ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 13.7.2011 
SEC(2011) 892 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
ПРЕДЛОЖЕНИЕ  ЗА РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА 
СЪВЕТА   
относно  общата  политика  в областта  на рибарството  
{COM(2011) 425 окончател eн} 
{SEC(2011) 891 окончател eн}  
 
BG 1   BG 1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
1.1. Резултатите  от ОПОР  са незадоволителни   
Сегашната  ОПОР  не успя  да гарантира  устойчива  експлоатация  на живите  водни  
ресурси , въпреки  новите  управленски  инструменти , въведени  през 2002 г.: 
дългосрочните  планове  за управление , предназначени  за експлоатиране  на рибните  
запаси  на устойчиво  равнище  и за възстановяване  на подложените  на прекомерен  
риболов  запаси  и регионалните  консултативни  съвети , предназначени  да насърчават  
диалога  между  заинтересованите  страни  и с Комисията .  
Този  неуспех  се дължи  на взаимосвързани  проблеми . Свръхкапацитетът  е основната  
причина  за прекомерния  риболов . Намаляването  на квотите , предназначено  да 
ограничи  прекомерния  риболов , обаче  доведе  до още по-голям  свръхкапацитет . 
Аналогично , свръхкапацитетът  предполага  слаби  икономически  резултати  на сектора  
на улова , а такива  икономически  резултати  стимулират  прекомерния  риболов  като 
краткосрочно  решение  за намаляващите  приходи . Това  довежда  до повтарящи  се 
призиви  на сектора  за публична  финансова  подкрепа , което  поддържа  свръхкапацитет , 
и насърчава  отклонение  от научните  препоръки  при определянето  на ОДУ . Като  се 
имат  предвид  тези връзки , проблемите  могат  да бъдат  структурирани , както  следва :  
• Основният  проблем  на ОПОР  е липсата  на екологична  устойчивост  поради  
прекомерен  риболов . Всички  други  проблеми  допринасят  за това. Свръхкапацитетът  
на флота , отклонението  от научните  препоръки  при определянето  на ОДУ , както  и 
липсата  на приоритети  при установяването  на цели , са основните  причини  за 
прекомерния  риболов . Относителната  стабилност , високото  равнище  на 
изхвърлянията , слабото  спазване  и липсата  на достатъчно  научни  препоръки  са 
допълнителни  причини . 
• Вторият  проблем  е лошата  икономическа  устойчивост , особено  в сектора  на улова . 
Много  флоти  не са печеливши  и са уязвими  на външни  шокове  (например  високи  
цени  на горивата ).  
• Третият  проблем  е липсата  на социална  устойчивост , което  основно  оказва  влияние  
върху  сектора  на улова  и районите , зависещи  от риболова . Ниските  заплати  и 
сериозните  заплахи  за безопасността  означават , че секторът  на улова  не е източник  
на привлекателни  работни  места  за потенциалните  нови  поколения  рибари . В 
резултат  на това заетостта , особено  в сектора  на улова , намалява  през последните  15 
години  в много  области , зависещи  от рибарството . 
• Четвърто , ОПОР  има много  сложна  правна  рамка , което  насърчава  микроуправление  
и възпрепятства  постигането  на екологична  устойчивост .  
• Външнополитическото  измерение  на ОПОР  също  постигна  по-слаби  резултати  от 
очакваните , особено  по отношение  на екологичната  устойчивост , а също  и по 
отношение  на международното  управление .  
1.2. Кой е засегнат  от ОПОР  и как? 
Заинтересована  Описание  Ключови  интереси  
 
