BG    BG BG 
 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 12.3.2009 
SEC(2009) 270  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
 
Придружителен  документ  към 
Съобщението  на Комисията  до Европейския  парламент , Съвета , Европейския  
икономически  и социален  комитет  и Комитета  на регионите  
 
относно  прилагане  на възможностите  на информационните  и комуникационни  
технологии  за улесняване  на прехода  към енергийно  ефективна  икономика  с 
ниска  въглеродна  интензивност   
  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
 
  
{COM(2009) 111 окончателен } 
{SEC(2009) 268} {SEC(2009) 269}
 
BG 2   BG РЕЗЮМЕ  НА  ОЦЕНКАТА  НА  ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
След  като Европейската  комисия  прие  първото  Съобщение  относно  използването  на 
информационни  и комуникационни  технологии  (ИКТ ) за постигане  на енергийна  
ефективност1, в един  продължителен  период  на обществено  обсъждане , проучване  и 
експертен  принос  бе изяснено  как ИКТ  могат  да спомогнат  за подобряване  на 
енергийната  ефективност  и, в един  по-широк  аспект  — за поставяне  на европейската  
икономика  и общество  на една  енергийно  по-ефективна  основа . При опитите  за 
количествено  изразяване  на този потенциал  стана  ясно , че именно  въпросът  за 
количественото  изразяване , измеримостта  и отчитането  в практически  всички  
икономически  и обществени  сектори  представлява  един  от най-големите  проблеми  за 
осъществяване  на подобрения  в енергийната  ефективност , но същевременно  е една  от 
най-големите  възможности  за сектора  на ИКТ  да допринесе  за постигане  на целите  на 
ЕС за енергийна  ефективност . Обсъждането  показа  също  и готовността  на някои  групи  
от заинтересовани  страни  да поемат  инициативи  в контекста  на политическа  рамка  на 
равнището  на ЕС. Вече  съществуват  и могат  да бъдат  допълнително  засилени  редица  
инициативи  за фирмени  и градско -областни  партньорства .  
Определяне  на проблема  
Ключовият  проблем , идентифициран  при Оценката  на въздействието , е следният : при 
все, че вече съществуват  много  съответни  ИКТ  инструменти  и технологии  и може  да се 
постигне  тяхната  пазарна  жизнеспособност , те не са навлезли  в масова  употреба  и 
поради  това не може  да бъде  реализиран  пълният  потенциал  на ИКТ  за подобряване  на 
енергийната  ефективност . Бяха  идентифицирани  редица  препятствия /бариери  за по-
бързото  разпространение  на ИКТ  инструменти  и на основаващи  се на ИКТ  новости  — 
както  в самия  сектор  на ИКТ , така и в основните  енергопотребяващи  сектори  в 
икономиката  и извън  нея (фирми , домакинства , публични  администрации  на всички  
нива ): липса  на осведоменост  и на видимост  на съответната  информация , липса  на 
общи  методики  и инструменти  за измерване , количествено  изразяване  и управление  
(особено  на сложни  системи ), инвестиционни  проблеми , въпроси  във връзка  с 
оперативната  съвместимост  и стандартизацията , бавно  възприемане  на новостите , 
липса  на междусекторни  партньорства  и ограничено  прилагане  на 
екологосъобразността  при обществените  поръчки  (green public procurement).  
Европейската  комисия  е въвела  в областта  на енергийната  ефективност  както  
регулаторни , така и нерегулаторни  мерки  и продължава  да засилва  тяхното  действие . 
Въпреки  това, в преразгледания  План  за действие  за енергийна  ефективност2 е 
отбелязано , че по-голямата  част от държавите -членки  все още не са поели  по пътя , 
който  може  да ги доведе  до постигане  на двадесетпроцентната  цел за енергийната  
ефективност , поради  което  е необходимо  ускоряване  на съответните  дейности . Една  
конкретна  инициатива  за прилагане  на ИКТ  за постигането  на енергийна  ефективност  
може  да изиграе  допълваща , осигуряваща  възможности  и подсилваща  роля  за 
дейностите  за постигане  на целта  за 2020 г. в областта  на енергийната  ефективност .  
                                                 
1 COM (2008) 241 от 13 май 2008 г.: Подобряване  на енергийната  ефективност  чрез 
информационните  и комуникационните  технологии  
2 COM (2008) 772: Communication Energy Efficiency: delivering the 20% target ( Съобщение  относно  
енергийната  ефективност : как да бъде  изпълнена  двадесет  процентната  цел) 
 
