Предложение за РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилентерефталат с произход от Индия, Тайван и Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока по отношение на вноса на полиетилентерефталат с произход от Индонезия и Малайзия /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4, и член 11, параграф 2 от него, в преразглеждането с оглед изтичане на срока на антидъмпинговото мито в сила по отношение на вноса на някои видове полиетилентерефталат с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд. Общ контекст Настоящото предложение е направено в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие с изискванията по същество и процедурните изисквания, определени в основния регламент. Съществуващи разпоредби в областта на предложението С Регламент (ЕО) № 2604/2000 Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилентерефталатс произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 192/2007 окончателно антидъмпингово мито за допълнителен период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха впоследствие изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета съгласно член 19 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (наричан по-долу „основният антисубсидиен регламент“). Последващо междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент измени мерките, действащи в съответствие с Регламент за изпълнение № 906/2011 на Съвета. С Решение 2000/745/ЕО, в съответствие с периодичните изменения в него, Комисията прие ангажиментите за спазване на минимален ценови праг, с които се установява минимална вносна цена, предлагана от трима производители износители в Индия. Успоредно с мерките срещу засегнатите държави са въведени антидъмпингови мита срещу вноса на ПЕТ от Китай (продължени през ноември 2010 г.), а изравнителни мерки са в сила от септември 2010 г. срещу вноса на ПЕТ с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства. Антидъмпинговите и антисубсидийните разследвания срещу Оман и Саудитска Арабия бяха приключени през 2011 г. след оттеглянето на жалбата. Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Не се прилага. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Консултация със заинтересованите страни Заинтересованите страни, засегнати от процедурата, вече имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. Събиране и използване на експертни становища Не бяха необходими външни експертни становища. Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Обобщение на предлаганите мерки На 24 февруари 2012 г., Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, че започва преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки относно вноса на полиетилентерефталат с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд. Преразглеждането бе започнато след искане, подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа от името на производители от Съюза, представляващи около 95 %, от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат. Що се отнася до Индия, Тайван и Тайланд, разследването в рамките на преразглеждането установи продължаващ дъмпинг на разглеждания продукт, който би довел до повторно възникване на вреда на промишлеността на Съюза, ако антидъмпинговите мерки бъдат отменени. Бе установено също така, че запазването на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Що се отнася до Индонезия и Малайзия, бе направено заключението, че не е вероятно вносът в Съюза от тези държави да бъде възобновен на дъмпингови цени във вредоносен за пазара на Съюза размер в краткосрочен до средносрочен план, ако се допусне изтичане на срока на мерките. Следователно се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за регламент, за да удължи периода на прилагане на съществуващите мерки за Индия, Тайван и Тайланд и за прекратяване на мерките спрямо Индонезия и Малайзия. Правно основание Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност. Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Европейския съюз. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. Принцип на пропорционалност Настоящото предложение е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следните причини: Формата на действието е описана в горепосочения основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Съюза, националните правителства, регионалните и местните власти, икономическите оператори и гражданите е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. Избор на инструменти Предлагани инструменти: регламент. Други средства не биха били подходящи поради следната причина: Основният регламент не предвижда други средства. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Предложението няма отражение върху бюджета на Съюза. 2013/0122 (NLE) Предложение за РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилентерефталат с произход от Индия, Тайван и Тайланд след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, и за прекратяване на процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока по отношение на вноса на полиетилентерефталат с произход от Индонезия и Малайзия СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност[1] („основният регламент“), и по-специално член 9, параграфи 2 и 4 и член 11, параграф 2 от него, като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет, като има предвид, че: A. ПРОЦЕДУРА 1. Предходни разследвания и действащи мерки (1) С Регламент (ЕО) № 2604/2000[2] („първоначалното разследване“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилентерефталат с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд („засегнатите страни“). Регламент (ЕО) № 2604/2000 бе впоследствие изменен с Регламент (ЕО) № 496/2002 на Съвета[3], Регламент (ЕО) № 823/2004 на Съвета[4], Регламент (ЕО) № 83/2005 на Съвета[5] и Регламент (ЕО) № 1646/2005 на Съвета[6]. (2) След преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на съществуващите мерки и частично междинно преразглеждане, с Регламент (ЕО) № 192/2007 на Съвета[7] („действащите мерки“), Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилентерефталат с произход, , от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд за последващ период от пет години. Регламент (ЕО) № 192/2007, беше впоследствие изменен с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета[8], Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 на Съвета[9], както и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 295/2013 на Съвета[10]. (3) С Решение 2000/745/ЕО[11] и последващите изменения Комисията прие ангажименти за минимален ценови праг, предложен от производителите износители в Индия и Индонезия. 2. Действащи изравнителни мерки (4) С Регламент (ЕО) № 2603/2000[12] Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ с произход от Индия, Малайзия и Тайланд. След преразглеждане с оглед изтичане на срока Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 193/2007[13] окончателно изравнително мито за допълнителен период от пет години („действащите антидъмпингови мерки“). 3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките (5) След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие[14] на действащите антидъмпингови мерки, на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат (ПЕТ) в Европа („заявителят“) от името на производители, които представляват около 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат. (6) Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза. 4. Започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките (7) След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз[15] („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. 5. Успоредно разследване (8) На 24 февруари 2012 г. Комисията също така обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз[16], че започва преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г.[17] (наричан по-долу „основният антисубсидиен регламент“) на изравнителните мерки, които са в сила върху вноса на полиетилентерефталат с произход от Индия. 6. Разследване 6.1. Период на разследване в рамките на преразглеждането и разглеждан период (9) Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. („периода на разследване в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“). 6.2. Страни, засегнати от разследването (10) Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока. (11) На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност. (12) С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд, както и несвързани вносители, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и — ако това е така — да изготви такава, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване. (13) Що се отнася до изготвянето на извадките от производители износители, бе установена връзка със седем известни производители износители в Индия. Те отговориха и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. (14) Беше установена връзка с петима известни производители износители в Индонезия. Въпреки това нито един производител износител от Индонезия не изрази готовност да съдейства на разследването. Съответно всички известни производители износители и органите от Индонезия бяха информирани, че констатациите по отношение на Индонезия ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (15) Беше установена връзка с двама известни производители износители в Малайзия. Само един производител износител отговори и изрази желание да бъде включен в представителната извадка. Следователно беше взето решение, че не е необходима представителна извадка по отношение на производителите износители в Малайзия. Всички други известни производители износители и компетентните органи на Малайзия бяха информирани, че констатациите по отношение на неоказващите съдействие производители износители ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (16) Беше установена връзка с шестима известни производители износители в Тайван и една асоциация на производители износители. Нито един производител износител от Тайван не е изразил желание да бъде включен в извадката. Всички известни производители, включително техните представителни сдружения, както и органите на Тайван, бяха