BG 2   BG страна  
Сектор  на улова  
в ЕС Собственици  и екипаж  на кораб  от ЕО Запазване  на рентабилността  и поминъка  
Зависими  
предприятия  и 
общности   Зависими  от рибарството  предприятия  и 
общности  Запазване  на рентабилността  и поминъка  
Преработвател
ен сектор  Тези , които  преработват  суровина , внесена  или 
уловена  във води  на ЕО Запазване  на рентабилността  и поминъка , 
стабилни  доставки  
Регулатори  на 
сектора  Национални , регионални  и местни  органи , 
които  регулират  риболова   Осигуряване  на ефикасна , ефективна  и 
практическа  управленска  рамка , която  отразява  
широк  кръг  потребности  на заинтересованите  
лица   
Изследователск
а дейност  в 
сектора  Научноизследователски  организации , които  
допринасят  за опазването  и управлението  на 
запасите  Принос  към ефективен  режим  за управление  на 
рибарството  чрез своевременен  достъп  до 
висококачествени  и надеждни  данни  
Потребители  Тези , които  консумират  продукти  от риболов  Наличието , цената , качеството  и хранителните  
стойности  на продуктите  от риболов  с 
различна  степен  на загриженост  за околната  
среда  
Държави , 
които  не са 
членки  на ЕС Сектор  Рибарство  в конкуренция  с флотите  на 
ЕС. Производители  на аквакултури , 
износители  към ЕС. Органи  в страни , които  не 
са членки  на ЕС, които  получават  плащания  по 
рамкови  споразумения  за партньорство  (РСП ) Конфликт  на интереси  между  тези, които  
разглеждат  ЕС като много  важен  експортен  
пазар  и като източник  на приходи , и малки  
местни  рибарски  общности , които  се 
конкурират  за достъпа  до местни  ресурси  с 
флотите  на ЕС в риболовни  райони  извън  ЕС 
Неправителств
ените  
организации , 
гражданското  
общество  и 
гражданите  на 
ЕС  Неправителствените  организации , защитаващи  
устойчивото  управление  на рибарството  
Широката  общественост  с интерес  и 
загриженост  за риболова  и морската  околна  
среда  Да се запазят  рибните  популации , морското  
биологично  разнообразие , и удобството  на 
океаните , реките  и езерата  
1.3. Защо  е необходима  публична  намеса ? 
Рибарството  се характеризира  с „трагедията  на общата  собственост “: отделни  лица , 
действащи  в свой  собствен  интерес , са склонни  да експлоатират  прекалено  много  общ 
ресурс , като конкурират  другите , тъй като улавят  „техния  дял“. Това , което  е уловено  
от един  рибар  днес , не може  да бъде  уловено  от друг  рибар  утре . Разходите  за улов , 
наложени  на другите  (по-малко  риба  за улов , увреждане  на местообитанията  и др.), не 
се вземат  предвид  от рибарите  при определяне  на риболовните  им решения . При липса  
на регулаторна  намеса  по отношение  на достъпа , запасите  ще бъдат  експлоатирани  на 
равнища , които  ще доведат  до тяхното  намаляване  и минаване  под прага , под който  
тяхната  експлоатация  е търговски  нерентабилна . Това  оправдава  регулаторната  намеса  
и предполага  отхвърляне  на варианта  „Липса  на действие  от страна  на ЕС“. 
2. ПРАВО  НА ДЕЙСТВИЕ  НА ЕС 
Съгласно  член  3, буква  г) от Договора  за функционирането  на ЕС (ДФЕС ) Съюзът  
разполага  с изключителна  компетентност  в областта  на опазване  на морските  
биологични  ресурси  в рамките  на ОПОР . В съответствие  с член  4, параграф  2, буква  г) 
Съюза  споделя  компетенциите  си за останалата  част от ОПОР .  
 
