C 440/87

Становище на Европейския комитет на регионите — Регионален сравнителен доклад за иновациите и въздействието му върху регионалните политики, ориентирани към местните условия

(2020/C 440/15)

Докладчик: Mikel IRUJO AMEZAGA (ES/EA), генерален директор, отговарящ за външната дейност в правителството на автономна област Навара

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Значението на надеждните показатели в политиката в областта на иновациите

1. счита, че регионите трябва да адаптират своите специфични политики за всяко конкретно място, тъй като не съществува универсална регионална политика в областта на иновациите. Всеки регион се характеризира с различен институционален капацитет в различни политически, икономически и социални условия, което позволява или пък ограничава създаването и изпълнението на тези политики;

2. посочва, че съгласно член 181 от ДФЕС Комисията може да „предприема […] инициативи за насърчаване на тази координация, по-конкретно инициативи за установяване на насоки и показатели, организиране на обмен на най-добри практики и подготовка на елементите, необходими за периодично наблюдение и оценка“;

3. припомня, че регионалният сравнителен доклад за иновациите предоставя по-подробна разбивка на резултатите по групи с контекстуални данни, които могат да бъдат използвани за анализ и сравнение на икономическите, търговските и социално-демографските различия между регионите;

4. посочва, че РСДИ предоставя оценка на областите, в които регионите работят добре, и тези, в които трябва да съсредоточат усилията си за подобряване на резултатите в областта на иновациите. Данните следват да помогнат на регионите да оценят силните и слабите страни на регионалните системи за научни изследвания и иновации;

5. изтъква, че в РСДИ за 2019 г. се подчертава силното сближаване на регионалните резултати, тъй като различията между регионите постепенно намаляват, и припомня значението му за създаването на стратегии, тъй като разработването на специфични мерки за всяко конкретно място се основава, наред с другото, на данни;

6. подчертава, че в следващата МФР за периода 2021—2027 г. и най-вече в рамковия регламент за ЕФРР, предложен от Европейската комисия, насърчаването на иновативна и интелигентна икономическа трансформация чрез развитието на умения за интелигентно специализиране, промишлен преход и предприемачество се определя като една от политическите цели ( 1 )

7. отбелязва, че стратегическият подход на ЕС се насочи към разработването на специфични политики за всяко конкретно място и на стратегии за интелигентна специализация (S3) в подкрепа на регионалните иновации;

8. припомня, че стратегии S3 подействаха като катализатор за развитието на истински регионални иновационни екосистеми. Регионалните иновационни екосистеми оказват значително въздействие върху регионалната икономика и конкурентоспособност и предоставят отлична възможност за иновации в близост до гражданите в зависимост от техните потребности по места ( 2 )

9. припомня, че регионалната политика предвижда задължение за извършване на оценки на ефективността и въздействието на подкрепата от фондовете от общата стратегическа рамка, с цел да се подобри качеството на изпълнението и разработването на програмите и да се определят последиците от тях по отношение на целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;

10. припомня, че работната група на Комитета за европейското научноизследователско пространство и иновациите (ERAC) е посочила, че трябва да бъдат създадени механизми за наблюдение от самото начало, за да се направи оценка на напредъка и да се установят пропуските, въздействието и успехите, с цел да се насочи европейското научноизследователско пространство (ЕНП) и да му се даде възможност да се адаптира към променящите се изисквания и потребности, които следва да включват подходящи механизми за мониторинг и измерими ключови показатели за ефективност (КПЕ) ( 3 ) . Предлага се механизмът за мониторинг да бъде разширен на местно и регионално равнище с цел събиране на реалистична информация за иновативното равнище на някои региони, както и за възможностите и предизвикателствата в тази област;

11. припомня, че както независимите препоръки на групата на високо равнище от новатори (доклад FAST от 2018 г. ( 4 ) ), така и докладът „Изследвания — производство — приложение — Инвестиране в желаното от нас европейско бъдеще“ ( 5 ) предупреждават, че на етапа на създаване на програмата на ЕС за научни изследвания и иновации за периода след 2020 г. ще бъде необходима всеобхватна и централизирана система за мониторинг и оценка на програмата и ще трябва да се насърчава тясното сътрудничество и обмена на информация с националните и регионалните агенции за иновации;

12. „Ориентираните към мисии научни изследвания и иновации в Европейския съюз“ припомня, че в доклада ( 6 ) се посочва, че за измерването и въздействието на целите и основните етапи ще бъде необходимо да се установят подходящи показатели и рамки за проследяване с цел измерване на напредъка, които трябва да бъдат динамични, като признава, че статичният анализ на разходите и ползите и изчисленията на нетната настояща стойност биха могли да възпрепятстват всяка смела мисия още в самото ѝ начало;