информирани, че констатациите по отношение на Тайван ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (17) Беше установена връзка с девет известни производители износители в Тайланд. Само един производител износител отговори и изрази желание да бъде включен в представителната извадка. Следователно беше взето решение, че не е необходима представителна извадка по отношение на производителите износители в Тайланд. Всички други известни производители износители и компетентните органи на Тайланд бяха информирани, че констатациите по отношение на неоказващите съдействие производители износители ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (18) Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност. (19) Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдят, че: i) Комисията не трябва да изготвя извадка, по-специално тъй като не е била използвана таква при предишното разследване; ii) Методът, използван за изготвяне на извадката, беше оспорен на основание, че „не разграничава три различни етапа“, а именно подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадки; iii) Предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; iv) Изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва субекти, а не групи; също така се твърди, че включването на дружество, преминало през неотдавнашна продажба, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката. (20) Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва: – Решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 11, параграф 9 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 17 са следователно изпълнени. – Комисията не е „допуснала грешка“ при определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, на промишлеността на Съюза, и при изготвянето на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били одобрени поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката. – Извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 17 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно специфичните данни на търговското дружество. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован. – Както се изисква по член 17 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Субектите, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това оттеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката. (21) След оповестяването на съществените факти и съображения („оповестяване“) страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани. (22) Трите индийски производители износители, подбрани в извадката, единственият производител износител от Малайзия и единственият тайландски производител износител, които изразиха желание да бъдат включени в извадката, представиха отговори на въпросника. Въпреки това отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и следователно проверките на място бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП. (23) След оповестяването един индийски съдействащ производител поиска изчисляване не неговия дъмпингов марж. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено. (24) Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвиденo в известието за започване. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установен контакт, не оказа съдействие по време на настоящото разследване. (25) Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици отговориха на въпросника. (26) Беше установен контакт с всички известни ползватели и асоциации на ползватели при започването на процедурата. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки зaявиха интерес и предоставиха коментари. (27) Проверка на получената информация (28) Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни: а) Производители от Съюза – Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия; – Equipolymers, Италия, Германия; – Neo Group, UAB, Литва; – Novapet SA, Испания. б) Производители износители в Индия: – Dhunseri Petrochem & TEA Ltd, Калкута; – Reliance Industries Ltd, Нави Мумбай. в) Производител в Малайзия: – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Шах Алам, Селангор. г) Производител в Тайланд: – Indorama Polymers Pcl, Банкок. д) Ползватели в Съюза – Coca-Cola Europe, Белгия; – Nestle Waters France, Франция. Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ 1. Разглеждан продукт (29) Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, извършено през 2007 г. и споменато по-горе в съображение 2, а именно полиетилентерефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или по-висок, съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд. 2. Сходен продукт (30) Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт и полиетилентерефталатът, произвеждани и продавани на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и полиетилентерефталатът, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ДЪМПИНГА 3. Предварителни забележки (31) В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повторно възникване на дъмпинга. (32) В случай на неоказване на съдействие, както при Индонезия и Тайван, се наложи да се използват налични факти съгласно член 18 от основния регламент. По отношение на Малайзия и Тайланд беше използвана информацията, предоставена от оказалите съдействие дружества, както и наличните факти. (33) По време на ПРП общият обем на вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави, според данните на Евростат, възлиза на 126 500 тона, което представлява 4,5 % от пазарния дял на Съюза. (34) По отношение на развитието на производствения капацитет и вътрешното потребление в засегнатите държави, беше използван доклад относно състоянието на пазара, включен в искането, както и публично достъпна информация, например профили на дружества, публикувани в интернет, и проверени отговори на въпросника от оказалите съдействие дружества. 4. Индия 4.1. Предварителни забележки (35) Както бе споменато по-горе, седем индийски производители износители оказаха съдействие и трима от тях бяха подбрани за представителната извадка. Тъй като беше установено, че едно от включените в извадката дружества е изнасяло само незначителни обеми от разглеждания продукт по време на ПРП, впоследствие проверките на място бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП. (36) По време на ПРП вносът от Индия възлиза на 97 000 тона, които представляват 76 % от общия внос от засегнатите в настоящото преразглеждане страни и 3,4 % от пазарния дял на Съюза. Двамата включени в извадката производители износители от Индия трябваше да поемат ангажимент за спазване на минимален ценови праг и беше установено, че спазват минималната цена на вноса (наричана по-долу „МЦВ“) по време на ПРП. Тъй като те представляват почти целия износ от Индия, пазарният им дял съответства почти точно на пазарния дял на цяла Индия. 4.2. Дъмпинг на вноса през ПРП 4.2.1. Нормална стойност (37) Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент най-напред беше извършена проверка за всеки от включените в представителната извадка производители износители от Индия дали продажбите на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза. (38) Впоследствие бяха установени онези видове от сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от производителите износители с като цяло представителни вътрешни продажби, които са идентични или пряко съпоставими с видовете на продукта, продавани за износ в Съюза. (39) Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на всеки оказал съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен делът на рентабилните продажби към независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през ПРП. (40) Тъй като беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на всички видове на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на ПРП. 4.2.2. Експортна цена (41) Тъй като всички експортни продажби на разглежданите продукти се осъществяваха пряко към независими купувачи в Съюза, експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени. 4.2.3. Сравнение (42) Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на еднакво ниво на търговия. (43) В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които са повлияли на цените и на тяхната сравнимост. За целта под формата на корекции бяха отчетени разликите по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, финансовите разходи и разходите за опаковане, за комисиони и отстъпки в случаите, когато е доказано влиянието върху сравнимостта на цените. (44) Един производител износител поиска корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени по схема за възстановяване на мита, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза. Разследването обаче показа, че не е съществувало съответствие между стойността за възстановяване на митото, изчислена като фиксиран процент от стойността франко борд на изнасяните продукти, и за действително платеното мито върху внесени суровини, които се съдържат в изнасяния продукт. В действителност беше установено, че дори износители, които работят изцяло с местни суровини и следователно не внасят суровини, имат право да се ползват от схемата за възстановяване на мита. Поради това твърдението беше отхвърлено. 4.2.4. Дъмпингов марж (45) Както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг, който възлиза на 4,8 % и 6,6 % съответно за двамата включени в представителната извадка производители износители, които са изнасяли за ЕС по време на ПРП, въпреки факта, че двете дружества са били длъжни да да поемат ангажимент за минимален ценови праг. (46) След оповестяването един производител износител заяви, че изчислението на дъмпинговия марж въз основа на продажбите на вътрешния пазар за период от четири месеца вместо за целия период на ПРП е необоснован и твърди, че той е бил изкуствено завишен. Следва да се отбележи, че в контекста на преразглеждането с оглед изтичане срока на действие мерките или се запазват, или се отменят, но не могат да бъдат изменяни. Освен това са били сравнявани въпросните четири месеца, тоест по един месец за всяко тримесечие, съответно нормалната стойност и експортните цени за същите месеци. Следователно обективното сравнение е било гарантирано. Поради това твърдението беше отхвърлено. 