РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Член 73 : Член 73 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета предвижда, че Комисията може да разчита на работата, извършвана от националния одитен орган, и да намали своите собствени одити и проверки, след като е приела националната "оценка на съответствието" и одитната стратегия на одитния орган и ако е получила задоволителна гаранция, че системите за управление и контрол на оперативната програма функционират ефективно.

Оценка на съответствието : Терминът "оценка на съответствието" се отнася до процес, при който независим одитен орган (който може да бъде националният одитен орган), оценява модела на системите за управление и контрол за дадена оперативна програма (или група оперативни програми) ("доклад за оценка на съответствието") и предоставя становище дали те са в съответствие с регламентите ("становище относно оценката на съответствието"). Комисията трябва да приеме "оценката на съответствието" преди да могат да бъдат възстановени извършените разходи по оперативната програма от бюджета на ЕС.

Договори за доверие : Тeзи договори представляват двустранни административни споразумения, подписани от Комисията с националните органи по време на програмния период 2000—2006 г., ако тя е разполагала с достатъчно увереност, че системите за финансово управление и контрол на един или няколко фонда отговарят на изискванията на Регламент (EО) № 438/2001 и че националните органи са изготвили подходяща одитна стратегия. Държавата членка също така е приела да представи на Комисията доклади за своите одитни дейности. При наличие на подписан "договор за доверие", Комисията по принцип се съгласява да не извършва повече одити в тази държава членка (или регион). В периода 2005—2009 г. "договори за доверие" са подписани с Австрия, Кипър, Дания, Естония, Португалия, Литва, Обединеното кралство (Англия), Обединеното кралство (Уелс) и Словения за 55 оперативни програми.

Финансови корекции : Финансовите корекции имат за цел да се предпази бюджета на ЕС от натоварване с погрешно извършени или неправомерни разходи. За разходите, които подлежат на споделено управление, възстановяването на неправилно извършени плащания е основна отговорност на държавите членки. Финансови корекции могат да бъдат направени чрез изтегляне на неправомерните разходи от декларациите за разходи на държавите членки или чрез възстановяване на средства от бенефициентите. Финансови корекции могат да бъдат наложени и от Комисията.

Вътрешен контрол : Под вътрешен контрол се има предвид процес, който е предназначен да осигури достатъчна увереност относно постигането на целите на дадена организация по отношение на ефективността и ефикасността на нейните операции, надеждността на нейното финансово отчитане и нейното спазване на законите и нормативните актове.

Международно приети одитни стандарти (IAAS) : В одитната си дейност одитните органи трябва да вземат под внимание международно приетите одитни стандарти. Международно приетите одитни стандарти (IAAS) включват одитни стандарти, определени от различни публични и професионални органи по стандартизация като например "Международните одитни стандарти" (МОС), международните одитни стандарти на върховните одитни институции, насоките за прилагане, издадени от Международната организация на върховните одитни институции (ИНТОСАЙ), както и насоките, публикувани от Института на вътрешните одитори.

Праг на същественост : Одиторите изразяват становище относно това дали финансовите отчети са изготвени във всички съществени аспекти в съответствие с определен набор от правила. Оценката на това кое е съществено е въпрос на професионална преценка. Използваният от Комисията праг на същественост е 2 %.Той се отнася до процента на погрешно извършените или неправомерни разходи от одитираните разходи на ЕС. В областта на сближаването Комисията използва този праг както за годишния проектиран процент грешки, така и за многогодишния процент остатъчни грешки на равнището на всяка оперативна програма.

(Национални) одитни стратегии : В одитните стратегии на одитните органи се посочват за всяка оперативна програма (или група оперативни програми) системите и органите, които ще бъдат проверени, одитните подходи и методи, които ще се използват, методът за формиране на извадка за одитите на операции и индикативния график на тези одити. Националните одитни стратегии се одобряват от Комисията.

Оперативна програма (ОП) : Разходите от ЕФРР, КФ и ЕСФ се разпределят чрез многогодишни оперативни програми (ОП), в които се определя стратегия за развитие с конкретни приоритети, които следва да се осъществят с помощта на съответния фонд или, по отношение на целта за сближаване, с помощта общо на КФ и на ЕФРР. Програмните документи се представят от държавите членки и се приемат от Комисията.

Проектиран процент грешки : Оценка на одитния орган на процента разходи от годишните разходи за всяка оперативна програма (или група оперативни програми), които не са законосъобразни и редовни. Този процент следва да се определя въз основа на статистически подход за формиране на извадка. Проектираните проценти грешки трябва да бъдат представителни за направените разходи за оперативната програма (или група оперативни програми). Това може да се отнася и за процентите грешки, установени въз основа на специфични нестатистически методи за формиране на извадка (особено при малките популации), доколкото те са представителни за популацията като цяло.

Регламенти : За целите на настоящия доклад терминът "регламенти" се отнася до двата регламента, уреждащи ЕФРР, ЕСФ и КФ за програмния период 2007—2013 г.: Регламент (EO) № 1083/2006 и Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията (изменен).

Процент остатъчни грешки : Оценката на Комисията на процента разходи, изплатени по време на целия програмен период за всяка оперативна програма (или група оперативни програми), които не са законосъобразни и редовни. Процентите остатъчни грешки се изчисляват от Комисията въз основа на представителните годишни проектираните проценти грешки на одитните органи, валидирани от Комисията. Тези годишни проценти грешки след това се прилагат към разходите, платени по време на програмния период, като се приспадат всички финансови корекции, извършени от началото на програмния период на национално равнище (чрез изтегляне на суми от декларациите и събиране на вземания по неправомерно отпуснати средства) и на равнище ЕС (чрез официални решения на Комисията). В резултат на изчисленията се получава кумулативната остатъчна сума, изложена на риск. Процентът остатъчни грешки представлява съотношението на тази сума към общия размер на разходите, платени от 2007 г. насам.

СЪКРАЩЕНИЯ

КФ : Кохезионен фонд

ККФ (COCOF) : Комитет за координация на фондовете

ЕО : Европейска общност

ЕФРР : Европейски фонд за регионално развитие

ЕСФ : Европейски социален фонд

ЕС : Европейски съюз

МПОС (IAAS) : Международно приети одитни стандарти

МОС : Международен одитен стандарт

ОП : Оперативна програма

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. С този одит Палатата анализира до каква степен Комисията може да разчита в областта на сближаването на работата на националните одитни органи, и направи преглед на прилагането от Комисията на модела за "единен одит" (съгласно член 73 от Регламент № 1083/2006 г.). Докладът обхваща периода от 2010 г. до края на 2012 г.

II. Разпоредбите за споделено управление предполагат, че Комисията трябва да може да разчита на държавите членки при упражняване на надзора си върху бюджета на ЕС. Сметната палата установи, че държавите членки и Комисията са положили значителни усилия за въвеждането на по-добра система за одит на разходваните средства в областта на сближаването за програмния период 2007—2013 г.

III. Това обаче е свързано с разходи. Сметната палата оценява специфичните годишни разходи за контрол, които се отнасят до одитните органи, между 110 и 130 милиона евро. Това съответства на около 0,2 % от общия бюджет (включващ финансирането от ЕС и националното публично и частно финансиране) за всички оперативни програми (ОП), подпомагани от ЕФРР/КФ и ЕСФ. В тази връзка Палатата отбелязва, че системите за вътрешен контрол изискват подходящ баланс между разходите за проверки на определена бюджетна област и ползите, които тези проверки носят по отношение на ограничаването на риска от загуби и нередности до приемливо ниво.

IV. От началото на програмния период Комисията е постигнала значителен напредък в разработването на система, въз основа на която може да получава увереност от работата на националните одитни органи относно законосъобразността и редовността на разходите по ЕФРР/КФ и ЕСФ, както и в предоставянето на материали за насоки, които допринасят за по-добра съгласуваност в подходите и методите на работа на одитните органи.

V. Сметната палата обаче установи редица рискове в случаите, когато Комисията разчита на процентите грешки, докладвани от одитните органи, и на информацията относно финансовите корекции, докладвана от държавите членки. В резултат на това, при докладването пред Европейския парламент и Съвета, Комисията може да подцени проблемите и да оцени неточно това, което е необходимо за изразяване на одитно становище без резерви в областта на сближаването.

VI. Палатата отбелязва, че "единният одит", съгласно разпоредбите за областта на сближаването в член 73, следва да бъде правило, а не изключение от правилото. Палатата установи обаче, че Комисията е изправена пред значителни предизвикателства за ефективно прилагане на разпоредбите за "единен контрол". Както и в предходния програмен период, в края на 2012 г. само ограничен брой оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ са отговаряли на необходимите условия за статут за "единен одит".

VII. В настоящия доклад Палатата отправя редица препоръки относно начина, по който Комисията следва да използва работата на националните одитни органи в областта на сближаването. По-специално Комисията следва да:

- засили своите проверки на точността и надеждността на процентите грешки, докладвани от националните одитни органи, и на информацията, предоставена от държавите членки относно финансовите корекции, преди да използва тази информация за своя процес на получаване на увереност;

- прилага, при всички обстоятелства, солидни, последователни и прозрачни критерии при предоставянето на статут за "единен одит" на оперативните програми;

- спазва в своя мониторинг на оперативните програми със статут по член 73 (и на съответните одитни органи) изискванията, определени в международните одитни стандарти, относно използването на работата на други одитори;

- въведе система за нетни финансови корекции за ОП, по отношение на които одитните органи редовно имат пропуски в докладването на проблеми, въз основа на приложимите разпоредби в регламентите за програмния период 2014—2020 г.;

- предприеме подходящи мерки, така че одитните органи да могат да използват една стабилна и обвързваща методологична рамка; и

- предложи механизми за разделяне на разходите за контрол в областта на сближаването между държавите членки и Комисията, въз основа на по-нова оценка на действителните разходи, извършени от държавите членки.

ВЪВЕДЕНИЕ

СПОДЕЛЕНИ ОТГОВОРНОСТИ ЗА ВЪТРЕШЕН КОНТРОЛ В ОБЛАСТТА НА СБЛИЖАВАНЕТО

1. В областта на сближаването финансовата подкрепа от ЕС се предоставя чрез Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Кохезионния фонд (КФ). Трите фонда заедно имат общ бюджет (финансиране от ЕС и национално публично и частно финансиране) в размер на 491 млрд. евро за програмния период 2007—2013 г. (вж. приложение I).

2. Политиката на сближаване е споделена компетентност на държавите членки и Комисията. Комисията одобрява многогодишни оперативни програми (ОП) въз основа на предложения на държавите членки. До края на 2012 г. са били одобрени общо 434 оперативни програми за програмния период 2007—2013 г. (317 по ЕФРР/КФ и 117 по ЕСФ). Правилата за допустимост за всяка от тези оперативни програми се определят от националните органи, при спазване на изключенията, предвидени в специалните регламенти за всеки фонд.

3. За всяка оперативна програма Комисията следва да се увери, че държавите членки са въвели солидни системи за вътрешен контрол и че тези системи функционират ефективно [1] — тоест въведеният от държавите членки вътрешен контрол трябва да осигурява задоволителна гаранция, че грешките в свързаните с отчетите операции или се предотвратяват, или се разкриват и коригират преди сертифицирането на разходите пред Комисията [2].

4. На национално равнище вътрешният контрол на оперативните програми е отговорност на управляващия орган, сертифициращия орган (вж. каре 1) и одитния орган. Тези органи заедно трябва да гарантират законосъобразността и редовността на съфинансираните операции под надзора на Комисията, която носи и крайната отговорност [3].

КАРЕ 1

ОТГОВОРНОСТИ НА УПРАВЛЯВАЩИТЕ И СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ

Управляващите органи (често министерства или регионални органи, отговарящи за определена област на политика) са отговорни за подбора на отделните проекти, които да бъдат включени в различните оперативни програми, въз основа на предварително договорени критерии. Те също така извършват проверки от първо ниво на тези операции и на декларираните разходи, преди разходите да бъдат сертифицирани от сертифициращия орган като законосъобразни и редовни. Сертифициращите органи обикновено са част от министерството на финансите или от органите за вътрешен контрол под негово ръководство.

