C 434/31

P9_TA(2022)0114

Прилагане на мерки за гражданско образование

Резолюция на Европейския парламент от 6 април 2022 г. относно прилагането на мерки за гражданско образование (2021/2008(INI))

(2022/C 434/06)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 2 и член 10, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС),

— като взе предвид членове 9 и 165 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-нататък „Хартата“),

— като взе предвид целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), по-специално цел 4 (качествено образование) и цел 4.7,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 5 март 2020 г., озаглавено „Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020 — 2025 г.)“ (COM(2020)0152),

— като взе предвид своята резолюция от 9 септември 2015 г. относно еманципирането на момичетата в ЕС посредством образованието (1),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 12 ноември 2020 г., озаглавено „Съюз на равенство: Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020 — 2025 г.“ (COM(2020)0698),

— като взе предвид своята резолюция от 25 март 2021 г. относно определянето на политиката в областта на цифровото образование (2),

— като взе предвид Референтната рамка на Съвета на Европа за компетентности за демократична култура,

— като взе предвид заключенията на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно насърчаване на демократичната осъзнатост и демократичната ангажираност сред младите хора в Европа (3),

— като взе предвид Хартата на Съвета на Европа за образование за демократично гражданство и образование по правата на човека,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 4 март 2021 г. относно плана за действие на Европейския стълб на социалните права (COM(2021)0102),

— като взе предвид Европейския стълб на социалните права, провъзгласен и подписан от Съвета на ЕС, Европейския парламент и Комисията на 17 ноември 2017 г.,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 ноември 2017 г., озаглавено „Укрепване на европейската идентичност чрез образование и култура — Приносът на Европейската комисия към срещата на лидерите в Гьотеборг, 17 ноември 2017 г.“ (COM(2017)0673),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 юни 2016 г., озаглавено „Подпомагане на предотвратяването на радикализацията, водеща до насилнически екстремизъм“ (COM(2016)0379),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 1 юли 2020 г., озаглавено „Европейска програма за умения за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (COM(2020)0274),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 30 септември 2020 г., озаглавено „План за действие в областта на цифровото образование за 2021 — 2027 г. Приспособяване на образованието и обучението към цифровата ера“ (COM(2020)0624),

— като взе предвид стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението („Образование и обучение 2020“), и по-специално нейната цел за насърчаване на равнопоставеността, социалното сближаване и активното гражданско участие,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 30 септември 2020 г. относно постигането на европейското пространство за образование до 2025 г. (COM(2020)0625),

— като взе предвид препоръката на Съвета от 22 май 2018 г. относно ключовите компетентности за учене през целия живот (4),

— като взе предвид препоръката на Съвета от 22 май 2018 г. относно утвърждаването на общите ценности, приобщаващото образование и европейското измерение на преподаването (5),

— като взе предвид резолюцията на Съвета от 19 февруари 2021 г. относно стратегическа рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него (2021 — 2030 г.) (6),

— като взе предвид заключенията на Съвета и представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, от 17 май 2021 г. относно укрепване на многостепенното управление при насърчаване на участието на младите хора в процесите на вземане на решения (7),

— като взе предвид декларацията относно популяризирането чрез образование на гражданството и общите ценности — свобода, толерантност и недискриминация (Парижка декларация от 2015 г.), подписана на 17 март 2015 г. в Париж, Франция,

— като взе предвид доклада на Европейски граждански панел 1 от Конференцията за бъдещето на Европа, озаглавен „По-силна икономика, социална справедливост и работни места/Образование, култура, младеж и спорт/Цифрова трансформация“,

— като взе предвид доклада от Срещата на европейската младеж през 2021 г., озаглавен „Доклад за младежките идеи за Конференцията за бъдещето на Европа“,

— като взе предвид доклада на мрежата „Евридика“ на Комисията от 7 ноември 2017 г., озаглавен „Гражданското образование в училище в Европа, 2017 г.“,

— като взе предвид резолюцията на Съюза на европейските федералисти (UEF) относно систематичен подход към образованието по европейското гражданство, приета на 4 юли 2021 г. на XXVII европейски конгрес на UEF във Валенсия,

— като взе предвид брифинга от май 2021 г. на Службата на ЕП за парламентарни изследвания относно европейското пространство за образование и стратегическата рамка за образование и обучение за периода до 2030 г.,

— като взе предвид доклада на мрежата „Евридика“ на Комисията от 19 октомври 2020 г., озаглавен „Равенство в училищното образование в Европа — Структури, политики и резултати на учениците“,

— като взе предвид доклада на Комисията от 15 декември 2021 г., озаглавен „Доклад за гражданството на ЕС за 2020 г. — Овластяване на гражданите и защита на техните права“ (COM(2020)0730),

— като взе предвид плана за действие на Комисията за европейската демокрация от 3 декември 2020 г.,

— като взе предвид обобщението на констатациите и обсъжданията по време на Форума за бъдещето на ученето през 2019 г., публикувано от европейската експертна група към Комисията за образование и обучение на 7 декември 2019 г.,

— като взе предвид доклада на Комисията от юни 2020 г., озаглавен „Гражданство и демокрация на Европейския съюз“,

— като взе предвид насоките на мрежата „Жан Моне“ от 2017 г. за специалистите по подготовка на учители относно идентичността и гражданството на децата в Европа,

— като взе предвид доклада на Комисията от 18 март 2015 г., озаглавен „Насърчаване на гражданството и общите ценности — свобода, толерантност и недискриминация чрез образование — Преглед на развитието на образователната политика в Европа след Парижката декларация от 17 март 2015 г.“,

