ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ Брюксел, 13.2.2017 COM(2017) 69 final ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ Доклад за последваща оценка на програмата „Основни права и гражданство“ (2007 – 2013 г.)



СЪДЪРЖАНИЕ 1 ВЪВЕДЕНИЕ 1.1 ЦEЛ НА ДОКЛАДА 1.2 МЕТОДОЛОГИЯ И ИЗТОЧНИЦИ НА ИНФОРМАЦИЯ 1.3 ОБЩ ПРЕГЛЕД НА ПРОГРАМАТА 2 РЕЗУЛТАТИ ОТ ОЦЕНКАТА 2.1 ЗНАЧЕНИЕ НА ПРОГРАМАТА 2.2 СЪГЛАСУВАНОСТ И ВЗАИМНО ДОПЪЛВАНЕ 2.3 ЕФЕКТИВНОСТ 2.4 УСТОЙЧИВОСТ И ПРИЕМСТВЕНОСТ 2.5 ЕФИКАСНОСТ И ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ОПРОСТЯВАНЕ 2.6 ЕВРОПЕЙСКА ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ 3 ЗАКЛЮЧЕНИЯ

1ВЪВЕДЕНИЕ 1.1ЦEЛ НА ДОКЛАДА

В Решението за създаване на програмата „Основни права и гражданство“ (ОПГ) от Комисията се изисква да представи последваща оценка за периода 2007—2013 г. Тази последваща оценка беше изготвена от независим външен оценител, подпомаган от служители на Комисията. Настоящият доклад е изготвен въз основа на тази оценка. Докладът е структуриран съгласно основните критерии за оценка и съответните въпроси. Те включват значение, съгласуваност и взаимно допълване, ефективност, въздействие и устойчивост, ефикасност и възможност за опростяване, и европейска добавена стойност. 1.2МЕТОДОЛОГИЯ И ИЗТОЧНИЦИ НА ИНФОРМАЦИЯ Настоящата окончателна оценка е изготвена въз основа на следното: всеобхватен преглед на наличната документация за 135 безвъзмездни средства за дейности и 34 безвъзмездни средства за оперативни разходи, финансирани от програмата „Основни права и гражданство“ в периода 2007—2013 г.; преглед на програмната документация, като например решението за създаване на програмата, годишните работни програми и поканите за представяне на предложения както във връзка с отпускането на безвъзмездни средства, така и във връзка с договорите за обществени поръчки; преглед на друга информация, налична онлайн — напр. документи на ЕС в областта на политиката, уебсайтове, решения за създаване на свързани програми на ЕС и т.н.; количествен анализ на 169-те проекта (безвъзмездни средства за дейности и безвъзмездни средства за оперативни разходи); анализ на 71 отговора на онлайн проучването, получени от бенефициерите на безвъзмездни средства по програмата „Основни права и гражданство“; писмените доклади от 17-те последващи интервюта с координатори на проекти/организации, получили безвъзмездни средства по програмата „Основни права и гражданство“ в периода 2007—2013 г.; четири интервюта за определяне на обхвата със служители на Комисията. 1.3ОБЩ ПРЕГЛЕД НА ПРОГРАМАТА Програмата „Основни права и гражданство“ беше създадена с Решение 2007/252/ЕО на Съвета от 19 април 2007 г. („решението за създаване на програмата“) за периода 2007—2013 г. като част от общата програма „Основни права и правосъдие“. В член 2 от решението за създаване на програмата са очертани четири общи цели: насърчаване на развитието на европейско общество, основаващо се на зачитането на основните права, така както е предвидено в член 6, параграф 2 от Договора за Европейския съюз, включително правата, произтичащи от гражданството на Съюза; укрепване на гражданското общество и насърчаване на открит, прозрачен и редовен диалог по отношение на основните права; борба срещу расизма, ксенофобията и антисемитизма и насърчаване на по-добро разбирателство между религиите и културите, както и по-голяма толерантност в рамките на Европейския съюз; подпомагане на контактите, обмяната на информация и изграждането на мрежи между съдебните и административните органи и юридическите професии, включително чрез подкрепа на обучението на магистрати, с цел по-добро взаимно разбирателство между тези органи и специалисти.

