемачески умения. Фигура 5Пазарните недостатъци, които EIT има за цел да 
преодолее
Източник:  ЕСП.Слабо 
привличане/
задържане на 
таланти Резултатите от 
изследванията не 
достигат до 
пазарите 
Ограничени ресурси,
в т.ч. човешки ресурси Незадоволителен  социален 
и икономически принос на 
изследователските 
постижения 
Т върде малко 
частни инвестиции 
в НРДЛипса на 
предприемаческа 
култураБариери за 
сътрудничеството 
в рамките на 
Т риъгълника на 
знаниетоСТРУКТУРНИ СЛАБОСТИНевъзможност за изпълнение на нови услуги, продукти и процесиСлаб икономически растеж и създаване на работни места 
20 Констатации и оценки  
15 През периода 2010—2014 г. 
направлението за действие 
за иновационни проекти 
съставлява 42 % от 
разходите за финансиране 
на дейности от EIT: за 
предприемачество 22 %, за 
образование — 14 %, за 
други разходи — 22 % (вж. 
точки 0—0). Следва да се 
отбележи, че има 
значително разминаване 
в методологиите на 
различните ОЗИ при 
измерване на други разходи, 
които са съставени основно 
от административни 
и режийни разходи.23 
Така EIT има за цел да даде предимство на внедряването на резултатите 
на академичните, научноизследователските и иновационните си дейности 
в бизнеса, и на тяхното търговско прилагане. Въпреки това, независимо, че 
концепцията за EIT се основава на логични причини, все още не е постигнат 
желаният ефект.
Някои основни елементи не са били добре 
проектирани
24 
EIT е първоначално замислена като новаторска публична схема. Моделът 
на EIT въведе специфични характеристики, които не се срещат в никой друг 
инструмент на ЕС за насърчаване на иновациите. Например, уникална е не -
говата способност да подкрепя цялостната иновационна екосистема, като се 
започне от образованието и се стигне до стартиращите предприятия, чрез 
иновативни проекти, ръководени от множество партньори в ОЗИ. Автоном -
ността на ОЗИ е друга характеристика на модела на EIT, особено ценена от 
неговите партньори. Някои ключови елементи на модела на EIT обаче не 
са били подходящо проектирани така че той да може да функционира като 
ефективна и новаторска публична схема.
Триъгълникът на знанието не е отразен в достатъчна 
степен на ниво Комисия
25 
Първоначалният мотив за създаване на EIT се основава на предположението, 
че най-слабото звено в интеграцията на Триъгълника на знанието е между 
сектора на висшето образование и бизнеса. По тази причина EIT е поставен 
под отговорността на ГД „Образование и култура“, която има богат опит с об -
разователните програми. По този начин ГД „Образование и култура“ е при -
добила водеща роля в рамките на Комисията, например в качеството си на 
наблюдател в Управителния съвет на EIT.
26 
Необходимо е направленията за действие по отношение на иновациите 
и предприемачеството, които сега заемат по-голямата част от финансиране -
то на EIT, да могат пряко да разполагат с експертен опит15. За да стане това, 
EIT следва да има редовен достъп до специализираните знания и опит на 
ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Вътрешен пазар, промишленост, 
предприемачество и МСП“. ГД „Научни изследвания и иновации“ притежава 
ценен опит в областта на управлението на проекти за научни изследвания 
и иновации, а ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ 
притежава експертен опит за създаването на нови предприятия. В тези гене -
рални дирекции обаче не съществува звено по въпросите на ЕIT и Сметната 
палата не установи активно участие от тяхна страна.
21 Констатации и оценки  
Финансирането за EIT се базира на погрешна дефиниция
27 
Иновационните дейности, провеждани от партньорите в ОЗИ, са разделени 
на две категории:
a) Дейности, финансирани до 100 % от EIT; и
б) допълнителни дейности на ОЗИ, които не се финансират от EIT.
Разликата между тези два вида дейности е от основно значение за модела на 
финансиране на EIT, тъй като определя тавана на финансовото участие на EIT. 
Финансирането на EIT може да покрива само максимум 25 % от общите разходи 
на ОЗИ (т.е. сбора от разходите за дейности, финансирани от EIT, и тези, които не 
се финансират от EIT — този сложен модел е представен във фигура 6 ).Фигура 6Модел за финансиране на EIT
Източник:  ЕСП.Дейности ФинансиранеДейности, финансирани от EIT Допълнителни дейности на ОЗИ 
25 % макс. 75 % мин.
Финансиране от EIT
макс. 25 % от всички
разходи)СъфинансиранеДопълнително финансиране
(вкл. друго от ЕС)
Финансиране извън EIT (мин. 75 % от всички разходи)
Бюджет на ОЗИДейности на ОЗИ
22 Констатации и оценки  
28 
През периода 2010—2014 г. EIT е предоставил 460 млн. евро за трите ОЗИ. 
Това е спомогнало за финансиране на иновационни дейности на стойност 
540 млн. евро. Декларирани са допълнителни дейности на ОЗИ за 2,043 млрд. 
евро (от които 10 % са финансирани от програми на ЕС, различни от EIT, като 
съвместни проекти по 7РП, схеми за финансиране на ЕСНИ, проекти на СТИ 
и др., и 23 % от други национални или регионални публични схеми) — вж. 
фигура 7 .Фигура 7Финансиране от EIT за дейности на ОЗИ през периода 
2010—2014 г.
Източник:  EIT.
Дейности, финансирани от EIT 
540 млн. евро 
(21 %)
Допълнителни дейности на ОЗИ 
2,043 млрд. евро (79%)Инвестиции460 млн. евроФинансово участие на EIT (2010—2014 г.)
23 Констатации и оценки  
16 Проверки и одити се 
извършват от EIT, частни 
външни одитори и ЕСП.29 
Допълнителните дейности на ОЗИ не са били добре определени. Тази лип -
са на ясна дефиниция е довела до оперативни трудности за партньорите 
в ОЗИ, които са имали различно разбиране от EIT за това какво би могло да 
се отчете като допълнителни дейности на ОЗИ, и как да се докладва за тях. 
Този въпрос е бил повдигнат от една ОЗИ през 2012 г. в нейния доклад за 
изпълнението — липсата на определение за допълнително финансиране 
създава трудности за пълната ангажираност на някои партньори, както и за 
пълното деклариране на допълнителното финансиране, което те действител -
но внасят.
30 
Допълнителните дейности на ОЗИ не са били правно определени до подпис -
ването на споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ 
между ОЗИ и EIT през 2014 г., в началото на четвъртата година от дейността 
на ОЗИ. Но дори и това определение не е от голяма полза, тъй като допъл -
нителните дейности са описани само като „дейности […], извършени от […] 
партньорите в ОЗИ, […], съсредоточени предимно върху дейности, [които 
ОЗИ трябва да извърши, за да изпълни мисията си]“. В документа с насоки 
на EIT от 2014 г., озаглавен „Принципи за финансиране, мониторинг и оценка 
на дейностите на ОЗИ“, се уточнява, че такива дейности трябва да имат ясна 
връзка с поне една [дейност, финансирана от EIT], а не да бъдат финансирани 
от вноската на EIT“. В документа също така се заявява, че разходите за тези 
дейности трябва да бъдат пропорционални на стойността на [дейността, 
финансирана от EIT], и/или на очакваното въздействие в подкрепа на мисия -
та на ОЗИ.
31 
Принципът на пропорционалност е въведен от EIT през 2014 г. за преодоля -
ване и предотвратяване на възникването на завишени допълнителни дей -
ности на ОЗИ. Въпреки това, оценката на това дали критерият „пропорцио -
налност“ е спазен за конкретна допълнителна дейност на ОЗИ, продължава 
да бъде предизвикателство, тъй като няма издадени допълнителни указания 
и EIT не е въвел конкретен механизъм за системна проверка на пропорцио -
налността. В резултат на това, EIT не е отхвърлил никакви разходи на основа -
ние, че са били „непропорционални“ по време на своя преглед на допълни -
телните дейности на ОЗИ за периода 2010—2014 г.
32 
До цикъла на разработване на бизнес план за 2016 г. критериите за „ясна 
връзка“ и „пропорционалност“ са били предмет на различни тълкувания. 
Това е довело до несигурност между партньорите в ОЗИ, EIT и проверяващи -
те декларациите за разходи16 по отношение на това, дали свързаните разходи 
следва да бъдат приети или не при изчисляването на максималното финан -
сиране от EIT (вж. примера в  каре 3 ). Това е неблагоприятно за партньорите 
в ОЗИ, тъй като отхвърлените разходи водят до намаляване на финансовото 
участие на EIT.
24 Констатации и оценки  
17 „Често задавани въпроси за 
ОЗИ“ — EIT (2010 г.).Пример за допълнителна дейност на ОЗИ без „ясна връзка“ с финансирана от 
EIT дейност
Партньор на ОЗИ докладва през 2013 г. една допълнителна дейност на ОЗИ, която се оценява на 188 млн. 
евро. Според финансовия доклад, тази дейност е свързана с финансиран от EIT иновационен проект на 
стойност 4,5 млн. евро — съотношението на предполагаемите разходи е 42:1. Размерът на тази допъл -
нителна дейност на ОЗИ би бил достатъчен, за да се оправдае цялата вноска на EIT в съответната ОЗИ за 
2013 г. За обосновка на връзката е бил предоставен кратък документ, в който се обяснява, че партньорът 
участва в редица дейности на ОЗИ, включително образователни инициативи и програми за създаване на 
собствен бизнес.
Въпреки това, не съществуват убедителни доказателства за „ясна връзка“ между целта на 188-те млн. 
евро разходи и иновационния проект, оценен на 4,5 млн. евро, изпълняван от други партньори в ОЗИ.Каре 3
33 
Измерването и отчитането на допълнителните дейности на ОЗИ не са от 
съществено значение за постигането на целите на EIT — само дейностите, 
финансирани от EIT, са дейностите, които правят една ОЗИ истинска ОЗИ17. 
Целта на безвъзмездната финансова помощ е да се финансират дейностите, 
подлежащи на финансиране от EIT, а не 25 % от съвкупните разходи на ОЗИ. 
Изключването на допълнителните дейности на ОЗИ като условие на финан -
сирането не би се отразило на крайните резултати — ОЗИ ще продължат да 
изпълняват дейностите, финансирани от EIT.
Предполагаемият ефект на лоста не е демонстриран и не 
е реалистичен
34 
Включването на допълнителни дейности на ОЗИ в модела на финансиране 
на EIT се използва за демонстриране на неговия ефект на лоста. В „Хоризонт 
2020“ се посочва, че подходът на EIT към финансирането ще се основава 
твърдо на силен ефект на лоста […]. В годишния доклад на EIT за 2013 г. се 
представя ефектът на лоста с коефициент 4: повече от 80 % от цялостния бю -
джет на ОЗИ е от външни източници и за всяко инвестирано евро от бюджета 
на ЕС се инвестират по-големи суми от други източници. През 2013 г. Комиси -
ята докладва като показател за изпълнение засиления ефект на лоста на EIT 
върху частни и други публични финансови източници.
25 Констатации и оценки  
Ефектът на финансовия лост не може да произтича от дейност със задна дата
Разходите, направени в предходен съвместен проект на ЕС за периода 2010—2013 г., могат да бъдат 
декларирани от партньор на ОЗИ като допълнителна дейност на ОЗИ към финансирана от EIT дейност, 
извършена през 2014 г. Но решението за предприемане на проекта по 7РП през 2010 г. е независимо от 
одобрението на EIT от 2014 г. за финансиране на свързаната с това дейност — поради това в този кон -
кретен случай няма ефект на лоста.
Пример за допълнителни дейности на ОЗИ, които в действителност не добавят 
нищо
Партньорите в ОЗИ са докладвали като допълнителна дейност на ОЗИ разходи за студенти извън EIT, 
посещаващи курсове, в които участват също и студенти от EIT. Тези разходи не добавят нищо, тъй като 
курсовете са част от стандартната образователна програма на университета.Каре 4 Каре 535 
Заявеният ефект на лоста на EIT с коефициент четири се основава на пред -
положението, че всички допълнителни дейности на ОЗИ, декларирани от 
партньорите в ОЗИ, представляват нещо в надбавка, т.е., предизвикани са 
от участието на EIT. Това е нереалистична хипотеза, тъй като EIT е разрешил 
ОЗИ да обявяват допълнителни дейности със задна дата — разходи от мина -
ла допълнителна дейност на ОЗИ могат да бъдат декларирани през текущата 
година на докладване на свързаната с това дейност, финансирана от EIT.
36 
Тези допълнителни дейности на ОЗИ със задна дата не са допълнителни, тъй 
като те са били осъществени от партньорите в ОЗИ без подкрепата на EIT (вж. 
примера в  каре 4 ). Допълнителните дейности на ОЗИ със задна дата възлизат 
на 450 млн. евро (22 %) от всички допълнителни дейности на ОЗИ, декларира -
ни през периода 2010—2014 г.
37 
Освен това партньорите в ОЗИ допринасят главно за бюджетите на ОЗИ „в 
натура“, а не в брой — следователно съществува голям присъщ риск парт -
ньорите в ОЗИ да извършват това, което биха направили във всички случаи 
(икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите) и да 
декларират разходите като допълнителни дейности на ОЗИ за EIT. Партньор -
ите в ОЗИ и трите ОЗИ „Правен субект“, интервюирани по време на одита, 
потвърдиха, че по-голямата част от допълнителните дейности на ОЗИ не са 
допълнителни — те са щели да бъдат осъществени и без помощта на EIT. 
Проверката на ЕСП на всяка допълнителна дейност на ОЗИ, на стойност над 
два милиона евро, показа, че случаят е точно такъв.
26 Констатации и оценки  
18 Член 6.2 от изменения 
регламент за създаване на 
EIT гласи: „ОЗИ разполагат 
със значителна обща 
автономия при определяне 
на вътрешната си 
организация и състав, както 
и на точната си програма 
и методи на работа. 
По-специално, ОЗИ […] 
разработват стратегии за 
финансова устойчивост.“
19 Член 7б от изменения 
регламент за създаването на 
EIT гласи: „[…] ОЗИ се 
създават обикновено за 
срок от седем до петнадесет 
години.“
20 EIT изрично е заявил това на 
ОЗИ през 2015 г.Областите на знание и иновации (ОЗИ) вероятно няма да 
постигнат финансова устойчивост
38 
ОЗИ следва да разработят стратегии, за да станат финансово устойчиви18, въ -
преки че тази цел в дългосрочен план не е съвместима с очаквания жизнен 
цикъл на ОЗИ (от седем до петнадесет години), както е описано в регламента 
за създаването на EIT19. Поради тази законодателна непоследователност, 
обикновено се разбира20, че финансовото участие на EIT следва да бъде пре -
кратено по принцип след най-много петнадесет години, но че ОЗИ следва да 
продължат да съществуват.
39 
Интервюираните партньори в ОЗИ и трите ОЗИ „Правен субект“ заявиха, 
че не може да се очаква ОЗИ да станат финансово независими в рамките на 
петнадесет години. През периода 2010—2014 г. само една ОЗИ е декларирала 
някакви доходи (400 000 евро), а инвестираните от EIT средства в ОЗИ са над 
460 млн. евро. Две трети от респондентите в проучването на Сметната палата 
не считат, че съществува вероятност в дългосрочен план ОЗИ да станат фи -
нансово независими.
