[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 3.3.2008

SEC(2008) 275

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА

Придружаващ документ към РЕГЛАМЕНТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно пускането на пазара и използването на фуражи РЕЗЮМЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕ {COM(2008) 124 окончателен} {SEC(2008) 276}

РЕЗЮМЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕ

за предложението за модернизация и опростяване на законодателството относно обращението и употребата на фураж

1. Процедурни въпроси и консултиране със заинтересованите страни

Първата стъпка в проекта „преразглеждане на законодателството относно фуража” бе предприета през 2003 г., когато Комисията възложи външно проучване. То бе последвано през 2005 г. от интерактивно онлайн консултиране за разработване на политика . За да се събере информация във връзка с административните тежести и други въздействия, през февруари 2007 г. е изпратен въпросник до заинтересованите страни и държави-членки (ДЧ).

Успоредно с това бяха предприети разговори с експерти за по-добро задоволяване на нуждите от информация, най-вече по отношение на финансовите въздействия. В допълнение към това постоянно се провеждаха дискусионни панели на засегнатите лица с ДЧ, Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) и със заинтересованите страни. Бе създадена Междуведомствена ръководна група на Комисията за оценка на въздействието. Съветът за оценка на въздействието на Комисията разгледа проектодоклада за оценката на въздействието на своето заседание от 13 юни 2007 г. Препоръките бяха взети под внимание, като по този начин го подобриха допълнително.

2. Установяване на проблеми

2.1. Фуражен сектор в ЕС

През 2005 г., 5 милиона фермери са се занимавали с животновъдство на обща стойност 129 милиарда €. Фуражът[1] е най-значителният фактор при формиране на разходите, представляващ 47% от стойността на животинските продукти в ЕС. Закупеният комбиниран фураж е на стойност 37 милиарда €. В сектора на европейската фуражна промишленост (с изключение на храната за домашни животни) са заети пряко приблизително 100000 души в приблизително 4000 предприятия.

Технологичният напредък, подобренията в управлението на фермите и иновациите водят до постоянно намаляване на съотношенията на преобразуване на фуража. Например, за производството на 1 кг. яйца през 1968 г. бяха необходими 3.1 кг. фураж, докато през 2001 г. необходимото количество беше само 1.9 кг. В допълнение към икономическите ползи, има и по-малко отпадъчни води (въглероден двуокис, нитрати, амоняк) на единица производство.

Около 62 милиона домакинства в ЕС имат домашни животни (като най-многобройни са котките - 60 милиона и кучетата - 59 милиона ). Размерът на пазара на ЕС се преценява, че е около 6 милиона тона храна за домашни животни, произведена от около 450 дружества и на стойност от около 9 милиарда € на година. Пряката заетост се преценява, че е около 21000 души, а непряката – 30000 души.

2.2. Въпроси

Понастоящем, обращението на фуражни суровини и комбиниран фураж се урежда от пет стари Директиви на Съвета и около 50 акта по изменение или за приложение. Ситуацията се развива до степен, при която законодателството в момента е извънредно разпиляна с препратки, което затруднява разбирането и прилагането му по еднакъв начин. Освен това, само 2.6% от комбинирания фураж на ЕС е предмет на вътрешната търговия на ЕС, което е признак за търговски пречки.

Списък на фуражните суровини

Важно е да има недвусмислени обозначения и ясни описания за фуражните суровини, които се използват за производство на комбиниран фураж или които служат пряко за храна на животните. . Конкретните характеристики на тези суровини са от значение за осигуряването на ефикасността на крайния продукт. Макар тези обозначения/описания да са предоставени за много фуражни суровини, списъците изобщо не са изчерпателни. От най-голямо значение са многобройните нови фуражни суровини, напр. копродуктите на хранопреработвателната или био-горивната промишленост. Тенденцията на увеличаващо се предлагане на копродукти за фуражните дажби продължава заради по-голямата конкуренция за основните зърна между фураж, храна и гориво. Липсата на ясна информация за продуктите допринася за оползотворяването на тези суровини под оптималното ниво.