Общите цели на програмата допълват тези на Европейската агенция за основните права, създадена по силата на Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета, т.е. допринасят за развиването и изпълнението на политиките на Общността при пълно спазване на основните права. Дейностите по програмата „Основни права и гражданство“, както и по другите програми, съставляващи част от програмата „Основни права и правосъдие“, се финансират чрез следните механизми: безвъзмездни средства за дейности под формата на съфинансиране (до 80 % от общите разходи) за конкретни, транснационални проекти от интерес за Общността, представени от орган или друга организация на държава членка, международна или неправителствена организация, които могат да бъдат с максимална продължителност до две години; безвъзмездни средства за оперативни разходи, предоставящи финансова подкрепа (до 80 %) за дейностите на неправителствени или други организации, преследващи цели от общоевропейски интерес; безвъзмездни средства за оперативни разходи за съфинансиране на разходи, свързани с постоянната работна програма на конкретни организации, посочени в правното основание (Конференцията на европейските конституционни съдилища и Асоциацията на съветите на държавните и върховни административни съдилища на Европейския съюз); и договори на основата на търгове/обществени поръчки за извършването на конкретни дейности, предприети от Комисията, като: разработки и изследвания; анкети и проучвания на общественото мнение; определяне на показатели и общи методологии; събиране, разработка и разпространение на статистически данни; семинари, конференции и срещи на експерти, организиране на обществени кампании и мероприятия; създаване и поддържане на уебсайтове; подготовка и разпространение на информационни материали; подкрепа и ръководство на мрежи от национални експерти; и дейности по анализ, мониторинг и оценка, и т.н. Общият бюджет, разпределен за програмата „Основни права и гражданство“ за периода ѝ на изпълнение (от януари 2007 г. до декември 2013 г.), беше в размер на 94,8 милиона евро (вж. Таблица 1-1). Година Наличен бюджет за безвъзмездни средства и договори Проекти (безвъзмездни средства за дейности) Оперативни безвъзмездни средства Инициативи на Комисията Общ годишен бюджет Стойност (€) % Стойност (€) % Стойност (€) % Стойност (млн. евро) % 2007 г. 5 505 000 51,9 % 2 100 000 19,8 % 2 995 000 28,3 % 10,60 100 % 2008 г. 5 800 000 50,0 % 2 100 000 18,1 % 3 700 000 31,9 % 11.60 100 % 2009 г. 9 200 000 64,8 % 1 300 000 9,2 % 3 700 000 26,1 % 14.20 100 % 2010 г. 10 195 000 73,9 % 1 400 000 10,1 % 2 205 000 16,0 % 13,80 100 % 2011 г. 9 290 000 67,3 % 1 000 000 7,2 % 3 510 000 25,4 % 13,80 100 % 2012 г. 12 235 000 80,0 % 1 000 000 6,5 % 2 065 000 13,5 % 15,30 100 % 2013 г. 10 900 000 70,3 % 1 000 000 6,5 % 3 600 000 23,2 % 15,50 100 % 63 125 000 66,6 % 9 900 000 10,4 % 21 775 000 23 % 94,80 млн. ОПГ — Годишни работни програми (2007—2013 г.) В периода 2007—2013 г. Комисията публикува: пет покани за представяне на предложения за безвъзмездни средства за дейности (БСД): ОПГ/БСД 2007 г., 2008 г., 2009—2010 г., 2011—2012 г., 2013 г.; шест покани за представяне на предложения за безвъзмездни средства за оперативни разходи (БСОР): ОПГ/БСОР 2007 г. — финансова година 2008, ОПГ/БСОР 2008 г. — финансова година 2009, ОПГ/БСОР 2009 г. — финансова година 2010, ОПГ/БСОР 2010 г. — финансова година 2011, ОПГ/БСОР 2012 г. — финансова година 2012 и ОПГ/БСОР 2013 г. — финансова година 2013. Комисията също така финансира 111 инициативи на Комисията чрез процедури за обществени поръчки. В Таблица 1-2 е обобщен броят на различните дейности, които са били финансирани през всяка година от периода на изпълнение на програмата. 2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г. 2013 г. ОБЩО Безвъзмездни средства за дейности 18 26 49 42 Не е посочено 135 Оперативни безвъзмездни средства 3 7 4 6 0 10 4 34 Обществени поръчки 7 19 14 27 13 16 15 111