BG 3   BG Последната  реформа  на ОПОР  се състоя  през  2002 г. Тя беше  осъществена  с Регламент  
(ЕО) № 2371/2002 на Съвета  от 20 декември  2002 г. В член  35 от него  се съдържа  
конкретна  разпоредба  за преразглеждане  на глави  II [Опазване  и устойчивост ] и III 
[Адаптиране  на риболовния  капацитет ] до края  на 2012 г. Заключенията  относно  ОПОР  
в специалния  доклад  на Сметната  палата  от 2007 г., както  и собствената  оценка  на 
Комисията  на сегашната  ОПОР , обаче  я накараха  да не се ограничи  само  с това 
задължение , а да предложи  пълна  реформа  на ОПОР . 
3. ЦЕЛИТЕ  НА ОПОР  
3.1. Целите  на ОПОР  съгласно  Договора  
Целите  на ОПОР  са определени  в член  3, буква  г) и член  4, буква  г) и членове  38 и 39 
от ДФЕС . Член  11 също  има отношение , тъй като в него  се постановява , че 
изискванията  за защита  на околната  среда  трябва  да бъдат  включени  при определянето  
и изпълнението  на политиките  и действията  на Съюза , особено  с оглед  на насърчаване  
на устойчивото  развитие . Съгласно  член  39 целите  на ОПОР , които  са същите  като за 
селското  стопанство , са: 
• увеличаване  на селскостопанската  производителност  чрез насърчаване  на 
техническия  прогрес  и осигуряване  на рационално  развитие  на 
селскостопанското  производство , както  и оптимално  използване  на 
производствените  фактори , по-специално  на работната  сила ; 
• осигуряване  на справедлив  жизнен  стандарт  за хората , занимаващи  се със 
селско  стопанство , в частност  посредством  увеличаването  на 
индивидуалните  доходи  на лицата , осъществяващи  тази дейност ; 
• стабилизиране  на пазарите ; 
• гарантиране  на снабдяването ; 
• гарантиране  на това, че доставяните  продукти  достигат  до потребителите  на 
разумни  цени . 
Тези  цели  са същите  както  за Общата  селскостопанска  политика , но трябва  да бъдат  
разглеждани  в специфичния  контекст  на сектор  Рибарство . 
3.2. Общи  цели  на реформата  
Реформираната  ОПОР  ще постигне  екологична , икономическа  и социална  устойчивост  
по отношение  на експлоатацията  на риболовните  ресурси . От правна  гледна  точка  
всички  тези цели  са еднакво  важни  и никоя  не може  да бъде  постигната  поотделно . 
Екологичната  устойчивост  обаче  се явява  основен  елемент  за успеха  на ОПОР . 
Анализът  в оценката  на въздействието  потвърди , че „без по-отчетливи  подобрения  на 
състоянието  на запаса , икономическата  и социалната  устойчивост  ще остане  
ограничена “. При формулирането  на проблема  се очерта  лошото  състояние  на много  
запаси . Неговото  разрешаване  ще изисква  синхронизиране  на натиска  от риболов  с 
екологичната  устойчивост .  
 
BG 4   BG 3.2.1.  Екологична  устойчивост  
Екологичната  устойчивост  се разбира  като експлоатация  на запасите  по начин , който  не 
поставя  под въпрос  бъдещата  им експлоатация . Това  означава  натискът  от риболов  да 
се прилага  в съответствие  с техния  максимален  устойчив  улов  (MSY) „ с цел спешно  
постигане  на тези  цели  по отношение  на изчерпаните  запаси  и при възможност  не по-
късно  от 2015  г.“. С постигането  на екологична  устойчивост  също  така ще се осигури  
спазване  на задължението  морската  околна  среда  да бъде  приведена  в добро  
екологично  състояние  до 2020 г., както  е определено  в Рамковата  директива  за морска  
стратегия . 
Постигането  на екологична  устойчивост  предполага : 
а) премахване  на прекомерния  риболов  в краткосрочен  план ; 
б) намаляване  на свръхкапацитета  и изхвърлянията  във възможно  най-голяма  степен ; 
в) въвеждане  на система  за вземане  на решения , съвместима  с дългосрочната  
устойчивост , гъвкавост  и приспособимост  към местните  условия ;  
г) насърчаване  на промишлеността  да поеме  повече  отговорност  за постигането  на 
резултати  и за спазване  на законодателството ; 
д) осигуряване  на повече  научни  препоръки  и икономически  данни . 
3.2.2.  Икономическа  устойчивост  
Икономическа  устойчивост  означава  рентабилни  флоти , които  да са икономически  
жизнеспособни  в дългосрочен  план . Същото  се отнася  и за свързаните  с това дейности  
за преработка , спомагателни  и аквакултурни  дейности , като се действа  в рамките  на 
ограниченията  с оглед  на екологичната  устойчивост  и в контекста  на конкурентен  
световен  пазар  и променящи  се модели  на потребление . 
3.2.3.  Социална  устойчивост   
Социална  устойчивост  означава  превръщането  на рибарството  и свързаните  с него  
дейности  в източник  на привлекателни  работни  места , които  позволяват  справедлив  
жизнен  стандарт  на лицата , които  зависят  от тях, и гарантират  жизнеспособността  на 
рибарските  общности . Социалната  устойчивост  в тези области  трябва  да се основава  на 
икономическа  диверсификация  на свързаните  морски  дейности , както  и на самия  
риболов . 
3.2.4.  Други  цели : опростяване  и намаляване  на административната  тежест  
Реформата  на ОПОР  ще трябва  да допринесе  за постигане  на общите  цели  на ЕС по 
отношение  намаляване  на бюрокрацията . Опростяването  предполага  намаляване  на 
броя  на регламентите  и тяхната  сложност  и интегриране  на публичното  финансиране  в 
един  финансов  инструмент . По отношение  на административната  тежест  реформата  не 
включва  количествено  измерими  цели  на макро  ниво , тъй като срокът  на действие  на 
сегашната  политика  на Комисията  в тази област  е до края  на 2012 г.  
 