Процедури по разрешаване за фураж

За био-протеините (богати на протеини продукти, произведени посредством определени технически процеси) с влизането в сила на Регламента за добавки към фуражите се промени гамата суровини, включени в тази категория. С тази промяна сега е налице загриженост дали процедурата по разрешаване преди пускането на пазара за останалите био-протеини е прекалено обременителна и несъответстваща във връзка с потенциални съображения, свързани с безопасността. Освен това бе изразена загриженост, че в настоящото законодателство новопоявяващите се фуражни суровини (напр. екзотични растения) не изискват каквото и да е разрешение. Макар a priori да няма доказателства за евентуално безпокойство относно безопасността на тези продукти , те често са в обращение без ясна идентичност на продукта.

Етикетиране на комбинирания фураж за животни, използвани за производство на храна

Понастоящем законодателството изисква фуражните суровини, използвани при комбинирани фуражи за животни, различни от домашни животни, да бъдат изброени в списък, подреден в низходящ ред, с процентите по тегло с допустимо отклонение от +/- 15%. Конкретната рецепта за комбиниран фураж се счита от индустрията по принцип за интелектуална собственост и задължението тя да бъде разкрита означава, че конкурентите могат лесно да се възползват от инвестицията, която е била направена при разработването на продукта. Ето защо, откритата декларация се счита от мнозина като препятствие за инвестициите в проучване и развитие на нови фуражи. Етикетирането на добавките към фуражите при комбинирания фураж е остаряло, регулирано от член в освен това отменената Директива за добавките, което изисква опростяване.

Етикетиране на храната за домашни животни

Бяха изразени притеснения, че текущото законодателство относно етикетирането на храните за домашни животни не отговаря адекватно на нуждите на клиентите по отношението на информацията за конкретните компоненти на крайния продукт. Това може да доведе до объркване на клиента, или по-лошо – подвеждане по отношение на съдържанието на храната, която дават на своите домашни животни.

3. Цели

Проектът е включен в обновяемата програма на Комисията за опростяване. Така основните цели са:

( да се постигне законова яснота и хармонизирано приложение,

( да се улесни гладкото функциониране на вътрешния пазар,

( да се опростят техническите изисквания и да се отстрани ненужната административна тежест,

( да се увеличи конкурентоспособността в сектора на фуража и фермерския сектор в ЕС и

( да се даде възможност на потребителите на фураж да направят информиран избор, без да бъдат подвеждани, чрез модерно етикетиране.

Оперативните цели са за

( създаване на списък на фуражните материали: гладкото функциониране на вътрешния пазар чрез ясни предназначения и надлежна информация за клиента

( процедури по разрешаване: процедури, съотносими с риска, които да гарантират, че новопоявяващите се фуражни материали имат подходящи спецификации.

( етикетиране на комбинирания фураж за животни във ферми: увеличаване на иновациите и конкурентоспособността чрез намаляване на ненужните изисквания към етикетирането и в допълнение към актуализирането на етикетирането на добавки към фуражите;

( етикетиране на храната за домашни животни: подобряване на уместността на етикетите на храната за домашни животни и модернизиране на разпоредбите.

4. Оценка на основните въпроси по политиката

Недвусмислено, един нов изчерпателен Регламент би въвел последователност и яснота във фуражния сектор на ЕС.

4.1. Списък на фуражните материали

Вариант 1: Заличаване на неизключителния списък на фуражните суровини

Вариант 2: Запазване на статуквото

Вариант 3: Разширяване на текущия неизключителен списък на фуражни суровини

Вариант 4: Списък на ЕС на фуражните суровини, изготвен от заинтересованите лица (практическо ръководство)

Въздействията[2] върху безопасността на фуража/храната на всички варианти изглежда неутрално. Списъкът с фуражни суровини, съдържащ обозначението, описанието и аналитичните съставки, които трябва да бъдат етикетирани, се разглежда по-скоро като инструмент за идентификация на продукта, а не за безопасността на фуража. С оглед на правата на потребителя, простото заличаване на настоящия списък би могло да доведе до по-лоша идентификация на продуктите, докато изготвянето на списъка се счита, че ще доведе до по-добра информация за потребителите. За да оптимизира производствените процеси на потребителите чрез фуража, разширяването на списъка би увеличило обхвата на фуражните суровини и степента на подробност. Също така, практическото ръководство би подобрило спецификацията и информацията за фуражните суровини.