— като взе предвид Обзора на образованието и обучението за 2018 г. и 2020 г.,

— като взе предвид тематичния документ на европейската експертна група за образование и обучение относно приобщаването и гражданството,

— като взе предвид своята резолюция от 12 април 2016 г. относно обучението за Европейския съюз в училище (8),

— като взе предвид своята резолюция от 19 януари 2016 г. относно ролята на междукултурния диалог, културното многообразие и образованието за популяризирането на основните ценности на ЕС (9),

— като взе предвид своята резолюция от 11 ноември 2021 г. относно европейското пространство за образование: общ холистичен подход (10),

— като взе предвид своята резолюция от 12 декември 2017 г., озаглавена „Докладът за гражданството на ЕС за 2017 г.: укрепване на правата на гражданите в Съюз на демократична промяна“ (11),

— като взе предвид своята резолюция от 7 юли 2021 г. относно гражданския диалог и гражданското участие в процеса на вземане на решения в ЕС (12),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността, както и член 1, параграф 1, буква д) от решението на Председателския съвет от 12 декември 2002 г. относно процедурата по разрешаване на изготвянето на доклади по собствена инициатива и приложение 3 към него,

— като взе предвид доклада на комисията по култура и образование (A9-0060/2022),

А. като има предвид, че образованието е основно право и обществено благо, което следва да бъде еднакво достъпно и безплатно за всички; като има предвид, че в Стълба на социалните права се посочва, че всеки има право на качествено и приобщаващо образование и обучение през целия живот, за да може да участва в обществото изцяло и смислено; като има предвид, че образованието и ученето не следва да се разглеждат единствено като инструмент, обслужващ пазара на труда;

Б. като има предвид, че новите системни предизвикателства с местно, регионално и глобално въздействие, като например изменението на климата, цифровия преход, социалните и териториалните различия или самата наднационална политическа интеграция, изискват съответно адаптиране на образователните системи, включително гражданското образование; като има предвид, че екологичният преход и Зеленият пакт изискват разширяване на гражданското образование, за да се включи необходимостта от отговорни действия не само в рамките на дадена общност или общество, но и към планетата като цяло; като има предвид, че цифровият преход и програмата в областта на цифровите технологии откриват нови възможности за активно гражданство и демократично участие онлайн, но също така включват рискове и заплахи, породени от невярната информация и дезинформацията; като има предвид, че активното цифрово гражданство следва да вземе предвид и да обърне внимание на цифровото разделение между поколенията; като има предвид, че ангажирането на местните, националните и европейските медии в популяризирането на европейската култура и история е важна част от обществения дебат и гражданската ангажираност;

В. като има предвид, че гражданското образование трябва да се разбира като многостепенно, обхващащо местното, регионалното, националното, европейското и световното измерение на гражданството; като има предвид, че текущият процес на глобализация и европейска интеграция ще изисква новото поколение европейци да се ангажират политически във все по-голяма степен на множество равнища, за да могат да живеят и да работят в международен план и да се ориентират в различията в ежедневието си; като има предвид, че критичното мислене, междуличностните умения и гражданските компетентности са все по-важни на пазара на труда и в социалния живот; като има предвид, че обществата стават все по-многообразни, поради което зачитането на многообразието от култури и произход и отхвърлянето на всякакъв вид дискриминация срещу жените, ЛГБТИК лицата или малцинствата са от още по-голямо значение в Европа;

Г. като има предвид, че за гражданското образование е от полза наличието на междусекторен подход и взаимно сътрудничество между формалното, неформалното и самостоятелното образование; като има предвид, че гражданското образование дава възможност на преподавателите и учащите откриват ценности, нагласи, умения и знания и да разбират света заедно, в т.ч. чрез педагогика, основана на участието;

Д. като има предвид, че наблюдаваните в държавите членки социално-политически промени, вариращи от социална поляризация и ниско институционално доверие до отстъпление от демокрацията, подкопаване на принципите на правовата държава, изключващ национализъм и инструментализиране на евроскептицизма за политически цели, наред с възхода на екстремистките движения, възраждането на расизма и ксенофобията във всичките ѝ форми, авторитаризма и невярната информация и дезинформацията, могат да представляват сериозна заплаха за европейските демокрации и да дестабилизират ЕС като цяло; като има предвид, че укрепването на гражданското образование във формална, неформална и самостоятелна среда, посредством образование за учене през целия живот, би могло да играе важна роля в противодействието на тази тенденция и създаването на по-открит политически дебат, както и насърчаване на по-голямо участие на гражданите в политическите и законодателните процеси на национално и европейско равнище;

Е. като има предвид, че политическата подкрепа за Съюза обикновено се изразява по-скоро чрез чувства, нагласи и ценности, а не толкова чрез конкретното въздействие върху ежедневния живот на гражданите; като има предвид, че сред гражданите, особено младежта, се наблюдава липса на близост и разбиране на демократичните процеси и механизми за участие на Съюза; като има предвид, че един подновен европейски импулс за гражданско образование може да бъде начин за насърчаване на младите хора да участват в избори, като се ограничи привлекателността на екстремистките и популистките дискурси и по този начин се засили и социалното сближаване;