13. според Комитета експерти трябва да подготвят нова политическа инициатива за изготвянето на по-широко понятие за интелигентна специализация, което да води към постигането на общоевропейско споразумение относно водещите принципи, например под формата на Харта за интелигентна специализация 2.0, която да допълва съществуващите инструменти за планиране и изпълнение на местното и регионалното икономическо развитие;

14. „Хоризонт Европа“: Девета рамкова програма за научни изследвания и иновации“ припомня своето становище относно ( 7 ) , в което се „призовава настоятелно за пълноценното участие на местните и регионалните власти в стратегическото планиране, което ще ръководи изпълнението на „Хоризонт Европа“ и отчитането на стратегиите за интелигентна специализация в рамките на програмата“;

Методологични аспекти на регионалния сравнителен доклад за иновациите (РСДИ)

15. отбелязва, че в РСДИ за 2018 г. се подчертава, че е важно да се съчетават различни видове активи, които са податливи на иновации, за да се стимулира създаването и внедряването на иновации, вариращи от научноизследователска и развойна дейност до инвестиции в ИКТ, развитие на уменията или промени в управленските и организационните умения. Във връзка с това би трябвало да се отчитат в по-голяма степен рамковите условия за иновации, инвестиции, дейности и въздействия, които не са свързани с научноизследователската и развойната дейност и технологиите. Едностранчив подход, насочен единствено към резултатите в научноизследователската и развойната дейност или към тези в областта на ИКТ, може да не осигури добра основа за разбиране на сложността на иновационния процес ( 8 )

16. предлага да се извърши задълбочен анализ на това дали сегашните показатели на РСДИ са подходящи за измерване на иновациите или трябва да се включат нови и да отпаднат стари. Включването на нови показатели, адаптирани към интелигентната специализация, които да позволяват анализ на напредъка на научноизследователските и иновационни стратегии за интелигентно специализиране (RIS3), освен че е необходимо, би могло да бъде много полезен инструмент за насърчаване на междурегионалното сътрудничество. По възможност изборът им следва да бъде теоретично обоснован;

17. изтъква необходимостта от въвеждане на ефективни показатели за измерване и оценка на въздействието по признак пол върху регионалните иновации в съответствие с призива на Комитета на регионите за използване на показатели, разбити по полов признак във всички обществени политики на Общността. За тази цел предложените показатели трябва да станат част от редовните общи статистически операции както на национално, така и на европейско равнище, по координиран начин, така че да могат да се прилагат подходящи политики, като се отчитат и съпоставят регионалните стойности с цел насърчаване на сближаването в рамките на Съюза;

18. подчертава решаващото значение на цифровизацията в областта на иновациите и особено за ускоряване на икономическото възстановяване от COVID-19 по пътя към устойчив растеж. Това трябва да играе важна роля за допълнително разработване на показателите на РСДИ;

19. посочва, че когато в някои региони няма налични данни, следва да бъде определен, ако е възможно, инструмент за събиране на информация чрез проучвания или чрез административните регистри или информацията да бъде директно изискана от статистически агенции или регионални администрации, ако има такива; Тази необходимост може да бъде възможност за интегрирането на нови показатели, свързани с интелигентната специализация и европейските приоритети (Зелен пакт, цифровизация, промишлен преход и др.), които изискват специално определение и регистрация;

20. препоръчва се да се избягват силно свързаните един с друг показатели, които по подразбиране измерват едни и същи стойности. Силно препоръчително е и максималното сближаване между показателите както по държави членки, така и по региони;

21. препоръчва, когато това е възможно, да се предвидят мерки за променливост на показателите и на окончателния индекс. Коефициентът на вариация за всички показатели например би бил добра мярка за оценка на точността на показателите в различните региони. Една стандартна мярка за доверителен интервал за окончателния индекс ще позволи да се прецени дали настъпилите промени са действителни или не;

22. препоръчва се да се анализира дали тежестта на различните показатели при изготвянето на окончателния индекс следва да бъде една и съща или не. Съществуват различни начини за избор на тази тежест (статистически или не), които могат да бъдат взети предвид. Тъй като изборът на тежестта на отделните показатели оказва силно въздействие върху окончателния индекс и крайното подреждане, е важно той да бъде аргументиран и изключително прозрачен. Би било добре да се направи анализ на чувствителността и несигурността, за да се оценят различни предложения за тежест на отделните показатели;

23. препоръчва да се анализират причините за липсата на регионални данни, за да се избегнат систематични грешки. Ако загубата на данни не е напълно случайна, в оценките ще има грешки. Препоръчва да се въведат процедури за събиране на данни с цел предотвратяване на такива ситуации и в резултат на това да се постигне баланс, доколкото това е възможно, на процента на наличните данни в разглежданите региони;