4.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени (47) В допълнение към установяването на наличие на дъмпинг през ПРП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. (48) В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемa и цените на дъмпинговия внос от Индия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари, производствения капацитет и свръхкапацитета на индийските производители, които са на разположение за износ. (49) Анализът по-долу се основава главно на проверените отговори на въпросника и данните от пазарното проучване, съпоставени с публично достъпната информация. 4.3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Индия (50) Вносът от Индия в Съюза се е удвоил през разглеждания период и е достигнал около 97 000 тона по време на ПРП, които представляват 3,5 % от общото потребление в ЕС по време на ПРП. (51) През разглеждания период цените на вноса показват колебания и следват същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като цяло цените на вноса са нараснали с 29% от 2008 г. до ПРП. Не беше установено подбиване на цената по време на ПРП. 4.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари (52) По време на ПРП индийските експортни цени за трети страни като цяло бяха по-ниски в сравнение с тези на вътрешния пазар. Тази ценова разлика достигаше до 7,5 % от равнището на експортните цени. (53) Индийските експортни цени за трети страни като цяло са под ценовото равнище на индийския износ за Съюза, в подкрепа на заключението, че пазарът на Съюза е привлекателен, тъй като може да генерира по-високи приходи. Въпреки това, поради тази разлика в ценовата политика, не може да се изключи, че цените за Съюза могат да паднат още повече, ако мерките бъдат отменени. (54) След оповестяването един производител износител заяви, че оценката на привлекатеността на пазара на Съюза е била повлияна от съществуването на поет ангажимент, което означава, че той е могъл да изнася само при високи цени. Въпреки това сравнението на минималната вносна цена, наложена с поетия ангажимент за износ на цена фрако завода за Съюза през осемте месеца, за които е установено, че производителят е изнасял за Съюза, разкрива, че експортната цена за Съюза е била със средна стойност значително по-висока от МВЦ, което свидетелства за ценова политика, незначително повлияна или напълно независима от поетия ангажимент. От това следва, че съществуването на поет ангажимент като такова не е променило достигнатото заключение относно привлекателността на пазара на Съюза. Поради това аргументът беше отхвърлен. (55) Производствен капацитет и свръхкапацитет на индийските производители, които са на разположение за износ (56) По време на ПРП Индия е имала на разположение за износ производствен капацитет от 700 000—900 000 тона и производствен свръхкапацитет от 200 000—300 000 тона. (57) Съгласно информацията, събрана по време на разследването, индийският капацитет се очаква допълнително да се увеличи и да достигне около 1 600 000—1 800 000 тона до 2014 г. Това увеличение се очаква да бъде много по-рязко в сравнение с увеличението на потреблението на вътрешния пазар. В резултат на това свръхкапацитетът над вътрешното търсене се очаква да достигне около 600 000—700 000 тона през 2014 г., които съответстват на около 21 до 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП. Отбелязва се също така, че в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу Индия, като по този начин потенциално се намаляват пазарите на разположение за индийския износ. (58) Съществува вероятност износът за Съюза да нарасне, ако мерките бъдат отменени, като се имат предвид по-специално по-високите ценови равнища на пазара на Съюза и обема на пазара с голямо потребление. От друга страна, не може да се изключи, че производителите износители биха намалили допълнително своите експортни цени за Съюза и че следователно дъмпингът, наблюдаван по време на ПРП, ще се увеличи. (59) Един производител износител заяви, че производственият капацитет в Индия, който е на разположение за износ, ще намалява след 2014 г., следователно настоящата ситуация ще бъде само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на капацитета на разположение за износ след 2014 г. е съвпаднал с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на капацитета, който е на разположение за износ. След оповестяването един производител износител заяви, че не може да бъде избегнат значителен временен свръхкапацитет на разположение за износ, дължащ се на факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно аргументите не обосновават свръхкапацитета на разположение за износ, посочен в съображение 55 по-горе. Във всеки случай и в този контекст причината за свръхкапацитета на разположение за износ не е от значение. Поради това твърдението беше отхвърлено. (60) Някои страни твърдят, че свръхкапацитетът на разположение за износ, който се формира в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този свръхкапацитет не е правилно оценен от Комисията. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета на разположение за износ е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. (61) Един производител износител заяви, че Турция и Южна Африка са доста маловажни експортни пазари и възрази срещу тълкуването от страна на Комисията на съществуващите мерки за търговска защита срещу Индия в тези страни като показател, че Индия би осъществила дъмпинг по отношение на разглеждания продукт на пазара на Съюза. Според оценката на Комисията въведените в Турция и Южна Африка мерки за търговска защита срещу вноса от Индия потенциално намаляват пазарите на разположение за индийския износ. Освен това, ако твърдението, че Турция и Южна Африка са маловажни експортни пазари беше вярно, нарастващият свръхкапацитет в Индия предполага вероятността от увеличен износ за Съюза дори в отсъствието на мерки за търговска защита, наложени от Турция и Южна Африка. Поради това твърдението беше отхвърлено. 4.3.3. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга (62) Въз основа на гореизложеното и по-специално поради продължаващия дъмпинг и големия свръхкапацитет, може да се направи заключението, че значителен обем от вноса от Индия вероятно ще бъде насочен към пазара на Съюза на дъмпингови цени, ако се допусне изтичане на срока на мерките, следователно съществува вероятност от продължаване на дъмпинга. 5. Индонезия 5.1. Предварителни забележки (63) Нито един от петте известни индонезийски производители износители не оказа съдействие при разследването и следователно анализът на вероятността от продължаване на дъмпинга беше извършен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (64) Според Евростат обемът на вноса от Индонезия по време на ПРП е възлизал на 253 тона, представляващи близо до 0 % от общия внос от страни, засегнати от настоящото преразглеждане, и близки до 0 % по отношение на пазарния дял на Съюза. 5.2. Дъмпинг на вноса през ПРП (65) С оглед на липсата на сътрудничество и въз основа на данните в искането за преразглеждане, вносът от Индонезия е бил осъществяван на дъмпингови цени, с дъмпингов марж от 10,8 %. 5.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени (66) В допълнение към установяването на наличие на дъмпинг през ПРП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. (67) В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос с произход от Индонезия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари, и производственият капацитет и свръхкапацитетът на индонезийските производители, които са на разположение за износ. 5.3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Индонезия (68) Вносът от Индонезия в Съюза остана на много ниско равнище през целия разглеждан период. Не е бил осъществен внос през 2008 г. През 2009 г. вносът е възлизал на приблизително 400 тона, като през 2010 г. се е увеличил на около 1000 тона и отново е спаднал на 253 тона по време на ПРП. Съответният пазарен дял от общото потребление на Съюза на този внос е бил близко до 0 % през целия разглеждан период. (69) През 2009 г. и 2010 г., индонезийските цени на вноса са били средно по-високи от цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. По време на ПРП, въпреки че средната индонезийска цена на вноса беше малко по-ниска от тази на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, тези ценови равнища биха могли да се считат за сходни. Не беше установено подбиване на цената по време на ПРП. 5.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари (70) Както данните, предоставени в искането за преразглеждане, така и официалният уебсайт на Индонезия, представящ статистически данни за търговията, обхващат по-широка продуктова гама от разглеждания продукт. Следователно цените на експортните пазари на трети държави не могат да бъдат надеждно определени. (71) Поради липсата на сътрудничество също така не беше възможно да се установи цената на вътрешния пазар. 5.3.3. Производствен капацитет и свръхкапацитет на разположение за износ (72) Предвид факта, че не е оказано съдействие от страна на Индонезия, развитието на производствения капацитет и вътрешното търсене беше установено въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, изменени след предоставена от заявителя информация по време на разследването, съгласно която единственото планирано нарастване на капацитета, предвидено в искането за преразглеждане, няма да се осъществи. Новите данни бяха съпоставени с публично достъпна информация, като профили на дружества, публикувани в интернет. Въз основа на горепосоченото производственият капацитет в Индонезия изглежда запазва същото ниво от 400 000—600 000 тона през целия разглеждан период. Производственият свръхкапацитет на разположение за износ през разглеждания период непрекъснато е намалявал, достигайки 65—70 % от общия капацитет на страната по време на ПРП, представляващ 9—11 % от общото потребление в ЕС. В прогнозния капацитет не се предвижда нарастване поне до 2014 г. В същото време потреблението в Индонезия се очаква да нарасне. В резултат на това делът на производствения капацитет, на разположение за износ се очаква да намалее и да представлява само много малка част от общото потребление на Съюза по време на ПРП. 5.3.4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга (73) С оглед на гореизложеното, по-специално констатациите относно очакваното развитие на капацитета, беше счетено, че няма вероятност индонезийските производители износители да възобновят износа на вредоносни количества на дъмпингови цени към пазара на Съюза в краткосрочен до средносрочен план, ако мерките бъдат отменени. 