Ж. като има предвид, че появата на динамично европейско гражданство беше възпрепятствана от недостатъчни познания и емоционална празнина, както и от липса на механизми, даващи възможност за участие на гражданите и диалог; като има предвид, че европейската идентичност допълва множеството местни, национални, географски, културни или други идентичности, които дадено лице може да има; като има предвид, че недостатъчните познания или невежеството за ЕС и слабото разбиране за неговото функциониране и добавена стойност могат да допринесат за усещането за демократичен дефицит и да доведат до недоверие, гражданска неангажираност и евроскептицизъм в държавите членки;

З. като има предвид, че в резолюцията на Парламента от 12 април 2016 г. относно обучението за Европейския съюз в училище беше отправен призив към Комисията да предостави обща рамка и да изготви насоки с конкретни примери за учене за ЕС с цел насърчаване на обективен и критичен поглед върху ползите от Европейския съюз за неговите граждани;

И. като има предвид, че в резолюцията на Парламента от 11 ноември 2021 г. относно европейското пространство за образование (ЕПО) беше отправен призив към ЕПО да осигури възможност за по-голям поток от учащи, учители и знания, като се насърчи чувството за европейска принадлежност и гражданско съзнание, гарантират се права и ценности, осигуряват се справедливи и равни възможности и се подобрява социалното сближаване;

Й. като има предвид, че Комисията не е предприела никаква съществена инициатива от системен характер в тази стратегическа област; като има предвид, че съществуващите програми на ЕС като „Еразъм+“ или Европейският корпус за солидарност все още имат значителен неразгърнат потенциал за подобряване на прилагането на гражданското образование с по-стратегически подход към компонентите на формалното, неформалното и самостоятелното учене на програмите и с по-добра координация на ресурсите; като има предвид, че Комисията и държавите членки следва да направят повече, за да подобрят и повишат потока на информация относно Европейския съюз и конкретни права и задължения;

К. като има предвид, че няколко държави членки са разработили национални доброволчески схеми; като има предвид, че създаването и развитието на тези схеми е важно, за да се насърчи практическо гражданско образование, да се засили социалното сближаване, да се даде възможност за мобилизиране за каузи от общ интерес, особено за хората с по-малко възможности, и да се допринесе за личностното и професионалното развитие на участниците; като има предвид, че по-голямата европейска гражданска мобилност може да допринесе за увеличаване на чувството на младите хора за принадлежност към една европейска общност, като засили възникването на Европа на гражданите; като има предвид, че националните доброволчески схеми имат потенциал да бъдат естествен портал към европейска мобилност за младите хора, особено за тези с по-малко възможности;

Л. като има предвид, че Европейският корпус за солидарност, създаден през 2018 г. като приемник на Европейската доброволческа служба, установена през 1996 г., е общата европейска програма за мобилност за доброволчество, но разполага с ограничен бюджет за периода 2021 –2027 г.; като има предвид, че следва да се развиват повече полезни взаимодействия и сътрудничество между Европейския корпус за солидарност и националните доброволчески системи, а така също и между съществуващите национални доброволчески системи чрез Европейския корпус за солидарност;

Състояние на гражданското образование в ЕС

1. изразява съжаление, че няма общо определение за гражданско образование; счита, че преподаването на гражданско образование включва комбинация от знания, умения, методи, инструменти, съдържание, компетентности, нагласи, ценности и грижи и е от съществено значение за формирането на солидарност и чувство за принадлежност;

2. счита, че едно минимално разбиране за гражданското образование следва да осигурява теоретично разбиране относно политическите, правните, социалните, екологическите и икономическите понятия и структури, включително тези, отнасящи се до европейското равнище, както и относно събитията на световно равнище, съизмеримо с равнището на образование и обучение и съчетано с практически опит; изтъква значението на критичното мислене и медийната грамотност като неразделна част от гражданското образование; настоява, че е необходимо педагогическо обновяване и приемане на теоретичен и практически подход към гражданското образование в Съюза; предлага придържане към определенията за гражданско образование, дадени в Хартата на Съвета на Европа за образование за демократично гражданство и образование по правата на човека и в Референтната рамка на Съвета на Европа за компетентности за демократична култура;

3. изразява загриженост относно ограничения акцент върху европейските и световните аспекти на гражданството в националните учебни програми; отбелязва с безпокойство, че едва половината от учениците в ЕС съобщават, че имат възможности да научат за Европа в училище; подчертава, че подкрепата на учащите за сътрудничество между европейските държави се свързва положително с по-високо равнище на гражданско познание; изразява съжаление относно нарастващото напрежение между националното и европейското равнище в учебните програми на някои държави членки; изразява безпокойство относно прекомерното политизиране на гражданското образование и последиците от това, като например многократни и драстични промени в учебните програми, и отново изтъква необходимостта от дългосрочна стабилност и съгласуваност при предоставянето на гражданско образование;

4. подчертава, че социално-политическите и глобалните промени ще изискват значително повишаване на настоящото равнище на качество и подходите към гражданското образование; изразява тревога, че резултатите на учащите от мъжки пол са значително по-ниски в сравнение с тези на учащите от женски пол ( 13 ) ; изразява загриженост относно дисбалансите по отношение на средното гражданско познание в държавите членки и между тях; отбелязва, че учащите, живеещи в селски, отдалечени, най-отдалечени райони и райони в неблагоприятно социално положение, са изправени пред допълнителни пречки, когато участват в програми за гражданско образование; потвърждава, че всеки обучаем трябва да има достъп до висококачествено гражданско образование, съсредоточено върху специфичните му потребности, що се отнася до финансирането и инфраструктурата, наред с други ресурси, което е от решаващо значение за успешното създаване на европейско пространство за образование;