С оглед на по-голямата конкуренция за суровини между фуража, храната и горивото, повече копродукти от хранителната или биогоривната промишленост се използват за фураж. Поради това варианти 3 и 4 имат положително въздействие от гледна точка на информацията за пазара дължаща се на липсата на подходяща дефиниция на тези продукти. Приемайки, че заинтересованите страни могат да попълнят тази информационна празнина между предприятията по-добре от законодателя, вариант 4, изглежда, предлага по-добри резултати от вариант 3. Малките и средните предприятия биха могли да се облагодетелстват от изчерпателния списък заради по-добрата информация за продуктите за фуражни суровини, чиито достъп е свободен.

Заличаването на настоящия списък би намалило административната тежест. Разширяването на списъка от законодателя би увеличило значително административната тежест. Във вариант 4 също би имало значителни разходи, но те биха били много по-малки.

Заключение: Оценката подкрепя съставянето на изчерпателен списък на фуражните суровини посредством съвместно регулиране, като добавената стойност се отнася основно до качествени елементи на фуражния маркетинг.

4.2. Процедури по разрешаване за фураж[3]

Вариант 1-1: Биопротеини – отпадане на процедурата по разрешаване преди пускане на пазара

Вариант 1-2: Биопротеини – запазва се статуквото

Вариант 1-3: Биопротеини – облекчава се процедурата по разрешаване

Вариант 2-1: Новопоявяващ се фураж – запазва се статуквото

Вариант 2-2: Новопоявяващ се фураж – изисква процедура по разрешаване преди пускане на пазара

Варианти 1-2 и 2-2, които изискват процедура по разрешаване преди пускане на пазара за биопротеини и новопоявяващи се фуражни суровини, биха дали малко по-добри резултати по отношение на безопасността на фуража/храната. Вариант 1-3 дава по-добър резултат от вариант 1-1, тъй като дори при по-облекчена процедура се обхващат аспектите, свързани с безопасността.

По отношение на правата на потребителите и прозрачността на пазара се смята, че варианти 1-2 и 2-2 (облекчено за 1-3) биха дали малко по-добри резултати поради изискванията за оценка на риска.

С оглед на положителното икономическо въздействие на варианти 1-1 и 2-1, те изглежда имат благоприятно въздействие върху работните места. Що се отнася до търговията с трети държави, варианти 1-1 и 2-1 биха улеснили вноса с оглед на евентуална празнина между позволяването на тези продукти в и извън ЕС. Също така, конкурентоспособността на дружествата, които пускат в обращение продукти и потенциалните купувачи на тези продукти би била изключително положително повлияна от варианти 1-1 и 2-1 и леко положително от вариант 1-3. В съответствие с въздействието върху конкурентоспособността, варианти 1-1 и 2-1 биха освободили средства за дейностите по проучване и развитие за пускане на пазара на нови фуражни суровини. Малките и средните предприятия обичайно нямат средства да въведат и придружат заявления за разрешение. Поради това варианти 1-1 и 2-1 биха разширили тяхното потенциално поле на дейност.

Въздействието върху административната тежест трябва да бъде преценено за потенциалното производствено дружество, за институцията, които извършва оценката на риска (ЕОБХ) и за компетентните органи от гледна точка на съпътстването на процеса по разрешаване и механизмите за контрол на пазара. Варианти 1-2 (облекчен вариант 1-3) и 2-2 водят до значителни разходи във всяка сфера.