6. Малайзия 6.1. Предварителни забележки (74) Само единият от двамата известни производители износители оказаха съдействие при разследването, но бе установено, че не са осъществявали износ за Съюза по време на ПРП. Този производител представлява около 20 % от общия производствен капацитет в Малайзия по време на ПРП. Информацията, предоставена от оказалия съдействие производител от Малайзия, е била използвана във връзка с анализа на ценовото поведение на малайзийския вътрешен пазар, както и на пазари на други трети държави. (75) Констатациите също така бяха основани на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. на данните в искането за преразглеждане, както и на публично достъпна информация, като например профили на дружества, публикувани в интернет. (76) По време на ПРП вносът в Съюза от Малайзия възлиза на 17 000 тона, което представлява 13 % от общия внос от страните, засегнати от настоящото преразглеждане, и близо 0,6 % от пазарния дял на Съюза. 6.2. Дъмпинг на вноса през ПРП (77) Въз основа на искането за преразглеждане вносът от Малайзия е извършван на дъмпингови цени с дъмпингов марж в размер на 6,7 %. (78) Тъй като съдействащият производител не е изнасял за Съюза по време на ПРП, не беше възможно да се изчисли дъмпингов марж за това дружество. Въпреки това беше изчислена нормална стойност въз основа на неговите продажби на вътрешния пазар, а сравнението на тази нормална стойност с цената на вноса от Малайзия в Съюза по данни на Евростат дава число, което съответства на дъмпинговия марж, посочен в съображение 75. 6.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени (79) В допълнение към установяването на наличие на дъмпинг през ПРП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. (80) В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос с произход от Малайзия, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари, и производственият капацитет и свръхкапацитетът на малайзийските производители, които са на разположение за износ. 6.3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Малайзия (81) Вносът от Малайзия в Съюза е нараснал през разглеждания период от около 8000 тона на 17 000 тона, след рязък спад през 2009 г. и 2010 г. Въпреки общото увеличение на вноса от Малайзия, пазарните дялове остават близо 0 %, с изключение на ПРП, когато са достигнали 0,6 %. (82) През разглеждания период цената на вноса показва колебания и следва същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като цяло цените на вноса са нараснали с 25 % от 2008 г. до ПРП. Не беше установено подбиване на цената по време на ПРП. 6.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари (83) По време на ПРП съдействащият производител износител е изнасял 300 до 500 тона от сходния продукт за други трети държави. Анализът на тези продажби показва, че по време на ПРП малайзийските експортни цени за трети страни като цяло са били по-високи от тези на вътрешния пазар. Тази ценова разлика е възлизала на 5—10 %. 6.3.3. Производствен капацитет и свръхкапацитет на разположение за износ (84) Общият производствен капацитет в Малайзия е бил около 100 000—300 000 тона по време на ПРП на основата на данни от искането за преразглеждане, съпоставени с публично достъпна информация, като профили на дружества, публикувани в интернет. Производственият свръхкапацитет на разположение за износ през разглеждания период непрекъснато е намалявал и е достигнал около 52—55 % от общия капацитет на страната по време на ПРП, представляващ 3—4 % от общото потребление в ЕС. Според същите източници се очаква производственият капацитет да остане на това равнище най-малко до 2014 г., докато вътрешното потребление се очаква да нарасне. Следователно делът на производствения капацитет на разположение за износ се очаква да намалее и да възлиза на 2—3 % от общото потребление на Съюза по време на ПРП. Следователно не се очаква, че обемът на вноса от Малайзия значително ще нарасне, ако мерките бъдат отменени. 6.3.4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга (85) С оглед на гореизложеното, по-специално констатациите относно очакваното развитие на капацитета, беше направено заключението, че няма вероятност малайзийските производители износители да възобновят износа на вредоносни количества на дъмпингови цени за пазара на Съюза в краткосрочен до средносрочен план, ако мерките бъдат отменени. 7. Тайван 7.1. Предварителни забележки (86) Нито един от четирите тайвански производители износители не оказа съдействие при разследването и следователно анализът на вероятността от продължаване на дъмпинга беше извършен въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (87) По време на ПРП обемът на вноса в Съюза от Тайван е възлизал на 12 000 тона, което представлява 9,7 % от общия обем на вноса от държавите, засегнати от настоящото преразглеждане, и около 0,4 % от пазарния дял на Съюза. 7.2. Дъмпинг на вноса през ПРП (88) С оглед на липсата на сътрудничество и въз основа на данните в искането за преразглеждане вносът от Тайван беше извършен на дъмпингови цени с дъмпингов марж от 12 %. (89) След оповестяването някои от страните твърдят, че за изчисляването на дъмпинговия марж Комисията е трябвало да използва цените на вътрешния пазар и експортните цени на тайванският производител на ПЕТ, който е подал заявление за преразглеждане на „новоизносител“ съгласно член 11, параграф 4 основния регламент[18] , за когото периодът на разследване съвпада с ПРП на предишната процедура. Трябва обаче да се отбележи, че въпросният производител не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Информацията, предоставена в контекста на разследването, може единствено да бъде използвана за целта, за която е била поискана. Следователно информацията, получена по време на горепосоченото преразглеждане на „новоизносител“, не може да бъде използвана в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. Освен това най-малкият производител на ПЕТ в Тайван и неговите експортни продажби за Съюза представляват само незначчителен дял от общия тайвански износ през ПРП. Поради това твърдението беше отхвърлено. Твърди се, че като цяло вносът от Тайван през ПРП не е бил дъмпингов. Въпреки това се напомня, че нито един от тайванските производители износители не е оказал съдействие и следователно дъмпингът не можеше да бъде определен въз основа на данните, предоставени от тези производители износители. Следователно твърдението, че не е съществувал дъмпинг не беше обосновано чрез доказателства и беше отхвърлено. 7.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени (90) В допълнение към установяването на наличие на дъмпинг през ПРП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. (91) В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос с произход от Тайван, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари, и производственият капацитет и свръхкапацитетът на тайванските производители, които са на разположение за износ. 7.3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Тайван (92) Вносът от Тайван в Съюза е нараснал през разглеждания период от около 10 000 тона на 12 000 тона, след спад през 2009 г. и 2010 г. Въпреки общото увеличение на вноса от Тайван пазарните дялове са останали близки до 0 %, а през ПРП са достигнали 0,4 % от общото потребление на Съюза по време на ПРП. (93) През разглеждания период цените на вноса показват колебания и следват същите тенденции като продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като цяло цените на вноса са нараснали с 27% от 2008 г. до ПРП. Не беше установено подбиване на цената по време на ПРП. 7.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари (94) Статистическите данни от тайванската Служба за външна търговия показват, че продажбите за трети страни са осъществявани в голям обем, който представлява близо 60 % от общия производствен капацитет по време на ПРП. (95) Според същия източник сравнението на средната експортна цена с нормалната стойност, която се съдържа в искането за преразглеждане, показва, че експортните цени за трети страни като цяло са били по-ниски в сравнение с тези на вътрешния пазар. Тази ценова разлика е достигала до 12 % от равнището на експортните цени. (96) Статистическите данни от тайванската Служба за външна търговия показват, че средната експортна цена за трети страни е била под цената на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза. Ценовата разлика е възлизала на около 7 % от експортните цени. По време на ПРП бе установено, че средната цена на износа за Съюза е по-висока от средната цена на износа за други трети страни. Разликата е възлизала на до 5,5 % от цената на износа за други трети страни. Следователно има стимул да се изнася за Съюза, когато преобладаващото равнище на цените на промишлеността на Съюза е по-високо. Това предполага, че ако мерките бъдат отменени, както и във връзка с големия свръхкапацитет на разположение за износ (вж. съображения 97—98 по-долу), съществува вероятност тайванските износители да изнасят полиетилентерефталат на дъмпингови цени и в количества над нивата, които има вероятност да нанесат вреда на Съюза. (97) След оповестяването една заинтересована страна оспори използването от страна на Комисията на статистически данни на тайванската Служба за външна търговия въз основа на твърдението, че продуктовият код не съвпада с разглеждания продукт. Действително Тайван и Съюзът използват различни единици за измерване на вискозитета, а именно „вътрешен вискозитет“ в Тайван и „коефициент на вискозитет“ в Съюза. Въпреки това чрез използването на математическото съотношение на двата начина на измерване може да се достигне заключението, че тайванският продуктов код съответства на разглеждания продукт. Поради това твърдението беше отхвърлено. 