5. посочва, че въпреки че някои аспекти на гражданското образование присъстват в повечето национални учебни програми, съществуват големи различия между държавите членки и вътре в тях по отношение на равнищата на образование, на които то се преподава, общия брой часове, посветени на предмета, съдържанието и методологиите; отбелязва, че само в някои държави членки има структурирани оценки, цели, педагогически ориентации или специфични обучения за учителите; отбелязва, че дори когато тези елементи са налице, съществува несъответствие между националните програми и тяхното ефективно изпълнение в училищата;

6. припомня, че качеството на преподаването оказва най-силно въздействие върху ефективното учене и поради тази причина първоначалното и продължаващото обучение на всички учители и педагози, независимо от предмета им на специализация, трябва да бъде приоритет в областта на гражданското образование и в частност по отношение на европейското и световното измерение на гражданското образование;

7. подчертава, че липсата на сериозни научни изследвания относно как да се преподава и оценява ефективно гражданското образование и липсата на подходящи педагогически инструменти за тази цел възпрепятстват ефективното преподаване на гражданското образование; отбелязва, че някои емпирични доказателства сочат, че подходите, обхващащи цялото училище или цялата общност, оказват положително въздействие върху гражданските умения и нагласи; счита, че когато става въпрос за гражданско образование, следва да се вземат предвид педагогическите подходи, основани на участието, за да се даде възможност на учащите се да придобият опит в областта на гражданството във всичките му измерения и тяхната роля във и за Европейския съюз, държавите членки, отделния човек и обществото като цяло;

8. осъжда липсата на внимание към гражданското образование в първоначалното професионално образование и обучение и образованието за възрастни; призовава за включване на гражданското образование във всички равнища на образование, адаптирано към специфичните характеристики и нужди на обучаваните; изразява съжаление относно липсата на акцент върху стойността на контекстите на учене между поколенията, които улесняват диалога между поколенията;

9. счита, че никога не е прекалено рано да се учи относно гражданството на регионално, национално, европейско и световно равнище; отбелязва, че образованието в ранна детска възраст играе важна роля за развитието на съществено значими социални и емоционални умения и полага основите за благосъстояние, диалог, взаимно уважение, разбиране и общи ценности;

10. припомня решаващата педагогическа роля на неформалното и самостоятелното учене, включително доброволчеството, менторството, дебатирането и спорта, за развитието на социални и граждански умения, компетентности и поведение и за формирането на отговорни и активни граждани;

Политики на ЕС в областта на гражданското образование

11. изразява съжаление, че политическият консенсус на европейско равнище относно необходимостта от напредък в гражданското образование и преподаването на общи европейски ценности не е намерил израз в конкретни цели, задачи и критерии, и заключава, че политиките в областта на гражданското образование страдат от пропуски в прилагането;

12. счита, че програмите на ЕС имат ограничен принос за постигането на напредък по някои измерения на гражданското образование, главно поради липсата на изрична пряка подкрепа, ограничените ресурси и неравномерното географско покритие; изразява съжаление, че финансираните от ЕС проекти в тази област досега не са оказали широкомащабно дългосрочно въздействие;

13. счита, че липсва съгласуваност на политиките в областта на гражданското образование на равнището на ЕС и че понастоящем не съществува инструмент на политиката, който да обединява по структуриран начин всички съответни служби и органи;

14. заключава, че програмите на ЕС, например „Еразъм+“, „Хоризонт Европа“, Европейският корпус за солидарност, програма „Права и ценности“ или „Творческа Европа“, наред с другите, са допринесли, главно косвено, за активното предоставяне на гражданско образование; отбелязва обаче, че те не са успели да доведат до системно и трайно въздействие;

15. потвърждава, че въз основа на членове 9, 10, 165 и 166 от ДЕС и Хартата ЕС носи основната отговорност за насърчаване на образованието по гражданството на ЕС, като начин да се гарантира по-задълбочено познаване сред неговите граждани на европейския проект като съюз на демократични държави и така да се гарантира на неговите граждани правото да участват пълноценно в политическия живот и вземането на решения на равнището на ЕС;

16. изтъква волята за насърчаване на обща европейска идентичност чрез обща академична програма и за силно интегриране на европейско измерение в образованието, изразена от гражданите в контекста на Конференцията за бъдещето на Европа, както и изискването на европейските млади хора в учебните програми да бъдат включени знания за възможностите и ползите от Европа;

17. отбелязва, че някои държави членки признават положителното влияние на развитието на политиките на ЕС за насърчаване на образователни промени в областта на гражданското образование;

18. изразява загриженост относно липсата на ефективни действия от страна на Комисията по отношение на напредъка по Рамката за ключови компетентности за учене през целия живот от 2018 г. — „Гражданска компетентност“, докато други основни компетентности са отразени в целевите показатели на стратегическата рамка „Образование и обучение 2020“ или са подкрепени от специални рамки за компетентности за улесняване на преподаването и усвояването на национално равнище;

19. обръща внимание на връчването на наградата „Европейски гражданин“ за 2021 г. на инициативи за дебати на ученици; счита, че в атмосфера на нарастваща поляризация демократичният дебат е по-важен от всякога; счита, че насърчаването на умения и компетентности за водене на дебати е неразделна част от гражданското образование;

20. отбелязва значението на гражданското образование за повишаване на осведомеността относно климатичния преход и за постигане на Целите за устойчиво развитие до 2030 г.; подчертава връзката между гражданското образование и образованието за устойчивост и значението на координирането на усилията, които се полагат за интегриране на двете области в политиките, учебните програми, педагогическите подходи и методологиите в рамките на формалното, неформалното и самостоятелното учене и образование;