BG 5   BG 4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
Вариант  „запазване  на статуквото “ (ЗС) продължава  настоящата  ОПОР , като взима  
предвид  наскоро  приетото  законодателство , по-конкретно  дългосрочните  планове  за 
управление , които  са в процес  на подготовка , Регламента  за контрол  и ННН  
регламента . ЗС представлява  ОПОР , каквато  тя ще бъде  през януари  2013 г. Той служи  
като ориентир  за всички  варианти  за реформа . 
Вариант  1 се стреми  да постигне  екологична  устойчивост  в рамките  на гъвкав  
времеви  хоризонт , като  същевременно  ограничава  краткосрочните  
неблагоприятни  икономически  и социални  въздействия .  
Неговите  основни  компоненти  са: 
а) постигане  на Fmsy възможно  най-бързо , но с максимално  годишно  намаляване  на 
ОДУ  с 25 % (като в действащите  дългосрочни  планове  за управление ). В резултат  на 
това някои  запаси  ще достигнат  Fmsy след  2015 г. (но не по-късно  от 2020 г.). 
б) използване  на правилото  за „най-ценното “ при смесен  риболов ; 
в) използване  на индивидуални  прехвърляеми  квоти  (ИПК ) за премахване  на 
свръхкапацитета . ИПК  ще бъдат  задължителни  за промишлените  флоти  и доброволни  
за дребномащабните  флоти , и ще бъдат  осъществени  за четири  години . Прехвърлянето  
ще бъде  ограничено  в рамките  на държава -членка ; 
г) публична  финансова  подкрепа , насочена  към реформата ; субсидиите  за флота  (ос 1 
от сегашния  ЕФР ) ще бъдат  прекратени ; 
д) ООП , насочена  към пускането  на пазара , рекламата  и пазарната  диференциация  на 
местните  продукти ; 
е) разходите  за лицензии  за риболов  в рамките  на споразуменията  за партньорство  в 
областта  на рибарството  (СПОР ) постепенно  ще се поемат  от корабособствениците . 
Вариант  2 се стреми  да постигне  екологична  устойчивост  без никаква  гъвкавост  
по отношение  на времевия  хоризонт . Този  вариант  има за цел да се постигне  
екологична  устойчивост  до края  на 2015 г., независимо  от краткосрочните  
икономически  и социални  въздействия . Той съдържа  малко  вероятното  предположение , 
че достатъчно  научни  препоръки  ще бъдат  на разположение  в рамките  на много  кратък  
период  от време .  
Неговите  основни  компоненти  са: 
а) Fmsy, който  да се постигне  за четири  години , считано  от началото  на реформата . 
б) използване  на правилото  за „най-чувствителното “ при смесен  риболов ; 
в) използване  на ИПК , за да се премахне  свръхкапацитета , но с прехвърляне  вътре  в 
държавата -членка ; 
г) прекратяване  на публичната  финансова  подкрепа  и ООП , както  и  
д) СПОР  постепенно  да се прекратят . 
 