7.3.3. Производствен капацитет и свръхкапацитет на разположение за износ (98) Предвид факта, че не е оказано съдействие от страна на Тайван, развитието на капацитета и вътрешното търсене беше установено въз основа на данните, съдържащи се в искането за преразглеждане, съпоставени с публично достъпната информация, като профилите на дружества, публикувани в интернет. (99) Общият производствен капацитет в Тайван е бил около 1 000 000—1 200 000 тона по време на ПРП. Производственият свръхкапацитет на разположение за износ остана стабилен през първите три години от разглеждания период и се увеличи по време на ПРП, когато представляваше около 80 % от общия капацитет на страната по време на ПРП и 28—33 % от общото потребление в Съюза по време на ПРП. Според същите източници се очаква производственият капацитет значително да се увеличава, най-малко до 2014 г., докато вътрешното потребление се очаква да нарасне съвсем слабо. Следователно делът на производствения капацитет, на разположение за износ, се очаква да нарасне до 1 200 000—1 300 000 тона, представляващи 42—47 % от общото потребление на Съюза по време на ПРП. (100) Това показва, че тайванските производители износители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и че съществува вероятност износа за Съюза да се увеличи, ако мерките бъдат отменени. По-специално ценовото равнище на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е по-високо от експортните цени на Тайван на експортните пазари на трети държави, което прави пазара на Съюза по-привлекателен, отколкото пазарите на други трети държави. От друга страна не може да се изключи, че за да получат пазарен дял, някои износители могат да намалят експортните си цени за Съюза. Освен това в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу Тайван. Това намалява свободния достъп до други потенциални пазари на разположение за тайванския износ. (101) Някои заинтересовани страни твърдят, че в Тайван не съществува неизползван капацитет, който да даде възможност за значително увеличаване на износа за Съюза. Освен това се твърди, че основните пазари за износ на тайванското производство на полиетилентерефталат са азиатско-тихоокеанския регион и Северна и Южна Америка. CIF цените на вноса на полиетилентерефталат от Тайван са по-високи от тези на всички други основни източници на внос в Съюза, а мерките в сила по отношение на вноса на ПЕТ с произход от Тайван са много ниски и изтичането на срока на тяхното действие няма да доведе до значителни разлики в цените. (102) Трябва да се отбележи, че нито един от тайванските производители износители не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. Освен това констатациите, описани в съображения 97—98 по-горе, сочат противното. Въз основа на това твърденията, направени от въпросните страни, трябва да бъдат отхвърлени. (103) След оповестяването тези страни отново настояха на значението на азиатско-тихоокеанския и южноамериканския региони като експортни пазари, твърдейки, че тези пазари биха привлекли значителен дял от прогнозното увеличение на тайванския свръхкапацитет на разположение за износ. В подкрепа на твърдението си страните предоставиха относителните стойности на производствения капацитет и търсенето на вътрешния пазар през 2012 г. и 2020 г. за двата региона. Следва да се отбележи, че ситуацията през 2020 г. няма връзка с настоящото преразглеждане и че използването на 2012 година като част от сравнението означава да се пренебрегне значението на нарастването на капацитета през ПРП и до 2012 г. Поради това твърдението беше отхвърлено. (104) Освен това някои страни твърдят, че свръхкапацитетът на разположение за износ, който се е формирал в Тайван, би трябвало да отчита нарастващото търсене на пазарите на трети държави. В резултат на това те твърдят, че свръхкапацитетът на разположение за износ не е бил правилно оценен. Както вече беше посочено в съображение 58 по-горе, разследването не стигна до заключението, че целият капацитет на разположение за износ е бил насочен към Съюза. Не беше заявено по никакъв начин, че целият свръхкапацитет на разположение за износ е щял да бъде насочен към Съюза. Въз основа на наличните данни е разумно да се стигне до извода, че с оглед на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на цените и размера, както и големия обем на свръхкапацитета на разположение за износ, количествата, които вероятно ще бъдат насочени към пазара на Съюза се очаква да надминат нивата, които има вероятност да нанесат вреда. Освен това се напомня, че нито един от тайванските производители на ПЕТ не е оказал съдействие и не са налични точни цифри относно действителното производство и капацитет, както и относно вътрешните и експортни продажби. Следователно заключенията по отношение на продължаването на дъмпинга трябваше да бъдат основани на наличните факти, както са посочени в съображение 84 по-горе. В това отношение и с оглед на значителните количества на разположение за износ, както и с оглед на анализа на нивата на експортните цени за трети държави, включително ценовите равнища в Съюза в съображения 93—95 по-горе, е разумно да се вземе предвид пренасочването на износа от Тайван за Съюза на дъмпингови цени и в количества над нивата, които има вероятност да нанесат вреда, ако мерките бъдат отменени. Поради това твърдението беше отхвърлено. (105) Друга страна твърди, че адвалорното мито, приложимо спрямо Тайван през ПРП е много ниско и следователно не може да се стигне до заключението, че вносът от Тайван ще бъде на дъмпингови равнища, ако мерките бъдат отменени. Настоящият действащ дъмпингов марж е минималната цена на основа на адвалорното мито от 12,4 %. Фактът, че цените са били по-високи през ПРП и че вследствие на това хипотетичното адвалорно мито би било по-ниско, е без значение, защото не се взема предвид вероятното развитие на цените след ПРП, ако мерките бъдат отменени, както е посочено по-горе в съображения 94—98 по-горе. Този аргумент беше отхвърлен. 7.3.4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга (106) С оглед на големия и нарастващ капацитет, привлекателността на пазара на Съюза и на мерките, действащи в други трети страни, се стигна до заключението, че е много вероятно износът от Тайван да бъде пренасочен към Съюза на дъмпингови цени и в количества, които има вероятност да нанесат вреда, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. (107) След оповестяването едната страна твърди, че предполагаемото ниско равнище на антидъмпинговото мито през ПРП е трябвало да бъде взето предвид при анализа на вероятността от повторното възникване или продължаване на дъмпинга. Въпреки това следва да се отбележи, че нито един от производителите износители в Тайван не оказа съдействие и следователно твърдението, че дъмпинговите маржове през ПРП са били ниски не беше обосновано и беше отхвърлено. Напомня се, че дъмпинговият марж през ПРП е бил 12 % въз основа на наличните факти. Както е посочено по-горе в съображение 104, анализът на вероятното ценово развитие на тайванския износ, ако се допусне изтичане на срока на мерките, е показал вероятност от продължаване на дъмпинга. Поради това твърдението беше отхвърлено. 8. Тайланд 8.1. Предварителни забележки (108) Съдействие беше оказано само от един производител износител, който не е изнасял в Съюза по време на ПРП. Този съдействащ производител представлява около 25 % от общия производствен капацитет в Тайланд по време на ПРП. В Тайланд има трима други производители, които не оказаха съдействие. Констатациите следователно се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. (109) През ПРП износът за Съюза е възлизал на 727 тона, което представлява 0,6 % от общия внос от страните, засегнати от настоящото преразглеждане, и е близо 0 % от пазарния дял на Съюза. 8.2. Дъмпинг на вноса през ПРП (110) Според искането за преразглеждане, вносът в Съюза се е осъществявал на дъмпингови цени с дъмпингов марж в размер на 14,1 %. (111) Тъй като съдействащият производител не е изнасял за Съюза по време на ПРП, не беше възможно да се изчисли дъмпингов марж за това дружество. Въпреки това беше изчислена нормална стойност въз основа на неговите продажби на вътрешния пазар, а сравнението на тази нормална стойност с цената на вноса от Тайланд в Съюза по данни на Евростат дава число, което съответства на дъмпинговия марж, посочен в съображение 108 по-горе. 8.3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени (112) В допълнение към установяването на наличие на дъмпинг през ПРП бе проучена и вероятността от продължаване на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени. (113) В това отношение бяха анализирани следните елементи: обемът и цените на дъмпинговия внос с произход от Тайланд, привлекателността на пазара на Съюза и на други трети пазари, и производствения капацитет и свръхкапацитетът на тайландските производители, които са на разположение за износ. 8.3.1. Обем и цени на дъмпинговия внос от Тайланд (114) Вносът от Тайланд в Съюза се е задържал на незначително равнище през целия разглеждан период, като през 2009 г. и 2010 г. не е осъществен никакъв внос. По време на ПРП вносът се е увеличил от около 500 тона през 2008 г. на около 700 тона, което представлява близо 0 % от потреблението на Съюза по време на ПРП. (115) През разглеждания период цените на вноса са се увеличили от около 980 EUR/тон през 2008 г. на около 1300 EUR/тон по време на ПРП, тоест с 32 %. Не беше установено подбиване на цената по време на ПРП. 8.3.2. Привлекателност на пазара на Съюза и на други трети пазари (116) По време на ПРП беше установено, че средната цена на вътрешния пазар на единствения съдействащ производител износител е по-ниска от средната цена, начислявана от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Ценовата разлика е възлизала на 9 %. (117) Беше установено, че съдействащият производител износител е изнасял за пазарите на трети страни, различни от Съюза. Средната му експортна цена за тези пазари, на базата на цена франко завода, е била по-ниска от нормалната стойност. Ценовата разлика е възлизала на около 10,8 % от средната експортна цена. (118) Износът от съдействащия производител износител за други трети държави е бил извършван на цени под ценовото равнище на промишлеността на Съюза в Съюза. Ценовата разлика е възлизала на 6,6 % от експортните цени на пазарите на трети страни. 