Препоръки за обновено образование по европейското гражданство

21. насърчава държавите членки да подкрепят, преразгледат и актуализират своите образователни системи и всички форми на свързано с ЕС съдържание на учебните програми на всички равнища на образованието и обучението, включително професионалното образование и обучение, с оглед укрепване на европейското измерение, като същевременно активно насърчават регионалните и местните органи да сторят същото, особено когато имат преки правомощия в рамките на образователните системи;

22. подчертава във връзка с това, че е важно в рамките на образование по европейското гражданство да се отчита езиковото многообразие, като се обръща необходимото внимание на малцинствените и регионалните езици, а така също и на застрашените езици;

23. повтаря призива си към държавите членки и образователната общност да включат всички хора, включително тези с мигрантски произход, мигранти, бежанци и религиозни общности, в двупосочни, уважаващи и овластяващи процеси за изграждане на гражданство, като се гарантира активно участие в гражданския и културния живот; счита, че насърчаването на по-добро разбиране от гражданите на историческите и личните причини за пътуванията на мигрантите, включително колониализма, както и на общия културен произход, е важен компонент на глобалното гражданство;

24. изисква от държавите членки да подобрят и разширят възможностите за първоначално и текущо професионално развитие и развитие през целия живот на учителите, педагозите, семействата и по-широката образователна общност и да им осигурят подходяща подкрепа и ресурси за преподаване на гражданско образование, разработено в тясно сътрудничество с всички имащи отношение деятели на равнището на ЕС и на национално равнище;

25. във връзка с това настоятелно призовава Комисията да разработи обща рамка за компетентност за гражданско образование за учителите и учащите за ключовата компетентност „Гражданство“, включваща многоезични и междукултурни компетентности на преподавателите и отчитаща местната, регионалната, националната, европейската и глобалната сфера, по подобие на европейската рамка за цифрова компетентност, европейската рамка за предприемаческа компетентност, европейската рамка за лични, социални и учебни умения за придобиване на ключови компетентности, както и наскоро стартираната европейска рамка за компетентности в областта на устойчивостта, като изгражда връзки между всички рамки;

26. подчертава необходимостта от популяризиране и насърчаване на възможностите за мобилност, партньорското обучение и обмена на най-добри практики сред преподавателския състав; счита, че хибридните и гъвкави характеристики на мобилността в програма „Еразъм+“ за периода 2021 — 2027 г. са възможност за увеличаване на мобилността на настоящите и бъдещите учители; насърчава Комисията да популяризира краткосрочната мобилност на учителите и да установява дългосрочни партньорства за мобилност, като се възползва от цифровите средства, без да заменя физическата мобилност и междуличностния обмен;

27. призовава държавите членки и Комисията да насърчават и улесняват висококачествено обучение в рамките на работното време по теми, свързани с ЕС, за учители, друг педагогически персонал, младежки лидери и обучители, включително модули в чужбина, които им позволяват да прекарат част от обучението си в друга държава членка, и чрез гарантиране на признаването на техните компетентности да преподават за ЕС;

28. призовава за създаване и популяризиране на награда „Евроучител“; повтаря призива си за създаване на Академии за учители „Еразъм+“ за насърчаване на европейско измерение в образованието; призовава Комисията да отправи покана за представяне на предложения за Академия за учители „Еразъм+“, посветена на гражданското образование, за учители, обучители и учащи от формалния и неформалния сектор, включително сектора на професионалното образование и обучение (ПОО);

29. призовава Комисията и държавите членки да засилят полезните взаимодействия с цел увеличаване на системното въздействие на гражданското образование и да работят заедно за разработване на модул за първоначално обучение на учители, за да се запознават учителите с европейските образователни системи, най-добрите педагогически практики, платформите, инструментите и партньорствата на ЕС за обмен, които отразяват европейските ценности и насърчават появата на образователна култура на европейско гражданство, като същевременно отчитат различията в Европа; подчертава необходимостта от включване на този вид модул за обучение в програмата за Академии за учители;

30. призовава за признаване и валидиране на компетентностите за гражданство, придобити чрез неформално и самостоятелно обучение, включително младежка работа и доброволчество, както и за укрепване на връзките между формалното, неформалното и самостоятелното обучение в гражданското образование;

31. счита, че в рамката за сътрудничество след „Образование и обучение 2020“ следва да се обърне внимание на разработването на учебни програми и национални оценки в областта на гражданското образование, които включват всички съответни аспекти на тематичната област в съответствие с Европейската референтна рамка за демократична култура на Съвета на Европа и европейската референтна рамка за ключовите компетентности за учене през целия живот, по-специално по отношение на социалните и гражданските компетентности, като също се вземе предвид неформалното и самостоятелното обучение, координирането и подпомагането му;

32. призовава за създаване на нова работна група, която да се съсредоточи върху гражданското образование и да продължи работата на създадената след Парижката декларация от 2015 г. работна група „Образование и обучение 2020“ за насърчаване на общи ценности и приобщаващо образование;

33. призовава за разработване на конкретни и измерими цели и критерии за гражданско образование, включително образование по европейското гражданство, в стратегическата рамка за европейско сътрудничество в областта на образованието и обучението с оглед на европейското пространство за образование и отвъд него за периода 2021 — 2030 г.; посочва, че тези цели следва да бъдат превърнати в цели за 2025 г., с конкретни цели за учащите се в неравностойно положение, и да бъдат включени в конкретен план за действие за образование по европейското гражданство, отчитайки перспективата за учене през целия живот, като се започне от ранна детска възраст;