24. като се вземат предвид разнообразните условия в регионите в различните държави членки, препоръчва за РСДИ за 2021 г. да се направи задълбочен анализ на „техниката на регионализация на проучването на иновациите в Общността“, при който се приема, че равнищата на интензитет в промишления сектор на национално равнище се поддържат и на регионално равнище; по-специално препоръчва да се избягва използването на корекционен коефициент при изчисляването на окончателния съставен показател на РСДИ, който предполага една и съща ефективност между различните региони в една и съща държава и по този начин вреди на най-иновативните региони, които се намират в държави с умерени иновации;

25. препоръчва използваните източници да бъдат по-достъпни и прозрачни. Файловете с данни, използвани за изчисляването на показателите (и следователно на окончателния индекс), трябва да са достъпни, както и кодът или инструментът за тяхното изчисление, така че изследователите да могат да възпроизвеждат получените резултати и на свой ред да допринасят за подобряването на РСДИ. За повишаване на прозрачността е важно да се знае от кои конкретни проучвания са получени данните за регионалните проучвания на иновациите в Общността или дали са специално разработени за РСДИ. Също така, когато се използват „регионални статистически данни“, би следвало да се посочват източниците;

26. препоръчва, в допълнение към добре установените източници на данни за РСДИ, да се тестват и нови нетрадиционни източници на данни за измерване на регионалните иновации и да се оцени тяхното използване. Така например ОИСР вече използва за проучвания набори от данни, генерирани от интернет страниците на дружества с помощта на подходи на базата на изкуствения интелект;

27. препоръчва в РСДИ заедно със съставените индекси да се публикуват и всички необработени данни, т.е. без стандартизация ЕС = 100, без промени в единиците или без премахване на систематичните грешки;

Въздействие върху развитието на регионалните политики в областта на иновациите

28. предлага съвместни усилия с ГД „Съвместен изследователски център“, ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Образование, младеж, спорт и култура“ за увеличаване на степента на използване на РСДИ за сравнителен анализ на регионалните политики в областта на иновациите и за усвояване на положителен опит от тях, особено като се извеждат на преден план човешките и творческите аспекти на иновациите, както и социалното им измерение;

29. посочва, че РСДИ е основен инструмент за сравняване на развитието на резултатите при изпълнението на регионалните политики в областта на иновациите, дори когато не се посочват причините за настъпващите промени;

30. подчертава ролята на Съвместния научноизследователски център за използването на иновационни лагери и други съвременни методи за интегрирано използване на РСДИ и стратегии за интелигентна специализация за увеличаване на европейските партньорства с цел постигане на по-голямо въздействие на местно и регионално равнище при изпълнението на дейностите по Зеления пакт и ЦУР на ООН;

31. подчертава по-специално политическото въздействие на РСДИ, както и на неговото влияние върху вземането на решения на регионално равнище и на потенциала му да оптимизира регионалните иновационни екосистеми и интелигентната специализация;

32. препоръчва да се създадат ясни и разбираеми синергии между РСДИ и други инструменти на ЕС, като например Радара за иновации, Регионалния иновационен монитор плюс, Европейския индекс за конкурентоспособност на регионите, Обсерваторията за научни изследвания и иновации — механизъм за подкрепа в областта на политиките на „Хоризонт 2020“, Инобарометър, Контролното табло на ЕС за инвестиции за научни изследвания и развойна дейност в индустрията, Индекса на цифровата трансформация, Сравнителното проучване на иновациите в публичния сектор, както и допълването с проучването на иновациите в Общността (CIS) или показателя за измерване на резултатите от иновациите;

33. препоръчва по-големи синергии между РСДИ и оценките на въздействието, извършени от Съвместния изследователски център;

34. съзнава, че РСДИ не е насочен към прилагането на стратегиите за интелигентна специализация, а предоставя цялостна оценка на напредъка във времето и показател за силните и слабите страни на регионалните системи за иновации. Независимо от това счита, че Европейската комисия, с подкрепата на Европейския комитет на регионите, следва да добави към РСДИ препоръки относно инструментите на ЕС, които могат да допринесат за подобряването на показателите. РСДИ може да предоставя подкрепа чрез определянето на приоритети на политиката или чрез насочването на структурните фондове за научни изследвания и иновации, разпределени за тези региони, поради тяхното по-широко географско и секторно покритие, ако регионите по свое желание решат да се възползват от това;