BG 6   BG Вариант  3 се стреми  да постигне  екологична  устойчивост  в рамките  на определен  
период  от време , като  същевременно  свежда  до минимум  неблагоприятните  
социални  въздействия . Този  вариант  свежда  до минимум  краткосрочните  
икономически  и социални  последици , като дава на сектора  допълнително  време  да 
постигне  Fmsy и да въведе  ИПК . 
Неговите  основни  компоненти  са: 
а) постигане  на Fmsy възможно  най-скоро , но с максимално  годишно  намаляване  на 
ОДУ  от 15 %, така че повечето  запаси  да достигнат  нивата  на Fmsy едва към края  на 
периода . 
б) използване  на правилото  за „най-ценното “ при смесен  риболов ; 
в) използване  на ИПК  както  при вариант  1, но с по-дълъг  период  на изпълнение ; 
г) публична  финансова  подкрепа , насочена  към реформа , но с повече  внимание  за 
социалните  въпроси ; 
д) ограничено  преразглеждане  на ООП  със запазване  на някои  форми  на интервенция  
на пазара . 
Вариант  4 се стреми  да постигне  екологична  устойчивост  в рамките  на гъвкав  
времеви  хоризонт , като  същевременно  ограничава  краткосрочните  
неблагоприятни  икономически  и социални  последици  но без ръководени  от ЕС 
ИПК . Този  вариант  е еквивалентен  на вариант  1, но без използване  на ИПК  за справяне  
със свръхкапацитета . Държавите -членки  са свободни  да решат  дали  да въведат  на ИПК . 
Бяха  анализирани  още два варианта : 
Вариант  1а съответства  на вариант  1, но използва  правилото  на вариант  2 за „най-
чувствителното “ при смесен  риболов .  
Вариант  2а съответства  на вариант  2, но използва  25% максимално  годишно  
намаляване  на ОДУ , както  при вариант  1. 
5. ОЦЕНКА  НА ВАРИАНТИТЕ  
Използваната  методика  определи :  
а) измерими  стойности  за целите , както  и 
б) набор  от показатели  на въздействието , за да се проследи  напредъкът  към целите . 
Допълнителни  показатели  засягат  управлението , административната  тежест  и 
опростяването . Стойността  на показателите  се измерва  и сравнява  за 2012 г., 2017 г. и 
2022 г. (2020 г. за екологичните  резултати ). Оценката  на въздействието  обединява  
количествен  и качествен  анализ .  
5.1. Екологична  устойчивост  
Всички  варианти  на реформа  драстично  превъзхождат  вариант  ЗС по отношение  на 
екологичната  устойчивост . Вариант  2 изглежда  постига  най-добри  резултати  както  в 
 