Фондацията на ЕIT не е привлякла допълнителни 
средства
40 
В годишния доклад на EIT за 2010 г. се обявява създаването на Фондация 
на EIT, която да бъде използвана като средство за привличане и насочване 
на финансиране за дейностите на EIT, попадащи извън обхвата на неговото 
редовно финансиране (…) По този начин Фондацията ще изпълнява ключова 
роля както за запазването на финансовата устойчивост и автономност на EIT, 
така и за засилването на неговия социален периметър. Фондацията не е ус -
пяла да привлече значителни средства и е закрита през 2014 г.
Процесът на сключване на годишно споразумение 
за безвъзмездна финансова помощ не насърчава 
в достатъчна степен иновационни действия в ОЗИ
41 
Бизнес планът на ОЗИ, приложен към споразумението за безвъзмездна 
финансова помощ, е подробен документ, в който се определят подборът, 
описанието и управлението на портфейла на ОЗИ с планирани дейности през 
календарната година. EIT публикува насоки за разясняване на изискванията 
на бизнес плана по отношение на структурата, съдържанието и степента на 
детайлизация.
27 Констатации и оценки  
42 
Бизнес планът на ОЗИ представлява по-скоро годишна работна програма със 
силен акцент върху краткосрочната перспектива. Проектът за бизнес план 
за следващата година трябва да бъде представен на EIT най-късно в края на 
септември на годината N 1 — виж фигура 8  относно графика за сключване 
на споразумение за безвъзмездна финансова помощ и свързания с него 
бизнес план. За да може ОЗИ да спази този срок, партньорите в ОЗИ трябва 
до края на второто тримесечие да идентифицират и определят разходите 
за всички иновационни дейности, които желаят да осъществят през следва -
щата година. Поради това, партньорите в ОЗИ трябва да могат да предвидят 
най-малко 6 месеца по-рано конкретните иновационни дейности, които ще 
извършват през следващата календарна година. В рамките на направлени -
ята за действие за иновационни проекти е необходим допълнителен срок 
от три месеца, за да бъде стартирана конкурентна покана за представяне на 
предложения за проекти. Все пак ОЗИ могат да променят бизнес плановете 
си през годината, ако искат да включат нови иновационни проекти, за което 
официално се подписва допълнение към годишното споразумение за безвъз -
мездна финансова помощ. Фигура 8График за сключване на споразумение за безвъзмездна финансова помощ, 
свързания с него бизнес план на ОЗИ и оценка на доклада за изпълнение 
на ОЗИ
Източник : EIT — „Принципи за финансиране, мониторинг и оценка на дейностите на ОЗИ“.Г одина
N+1 Г одина NГ одина 
N-1
КрайНачалоРешение на EIT 
относно размера 
на финансирането 
от EIT за година NПредставяне на 
предложения за 
БП на ОЗИ за 
година NQ4 Q3 Q2 Q1
Критерии на EIT 
за финансиране 
за година N
Последващ одит на доклада на ОЗИ за година NОценка на EIT на доклада 
за ОЗИ за година NПредставяне на 
доклад за ОЗИ за 
година NИзпълнение на бизнес план на ОЗИ за година NСключване на 
споразумения за 
година N
28 Констатации и оценки  
21 Регламент (ЕО) № 294/2008 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 11 март 2008 г. 
за създаване на Европейски 
институт за иновации 
и технологии (OB L 97, 
9.4.2008 г., стр. 1).
22 Част от годишната 
безвъзмездна финансова 
помощ се решава на 
конкурентни начала между 
ОЗИ. 40 % от общия размер 
на финансирането от EIT за 
ОЗИ за 2015 г. се разпределят 
по този начин. Този дял 
следва да се увеличи през 
годините.
Европейски фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ)23 и последиците от него 
за бюджета на EIT
През ноември 2014 г. Европейската комисия стартира план за инвестиции за Европа, за да се даде нов 
тласък на растежа и инвестициите в ЕС. Той предлага създаването на Европейски фонд за стратегически 
инвестиции (ЕФСИ), изграден в рамките на ЕИБ и финансиран съвместно от ЕС и ЕИБ.
Регламентът за ЕФСИ намалява вноската на ЕС за EIT с 12 %, от 2,711 на 2,383 млрд. евро за 7-годишния 
период 2014—2020 г. Бюджетът на EIT за 2016 г. ще бъде намален от 336 млн. евро (както бе първоначал -
но предвидено в „Хоризонт 2020“) на 285 млн. евро (— 15 %). Това ще намали броя на финансираните от 
EIT иновационни дейности. В комбинация с конкурентното финансиране, това създава допълнителна 
несигурност за ОЗИ, които трябва да изберат проекти и да изготвят своите бизнес планове, без да има 
ясна представа за наличното финансиране за следващата(ите) година(и).
ОЗИ могат пряко да се възползват от средствата по ЕФСИ, което ще компенсира част от намалението 
в бюджета на EIT.
23 Становище № 4/2015 относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за 
стратегически инвестиции и за изменение на регламенти (ЕС) № 1291/2013 и (ЕС) № 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Каре 643 
Стратегията на ОЗИ следва да бъде „основана на съвместно средно и дълго -
срочно иновационно планиране за постигане целите на EIT […]“21. Въпреки 
това споразумението за безвъзмездна финансова помощ, подписано между 
EIT и ОЗИ „Правен субект“ определя финансовото участие на EIT само за една 
календарна година. Следователно финансирането на EIT е гарантирано един -
ствено за покриване на разходи, декларирани на годишна основа. Бъдещото 
финансиране зависи от наличието на бюджет на EIT, който зависи от ефекта 
от въвеждането на ЕФСИ — вж. каре 6 , както и от резултатите от конкурент -
ното финансиране между ОЗИ22.
44 
Сметната палата подкрепя конкурентото финансиране, но счита, че същест -
вува проблем с неговите срокове. Тъй като разпределението на конкурент -
ното финансиране се решава от Управителния съвет на ЕИТ на неговото 
заседание през месец декември, резултатите стават известни едва в края на 
годината. Това създава несигурност за партньорите в ОЗИ, тъй като някои 
проекти се поставят в режим на изчакване, докато стане ясно дали ще бъде 
отпуснато финансирането.
29 Констатации и оценки  
45 
Тази краткосрочна визия по отношение на оперативното и финансовото планира -
не не съответства на времевия хоризонт на предприетите иновационни дейности 
на ОЗИ. Всички посетени от ЕСП партньори в ОЗИ посочиха принципа на ежегод -
ност като основна пречка за стимулиране на иновациите в дългосрочен план.
46 
Направлението за действие в областта на образованието се състои предимно 
от магистърски и докторски програми. Тези образователни програми имат 
предвиден срок съответно от две и четири години. Поради това е рисковано за 
партньорите в ОЗИ в областта на висшето образование да подписват многого -
дишен договор със студенти от EIT, тъй като съществува правна несигурност по 
отношение на финансирането, което ще получат през следващите години. Това 
е проблем особено за публичните организации (най-вече университети и на -
учноизследователски институти), които трябва да прилагат строги финансови 
правила съгласно своето съответно национално законодателство.
47 
Процесът на отпускане на годишна безвъзмездна финансова помощ също е основна 
пречка за планирането и координирането на многогодишните проекти за иновации 
в рамките на направленията за действие в областта на иновациите. Някои ОЗИ са 
въвели специфични дейности, посветени на по-дългосрочни проекти, при които 
финансирането по принцип е гарантирано за срока на тяхната продължителност 
(с процес на междинна оценка, за да се уверят, че финансираният проект е жизне -
способен и е вероятно да има търговски ефект — една отрицателна междинна оцен -
ка би преустановила финансирането на проекта). Въпреки това, тъй като финансово -
то участие на EIT е договорено само за една година, финансовите рискове, свързани 
с бъдещи години, са за сметка на партньорите в ОЗИ — някои проекти на ОЗИ биха 
могли да бъдат преустановени или прекратени поради липса на финансиране.
48 
Различно е положението при споразуменията за безвъзмездна финансова 
помощ от ЕС за съвместни научноизследователски проекти — те се подпис -
ват за многогодишен период. Например безвъзмездната финансова помощ 
по програма „Мария Склодовска-Кюри“ предлага обезпечено финансиране 
за изследователи за периоди, по-дълги от дванадесет месеца.
49 
Средно за периода 2011—2014 г. споразуменията за безвъзмездна финансо -
ва помощ са подписвани три месеца след началото на календарната година. 
Подписването на споразуменията за безвъзмездна финансова помощ за 2015 г. 
беше отложено за юни 2015 г. Дейностите, предприети от ОЗИ след първи яну -
ари, не са обхванати от законен договор, докато не бъде подписано новото го -
дишно споразумение за безвъзмездна финансова помощ. Късното подписване 
води до застой в процеса на иновации, тъй като някои от партньорите в ОЗИ 
не желаят да поемат правни и финансови рискове за заделяне на ресурси пре -
ди подписването на споразумението за безвъзмездна финансова помощ.
30 Констатации и оценки  
24 Решение № 1312/2013.
Ключови показатели за изпълнение (КПИ)
Съществуват три вида КПИ:
1. Основни КПИ на EIT : Съществуват шест основни КПИ на EIT: привлекателност на образователните 
програми; брой завършващи висше образование; брой инкубирани бизнес идеи; брой стартиращи 
или отделени предприятия; трансфер/приемане на знания; нови или усъвършенствани продукти/ус -
луги/процеси, изнесени на пазара. Напредъкът по тези КПИ се измерва за целите на конкурентното 
финансиране.
2. Специфичните КПИ на EIT  измерват собствената дейност на EIT, извършват мониторинг на негова -
та оперативна ефективност чрез показатели като срокове за сключване на споразумения за безвъз -
мездна финансова помощ, приемане на доклади и извършване на плащания, процент на формали -
зирани процеси и ниво на удовлетвореност от EIT.
3. Специфичните КПИ на ОЗИ  са разработени от самите ОЗИ.Каре 750 
Късното подписване на годишните споразумения за безвъзмездна финансова 
помощ също забавя изплащането от EIT на предварителното финансиране за 
ОЗИ, което следва да се извърши в срок от 30 дни от датата на влизане в сила 
на споразумението за безвъзмездна финансова помощ. Само тогава ОЗИ 
могат да разпределят средствата за отделните партньори. Всички разходи, 
извършени преди тази дата, трябва да се поемат от самите партньори. Всич -
ки разходи, надвишаващи сумата на полученото предварително финансира -
не (до 50 %), се възстановяват от EIT само при крайното плащане, което се 
извършва през втората половина на следващата година.
Съществуващите ключови показатели за изпълнение не 
са подходящи за ефективен мониторинг
51 
Според Стратегическата иновационна програма (СИП)24 EIT следва да „съз -
даде в сътрудничество с Комисията и ОЗИ цялостна система за наблюдение 
на приноса на EIT към „Хоризонт 2020“, въздействието на EIT, оказвано чрез 
собствената му дейност или чрез провежданите от ОЗИ дейности, както и на 
резултатите на ОЗИ.“ Все още не е установена такава система.
52 
Основните ключови показатели за изпълнение на EIT (КПИ) (вж. каре 7 ) не са 
ясно определени и не са били постоянни през целия период (определение 
за завършили висше образование, концепция за трансфер на технологии 
и приемане на знания, понятие за инкубиране на идеи и др.). В  каре 8  е да -
ден пример за неясно определение за КПИ. Това усложнява докладването на 
изпълнението, особено когато определенията за КПИ се променят по време 
на календарната година, което изисква адаптиране със задна дата.
31 Констатации и оценки  
25 Параграф 6.31 Мониторинг 
на постигнатия напредък 
и резултати — Външна 
оценка на Европейския 
институт за иновации 
и технологии — Рамков 
договор за оценка 
и свързаните с това услуги 
(EAC 03/06), май 2011 г.
26 COM(2006) 77 окончателен 
от 22 февруари 2006 г. 
„Конкретизиране на 
предишното партньорство 
за икономически растеж 
и заетост — Развиване на 
център на знанието: 
Европейският технологичен 
институт“.
27 „Комисията описва 
подробно своя план за 
Европейски технологичен 
институт“ Съобщение за 
пресата на Европейската 
комисия (IP/06/751) от 8 юни 
2006 г.Неясно определение на КПИ за стартиращи предприятия
За да бъде признато едно стартиращо предприятие, ОЗИ трябва да представи доказателства (например 
писма за намерение или формуляр за поръчка/фактура), доказващи, че това стартиращо предприятие 
е спечелило първия си клиент, или че съществува потенциален пръв клиент, или друг документ, който 
да доказва, че стартиращото предприятие е започнало търговски операции. Поради неяснотата на кри -
териите (Какво означава „потенциален пръв клиент“?), ОЗИ тълкуват това правило по различни начини.Каре 8
53 
Трудно е да се направи сравнение между трите ОЗИ чрез тези основни 
КПИ. В тези показатели не са включени аспекти като например размерът на 
стартиращите предприятия, продължителността на курса и др. Освен това 
ОЗИ функционират в различни сектори, имащи различна степен на развитие, 
което затруднява в по-голяма или по-малка степен създаването на стартира -
щи предприятия, инкубирането на бизнес идеи и т.н. Един чисто количествен 
анализ не отчита различните среди, в които функционират трите ОЗИ. Напре -
дъкът в разработването на КПИ за ОЗИ е ограничен.
54 
Все още не са отстранени редица недостатъци, открити при извършването 
на външна оценка през 2011 г.: основните показатели продължават да бъдат 
съсредоточени върху вложените ресурси или върху предоставените продук -
ти и услуги, а не върху резултатите или въздействието, и върху абсолютни 
стойности, а не върху разширяването на дейността в резултат на ОЗИ25 (вж. 
също точка 99).
Участието на частния сектор следва да се увеличи
55 
Бизнес средите трябва да бъдат силно ангажирани на стратегическо и опе -
ративно равнище, за да може EIT да постигне успех. Това ще гарантира, че 
дейностите на ОЗИ са водени от пазарните нужди и допълнително са насоч -
вани в посоки, които са от полза за икономиката и обществото26. През 2006 г. 
комисарят, отговарящ за образованието, обучението и културата подчерта 
значението на бизнес средите в предложението: „Предприятията ще бъ -
дат основните партньори на стратегическото и оперативното равнище на 
Института. Дружествата ще вземат пряко участие в изследователски и обра -
зователни дейности, спомагайки по този начин за възпитаване на предприе -
мачески дух сред завърщилите висше образование и научните работници“27. 
Ето защо ролята на бизнеса е от изключително значение за преодоляване на 
дистанцията между изследванията и иновациите.
32 Констатации и оценки  
28 Бизнесът има и нефинансови 
причини за участие в ОЗИ, 
като например достъп до 
талантливи студенти, които 
завършват образователните 
програми под егидата на EIT.56 
Въпреки значението на търговските дружества и факта, че те представляват 
56 % от партньорите в ОЗИ, те са получили само 24 % от финансовата подкре -
па на EIT (вж.  фигура 9 ). Въпреки че нивото на финансиране не е единствени -
ят показател за участие28, необходимо е бизнесът да се ангажира по-активно 
в EIT и ОЗИ. За периода 2010—2014 г. само два от 40-те най-големи бенефици -
енти на финансиране от EIT са предприятия. Фигура 9Разбивка по вид организации през периода 2010—2014 г.