Повечето от безвъзмездните средства (46 %) бяха предоставени на национални неправителствени организации (НПО), включително платформи и мрежи на НПО. Следващият най-голям брой (19 %) проекти бяха ръководени от европейски мрежи/платформи/форуми, следвани от национални органи (напр. министри) (6 %), изследователски институти (6 %) и университети (6 %). Освен това 5% от проектите бяха ръководени от местни органи, 4% — от други образователни институции/институти за обучение, 3% — от регионални органи и 5% — от други видове организации. И накрая, 0,6 % бяха ръководени от съдилища, публични служби и прокуратури. За безвъзмездните средства за дейности, отпуснати по програмата „Основни права и гражданство“, повишаването на осведомеността, предоставянето на информация и разпространението представляват 24 % от дейностите, следвани от взаимно обучение, обмен на добри практики и сътрудничество (22 %), аналитични дейности (20 %), подкрепа за ключови участници (15 %) и дейности за обучение (13 %). За безвъзмездните средства за оперативни разходи, отпуснати по програмата „Основни права и гражданство“, повишаването на осведомеността, предоставянето на информация и разпространението са основните видове дейности и представляват 25 %, плътно следвани от подкрепа за ключови участници (24 %), взаимно обучение, обмен на добри практики и сътрудничество (23 %), аналитични дейности (16 %) и дейности за обучение (10 %). 2РЕЗУЛТАТИ ОТ ОЦЕНКАТА 2.1ЗНАЧЕНИЕ НА ПРОГРАМАТА Значението на програмата е оценено от гледна точка на степента, в която дейностите ѝ са логически насочени към постигането на нейните цели и задоволяването на по-широките нужди, свързани с политиката на ЕС, както и на нуждите на целевите групи. 2.1.1Значението на дейностите по програмата за нейните цели За да се гарантира, че програмата е постигнала резултати, които са в съответствие с целите, Комисията определи приоритетни области на работа във всяка годишна работна програма. Приоритетните области определиха акцента на дейностите, финансирани чрез безвъзмездни средства за дейности, тъй като от заявителите беше поискано да предложат дейности, които попадат в рамките на една или повече приоритетни области. Всяка година приоритетите могат да се променят в зависимост от дневния ред на политиката на ЕС и в съответствие с практическите нужди в различните сектори. В първата годишна работна програма за 2007 г. беше въведен приоритетът за поставяне на акцент върху защитата на правата на детето след приемането на съобщението на Комисията „Към стратегия на ЕС за правата на детето“. Целта беше по-добре да се насърчават и зачитат правата на децата така, както са посочени в Конвенцията на ООН за правата на детето, чрез дейности, като например кампании за повишаване на осведомеността и анализ на специфичните нужди на децата. Тази приоритетна област се вписва в рамките на по-широката цел за насърчаване на основните права. Последователното приоритизиране на тази област през годините следователно е от значение. В годишната работна програма за 2007 г. също беше отдаден приоритет на борбата срещу расизма, ксенофобията и антисемитизма. Това е в съответствие с общата цел на програмата „Основни права и гражданство“ по този въпрос. Идеята беше да се насърчат дейности, насочени към борбата със стереотипите и расистките нагласи, изказвания и насилие чрез инициативи, насочени към насърчаване на взаимното разбирателство и при разработването на междуобщностни подходи. През 2008 г. беше добавен още един приоритет — борбата срещу хомофобията — който беше насочен към по-добро идентифициране и борба с хомофобските нагласи и стереотипи. Тези два приоритета бяха поддържани до края на програмата през 2013 г. В решението за създаване на програмата не се посочва въпросът за правото на защита на личните данни и правото на неприкосновеност на личния живот, но Комисията вече направи този въпрос приоритетна област в годишната работна програма за 2007 г. Както и с правата на децата, тази приоритетна област се вписва в рамките на по-широката цел за насърчаване на основните права и следователно е от значение за целите на програмата „Основни права и гражданство“. През 2011 г. беше определен допълнителен приоритет, за да се подобри сътрудничеството между органите за защита на данните. Не бяха направени други промени на приоритетите в тази област по време на програмния период. В решението за създаване на програмата като конкретна цел се посочва „запознаване на всички хора с техните права, включително правата, произтичащи от членството в Съюза, с цел да се стимулират гражданите на Съюза да участват активно в