РОЛЯ И ОТГОВОРНОСТИ НА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ

5. Одитните органи осигуряват увереност на Комисията относно ефективното функциониране на системите за управление и вътрешен контрол за дадена ОП (и вследствие на това относно законосъобразността и редовността на сертифицираните разходи) (вж. приложение II). Те трябва да са функционално независими от органите, управляващи фондовете.

6. В рамките на 27-те държави членки са били създадени 112 одитни органа за 434-те оперативни програми, одобрени до края на 2012 г. за програмния период 2007—2013 г. (вж. фигура 1) [4]. В повечето случаи одитните органи са отделни структури в рамките на министерския съвет, министерствата на финансите (или подчинени на тях звена за вътрешен контрол), други министерства или в рамките на върховните одитни институции. Тяхната роля и отговорности са засилени в сравнение с тези на органите за последващ контрол в програмния период 2000—2006 г. [5]

ФИГУРА 1

БРОЙ И ВИД ОДИТНИ ОРГАНИ ПО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ (2012 Г.)

+++++ TIFF +++++

1 Вкл. одитни органи, които отговарят изключително за програмите за Европейско териториално сътрудничество (ЕТС).

Източник: Европейска сметна палата, проучване от 2012 г.

7. Одитният орган докладва на управляващите и сертифициращите органи на съответната оперативна програма констатациите от своите одити на системите и одити на операциите (вж. фигура 2 и приложение II). Докладите относно одитите на системите също се изпращат на Комисията. Управляващият орган трябва да реши дали да се приложат финансови корекции в резултат на тези одити и/или дали следва да се предприемат други корективни действия. Ако одитният орган счита, че управляващият орган не е предприел подходящи корективни действия, той трябва да насочи вниманието на Комисията към този въпрос.

ФИГУРА 2

СИСТЕМА ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ НА ОП

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейската комисия.

8. Ако Комисията, въз основа на собствената си работа или на информацията, докладвана от одитните органи, установи, че дадена държава членка не е отстранила сериозни недостатъци в системите за управление и контрол и/или че не е коригирала неправомерно извършени разходи, които са били декларирани и сертифицирани, тя може да спре или временно да преустанови плащанията [6]. Ако държавата членка не коригира установените недостатъци на системите или не оттегли неправомерните разходи (които могат да бъдат заместени с допустими разходи), самата Комисия може да приложи финансови корекции, които водят до нетно намаление на финансирането от ЕС за оперативната програма [7].

КАРЕ 2

ИЗПОЛЗВАНЕ НА ПРОЦЕНТИТЕ ГРЕШКИ, ДОКЛАДВАНИ ОТ ОДИТНИТЕ ОРГАНИ, В ПРОЦЕСА ПО ОСИГУРЯВАНЕ НА УВЕРЕНОСТ НА КОМИСИЯТА

Генералните дирекции оценяват надеждността на процентите грешки, докладвани от одитните органи за всяка оперативна програма. Надеждните проценти грешки следва да бъдат представителни за оперативната програма (или за групата от оперативни програми) [8]. Ако Комисията определи изчисления от одитния орган процент грешки като надежден, това означава, че тя или може да приеме процента грешки, или да направи повторно изчисление, въз основа на допълнителната информация в годишния доклад за контрол или информацията, получена при посещенията на място за установяване на факти. В случай на ненадеждни проценти грешки Комисията прилага единен процент грешки (между 2 % и 25 %) в съответствие с резултатите от своята оценка на функционирането на системите за управление и вътрешен контрол. Така се получава валидираният проектиран процент грешки за всяка оперативна програма.

Валидираните проектирани проценти грешки след това се използват от генерална дирекция "Регионална и селищна политика" и генерална дирекция "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" за изчисляване на средните проценти грешки за всяка държава членка. Двете генерални дирекции публикуват тези проценти в своите годишни отчети за дейността, съответно от 2011 г. и 2010 г. насам.

За всяка оперативна програма Комисията изчислява също и процента остатъчни грешки. За тази цел се отчитат всички финансови корекции, извършени на равнището на ЕС и на национално равнище от началото на програмния период, и следователно този процент има многогодишен характер. Процентите остатъчни грешки също се докладват в годишните отчети за дейността [9].

ПРИНОС НА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ КЪМ ПРОЦЕСА ПО ОСИГУРЯВАНЕ НА УВЕРЕНОСТ НА КОМИСИЯТА

9. Информацията, предоставена от одитните органи в техните годишни доклади за контрол, одитни становища и доклади за одитите на системите, е един от основните източници, въз основа на които Комисията оценява законосъобразността и редовността на разходваните средства на ЕС за всяка оперативна програма. При изготвянето на своите годишни отчети за дейността генералните дирекции извършват подробна оценка на работата на националните одитни органи, и по-специално на процентите грешки, докладвани от одитните органи за всяка оперативна програма (или група оперативни програми). Тази информация се проверява спрямо собствените резултати на Комисията от проведени одити и друга информация на разположение на генералните дирекции за всяка оперативна програма [10] (вж. каре 2).

10. В своите годишни отчети за дейността Комисията може да реши да изрази пълни (или частични) резерви по отношение на дадена оперативна програма. Най-напред Комисията прави оценка на функционирането на системата за управление и контрол, въз основа на своя мониторинг на спазването на нормативните изисквания от страна на националните органи и където е приложимо — в зависимост от изпълнението на корективните мерки, съгласувани с държавата членка за конкретната ОП. След това, Комисията прави оценка на тези ОП, за които не са изразени резерви след този първоначален преглед. Валидираният проектиран процент грешки и процентът остатъчни грешки, изчислен от Комисията, са основните показатели, използвани за тази цел (вж. каре 2). От 2012 г. насам резерви за оперативните програми обикновено се изразяват, ако процентът остатъчни грешки надхвърля определения от Комисията праг на същественост от 2 %. Не се изразяват резерви, ако процентът остатъчни грешки е под 2 %, дори когато проектираният процент грешки е над 5 % (вж. точка 40 и приложение III).

11. Процентите грешки, докладвани от одитните органи в областта на сближаването (и оценени и консолидирани от Комисията за целите на нейния процес на получаване на увереност), и тези, които се изчисляват от Сметната палата в контекста на нейната годишна Декларация за достоверност, се различават в следните отношения:

- процентите грешки, изчислени от одитните органи, се считат за представителни на ниво ОП (или група ОП), докато процентите грешки на Сметната палата се изчисляват на ниво фондове за всички държави членки;

- процентът грешки на Палатата се основава на статистически представителна извадка от операции на ниво ЕС, докато одитните органи, въпреки че обикновено прилагат статистически методи за формирането на извадка, могат да изберат одити на операциите и въз основа на нестатистически (и дори непредставителни) извадки;

- съществуват методологически различия при остойностяването на ефекта от одитните констатации [11];

- и на последно място, докладваните от националните одитни органи проценти грешки не се отнасят до същия период като тези, публикувани от Сметаната палата [12].

Поради това тези годишни проценти грешки не са пряко съпоставими. Същевременно, по отношение на изчисляваните от Комисията "проценти остатъчни грешки" следва да се отбележи, че те имат многогодишен характер и отразяват всички финансови корекции, извършени на ниво ЕС и на национално ниво.

ПРИНЦИПЪТ НА "ЕДИННИЯ ОДИТ" СЪГЛАСНО ЧЛЕН 73

12. В контекста на бюджета на Европейския съюз терминът "единен одит" обозначава система за вътрешен контрол и одит, която се основава на идеята, че всяко ниво на контрол надгражда предходното. "Единният одит" има за цел да се предотврати дублирането на работата, свързана с контрола, и да се намалят общите разходи за дейностите по контрол и одит на равнището на държавите членки и на Комисията. Той също така цели намаляване на административната тежест за одитираните обекти. Комисията (която носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС) е на върха на пирамидата, свързана с "единния одит".

13. В своето Становище № 2/2004 Сметната палата е определила редица общи принципи за функционирането на системите за вътрешен контрол в съответствие с модела за "единен одит" (вж. приложение IV) [13]. Палатата, като външен одитор на ЕС, не е част от системата на Комисията за "единен одит".

14. През юни 2005 г. Комисията представи предложенията си за "интегрирана рамка за вътрешен контрол на Общността" за постигане на по-ефективен и ефикасен вътрешен контрол на фондовете на ЕС [14]. Комисията допълнително разви тази концепция през 2006 г. в своя "План за действие за интегрирана рамка за вътрешен контрол" [15], който е имал значително въздействие върху модела на системите за вътрешен контрол за ЕФРР/КФ и ЕСФ, както е посочено в регламентите за програмния период 2007—2013 г. По-специално Комисията е предложила:

- да се намали дублирането на работата, свързана с контрола (и да се увеличи максимално нивото на контрол, което би могло да се постигне с определено ниво ресурси), чрез споделяне на информацията, свързана с контрола, така че дадено ниво на контрол да може да се основава на предходното ниво във веригата (принципът на "единния одит");

- да се въведат национални доклади за контрол, за да се засили отговорността и да се предостави стимул за ръководството на фондовете на ЕС да оценяват и подобряват своите системи за вътрешен контрол;

- да се получава увереност от независими одитни органи — трети страни; и

- да се използват общи насоки за дадена област на политика и "съгласувани процедури" на равнището на ЕС и на национално равнище, за да се осигури едно съгласувано ниво на вътрешен контрол.

15. За програмния период 2007—2013 правилата за прилагане на принципите на "единния одит" в областта на сближаването са определени в член 73 от Регламент (ЕО) № 1083/2006. Той гласи, че Комисията може да намали собствените си проверки, когато е получена задоволителна гаранция, че системите за управление и контрол на ОП функционират ефективно (вж. каре 3).

КАРЕ 3

КОНЦЕПЦИЯТА ЗА "ЕДИНЕН ОДИТ" В ОБЛАСТТА НА СБЛИЖАВАНЕТО СЪГЛАСНО ЧЛЕН 73

Член 73, параграф 2: "При определянето на стратегията си за одит Комисията определя тези оперативни програми, за които становището за съответствието на системите по член 71, параграф 2 е без резерви или когато резервите са били оттеглени след корективни мерки, когато стратегията за одит на одитиращия орган е задоволителна и когато е била получена задоволителна гаранция, че системите за управление и контрол функционират ефективно въз основа на резултатите от одитите на Комисията и държавата членка."

Член 73, параграф 3: "За тези програми Комисията може да заключи, че може принципно да разчита на становището [на одитния орган от одита] […] по отношение на ефективното функциониране на системите и че ще извършва одитите си на място само ако има доказателство, което подсказва недостатъци в системата, които засягат разходите, сертифицирани пред Комисията [в година, за която е било представено [одитно] становище […], несъдържащо резерва по отношение на такива недостатъци].

Когато Комисията стигне до такова заключение, тя съответно информира държавата членка. Когато има доказателство, което подсказва недостатъци, тя може да изиска държавата членка да извърши одити […] или може да предприеме собствени одити […]."

16. За оперативните програми, на които е бил предоставен статут по член 73, Комисията в такъв случай може до голяма степен да получи увереност относно законосъобразността и редовността на разходваните от ЕС средства от работата на одитните органи (принципа на "единния одит"). Следователно статутът за "единен одит" е резултат от ефективните мерки за вътрешен контрол, приложени за дадена оперативна програма. Тази разпоредба в регламентите до голяма степен е формулирана по примера на "договорите за доверие", въведени за пръв път през програмния период 2000—2006 г. [16] По отношение на оперативните програми, на които Комисията е предоставила статут за "единен одит" обаче няма допълнителни изисквания, които трябва да бъдат спазвани, освен изискванията, които вече са посочени във Финансовия регламент или в секторните регламенти.

17. Ако Комисията прецени, че за дадена ОП са налице всички необходими условия, тя взима решение за уведомяване на държавата членка, съгласно разпоредбите на член 73. През 2010 г. Комисията е определила как нейните служби следва да тълкуват нормативните изисквания за кандидатстване по член 73, параграф 2. Тези вътрешни правила ("пътна карта за член 73"), са съгласувани в работен документ между генералните дирекции "Регионална и селищна политика" и "Заетост, социални въпроси и приобщаване" [17]. През 2012 г. тази пътна карта беше изменена и бяха определени допълнителни критерии за предоставянето на статут по член 73 [18].

