[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 16.12.2008

COM(2008) 870 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

относно селективността на риболова с трал на атлантическа треска в Балтийско море

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

относно селективността на риболова с трал на атлантическа треска в Балтийско море

1. Цел и увод

В член 7 от Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд се изисква Комисията да представя на Съвета „ (…) въз основа на информацията, получена от Научно-техническия и икономически комитет по рибарство (…), оценка на селективността по отношение на атлантическата треска на активните съоръжения, утвърдени като подходящи за риболов на треска.“ Съгласно приложното поле на член 7 са обхванати единствено съоръженията, използвани при риболов с трал.

Оценката засяга тралове, датски грибове и подобни съоръжения с размер на отвора ≥ 105 mm с изходен прозорец Bacoma или торба T90 (в които отворите на торбата и на удължението са обърнати на 90 ° ); тези са двете системи за селективност, използвани при риболова на атлантическа треска в Балтийско море. Подробните описания на двете допълнителни съоръжения за прикрепване са дадени в допълнението към горепосочения регламент.

Оценката бе проведена от Международния съвет за изследване на морето (ICES)[1]. Научно-техническият и икономически комитет по рибарство (STECF)[2] бе приканен да даде своето становище за оценката. Настоящият доклад предлага обобщение на становищата на ICES и STECF, както и сравнение на селективността на торба T90 и на изходен прозорец Bacoma. В него се дава и обосновка за увеличаване на селективността, първи набор от предложения как да бъде направено това и път за бъдещото развитие.

2. Заключенията и препоръките на ICES и STECF

ICES заключава, че и двата модела — на Bacoma и на T90 са действително селективни и осигуряват дължина на задържане (L50=50 % от рибата с тази дължина ще бъде задържана в мрежата), еквивалентна на настоящия минимален размер при разтоварване (MLS) за атлантическата треска от 38 cm. Не съществуват ясни доказателства за различия в селективността на двете съоръжения. Допълнителни забележки на ICES засягат предимствата и недостатъците на двете съоръжения в практическо отношение, забелязани ползи за качеството на рибата или горивната ефективност. ICES препоръчва също допълнителни изследвания и анализи.

STECF подкрепя констатациите на ICES и заключава, че не е било възможно въз основа на наличната информация да се отговори на въпроса дали траловете на Bacoma и T90 имат сходни селективни свойства или не. STECF отбелязва също, че „ сегашната схема на експлоатация на атлантическата треска при риболов с трал позволява експлоатацията на млада треска. В резултат на това използването на запасите от атлантическа треска в Балтийско море не е оптимално. Подобрена схема за експлоатация с намалена смъртност на младите екземпляри не само ще осигури по-високи добиви, но и ще допринесе за възстановяването на източния запас на атлантическа треска. Поради това STECF препоръчва да се обмислят мерки за подобряване на схемата за експлоатация на атлантическата треска в Балтийско море.“

3. Подробен анализ на оценката

3.1. Селективност

Заключенията за селективността са основани на по-ранен анализ, проведен от ICES[3], поради липсата на по-скорошни изследвания за селективността, особено за Bacoma. ICES все пак взема предвид предварителните резултати от две неотдавнашни полско и германско изследвания относно селективността, провеждани основно с T90[4].

Съгласно заключенията на ICES прозорецът Bacoma или торбата T90 осигуряват L50 от 38―40 cm, което е еквивалентно на MLS за атлантическа треска от 38 cm. За T90 предварителният анализ на германските и полските данни дава L50 от около 41 cm и селективни интервали от 4,8 до 6,5 cm. Като цяло не може да бъде открита разлика в селективността между двете съоръжения, но все пак такава не може да бъде изключена.

3.1.1. Роля на броя на отворите по периферията на торбата

При по-ранния анализ, извършен от ICES, се използват стари данни за торби T90. По-голямата част от тези данни получени при опити с торби с по-висок брой на отворите по периферията отколкото сегашния законов максимум от 50. Все пак анализ с моделиране, извършен неотдавна в Дания[5], и други научни доклади показват, че периферията на торбата има голямо значение за селективността независимо от това дали тя е със стандартни ромбовидни отвори или T90. Намаляването на броя на отворите по периферията на торбата значително увеличава селективността. Следователно е вероятно селективността на торба T90, определена в по-ранния анализ (с по-голям брой на отворите) да е по-ниска от сегашната селективност на T90. Посочените по-горе неотдавнашни изследвания, проведени от Полша и Германия по отношение на T90, подкрепят тази теория.