Заключение: Добавената стойност на процедура по разрешаване преди пускането на пазара с оглед на безопасността на фуража не стига до ниво, което да оправдава, нито за био-протеините, нито за новопоявяващите се фуражни суровини, подлагането на всички тях на тази процедура. Ето защо, био-протеините и новопоявяващият се фураж биха били нормални фуражни суровини, които се пускат в обращение на отговорност на оператора на фуражното предприятие и под контрола на компетентните органи.

4.3. Етикетиране на комбиниран фураж за животни, използвани за производство на храна

Вариант 1-1: Фуражни суровини – запазване на статуквото

Вариант 1-2: Фуражни суровини – обозначение в низходящ ред по тегло

Вариант 2-1: Добавки към фуражите – запазване на статуквото

Вариант 2-2: Добавки към фуражите – задължително посочване на имената

Въпреки, че посочването на процентите на фуражните суровини (вариант 1-1) е представено като средство за обществено здраве и безопасност на фуража, разработената впоследствие рамка, която прилага Общия закон за храните, предполага, че добавената стойност на посочването на процента в подкрепа на безопасността на фуража, е незначителна. Вземайки предвид от една страна основния принцип, че всички добавки към фуражите трябва да бъдат разрешени и безопасни, от друга страна, че проследимостта се осигурява чрез системи за идентифициране за производителя и за конкретната партида, евентуалното отрицателно въздействие на вариант 2-2 се счита за незначително.

Варианти 1-2 и 2-1 биха могли до доведат в средно-срочен план до увеличена заетост във фуражната промишленост заради положителните икономически въздействия.

Вариант 1-1 (облекчен вариант 2-2) се счита за много негативен по отношение на конкурентоспособността на фуражната промишленост на ЕС и би могъл също да окаже влияние и на тази на животновъдите в ЕС. Що се отнася до прозрачността на пазара, разликата между задължителен процент, комбиниран със значително допустимо отклонение и низходящ ред, изглежда незначителна. Изискването всички добавки да бъдат етикетирани се разглежда като оказващо положително въздействие върху прозрачността за клиента, но що се отнася до уместността, според някои етикетите стават доста претрупани.

Тъй като извън ЕС няма сравнима система за задължително посочване на процента, за която да се знае, че е в сила, отпадането би могло да улесни търговията с трети страни.

Въздействието на вариант 1-2 върху дейностите по проучване и развитие се разглежда като силно положително, тъй като дава тласък на иновациите и инвестициите във фуражната промишленост. Отрицателното въздействие върху защитата на ноу-хау е посочено за вариант 1-1 и за задължителното етикетиране на всички добавки към фуражите , използвани в комбинирания фураж (вариант 2-2). Средните и малките предприятия, които успешно пуснат на пазара специални фуражи, базирани на извънредна инвестиция в разработване на продукти, биха могли да страдат от варианти 1-1 и 2-2.

Въздействието върху административната тежест на варианти 1-1 и 2-2 за промишлеността изглежда, че е от по-малка значимост с оглед на съвременното състояние на опаковъчните системи в индустриите. За ДЧ е посочена значителната административна тежест, свързана с вариант 1-1 (облекчен вариант 2-2) с трудно аналитично потвърждаване на посочените на етикета стойности.

Заключение: Резултатите от оценката на въздействието подкрепят заличаването на задължителната обозначение на процента по тегло на фуражните суровини в комбиниран фураж, от една страна с възможността доброволно да се посочат процентите, и от друга страна – с разпоредбата, според която купувачът може да получи повече информация при поискване.

Етикетирането на добавки към фуражите в комбиниран фураж е, по принцип, задължително само за чувствителните такива. Останалите добавки могат да бъдат етикетирани доброволно по възможност в съответствие с Кодекс на добрите практики, организиран от заинтересовано лице, одобрен чрез комитология.

4.4. Етикетиране на храната за домашни животни

Вариант 1: Запазване на статуквото и актуализиране на етикетирането на добавките

Вариант 2: Обозначаване на всички фуражни суровини в низходящ ред в зависимост от теглото и посочване на името на всички добавки към фуражите

Вариант 3: Предоставяне на допълнителна информация чрез Кодекс на добрата практика

Въздействието върху безопасността на фуража/храната на вариантите се разглеждат като неутрални. На първо място, домашните животни не влизат в хранителната верига. На второ място, безопасността при производството и обращението се осигуряват от преразгледания Закон за храните.