Източник:  EIT.
като % от 
финансирането на EIT като % от партньорите в ОЗИ
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Други 
(НПО, местни 
органи…)Научноизсл
едователски 
институтиУниверситети Търговски 
дружества
33 Констатации и оценки  
57 
Заинтересованият бизнес е изразил загриженост, че програмите на ОЗИ се 
основават предимно на потребностите на висшето образование, докато 
интервюираните по време на одита университети изразяват съжаление, че 
бизнес общността не участва достатъчно активно в развитието на образова -
телните програми. През първите три години предприетите от ОЗИ съвместни 
проекти са били прекъснати или не са постигнали осезаеми резултати, защо -
то не са били достатъчно насочени към пазарната реализация. Една от при -
чините за това е че темите за проекти, които да бъдат финансирани от EIT, 
са били подбирани въз основа на потребностите на висшето образование, 
а не на бизнес средите. Това впоследствие е било коригирано от ОЗИ, като се 
е следяло за това финансирането на проекти от EIT да отчита перспективата 
за потенциална пазарна реализация, която да генерира бъдещи приходи.
Моделът на EIT не определя в достатъчна степен цели 
в подкрепа на съществуващите МСП
58 
МСП обикновено са по-гъвкави и по-добри от големите организации в разра -
ботването и прилагането на нови технологии. Mного политики на ЕС призна -
ват важната роля на МСП. Въпреки че програмата „Хоризонт 2020“ съдържа 
конкретна цел за заделяне на най-малко 20 % от нейния бюджет за МСП, EIT 
не е определил цели в това отношение.
59 
Въпреки че отговорилите на въпросника класират „насърчаване и подкре -
па за участието на МСП в иновационни дейности“ като третата най-важна 
цел, която EIT следва да постигне, за да насърчи иновациите в Европа, EIT не 
е приложил специфични мерки извън тези, които се съдържат в други схеми 
на ЕС, за да подпомогне в по-голяма степен съществуващите МСП. Стартира -
щите и новосъздадените предприятия се подпомагат чрез бизнес инкубато -
рите на ОЗИ, но същестуващите МСП с висок потенциал за растеж изпитват 
по-големи затруднения да използват максимално предоставяното от EIT 
подпомагане. По-конкретно, участието на МСП в направлението за действие, 
свързано с иновационни проекти, е много ограничено.
34 Констатации и оценки  
29 Само за една ОЗИ 
съществуват данни относно 
МСП
Примери за критики относно участието на МСП
[на] EIT винаги е липсвало ясно послание към МСП […]
МСП са изключително важни за иновациите в ЕС и те трябва да участват, но сега акценът е върху 
стартиращите предприятия, а тежката бюрокрация неефективната комуникация са само за големите 
предприятия
МСП не са достатъчно добре представени в управлението на ОЗИ, което не позволява съобразяване 
с техните затруднения и интереси.
(Източник : Одитна анкета)Каре 960 
Освен това всички интервюирани партньори в ОЗИ заявиха, че цикълът на 
плащане на безвъзмездна финансова помощ е пречка, защото не отговаря на 
финансовите потребности на МСП. Цикълът на плащания на ОЗИ е значител -
на пречка за финансово по-слабите партньори, като например МСП, които не 
разполагат с финансов капацитет да покрият недостига от финансиране (вж. 
точка 50).
61 
Събираните от EIT данни са разпокъсани, тъй като докладването от страна 
на МСП не е задължително. Въпреки това, през периода 2010—2014 г. МСП са 
получили по-малко от 5 % от финансовата подкрепа на EIT29.
62 
Тъй като МСП са косвени получатели и не подлежат на отчитане, положе -
нието в по-широк план може да не е толкова неблагоприятно. Участниците 
в допитването заявяват, че партньорствата в рамките на ОЗИ са създали сре -
да, в която могат да се развиват стартиращи и отделени предприятия и МСП. 
ОЗИ действително предоставят подкрепа за стартиращи предприятия/МСП, 
особено чрез своите бизнес инкубатори. Въпреки това, създаването на 
по-добри условия за насърчаване на МСП чрез определяне на ясни стра -
тегии и цели може само да увеличи участието на МСП в ОЗИ — вж. каре 9 , 
в което са посочени примери за критики относно липсата на ефективна 
подкрепа от EIT за МСП.
35 Констатации и оценки  
Няма достатъчно конкретно полезно взаимодействия 
и допълване
63 
До преди бизнес плановете за 2016 г. не е имало достатъчно ефективни 
стимули една ОЗИ да търси взаимодействие с друга ОЗИ. Конкурентното 
финансиране между ОЗИ дава стимул те да постигат по-добри резултати. То 
обаче не насърчава сътрудничеството между ОЗИ, тъй като евентуалните 
ползи биха били поделени с конкурент за финансиране. Въпреки че някои 
научни теми могат да бъдат общи за различни ОЗИ, по-специално между ОЗИ 
„Иновативна енергетика“ и ОЗИ „Климат“, не съществуват данни за конкрет -
ни резултати от сътрудничеството между ОЗИ през разглеждания период 
(2010—2014 г.).
64 
Поради големия брой програми на ЕС за научни изследвания и иновации 
създаването на полезни взаимодействия между тях е трудно. Взаимо -
действието между ОЗИ и други инициативи на ЕС се увеличава, но следва да 
продължи да се развива.
Някои елементи на EIT се ценят много: акцентът върху 
пазара, дългосрочната перспектива, автономността на 
ОЗИ и колокационните центрове
65 
Ключова разлика с други съществуващи публични схеми в областта на науч -
ните изследвания и иновациите е основната цел на EIT да се съсредоточи 
върху пазара. Основната цел на EIT за трансфер на висшето образование, 
науч  ните изследвания и иновациионните знания в един бизнес контекст, 
както и тяхното търговско приложение, е била класирана от участниците 
в анкетата като най-важна цел, която EIT следва да се стреми да постигне.
66 
Дългосрочната перспектива за финансова подкрепа от EIT за партньорите 
в ОЗИ е уникален и ценен елемент за бенефициентите. По принцип инстру -
ментът EIT позволява средно до дългосрочно планиране на иновационните 
дейности, каквото друга схема не може да предложи. Въпреки това използва -
нето от EIT на годишна безвъзмездна финансова помощ оказва отрицателно 
влияние върху равнището на партньорите в ОЗИ (вж. също точки 42—45).
36 Констатации и оценки  
30 Годишен отчет за дейността 
на ГД „Образование 
и култура“, 2013 г.67 
Както е постановено в регламента за EIT: „ОЗИ разполагат със значителна 
обща автономия при определяне на вътрешната си организация и състав, 
както и на точната си програма и методи на работа.“ Това равнище на авто -
номност се цени от участващите в ОЗИ партньори. То е улеснило подхода 
„отдолу-нагоре“, към който се стреми иновационната общност. За разлика 
от традиционните публични схеми, при които темите за научни изследвания 
и иновации са разработени при използването на подход „отгоре-надолу“, 
продиктуван от бюджетни изисквания, концепцията на ОЗИ позволява по -
вече гъвкавост при избора на дейности — характеристика, особено добре 
приета от партньорите.
68 
Колокационните центрове (вж. приложение I ), представляват друга особе -
ност на модела на EIT, който се цени от партньорите в ОЗИ. Колокационният 
център е мястото, където може да се осъществи интеграцията на триъгъл -
ника на иновациите. Изградени около тематични или регионални области, 
колокационните центрове ръководят проекти, разработват идеи, събират 
регионалните партньори и планират стратегии. Те координират и изпълняват 
свързани с ОЗИ административни задачи на партньорите и осигуряват общо 
пространство за обсъждане на затрудненията на партньорите. В някои слу -
чаи те също така предлагат работни помещения за стартиращи предприятия.
Необходимо е да се подобри прилагането на 
модела на EIT
EIT все още не е напълно автономен
69 
EIT все още не е получил своята пълна автономност. Това забавяне е повече 
от обичайното: други органи на ЕС, като например СТИ (създадени също през 
2008 г.) са имали нужда от най-много три години, за да получат пълна финан -
сова самостоятелност. Според ГД „Образование и култура“ това се дължи на 
ограничените ръководни и управленски способности на ръководството на 
EIT30. Голямото текучество на висшите ръководни длъжности продължава да 
е причина за това (вж. точка 84).
37 Констатации и оценки  
Пример за липса на изпълнение на ОЗИ
В оценката от 2013 г. на бизнес плана на един ОЗИ, извършена от служителите от проекта на EIT с помощ -
та на външни експерти, се заявява, че „когато става въпрос за основните акценти, посочени в бизнес 
плана от 2013 г., ОЗИ „Климат“ постигна само умерен напредък. (…) по отношение на 18-те стратегически 
цели, посочени в бизнес плана за 2013 г., ОЗИ „Климат“ успя да изпълни изцяло 8 от тях, 7 от тях са били 
изпълнени само частично, а 3 не са изпълнени до момента.“Каре 10EIT не изпълнява функцията си на инвеститор, оказващ 
въздействие
70 
EIT често е представян като институт за инвестиции, ориентиран към пред -
приемачеството, който е насочен към постигане на въздействие в областта 
на иновациите. Правното основание за „Хоризонт 2020“ постановява, че EIT 
[…] прилага ориентиран към резултати подход. В своята тригодишна работ -
на програма за периода 2012—2014 г. EIT подчертава целта да се превърне 
в ангажиран инвеститор във въздействие.
71 
Въпреки че е замислен и се представя като насочен към въздействието 
институт, EIT е фокусиран предимно върху спазването на правилата и усвоя -
ването на собствения си бюджет. През септември 2014 г. няколко членове на 
Управителния съвет на EIT подчертаха необходимостта от това EIT да се пре -
върне в институт, насочен към въздействието. До 2015 г. ЕIT рядко е отказвал 
плащане на разходи поради липса на резултати.
72 
До 2015 г. оценката на годишните резултати от дейността на ОЗИ от страна на 
EIT оказва слабо въздействие или изобщо не оказва въздействие върху ниво -
то на окончателното плащане на безвъзмездна финансова помощ. Годишните 
оценки често посочват, че няколко цели, поставени през етапа на планиране, 
не са или са само частично изпълнени, но окончателната сума на безвъзмез -
дната финансова помощ е била изплатена независимо от това (вж. каре 10 ).
38 Констатации и оценки  
Конкурентният механизъм за финансиране, подценява 
изпълнението
73 
Конкурентното финансиране следва да бъде насочено към възнаграждаване 
на постигнатите резултати. 40 % от общия размер на безвъзмездната финан -
сова помощ за ОЗИ за 2015 г. са били разпределени чрез състезателна про -
цедура на базата на оценка на три стълба: 1) миналото: изпълнението през 
2013 г.; 2) бъдещето: бизнес планът от 2015 г.; и 3) изпълнението на многого -
дишната стратегия на ОЗИ посредством изслушване на управителния съвет 
на ЕИТ. Всеки от трите стълба има еднаква тежест. Тъй като третият стълб 
е насочен както към бъдещето, така и към миналото, резултати от миналото 
и планове за бъдещето получават в действителност еднаква тежест. По такъв 
начин конкурентното финансиране на EIT само частично възнаграждава 
изпълнението.
Съществува значителна административна и одитна 
тежест за партньорите в ОЗИ
74 
EIT до голяма степен копира своята оперативна рамка и процеси от тради -
ционните европейски изследователски програми, въпреки че не е законово 
задължен да прави това. Докато повечето програми на ЕС финансират отдел -
ни проекти, EIT финансира портфейл от дейности чрез ОЗИ. Съответните про -
цеси обаче не са били коригирани, за да се вземе предвид тази съществена 
разлика. Например, използването на един и същ праг от 325 000 евро веро -
ятно ще доведе до издаването на повече сертификати, тъй като за разлика 
от отделните проекти, дейностите често ще надвишават тази стойност (вж. 
точка 79).
75 
Разходите, декларирани от партньорите в ОЗИ, са предмет на много финан -
сови проверки по тази оперативна рамка. Няколко от интервюираните или 
анкетираните от Сметната палата партньори в ОЗИ са се оплакали, че поня -
кога трябва да предоставят една и съща информация повече от един път.
76 
Ежегодното докладване на допълнителните дейности на ОЗИ, както в бизнес 
плановете, така и в представяните от ОЗИ финансови отчети, е специфично 
само за EIT и представлява допълнително бреме с много малко добавена 
стойност (вж. точка 33). Представяните годишни отчети на ОЗИ включват под -
робна разбивкана разходите за допълнителни дейности на ОЗИ. Получените 
одитни сертификати за допълнителните дейности на ОЗИ през 2015 г. обхва -
щат периода 2010—2014 г.
39 Констатации и оценки  
77 
Правната рамка, приложима за всички органи на ЕС (агенции и съвместни 
предприятия), които предоставят безвъзмездна финансова помощ, изисква 
проверки на разходите, отчетени от партньорите в ОЗИ. Тези проверки се 
извършват както преди (предварителни), така и след (последващи) като ОЗИ 
получат от EIT окончателното плащане на безвъзмездна финансова помощ.
78 
Предварителните проверки включват сертифицирането на отчетите за 
разходите от независим одитор, нает от участващия в ОЗИ партньор и ня -
кои документни проверки, извършвани от финансовите служители на EIT. 
Последващите проверки са извършвани от частна одиторска фирма, наета 
от EIT, която проверява на място извадка от партньорите в ОЗИ. Сметната 
палата извършва ежегоден одит, въз основа на който излиза със становище 
относно надеждността на годишните отчети на EIT, както и относно зако -
носъобразността и редовността на операциите, свързани с тези отчети. Тя 
издава становища с резерви относно операциите, свързани с отчетите на 
EIT за 2012 г. и 2013 г. въз основа на съществено ниво на грешки. Отчетите за 
2014 г. не са предизвикали резерви.
79 
Както правните разпоредби, така и същественото ниво на грешки, констати -
рано от Сметната палата, потвърждават необходимостта от ефективни фи -
нансови проверки. Въпреки това съществуват различни възможности, които 
биха повишили ефикасността на проверката и изискванията за докладване, 
като например:
 ο Използване на опростен модел за финансиране чрез по-широко използ -
ване на еднократни плащания и фиксирани ставки;
 ο Изискване на финансов сертификат от независим одитор за определени 
разходи по партньори в ОЗИ при надхвърляне на съответния определен 
праг за всяка дейност (вж. точка 74); както и
 ο Повишаване на прага, който понастоящем е определен на 325 000 евро, 
което води до необходимост от заверка на декларациите за разходи.
40 Констатации и оценки  
31 Трите теми, свързани 
с първите три ОЗИ, 
създадени от EIT.
32 Специален доклад № 2/2013 
„Осигурила ли е Комисията 
ефективно изпълнение на 
Седмата рамкова програма 
за научни изследвания?“. 
(http://eca.europa.eu ).