3.1.2. Роля на обема на улова и на неговия състав

Обемът на улова и неговият състав могат да въздействат върху селективността съответно на съоръженията на Bacoma и T90. Има данни от наблюдатели и рибари, че сегашният прозорец Bacoma работи относително добре, когато уловът е по-малък от приблизително два тона на замятане. Когато уловът е по-голям и особено когато в него преобладава треска с размер около минималния при разтоварване, селективните характеристики по отношение на размера са незадоволителни. Това съответства на предишни изследвания и е свързано с размера на прозореца Bacoma.

За T90 изследванията на торбата показват, че селективността не зависи до такава степен от обема на улова, а по-скоро от неговия състав. Високата концентрация на писиеви риби в торбата намалява селективността на мрежата за атлантическата треска. Следователно ICES препоръчва да се обмислят допълнителни технически мерки като забрана за риболов с незабавен ефект в зони с висока концентрация на писиеви риби или на треска с по-малък от изисквания размер.

3.1.3. Минимален размер при разтоварване (MLS)

И при двете съоръжения Bacoma и T90 L50 е еквивалентна на MLS за треска от 38 cm.

Понастоящем L25 (25 % от рибата с тази дължина ще бъде задържана в мрежата) съвпада с дължината на атлантическата треска в интервала от около 35—38 cm за Bacoma и T90, което би било по-селективна цел за управление.

3.1.4. Изхвърляне

Оцененото количество на изхвърляния от всички риболовни дейности спрямо западния и източния запас от треска в Балтийско море е предоставено от Работната група за оценка на риболовната дейност в Балтийско море на ICES (WGBFAS). Съгласно техния последен доклад[6] изхвърлянията са нараснали от 1600 тона през 2005 г. до над 4000 тона годишно през 2006 и 2007 г. ICES счита, че вероятната причина за това увеличаване на изхвърлянията е значителният брой на рибите, излюпени през 2003 г. и 2005 г., които са станали част от запаса, подлежащ на улов, но са били с размер малко над MLS.

Степента на изхвърляне за треската в Балтийско море сега се оценява на около 10 % от улова по тегло. Една увеличена селективност би намалила този процент и би позволила по-добро възстановяване на запасите и по-висок улов.

3.2. Допълнителни аспекти

3.2.1. Приемане сред рибарите

От цялата налична информация изглежда, че има ясно противопоставяне в предпочитанията на съоръжения между държавите-членки.

- датските и шведските рибари определено предпочитат да използват прозорец Bacoma;

- рибарите от други държави-членки, особено от Полша и Германия, считат торбата T90 за по-привлекателна алтернатива.

Изглежда, че никой от вариантите не е перфектен за оптимизиране на улова или свеждане до минимум на изхвърлянията, но и двата са по-приемливи за рибарите от простото увеличаване на размера на отвора.

3.2.2. Допълнителни съоръжения за прикрепване

В член 5 от Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета са описани няколко законни допълнителни съоръжения за прикрепване, които могат да имат неблагоприятно въздействие върху селективността или могат да бъдат прикрепени по незаконен начин, за да се ограничи отвора на мрежата. Използването на чефери в долната част, големи „помощни“ поплавъци, закрепени за въжето на торбата, преградна мрежа и опасващи въжета могат да въздействат на селективността в зависимост от това как са закрепени. Продължаващата нужда от такива допълнителни съоръжения с цел укрепване и безопасност следва да бъде оценявана като се имат предвид неблагоприятните им ефекти върху селективността.

3.3. Следващи изследвания, препоръчани от ICES и STECF

ICES и STECF препоръчват провеждането на изследвания с цел увеличаване на знанията за прозореца Bacoma и торбата T90 и изясняване на разликата между тях. Списъкът на предложените изследвания е следният:

- структурирани експерименти, специално предназначени за сравняване на селективността между торбите T90 и прозорците Bacoma и за оценяване на ефекта на дебелината на кордата, периферията на торбата и размера на отвора;

- изследвания за селективността при увеличаване на размера на улова и на неговия състав за торби Bacoma и T90;

- изследване на потенциала за допълнителни технически мерки като забрана с незабавен ефект или затваряне на зони в Балтийско море;

- надлежен преглед на потенциалното въздействие на заобикалянето на правилата съгласно информацията от държавите-членки;

- преглед на сегашните регламенти по отношение на разрешените допълнителни съоръжения за прикрепване например чеферите, помощните поплавъци и др. с цел да се установи дали все още има нужда от тяхното използване.