8.3.3. Производствен капацитет и свръхкапацитет на разположение за износ (119) Производственият капацитет на Тайланд бе установен въз основа на информацията, предоставена в искането за преразглеждане, публично достъпна информация, като например профилите на дружества, публикувани в интернет и отговорите на въпросника на оказалото съдействие дружество. (120) Производственият капацитет в Тайланд е нараснал значително през разглеждания период и е надхвърлял над три пъти потреблението на вътрешния пазар в Тайланд по време на ПРП. Общият производствен капацитет в Тайланд е бил около 700 000—900 000 тона по време на ПРП. Производственият свръхкапацитет на разположение за износ през разглеждания период непрекъснато е намалявал, достигайки 70—75 % от общия капацитет на страната по време на ПРП, представляващ 17—22 % от общото потребление в ЕС. Това показва, че Тайланд е експортно ориентирана държава, и че тайландските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби. Разследването показва, че капацитетът ще се увеличи допълнително до 2014 г. до 800 000—1 000 000 тона. В същото време и според същия източник търсенето на вътрешния пазар няма да се увеличи със същото темпо и ще остане на сравнително ниско ниво. Като следствие от това свръхкапацитетът над вътрешното търсене се очаква да нарасне значително до около 700 000—800 000 тона в близко бъдеще, което представлява 25—30 % от общото потребление на Съюза по време на ПРП. Освен това в Турция и Малайзия са въведени мерки за търговска защита срещу Тайланд като по този начин се намалява свободният достъп до потенциални пазари на други трети държави, които са на разположение за износ. С оглед на значителните количества на разположение за износ, както и с оглед анализа на нивата на експортните цени за трети държави, включително ценовите равнища в Съюза в съображения 114—116 по-горе, е разумно да се вземе предвид пренасочването на износа от Тайланд за Съюза на дъмпингови цени и в количества над нивата, които има вероятност да нанесат вреда, ако мерките бъдат отменени. (121) След оповестяването тайландското Министерство на външната търговия заяви, че сравнението на производствения капацитет и търсенето на вътрешния пазар е трябвало да бъде извършено на ниво региона на АСЕАН. Отбелязва се, че тайландското правителство не е подкрепило твърдението си с доказателства, следователно няма основание да се променят заключенията, достигнати въз основа на свръхкапацитета на разположение за износ в Тайланд. 8.3.4. Заключение относно вероятността от продължаване на дъмпинга (122) С оглед на големия и нарастващ капацитет, привлекателността на пазара на Съюза и на мерките, действащи в други трети страни, се достигна до заключението, че е много вероятно износът от Тайланд да бъде пренасочен към Съюза на дъмпингови цени и в количества, които има вероятност да нанесат вреда, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА 1. Производство и промишленост на Съюза (123) Сходният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“. (124) Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепиха разследването. Още един известен производител от Съюза не оказа съдействие при настоящото преразглеждане. (125) Цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП. (126) Следва да се отбележи, че пазарът на ЕС за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чието седалище е разположено извън ЕС. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Нови продукти, като рециклирани и екологично съобразни ПЕТ, продължават да се разработват в паралел със сравнително неотдавна възникналия отрасъл за рециклиране. (127) След оповестяването някои страни твърдят, че описанието на състоянието на промишлеността на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ. Нито един от тези факти не противоречи на описанието, предоставено в съображение 124, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е оповестено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 209 по-долу. Оценката на въздействието на защитения от конкуренция пазар е анализирана в съображения 203—205 по-долу. (128) Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза, е изготвена представителна извадка от четирима производители от Съюза, която представлява над 50 % от производството и продажбите на цялото производство на Съюза на сходния продукт по време на ПРП. Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА 1. Потребление на Съюза (129) Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза — чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане. (130) След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП. Таблица 1 Потребление || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем (в тонове) || || || || Потребление || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Индекс || 100 || 102 || 102 || 98 Източник: Отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане || 2. Внос от засегнатите държави 2.1. Натрупване (131) Преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, приети през 2007 г., по отношение на вноса на ПЕТ, с произход от Индия, Тайван, Тайланд, Малайзия и Индонезия беше оценен кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Беше проучено дали кумулативната оценка е подходяща и за настоящото разследване. (132) В това отношение беше установено, че дъмпинговият марж, определен за вноса от Индия, Тайван, Тайланд, Индонезия и Малайзия, e над нивото de minimis. По отношение на обема на вноса за пазара на Съюза той е бил над незначителните нива само за Индия. В случая с Тайван, Тайланд, Индонезия и Малайзия обемите на вноса са били под нивото de minimis. Беше направен анализ на предполагаемите експортни обеми за всяка държава, в случай че мерките бъдат отменени. Този анализ показа, че вносът от Тайван и Тайланд, за разлика от Индонезия и Малайзия, най-вероятно ще нарасне до равнища над достигнатите през ПРП, и вероятно ще надхвърли прага прага на пренебрежимост , ако мерките бъдат отменени (вж. съображения 102 и 118). По отношение на Индонезия и Малайзия бе констатирано, че вносът в Съюза е незначителен през разглеждания период, а потенциалният свръхкапацитет на разположение за износ — много нисък. Поради това не е много вероятно в краткосрочен план ситуацията да се промени. (133) Като се има предвид фактът, че обемът на дъмпинговия внос от Индонезия и Малайзия през ПРП е бил незначителен и е малко вероятно той да се увеличи поради причините, обяснени в съображение 130 по-горе, беше счетено, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на вноса от Малайзия и Индонезия. (134) Що се отнася до вноса от Индия, Тайван и Тайланд, следва да се отбележи, че ПЕТ е продукт, силно зависим от определена суровина, със сходни химични и технически характеристики независимо от произхода. С оглед на това се счита, че внесеният ПЕТ е взаимозаменяем с видовете ПЕТ, произведен в Съюза. Освен това те са били предлагани на пазара на Съюза през същия период. Поради тази причина се счита, че внесеният ПЕТ с произход от Индия, Тайван и Тайланд се е конкурирал с ПЕТ, произведен в Съюза. (135) Въз основа на гореизложеното се счита, че определените в член 3, параграф 4 от основния регламент критерии са изпълнени по отношение на Индия, Тайван и Тайланд. Поради това вносът от тези три държави бе разглеждан кумулативно. Тъй като критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, не са изпълнени по отношение на Малайзия и Индонезия, вносът с произход от тези две държави се разглежда отделно. (136) След оповестяването едната страна възрази срещу кумулативната оценка на вноса от Тайланд и вноса от Индия и Тайван, докато вносът от Малайзия и Индонезия не е бил включен в кумулативната оценка. Твърди се, че Тайланд е бил в позиция подобна на тази на Малайзия и Индонезия, следователно е трябвало да бъде разглеждан по подобен начин. Напомня се, че с оглед на свръхкапацитета на разположение за износ, установен в Тайланд (вж. съображение 118 по-горе), критериите, посочени в член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени. Не е било възможно паралелното разглеждане на Тайланд, Малайзия и Индонзия, тъй като последните две държави не разполагат със свръхкапацитет на разположение за износ, подобен на този, установен в Тайланд. Поради това коментарът на страната беше отхвърлен. 3. Внос от Индия, Тайван и Тайланд 3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса (137) Въпреки действащите мерки вносът от Индия, Тайван и Тайланд се е удвоил през разглеждания период. Това се дължи главно на увеличението на вноса от Индия, който се е увеличил от 46 313 тона през 2008 г. на 96 678 тона през ПРП от общо 109 633 за трите въпросни държави. (138) Пазарният дял на вноса от Индия, Тайван и Тайланд се е увеличил съответно от 2,0 % през 2008 г. до 3,9 % по време на ПРП. Вносът от Индия е достигнал пазарен дял от 3,5 % през ПРП, значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %) (139) Средната цена се задържа на 1290 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 23-процентно увеличение през разглеждания период, което е реализирано след първоначалния спад от 20 % през 2009 г. Таблица 2 Внос от Индия, Тайван и Тайланд || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса от Индия, Тайван и Тайланд (в тонове) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Пазарен дял на вноса от Индия, Тайван и Тайланд || 2,0% || 1,8% || 3,1% || 3,9% Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Цена на вноса (EUR/тон) || 1049 || 838 || 1031 || 1290 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Източник: Евростат 3.2. Подбиване на цените (140) С оглед на липсата на съдействие от страна на тайванските производители износители подбиването на цените по отношение на вноса от Тайван трябваше да бъде определено въз основа на статистически данни за вноса (Евростат). Като се има предвид, че съдействащият тайландски износител не е изнасял за Съюза по време на ПРП, и в този случай подбиването на цените по отношение на вноса от Тайланд трябваше да бъде установено въз основа на статистически данни за вноса (Евростат). За Индия изчислението се основава на данни, събрани и проверени на място. Продажните цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. През ПРП не беше установено подбиване за нито една от засегнатите държави. 