33 Възнагражденията на 
служителите на 
институциите, агенциите 
и другите органи на ЕС се 
умножават по корекционен 
коефициент в зависимост от 
жизнения стандарт 
в мястото на заетост. За 
Унгария този коефициент 
е определен на 71,4 % за 
периода 2014—2015 г., което 
означава, че служителите, 
които работят за EIT, печелят 
почти 30 % по-малко от 
колегите си, наети на работа 
в Брюксел.Съществува недостиг на ресурси в EIT и в миналото 
институтът не е бил управляван добре
80 
През периода 2011—2014 г. в централния офис на EIT работят между 40 
и 50 служители. Броят на служителите по проектите е много по-малък, 
в сравнение с бюджета за безвъзмездна финансова помощ, отколкото при 
повечето други програми за отпускане на безвъзмездна финансова помощ 
на ЕС за научни изследвания (управляваният бюджет на член от персона -
ла в рамките на 7РП по темите за ИКТ, енергетика и околна среда31 варира 
от 12,5 до 20,4 млн. евро32). EIT има един специално предназначен за целта 
ръководител на проект за всяка ОЗИ, чийто годишен бюджет може да възли -
за на до 400 млн. евро. Освен това има три „общи за ОЗИ“ служители, които 
отговарят за направленията на действие за образованието, иновациите 
и предприемачеството.
81 
Тъй като те не винаги разполагат с достатъчно технически познания в съот -
ветните области, EIT възлага на външни експерти част от оценката на проек -
тите. За оценката на докладите за изпълнението за 2013 г. EIT не разполага 
с висш служител, отговарящ за иновациите. Поради това вътрешният капаци -
тет на EIT за оценяване на оперативното изпълнение на ОЗИ е ограничен.
82 
Въпреки значителното увеличение на бюджета от 309 млн. евро (2008—
2013 г.) на 2,7 млрд. евро (2014—2020 г.) и фактът, че броят на ОЗИ се е уве -
личил от три на пет от края на 2014 г. не се наблюдава значително увели -
чение на броя на предвидените позиции. Съществува риск, че EIT няма да 
разполага с достатъчно капацитет, за да се справи с нарасналата работна 
натовареност.
83 
Голямото текучество на персонал и големият брой свободни работни мес -
та в EIT е проблем — 25 от 40 –те служители, които работят в EIT в края на 
2011 г., са напуснали в рамките на три години, а в края на 2013 г. 30 % от 
щатните бройки са били свободни (вж. фигура 10 ). Този дял е спаднал до 
16 % през 2015 г. Текучеството на персонал обаче остава високо — 17 % през 
2015 г. Няколко свободни бройки са в отдела, отговарящ за техническата 
и финансовата оценка на докладите на ОЗИ. Възнаграждението, което EIT 
може да предложи, е по-малко от това на повечето други органи на ЕС, което 
е фактор, допринасящ за високото текучество на персонала и за процента на 
незаетите работни места33.
41 Констатации и оценки  
84 
От създаването си до сега EIT е бил управляван от пет различни изпълни -
телни директори и изпълняващи длъжността директори (вж. таблица 1 ). 
Двама от тях са напуснали след по-малко от една година от мандата си. Трима 
висши служители на EIT са освободени от длъжност през 2013 г. Към 1 яну -
ари 2015 г., една щатна бройка за началник отдел е била свободна, а друга 
е била заета временно от 2013 г. насам. Бързото текучество на висше управ -
ленско равнище е разрушително и накърнява лидерската и стратегическата 
приемственост. Фигура 10Разлика между действителния и планирания брой служители на EIT
Източник:  EIT.Планиран брой на 
служителитеДействителен брой на служителите
2014 г. 2013 г. 2012 г. 2011 г.60
55
50
45
40
35
42 Констатации и оценки  Таблица 1Изпълнителен директор на EIT
Изпълнителен директор Начало на мандата Край на мандата Продължителност на мандата
Първи директор, ресурси на ГД 
„Образование и култура (временно 
изпълняващ длъжността)април 2008 г. октомври 2009 г. 1,5 години
Втори директор 1.11.2009 г. 31.8.2010 г. 10 месеца
Трети директор 1.9.2010 г. 30.6.2011 г. 10 месеца
Четвърти директор 1.7.2011 г. 31.7.2014 г. 3 години
Пети изпълняващ длъжността директор 1.8.2014 г. Настоящ Настоящ
Източник : EIT.
Финансовата подкрепа на EIT е концентрирана
85 
Във всяка ОЗИ по-голямата част от финансовото участие на EIT е концентри -
рано в една основна група партньори, участващи в ОЗИ: първите 10 парт -
ньори получиха между 49 % и 65 % от финансовата подкрепа на EIT за всяка 
ОЗИ (вж. таблица 2 ). В ОЗИ „Иновативна енергетика“, първите 10 партньори 
обхващат почти две трети от финансовото участие на EIT, а останалата част 
от средствата е разпределена между другите 220 партньори, участващи 
в ОЗИ. В допълнение към значителната роля, която имат университетите 
във всички направления на действие, тази концентрация може да се обясни 
с доминиращата роля на основните партньори в ОЗИ, които са имали сери -
озно участие още от създаването на ОЗИ. На другия край на скалата, по-голя -
мата част от партньорите в ОЗИ са получили по-малко от 500 000 евро през 
периода 2010—2014 г. и между 20 % и 58 % от тях са получили по-малко от 
100 000 евро през този период.
43 Констатации и оценки  
34 ЕС-12 се отнася за 12-те 
държави, които се 
присъединиха към ЕС 
в периода 2004—2007 г.86 
Финансовото участие на EIT е силно концентрирано в пет държави (73 %), 
като само две страни от ЕС-1234 са получили финансова подкрепа от EIT (6 %) 
(вж. таблица 3 ). Съществува риск още повече да се задълбочи създаването 
на една Европа на две скорости, предвид съсредоточаването на разходите 
на EIT в страни с развита научноизследователска инфраструктура (вж. също 
точка 102). Таблица 2Разпределение на финансовата вноска на EIT между партньорите, участващи 
в ОЗИ
2010—2014  г. ОЗИ „Климат“ ОЗИ „Иновативна енергетика“ EIT „Цифрови технологии“
Най-големите 10 бенефициенти като % от 
общия размер на финансирането на EIT55 % 65 % 49 %
Брой партньори в ОЗИ, активни във  
финансираните от EIT дейности205 230 114
Брой активни партньори в ОЗИ, получаващи  
по-малко от 500 000 евро в %76 % 85 % 52 %
Брой активни партньори в ОЗИ, получаващи  
по-малко от 100 000 евро83 133 23
Брой активни партньори в ОЗИ, получаващи  
по-малко от 100 000 евро в %40 % 58 % 20 %
Източник : EIT.Таблица 3Финансовата вноска на EIT за всяка ОЗИ, разделена по държави (2010—2014 г.)
В % от общата вноска 
на EITОЗИ  
„Климат“ОЗИ „Иновативна 
енергетика“EIT „Цифрови 
технологии“ВСИЧКИ EIT1
Първите пет държави 88 % 85 % 79 % 73 %2
ЕС 12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Други 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Първите 5 държави са различни в различните ОЗИ, което обяснява защо сборният Топ 5 е с по-малки стойности отколкото  
в отделните ОЗИ.
2  Първите 5 държави, които получават подкрепа от EIT, са Нидерландия (24 %), Германия (15 %), Франция (13 %), Швеция (12 %)  
и Обединеното кралство (9 %).
3  Полша (4 %) и Унгария (2 %) са двете държави от ЕС-12, които ползват финансовата подкрепа от EIT.
Източник : EIT.
44 Констатации и оценки  
Опасения във връзка с концентрацията на финансово подпомагане от EIT 
и липсата на прозрачност
Някои партньори в ОЗИ изразиха своята загриженост, като заявиха, че: „съществуват няколко влиятелни 
партньори и те разпределят средствата помежду си. Процесите на подбор на предложенията за дей -
ности са изключително [непрозрачни]“ и „теоретично EIT е добра идея, но на практика той просто служи 
за финансиране на първоначалните […] партньори, които са предимно големи организации. […] Освен 
това оценяването на проектите [е], направено от самите партньори, което представлява конфликт на 
интереси. […]Каре 11Липсва прозрачност на ОЗИ
87 
Тази концентрация на финансова подкрепа на EIT между ограничен брой 
партньори следва да се подложи на мониторинг, за да се гарантира, че това 
не става в резултат на несправедливо разпределяне на публичното финан -
сиране в рамките на ОЗИ — вж.  каре 11 . В някои случаи даден партньор 
е член на комисията, която разглежда предложения и избира проектите. 
Това може да създаде конфликт на интереси и липса на доверие в ОЗИ. Ос -
вен това, въпреки че процесът за подбор като цяло е добре документиран, 
когато партньорите представят предложенията си, те не винаги знаят на кого 
в крайна сметка ще бъде отпусната безвъзмездна финансова помощ. Почти 
половината от респондентите не считат, че изборът на дейности, които ще 
бъдат финансирани от EIT в рамките на ОЗИ, е справедлив и прозрачен.
88 
Въпреки наличието на различни канали за комуникация някои партньори 
в ОЗИ са слабо осведомени относно напредъка и конкретните резултати от 
проекти, за които не са поели водеща роля. В някои съвместни проекти все -
ки партньор изпълнява своята роля, но не е информиран за по-нататъшното 
развитие. Тази липса на комуникация може да възпрепятства разпростране -
нието на знания.
45 Констатации и оценки  
35 Определени като партньори 
на ОЗИ, заявили разходи за 
дейности на ОЗИ през 
периода 2010—2014 г.
Магистърска учебна програма на EIT „Цифрови технологии“
Магистърската учебна програма на EIT „Цифрови технологии“ предлага осем основни технически специ -
алности и една втора специалност по иновации и предприемачество. 20 престижни европейски универ -
ситети, реномирани изследователи и водещи предприятия са партньори с цел осигуряване на високи 
постижения в областта на ИКТ, в комбинация с обучение по иновации и предприемачество, което води 
до получаването на втора степен и до получаване на сертификат от EIT.Каре 12ОЗИ са стимулирали мрежа за иновации 
и предприемаческа култура, но с малко доказани 
осезаеми резултати или въздействие до момента
89 
Чрез EIT, ОЗИ са свързали повече от 500 партньори отвъд границите на 
отделните дисциплини, държави и сектори. Броят на партньорите на първи -
те три ОЗИ, създадени през 2010 г., се е увеличил значително: ОЗИ „Климат“ 
е нараснал от 24 партньори от началото през 2010 г. на 209 активни партньо -
ри в края на 2014 г. EIT „Цифрови технологии“ — от 31 на 115, а ОЗИ „Инова -
тивна енергетика“ — от 27 на 24235. Списъкът с партньори включва няколко 
водещи европейски дружества, както и престижни европейски университети 
и изследователски институти. Предприятията съставляват 56 % от всички 
партньори в ОЗИ, университетите — 19 %, а научноизследователските инсти -
тути — 13 % (вж. фигура 9 ).
90 
Партньорството с ОЗИ предлага нови възможности за иновации (с което са 
съгласни 86 % от респондентите). Те включват някои от най-големите имена 
в бизнеса. С тях работят престижни висши учебни заведения и научноиз -
следователски центрове, съвместно с градове, региони и неправителствени 
организации. Това допринася за намаляване на разпокъсаността на европей -
ската среда за иновации в областите на дейност на ОЗИ. Нито една от другите 
програми на ЕС не разполага с такава паневропейска мрежа.
91 
Партньорите в ОЗИ като цяло са съгласни, че чрез EIT успешно са стартирани 
известен брой образователни дейности: приблизително 75 % от респон -
дентите потвърдиха, че партньорството с ОЗИ е генерирало образователни 
програми, които създават нови профили за предприемачи и квалифицирани 
специалисти (вж. каре 12 ).
46 Констатации и оценки  
92 
Всички интервюирани лица и почти 80 % от респондентите се съгласиха, че 
партньорствата с ОЗИ са насърчавали култура на предприемачество и кре -
ативно мислене. Въпреки това все още няма оценка на въздействието на EIT 
върху създаването на предприятия както и по отношение на това, дали е на -
лице действително увеличение на нивото на приемане на риска в Европа. 
Показателят „брой стартиращи предприятия или новооткрити предприятия“ 
не е информативен без контекст или цел.
93 
Като използват основните КПИ на EIT, трите ОЗИ заедно докладват през 
2014 г. създаването на 90 стартиращи предприятия, инкубацията на над 
400 бизнес идеи, 52 нови и 19 усъвършенствани продукти, услуги или про -
цеси, както и 126 случая на трансфер на знания и 159 случая на приемане на 
знания. Това са показатели за продукти и услуги (вж. точка 54). Например 
докладът за оценка на EIT относно EIT „Цифрови тенологии“ посочва, че ино -
вационните дейности са довели до малко видими резултати като продукти, 
които да са близо до пазара.
94 
Резултатите за 2014 г. в областта на образованието са смесени. Броят на 
студентите, записани в магистърски и докторски програми с означението на 
EIT през периода 2014—2015 г. е нараснал почти на хиляда, но записването за 
магистърските и докторските школи, организирани от две от трите ОЗИ, ос -
тана под очакванията. Процентът на напусналите при регистрация студенти, 
които са били приети за програмите, е докладван като особено висок. Освен 
това, без подходящ мониторинг, ниският прием на европейски студенти по 
магистърски и докторски програми на ОЗИ също поставя под въпрос евро -
пейската добавена стойност на EIT36, тъй като не е известно дали студентите 
от страни извън ЕС ще останат в ЕС или ще работят за организация на ЕС.
95 
Според оценката от EIT на докладите на ОЗИ за 2014 г., EIT „Цифрови техноло -
гии“ и ОЗИ „Иновативна енергетика“ през последните пет години от тяхното 
създаване са постигнали само малък напредък към интегриране на участни -
ците в триъгълника на знанието на ОЗИ.36 Европейската добавена 
стойност е допълнителна 
стойност, създадена от EIT за 
ЕС или неговите държави 
членки. Тя е добавена и е от 
европейско измерение, тъй 
като не може да е била 
създадена от 
самостоятелните действия 
на държавите членки.
47 Констатации и оценки  
37 Решение 4/2015 на 
Управителния съвет на EIT 
„Принципи на финансова 
устойчивост на ОЗИ“.Бъдещето
Ново лого (2015 г.)
96 
През 2015 г. EIT предприе няколко мерки за преодоляване на много от 
слабостите, подчертани в настоящия доклад. Предстои да се види тяхното 
въздействие.
Въведени са принципите на финансова устойчивост
97 
През 2015 г. EIT прие принципите за финансова устойчивост37. В този доку -
мент има определения, принципи на финансиране и стимули за постигането 
на финансова устойчивост от ОЗИ.