18. По отношение на тези оперативни програми, които са получили статут по член 73, Комисията разчита на одитното становище, изготвено от съответния одитен орган. По-специално Комисията провежда своите одити на място, само ако има доказателство, което подсказва недостатъци в системата, засягащи законосъобразността и редовността на разходите, които са били сертифицирани пред Комисията за тази година, освен ако одитният орган не е разрешил адекватно тези проблеми в своето одитно становище.

19. В зависимост от резултатите от своя мониторинг Комисията може по всяко време да реши временно да прекрати или да отнеме статута за "единен одит" за дадена оперативна програма [19]. Ако Комисията реши временно да прекрати (а не да отнеме) статута по член 73, ще трябва да бъдат договорени допълнителни корективни действия със съответната държава членка.

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

ОДИТНИ ВЪПРОСИ

20. През програмния период 2007—2013 г. Комисията все повече разчита на информацията, предоставена от националните одитни органи, и е въвела цялостна система за получаване на увереност относно законосъобразността и редовността на разходите по ЕФРР/КФ и ЕСФ.

21. С настоящия одит Палатата анализира степента, до която Комисията може да разчита, в областта на сближаването, на работата на националните одитни органи за получаване на собствена увереност и прави преглед на прилагането от Комисията на модела за "единен одит" (съгласно член 73) до края на 2012 г.

22. По-специално Палатата провери дали Комисията:

- е използвала правилно информацията, предоставена от националните одитни органи, за своята собствена увереност и при предоставянето на статут по член 73 на оперативните програми; и

- е осигурила съгласуван одитен подход в областта на сближаването чрез предоставените от нея насоки и подкрепа на одитните органи.

Палатата също така анализира разходите за засилените разпоредби за одит, въведени през програмния период 2007—2013 г.

ОБХВАНАТ ПЕРИОД, МЕТОДИ ЗА СЪБИРАНЕ НА ДОКАЗАТЕЛСТВА И ОДИТНИ КРИТЕРИИ, ПРИЛАГАНИ ОТ ПАЛАТАТА

23. Одитът обхвана периода 2010—2012 г. и, наред с другото, включи:

- оценка на надзора и мониторинга от страна на Комисията на националните одитни органи и на начина, по който предоставената от тях информация е била използвана от Комисията в контекста на годишните ѝ отчети за дейността;

- преглед на информацията, свързана с концепцията за "единен одит", с одитните органи и с процедурите на Комисията за предоставяне на статут "по член 73";

- анализ на напредъка на Комисията по отношение на предоставянето на статут по член 73 на оперативните програми и на въздействието от това върху бюджета;

- проверка на извадка от 19 одитни органа за ЕФРР/КФ и/или ЕСФ в 15 държави членки, за да се оцени спазването на основните регулаторни изисквания и тяхната ефективност;

- преразглеждане на законодателното предложение на Комисията за програмния период 2014—2020 г. по отношение на ролята и отговорностите на националните одитни органи;

- електронно проучване сред 112-те одитни органа по ЕФРР/КФ и/или ЕСФ, за да се получат техните становища относно насоките и подкрепата от страна на Комисията и нейните дейности по надзор и мониторинг, относно ефективността на системата за вътрешен контрол и относно предложенията на Комисията за програмния период 2014—2020 г. Приблизително 97 % от всички одитни органи са отговорили на това проучване;

- оценка на "разходите за контрол", свързани с одитните дейности за програмния период 2007—2013 г., въз основа на информацията, предоставена от одитните органи в проучването; и

- събеседвания с ръководителите на 36 одитни органа (или техни представители) в 17 държави членки, които са изразили интерес да бъдат интервюирани в проучването.

24. Констатациите бяха проверени спрямо разпоредбите на регламентите за програмния период 2007—2013 г. и спрямо собствените правила и указания на Комисията във връзка с предоставянето на статут по член 73. Бяха отчетени също така общите принципи, приложими към интегрираната рамка за вътрешен контрол, съгласно Становище на Сметната палата № 2/2004 [20], Плана за действие [21] за 2006 г. на Комисията, както и изискванията на международните одитни стандарти (MОС) и бележките за насоки на Комитета за координация на фондовете (COCOF), адресирани до одитните органи.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ИЗПОЛЗВАЛА ЛИ Е КОМИСИЯТА ПРАВИЛНО ИНФОРМАЦИЯТА, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ НАЦИОНАЛНИТЕ ОДИТНИ ОРГАНИ, ЗА СВОЯТА СОБСТВЕНА УВЕРЕНОСТ И ПРИ ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73 НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ?

25. За да получи Комисията увереност относно законосъобразността и редовността на разходите по ЕФРР/КФ и ЕСФ, въз основа на работата, извършена от националните одитни органи, предоставената от тях информация трябва да бъде всеобхватна, надеждна и точна. Това важи особено за оперативните програми със статут по член 73, при които Комисията по принцип разчита на одитното становище, издадено от одитния орган за целите на процеса на получаване на увереност. Сметната палата:

- провери как информацията, предоставена от одитните органи, е била представена в годишните отчети за дейността на двете генерални дирекции;

- разгледа конкретните рискове, свързани с начина на изчисляване и докладване на процентите грешки от националните одитни органи, както и с начина на отчитане на наложените на национално равнище финансови корекции;

- провери за кои оперативни програми Комисията е взела решения за предоставяне на статут "по член 73", кога тези решения са били съобщени на държавите членки и дали минималните условия за това са били изцяло налице; и

- оцени дали Комисията е въвела стабилна стратегия за мониторинг на оперативните програми със статут по член 73.

ПРЕЗ 2012 Г. КОМИСИЯТА Е РАЗЧИТАЛА НА ИНФОРМАЦИЯТА, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ ОДИТНИТЕ ОРГАНИ ЗА ПОЧТИ ТРИ ЧЕТВЪРТИ ОТ ВСИЧКИ ОП

26. Като цяло, през 2012 г. Комисията е счела, че за 322 от 434-те оперативни програми (74 %) [22] не е необходимо да се налагат резерви. Тези програми представляват приблизително 340 млрд. евро (69 %) от общия прогнозен бюджет (включващ финансирането от ЕС и националното публично и частно финансиране) за ЕФРР/КФ и ЕСФ. В приложение III e показано как 434-те оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ са били класифицирани от Комисията и от двете генерални дирекции за 2012 г.

27. Броят на оперативните програми без резерви е нараснал значително в сравнение с 2011 г., когато общо 264 $2 (61 %) са били без резерви (което е представлявало 260 млрд. евро (или 53 %) от общия бюджет) [23]. Това нарастване се дължи почти изцяло на по-големия брой ОП по ЕФРР/КФ, за които генерална дирекция "Регионална и селищна политика" вече не е изразила резерви през 2012 г.

28. Поради това през 2012 г. Комисията е счела, че през 2012 г. за значителна част от бюджета за сближаване вътрешният контрол на оперативните програми функционира ефективно и че разходването на средства на ЕС е законосъобразно и редовно.

РИСКОВЕ, СВЪРЗАНИ С ИЗПОЛЗВАНЕТО ОТ КОМИСИЯТА НА ИНФОРМАЦИЯТА, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ НАЦИОНАЛНИТЕ ОРГАНИ

29. Процесът на получаване на увереност на Комисията в областта на сближаването разчита на два основни показателя — проектираните проценти грешки, докладвани от националните одитни органи (и валидирани от Комисията), и процента остатъчни грешки, изчисляван от Комисията (вж. точка 10 и каре 2). За това е необходимо процентите грешки, докладвани от националните одитни органи, и информацията относно финансовите корекции, извършени на национално равнище, да бъдат точни и надеждни. Освен това Комисията трябва да използва тази информация по подходящ начин, така че нейната оценка да отразява правилно ситуацията за всяка от оперативните програми.

НЕДОСТАТЪЧНА ТОЧНОСТ И НАДЕЖДНОСТ НА ДОКЛАДВАНИТЕ ПРОЦЕНТИ ГРЕШКИ ЗА НЯКОИ ОТ ОДИТНИТЕ ОРГАНИ, ПРОВЕРЕНИ ОТ ПАЛАТАТА

30. Одитните органи, които не са ефективни при проверките на законосъобразността и редовността на разходването на средства на ЕС, очевидно са основна пречка за прилагането на модела за "единен одит" в областта на сближаването. Проверките на Сметната палата на одитните органи през периода 2010—2012 г. в редица случаи са отбелязали слабости в изчисляването (и докладването) на процентите грешки (вж. каре 4) [24]. Поради това остават съмнения относно точността и надеждността на процентите грешки, докладвани от няколко одитни органа. Рискът от недостатъчно докладване на проблемите е отбелязан и от Службата за вътрешен одит на Комисията в доклад от 2013 г.

31. Палатата отбелязва, че Комисията може да спре или временно да преустанови плащанията, ако одитните органи не докладват в достатъчна степен относно проблеми при оперативните програми. В регламентите за програмния период 2007—2013 г. обаче липсва разпоредба, въз основа на която Комисията би могла да налага целеви нетни финансови корекции на оперативните програми, за които одитните органи редовно докладват в недостатъчна степен относно проблемите.

КАРЕ 4

СОБСТВЕНА ПРОВЕРКА НА СМЕТНАТА ПАЛАТА НА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ — ОСНОВНИ КОНСТАТАЦИИ

Проверките на Палатата на 19 одитни органа в периода 2010—2012 г. показаха, че:

- седем одитни органа са приложили подход за формиране на извадка, който не съответства на нормативните изисквания и/или на насоките на Комисията, или извадката от операции за одитиране е била неправилно съставена;

- по отношение на 12 одитни органа, Палатата установи нередности относно въпроси, които или не са били проверени (често поради различия в обхвата и подхода на одита), или случаи, при които значимостта на дадена констатация е била подценена от одитния орган при най-малко един от одитите на операции, проведени от нейните собствени одитори; и

- по отношение на пет одитни органа Палатата установи случаи, в които одитният орган неоправдано не е взел предвид грешки при изчисляването или е допуснал други неточности в изчисляването напроцента. В тези случаи установените от Сметната палата разлики са съществени (напр. увеличение на проектирания процент грешки с повече от 0,5 %) и/или са щели да имат отражение върху одитното становище.

Проверката на Сметната палата на 19 одитни органа в периода 2010—2012 г. доведе до заключението, че осем от тях като цяло са "ефективни". Девет одитни органа са оценени като "частично ефективни", а два са оценени като "неефективни". [25]

Пет от 19-те одитни органа, проверени от Палатата, значително са занижили процентите грешки за оперативните програми в своя годишен доклад за контрол. Това е довело до налагане на недостатъчно финансови корекции от страна на управляващите и сертифициращите органи.

ОБХВАТЪТ НА КОМИСИЯТА ЗА ВАЛИДИРАНЕ НА ПРОЦЕНТИТЕ ГРЕШКИ, ОПОВЕСТЕНИ В ГОДИШНИТЕ ДОКЛАДИ ЗА КОНТРОЛ, Е ОГРАНИЧЕН

32. Всяка година Комисията извършва документна проверка на годишните доклади за контрол, които представят обобщени резултати от системните одити и одитите на операциите на одитните органи във връзка със заверените разходи пред Комисията за предходната година. Одитите на Палатата показаха обаче, че Комисията има ограничен обхват за проверка на изчисляването на процента грешки по време на тези документни проверки и, когато е необходимо, за коригирането му. Това вече е било отбелязано от Сметната палата в предишни години [26] и се дължи на факта, че от одитните органи не се изисква да представят на Комисията подробна информация относно техните одити на операциите (като например одитни доклади) [27].

33. Обобщената информация, оповестена в годишните доклади за контрол, не позволява да се преизчисли процентът грешки или да се провери дали методът на формиране на извадка, посочен в одитната стратегия на одитните органи, действително е бил спазен. Комисията обикновено извършва само ограничени проверки на достоверността на докладваните проценти грешки (вж. параграф 65, първо и второ тире). Допълнителната информация, необходима за извършването на по-ефективни проверки, не се изисква систематично, а само въз основа на оценка на всеки отделен случай, ако при документните проверки се установят въпроси, които трябва да бъдат изяснени. Проверките на Палатата показаха, че в случаите, в които Комисията е разполагала с такава информация, нейната оценка на процентите грешки, докладвани от одитните органи, е била като цяло ефективна.