35. препоръчва да се създадат връзки между показателите на РСДИ, от една страна, и съответните политики и стратегии на ЕС и успехите при прилагането им, от друга страна, за да може РСДИ да се превърне в средство за подкрепа за по-добри иновационни екосистеми, а не изключително в инструмент за наблюдение, в синергия с други инициативи, като например механизма за подкрепа в областта на политиките на „Хоризонт“. Препоръчва показателите, използвани при отделните структурни фондове, особено при ЕФРР, да бъдат сходни и/или да допълват тези на РСДИ. Настоящата разпокъсаност на показателите понякога затруднява оценката на въздействието на публичните усилия в областта на иновациите;

36. препоръчва РСДИ за 2021 г. да бъде по-добре съгласуван с новите приоритети на програмния период след 2020 г. По-специално се препоръчва да се изготви, в сътрудничество с Европейския комитет на регионите, рамка за синергиите между РСДИ и приоритетите на общото пространство за научни изследвания ( 9 ) , приоритетите на Европейската комисия, като например Европейския зелен пакт и цифровизацията, стратегията на Комисията за отворени научни изследвания и наука, бъдещия стратегически план на „Хоризонт Европа“, както и с развитието на целите на регионалната политика и нейната връзка със стратегиите за интелигентна специализация;

37. счита, че е важно да се увеличат усилията за проучване на връзката между финансирането от структурните фондове и потенциала за иновации в европейските региони, като така ще се преодолеят различията в областта на иновациите;

38. посочва редица по-конкретни препоръки: — счита, че ефикасността и ефективността следва да се вземат под внимание. Така например регион, който инвестира огромни ресурси за подобряване на своята система за иновации, може да бъде определен като неефективен (по отношение на използването на ресурсите). Може да се окаже, че регионите с по-малко ресурси за иновации могат да постигнат много високи нива на ефективност; — отбелязва, че в РСДИ се подчертава, че е по-вероятно гъсто населените райони да бъдат по-иновативни, но не се посочва какви мерки или инструменти предвижда ЕС, за да могат по-слабо населените райони да бъдат по-иновативни; — посочва, че в РСДИ не се измерват други фактори, които могат да бъдат важни за региони, като изтичането на мозъци и отговорните иновации; — препоръчва в РСДИ за 2021 г. да се въведе глава относно въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС върху показателите на ЕС в областта на иновациите; — предлага да се разгледа въпросът за изграждане на устойчивост на регионално равнище чрез иновации в РСДИ за 2021 г. във връзка с пандемията от COVID-19. Също така би било полезно да се направи оценка на уязвимостта на регионалните стратегии за интелигентна специализация по време на кризи; — препоръчва в РСДИ да се отчитат разнородността на европейските региони и боравенето с данните и той да насърчи регионалните (и националните) статистически служби да приемат единен набор от критерии (и показатели) на европейско равнище;

39. препоръчва системите за мониторинг и оценка на стратегиите за интелигентна специализация да се използват за обективен анализ на ползите и въздействието на регионалните политики в областта на иновациите и за задаване на посока на процеса на вземане на решения в краткосрочен план;

40. припомня, че Европейската комисия вече прилага „принципа на иновациите“ при подготовката на мащабни законодателни инициативи, и препоръчва на държавите членки да прилагат уеднаквени системи, които следва да улесняват проучванията, извличането на резултати и адаптирането, докато в рамките на публичните политики се използват по-добре всички налични данни и аналитични техники ( 10 )

41. препоръчва по-активно участие на Европейския комитет на регионите в подготовката на РСДИ за 2021 г., както и неговото разпространение сред местните и регионалните власти чрез текущи инициативи като Платформата за обмен на знания (ПОЗ) и Науката среща регионите.

Брюксел, 14 октомври 2020 г. Председател на Европейския комитет на регионите Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018PC0372&from=EN (ч.2).

(2) Становище на Европейския комитет на регионите — Засилване на иновациите в европейските региони: стратегии за стабилен, приобщаващ и устойчив растеж (ОВ C 361, 5.10.2018 г., стр. 15)

(3) Вж. становището на ERAC относно бъдещето на ЕНП, Брюксел, 23 януари 2020 г., ERAC 1201/20.

(4) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/0deba00f-15f0-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-91324356

(5) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ffbe0115-6cfc-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

(6) https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/5b2811d1-16be-11e8-9253-01aa75ed71a1/language-en

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1584514102293&uri=CELEX%3A52018AR3891

(8) Science, research and innovation performance of the EU („Дейността на ЕС в областта на науката, изследванията и иновациите“), 2018 г., https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/16907d0f-1d05-11e8-ac73-01aa75ed71a1/language-en.

(9) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114345/jrc114345_adjusted_research_excellence_2018.pdf

(10) Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации — шансът на Европа да определи своето бъдеще, COM(2018) 306 final