98 
След 10 години на съществуване на ОЗИ, максималната вноска на EIT за ОЗИ 
постепенно ще бъде намалена от до 100 % от разходите за финансираните от 
EIT дейности до максимум 10 % през година 15. След година 15 може да бъде 
решено предварително определено минимално равнище на финансиране от 
EIT за ОЗИ (вж.  фигура 11 ). Принципите на устойчивост не посочват по какъв 
начин ОЗИ ще заменят финансирането от EIT. Приема се, че е отговорност на 
ОЗИ да разработят и приложат свои стратегии за устойчивост. Все още не са 
разработени такива подробни стратегии. До 2015 г. е постигнат малък напре -
дък в тази област и EIT продължава да финансира близо 90 % от разходите на 
финансираните от EIT дейности.
48 Констатации и оценки  
Определението за допълнителни дейности на ОЗИ 
е преразгледано
99 
През 2015 г. EIT е променил определението за допълнителни дейности на 
ОЗИ и е предоставил допълнителни насоки за ОЗИ. Също така той за първи 
път е направил преглед на допълнителни дейности на ОЗИ за периода 2010—
2014 г. Прегледът е ограничен по обхват и се състои от две части: сертифици -
ране от независими одитори на разходите за допълнителни дейности на ОЗИ, 
отчетени във финансовите отчети, и преглед от служителите по проектите на 
EIT на пропорционалността и наличието на ясна връзка между дейностите, 
финансирани от EIT, и допълнителните дейности на ОЗИ.
100  
EIT също така е въвел нови насоки за изготвянето на бизнес планове. Счита -
но от споразуменията за безвъзмездна финансова помощ от 2016 г., допъл -
нителните дейности на ОЗИ ще бъдат преразглеждани на етапа на оценка 
на бизнес плана, за да се гарантира ясна връзка на планираните дейности, 
финансирани от EIT, с допълнителните дейности на ОЗИ. Фигура 11Намаляване на процента съфинансиране от EIT
Източник:  ЕСП.Г одина 1 Г одина 9 Г одина 10 Г одина 11 Г одина 12 Г одина 13 Г одина 14 Г одина 15след?Максимален процент 
съфинаниране от EIT60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Постепенно намаляване на процента съфинансиране от EIT
49 Констатации и оценки  
Ще бъдат разработени по-съдържателни ключови 
показатели за изпълнението
101  
В тригодишната работна програма за периода 2015—2017 г. EIT посочва, че 
ще бъде въведена една усъвършенствана система за мониторинг, насочена 
към постигането на резултати и въздействие. През 2015 г. той стартира тръж -
на процедура за проектиране на КПИ на базата на въздействието и създава 
работна група, която да разгледа този специфичен въпрос. Освен това, той 
възнамерява да изготви специфични КПИ за измерване на резултатите при 
интегрирането на Триъгълника на знанието.
EIT се стреми да включи повече държави
102  
Водещият принцип на EIT до момента е технически постижения, като по този 
начин се облагодетелстват партньори в държавите членки с модерна инфра -
структура за научни изследвания и иновации. EIT е осъзнал, че това е довело 
до висока географска концентрация на партньорите в ОЗИ в ограничен брой 
държави членки на ЕС (вж. точка 86) и е създало регионална иновационна 
схема, информационен механизъм за по-добро насърчаване на иновациите 
в конкретни региони, за разпространяване на неговата подкрепа в по-голя -
ма степен. За да се постигне това, 10 % от годишното конкурентно финансово 
участие на EIT за ОЗИ ще бъдат отпуснати от 2016 г. за подкрепа и интегрира -
не на регионалната иновационна схема.
В процес на обсъждане са нови рамкови споразумения за 
партньорство
103  
За да приведе в съответствие своята нормативна уредба с тази на „Хоризонт 
2020“, EIT се стреми да убеди партньорите в ОЗИ да подпишат нови рамкови 
споразумения за партньорство през 2015 г. Принципите на управление, които 
се въвеждат чрез кодекс за поведение, както и предложените правила относ -
но правата върху интелектуалната собственост срещнаха голяма съпротива. 
Поради това беше отложено подписването на новите рамкови споразумения 
за партньорство.
50
 Заключения  
и препоръки
104  
Сметната палата заключава, че въпреки основателната причина за съществу -
ването на EIT, неговата сложна оперативна рамка и проблеми в управлението 
са затруднили цялостната му ефективност. Все още не се е проявил ефектът 
от действията, предприети от Комисията и EIT през 2015 г. (вж. точки 96—103). 
Изложените по-долу заключения и препоръки са целесъобразни и във връз -
ка с тях трябва да бъдат предприети последващи действия.
Концепция
105  
Създаването на EIT през 2008 г. стана въз основа на амбициозна и новаторска 
идея — насърчаванетна иновациите чрез интегриране на трите страни на 
„Триъгълника на знанието“. Причините за изграждане на подобен инстру -
мент са основателни — слаби връзки между сферите на образованието, 
науката и бизнеса, липса на предприемаческа култура и неуспех в пазарната 
реализация на европейските научни резултати (вж. точки 19—23). EIT е пър -
вата инициатива на ЕС, която обхваща целия иновационен цикъл на равнище 
ЕС — от лабораторията до пазара — като обединява над 500 партньори от 
всички дисциплини — от академичните среди и изследванията до корпора -
тивния сектор, което позволява да се изгради критична маса, необходима за 
справяне с основните обществени предизвикателства (вж. точки 89 и 90).
Модел на функциониране
106  
Докато някои уникални характеристики на EIT са били успешно разработени 
(вж. точки 65—68), определени основни концепции и стратегически елемен -
ти не са били взети под внимание в достатъчна степен от самото начало (вж. 
точки 24—64). Тъй като дейностите, които не се финансират от EIT, са включе -
ни в изчисляването на сумата за плащане, моделът на финансиране е прека -
лено сложен. Силният ефект на лоста, заявен от EIT, все още не е доказан.
51 Заключения и препоръки  
Препоръка 1 – Комисията следва да предложи на 
Европейския парламент и на Съвета промяна на 
регламента за EIT и преразглеждане на модела на 
финансиране на EIT.
Дейностите на ОЗИ, които не се финансират от EIT, следва да не се включват 
в базата на изчислението, при определянето на финансовото участие на EIT 
за ОЗИ, както е било в първоначалния регламент за създаването на EIT от 
2008 г. Премахване на условието за 25 % финансиране би облекчило до голя -
ма степен тежестта на оперативната и финансовата отчетност на партньори -
те в ОЗИ. Ефектът на лоста трябва да се измерва с цел да се демонстрира ус -
пехът на EIT при привличането на допълнително финансиране за иновации.
Предвидена дата за изпълнение : Възможно най-скоро след оценката 
през 2017 г.
107  
Съществуват слабости в изготвения модел на основните оперативни про -
цеси. Условията за предоставяне на финансова подкрепа от EIT са неподхо -
дящи, предвид нуждите на партньорите в ОЗИ: принципът на ежегодност 
на безвъзмездната финансова помощ и систематично късното подписване 
затрудняват гладкото изпълнение на дейностите в областта на иновациите, 
които EIT се стреми да насърчава (вж. точки 41—50). Цикълът на плащания на 
безвъзмездна финансова помощ е значителна пречка за финансово по-сла -
бите партньори, като например МСП, които не разполагат с финансов капа -
цитет за авансово финансиране на разходите (вж. точка 59).
Препоръка 2 – Споразумението за безвъзмездна 
финансова помощ за EIT а) следва да обхваща по-дълъг 
период от календарната година и б) да бъде подписвано 
преди започването на дейностите.
Една по-дългосрочна перспектива не само ще осигури по-голяма правна 
и финансова сигурност за партньорите в ОЗИ, но би довела и до допълни -
телно консолидиране на иновационните дейности в съответствие с много -
годишната стратегия, приета от ОЗИ. Тя ще намали също така администра -
тивната тежест чрез намаляване на годишното докладване на партньорите 
в ОЗИ и ще улесни оценката за изпълнението на ОЗИ за по-дълъг период от 
време. Подписването в необходимия срок на споразумението за безвъзмез -
дна финансова помощ ще осигури правна и финансова приемственост на 
иновационните дейности на ОЗИ и по този начин ще предотврати честите 
прекъсвания.
Предвидена дата за изпълнение : Споразумение за безвъзмездна финансо -
ва помощ за периода от 1 януари 2017 г.
52 Заключения и препоръки  
Изпълнение и въздействие
108  
Седем години след създаването си, EIT все още не е напълно независим 
в оперативно отношение от Европейската комисия. EIT не е институтът, зами -
слен като механизъм за оказване на въздействие (вж. точки 70—71). Резулта -
тите на ОЗИ не се вземат предвид в достатъчна степен при извършването на 
окончателното плащане на безвъзмездната финансова помощ (вж. точка 72). 
EIT е единствен по рода си инструмент в рамките на инициативите на ЕС, но 
следва твърде стриктно общата европейска рамка за научни изследвания 
и иновации (вж. точка 74). Съществува недостиг на ресурси в EIT и в миналото 
той не е бил добре управляван (вж. точки 80—84).
Препоръка 3 – EIT следва да ориентира своя подход към 
постигането на въздействие. За тази цел той следва да 
се стреми към по-голяма автономност и да се възползва 
от гъвкавостта на правното основание за „Хоризонт 
2020“. По-специално, следва да се приемат специфични 
правила, адаптирани към нуждите на партньорите 
в ОЗИ. EIT следва да разреши своите проблеми, свързани 
с наемането на персонал, за да може да осъществява 
непрекъснат мониторинг на дейността на ОЗИ.
EIT следва спешно да получи финансова автономност, тъй като първоначал -
но определеният от Европейската комисия срок е бил 2010 г. Предоставяне 
на по-голяма автономия на EIT може да засили неговия капацитет за пред -
приемане на инициативи, което е предварително условие за успеха на тази 
схема. Освен това EIT следва да изпълнява по-добре своята мисия и да се 
превърне в насочен към въздействието институт чрез адаптиране на своите 
собствени правила. Запълването на свободните работни места и стабил -
ността във висшето ръководство е от съществено значение.
Предвидена дата за изпълнение : През 2016 г.
109  
EIT има принос за интеграцията на Триъгълника на знанието и насърчава 
култура на предприемачество. Въпреки това е трудно да се направи оценка 
на изпълнението на EIT от началото на операциите през 2010 г. Налице е лип -
са на стабилни и подходящи процеси за докладване и мониторинг, а въз -
действието е видимо в ограничена степен (вж. точки 51—53). При ОЗИ липсва 
прозрачност при подбора на дейностите, които да бъдат финансирани от EIT 
(вж. точки 87—88).
53 Заключения и препоръки  
Препоръка 4 – EIT следва да разработи анализ относно 
въздействието. EIT следва също така да рационализира 
своите процедури за мониторинг и отчет.
Сметната палата приветства решението на EIT да коригира своите показате -
ли през 2015 г. чрез прилагането на нова система за управление на ключови -
те показатели за изпълнение. Това следва да бъде насочен към измерването 
на въздействието на всяка ОЗИ, тъй като настоящите процеси не позволяват 
да се направи подробен анализ на резултатите от дейностите, финансирани 
от EIT. По-специално, въздействието на иновационните дейности понастоя -
щем е недоказано. Освен това, с цел подобряване на процеса на мониторинг 
и по-добър детайлен финансов анализ (особено за МСП и за управленските 
разходи на ОЗИ), EIT следва да разгледа възможността за стандартизиране на 
процесите на финансово отчитане за всички ОЗИ.
Предвидена дата за изпълнение : През 2016 г.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав IV, с ръководител Milan 
Martin CVIKL, член на Сметната палата, в Люксембург на неговото заседание 
от 3 февруари 2016 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател
54
 Приложения
Регионални колокационни центрове на територията на ЕвропаПриложениe I
Източник : по данни на Евростат.
55 Приложения Приложениe IIЦели на EIT
Основната цел на EIT е „да допринесе за устойчив европейски икономически растеж и конкурентоспособ -
ност чрез засилване на иновационния капацитет на държавите членки и на Съюза с цел справяне с големи 
предизвикателства, пред които е изправено европейското общество. Той постига това, като насърчава 
полезното взаимодействие и сътрудничеството между, и обединява академични, научноизследователски 
и иновационни дейности, които отговарят на най-високите стандарти, включително чрез поощряване на 
предприемачеството“1.
Тази обща цел беше прецизно разделена от правната база „Хоризонт 2020“ на четири конкретни цели за 
периода 2014—2020 г.2:
 ο Създаване на връзки чрез обединяване на образованието и предприемачеството с научните изследвания 
и иновациите;
 ο Приемане на бизнес логика и подход, насочен към постигането на резултати;
 ο Преодоляване на разпокъсаността с помощта на дългосрочни интегрирани партньорства; както и
 ο Грижи за основния иновационен актив на Европа: нейните високо талантливи граждани.
Виж фигурата  по-долу за схема на целите на EIT.
Преглед на целите на EIT
Интегриране на 
Т риъгълника на знаниетоСъздаване на връзки
Търговска реализация
Партньорство 
Човешки капиталИзследвания Иновации ОбразованиеОбща цел Конкретни цели 
Източник:  ЕСП.
1 Член 3 от Регламент (ЕС) № 1292/2013.
2 „Хоризонт 2020“ — Рамковата програма за научни изследвания и иновации.
56 Приложения 
Други цели на EIT включват:
 ο Създаването на етикет на EIT, за привличане и задържане на най-добрите новатори от триъгълника на 
знанието;
 ο Устойчивостта на ОЗИ; както и
 ο Насърчаването на участието на МСП.
EIT има за цел да събере най-добрите умове и идеи от университетите, изследователските центрове 
и частните дружества, за да достигне критична маса за „засилване на иновационния капацитет на Съ -
юза и на държавите членки с цел да повиши способността им да превръщат резултатите от научните 
изследвания и иновациите в продукти и услуги с висока стойност“3. ЕИТ следва да може да докаже това 
„повишаване“.
3 Както е постановено в раздел 1.1 на Решение 1312/2013/ЕС.Приложениe II
57 Отговори на  
Комисията
Кратко изложение
IV
EIT прие поредица от мерки за преодоляване на проблемите с ефективността. EIT разгледа въпроса за услож -
нената си оперативна рамка с помощта на работната група по въпросите на опростяването и чрез прилагане 
на стратегията на EIT за мониторинг, както и на принципите на добро управление и финансова устойчивост. 
Следва също така да се отбележи, че EIT засили водещата си роля и укрепи своите структури за оперативно 
управление и ръководство.
VI а)
Допълнителните дейности на ОЗИ са от съществено значение за обединяването на частните и публичните 
усилия в областта на иновациите. Чрез тях се измерва също така изграждането на иновационния капацитет 
в допълнение към съществуващите структури и възможности.
Комисията и EIT признават, че има нужда от допълнително обсъждане и подобряване на докладването 
и мониторинга на допълнителните дейности на ОЗИ. С цел да се подобри начинът, по който допълнителните 
дейности на ОЗИ се използват в рамките на модела на финансиране на EIT, през 2015 г. EIT направи преглед, 
за да даде гаранции, че приетите суми през периода 2010—2014 г. са пропорционални и надлежно обвързани 
с дейностите с добавена стойност на ОЗИ и че е спазено правилото за финансиране на максимум 25 % от 
общите разходи на ОЗИ. Наред с това през 2015 г. бяха предоставени допълнителни насоки за засилване на 
връзката между дейностите с добавена стойност на ОЗИ и допълнителните дейности на ОЗИ.