34. подчертава необходимостта от по-структуриран подход към идентифицирането и разпространението на резултатите от проектите за гражданско образование от програмите на ЕС, по-специално „Еразъм +“, „Хоризонт Европа“, „Европа за гражданите“, програма „Граждани, равенство, права и ценности“, „Творческа Европа“ и Европейския корпус за солидарност и продължилите го програми, за да се увеличат резултатите в целия Съюз, с участието на Европейския парламент в този процес; счита, че за тази цел е необходимо да се създаде постоянен механизъм за преглед и анализ на равнището на ЕС, за да се определят добри практики, които могат да бъдат широко разпространени и увеличени, за да допринесат за системни и дълготрайни промени в политиката;

35. подчертава необходимостта от решителен напредък в изследванията на това как най-добре да се преподава и оценява гражданското образование, и по-специално за образованието в ранна детска възраст, както и ролята на възможностите за формално, неформално и самостоятелно учене, и наблюдението на неговото прилагане въз основа на достатъчни и актуализирани сравнителни данни от всички държави членки; подчертава значението на ключово действие 2, ключово действие 3, катедрите „Жан Моне“ и „Хоризонт Европа“; приветства по-големия акцент на ключово действие 2 върху „общите ценности, гражданската ангажираност и участието“ в „Еразъм+“ за периода 2021 — 2027 г.;

36. подчертава необходимостта от по-големи инвестиции в образователни формати относно Европейския съюз на училищно и университетско равнище чрез укрепване на съществуващите мрежи и разработване на нови учебни програми, пригодени за такъв вид обучение; призовава специализираните факултети по европейски въпроси да се включат в проучването и внедряването на най-добрите методи и средства за преподаване на гражданско образование, като се използват наличните средства и ресурси на ЕС;

37. подчертава, че съдържателната насоченост на гражданското образование трябва да върви ръка за ръка с преподаването на цифрови умения и образование не само за да се отговори на изискванията на цифровия преход, но и за да се гарантира отговорно използване на цифровите медии;

38. повтаря призива си Комисията и държавите членки да разработят общи и основани на участието научни изследвания в областта на образованието, по-конкретно съпоставими тестове в целия ЕС в областта на гражданското образование, включително гражданството на ЕС, с ясно определен мандат и цели в рамките на компетентността на ЕС; препоръчва провеждане на специално проучване на Евробарометър относно общите познания на гражданите за ЕС, което да разшири обхвата на настоящата поредица „Гражданство и демокрация на Европейския съюз“;

39. призовава Комисията да включи модули за европейско гражданство и програма за посещения на обекти на културното наследство и паметта от историческо значение за Съюза и държавите-домакини с цел насърчаване на междукултурен и диалогичен подход към историята и укрепване на европейските ценности и принципи като неразделна част от всички възможности за мобилност по програма „Еразъм+“ и Европейския корпус за солидарност;

40. призовава Комисията да насърчава по-активно гражданското образование за всички граждани, включително за възрастните, и да отрази това в съответните програми за финансиране и в работните групи; изисква от Комисията да обвърже инициативите на Европейската програма за умения с гражданските компетентности и да включи цифровото гражданство в разработването на Европейския сертификат за цифрови умения;

41. призовава за създаване на европейски значки за училищата и университетите, които активно насърчават гражданското образование; призовава за създаване на европейска награда в подкрепа на преподавателите и местните участници, които активно насърчават образованието за Европа;

42. отправя искане към Комисията да направи оценка на въвеждането на ново специфично направление в програма „Граждани, равенство, права и ценности“ за насърчаване на гражданското образование, със специални бюджетни средства, и да увеличи действията и дейностите, насочени към гражданското образование, по линия на „Еразъм +“ и „Хоризонт Европа“ със специални покани за представяне на предложения; призовава настоятелно Комисията да се възползва максимално от Европейската година на младежта (2022 г.), за да разработи конкретни програми и действия за укрепване на европейското гражданство и идентичност;

43. счита, че е важно да се разпространяват допълнително съществуващите възможности на равнището на ЕС сред образователната общност в областта на ПОО; счита, че е важно да се предостави съобразена с нуждите подкрепа за улесняване на достъпа до програмите; призовава за включване на специален акцент върху гражданското образование във всички дейности на ЕС в областта на професионалното образование и обучение, по-специално в дейностите на центровете за високи постижения в областта на професионалното образование;

44. изтъква ролята на Дома на европейската история за по-нататъшното разработване на специфични програми, инструменти и дейности, които изграждат убедителна представа за европейската интеграция и нейните основни ценности, по-специално за учащите и учителите на всички равнища на образование; призовава Комисията да си сътрудничи с Парламента в оценяването на начините за децентрализация на Дома на европейската история, за да се разшири достъпът до него, включително от държавите членки и по-специално от образователната общност, наред с други инициативи чрез засилено сътрудничество с културните институции на държавите членки, пътуващи изложби и мрежа от постоянни делегации;