34. Анализът на Палатата на годишните отчети за дейността за 2012 г. на генерална дирекция "Регионална и селищна политика" и генерална дирекция "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" относно 138 $2 по ЕФРР/КФ и ЕСФ (въз основа на информацията на разположение на Комисията и допълнителните данни, поискани от одитните органи) показа, че [28]:

- за 51 от 138 разгледани оперативни програми Комисията не е разполагала с достатъчно информация, за да приеме (или преизчисли) докладваните от одитните органи проценти грешки. Това включва случаи, когато одитираните разходи, посочени в годишния доклад за контрол, не са съответствали напълно на разходваните средства по оперативните програми за дадената година или когато процентът грешки не е бил точно изчислен от одитния орган; и

- за пет от 138 проверени оперативни програми (включително една ОП със статут "по член 73") процентът остатъчни грешки, преизчислен от Палатата, надхвърля определения от Комисията праг на същественост от 2 %. Това е трябвало да доведе до допълнителни резерви от страна на Комисията по отношение на съответните оперативни програми по ЕФРР/КФ. [29]

НАДЕЖДНОСТТА НА ИЗЧИСЛЕНИЯТА НА КОМИСИЯТА НА ПРОЦЕНТА ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ Е ЗАСТРАШЕНА

ПРОЦЕНТЪТ ГРЕШКИ, ИЗПОЛЗВАН ОТ КОМИСИЯТА ЗА ИЗЧИСЛЯВАНЕТО НА ПРОЦЕНТА ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ, НЕ СА ДОСТАТЪЧНО НАДЕЖДНИ

35. При изчисляването на процента остатъчни грешки за дадена ОП (или група ОП) Комисията отчита годишните проектирани проценти грешки за всички години, през които са извършвани междинни или окончателни плащания (вж. каре 2). През 2010 г. повечето одитни органи за пръв път са докладвали проценти грешки, като значителен брой одитни органи са докладвали процент грешки 0 %, много ниски проценти грешки или липса на проценти грешки (по отношение на разходите за 2009 г.). Комисията също така е установила значителни недостатъци в начина, по който одитните органи са извършили своите одити на операциите (вж. също т. 45). В резултат на това генерална дирекция "Регионална и селищна политика" е предпочела да не разчита на тези проценти през 2010 г., а вместо това да използва набор от единни ставки за своята оценка на риска по отношение на плащанията за 2010 г. Палатата установи, че приблизително една трета от процентите, считани за ненадеждни през 2010 г., впоследствие са били използвани от Генералната дирекция на Комисията при изчисляването на многогодишните проценти остатъчни грешки през 2012 г. За останалите ОП генералната дирекция е валидирала коригирани проценти за 2010 г., които са били докладвани от одитните органи през 2011 г. и 2012 г. По принцип тези проценти, валидирани от Комисията през 2012 г., не се различават съществено от докладваните през 2010 г. Сметната палата обаче отбелязва, че оценката на генералните дирекции за плащанията, изложени на риск през 2010 г., е щяла да бъде над определения от Комисията праг на същественост от 2 %, ако са били използвани валидираните проценти грешки вместо фиксираните ставки (2,8 % вместо докладваните в годишния отчет за дейността за 2010 г. 0,8 %) [30].

36. Освен това само по отношение на около половината от оперативните програми по ЕФРР/КФ (46 % през 2011 г. и 55 % през 2012 г.) одитните органи докладват проценти грешки, които са статистически представителни за оперативната програма като цяло [31]. Дори и когато дадена оперативна програма има непредставителен процент грешки обаче Комисията отчита всички финансови корекции при изчисляването на съответния процент остатъчни грешки. Палатата счита, че тази практика не е правилна. Ако процентът грешки не е представителен за популацията като цяло, процентът остатъчни грешки следва да отчита само финансовите корекции, които са били извършени за одитираната извадка (и за които се отнася процентът грешки).

37. Надеждността на изчисленията на Комисията на процента остатъчни грешки зависи до голяма степен от точността на предоставената от държавите членки информация за финансовите корекции, извършени на национално равнище, и на това как тази информация се взема под внимание от Комисията (вж. точка 29). Включването в изчисленията на финансовите корекции е сложна задача — те се извършват на различни етапи от изпълнението на програмата и в резултат на множество дейности по контрол и одит (извършвани от национални органи и органи на ЕС). На национално равнище финансови корекции могат да бъдат наложени от управляващите и сертифициращите органи чрез изтегляния и събиране на вземания по неправомерно предоставени средства (вж. каре 5).

КАРЕ 5

ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ НА РАВНИЩЕТО НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ В ОБЛАСТТА НА СБЛИЖАВАНЕТО

Финансовите корекции имат за цел да се предпази бюджетът на ЕС от натоварване с погрешно извършени или неправомерни разходи. Съгласно Финансовия регламент неправилно изплатените суми следва да бъдат възстановени [32]. За разходите, които подлежат на споделено управление, предотвратяването или установяването и коригирането на неправилно извършени плащания е основна отговорност на държавите членки [33]. Регламентите в областта на сближаването също така изискват сертифициращите органи да докладват ежегодно за всички извършени финансови корекции (т.е. изтегляния и събиране на вземания по неправомерно отпуснати средства), а също и за предстоящо събиране на вземания и несъбираеми суми [34].

38. Сметната палата счита, че също така съществува риск Комисията да занижи процента остатъчни грешки, когато разполага само с ограничена увереност по отношение на надеждността и точността на предоставената от държавите членки информация относно финансовите корекции. Това се дължи главно на следните аспекти:

- Срокове: Сертифициращият орган докладва относно извършените финансови корекции за дадена година преди края на март на следващата година (n+1). Това е и срокът, в който генералните дирекции трябва да представят своите годишни отчети за дейността. В резултат на това от сертифициращите органи се изисква предоставянето на предварителна информация относно финансовите корекции. Палатата счита, че вместо това, за изчисляването на процента остатъчни грешки следва да се използва информацията от предишния (окончателен) доклад. Това би съответствало в по-голяма степен на периода, за който се изчислява "проектираният процент грешки" и за който е налична надеждна информация относно извършените финансови корекции (в края на година n-1).

- Двойно отчитане: Държавите членки докладват финансовите корекции, без да посочват източника (т.е. дали те се основават на собствени проверки от управляващите и сертифициращите органи или на одити, извършени от одитните органи). Генералните дирекции обаче не могат да разграничат изтеглянията и събиранията на вземания, произтичащи от одитната дейност на националните одитни органи [35]. Това прави невъзможно Комисията да провери дали одитните органи са намалили своите проектирани проценти грешки, включвайки финансовите корекции, приложени след сертифицирането на разходите пред Комисията. Сметната палата установи няколко случая, при които финансовите корекции (изтегляния) са били взети предвид от Комисията при изчисляването на процента остатъчни грешки, които са били свързани с разходи, оттеглени от държавата членка преди формирането на извадката, или при които нередовните разходи в извадката са били неправомерно намалени чрез финансови корекции.

- Включване на предстоящите събирания на вземания: при изчисленията на Комисията са взети предвид предстоящите събирания на вземания, докладвани от държавите членки. Тази информация относно финансови корекции по правило е несигурна, защото тези вземания все още не са били изпълнени до края на година n.

- Изменение на процентите грешки в последващите години без съответните изменения във финансовите корекции: Освен това одитните органи могат да коригират своите оценки на процентите грешки през следващите години. Това може да стане, ако дадена грешка вече не е налице (или се оценява по различен начин) предвид допълнителната информация, получена от одитния орган след представянето на годишния доклад за контрол. Коригираният процент се отчита от Комисията, което води до намаляване на процента остатъчни грешки. Комисията обаче не проверява дали някои финансови корекции във връзка с нередности, които може вече да са били докладвани от сертифициращия орган, впоследствие също не са коригирани.

В РЕДИЦА СЛУЧАИ СЪЩЕСТВУВАТ ИНДИКАЦИИ, ЧЕ ПРОЦЕНТЪТ ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ МОЖЕ ДА Е ЗАНИЖЕН

39. За значителна част от оперативните програми анализът на Палатата показва, че финансовите корекции, отчетени при изчисляването на процента остатъчни грешки, може да са завишени (или алтернативно, че проектираният процент грешки е бил занижен): през 2011 г. 33 $2 по ЕФРР/КФ и 22 $2 по ЕСФ (в 11 държави членки) са имали отрицателен процент остатъчни грешки. С други думи, многогодишните финансови корекции, отчетени от Комисията при изчисляването на процента остатъчни грешки по оперативните програми, са били по-големи от разходените средства, засегнати от грешки (екстраполирани въз основа на статистически представителния процент грешки, докладван от националния одитен орган). През 2012 г. такъв е бил случаят при 53 $2 по ЕФРР/КФ в 16 държави членки [36]. Този ефект важи за всички ОП по ЕФРР/КФ и ЕСФ, но може да бъде демонстриран само при оперативни програми с отрицателни "проценти остатъчни грешки".

40. Сметната палата подчертава, че надеждността на "процента остатъчни грешки" е важен елемент в процеса по осигуряване на увереност на Комисията. В редица случаи решението на Комисията да не изрази резерви за дадена ОП е обосновано от това, че процентът остатъчни грешки е под прага на същественост от 2 % (вж. точка 10). През 2012 г. такъв е случаят с 67 $2 по ЕФРР/КФ и 29 $2 по ЕСФ, за които не са били изразени резерви, въпреки че валидираният проектиран процент грешки е бил над 2 % (вж. приложение III) [37].

ОГРАНИЧЕНО ИЗПОЛЗВАНЕ НА ВЪЗМОЖНОСТТА ЗА ПРИЛАГАНЕ НА РАЗПОРЕДБИТЕ ЗА "ЕДИНЕН ОДИТ", ЗАБАВЯНИЯ ПРИ ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73 И МИНИМАЛНИ УСЛОВИЯ, КОИТО НЕВИНАГИ СА НАЛИЦЕ

ОГРАНИЧЕНО ИЗПОЛЗВАНЕ НА ВЪЗМОЖНОСТТА ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА СТАТУТ "ПО ЧЛЕН 73" ДО КРАЯ НА 2012 Г.

41. Към декември 2012 г. Комисията е предоставила статут по член 73 на 61 от 434-те оперативни програми в 12 от 27-те държави членки (вж. таблицата): 51 $2 по ЕФРР в десет държави членки и десет ОП по ЕСФ в пет държави членки.

42. Това съответства на около 14 % от 434-те ОП за програмния период 2007—2013 г. — делът на ОП по член 73 е по-висок за ЕФРР/КФ (16 %), отколкото за ЕСФ (9 %). Към края на 2012 г. не е бил предоставен статут по член 73 на оперативни програми за трансгранично европейско териториално сътрудничество (ЕТС).

43. Общият прогнозен бюджет за тези 61 $2 по член 73 (финансиране от ЕС и националното публично и частно финансиране) възлиза на 75,839 млрд. евро за програмния период 2007—2013 г. Това съответства на около 16 % от общия бюджет в размер на 490,654 млрд. евро (вж. таблица и приложение I). Този дял е значително по-малък от дела на тези оперативни програми (69 % от общия бюджет), по отношение на които Комисията не е изразила резерви през 2012 г. (вж. точка 26).

ТАБЛИЦА

ПРОГРАМЕН ПЕРИОД 2007—2013 Г.: БРОЙ ОП СЪС СТАТУТ "ПО ЧЛЕН 73" ПО ЕФРР/КФ И ЕСФ (КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2012 Г.)

| ЕФРР/КФ | ЕСФ | Общо |

Брой ОП | 317 | 117 | 434 |

- от които по член 73 | 51 | 10 | 61 |

- в % | 16 % | 9 % | 14 % |

Общ бюджет (в милиони евро) | 374444 | 116210 | 490654 |

- от които по член 73 | 69545 | 6294 | 75839 |

- в % | 19 % | 5 % | 16 % |

ПЪРВИТЕ РЕШЕНИЯ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73 СА ВЗЕТИ ПРЕЗ МАРТ 2012 Г.