Дейностите с добавена стойност на ОЗИ са дейности, които се финансират от EIT и се осъществяват от парт -
ньорски организации или правни субекти на ОЗИ, ако е приложимо, като допринасят за интегрирането на 
триъгълника на знанието, образуван от висшето образование, научните изследвания и иновациите, включи -
телно дейностите по създаване, административните дейности и координационните дейности на ОЗИ, и под -
помагат постигането на общите цели на EIT.
VI б)
Дългосрочните отношения между ОЗИ и EIT се уреждат от Рамковото споразумение за партньорство (РСП) 
и се развиват на договорна база чрез споразумения за безвъзмездна финансова помощ, до голяма степен 
основани на модела на „Хоризонт 2020“. С цел да се осигурят дългосрочно планиране и оценка на стратеги -
ите и дейностите на ОЗИ, към РСП е приложена Стратегическа програма на ОЗИ. В документа е представена 
стратегията на ОЗИ, нейните цели, очакваното въздействие и дейностите на рамковото партньорство заедно 
с многогодишен бизнес модел и финансов план за постигането на пазарните цели и стратегическите етапи. EIT 
предоставя специални годишни безвъзмездни финансови помощи по линия на РСП. Фактът, че безвъзмезд -
ните финансови средства се предоставят на годишна база, отразява необходимостта от бързо приспособя -
ване към променящата се среда, в която се осъществяват иновациите.
Освен това успехът и резултатите на много дейности на EIT, създаващи условия за предприемчиви студенти, 
стартиращи предприятия и бизнес идеи, които понастоящем се разработват, показват, че моделът на EIT 
е подходящ за изпълнението на иновативни дейности. Работната група по въпросите на опростяването 
работи за допълнителното повишаване на ефективността на изпълнението и вече е приела поредица от кон -
кретни мерки, а понастоящем работи върху пътна карта за по-нататъшно опростяване.
VI в)
Постигането на финансова устойчивост е един от най-предизвикателните аспекти на мисията на EIT. След 
като EIT прие принципите на финансова устойчивост през месец март 2015 г., беше реализиран напредък 
към постигането на финансова устойчивост. Двете ОЗИ, определени през 2014 г., разполагат със значително 
собствено финансиране: едната от тях може изцяло да финансира всички управленски и режийни разходи на 
правния субект на ОЗИ през първата година от нейното функциониране. Вж. отговора по точка 38.
Отговори на Комисията 58
Налице е голям търговски интерес към иновационния модел на EIT-ОЗИ, както посочват предприятия, състав -
ляващи 56 % от всички партньори на ОЗИ. Това създава изключителен потенциал за повишаване на степента 
на ангажираност на бизнеса с ОЗИ, както подробно е описано в отговорите по точки 56—58.
Според Регламента за създаването на EIT, EIT следва да се основава на автономни партньорства, водени от стремеж 
към високи научни постижения, между висши учебни заведения, научноизследователски организации, предприятия 
и други заинтересовани страни. Принципът за високи научни постижения предполага определена степен на кон -
центрация в държави с висок иновационен капацитет. Независимо от това EIT енергично предприема инициативи 
за разпространяване на неговата подкрепа сред по-голям брой държави бенефициери посредством регионалната 
иновационна схема на EIT (РИС на EIT). Новите насоки за РИС на EIT, издадени от EIT през 2015 г., се прилагат в бизнес 
плановете на ОЗИ за 2016 г., с което се гарантира разширяване на участието. Накрая, нарастването на броя на парт -
ньорите на ОЗИ до над 800 през последните месеци и откриването на нови колокационни центрове в цяла Европа от 
нови ОЗИ показват, че финансирането вече не е съсредоточено в малко на брой държави или партньори.
VI г)
EIT прави изчерпателни оценки на постигнатото от ОЗИ. Всяка година EIT анализира изпълнението на биз -
нес плановете на ОЗИ както въз основа на количествени показатели за изпълнение, така и чрез прегледи на 
качеството, извършвани от външни експерти и от персонала на EIT. В по-общ план EIT извършва също така 
мониторинг на място и тематични прегледи на дейностите на ОЗИ. Взети заедно, тези инструменти дават съв -
сем информативна картина на изпълнението на ОЗИ.
На 3 декември 2015 г. управителният съвет на EIT прие подробна стратегия за мониторинг, с помощта на която 
ще се измерват резултатите и въздействието.
VII
По замисъл EIT балансира между това да бъде институт ориентиран към определено въздействие, и отговорна 
организация, осигуряваща финансиране от фондовете на Общността. EIT не може да предоставя средства без 
гаранции, нито да финансира незадоволителни резултати. EIT непрекъснато подобрява своите проверки на 
изпълнението на ОЗИ. В последно време, в резултат на извършената от EIT оценка на изпълнението на една ОЗИ, 
EIT отхвърли изплащането на разходи за дейност на тази ОЗИ в размер на над 1,5 милиона евро. EIT допълнително 
засили извършваните от него оценки на въздействието: последният преглед от пролетта, проведен от управител -
ния съвет на EIT и ОЗИ, беше съсредоточен върху въздействието; с преразглеждането на ключовите показатели за 
изпълнение се цели да се засили въздействието; приемането на принципите на финансова устойчивост и текущото 
проучване за осъществимост във връзка с фонд за стимулиране на въздействието свидетелстват, че EIT постоянно 
е съсредоточен върху въздействието и изпълнението на ОЗИ (моля, вж. също така отговорите по точки 71—73).
VIII
Комисията и EIT са уверени, че инициираните през 2015 г. мерки, включително обхванатите в точки 97—105, са 
насочени към разрешаването на основните проблеми, установени от Сметната палата.
IX 1)
Комисията и EIT приемат препоръката.
IX 2) а)
Комисията и EIT отчасти приемат препоръката и ще проучат доколко е възможно допълнително да бъде раз -
ширен многогодишният характер.
IX 2) б)
Комисията и EIT приемат препоръката.
Отговори на Комисията 59
IX 3)
EIT и Комисията приемат тази препоръка.
IX 4)
Комисията и EIT приемат препоръката. EIT ще продължи да акцентира върху въздействието, както вече 
започна през 2015 г.
Въведение
Каре 2 — Определение за иновация
След създаването на EIT през 2008 г. с Регламент (ЕО) № 294/2008 институтът функционира в съответствие 
с определението за иновация, в което се включва създаването на нови пазари и на стойност за обществото. 
Определението, използвано в настоящия документ, е актуализирано от ОИСР , за да бъде отразено по-широ -
кото разбиране за иновация в стратегиите за иновации на организацията за 2010 г. и 2015 г.1
Мисията на EIT, а оттам и неговите цели, се базира на определението за иновация, в което са включени 
обществени цели.
Констатации и оценки
25
Всъщност поставянето на EIT под водещата отговорност на ГД „Образование и култура“ (която също участва 
пълноправно в „Хоризонт 2020“ посредством своята програма „Мария Склодовска-Кюри“) беше начин да се 
гарантира доброто отразяване на сектора на висшето образование в интегрирането на триъгълника на зна -
нието, което е от съществена важност за EIT. Най-важният фактор, за да се гарантира това, е управителният 
съвет на EIT, в който винаги е било осигурено балансирано участие на различните участници от триъгълника 
на знанието. Комисията (ГД „Образование и култура“) предприема необходимите стъпки, за да се гарантира 
добрата координация между съответните служби на Комисията.
1 Стратегия на ОИСР за иновации за 2015 г., стр. 15 ( http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf ): „Обхват, който 
излиза извън пределите на науката и технологиите и включва инвестиции в широк кръг от основани на знания активи, надхвърлящи 
границите на НИРД. Социалните и организационни иновации, включващи нови бизнес модели, заемат все по-важно място като 
допълнение към технологичните иновации.“  
 
Стратегия на ОИСР за иновации за 2010 г., стр. 20 ( http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&I
SB=9789264084704 ): „Така определените иновации ясно представляват много по-широко понятие, отколкото НИРД, като се влияят от 
широк кръг от фактори, някои от които могат да бъдат засегнати от политиката. Иновации могат да се извършват във всеки един сектор на 
икономиката, включително държавните служби като здравеопазване и образование.“  
 
Препратка към „Хоризонт 2020“: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Отговори на Комисията 60
26
Координацията между различните служби на Комисията се осигурява от страна на ГД „Образование и кул -
тура“ и се осъществява под формата на пряко взаимодействие на ОЗИ и EIT със съответните служби на Коми -
сията. ГД „Образование и култура“ е разработила различни формати за улесняване на това взаимодействие 
от оперативното до стратегическото ниво. ГД „Образование и култура“ всяка година организира еднодневна 
конференция със семинари, в рамките на които ОЗИ и EIT се срещат със службите на Комисията от различни 
генерални дирекции. Когато е необходимо, за да се улесни сътрудничеството, се организират също така 
неформални ad hoc  срещи на EIT със службите на Комисията или между ОЗИ и службите на Комисията. ГД 
„Образование и култура“ координира също така междуведомствената консултация преди приемането на три -
годишната работна програма, в която официално са включени всички генерални дирекции. Всички съответни 
служби на Комисията участват в междуведомствената ръководна група за средносрочната оценка на EIT.
EIT също редовно и пряко взаимодейства със службите на Комисията, и особено, но не единствено, с ГД 
„Научни изследвания и иновации“ и ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“. Напри -
мер EIT е в пряк контакт със службите на ГД „Научни изследвания и иновации“ във връзка със следващата 
покана за представяне на предложения за ОЗИ или във връзка с достъпа до ИТ инструментите по линия на 
„Хоризонт 2020“. В рамките на годишната среща ГД „Образование и култура“ подкрепя двустранните срещи 
между EIT и службите, с които се цели координирането на работата през годината по конкретни инициативи.
През 2015 г. бяха осъществени важни контакти между ГД „Образование и култура“, EIT и ГД „Регионална 
и селищна политика“ във връзка с общите цели на регионалната интеграционна схема на EIT и стратегиите за 
интелигентна специализация.
27
Наличието на двата типа дейности е от съществено значение за модела за иновации на EIT: той отразява целта 
за създаване на иновации (дейности, финансирани от EIT) въз основа на съществуващи структури и капацитет 
(допълнителни дейности). Комисията и EIT считат, че дейностите с добавена стойност на ОЗИ и допълнител -
ните дейности на ОЗИ образуват съгласуван набор от дейности за иновации.
29
Първоначално концепцията за допълнителните дейности на ОЗИ не беше достатъчно подробно дефинирана, 
но с течение на времето беше направена по-ясна (вж. също така точки 100 и 101).
Признават се слабостите по отношение на връзката между дейностите, финансирани от EIT, и допълнителните 
дейности, посочени от Сметната палата в доклада. През първата половина на 2015 г. EIT извърши промени, 
които ще направят проверката на тази връзка по-сериозна на етапа на бизнес планиране.
31
EIT в значителна степен е засилил връзката между дейностите, финансирани от EIT, и допълнителните дей -
ности на ОЗИ. В бизнес плана и споразуменията за безвъзмездна финансова помощ за 2015 г. за пръв път беше 
въведен принципът на пропорционалност между двата вида дейности. Считано от 2016 г., тази връзка е под -
силена допълнително: EIT вече ще прави преглед на допълнителните дейности на ОЗИ на етапа на оценяване 
на бизнес плановете на ОЗИ. Резултатите от тези промени ще се усетят през 2016 г.
EIT взема също предвид резултатите и продуктите от всяка конкретна допълнителна дейност. Ако е налице 
сериозен резултат, могат да се приемат относително високи разходи за дадена допълнителна дейност на ОЗИ. 
Разходите за допълнителни дейности на ОЗИ трябва да бъдат пропорционални на разходите за дейността, 
финансирана от EIT, и/или на очакваното въздействие. Поради това може да се приемат така също относи -
телно високи разходи за допълнителни дейности на ОЗИ, ако тези дейности имат голямо въздействие за 
осъществяване на мисията на ОЗИ.
Отговори на Комисията 61
32
EIT засилва проверката на връзките между дейностите, финансирани от EIT, и допълнителните дейности на 
ОЗИ на етапа на програмиране, т.е. когато прави оценка на бизнес плановете, считано от цикъла на бизнес 
плановете за 2016 г. По тази причина ОЗИ повече няма да могат да заменят планираните допълнителни дей -
ности на ОЗИ на етапа на докладване без одобрението на EIT и повече няма да има несигурност по отношение 
на това дали разходите за допълнителни дейности на ОЗИ ще бъдат приети на етапа на докладване.
Каре 3 — Пример за допълнителна дейност на ОЗИ без „ясна връзка“ с дейност, 
финансирана от EIT
Допълнителните дейности допринасят по два начина за постигането на целите на ОЗИ. Те може или да се 
основават на дейности, финансирани от EIT, или да послужат за основа на по-нататъшни иновации, които EIT 
да финансира. Използването на допълнителните дейности на ОЗИ единствено като лост за финансиране пред -
ставлява твърде ограничен подход към иновациите.
Освен това EIT допълнително усъвършенства своите насоки за допълнителните дейности на ОЗИ в рамките на 
насоките за изготвяне на годишните бизнес планове.
33
Иновациите не се осъществяват изолирано, а за тях са необходими допълнителни дейности и мрежи, в които 
дейностите, финансирани от EIT, могат да бъдат включени.
Все пак Комисията и EIT са съгласни, че е нужно по-голямо внимание по отношение на определението за 
допълнителни дейности и въпроса как да се измерва по-точно ефектът на лоста от финансирането от EIT. 
Затова Комисията и EIT одобряват предложенията на Сметната палата и като следствие EIT вече предприе 
стъпки в тази посока.
35
Допълнителните дейности на ОЗИ, които осигуряват базата от знания за нови дейности с добавена стойност, 
обективно погледнато винаги ще бъдат „със задна дата“ в смисъл, че съответните допълнителни дейности на 
ОЗИ се извършват преди началото на дейностите, финансирани от EIT.
Някои допълнителни дейности на ОЗИ по определение няма да представляват действително „добавка“. 
Вместо това те ще представляват основата за дейностите, финансирани от EIT. Тези дейности, финансирани от 
EIT, могат да доведат до допълнителен ефект на лоста по-късно в процеса, тъй като с тях се създават проду -
кти, процеси или услуги, които генерират доходи. Ако самата допълнителна дейност на ОЗИ не е била осъ -
ществена, не биха се появили и резултатите от финансирана от EIT дейност, която се е основавала на въпрос -
ната допълнителна дейност на ОЗИ. По тази причина в модела за иновации на EIT са нужни допълнителни 
дейности на ОЗИ, които да бъдат със задна дата.
В същото време Комисията и EIT приемат, че когато се изчислява ефектът на лоста от дейностите, финанси -
рани от EIT, не може директно да се вземат предвид подобни допълнителни дейности на ОЗИ.
Както беше обяснено по-горе, допълнителните дейности са от съществено значение за ефективното функцио -
ниране на системите за иновации и съответстват на многогодишна перспектива.
Отговори на Комисията 62
Каре 4 — Ефектът на финансовия лост не може да произтича от дейност със задна 
дата
Допълнителните дейности са необходими, за да се осигури база за дейности, които да бъдат финансирани от 
EIT, или тези дейности да се допълнят. Не може да се приеме, че всички допълнителни дейности имат ефект на 
лоста, и са необходими усъвършенствани определения за измерване на ефекта на лоста.