4. Заключения на Комисията

Комисията счита, че независимо че равнищата на изхвърляне са сравнително ниски при риболова с трал на атлантическа треска в Балтийско море, съществува поле за увеличаване на селективността и за други мерки за намаляване на изхвърлянията. Като взема предвид препоръката на STECF „ да се обмислят мерки за подобряване на схемата за експлоатация на атлантическата треска в Балтийско море “, Комисията би желала да проучи възможността за увеличаване на селективността при риболова с трал на атлантическа треска в Балтийско море и за избягване на изхвърлянията.

Комисията вижда настоящата благоприятна тенденция при източния запас от треска в Балтийско море като възможност за увеличаване на селективността без големи икономически загуби за риболовната промишленост в Балтийско море. Полузатвореното Балтийско море с преобладаващи едновидови риболовни дейности представлява също подходящ кандидат за управление при интегрален екосистемен подход със значително намалени равнища на изхвърляне за стопанските и нестопанските видове. Средносрочните и дългосрочните последствия от такъв подход следва да бъдат по-високи квоти за улов и по-добри в екологично и икономическо отношение риболовни дейности.

Неотдавна Комисията получи подкрепа от Регионалния консултативен съвет за Балтийско море (BSRAC)[7],[8] за намаляване на изхвърлянията и подобряване на селективността в Балтийско море. Комисията признава, че има много възможни мерки за този подход включително разширяването на прозорците Bacoma, увеличаване на размера на отворите при T90, увеличаване на размера на отворите при прозореца Bacoma, увеличаване на размера на всички отвори, намаляване на броя на отворите по периферията на торбата, пилотна схема за избягване на улавянето на млада треска, забрани за риболов с незабавен ефекти др. Комисията приветства по-нататъшни инициативи от страна на държавите-членки и от RAC за Балтийско море в този контекст и ще уреди срещи с държавите-членки и RAC за Балтийско море за обсъждане на пилотни проекти, чрез които ще се оценяват различните мерки. Комисията ще разглежда резултатите от пилотните проекти за намаляване на изхвърлянията и подобрена селективност, ще предлага целите и вероятните нови регулаторни мерки, ако и когато счете за необходимо.

В този контекст Комисията би желала да посочи, че Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство предвижда няколко разпоредби, които могат да бъдат ползвани от държавите-членки за целите на увеличаването на селективността. Между тях има промени в риболовното съоръжение, помощ за оборудване за намаляване на въздействието върху нестопанските видове, помощ за по-малки кораби за подобряване на управлението и контрола на достъпа до някои риболовни зони и помощ за колективни действия като пилотни проекти. Комисията следователно приканва държавите-членки да използват съществуващите средства за насърчаване на пилотни проекти за подобряване на селективността при риболовните дейности в Балтийско море.

[1] ICES, 8,3,3,3 (2007). Отговор на ICES до ЕС относно селективността на активните съоръжения за риболов на атлантическа треска в Балтийско море.

[2] STECF (2008) Работен документ на службите на Комисията: Становище на Научно-техническия и икономически комитет по рибарство относно селективността на активните съоръжения за риболов на атлантическа треска в Балтийско море.

[3] ICES (2004) Доклад на работната група на ICES-ФАО за риболовните технологии и поведението на рибата (WGFTFB), 20—23 април 2004 г., Gdynia, Полша ICES CM 2004/B:05.189 pp; ICES (2005) Доклад на работната група на ICES-ФАО за риболовните технологии и поведението на рибата (WGFTFB), 18—22 април 2005 г., Рим, Италия. ICES CM 2005/B:04.283 pp

[4] Moderhak W., 2007 г. Selectivity in trawl fisheries for cod – assessment of the selectivity on cod of active gears for which cod is recognised as target species according to Article 7 of Council Regulation (EC) No 2187/2005. Съобщение от Полша до Европейската комисия. 16 август 2007 г.

Wienbeck H., 2007 г. 579 Cruise Report of FRV Solea от 7.9.2007—28.9.2007 г. Institute for Fishery Technology & Fishery Economics, Хамбург, Германия. В подготовка.

[5] Herrmann B., Priour D., and Krag L.A., 2007 г. Simulation-based study of the combined effect on cod-end size selection of turning meshes by 90° and reducing the number of meshes in the circumference for round fish. Fisheries Research 84 (2007) стр. 222—232.

[6] ICES CM 2008 / ACOM : 06

[7] BSRAC (2008) Препоръки за риболова на рибните видове в Балтийско море през 2009 г.

[8] Baltic Sea RAC (2008) Коментари по Консултативния документ на Комисията относно изхвърлянията.