44. Предоставянето на статут по член 73 на дадена оперативна програма ще окаже въздействие върху извършвания от Комисията надзор от годината следваща уведомлението до приключването на програмния период. Поради това, колкото по-рано през програмния период, статутът за "единен одит" може да бъде предоставен на оперативните програми, толкова по-голямо ще бъде въздействието.

45. В "пътната карта за член 73" Комисията първоначално е предвиждала първите решения относно член 73 да бъдат взети през 2011 г. [38]. Това обаче се е оказало прекалено амбициозно:

- По отношение на редица оперативни програми държавите членки са срещнали значителни трудности в периода 2009—2010 г. при представянето на Комисията на солидни "оценки на съответствието", което е забавило приемането на тези документи от Комисията [39]. Този процес е приоритизиран от държавите членки и Комисията в началните години от програмния период 2007—2013 г.

- Освен това за голяма част от одитните органи, не са били извършени одити на операциите до 2009—2010 г., а резултатите от тези одити са докладвани в годишните доклади за контрол за 2010 г. Комисията обаче не е счела тези първи докладвани проценти грешки за достатъчно солидни, за да се прецени дали може да бъде предоставен статут по член 73 на оперативните програми (вж. точка 35).

46. За пръв път статут по член 73 е бил предоставен на оперативни програми през март 2012 г. след представянето на годишните доклади за контрол за 2011 г. от одитните органи. Така моделът за "единен одит" е бил приложен за пръв път едва през шестата година от програмния период 2007—2013 г. Това показва трудностите за ефективно прилагане на член 73 съгласно разпоредбите на регламентите.

СЪОТВЕТСТВИЕТО С УСЛОВИЯТА ЗА СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73 Е ПРОВЕРЕНО ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА

47. Въз основа на разпоредбите от член 73 от регламента и като се вземат под внимание основните условия, посочени във вътрешните правила на Комисията през 2010 г. и 2012 г. (вж. точки 15 и 17), Сметната палата счита, че трябва да бъдат изпълнени следните минимални изисквания, за да може на дадена оперативна програма да ѝ бъде предоставен статут по член 73:

- одитната стратегия и "оценката на съответствието" трябва да са били приети от Комисията;

- системите за вътрешен контрол на ОП трябва да функционират ефективно и по-специално многогодишният процент остатъчни грешки трябва да бъде под определения от Комисията праг на същественост от 2 %;

- резултатите от одитите на Сметната палата следва да бъдат взети под внимание, специално когато са установени значителни слабости във вътрешния контрол на ОП; и

- одитният орган трябва да е бил оценен като "ефективен".

48. Като цяло, проверките на Палатата показаха, че 46 от 61 оперативни програми със статут по член 73 са спазили всички условия (вж. каре 6). Взети заедно, тези оперативни програми представляват приблизително три четвърти от общия бюджет на всички оперативни програми със статут по член 73.

КАРЕ 6

ПРЕГЛЕД НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ИЗВЪРШЕНАТА ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА ПРОВЕРКА НА УСЛОВИЯТА ЗА СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73 (2012 Г.)

Палатата установи, че в повечето случаи Комисията е била приела одитната стратегия на одитните органи и документите за "оценка на съответствието" (доклад и становище) за всички 61 оперативни програми със статут по член 73 през 2008 г. и 2009 г.

За редица оперативни програми обаче проверките показаха, че другите условия за предоставяне на статут "по член 73" не са били изцяло налице.

a) недостатъчно информация дали системите за вътрешен контрол функционират правилно. По-специално Палатата установи, че:

- за десет ОП в рамките на ЕФРР и ЕСФ през 2011 г. и 15 $2 през 2012 г. Комисията е валидирала проектирания процент грешки, който е надхвърлял прага на същественост от 2 %. В тези случаи статутът по член 73 е трябвало да бъде предоставен само ако същевременно процентът остатъчни грешки за всяка от тези ОП е бил под 2 % [40]. За шест ОП в рамките на ЕФРР това е било постигнато само защото Комисията ги е групирала заедно при изчисляването на процента остатъчни грешки. Статут по чл. 73 обаче следва да се предоставя на конкретна ОП, а не на група ОП. Поради това Сметната палата счита, че Комисията не може да използва по този начин комбиниран процент остатъчни грешки;

- при друга ОП в рамките на ЕФРР Комисията е изразила частични резерви през март 2012 г. През ноември 2012 г. Комисията е оценила, че са били предприети корективни действия и това е позволило да бъде отменена тази резерва. Същевременно на тази ОП е бил предоставен статут по член 73 преди извършване на проверки на годишния доклад за контрол на тази ОП за 2012 г., който е бил предоставен скоро след това;

б) - съгласно Регламента размерът на извадката трябва да е достатъчен, за да позволи на одитния орган да направи правилни изводи за ефективната работа на системата. За една оперативна програма в рамките на ЕФРР и две оперативни програми в рамките на ЕСФ одитните органи са изготвили извадка в съответствие с насоките на Комисията. Всички извадки обаче са били прекалено малки, за да се екстраполира нивото на грешки върху популацията като цяло. В резултат на това, докладваните от одитния орган проценти грешки не могат да бъдат считани за представителни за проверените ОП (или група ОП), и поради това не позволяват да се направи заключение относно ефективното функциониране на системите за управление и контрол на ОП;

- При две оперативни програми в рамките на ЕФРР популацията за изготвяне на извадка за одитите на операциите през 2012 г., която е използвана за изготвяне на извадката през март 2012 г., не е включвала проекти, които да представляват поне една четвърт от сертифицираните пред Комисията разходи. При предоставяне на статут по член 73 през юни 2012 г. Комисията не е знаела, че одитният орган е избрал подход за изготвяне на извадка, който е в разрез с регламента;

- през 2011 г. за една ОП в рамките на ЕСФ, в съответствие с насоките на Комисията за много малки ОП, одитните органи са изготвили извадка от само две операции [41]. Отново такива проценти грешки не могат да бъдат считани за представителни.

в) слабости във вътрешния контрол на ОП бяха открити от Палатата при нейните одити на операциите [42]. Такъв е случаят с две ОП със статут по член 73;

г) два от петте одитни органа с правомощия за ОП по член 73 са оценени като "частично ефективни" от Сметната палата [43].

ПРАВИЛАТА ЗА МОНИТОРИНГ НА ОП СЪС СТАТУТ "ПО ЧЛЕН 73" ТРЯБВА ДА БЪДАТ ЗАСИЛЕНИ, А СТАТУТЪТ ЗА "ЕДИНЕН ОДИТ" СЛЕДВА ДА БЪДЕ ОТМЕНЯН, АКО МИНИМАЛНИТЕ УСЛОВИЯ ВЕЧЕ НЕ СЕ ИЗПЪЛНЯВАТ

ПОДХОД НА КОМИСИЯТА ЗА МОНИТОРИНГ, РАЗРАБОТЕН ЗА ПРЪВ ПЪТ ПРЕЗ 2010 Г.

49. За оперативните програми със статут по член 73 Комисията по принцип разчита на одитното становище, издадено от одитния орган. За тази цел обаче Комисията трябва да е сигурна, че качеството на одитната дейност, извършена от съответния одитен орган, продължава да бъде на ниво и че информацията за проектирания процент грешки и за финансовите корекции за дадената оперативна програма е надеждна.

50. През 2010 г. Комисията е представила стратегията си за мониторинг на одитните органи в "пътната карта за член 73" [44]. В този работен документ генерална дирекция "Регионална и селищна политика" и генерална дирекция "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" са се договорили:

- да извършват документна проверка на годишните доклади за контрол, годишното становище и системните одити, получени за всяка ОП със статут по член 73 (както и за всяка друга ОП); и

- да поддържат тесни двустранни контакти с всички одитни органи чрез срещи и ангажименти за съвместен одит (или участие на представители на Комисията като наблюдатели в одитите, извършвани под отговорността на националния одитен орган).

51. Съгласно МОС за използването работата на други одитори, при използване на тяхната работа Комисията следва да проверява работните документи на одитния орган. Освен това МОС изискват повторно извършване на някои одити [45].

52. Тези въпроси обаче не са разгледани в "пътната карта за член 73". Проверка на работните документи и повторно извършване на операциите ще се прави само при евентуални съмнения относно точността на информацията, предоставена от националните одитни органи [46]. Палатата счита, че тъй като годишните доклади за контрол се представят до края на годината, а Комисията се стреми да оцени тяхната надеждност в рамките на два месеца, Комисията не разполага с достатъчно време, за да извърши тази задача по подходящ начин (вж. точки 32—34). Палатата счита също така, че това би ограничило степента на увереност, която Комисията може да получи от информацията, докладвана от одитните органи.

53. Сметната палата отбелязва, че през септември 2013 г. Комисията е приела актуализирана пътна карта с изменени разпоредби относно мониторинга на ОП със статут по член 73 [47].

КОМИСИЯТА Е ПРЕДПРИЕЛА КОРЕКТИВНИ ДЕЙСТВИЯ ЗА ТРИ ОДИТНИ ОРГАНА, КОИТО ОТГОВАРЯТ ЗА ЧЕТИРИ ОПЕРАТИВНИ ПРОГРАМИ СЪС СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73

54. Комисията може по всяко време да реши временно да прекрати или да отнеме статута за "единен одит", предоставен на дадена оперативна програма (вж. точка 19). Както е посочено в "пътната карта за член 73", това може по-специално да се случи, ако бъдат открити значителни недостатъци в работата на националния одитен орган и/или ако процентът остатъчни грешки на оперативната програма надхвърля определения от Комисията праг на същественост от 2 %.

55. През 2013 г. при проверката на годишните доклади за контрол за 2012 г. Комисията за пръв път е проверила дали условията за предоставяне на статут по член 73 са били все още налице за оперативните програми (и одитни органи), на които е бил предоставен статут за "единен одит" през 2012 г. Палатата отбелязва, че Комисията е предприела корективни действия по отношение на три одитни органа, отговарящи за четири оперативни програми в рамките на ЕФРР, за които Палатата е докладвала, че условията за "единен одит" не са били спазени към края на 2012 г. (вж. точка 48 и каре 6) [48].

СТАТУТЪТ ПО ЧЛЕН 73 Е ОТ ОСОБЕНО ЗНАЧЕНИЕ ПРИ ПРИКЛЮЧВАНЕТО НА ПРОГРАМИТЕ, ПЛАНИРАНО ЗА 2017 Г.

56. Концепцията за "единен одит" ще бъде също от значение при приключването на програмния период 2007—2013 г. Одитните органи ще трябва да представят годишен доклад за контрол до края на 2015 г. и най-късно до 31 март 2017 г. трябва да изготвят декларация за приключване, подкрепена от окончателен доклад за контрол (вж. приложение II). Ако на дадена оперативна програма е предоставен статут по член 73, Комисията ще може да получава увереност, че окончателното плащане е законосъобразно и редовно, от работата на одитния орган, вместо да извършва собствени подробни проверки. Ето защо Палатата счита, че за ефективното приключване на програмите (при което се разчита на качеството на информацията, предоставена от одитните органи) ще е необходимо дотогава Комисията да е развила достатъчно надежден мониторинг на работата на одитните органи.

ОСИГУРИЛА ЛИ Е КОМИСИЯТА ПОСЛЕДОВАТЕЛЕН ОДИТЕН ПОДХОД ВЪВ ВСИЧКИ ОПЕРАТИВНИ ПРОГРАМИ ЧРЕЗ ПРЕДОСТАВЕНИТЕ ОТ НЕЯ НАСОКИ И ПОДКРЕПА ЗА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ?

57. Моделът за "единен одит" може да бъде приложен ефективно, само ако одитните органи прилагат последователен одитен подход, така че резултатите от одитите да бъдат съпоставими между различните държави членки, фондове и оперативни програми, както и в различните времеви периоди. Палатата провери дали Комисията:

- е предоставила подходящи методологически насоки на одитните органи относно тяхната работа в съответствие с регламентите [49];

- е насърчила обмена на "добри практики" със и между одитните органи; и

- е организирала обучения, насочени към специфичните нужди на одитните органи.

В този контекст Сметната палата също така отправи запитване как дейностите на Комисията за изграждане на капацитет се възприемат от одитните органи.