37
Приносът „в натура“ като допълнителни дейности или приносът в брой за допълнителни дейности са от 
съществено значение за функционирането на системите за иновации.
Каре 5 — Пример за допълнителни дейности на ОЗИ, които не представляват 
действително добавка
Включването на нови студенти винаги е свързано с повече разходи от гледна точка на времето на препода -
вателите за провеждане на обученията, лабораторното оборудване (особено в курсове със силно застъпен 
практически компонент), управлението на стажове в дружества (за което е необходимо индивидуално внима -
ние) и използването на университетските услуги. По тази причина разходите за студенти, които не се финан -
сират от EIT, могат да бъдат обосновани като диференцирани разходи за допълнителни дейности на ОЗИ 
в рамките на финансиран от EIT курс.
38
Финансовата устойчивост не трябва да се разглежда като пълно спиране на финансирането от EIT за ОЗИ, но 
финансирането от EIT все пак ще намалее до „предварително определено минимално равнище“ , както е посо -
чено в  Принципите на финансовата устойчивост на ОЗИ , приети от управителния съвет на EIT на 5 март 
2015 г.
Предстои да бъде доказано, че 15 години не са достатъчни, за да се разработи и успешно да се приложи стра -
тегия за финансова устойчивост.
Фондацията на EIT беше създадена, за да функционира на различно ниво и с различна цел в сравнение с ОЗИ. 
ОЗИ набират и обезпечават средства с оглед на възможна възвръщаемост на инвестициите и могат да генери -
рат доходи от своите собствени дейности, което никога не е важало за фондацията на EIT.
39
Въпреки че се приема, че постигането на финансова устойчивост ще бъде трудно, все още е твърде рано да 
се прави преценка. В своята Стратегия за иновации за 2015 г. ОИСР подчертава, че трябва да се гледа в дъл -
госрочна перспектива, когато се оценява възвръщаемостта на инвестициите в иновации. В резултат на това 
данните от първите пет години от функционирането на ОЗИ не са достатъчни, за да се направят заключения 
относно дългосрочната финансова устойчивост.
EIT е засилил своите усилия в тази област. В съответствие с принципите на финансова устойчивост на ОЗИ, EIT 
понастоящем разработва образец за докладване относно финансовата устойчивост на ОЗИ, който ще бъде вклю -
чен в Насоките за докладване, за да се гарантира правилното отчитане на доходите на ОЗИ. От бизнес плановете 
за 2016 г. и оценките им от експерти на EIT вече е виден значителен напредък. Всички ОЗИ са приели този еле -
мент за една от своите приоритетни цели и дейностите съответно се преразглеждат, за да се осигури генери -
ране на доходи от дейностите. Например една от новите ОЗИ финансира изцяло своите управленски и режийни 
разходи от собствените си средства, което е добра отправна точка за постигането на финансова устойчивост.
Постигнатият от ОЗИ напредък в посока на финансова устойчивост ще бъде оценен през 2016 г., след като бъдат 
получени първите доклади. В съответствие с принципите на финансова устойчивост, след 7 години EIT ще направи 
по-щателен преглед на постигнатия напредък от ОЗИ. EIT сформира също така работна група, нае експерт и стар -
тира поредица от инициативи в подкрепа на стремежа на ОЗИ за постигане на финансова устойчивост.
Отговори на Комисията 63
Поради всички тези причини все още е твърде рано да се прави преценка каква ще бъде финансовата устой -
чивост на ОЗИ след период от 10 години.
42
Изменението на бизнес плановете по време на изпълнението е редовен процес, който осигурява висока 
степен на гъвкавост за включване на иновационни проекти дори през последните месеци от срока на спора -
зуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. През периода 2010—2014 г. ОЗИ често използваха 
тази възможност. През 2014 г. EIT одобри пет изменения, включващи нови дейности на ОЗИ.
Освен това, в съответствие с насоките от 2014 г. за изготвяне на бизнес планове на ОЗИ, ОЗИ имаха право да 
включват в бизнес плана дейности с добавена стойност на ОЗИ, които не са напълно уточнени, на стойност до 
15 % от бюджета. През 2015 г. по аналогичен начин е приложен същият подход, т.е. бизнес плановете включват 
описание на процеса за подбор на нови дейности, а точно определение на дейностите се представя, когато на 
разположение има повече подробности.
Освен това ОЗИ имат възможност да прехвърлят до 100 % от своя бюджет между дейности в рамките на един 
и същ бюджетен ред и до 20 % между бюджетни редове без предварително одобрение от EIT. Тази разпоредба 
е много по-гъвкава и изгодна, отколкото процедурите на която и да било друга програма на ЕС, и показва 
също така, че са предвидени специални механизми за подпомагане на промените в една бързо реагираща 
среда, което отговаря на нуждите на иновационните проекти.
43
Годишният бюджет на EIT зависи от гласуваната сума в годишния бюджет на ЕС, обикновено през месец декем -
ври на година N-1. Бюджетните поети задължения на EIT не могат да надвишават одобрените в бюджета на 
ЕС средства. Поради тази причина EIT подписва годишни споразумения с ОЗИ за отпускане на безвъзмездна 
финансова помощ. Въпреки това понастоящем се разглеждат допълнителни мерки, с които се цели да се 
вземе предвид многогодишното измерение на някои дейности, по-специално с помощта на работната група 
по въпросите на опростяването.
44
Подходът на EIT за разпределение на финансирането на състезателна основа е основан на бюджетиране 
според резултатите от изпълнението. Това бюджетиране се характеризира с присъща несигурност и с него се 
поощряват високите постижения и въздействието. Осигуряването на дългосрочна сигурност по отношение 
на финансирането може да е пагубно за подход с насоченост към резултатите и въздействието.
Освен това, както е посочено в отговорите по точки 41 и 44, ОЗИ разполагат с редица инструменти, за да обез -
печат сигурността си при краткосрочни колебания във финансирането. Те включват както общи инструменти 
на финансовия пазар, така и гъвкавост при проектирането на бизнес плана.
Каре 6 — Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ)2 и неговото 
въздействие върху бюджета на EIT – Втори абзац: 
въпреки че през 2016 г. финансирането за ОЗИ беше намалено, то все пак е достатъчно, за да могат трите 
вече добре развити ОЗИ да осъществяват амбициозни бизнес планове, а двете новосъздадени ОЗИ да поемат 
по пътя на бързия растеж. През 2016 г. между трите добре развити ОЗИ бяха разпределени над 233 милиона 
евро, а за двете нови ОЗИ бяха дадени 41 милиона евро.
2 Становище № 4/2015 относно предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за 
стратегически инвестиции и за изменение на регламенти (ЕС) № 1291/2013 и (ЕС) № 1316/2013.
Отговори на Комисията 64
45
Представените аргументи по отношение на нецелесъобразността на годишните споразумения за отпускане 
на безвъзмездна финансова помощ следва да бъдат съпоставени с инициативите, които EIT предприема, за да 
комбинира годишните и многогодишните перспективи. Важно е да се отбележи, че многогодишната перспек -
тива е отчетена в рамките на годишното разпределение на финансирането на състезателна основа. Освен 
това, в допълнение към конкурентното финансиране има също така елемент на финансиране за подкрепа 
в рамките на годишното разпределение на финансирането за ОЗИ. Финансирането за подкрепа се разпре -
деля поравно между ОЗИ и осигурява високо ниво на сигурност на финансирането. Важно е също така да се 
отбележи, че Рамковото споразумение за партньорство осигурява правното основание и „поет ангажимент“ 
от страна на EIT да подпомага ОЗИ в продължение на дълъг период от време. Както беше посочено по-горе, 
годишният цикъл на безвъзмездна финансова помощ се характеризира с гъвкавост, за да може през годината 
да бъдат прекратявани и включвани иновационни проекти, т.е. годишният цикъл не възпрепятства гъвка -
востта на отделните дейности, а осигурява обща рамка за планиране.
46
Образованието е един от основните стълбове в дейността на EIT. EIT отделя специално внимание неговите 
образователни програми да бъдат адекватно финансирани. Предоставянето на гарантирано финансиране за 
подкрепа на всяка ОЗИ за значителна част от бюджета намалява несигурността по отношение на многогодиш -
ните приоритетни дейности като образователните програми.
47
Благодарение на предоставянето на финансиране за подкрепа се намалява рискът от прекъсване за голяма 
част от програмата.
Вж. отговора на Комисията и EIT по точки 41 и 44.
48
Значителният елемент на финансиране за подкрепа в модела на финансиране на EIT дава известна сигурност 
за дългосрочното планиране.
Вж. отговора на Комисията и EIT по точки 41 и 44.
49
Поради годишния характер на бюджета на EIT и факта, че бюджетът на ЕС обикновено не е приет преди сре -
дата на месец декември, споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ за дадена година 
не могат да бъдат подписани преди 1 януари на тази конкретна година. Този въпрос беше повдигнат за пръв 
път от Европейската сметна палата в специалния годишен доклад за финансовата 2011 г. и EIT представи своя 
коментар. EIT пое задължение да намали периода между началната дата на дейността, посочена в бизнес пла -
новете на ОЗИ, и датата на подписване на споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. 
В резултат на тези усилия споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ за 2013 г. и 2014 г. 
бяха подписани с трите ОЗИ през месец февруари съответно 2013 г. и 2014 г.
Изключение е 2015 г., тъй като ОЗИ поискаха забавяне в прилагането на новото РСП, за да бъдат доизяснени 
последиците от някои разпоредби на споразумението между EIT, ОЗИ и Европейската комисия в контекста на 
съобразяването с правилата на „Хоризонт 2020“. Освен това, поради необходимостта от правни консултации, 
предварителното одобрение на новите споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ отне 
повече време от обичайното. EIT очаква отново своевременно подписване на споразуменията за отпускане на 
безвъзмездна финансова помощ от 2016 г., когато новите РСП вече ще бъдат факт, т.е. закъснялото подписване 
през 2015 г. беше единичен случай.
Отговори на Комисията 65
50
Въпреки че това беше обичайната практика до 2015 г., при спазването на определени условия, като усвоява -
нето на предишното предварително финансиране, и при изпълнението на някои задължения за междинно 
докладване, ОЗИ можеха да поискат допълнителни плащания предварително финансиране.
Макар че EIT би желал да предоставя предварително финансиране в размер до 70 % от одобрената безвъз -
мездна финансова помощ, за да помогне на ОЗИ в управлението на техните касови позиции, е важно да се 
отбележи, че размерът на предварителните финансирания зависи от наличието на кредити за плащания, 
което е извън контрола на EIT. Предвижда се предварителното финансиране за споразуменията за отпускане 
на безвъзмездна финансова помощ за 2016 г. да бъде около 60 %.
ОЗИ, в качеството си на мощни мрежи за иновации, включващи стабилни партньори от промишлеността 
и университети, биха могли да си осигурят паричните потоци, например чрез изтегляне на заеми от банки, 
както някои ОЗИ вече доказаха. Това им дава възможност да увеличат дела на предварителното финансиране 
за партньорите или бенефициерите (например студенти или стартиращи предприятия), когато паричният 
поток иначе представлява проблем.
51
На 3 декември 2015 г. управителният съвет на EIT прие стратегията на EIT за мониторинг, с която ще се измер -
ват данните за „Хоризонт 2020“, за въздействието на EIT чрез неговите собствени дейности и чрез дейностите 
на ОЗИ и за резултатите на ОЗИ. Освен това EIT участва активно в съставянето на годишния мониторингов 
доклад по линия на „Хоризонт 2020“ за 2014 г. и ще има раздел в доклада.
52
Предишните промени в основните ключови показатели за изпълнение (КПИ) бяха направени с цел да се пре -
цизира тяхната идея/значение, за да се гарантират еднакви условия на конкуренция между различните ОЗИ 
и да се отговори на развиващия се характер на ОЗИ. Промените бяха направени след консултация с ОЗИ, за да 
бъдат отстранени, наред с друго, разликите в секторите и в по-широките среди, в които функционират ОЗИ.
Следователно извършваните с течение на времето изменения на КПИ се отнасят пряко до констатацията 
в точка 52.
53
EIT извършва подробни анализи за сравняване на ОЗИ по няколко фактора, а не само на базата на основните 
КПИ. Изпълнението на бизнес плановете на ОЗИ се оценява както въз основа на количествени показатели 
за изпълнение, така и чрез прегледи на качеството, извършвани от външни експерти и от персонала на EIT. 
В по-общ план EIT извършва също така мониторинг на място и тематични прегледи на дейностите на ОЗИ. 
Тези инструменти, взети заедно, дават съвсем информативна картина на разликите между ОЗИ.
54
EIT признава, че резултатите и въздействията могат да се измерват единствено чрез комбинация от качест -
вени и количествени показатели. Този въпрос е разгледан обстойно в стратегията на EIT за мониторинг, при -
ета от управителния съвет на EIT през месец декември 2015 г., и чрез текущия преглед на КПИ, както е посо -
чено в точка 102.
Отговори на Комисията 66
55
Бизнес общността е силно представена в ръководството на ОЗИ и изпълнява водеща роля за разработването 
на стратегиите на ОЗИ. Неизчерпателният списък на представителите на съответните отрасли в управител -
ните съвети на ОЗИ е, както следва:
— Цифров EIT: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson;
— ОЗИ „Климат“: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S;
— ОЗИ „Иновативна енергетика“: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Равнището на безвъзмездно финансиране от EIT не е достатъчна мярка за степента на ангажираност в ОЗИ. 
Например предоставяното финансиране за висшето образование е насочено към подпомагане на учебните 
планове, насочени към предприемачеството, и на студентите, завършващи университет, което е от пряка 
полза за бизнеса. При измерването на ангажираността трябва да се вземат предвид броят на партньорите, 
тъй като той е пряка мярка за привлекателността на дадена ОЗИ, както и естеството на подкрепяните дей -
ности, а не видът на институцията, която ги осъществява.
57
Както EIT, така и ОЗИ са предвидени за справяне с общоевропейския проблем с ниската степен на сътрудни -
чество между университетите и бизнеса. По тази причина бизнес общността е силно представена в ръковод -
ството на ОЗИ и изпълнява водеща роля в разработването на стратегиите на ОЗИ. Въпреки това трябваше 
да се очаква, че в началото ще има проблеми с постигането на желаната степен на сътрудничество между 
университетите и бизнеса. За разрешаването им EIT промени насоките за бизнес плановете и направи страте -
гически предложения на ОЗИ. ОЗИ също промениха своите вътрешни правила и процедури.
Постигнатият в тази област напредък от EIT и ОЗИ показва, че моделът на ОЗИ е подходящ за развитието на 
дългосрочно сътрудничество между университетите, научноизследователските среди и бизнеса, и ние сме 
убедени, че в бъдеще резултатите ще продължат да се подобряват.