BG 7   BG краткосрочен , така и в дългосрочен  план . При все това неговият  екологичен  компонент  
е неосъществим , поради  много  краткия  оставащ  срок , в който  да се изготви  
необходимата  научна  препоръка . Вариант  1а дава най-добри  резултати . Варианти  1, 2а 
и 3 също  се представят  много  добре , макар  и по-зле от вариант  1а, особено  до 2020 г. 
Запазването  на свръхкапацитета  във вариант  4 значително  намалява  неговия  
екологичен  резултат . 
Вариант  1а е с най-голям  потенциал  за намаляване  на нежелания  улов  чрез обединяване  
на най-добрите  екологични  резултати , правилото  за „най-чувствителното “ при смесен  
риболов , ИПК  и регионалния  компонент . Правилото  за „най-ценното “ във вариант  1 
ограничава  потенциала  му за намаляване  на изхвърлянията . 
Вариант  ЗС и вариант  4 водят  до най-големи  флоти  в краткосрочен  и в дългосрочен  
план . Варианти  1 и 3 показват  най-голямо  намаляване  на флотите . 
5.2. Икономическа  устойчивост  
С вариант  ЗС не се постига  икономическата  устойчивост . Варианти  1 (и 1a) постигат  
най-добри  резултати  в краткосрочен  и дългосрочен  план . Вариант  2 е малко  по-добър  
от варианти  2а и 3. Вариант  4 се представя  значително  по-зле поради  запазване  на 
свръхкапацитета . 
Преработвателният  сектор , зависещ  от вносни  суровини , ще остане  незасегнат . За 
преработване  на местни  разтоварвания  варианти  1 и 1а дават  най-добрите  краткосрочни  
и дългосрочни  резултати . За спомагателни  услуги , зависещи  от размера  на флота , най-
добър  е вариант  ЗС, следван  от вариант  4. 
5.3. Социална  устойчивост  
Всички  варианти  предполагат  съществен  спад  на заетостта  за сектора  на улова . 
Предвид  по-слабото  намаляване  на флота  при вариант  ЗС, там този спад  е относително  
най-нисък , следван  плътно  от вариант  4. По отношение  на заплатите  обаче  вариант  ЗС е 
крайно  незадоволителен , а вариант  1 (и 1a) — много  добър . Комбинацията  от заетост  и 
заплати  показва , че варианти  1 (и 1a) ще генерират  най-добри  резултати .  
5.4. Опростяване  и административна  тежест  
По отношение  на опростяването  всеки  вариант  е по-добър  от ЗС. Регионалните  подходи  
при варианти  1 (и 1a), 2 (и 2а) и 4 също  би трябвало  допълнително  да опростят  ОПОР .  
Получаването  на научни  препоръки  и икономически  данни  ще бъде  значителна  добавка  
по отношение  на разходите  за управление . Въвеждането  на ИПК  предполага  известна  
административна  тежест  за държавите -членки  и ЕС; част от тези разходи  могат  да 
бъдат  прехвърлени  на сектора . Накрая , премахването  на СПОР  или плащането  на 
разходите  за достъп  от страна  на корабособственици  ще намали  разходите  за 
управление  на равнище  на ЕС. Като  цяло  вариант  ЗС е най-евтин , следван  от вариант  4, 
тъй като няма  да има разходи , свързани  с ИПК . Вариант  1а ще излезе  най-скъп  поради  
необходимостта  да се получи  научна  препоръка  за най-чувствителните  запаси . 
5.5. Външно  измерение  
Най-добрите  резултати  се получават  при вариант  1 (и 1а).  
 
BG 8   BG 6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ : ПРЕДПОЧИТАН  ВАРИАНТ  (И) 
Фигура  1 — Сравнение  на вариантите . Равнище  на ЕС 2017 г. 
ЗС Вариант
1Вариант
2Вариант
3Вариант
4Вариант
2aВариант
1a
1. Екологични 2. Икономически 3. Социални
4. Управленски 5. Други вътрешни0%50%75%Процент  на 
показателите , 
отговарящи на целта
 
Фигура  2 — Сравнение  на вариантите . Равнище  на ЕС 2022 г. 
ЗС Вариант
1Вариант
2Вариант
3Вариант
4Вариант
2aВариант
1a
1. Екологични 2. Икономически 3. Социални
4. Управленски 5. Други  вътрешни0%50%75%Процент  на показателите , 
отговарящи  на целта
 
Като  цяло  варианти  1 и 1а предлагат  най-добри  комбинирани  резултати . Проучване  на 
четири  региона , зависещи  от риболова  (Бретан , Галиция , Сицилия  и Шотландия ), 
потвърждава  тези резултати  на регионално  равнище . Вариант  1 (и 1a) също  се 
представят  най-добре  по отношение  на външното  измерение . 
 
BG 9   BG 7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Ежегодният  напредък  ще се следи  по отношение  на целта  Fmsy въз основа  на научни  
препоръки  и по отношение  на икономическата  и социалната  устойчивост  въз основа  на 
икономически /социални  данни , получени  от държавите -членки  . 
По отношение  на оценката  е необходимо  известно  време , за да може  реформираната  
ОПОР  да даде  резултати , затова  за 2017 г., за която  е направено  моделирането , следва  
евентуално  да се проведе  средносрочен  преглед . При прегледа  следва  да се сравнят  
планираните  и действителните  стойности  на следните  показатели : 
• Въздействия  върху  околната  среда : запаси  на равнище  Fmsy, размер  на 
флота  и напредък  по отношение  на ИПК  
• Икономически  въздействия : доход , БДС , приходи /приходи  за покриване  на 
разходите  и чиста  печалба  
• Социални  въздействия : заетост  (пълно  работно  време ) и надница  на екипажа  
за пълно  работно  време  
Цифрите  за 2017 г. ще бъде  на разположение  през 2019 г. По тази причина  оценката  
следва  да се извърши  през 2019 г.