ПОДОБРЕНИЯ В МЕТОДОЛОГИЧЕСКИТЕ НАСОКИ НА КОМИСИЯТА ЗА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ ОТ НАЧАЛОТО НА ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД

НЕПОСЛЕДОВАТЕЛНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА МЕТОДОЛОГИЧЕСКИТЕ ИЗИСКВАНИЯ В РЕГЛАМЕНТИТЕ

58. Одитните органи следва да вземат под внимание международно приетите одитни стандарти (IAAS) [50]. По-специално регламентите се позовават на Международните одитни стандарти (МОС), професионалните стандарти, издадени от Института на вътрешните одитори, и одитните стандарти на ИНТОСАЙ. Палатата отбелязва, че тези стандарти, въпреки че имат известна степен на сходство, не са идентични. Освен това в регламентите официално не се изисква одитните органи да спазват IAAS. Само половината от респондентите (52 %) в проучването на Палатата считат, че регламентите определят методологическите изисквания за одитните органи в подходяща степен.

НАСОКИ, ПРЕДОСТАВЕНИ ОТ КОМИСИЯТА

59. Комисията предоставя допълнителни насоки за подпомагане на одитните органи в тяхната оперативна работа. Това обикновено се извършва чрез "насоките на ККФ" (вж. каре 7).

КАРЕ 7

НАСОКИ, ОДОБРЕНИ ОТ КОМИТЕТА ЗА КООРДИНАЦИЯ НА ФОНДОВЕТЕ (ККФ)

Комитетът за координация на фондовете (ККФ) е комитет от представители на държавите членки, създаден съгласно член 103 от Регламент (ЕО) № 1083/2006, който консултира Комисията относно изпълнението на ЕФРР, ЕСФ и КФ. Комисията председателства срещите на ККФ и осигурява функциите на секретариат. Комисията председателства срещите на ККФ и осигурява функциите на секретариат.

ККФ има специална роля по отношение на насоките на Комисията за всички методологически и технически аспекти, които не са определени в регламентите. Комисията обсъжда проектовариантите с ККФ преди да финализира и издаде насоки.

Тези насоки служат като препоръки с практически примери и информация, без да бъдат правно обвързващи или ограничителни. Всички насоки включват отказ от правна отговорност в тази връзка.

НЯКОИ НАСОКИ ЗА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ СА БИЛИ ИЗДАДЕНИ СЪС ЗАКЪСНЕНИЕ

60. Резултатите от проучването на Палатата показаха, че мнозинството от респондентите считат, че поне част от насоките не са били предоставени навреме. 15 % от одитните органи считат, че като цяло е имало закъснения в предоставянето на насоките, а 58 % считат, че е имало частични закъснения.

61. Резултатите от проучването и събеседванията, проведени с ръководителите на одитните органи, разкриха закъснения по-специално по отношение на въпросите, обхванати от следните насоки на ККФ и други насоки: относно модела на одитен подход за инструментите за финансов инженеринг, издадени през юли 2011 г., и относно третирането на грешки, оповестени в годишните доклади за контрол (издадени през декември 2011 г.). Освен това втората от тези насоки е била прилагана със задна дата от Комисията при оценяването на работата на одитните органи (вж. каре 8).

62. Палатата установи също и случаи на добри практики, при които насоките са били предоставени навреме. Такъв е бил по-специално случаят с Насоките на ККФ относно обща методика за оценяване на системите за управление и контрол в държавите членки, относно одитната стратегия и относно оценката на съответствието [51].

КАРЕ 8

ПРИЛАГАНЕ СЪС ЗАДНА ДАТА НА НАСОКИТЕ НА ККФ ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА

Насоките на ККФ относно третирането на грешки, оповестени в годишния доклад за контрол, издадени през декември 2011 г., са приложени със задна дата към годишните доклади за контрол за 2011 г., представени от одитните органи през същия месец.

Корекциите, които Комисията е поискала да бъдат направени от одитните органи, за да приведат своите годишни доклади за контрол в съответствие с насоките, са довели до дублиране на работата и до допълнителни закъснения в окончателните варианти на годишните доклади за контрол.

ЗНАЧИТЕЛЕН НАПРЕДЪК В ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА ПЪЛНИ И ЯСНИ НАСОКИ ОТ НАЧАЛОТО НА ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД

63. Палатата установи, че насоките на ККФ обхващат широк кръг от въпроси, които са от значение за работата на одитните органи. Проучването също така показа, че мнозинството от респондентите смятат, че наборът от насоки е всеобхватен (75 %), и считат, че степента, в която Комисията предоставя насоки, е подходяща (60 %).

64. Въпреки незадължителния им характер, насоките на Комисията като цяло се приемат и вземат под внимание от одитните органи в тяхната работа. В проучването на Палатата повече от 90 % от одитните органи посочват, че те напълно (или с някои изключения) прилагат насоките на ККФ. Това беше потвърдено и от събеседванията с ръководителите на одитните органи.

65. Като цяло Палатата счита, че от началото на програмния период Комисията е постигнала значителен напредък в предоставянето на насоки, които допринасят за по-добра съгласуваност в подходите и методите на одитните органи. По-специално през април 2013 г. Комисията е издала значително преработени насоки относно статистическите извадки [52]. Тези насоки трябва да се прилагат от одитните органи от 2013 г. нататък и следва да спомогнат за отстраняване на недостатъците, констатирани по-рано в тази връзка (вж. каре 4).

ЗНАЧИТЕЛНИ СЛАБОСТИ, УСТАНОВЕНИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА НАСОКИТЕ НА КОМИСИЯТА ОТНОСНО ГОДИШНИТЕ ДОКЛАДИ ЗА КОНТРОЛ

66. По отношение на посочените в регламентите разпоредби относно годишните доклади за контрол и одитните становища Палатата счита, че Комисията трябва да направи своите насоки по-ясни, така че информацията, докладвана от одитните органи, да може да бъде ефективно проверявана (вж. точки 32—34) [53]. Това по-специално се отнася до:

- информацията относно това кои операции (т.е. проекти или заявления за плащане и декларирани суми) формират извадката, одитирана от одитния орган. Това би позволило на Комисията да разбере на каква основа е изчислен процентът грешки, докладван в годишния доклад за контрол;

- подробностите относно откритите грешки (т.е. информация за операциите, засегнати от грешки, и размера на грешките). Въз основа на тази информация Комисията би могла да проверява по-ефективно точността и надеждността на процента грешки, докладван в годишния доклад за контрол;

- оповестяването на многогодишна оценка на одитния орган по отношение на начина на функциониране на системите за вътрешен контрол, а не само на "моментна картина" на одитите, извършени през периода, обхванат от годишния доклад за контрол. Това също би могло да осигури по-добра основа, за да се оцени дали са били предприети подходящи корективни действия и дали е необходимо одитната стратегия на одитния орган да бъде коригирана; и

- информацията във връзка със събития, настъпили след периода, обхванат от годишния доклад за контрол (които биха могли да доведат до различна оценка на ефективността на системите за вътрешен контрол). Комисията все още не е предоставила насоки за това кои случаи, които може да имат отражение върху необходимостта одитният орган да издаде становище с резерви (или отрицателно становище), (и как) следва да бъдат докладвани в годишния доклад за контрол. Понастоящем само няколко одитни органа изобщо докладват такива въпроси.

67. Анализът на Палатата показа също, че редица разпоредби на регламентите (или насоките на ККФ) по отношение на одитното становище се различават от посоченото в МОС. Такъв е например случаят с формулировката на одитните становища (и видовете становища), които трябва да се използват; периода, обхванат от одитните становища; несъответствието в терминологията между регламента и стандартите на Международната федерация на счетоводителите; некоригираните несъответствия; и изясняването на отговорността на ръководството и отговорността на одиторите в одитното становище.

НАСЪРЧАВАНЕ ОТ КОМИСИЯТА НА ОБМЕН НА "ДОБРИ ПРАКТИКИ" СЪС И МЕЖДУ ОДИТНИТЕ ОРГАНИ

68. Регламентите изискват Комисията и одитните органи да заседават редовно и най-малко веднъж годишно, за да разглеждат годишните доклади за контрол и одитните становища и да обменят мнения по други въпроси, свързани с управлението и контрола на оперативните програми [54]. Комисията организира също така технически ad-hoc срещи, както и годишната среща на "Групата на хомолозите" [55].

69. Одитните органи като цяло са доволни от дейностите за изграждане на капацитет и подкрепата на Комисията. 68 % от респондентите в проведеното от Палатата проучване считат, че Комисията ефективно подкрепя одитните органи в тяхната работа. Проучването и събеседванията с ръководителите на одитните органи обаче показват необходимост от повече подкрепа от страна на Комисията в конкретни области. Например, налична е само ограничена информация за съпоставяне спрямо референтни показатели на одитните органи по отношение на тяхната организационна структура, на средствата, разпределени от тях за различните им дейности, и на добрите практики, въведени от някои от тях. През 2012 г. генерална дирекция "Регионална и селищна политика" е създала специален център за развитие на уменията за изграждане на административен капацитет [56].

КОМИСИЯТА ПОДКРЕПЯ ОДИТНИТЕ ОРГАНИ ЧРЕЗ СПЕЦИАЛНИ ОБУЧЕНИЯ

70. Комисията е провела дейности по обучение на националните одитни органи с цел предоставяне на допълнителни насоки и насърчаване на добри практики. Тези обучителни дейности, които са проведени предимно през ранния етап на програмния период, са били съсредоточени върху конкретни въпроси (като промените в регулаторната рамка, "оценките на съответствието", обществените поръчки, годишните доклади за контрол и одитните становища).

71. За одитирания период като цяло Палатата изчисли, че приблизително една пета от всички служители, работещи за одитни органи, са участвали в такова обучение. Високи нива на участие са наблюдавани по-специално в България, Чешката република, Полша, Румъния, Словакия и Испания.

72. В проучването на Палатата обученията на Комисията (които са предоставени в допълнение към мерките за обучение, организирани на национално равнище) бяха оценени много положително. Освен това една трета от респондентите изявиха желание за повече (и по-чести) обучения, провеждани от Комисията. Това беше потвърдено и по време на събеседванията с представители на одитните органи.

КАКВИ СА РАЗХОДИТЕ ЗА ОДИТНИТЕ МЕХАНИЗМИ, ВЪВЕДЕНИ ПРЕЗ ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД 2007—2013 Г.?

73. Концепцията за "единен одит" има за цел да се предотврати дублирането на работата, свързана с контрола, и да се намалят общите разходи за дейностите по контрол и одит на равнището на държавите членки и на Комисията, като същевременно се намали административната тежест за одитираните обекти (вж. точка 11).

74. Според информацията, представена от Комисията през 2011 г., общите административни разходи за изпълнението на оперативните програми за програмния период 2007—2013 г. възлизат на 3,2 % от общия бюджет [57]. Въз основа на тази информация, "разходите за контрол", свързани с проверката, сертифицирането и одитните дейности, извършени от националните органи, възлизат на 0,9 % от общия бюджет (т.е. по-малко от 30 % от общите административни разходи). Приблизително една пета от "разходите за контрол" са свързани с "одита на програми" (работата на националните одитни органи).

75. В съответствие с член 46 от Регламент 1083/2006, бюджетът на ЕС предоставя техническа помощ за държавите членки (в повечето случаи до 4 % от общия размер на отпуснатите от фондовете средства за ОП). Сметната палата отбелязва, че "разходите за контрол" са допустими за техническа помощ.

76. Въз основа на информацията, предоставена от одитните органи през 2012 г. (и отново потвърдена през 2013 г.), Палатата оценява, че общите разходи за функционирането на 112-те одитни органа са се увеличили в периода 2010—2012 г. от около 110 млн. евро на 130 млн. евро на година. За целия програмен период 2007—2013 г. общите "разходи за контрол", свързани с одитните органи, възлизат на приблизително 860 млн. евро. Това съответства на 0,2 % от общия бюджет за ЕФРР/КФ и ЕСФ и в общи линии е в съответствие със собствената оценка на Комисията [58].

77. Приблизително 2600 служители на пълна заетост са назначени от националните одитни органи. Анализът на Палатата на данните от проучването показва също, че работата се е увеличила през настоящия програмен период — 2010—2012 г. броят на служителите се е увеличил с около 10 %. Събеседванията с ръководителите на одитните органи разкриват, че това може да се дължи главно на допълнителната одитна работа, извършвана от одитните органи за одитите на операциите от 2010 г. насам, и на нарастващото използване на статистически представителни (и следователно по-големи) извадки.

78. През програмния период 2014—2020 г. на одитните органи ще бъдат предоставени допълнителни отговорности в рамките на система за вътрешен контрол на оперативните програми [59]. По-специално от одитните органи ще се очаква да:

- проверяват "годишната декларация за управлението", представена от управляващия орган (включваща и обобщение на извършените от него проверки и контрол), и да издават одитно становище дали отчетите, изготвени от сертифициращия орган са пълни, точни и достоверни; и

- за всяка от оперативните програми, изразяват становище относно доброто финансово управление.

Тези допълнителни отговорности също така са посочени във Финансовите регламенти за периода от 2014 г. и допълнително ще увеличат "разходите за контрол". В тази връзка Палатата отбелязва, че системите за вътрешен контрол изискват подходящ баланс между разходите за проверки на определена бюджетна област и ползите, които тези проверки носят по отношение на ограничаването на риска от загуби и нередности до приемливо ниво.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

79. За програмния период 2007—2013 г. държавите членки и Комисията са засилили механизмите за вътрешен контрол в областта на сближаването, като пример за това е създаването на национални одитни органи като допълнително ниво на вътрешен контрол. Тези одитни органи осигуряват на Комисията по-качествена и по-изчерпателна информация относно законосъобразността и редовността на разходите за всяка оперативна програма (или група оперативни програми).

80. Комисията е въвела система за получаване на увереност относно законосъобразността и редовността на разходите по ЕФРР/КФ и ЕСФ от работата на националните одитни органи. Моделът на тази система като цяло е в съответствие с принципите на "единния одит", определени от Палатата в нейното Становище № 2/2004. Палатата отбелязва също тясното сътрудничество на Комисията с националните одитни органи и подобренията под формата на едно по-съгласувано ниво на вътрешен контрол на 434-те оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ в 27-те държави членки.

81. Принципите на "единния одит", посочени в член 73 от Регламент (ЕО) № 1083/2006, са предпоставка за ефективността на споделеното управление в областта на сближаването — проверките, извършвани от националните одитни органи, трябва да бъдат ефективни и в същото време да показват, че въведените системи за управление и вътрешният контрол функционират правилно. С други думи, освен одитният орган, всички звена на системата за вътрешен контрол на дадена оперативна програма трябва също да действат ефективно.

82. Основните констатации на Палатата са обобщени по-долу:

ИЗПОЛЗВАЛА ЛИ Е КОМИСИЯТА ПРАВИЛНО ИНФОРМАЦИЯТА, ПРЕДОСТАВЕНА ОТ НАЦИОНАЛНИТЕ ОДИТНИ ОРГАНИ, ПРИ ПРЕДОСТАВЯНЕТО НА СТАТУТ ПО ЧЛЕН 73 НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ?

83. До края на 2012 г. Комисията е считала, че е получила задоволителна гаранция за липсата на съществено ниво на грешки за приблизително три четвърти (74 %) от всички оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ и поради това не е изразила резерви по отношение на тези оперативни програми, които изразходват 69 % от общия бюджет в областта на политиката на сближаване. Палатата обаче установи редица рискове, които показват, че оценката на Комисията може да не е достатъчно надеждна във всички случаи:

- първо, одитите на Палатата през последните три години са показали, че някои одитни органи не докладват в достатъчна степен относно проблеми и че докладваните проценти грешки невинаги са напълно надеждни;

- второ, от одитните органи не се изисква да представят на Комисията подробна информация относно техните одити на операциите. Това намалява обхвата на Комисията за валидиране на годишните проценти грешки, докладвани от одитните органи;

- трето, Комисията посочва процента остатъчни грешки като един от критериите за вземане на решение дали да изрази резерви по отношение на дадена оперативна програма. Този процент се изчислява, като от изчислените от одитните органи годишни проценти грешки (прилагани спрямо плащанията, извършени от началото на програмния период) се извадят многогодишните финансови корекции, наложени на национално равнище и на равнището на ЕС. Палатата обаче отбелязва, че докладваната от държавите членки информация относно финансовите корекции може да не е винаги надеждна или точна и че методът за изчисление на Комисията води до занижаване на процента остатъчни грешки.

Вследствие на това при докладването пред Европейския парламент и Съвета Комисията може да подцени проблемите и да направи неточна оценка на това, което е необходимо за изразяване на одитно становище без резерви.

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва да гарантира, че при своите изчисления на процента остатъчни грешки не подценява степента, в която разходите остават засегнати от грешки. По-специално Комисията следва да засили своите проверки на точността и надеждността на докладваните от одитните органи проценти грешки и на информацията относно финансовите корекции, предоставяна от държавите членки,преди да използва тези елементи за своя процес на получаване на увереност.

ПРЕПОРЪКА 2

За програмния период 2014—2020 г. Комисията следва да въведе система за нетни финансови корекции за ОП, по отношение на които одитните органи многократно не докладват в достатъчна степен относно проблемите. Тази система следва да се базира на приложимите разпоредби от регламентите.

84. Палатата установи наличието на ограничено използване на възможностите, предвидени в член 73, и на закъснения при предоставянето на статута за "единен одит" на оперативните програми. До края на 2012 г. на 61 от 434 оперативни програми в 12 от 27-те държави членки е бил предоставен статут по член 73. Тези оперативни програми представляват 15 % от общия бюджет в областта на политиката на сближаване. Комисията не е била в състояние да предостави статут на "единен одит" на оперативни програми преди шестата година на програмния период 2007—2013 г. Тази ситуация (която е подобна на ситуацията, свързана с договорите за доверие от предишния програмен период) илюстрира трудностите, с които се е сблъскала Комисията във връзка с ефективното прилагане на член 73, съгласно разпоредбите на регламентите.

85. Сметната палата счита, че 46 от 61-та ОП по "член 73" са спазили минималните изисквания за статута за "единен одит". Случаите на несъответствие се отнасят главно за оперативните програми по ЕФРР, където е по-висок процентът на ОП, на които е предоставен статут по "член 73".

86. Сметната палата заключава също, че е необходимо подходът на Комисията по отношение на мониторинга на оперативните програми със статут по член 73 (и на съответните одитни органи) да бъде доразвит и доизяснен. Това е особено важно предвид ролята на одитните органи при планираното за 2017 г. приключване на оперативните програми.

ПРЕПОРЪКА 3

Комисията следва да прилага във всички случаи надеждни, последователни и прозрачни критерии при предоставянето на статут за "единен одит" на оперативните програми. По-специално, когато на дадена оперативна програма се предоставя статут по член 73, следните минимални изисквания следва да бъдат изпълнени:

- одитната стратегия и "оценката на съответствието" трябва да са били приети от Комисията;

- системите за вътрешен контрол на ОП трябва да функционират ефективно (и по-специално многогодишният процент остатъчни грешки трябва да бъде под определения от Комисията праг на същественост от 2 %);

- одитите на Сметната палата не трябва да са установили значителни слабости във вътрешния контрол на ОП; и

- одитният орган трябва да е бил оценен като "ефективен".

ПРЕПОРЪКА 4

В своя мониторинг на оперативните програми със статут по член 73 (и на съответните одитни органи) Комисията следва да спазва изискванията, определени в МОС относно използването на работата на други одитори. По-специално за ефективното прилагане на модела за "единен одит" Комисията следва да продължи да извършва минимален обем проверки и контрол на равнището на националните одитни органи.

ОСИГУРИЛА ЛИ Е КОМИСИЯТА ПОСЛЕДОВАТЕЛЕН ОДИТЕН ПОДХОД В ОБЛАСТТА НА СБЛИЖАВАНЕТО ЧРЕЗ ПРЕДОСТАВЕНИТЕ ОТ НЕЯ НАСОКИ И ПОДКРЕПА ЗА ОДИТНИТЕ ОРГАНИ?

87. Сметната палата счита, че от началото на програмния период Комисията е постигнала значителен напредък в предоставянето на материали с насоки, които допринасят за по-голяма последователност в подходите и методите на одитните органи. По-специално през април 2013 г. са били издадени преработени насоки относно статистическите извадки и изчисляването на процента грешки. Това е съществен елемент от модела на Комисията за "единен одит", който се основава на национални одитни становища, изготвени въз основа на проверки на представителна извадка от операции. Палатата отбелязва, че в законодателните предложения на Комисията за програмния период 2014—2020 г. се предвижда възможността за вторично законодателство по тези въпроси.

ПРЕПОРЪКА 5

Комисията следва да предприеме подходящи мерки, за да могат одитните органи да използват една стабилна и обвързваща методологична рамка, която да гарантира, че разходването на средства на ЕС във всички държави членки се проверява съгласно едни и същи стандарти и че резултатите се отчитат точно. Необходими са по-нататъшни подобрения по отношение на оповестяването на информация в годишния доклад за контрол, както и по отношение на обхвата и степента на подробност на извършваните проверки на одитите на операции и по отношение на последващите действия, свързани с констатациите от одита (включително финансовите корекции, извършвани от органите на държавите членки).

КАКВИ СА РАЗХОДИТЕ ЗА ОДИТНИТЕ МЕХАНИЗМИ, ВЪВЕДЕНИ ПРЕЗ ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД 2007—2013 Г.?

88. Въз основа на информацията, предоставена от одитните органи, Палатата оценява, че специфичните годишни "разходи за контрол" за одитните органи, са между 110 и 130 млн. евро. Това възлиза на 860 млн. евро или приблизително 0,2 % от общия бюджет (включващ финансирането от ЕС и националното публично и частно финансиране) на всички оперативни програми по ЕФРР, КФ и ЕСФ общо за програмния период 2007—2013 г. Тази оценка в голяма степен съответства на прогнозата на Комисията от 2011 г.

89. Разходите за контрол вероятно ще се увеличат допълнително в предстоящия програмен период 2014—2020 г., тъй като одитните органи ще трябва да извършват допълнителни одитни и контролни задачи. Както е посочено в Становище № 2/2004 на Сметната палата, Европейският парламент и Съветът са институциите, които трябва да преценят дали такова съществено ниво на разходи е целесъобразно с оглед на получените резултати и на това как тези разходи ще бъдат поделени между държавите членки и ЕС.

ПРЕПОРЪКА 6

Комисията следва да предложи механизми за поделяне между държавите членки и Комисията на разходите за контрол в областта на сближаването, въз основа на по-нова оценка на реално извършените от държавите членки разходи.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II, с ръководител Henri GRETHEN — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 4 декември 2013 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Член 72 от Регламент (EO) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) № 1260/1999 (OB L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).

[2] Член 32 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (OB L 298, 26.10.2012 г., стр. 1) (Финансовия регламент).

[3] Член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

[4] 63 от тези 112 одитни органа отговарят за одитирането на оперативните програми по ЕФРР/КФ, както и по ЕСФ, в рамките на своята държава членка или регион. Тези "многофондови" одитни органи отговарят за 344 оперативни програми (включително за програми за европейско териториално сътрудничество), което съответства на 89 % от общия бюджет (включващ финансирането от ЕС и националното публично и частно финансиране). Допълнителни одитни органи са създадени за Европейския фонд за рибарство (ЕФР).

[5] Член 10 и член 15 от Регламент (EО) № 438/2001 на Комисията от 2 март 2001 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (EО) № 1260/1999 на Съвета по отношение на системите за управление и контрол на помощта, отпускана по структурните фондове (OB L 63, 3.3.2001 г., стр. 21).

[6] Член 39, параграф 2 от Регламент (EO) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. за определяне на общи разпоредби за Структурните фондове (ОВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 1); членове 91 и 92 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[7] Член 99 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[8] През периода 2010—2012 г. Комисията е изисквала статистическа извадка да се използва за популации, включващи най-малко 800 единици (вж. Насоки относно третирането на грешки, оповестени в годишните доклади за контрол, COCOF 11-0041-01-EN, 7.12.2011 г., стр. 11.). От 2013 г. нататък статистическа извадка трябва да се използва за популации, включващи най-малко 150 единици (вж. Насоки за одитните органи относно методите за формиране на извадка, COCOF 08/0021/03, 4.4.2013 г.). Представителните проценти грешки могат да бъдат получени и чрез някои нестатистически подходи за формиране на извадка.