58
EIT не си поставя конкретна цел каква част от бюджета да бъде предоставена на МСП, но той има количест -
вени цели за създаване на МСП. Стартиращите МСП, създадени от EIT, са един от ключовите показатели за 
изпълнение на EIT и следователно активно се стимулират. За 2014 г. трите ОЗИ от първата вълна докладваха, 
че са били създадени 90 стартиращи предприятия, всички от които са МСП в съответствие с определението 
от Препоръката на Комисията (C(2003)1422). Освен това много други съществуващи малки предприятия полу -
чиха подкрепа под формата на вторични безвъзмездни финансови помощи или чрез предоставяне на услуги 
в ускорителите на предприятия на ОЗИ.
Отговори на Комисията 67
59
EIT постигна изключителни резултати по отношение на насърчаването и подпомагането на участието на МСП 
в иновационни дейности.
Много от дейностите на EIT са насочени специално към МСП. Като финансов стимул за МСП EIT дори ползваше 
специална дерогация от Финансовия регламент на ЕС за периода 2010—2013 г., благодарение на която МСП, 
в качеството си на партньори на ОЗИ, имаха право да декларират 40 % от непреките си разходи в допълнение 
към преките си разходи спрямо 20 %, разрешени за предприятията, които не са МСП.
Що се отнася до целенасочената подкрепа за съществуващи МСП, партньорствата на ОЗИ осигуряват ста -
билна мрежа, в която те могат да получават подкрепа. Затова съществуващите МСП с изключителен инова -
ционен потенциал са в отлично положение да се включат в партньорство с ОЗИ и да се възползват в пълна 
степен от подкрепата, която EIT предлага. В резултат на това все по-голям брой МСП участват както като 
партньори в ОЗИ, така и като бенефициери на вторично отпуснати безвъзмездни финансови помощи от ОЗИ 
и получатели на услуги за създаване на предприятия и за ускоряване на развитието им.
60
Тъй като ОЗИ се стремят да станат финансово устойчиви и имат възможност да използват финансови инстру -
менти (напр. банкови заеми) и други източници на доходи, различни от финансирането от EIT, те са в състоя -
ние да осигурят своевременното извършване на плащанията към МСП, независимо от това кога е получено 
финансирането от EIT. EIT няма възможност да налага на ОЗИ условията на плащане, що се отнася до техните 
договорни отношения с партньорите им, тъй като ОЗИ са независими в това отношение. Тъй като обаче пла -
щанията за подкрепа на МСП са с ограничен размер в сравнение с програмата като цяло, ОЗИ имат възмож -
ността да увеличат авансовите плащания за МСП чрез подходящо управление на паричните потоци (в отго -
вори на Комисията и EIT по точки 41 и 44 са дадени допълнителни примери за гъвкавостта на финансирането 
на ОЗИ).
61
EIT систематично събира информация за състоянието на новите партньори на ОЗИ при присъединяването 
им към ОЗИ. По тази причина EIT разполага с актуална информация за броя на партньорите на ОЗИ, които са 
МСП.
Освен това през първите години от функционирането на ОЗИ преобладават по-големите организации, тъй 
като те разполагат с необходимия капацитет за изготвянето на стабилна стратегическа програма и най-вече 
с печелившо предложение, което да бъде избрано за ОЗИ. МСП обикновено се присъединяват към ОЗИ на 
по-късен етап, когато участието им може да добави стойност към дейностите на установените партньорства.
Например 25 от партньорите на ОЗИ „Иновативна енергетика“ бяха МСП през периода 2010—2013 г., а през 
2014 г. и 2015 г. съответно 55 и 50 нови МСП се присъединиха към ОЗИ „Иновативна енергетика“, с което броят 
на партньорите МСП се увеличи на 130.
Много МСП участват в програмата на EIT за ОЗИ и са крайни получатели на безвъзмездна финансова помощ от 
EIT по споразумения за подизпълнение или за вторично отпускане на безвъзмездна финансова помощ с други 
партньори на ОЗИ като университети, центрове за научни изследвания или промишлени предприятия. Про -
грамите на ОЗИ за ускоряване на развитието и инкубирането на идеи са насочени специално към нови МСП 
и EIT използва КПИ, който проследява създаването на нови МСП. Растящият брой на МСП в партньорствата на 
ОЗИ, както и чрез безвъзмездните финансови помощи от EIT естествено води до по-висок дял на безвъзмезд -
ните финансови помощи, усвоявани от МСП.
Отговори на Комисията 68
62
EIT активно подкрепя МСП. Налице са ясни цели за създаването на стартиращи предприятия и това е един от 
основните ключови показатели за изпълнение на EIT.
Вж. отговора на Комисията и EIT по точка 57.
64
Насърчаването на синергии и допълване с други инициативи на ЕС е приоритет за EIT и за ГД „Образование 
и култура“. Тази цел е включена в Стратегическата програма за иновации на EIT и в Регламента за EIT.
ГД „Образование и култура“ и EIT способстват синергиите и допълването (напр. годишна среща между служ -
бите на Комисията, EIT и ОЗИ, както и критерии за подбор на нови ОЗИ), като те са заложени също в модела на 
ОЗИ, чиито елементи отразяват целите и поуките от други програми на ЕС (напр. в концепцията за триъгъл -
ника на знанието са отразени аспекти на програмата „Еразъм+“ и на диалога между университетите и биз -
неса; концепцията за колокационен център следва регионалната политика на ЕС; подходът към обществените 
предизвикателства е общ за цялата програма „Хоризонт 2020“; моделът на финансиране на EIT се основава 
на поуките от други програми). Има конкретни примери за синергии в рамките на тематичните области на 
ОЗИ като цифровия EIT — публично-частни партньорства за бъдещия интернет и големите информационни 
масиви, ОЗИ „Иновативна енергетика“ — Европейски стратегически план за енергийните технологии, и ОЗИ 
„Климат“ — сътрудничество с ГД „Действия по климата“ във връзка с подготовката на Конференцията на Орга -
низацията на обединените нации по изменението на климата в Париж през месец декември 2015 г.
EIT продължава да насърчава синергиите на ниво конкретни проекти, в по-ново време в контекста на Евро -
пейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), с Европейското сътрудничество в областта на науката 
и технологиите (COST) и Европейската космическа агенция (ЕКА).
69
EIT вече е поискал да стартира процеса за получаване на пълна финансова автономност. Очаква се този про -
цес да приключи преди края на 2016 г.
71
Освен че гарантира спазването на правилата, EIT също във все по-голяма степен възнаграждава изпълне -
нието и стимулира въздействието. Например лошото изпълнение ще оказва все по-отрицателно въздействие 
върху бюджета на съответната ОЗИ. Като част от принципите за финансова устойчивост на ОЗИ все по-голям 
дял от бюджета на ОЗИ, който се предоставя от EIT, ще бъде на основата на конкурентно финансиране. С уве -
личаването във времето на този дял — с който се възнаграждава изпълнението, ОЗИ с лошо изпълнение ще 
има все по-голям финансов стимул за подобряване.
72
През 2015 г. EIT е затвърдил прякото въздействие на недобрите резултати върху подлежащите на плащане 
суми — EIT няма да приема части от декларираните разходи на ОЗИ, когато изпълнението на дейността 
е незадоволително. Моля, вж. отговорите на Комисията и EIT по точка VII от краткото изложение.
След намесата на Сметната палата EIT продължи да извършва по-стриктна проверка на разходите в годиш -
ните одитни доклади. EIT силно възнаграждава изпълнението, като в същото време гарантира висока степен 
на сигурност по отношение на допустимостта на направените разходи.
Отговори на Комисията 69
74
EIT и Комисията считат, че прагът по член 34 от Правилата за участие в „Хоризонт 2020“ е подходящ за безвъз -
мездните финансови помощи, които EIT плаща на ОЗИ. Считаме, че е пропорционално да се изисква одитор -
ски сертификат от бенефициер на средства от ЕС/EIT, който иска годишна безвъзмездна финансова помощ 
в размер на над 325 000 EUR. Във всеки случай EIT ще има нужда от специална дерогация от член 34 от Пра -
вилата за участие в „Хоризонт 2020“, за да прилага различен или по-висок праг от 325 000 EUR за исканите от 
участници безвъзмездни финансови помощи.
Вж. също така отговорите на Комисията и EIT по точки 79 и 80.
76
Важно е да се отбележи, че „финансовите доклади“ вече не са специфични за EIT, тъй като докладите за разхо -
дите бяха напълно хармонизирани с образците по „Хоризонт 2020“, започвайки от споразуменията за отпус -
кане на безвъзмездна финансова помощ за 2016 г.
79 Второ тире
за тази препоръка ще е необходима специална дерогация от Правилата за участие в „Хоризонт 2020“ и от 
Финансовия регламент3.
79 Трето тире
тази препоръка е извън контрола на EIT, тъй като за нея ще е необходима специална дерогация от Правилата 
за участие в „Хоризонт 2020“ и от Финансовия регламент4.
81
Възлагането на техническите оценки на проектите на външни изпълнители е обичайна практика в програ -
мите за НИРД. По-специално това се прави в случай на много сложни проекти, обхващащи и включващи 
няколко области на дейност като образование, иновации и бизнес.
83
Важно е да се отбележи, че EIT е подобрил тенденцията на текучество на персонал от 2013 г. насам. Ниският 
национален коефициент за Унгария (понастоящем 69 %) е важен фактор, който допринася за текучеството на 
персонал. Това обаче е извън контрола на EIT.
84
В същото време бяха осъществени значителни подобрения в управленския капацитет на EIT. Свободната 
позиция за началник-отдел беше заета и в момента се извършва подбор на другия началник отдел. Освен това 
понастоящем е в ход и изборът на директор на EIT.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Отговори на Комисията 70
86
Поради фокуса на EIT върху високите постижения е съвсем естествено държавите с по-голям капацитет за 
иновации да са по-силно представени в ОЗИ. Въпреки че EIT има ясната цел да укрепва съществуващите 
възможности и центрове за високи постижения в Европа, EIT гарантира също така предоставянето на ползи 
в области на Съюза, които не участват пряко в ОЗИ, чрез регионалната иновационна схема на EIT (РИС на EIT).
Каре 11 — Опасения във връзка с концентрацията на финансовото подпомагане от 
EIT и липсата на прозрачност
Налице е разумен баланс между участниците в триъгълника на знанието както от гледна точка на разпределе -
нието на партньорите, така и на финансирането. Съществуват ясни процедури за подбор на проекти от ОЗИ, 
които гарантират контрол на качеството и прозрачност.
89
Започват да се появяват доказателства за резултатите на EIT. Благодарение на EIT има над 1000 завършили 
студенти с предприемаческа нагласа, множество стартиращи предприятия, поредица от примери за постиг -
нат успех и силна общоевропейска мрежа от колокационни центрове и бизнес ускорители и е насърчено 
изграждането на култура на предприемачество.
92
Приключилият през месец ноември 2015 г. преглед на създаването на предприятия дава солидни доказател -
ства за добавената стойност от ускорителните програми на EIT/ОЗИ и са налице предварителни договоре -
ности за подкрепяните инициативи, които показват значителни резултати вследствие на подкрепата на EIT за 
създаването на бизнес.
93
КПИ показват, че са създадени важни продукти, много от които вече са се превърнали в осезаеми резултати 
(вж. примерите, посочени в точка 90).
94
Заслужава да се отбележи, че неевропейски студенти също се включват в европейски дружества или създа -
ват свои собствени предприятия, след като завършат следването си, като по този начин създават въздействие 
и добавена стойност за нашето общество. ОЗИ на EIT са създали среда, в която разликата между академич -
ните кръгове и бизнеса е по-малка, което означава, че такива студенти вече имат по-ясен път за развитие 
след завършването на образованието си в посока да работят за някой бизнес партньор на ОЗИ и следова -
телно да останат в Европа.
98
В съответствие с член 6, параграф 2, буква д) от Регламента за създаване на EIT и трите ОЗИ от първата вълна 
са създали стратегии за финансова устойчивост. Считано от 2014 г., в бизнес плановете на ОЗИ се представя 
резюме на тези стратегии. Що се отнася до бизнес плана за 2016 г., един експерт на EIT се съсредоточи специ -
ално върху въпросите за финансовата устойчивост и направи оценка на плановете за всяка ОЗИ.
103
Новите рамкови споразумения за партньорство предстои да бъдат подписани в началото на 2016 г.
Отговори на Комисията 71
Заключения и препоръки
Препоръка 1
Комисията и EIT приемат препоръката.
Всяко предложение за изменение на правните разпоредби ще трябва да бъде изготвено според принципите 
за по-добро законотворчество, и по-специално принципа „първо оцени“. В съответствие с правното основа -
ние на EIT Комисията трябва да направи оценка на EIT до края на 2017 г. и понастоящем се подготвя оценяване 
с участието на всички съответни служби на Комисията.
В оценката ще бъде взето предвид също така критичното становище от одита, а независимите оценители ще 
имат достъп до този одит. Бъдещите стъпки ще бъдат определени въз основа на резултатите от оценката и в 
съответствие с принципите за по-добро законотворчество.
Комисията ще определи своята позиция по отношение на промяната на правното основание на EIT въз основа 
на констатациите от независимата експертна оценка и на резултатите от този одит.
107
Вж. отговорите на Комисията и EIT по точки 40—49 и 60, в които е обобщена позицията им по тези въпроси.
Препоръка 2 а)
Комисията и EIT отчасти приемат препоръката и ще проучат доколко е възможно допълнително да бъде раз -
ширен многогодишният характер.
Препоръка 2 б)
Комисията и EIT приемат препоръката.
За а): пълен преглед до пролетта на 2017 г. и изпълнение (в зависимост от този преглед) до 2018 г.
108
Вж. отговорите на Комисията и EIT по тези точки, в които е обобщена позицията им по тези въпроси.
Препоръка 3
EIT и Комисията приемат тази препоръка.
Отговори на Комисията 72
109
Вж. отговорите на Комисията и EIT по тези точки, в които е обобщена позицията им по тези въпроси.
Препоръка 4
Комисията и EIT приемат препоръката.
EIT ще продължи да акцентира върху въздействието, както вече започна през 2015 г.
КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni0441/uni0432/uni044A/uni0440/uni0436/uni0435/uni0442/uni0435 /uni0441 /uni0443/uni0441/uni043B/uni0443/uni0433/uni0430/uni0442/uni0430 Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm)   
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
Платени публикации: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Европейският институт за иновации и технологии (EIT) 
си поставя амбициозната цел да засили връзките 
между сферите на образованието, науката и бизнеса 
и така да стане основен двигател на иновациите в ЕС. 
Сметната палата заключава, че въпреки валидното 
основание за съществуването му, сложната 
оперативна рамка на EIT и проблеми в управлението са 
затруднили цялостната му ефективност. Одитът откри 
някои слабости в модела на финансиране на EIT, 
механизмите за докладване между EIT и „Общностите 
на знания и иновации“ (ОЗИ), и финансовата 
устойчивост на ОЗИ. Седем години след създаването 
си, EIT все още не е напълно независим в оперативно 
отношение от Европейската комисия. Това 
възпрепятства процеса на вземане на решения. 
Сметната палата заключава, че ако EIT иска да стане 
значим иновационен институт, както е било 
първоначално предвидено, необходими са значителни 
законодателни и оперативни промени, чрез които да 
се засили още повече потенциала за иновации на ЕС.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА