1.Подготовка за Европа след COVID-19

В началото на безпрецедентната криза, свързана с COVID-19, ЕС бързо се обедини и достигна до твърдо общо решение. На 27 май 2020 г. Комисията представи амбициозен, иновативен и извънреден план за възстановяване, за да поеме Съюзът по пътя към устойчиво и стабилно възстановяване. Чрез Инструмента на Европейския съюз за възстановяване (Next Generation EU), който беше официално одобрен от Съвета на 14 декември 2020 г. с подкрепата на Европейския парламент, се мобилизират до 750 милиарда евро за справяне с икономическите и социални вреди, причинени от пандемията. Заедно с дългосрочния бюджет на ЕС, многогодишната финансова рамка, подкрепата за възстановяването на Европа след COVID-19 възлиза общо на 1,8 трилиона евро.

Целта на Next Generation EU е да излезем по-силни и по-устойчиви от кризата, като насочим нашите икономики по пътя на устойчив растеж. За да се постигне това, Next Generation EU цели преодоляване на най-неотложните предизвикателства, пред които сме изправени като Съюз, главно двойния екологичен и цифров преход. Приходите, генерирани от нови собствени ресурси, ще помогнат за погасяване на финансирането на Next Generation EU.

В заключенията на Европейския съвет от 21 юли 2020 г. се посочва, че през следващите години Съюзът ще „работи за реформиране на системата на собствените ресурси и за въвеждане на нови собствени ресурси“. В последващото междуинституционално споразумение от 16 декември 2020 г. Европейският парламент, Съветът и Комисията се споразумяха, че „изплащането на главницата по сумите, използвани за разходи по линия на Инструмента на Европейския съюз за възстановяване (Next Generation EU), както и на съответните лихви, ще бъде финансирано от общия бюджет на Съюза, включително чрез достатъчни постъпления от нови собствени ресурси, въведени след 2021 г.“. Освен това трите институции признават важността на контекста на Инструмента за възстановяване на Европейския съюз и заявяват, че разходите от бюджета на Съюза, свързани с изплащането на средствата от Инструмента на Европейския съюз за възстановяване, не следва да водят до неоправдано намаляване на разходите за програмите или инвестиционните инструменти по многогодишната финансова рамка. Освен това те заявяват, че е желателно също така да се смекчи увеличението на собствения ресурс на база БНД за държавите членки. Комисията се ангажира да предложи нови собствени ресурси през 2021 г. с оглед въвеждането им най-късно до 1 януари 2023 г.

2.Предложенията на Комисията

2.1.Група нови собствени ресурси

Комисията предлага допълнително да се интегрират приоритетите на политиката на ЕС в приходната част на бюджета на ЕС. Търговията с емисии и механизмът за корекция на въглеродните емисии на границите са инструменти за целия ЕС, служещи на общата цел за намаляване на емисиите на парникови газове при най-ниски разходи, чрез ограничаване на емисиите и предоставяне на сигнал за цена на въглеродните емисии. Историческото споразумение на ОИСР/Г-20 за приобщаваща рамка за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (BEPS) за създаване на решение, основано на два стълба, за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката от 8 октомври 2021 г. включва 137 държави и юрисдикции, представляващи повече от 90 % от световния БВП. По „първият стълб“ на това споразумение ще се преразпредели дял от печалбите от най-големите и най-печеливши многонационални предприятия в света към участващите страни в целия свят, като се гарантира, че тези предприятия плащат справедлив дял от данъците, независимо от това къде работят и генерират печалби. Тези инициативи изискват действие на равнището на ЕС и следователно представляват подходяща база за собствени ресурси на ЕС.

Комисията предлага да се измени Решението за собствените ресурси така, че част от приходите, генерирани от законодателните предложения, представени на 14 юли 2021 г. относно механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите и търговия с емисии, да се начисляват в бюджета на ЕС. Освен това, основавайки се на историческата приобщаваща рамка на ОИСР/Г-20 за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, Комисията предлага да се създаде нов собствен ресурс въз основа на дял от остатъчните печалби на най-големите и най-печеливши многонационални предприятия, който ще бъде повторно разпределен на държавите — членки на ЕС. Този собствен ресурс ще бъде въведен, след като многостранната конвенция, договорена по приобщаващата рамка за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, и свързаната с нея директива на ЕС, влязат в сила и се прилагат ефективно. Въвеждането на всички нови собствени ресурси ще изисква приемането на съответните секторни предложения.

Комисията предлага 25 % от приходите, генерирани от търговията с емисии на ЕС, да се превърнат в собствен ресурс за бюджета на ЕС. Комисията предложи широк законодателен пакет за допълнително намаляване на емисиите на парникови газове (ПГ) до 2030 г. с цел постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. По-специално това включва укрепването на съществуващата система на ЕС за търговия с емисии (ETS) и разширяването ѝ към морския сектор, увеличаване на продажбите чрез търг на квоти за авиационни емисии и създаване на нова система за търговия с емисии за строителството и автомобилния транспорт. Докато приходите от продажбите чрез търг на квоти за емисии съгласно настоящата система на ЕС за търговия с емисии се начисляват до голяма степен в националните бюджети, Комисията предлага в бъдеще част от приходите от търговията с емисии на ЕС да постъпва в бюджета на ЕС. Това също така ще включва приходите от квоти, които са налични за продажби чрез търг, но държавите членки са избрали да не продават по този начин, като използват гъвкавостта, залегнала в системата на ЕС за търговия с емисии. От обхвата на собствения ресурс са изключени квоти, продавани на търг от Европейската инвестиционна банка с цел финансиране на Фонда за иновации, и първоначалните ресурси за Модернизационния фонд. Приходите за бюджета на ЕС се оценяват на около 9 милиарда евро на година за периода 2023—2030 г., като част от тях ще даде възможност за финансирането на Социалния фонд за климата.

Освен това Комисията предлага временен механизъм за солидарност за корекция на емисиите, за да се гарантира, че всички държави членки плащат справедлива вноска от собствените ресурси, основани на търговията с емисии. По-специално до 2030 г. ще се прилагат горна и долна граница за вноската от собствени ресурси от търговия с емисии на ЕС във връзка с коефициента въз основа на брутния национален доход. По този начин ще се избегне непропорционалността на вноската на някои държави членки в бюджета на ЕС в сравнение с размера на тяхната икономика през периода на преход към по-устойчиви икономики и общества и ще се гарантират справедливи вноски от всички.

Комисията предлага 75 % от приходите, генерирани от механизма за корекция на въглеродните емисии на границите, да се превърнат в собствен ресурс за бюджета на ЕС. Основната цел на механизма за корекция на въглеродните емисии на границите е да се подпомогне намаляването на въглеродните емисии в света чрез справяне с риска от изместване на въглеродни емисии. В контекста на механизма деклараторите ще трябва да придобият достатъчно количество сертификати, за да покрият емисиите на вносните си стоки. Съгласно предложението за Регламент за установяване на механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите държавите членки ще отговарят за събирането на приходи от продажбата на сертификати във връзка с механизма за корекция на въглеродните емисии на границите. Приходите за бюджета на ЕС се оценяват на около 0,5 милиарда евро на година за периода 2023—2030 г.

Комисията предлага собствен ресурс, еквивалентен на 15 % от дела от остатъчните печалби на най-големите и най-печеливши многонационални предприятия, които се преразпределят към държавите — членки на ЕС, съгласно споразумението за реформа на международната данъчна рамка. На 8 октомври 2021 г. 137 държави, които са членки на приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 за борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби, се споразумяха за решение, основано на два стълба, за преразпределяне на печалбите на многонационалните предприятия и за ефективна глобална минимална данъчна ставка. По „първия стълб“ на споразумението се предвижда преразпределяне на дял от остатъчните печалби на най-големите и най-печеливши многонационални предприятия към юрисдикции на крайния пазар, където стоките или услугите се използват или консумират. Аспектите на практическото изпълнение на споразумението все още са в процес на финализиране. Комисията пое ангажимент в своята работна програма за 2022 г. да внесе предложение за Директива за прилагане на споразумението в съответствие с правото на Съюза и съгласно изискванията на единния пазар. Съгласно предложението на Комисията за собствени ресурси държавите членки ще предоставят национална вноска в бюджета на ЕС въз основа на дела от облагаемите печалби на многонационалните предприятия, преразпределени към всяка държава членка по първи стълб. В очакване на финализирането на споразумението приходите за бюджета на ЕС могат да достигнат до 2,5—4 милиарда евро на година.

2.2.Изменение на Регламента за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2021—2027.

Погасяването на средства по Next Generation EU ще следва стабилен и предвидим профил на намаляване на задълженията чрез подходящи отчисления в многогодишната финансова рамка. Постоянният поток от приходи от нови собствени ресурси би осигурил предвидимост и стабилност на погасяването. За да се отрази начинът, по който постъпленията от нови собствени ресурси могат да дадат възможност за изплащането на средства по Next Generation EU, Комисията следователно предлага механизъм за автоматично коригиране на таваните на многогодишната финансова рамка въз основа на събраните суми на нови собствени ресурси.

Източник: Европейска комисия. Суми по текущи цени

Комисията представи предложение за Социален фонд за климата, за да защити уязвимите домакинства от допълнителна финансова тежест, произтичаща от създаването на нова система за търговия с емисии в ЕС за сградите и автомобилния транспорт.. Финансовият пакет на фонда е съизмерим със суми, съответстващи по принцип на 25 % от очакваните приходи от включването на сградите и автомобилния транспорт в обхвата на търговията с емисии на ЕС. Тези допълнителни разходи не бяха предвидени в първоначалното предложение на Комисията за нова многогодишна финансова рамка. За тази цел Комисията предлага в целевото изменение на Регламента за многогодишната финансова рамка да се включи увеличение на позиция 3 и съответно на тавана на плащанията, за да се поемат допълнителните разходи за фонда за периода 2025—2027 г.

Основно предимство на използването на бюджета на ЕС за справяне със социалните въздействия на новата система за търговия с емисии е, че Социалният фонд за климата ще разчита на разпоредбите за контрол, които вече са в сила за общия бюджет. Той ще бъде под надзора на Европейската сметна палата и Европейският парламент, след препоръка на Съвета, ще трябва да освободи Комисията от отговорност за дейността ѝ. Това ще гарантира отчетност на разходите и ще осигури гаранции за качеството на разходите на Фонда.