4. Внос от Малайзия и Индонезия 4.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса (141) Обемът на вноса от Малайзия се е удвоил през разглеждания период, въпреки спада от 70 % до 2010 г. Вносът от Индонезия е останал незначителен. Обемът на вноса за двете държави е останал под нивото de minimis. (142) Пазарният дял на Малайзия съответно се е увеличил от 0,3 % на 0,6 %. Пазарният дял на Индонезия е останал близо 0 % през разглеждания период. (143) Средната цена за Малайзия се е задържала на 1299 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 25-процентно увеличение, което е реализирано през последните две години на разглеждания период, след първоначалния спад с 28 % в периода между 2008 г. и 2009 г. Средната единична цена за Индонезия е била 1304 EUR/тон през ПРП. Това отразява 34 % увеличение между 2009 г. и ПРП. Индонезия не е изнасяла за ЕС през 2008 г. Таблица 3 || Внос от Малайзия || || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП || Обем на вноса (в тонове) || 8213 || 2028 || 308 || 16 628 || Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Цена на вноса (EUR/тон) || 1038 || 751 || 942 || 1299 || Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Пазарен дял на вноса || 0,3% || 0,1% || 0,0% || 0,6% || Източник: Данни на Евростат || || || || || || || || Таблица 4 || Внос от Индонезия || || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП || Обем на вноса (в тонове) || - || 408 || 991 || 253 || Индекс (2009 г. = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Цена на вноса (EUR/тон) || - || 973 || 1,222 || 1,304 || Индекс (2009 г. = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Пазарен дял на вноса || - || 0,01% || 0,03% || 0,01% || Източник: Данни на Евростат || || || || || 4.2. Подбиване на цените (144) С оглед на липсата на съдейсвтие от страна на индонезийските производители износители подбиването на цените по отношение на вноса от Индонезия трябваше да бъде определено въз основа на статистически данни за вноса (Евростат). Като се има предвид, че посочените съдействащи износители от Малайзия не са изнасяли за Съюза, и в този случай подбиването на цените по отношение на вноса от Малайзия трябваше да бъде установено въз основа на статистически данни за вноса (Евростат). Продажните цени на промишлеността на Съюза са били цените за независимите клиенти, коригирани при необходимост до ниво франко завод. През ПРП не беше установено подбиване на цените и за двете държави. 5. Внос от други трети държави 5.1. Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан (145) Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки е намалял с 69 % през разглеждания период въпреки увеличението с 49 % през 2009 г. Единствен вносът от Китай е останал непроменен. (146) Пазарният дял на въпросните държави е намалял от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП). (147) Средната цена достига 1258 EUR/тон през ПРП — 5,5% под цената за единица продукция на промишлеността на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г. Таблица 5 Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове) || 8,2% || 12,0% || 6,5% || 2,6% Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Цена на вноса (EUR/тон) || 1016 || 789 || 949 || 1258 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Източник: Евростат || || || || 5.2. Внос от други трети държави без действащи мерки (148) Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. Между 2009 г. и ПРП Оман е бил най-големата държава износител за Съюза. (149) Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея възлиза на 4 % през ПРП — 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г. (150) Средната цена достига 1273 EUR/тон— 4,3 % под средната цена за единица продукция на промишлеността на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена на вноса от Оман е била 1310 EUR/тон през ПРП, 1,5 % под единичната цена на промишлеността на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея е била 1294 EUR/тон през ПРП — 2,7 % под цената за единица продукция на промишлеността на Съюза. Таблица 6 Внос от други трети държави || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса от други трети държави (в тонове) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Пазарен дял на вноса от други трети държави || 9,7% || 16,3% || 16,1% || 15,8% Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Цена на вноса (EUR/тон) || 1156 || 879 || 997 || 1273 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Главни износители (в тонове) Оман || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Южна Корея || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Русия || 546 || 546 || 3 || 50 427 Мексико || 2650 || 1879 || 29 039 || 29 409 Саудитска Арабия || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Други || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Източник: Евростат (151) След оповестяването някои страни твърдят, че Комисията е пропуснала да оцени въздействието на вноса от Южна Корея. Напомня се, че мерките срещу Южна Корея са изтекли през 2012 г. Преди изтичането на антидъмпинговите мита, над 99 % от вноса от тази държава е бил осъществяван със ставка на митото от 0 %. По тези причини вносът от Южна Корея е включен в анализа заедно с вноса от държави без действащи мерки (съображения 202 и 212 по-долу). Твърдението беше отхвърлено като необосновано. 6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (152) В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период. (153) За целите на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища: – макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от последиците на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на промишлеността на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и публично достъпни статистически данни; – микроикономическите показатели (запаси, средни единични цени, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) на ниво включени в извадката производители от Съюза бяха оценени въз основа на предоставената от тях информация. (154) Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Обектът е бил придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата. (155) На първо място следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на сходния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което предизвиква покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза спада рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза декларират форсмажорно обстоятелство, което на свой ред води до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ. 7. Коментари на страните (156) Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу. (157) Някои страни твърдят, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се твърди, че събраната информация е неточна и непълна, като се има предвид, че представените данни са били обобщени за всяка включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надлежно и е проверена „на място“. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за промишлеността на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След оповестяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделен субект в нея. Този коментар беше разгледан на етап изготвяне на извадката, както е посочено в съображение 20 по-горе. (158) Същите страни твърдят, че Комисията се е опитала да запълни предполагаемите пропуски в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително е изпратила допълнителни въпросници, но те са били адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза. След оповестяването някои страни повториха твърдението си без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните беше отхвърлено. (159) Освен това същите страни твърдят също, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 19 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е изключена от откритото досие. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на заинтересованите страни статутът на поверителност на предоставената информация бе преразгледан и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след консултация и одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено. (160) Някои страни заявиха, че методологията, използвана за оценка на вредата, е била в нарушение на член 11, параграф 9 от основния регламент, тъй като докато определянето на вредата в рамките на първоначалното разследване, приключено през 1999 г., се е основавало на кумулативна оценка на вноса от шест държави, настоящата оценка не включва вноса от Южна Корея, за която се твърди, че е най-големият доставчик на Съюза и държавата с най-голям капацитет за износ и най-ниски експортни цени в сравнение с други държави, засегнати от настоящото преразглеждане. (161) В този контекст следва да се отбележи, че в рамките на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, приключено през 2007 г. Дъмпинговият внос от Южна Корея не е бил включен в кумулативната оценка, като се има предвид, че беше установено, че не всички условия на член 3, параграф 4 от основния регламент са били изпълнени по отношение на този внос. Освен това следва да се отбележи, че настоящото преразглеждане не обхваща вноса от Корея, тъй като срокът на действие на мерките срещу Южна Корея е изтекъл. В заключение се счита, че няма промяна в методологията, тъй като кумулативната оценка е използвана в рамките на текущото преразглеждане по отношение на вноса от всички държави, които отговарят на критериите за такава оценка в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент. Следователно този аргумент на страните трябва да се отхвърли. 