BG 3   BG Субсидиарност  
Съществуващите  предизвикателства  са междусекторни , трансгранични  и действително  
глобални . Проблемите  продължават  да съществуват  във всички  държави -членки . Дори  
и в тези държави -членки , които  са осъществили  най-голям  напредък  и са положили  
най-големи  самостоятелни  усилия  за подпомагане  на постигането  на целите  в областта  
на енергийната  ефективност , очевидно  е, че пазарът  не може  достатъчно  бързо  да 
преодолее  установените  препятствия . При тези условия  са необходими  общи  усилия  на 
европейско  равнище , които  могат  да улеснят  появата  на рамкови  условия  за 
стопанската  реализация  на енергийно  ефективни  решения  в производствените  процеси  
и режимите  на стопанското  и битовото  енергопотребление . Наличието  на европейска  
координация  може , също  така, да даде  възможност  за полезни  взаимодействия  
(synergies) между  дейностите  на национално  и областно  равнище . Общопризнато  е, че 
международните  институции  имат  полезно  въздействие  при осигуряването  на 
независими  платформи  за обмен  между  заинтересовани  страни  и в поемането  на 
ключова  водеща  роля . В настоящия  контекст  бяха  направени  изрични  призиви  от 
страна  на промишления  отрасъл  за водеща  роля  от страна  на ЕС в разглежданата  
област . 
Цели  
Основната  цел е да се използват  възможностите  на ИКТ  да допринесат  за постигане  на 
целите  на ЕС в областта  на енергетиката  и изменението  на климата , чрез едно  по-
широко  и по-бързо  въвеждане  на основаващи  се на ИКТ  новости , както  в самия  сектор  
на ИКТ , така и по отношение  на други  дейности  с голямо  енергопотребление  и да се 
направят  първите  стъпки  (измерване  и осведоменост ), които  биха  дали  възможност  за 
структурен  преход  към едно  енергийно  ефективно  информационно  общество  с ниска  
въглеродна  интензивност .  
Общи  политически  варианти  
Бяха  разгледани  следните  четири  общи  политически  варианти :  
– Вариант  1: без допълнителни  действия  от страна  на ЕС; 
– Вариант  2: засилване  на сътрудничеството  и партньорството  в 
съществуващите  рамки , което  да бъде  подробно  разгледано  във второ  
Съобщение   
– Вариант  3: Препоръка  на Комисията  относно  прилагане  на възможностите  
на информационните  и комуникационни  технологии  за улесняване  на 
прехода  към енергийно  ефективна  икономика  с ниска  въглеродна  
интензивност   
– Вариант  4: регулаторни  и законодателни  мерки .  
Вариант  4 бе отхвърлен  на ранен  етап от оценката . Прилагането  на един  регулаторен  
подход  неизбежно  би довело  до по-големи  разходи  и административни  тежести , по-
специално  за малките  и средните  предприятия , и това би ограничило  по неподходящ  
начин  дейностите  в една  силно  иновационна  област . Нещо  повече , би било  неуместно  
да се налагат  строги  регулаторни  мерки  на сектора  на ИКТ  на настоящия  етап, като се 
има предвид , че други  сектори  не са били  досега  предмет  на специално  насочена  
регулаторна  намеса  за намаляване  на тяхното  енергопотребление .  
При оценката  на Вариант  1 бе достигнато  заключението , че сега действащите  
инициативи  — било  под формата  на съществуващи  политически  инструменти  или на 
доброволни  инициативи , подети  от различни  участници  — ще подобрят  енергийната  
 
BG 4   BG ефективност , но в недостатъчна  степен  за решаването  на ключовите  проблеми , които  са 
отбелязани  в оценката  на въздействието , като по този начин  съществува  риск , че 
практическите  реализации  ще бъдат  бавни  и разпокъсани  от гледна  точка  на 
постигането  на двадесетпроцентната  цел за 2020 г. в областта  на енергийната  
ефективност .  
При Вариант  2 има съсредоточаване  върху  засилване  на научно -изследователските  
работи  по Рамковата  програма  и по Програмата  за конкурентоспособност  и иновации  
(CIP) и върху  оползотворяване  на възможностите  за предтърговски  обществени  
поръчки , в съответствие  с рамковата  инициатива  i2010.  
Вариант  3 отива  по-далеч  от възможностите  за координиране  на съществуващите  рамки  
за политики , научни  изследвания  и иновации  и формулира  нови  въздействия , като 
например  препоръки  за по-широк  кръг  заинтересовани  страни , включително  на сектора  
на ИКТ , държавите -членки , областните  и местните  власти  и градовете . Препоръката  би 
била  придружена  от мерки  за подпомагане , които  Европейската  комисия  може  да 
реализира , с оглед  да бъде  улеснено  нейното  прилагане .  
Вариантите  2 и 3 бяха  оценени  по предварително  определени  критерии , както  и в 
сравнение  с Вариант  1. Оценката  показа , че насоченият  към по-широк  кръг  от 
заинтересовани  страни  подход , при който  се изграждат  нови  партньорства  и усилията  
се насочват  преди  всичко  към подобрения  в сферата  на енергопотреблението , а не 
толкова  към научни  изследвания  и към съществуващите  рамки  на равнище  ЕС, може  да 
доведе  до повече  ползи  и до по-бързо  постигане  на целите . По тази причина  Вариант  3 
бе избран  да бъде  предпочетен .  
Анализ  на подвариантите  за Препоръка  на Комисията   
Предпочетеният  политически  подход  бе анализиран  по-подробно  по отношение  на 
конкретните  препоръки , които  би могло  да бъдат  направени . Бяха  предложени  и 
анализирани  препоръки  с различно  ниво  на амбициозност . Някои  мерки  бяха  
отхвърлени  поради  съответните  високи  разходи , трудна  изпълнимост  или голям  риск  да 
не бъдат  спазвани . Предпочетените  подварианти  за Препоръка  на Комисията  са 
насочени  към сектора  на ИКТ , към ключовите  енергопотребяващи  сектори  
(транспортна  логистика , сгради  и строителство  и крайно  енергопотребление ), както  и 
към местните  и областните  власти . Тяхната  цел е да се катализира  желаната  промяна  
чрез нови  партньорства , възприемане  и използване  на общи  методики  и инструменти  за 
мониторинг , измерване , регулиране  и отчитане  на енергопотреблението . Секторът  на 
ИКТ  е призован  да поеме  водеща  роля  и да приеме  силно  амбициозни  цели  за 
енергийна  ефективност .  
Оценка  и мониторинг  
Предпочетеният  вариант  съдържа  риск  за неизпълнение , независимо  колко  ангажирани  
изглеждат  да са някои  сектори , градове  и фирми . За да може  да се оценява  напредъка  в 
прилагането  и необходимостта  от допълнителни  по-силни  мерки  в бъдеще , 
мониторингът  ще започне  веднага , а цялостна  оценка  ще бъде  направена  през 2012 г.