Въздействието върху правата на потребителите на вариантите са двузначни, защото от една страна вариант 2 предлага във всички случаи по-голяма пазарна прозрачност и информация за продуктите, предполагаща, от пръв поглед, положителен ефект. От друга страна средностатистическият купувач на храна за домашни животни иска прост етикет, който може да бъде разбран лесно. Ако целта етикетите да бъдат прости и разбираеми бъде включена във въпроса за правата на потребителя, въздействието на вариант 3 изглежда положително.

Консултацията отбелязва отрицателно въздействие върху заетостта от страна на вариант 2, което е резултат от отрицателни последствия върху конкурентоспособността, защитата на ноу-хау и административните разходи. Вариант 2 засяга пряко околната среда заради увеличението на странични продукти с непривлекателни наименования, които трябва да бъдат отстранени вместо да бъдат използвани за храна на домашни животни. Освен това, при увеличаването на гъвкавостта на промишлеността за снабдяването със суровини, вариант 2 би увеличил транспортните разстояния и поради това би имала отрицателно въздействие върху околната среда.

Дейностите по проучване и развитие и конкурентоспособността на фуражната промишленост в ЕС биха били повлияни негативно от вариант 2 заради разкриването на техните рецепти и увеличените разходи, по-специално с оглед на голямата част немаркови продукти, произвеждани за търговия на дребно. Вариант 3 би могъл да подобри конкурентоспособността с оглед на по-голямата предприемаческа свобода. Въздействието на вариант 2 върху търговията в рамките на и извън Общността би било на първо място значително нарушаване на традиционните търговски потоци, което би могло да нанесе сериозен удар на третите страни.

Малките и средни предприятия, които купуват при „най-добри пазарни цени” биха били особено заинтересувани от вариант 2, тъй като те не могат, както големите, мултинационални дружества, да компенсират непостоянните източници на суровини. Вариант 3 би подпомогнал малките и средни предприятия, тъй като те биха могли да се облагодетелстват от кодекса без да е необходим съответен вътрешен отдел, които да осигури тези ползи.

Въздействието на вариант 2 върху промишлеността се счита за много негативно особено заради допълнителните разходи за снабдяване със суровини, складови съоръжения и персонал. По отношение на административната тежест върху компетентните органи, положителните и отрицателните въздействия на вариант 2 изглеждат неутрализирани. С оглед на това, че промишлеността вече по своя собствена инициатива започна работа по кодекс на добрата практика, допълнителните разходи на вариант 3 изглеждат маргинални.

Заключение: Резултатите от оценката на въздействието подкрепят запазването на статуквото в актуализираната форма по отношение на категориите суровини и правилата за добавките към фуражите, като се набляга върху задоволителния характер на информацията за средностатистическия притежател на домашно животно. Заинтересованите лица следва да разработят кодекс за добро етикетиране на храната за домашни животни, одобрен чрез комитология.

5. Мониторинг и оценка

За мониторинг и оценка се предлагат следните показатели: брой и аналитични свойства на изброените фуражни суровини, опасности с неблагоприятен ефект върху общественото здраве, степен на подробност на кодекса на добро етикетиране на храната за домашни животни и задоволеност на потребителите на фураж.

[1] Фуражът може да бъде категоризиран на фуражни суровини, добавки към фуражите , комбиниран фураж и обработени с лекарства фуражи.

[2] Въздействията върху заетостта, правата на потребителите, околната среда и малките/средните предприятия е само споменато, ако такова е установено.

[3] Преобладаващият внос на кюспе/–брашна от кюспе и царевични продукти все повече произвеждани от ГМО (генетично модифицирани организми) трябва да бъде разрешен съгласно конкретно законодателство на ЕС, за което не става дума тук.