8. Макроикономически показатели 8.1. Производство (162) В съответствие със загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. Настъпил е и допълнителен спад през ПРП. Таблица 7 Общо производство в Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Производство (в тонове) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Индекс (2008 г.=100) || 100 || 91 || 96 || 89 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане || || 8.2. Производствен капацитет и използване на капацитета (163) Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което бе частично компенсирано от откриването на нови заводи. (164) Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличено използване на капацитета се наблюдава в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 124 по-горе. Таблица 8 Производствен капацитет и използване на капацитета || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Производствен капацитет (тонове) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Индекс || 100 || 87 || 84 || 77 Използване на капацитета || 75% || 77% || 85% || 86% Индекс || 100 || 104 || 114 || 116 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане 8.3. Обем на продажбите (165) Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин като производството се е свило със 6 % през разглеждания период. Таблица 9 Общо продажби на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Продажби (в тонове) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Индекс || 100 || 89 || 95 || 94 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане 8.4. Пазарен дял (166) След първоначален спад от 13 % през 2009 г., промишлеността на Съюза отново зае част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период. Таблица 10 Пазарен дял на промишлеността на Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Пазарен дял на промишлеността на Съюза || 80% || 70% || 74% || 77% Индекс || 100 || 87 || 93 || 97 Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат 8.5. Растеж (167) Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който промишлеността на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, промишлеността на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временен недостиг на суровината (пречистена терефталова киселина) в Съюза, както и на световния пазар. 8.6. Заетост и производителност (168) Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът бе постоянен през съответния период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 161 по-горе). В контекста на нарастващата производителност, този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза. (169) През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производителността е намаляла с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на промишлеността на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производителността се е увеличила, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г. Таблица 11 Заетост и производителност || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Брой служители || 2060 || 1629 || 1449 || 1218 Индекс || 100 || 79 || 70 || 59 Производителност (тон/заето лице) || 1130 || 1294 || 1545 || 1698 Индекс || 100 || 115 || 137 || 150 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане || || 8.7. Размер на действителния дъмпингов марж (170) Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж върху вноса от засегнатите държави върху промишлеността на Съюза и предвид ценовата чувствителност на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за незначително. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. В случай че се допусне да изтече срокът на действие на мерките, е вероятно дъмпинговият внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на размера на дъмпинговия марж ще бъде значително. 8.8. Възстановяване от последиците на предишен дъмпинг (171) Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на промишлеността на Съюза, след налагането на окончателни антидъмпингови мерки през 2000 г. те също така свидетелстват, че промишлеността на Съюза е все още уязвима. 9. Микроикономически елементи 9.1. Запаси (172) Нивото на запасите е било с 24 % по-високо през ПРП спрямо нивата им през 2008 г. Въпреки това, запасите запазиха установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %. Таблица 12 Запаси || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Крайни запаси || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Индекс || 100 || 106 || 105 || 124 Източник: Отговори на въпросника. 9.2. Развитие на цените (173) Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който основно се дължи на икономическата криза, цените през 2010 г. достигнаха близо до равнището от 2008 г. Последвало е рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което е довело до 25 % увеличение през разглеждания период. (174) Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочаквано развитие на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 153 по-горе), рекордните цени на памука доведоха до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално пречистена терефтална киселина (ПТК), доведе до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия Изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент бе допълнително подсилено от временния недостиг на ПТК в Съюза поради обявените форсмажорни обстоятелства от един от производителите на ПТК в Съюза. Таблица 13 Единични продажни цени в Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Единична продажна цена (EUR/тон) || 1066 || 891 || 1045 || 1330 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Източник: Отговори на въпросника. || || || || 9.3. Фактори, които засягат продажните цени (175) Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ)), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия петрол. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ. (176) Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната промишленост, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука. 9.4. Възнаграждения (177) Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе). Таблица 14 Възнаграждения || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Заплати (средно на лице) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Индекс || 100 || 103 || 101 || 93 Източник: Отговори на въпросника. 9.5. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (178) Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са се подобрили значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от -7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от -9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. е отбелязана особено ниска производителност от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва липсата на силна взаимозависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе. (179) Благодарение на развитието на световните пазари в началото на 2010/2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, промишлеността на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП. (180) Една от заинтересованите страни твърди, че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на промишлеността на Съюза. (181) В това отношение е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза е била в състояние да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на споменатото развитие на пазара. Въз основа на статистическите данни относно развитието след ПРП, предоставени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са спаднали през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 153) и че е малко вероятно те да се повторят, следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на промишлеността на Съюза. Таблица 15 Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Рентабилност на продажбите на Съюза || -7,9% || 1,6% || 4,8% || 5,3% Индекс || 100 || 221 || 261 || 267 Възвръщаемост на инвестициите || -9,6% || 2,3% || 8,9% || 10,6% Индекс || 100 || 224 || 292 || 310 Източник: Отговори на въпросника. 9.6. Паричен поток и способност за привличане на капитали (182) Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява последното подобряване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Таблица 16 Паричен поток || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Паричен поток (в евро) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 % от оборота || -5,9% || 4,5% || 8,3% || 7,5% Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Източник: Отговори на въпросника. (183) Не са съществували конкретни признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи. 9.7. Инвестиции (184) Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени. Таблица 17 Инвестиции || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Инвестиции (в хиляди евро) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Индекс || 100 || 7 || 22 || 65 Източник: Отговори на въпросника. 10. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза (185) Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на промишлеността на Съюза са намаляли. Пазарният дял на промишлеността на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността. (186) В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показват признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили. (187) Като цяло икономическото състояние на промишлеността се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в началото на 2010/2011 г. (вж. съображение 153 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на промишлеността на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП. (188) С оглед на горепосочения анализ състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно. (189) След оповестяването някои страни оспориха заключението, че промишлеността на Съюза е все още нестабилна, като твърдят, че промишлеността на Съюза е добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че, както е посочено по-горе (съображение 185), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания пер