45. призовава за всеобхватна европейска стратегия за европейско гражданско и свързано с гражданството образование, както и за създаване на платформи за подкрепа с цел насърчаване на нейното прилагане, с акцент по-специално върху споделените демократични ценности и принципи на ЕС и върху основните права — като човешко достойнство, демокрация, принципи на правовата държава, права на човека, равенство, толерантност, зачитане на различията и свобода на съвестта — с цел подобряване на разбирането на гражданите за институциите на ЕС, разпределението на правомощията, процеса на вземане на решения и за политиките на ЕС, повишаване на осведомеността относно ползите, правата и задълженията, произтичащи от гражданството на ЕС, разширяване на познанията за процеса на европейската интеграция, за това как да участват активно в демократичните процеси на ЕС и вземането на решения, и засилване на общо чувство за принадлежност;

46. насърчава организациите на гражданското общество, институциите, експертите и работещите в областта на гражданското образование да засилят сътрудничеството и да развиват полезни взаимодействия чрез отворени транснационални мрежи; изтъква ролята, която Мрежата за европейско гражданско образование е изиграла в осигуряването на форуми и в стремежа за по-силно приоритизиране на гражданското образование на национално, европейско и международно равнище; призовава за по-нататъшно институционализиране на подобни европейски мрежи, тъй като те развиват и насърчават инициативи за гражданско образование в Съюза и извън него;

47. подчертава, че стратегията следва да включва учене през целия живот и общностна перспектива, включваща неформалния и неофициалния сектор, както и предприятията и НПО, по-специално тези, които получават финансиране от ЕС, което следва да допринесе пряко за повишаване на знанията за ЕС сред участниците и общностите, в които те функционират;

48. счита, че стратегията следва да включва полезни взаимодействия със съответните дейности на ЕС в областта на младежта и политиките на ЕС за борба с расизма и ксенофобията във всичките ѝ форми, омразата към ЛГБТИК лицата и дискриминацията срещу жените и малцинствата, като установи връзки с плана за действие на ЕС за борба с расизма и инструментите за финансиране, като например програма „Права, равенство и гражданство“;

49. призовава за интегриране на гражданското образование в съответните програми на ЕС и за засилване на полезните взаимодействия между тях, за да се увеличи системното въздействие на гражданското образование, наред с другото, чрез въвеждане и предоставяне на модул по гражданството на ЕС, който да се провежда като курс на обучение преди или успоредно с реализирането на проект, финансиран от структурните фондове на ЕС, или възможност за мобилност чрез програми като „Еразъм +“ или Европейския корпус за солидарност; счита, че преминаването на модул за обучение по гражданство на ЕС следва да води до сертифициране чрез микроквалификации;

50. насърчава Комисията в процеса на преговорите с държавите кандидатки за членство в ЕС да поощрява изучаването на ЕС в училище;

51. подчертава необходимостта от по-големи инвестиции в образователни формати относно Европейския съюз на училищно и университетско равнище, за формалното образование и за професионалното образование и обучение, чрез разработване на нови учебни програми; изисква от Комисията да предложи препоръка, съдържаща примерни учебни програми за началното, средното и висшето образование, а така също и за професионалното образование и обучение, относно ЕС и глобално гражданско образование, която да бъде приета на доброволна основа от държавите членки, при пълно зачитане на разпоредбите на Договора, и по-специално член 165 от ДФЕС, разработена съвместно с експерти от държавите членки, специализирани факултети по европейски въпроси, учители, педагози, учащи и широката образователна общност, и придружена от насърчителни мерки за прилагането ѝ; счита, че тези общи демонстрационни програми следва да насърчават по-добро разбиране на историята на европейската интеграция, организацията и структурата на съществуващите институции на ЕС, европейските изборни процеси и процесите на вземане на решения, включително средствата за участие на гражданите в демократичния живот на ЕС, като съчетават различни педагогически подходи и методи, в т.ч. теоретично и основано на проекти обучение, адаптирано към нуждите на обучаемите;

52. призовава Комисията да засили работата си по гражданското образование, за да се подобрят достъпността и качеството на гражданското образование във всички държави членки и да се подкрепи развитието на европейско измерение в гражданското образование за всички възрасти; счита, че една постоянна структура следва да отговаря за постигането на полезни взаимодействия на европейско равнище в областта на гражданското образование, да управлява ресурсите на ЕС, отпуснати за тази цел, и да координира усилията по отношение на общите методи, практики, инструменти и съдържание; счита, че тя следва да отговаря и за събирането на данни и за оценката на въздействието на финансираните от Съюза дейности за гражданско образование, за да се разпространят и увеличат най-успешните дейности и да се даде възможност на Комисията на тази основа да предлага политически и законодателни инициативи в тази област; счита, че тя следва да подкрепя възможностите за обучение в областта на гражданското образование за учители и преподаватели и да насърчава транснационален обмен;

53. счита, че е неотложно да се постави начало на работа в тази посока чрез въвеждане на действие за осъществимост, съсредоточено върху събирането на данни, и оценка на въздействието на дейностите в областта на гражданското образование, координирани от специализирани отдели по гражданско образование в рамките на Генерална дирекция „Образование, младеж, спорт и култура“ на Комисията и Европейската изпълнителна агенция за образование и култура; счита, че това би могло да бъде възможност за увеличаване на подкрепата и координацията на действията на държавите членки в областта на гражданското образование и тяхното изпълнение, да се даде стратегическа насока за развитието на националните структури и учебни програми за гражданско образование и да се определят минимални общи стандарти по отношение на съдържанието и методологията на гражданското образование в целия Съюз; счита, че за тази цел тези звена следва да включват държавите членки, Европейския парламент, учащите и по-широката учебна общност;