[9] Докато проектираните проценти грешки винаги се отнасят до разходите, направени в предходната година, процентите остатъчни грешки отчитат също и финансовите корекции, извършени през годината, обхваната от съответния годишен отчет за дейността.

[10] Европейска комисия, "Inter-service agreement on audit cooperation between DGs MARE, REGIO and EMPL for the programming period 2007-2013" [„Споразумение за одитно сътрудничество между ГД "Морско дело и рибарство", ГД "Регионална и селищна политика" и ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" за програмния период 2007—2013 г.“], 26.5.2011 г.

[11] Остойностяването от страна на Комисията (и националните одитни органи) се прави с оглед на необходимите финансови корекции заради установените нередности. Това важи особено за случаите, когато има нарушения на директивите на ЕС и националните закони за обществените поръчки (вж. годишен доклад за 2012 г., отговор на Комисията на т. 5.33 и приложение 1.1, точки 9—11).

[12] Процентите грешки, докладвани от одитните органи в техните годишни доклади за контрол за годината "n", се отнасят до сертифицираните пред Комисията разходи в годината "n-1". Процентите грешки на Сметната палата за годината "n" се отнасят за разходи в годината "n".

[13] Становище № 2/2004 на Сметната палата относно модела за "единен одит" (и предложение за рамка на Общността за вътрешен контрол) (ОВ C 107, 30.4.2004 г., стр. 1).

[14] COM(2005) 252 окончателен от 15 юни 2005 г.

[15] COM(2006) 9 окончателен от 17 януари 2006 г., по-специално вж. членове 5, 7, 9 и членове 13—16.

[16] SEC(2004) 632/2 от 18 май 2004 г.

[17] Европейска комисия, генерална дирекция "Заетост, социални въпроси и приобщаване", Пътна карта за прилагането и за мониторинга на правилното прилагане на принципа на единния одит (окончателен вариант, съгласуван с генерална дирекция "Регионална и селищна политика"), 13.10.2010 г.

[18] Генерална дирекция "Регионална и селищна политика", Summary of the audit work carried out and the results under the enquiry planning memorandum – To obtain assurance on functioning of systems 2007-2013 through review of the work of audit authorities – Phase 1 and Phase 2 [Обобщение на извършената одитна дейност и резултатите в рамките на меморандума за планиране на проучване — Получаване на увереност относно функционирането на системите през периода 2007—2013 г. чрез проверка на работата на одитните органи — етап 1 и етап 2], 5.12.2012 г., стр. 40.

[19] Европейска комисия, генерална дирекция "Заетост, социални въпроси и приобщаване", Пътна карта за прилагането и за мониторинга на правилното прилагане на принципа на единния одит (окончателен вариант, съгласуван с генерална дирекция "Регионална и селищна политика"), 13.10.2010 г.

[20] ОВ С 107, 30.4.2004 г., стр. 1.

[21] COM(2006) 9 окончателен.

[22] 232 от 317 ОП по ЕФРР/КФ (73 %) и 90 от 117 ОП по ЕСФ (77 %).

[23] 171 ОП по ЕФРР/КФ (54 %) и 93 ОП по ЕСФ (79 %).

[24] Глава 4, приложение 4.3 от Годишен доклад за 2010 г. (ОВ С 326, 10.11.2011 г., стр. 1); глава 5, приложение 5.2 от Годишен доклад за 2011 г. (ОВ С 344, 12.11.2012 г., стр. 1) и глава 5, приложение 5.2 от Годишен доклад за 2012 г. (ОВ С 331, 14.11.2013 г., стр. 1)

[25] Годишен доклад за 2010 г., глава 4, приложение 4.2; Годишни доклади за 2011 г. и 2012 г., глава 5, приложение 5.2.

[26] Годишен доклад за 2011 г., точка 5.50; Годишен доклад за 2012 г, точка 5.52.

[27] Приложение VI от Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г. относно реда и начина на изпълнение на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета за определянето на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и на Регламент (EО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие (ОВ L 371, 27.12.2006 г., стр. 1).

[28] Годишен доклад за 2012 г., точки 5.52 и 6.34.

[29] Годишен доклад за 2012 г., точки 5.52 и 5.57.

[30] Годишен отчет за дейността на ГД "Регионална и селищна политика" за 2010 г., стр. 69.

[31] Тези оперативни програми са представлявали 54 % от общия бюджет през 2011 г. и 73 % през 2012 г.

[32] Член 78, параграф 3 от Финансовия регламент.

[33] Съображение 65, член 61 и параграф 70 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[34] Член 20 от Регламент (ЕО) № 1828/2006 и Насоки за сертифициращите органи относно отчитането на изтеглените суми, възстановените суми, сумите, които подлежат на възстановяване и тези, считани за невъзстановими, COCOF 10/0002/02/EN, 17 март 2010 г.

[35] Член 20, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1828/2006, приложение XI: В годишната декларация се посочват видовете финансови корекции (т.е. изтеглените суми и събраните вземания по неправомерно предоставени средства, предстоящите събирания на вземания и несъбираемите суми), но не и техният произход.

[36] През 2012 г. генерална дирекция "Регионална и селищна политика" вече не оповестява отрицателните стойности на процентите остатъчни грешки, а определя стойността на "0". Цифрите, посочени в този доклад, се отнасят за оперативни програми, за които изчисляването на процента остатъчни грешки е довело до отрицателни стойности според информацията, взета предвид от генералната дирекция.

[37] Включително четири оперативни програми по ЕСФ с проектирани проценти грешки над 5 %, по отношение на които Комисията се е въздържала от изразяване на резерви, без да оповести причините за това (вж. Годишен доклад за 2012 г., т. 6.38).

[38] Европейска комисия, генерална дирекция "Заетост, социални въпроси и приобщаване", Пътна карта за прилагането и за мониторинга на правилното прилагане на принципа на единния одит (окончателен вариант, съгласуван с генерална дирекция "Регионална и селищна политика"), 13.10.2010 г.

[39] Глава 4, точки 4.14 и 4.27 от Годишен доклад за 2009 г. (ОВ С 303, 9.11.2010 г., стр. 1); глава 4, точка 4.42 от Годишен доклад за 2010 г.

[40] По принцип и двата вида проценти трябва да бъдат под определения от Комисията праг на същественост от 2 %.(вж. каре 2). Това изискване обаче е от най-голямо значение за процента остатъчни грешки, който отчита проектираните проценти грешки и многогодишните финансови корекции от началото на програмния период (вж. точки 35—40). Ако този процент надхвърля определения праг на същественост от 2 %, това показва, че системите за вътрешен контрол не са достатъчно ефективни при откриването и коригирането на нередности.

[41] Съфинансирането от ЕС за тази ОП надхвърля 40 % от общия размер на публичните разходи. В резултат на това Комисията не е могла да приложи член 74 от Регламент 1083/2006 на Съвета относно пропорционалните разпоредби за контрол, което освен това би позволило да се използва работата на одитния орган за тази ОП (вж. приложение IV).

[42] Извадката на Сметната палата от одитирани оперативни програми в рамките на нейната годишна "Декларация за достоверност" от 2009 г. насам включва 16 от 51-те ОП по ЕФРР със статут по член 73 и две от 10-те ОП по ЕСФ със статут по член 73.

[43] Общо до края на 2012 г. 21 одитни органа са отговаряли за извършването на одити на ОП със статут по член 73, от които пет органа са били проверени и от Палатата в периода 2010—2012 г.: Белгия (Валония) — Cellule Audit de l‘Inspection des finances pour les fonds européens (CAIF); Испания — Intervención General de la Administración del Estado (IGAE); Малта — Internal Audit and Investigations Department (IAID); Полша — Generalny Inspektor Kontroli Skarbowej; Португалия — Inspeção-Geral de Finanças (IGF).

[44] Европейска комисия, генерална дирекция "Заетост, социални въпроси и приобщаване", Пътна карта за прилагането и за мониторинга на правилното прилагане на принципа на единния одит (окончателен вариант, съгласуван с генерална дирекция "Регионална и селищна политика"), 13.10.2010 г.

[45] МОС 600 "Конкретни съображения — одити на финансови отчети на група (включително ползване работата на одитори на компоненти)", МОС 315 "Определяне и оценка на рисковете от съществени неточности чрез разбиране за предприятието и неговата среда" и МОС 610 (преразгледан) "Ползване на работата на вътрешните одитори" (http://www.ifac.org).

[46] За оперативните програми със статут по член 73 Комисията е възнамерявала да не извършва повече своя собствена проверка на националните управляващи и сертифициращи органи. Вместо това Комисията е разчитала на одитите на системите, извършвани от одитните органи. По същия начин Комисията вече не е извършвала свои собствени проверки на одитните органи или свои собствени одити на операциите на място.

[47] Европейска комисия, Пътна карта за прилагането и за мониторинга на правилното прилагане на принципа на единния одит – актуализация на версията от 13.10.2010 г., 26.9.2013 г.

[48] Съгласно "пътната карта за член 73" Комисията може да налага на одитния орган планове за действие; да извършва одит на системите, за да провери степента на несъответствие на системите, и одити на операциите, за да измери въздействието на недостатъците; да спре или временно да преустанови плащанията за ОП; или да прилага финансови корекции.

[49] Член 73, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[50] Член 62, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 и приложение V към Регламент (ЕО) № 1828/2006.

[51] Насоки относно обща методика за оценяване на системите за управление и контрол в държавите членки (програмен период 2007—2013 г.), COCOF 08/0019/01, 6.6.2008 г.; Насоки относно одитната стратегия (съгласно член 62 от Регламент (ЕО) № 1083/2006), COCOF 07/0038/01, 6.8.2007 г.; Насоки относно "оценката на съответствието" (съгласно член 71 от Регламент (ЕО) № 1083/2006), COCOF 07/0039/01, 6.8.2007 г.

[52] Насоки за одитните органи относно методите за формиране на извадка, COCOF 08/0021/03, 4.4.2013 г.

[53] Насоки относно годишните доклади за контрол и становищата, COCOF 09/0004/01); вж. също приложение VI към Регламент (ЕО) № 1828/2006.

[54] Член 73, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[55] "Групата на хомолозите" е неофициална работна група, съставена от представители на националните одитни органи и одитните дирекции на ГД "Регионална и селищна политика", ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" и ГД "Морско дело и рибарство".

[56] Европейска комисия, генерална дирекция "Регионална и селищна политика", Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2011 г. — отговори на въпросника на ЕП до комисар Хан за заседанието на 18 декември 2012 г., въпрос 10, стр. 8.

[57] SEC(2011) 1141, окончателен от 6 октомври 2011 г. — Оценката на въздействието на законодателните предложения на Комисията за периода 2014—2020 г. съдържа оценка на общите "разходи за контрол" за програмния период 2007—2013 г., основана на проучване, извършено през 2010 г., относно административното натоварване и разходите за прилагането на ЕФРР и КФ.

[58] През 2011 г. Контактният комитет на върховните одитни институции (ВОИ) на ЕС представи доклад относно общите "разходи за контрол" в областта на политиката на сближаване въз основа на паралелен одит на 12 ВОИ. В този доклад са анализирани административните разходи и разходите, свързани с контрола на управляващите, сертифициращите и одитните органи за първите години от настоящия програмен период (2007—2009 г.) въз основа на извадка от 34 ОП по ЕФРР/КФ и 7 ОП по ЕСФ (вж. http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/11370726.PDF).

[59] Европейска комисия, Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, обхванати от общата стратегическа рамка, и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, COM(2011) 615 окончателен от 6 октомври 2011 г. (изменен с COM(2012) 496 окончателен от 11 септември 2012 г.); вж. също Становище № 7/2011 на Европейската сметна палата (ОВ C 47, 17.2.2012 г.) и Становище № 9/2012 (ОВ C 13, 16.1.2013 г., стр. 1).

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ЕФРР/КФ И ЕСФ — БРОЙ ОП И ОБЩ БЮДЖЕТ (ФИНАНСИРАНЕ ОТ ЕС И НАЦИОНАЛНО ПУБЛИЧНО И ЧАСТНО ФИНАНСИРАНЕ) ЗА ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД 2007—2013 Г.

Фо