54. приветства програмата „Училища — посланици“, която повишава осведомеността на учениците относно европейската парламентарна демокрация и европейските ценности, както и инициативата „Евроскола“, която предлага на практика потапяне в пленарната зала на Европейския парламент за ученици от средните училища, представляващо устойчива добавена стойност по отношение на индивидуалното предоставяне на образование по гражданство и активното участие в демократичния живот; призовава за въвеждане на сертифициране и признаване на уменията и компетентностите, придобити от участниците, както за обучаемите, така и за учителите; счита, че това е най-добра практика, която заслужава да бъде разширена, за да се постигне системен ефект в целия Съюз;

55. насърчава всички държави членки да създават и развиват национални доброволчески схеми; призовава Комисията и държавите членки да гарантират взаимно признаване между националните системи и да засилят европейското сътрудничество в областта на гражданските служби и младежките доброволчески дейности; насърчава националните доброволчески схеми и гражданските служби да предвидят европейска мобилност на реципрочна основа;

56. призовава Комисията и държавите членки да развиват европейската гражданска мобилност в рамките на Европейския корпус за солидарност, насочена към младите хора, с цел да се допринесе за ангажираност и служби, които са наистина европейски; с оглед на тази цел призовава Комисията и държавите членки да увеличат значително ресурсите за Европейския корпус за солидарност; подчертава, че европейските стандарти за доброволческите дейности, като например финансовата подкрепа за доброволците, застраховането, ученето, обучението, приобщаването и принципът да не се заместват работни места, трябва да се прилагат при всяко бъдещо развитие на Европейския корпус за солидарност; настоява, че дейностите на Европейския корпус за солидарност могат единствено да допълват, а не да заместват националните доброволчески схеми или граждански служби;

57. счита, че остров Вентотене и неговият Манифест са изиграли решаваща роля в историята на европейската интеграция; подчертава ролята му на емблематично паметно място за европейската интеграция и за защитата на общите европейски ценности; подчертава неговия принос за насърчаване на образованието по европейското гражданство, по-специално чрез активното участие на младите хора в годишния семинар относно европейската интеграция, иницииран от Алтиеро Спинели през 1982 г.; подчертава също така символичното значение на дейностите по възстановяването на затвора на Санто Стефано и неговия потенциал да се превърне в референтен център за културен обмен, обществени събития, изложби и дебати; поради това го счита за историческа столица на моралното и интелектуалното изграждане на европейските ценности;

58. призовава Комисията и държавите членки да инвестират еднакво в официални действия за образование по гражданство и в подкрепа на неформалното образование по гражданство, в учебни програми и извънкласни дейности, както и да засилят програмите на ЕС в подкрепа на образованието и гражданското образование; призовава за включване на определени цели, свързани с гражданското образование, в Механизма за възстановяване и устойчивост и в образователните програми, финансирани със средства от ЕС; призовава за отпускане на повече финансови ресурси за дейностите, инструментите и действията на Парламента, свързани с насърчаването на гражданското образование във всички държави членки, по-специално „Евроскола“; призовава Комисията да одобри пилотните проекти, предложени от Парламента, които имат за цел укрепване на гражданското образование; настоява, че е необходим специален бюджет за разработване на съпоставими тестове в целия ЕС в областта на гражданството;

59. счита Конференцията за бъдещето на Европа за навременна възможност за провеждане на дискусия на множество равнища относно разработването на политики в областта на образованието, младежта и културата; призовава държавите членки и Комисията да приемат и придвижат напред заключителните доклади на работната група на Конференцията по въпросите на образованието, културата, младежта и спорта; поради това счита, че следва да се въведат споделени компетентности в областта на образованието, най-малкото в областта на гражданското образование, като упражняването на тази компетентност от ЕС „не може да възпрепятства държавите членки да упражняват своята компетентност“;

60. приканва Комисията да обмисли възможността да подкрепи създаването на паметник на Европейския съюз във всяка община в държавите членки, за да се предостави на гражданите визуален символ на европейската интеграция;

61. призовава държавите членки да увеличат усилията си за прилагане на Препоръката на Съвета от 20 декември 2012 г. относно валидирането на неформалното и самостоятелното обучение ( 14 ) , като се има предвид, че много от компетентностите, придобити чрез тези форми на обучение, са съпътстващи, допълващи или направо съществени за развитието на гражданските компетентности;

o

o o

62. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите членки.

(1) ОВ C 316, 22.9.2017 г., стр. 182.

(2) ОВ C 494, 8.12.2021 г., стp. 2.

(3) ОВ C 415, 1.12.2020 г., стр. 16.

(4) ОВ C 189, 4.6.2018 г., стр. 1.

(5) ОВ C 195, 7.6.2018 г., стр. 1.

(6) ОВ C 66, 26.2.2021 г., стр. 1.

(7) ОВ C 241, 21.6.2021 г., стр. 3.

(8) ОВ C 58, 15.2.2018 г., стр. 57.

(9) ОВ C 11, 12.1.2018 г., стр. 16.

(10) Приети текстове, P9_TA(2021)0452.

(11) ОВ C 369, 11.10.2018 г., стр. 11.

(12) ОВ C 99, 1.3.2022 г., стp. 96.

(13) Schulz, W. et al., Becoming Citizens in a Changing World („Да станем граждани в един променящ се свят“), Доклад за международното проучване за гражданско образование за 2016 г. на Международната асоциация за оценка на образователните постижения (IEA), Springer, Cham, 2016 г.

(14) ОВ C 398, 22.12.2012 г., стр. 1.