неговия демократичен живот“. Ето защо това е област от голямо значение, на която беше отдаден приоритет през целия програмен период. В годишната работна програма за 2008 г. беше въведен приоритет, насочен към провеждането на обучения относно Хартата на основните права на Европейския съюз, имащи за цел да подобрят познанията и разбирането на правните, съдебните и административните органи, както и на юристите на принципите, залегнали в Договора за Европейския съюз и в Хартата на основните права на Европейския съюз. Този приоритет беше поддържан до годишната работна програма за 2012 г., в която приоритет беше отдаден също и на образоването на широката общественост, като специален акцент беше поставен върху проекти, имащи за цел насочване на лицата, които считат, че техните основни права са били нарушени, към съответните органи. 2.1.2Приоритети, определени в поканите за представяне на предложения, и избрани дейности и тяхното значение за политиката Приоритетите, определени в програмата „Основни права и гражданство“ и посочени в поканите за представяне на предложения, като цяло бяха в съответствие с развитията на политиката на ЕС в хода на програмата и изглежда са отговорили по подходящ начин на тези развития на политиката. Приоритетите на програмата бяха избирани предимно от отдела за политики и в съответствие с дневния ред на политиката и практическите нужди, установени във всеки сектор. Цялата йерархична верига участваше в този процес и биха могли да бъдат проведени консултации с различни генерални дирекции. Този процес беше въведен, за да се гарантира, че приоритетите са в съответствие с развитието на политиката на ЕС. Например от 2010 г. един от акцентите в дневния ред на политиката на ЕС по отношение на гражданството беше насърчаването на баланса между половете при участието в изборите за Европейски парламент. На следващата година този въпрос беше отразен като един от приоритетите на годишната работна програма на ОПГ. 2.1.3Значение на програмата за нуждите на целевите групи Програмата „Основни права и гражданство“ беше популярна програма с относително доста голям брой получени заявления предвид наличното финансиране. Общият брой на заявленията в действителност варира от минимум 66 заявления през 2007 г. до максимум 257 през 2011—2012 г. за безвъзмездни средства за дейности. За безвъзмездните средства за оперативни разходи най-малкият брой подадени заявления беше 11 през 2007 г., а най-големият брой заявления беше 52 през 2010 г.

По-голямата част от респондентите в онлайн проучването са получили безвъзмездни средства по програмата „Основни права и гражданство“ повече от един път и считат, че приоритетите, определени от Комисията в поканите за представяне на предложения, са от значение както за специфичните нужди на целевата група (80 %), така и за нуждите на държавата им на произход (86 %). Също така, по-голямата част от интервюираните лица (10 от 17 интервюирани) са били удовлетворени от приоритетите, определени в поканите за представяне на предложения, като в същото време само двама от 17 интервюирани не са били удовлетворени от поканите. Не можеше обаче да бъде проверено дали дейностите, крайните продукти и резултатите от проектите биха могли да отговорят на нуждите на целевата група и дали действително са отговорили на тях. Оценките на нуждите не са задължително изискване за бенефициерите на безвъзмездни средства. Ако обаче заявителите за безвъзмездни средства бяха направили такива оценки, това щеше да даде много по-ясна представа за значението на техния проект, щеше да повиши качеството на тяхното проучване и да предостави базово равнище за оценка на успеха на проекта на по-късен етап. Проектите, които не се основават на оценка на нуждите, може въпреки това да са от значение за нуждите на целевите групи, но неизготвянето на оценка на нуждите носи риска да не бъдат разработени по-подходящи методи или средства за подкрепа на целевите групи. 2.2СЪГЛАСУВАНОСТ И ВЗАИМНО ДОПЪЛВАНЕ Програмата „Основни права и гражданство“ е съсредоточена върху защитата на основните права като цяло и включва защита на правата на децата. Програмата „Дафне“ е насочена и към децата сред уязвимите групи, които цели да защити срещу насилие. Сред общите цели на програмата „Предотвратяване и борба с престъпността“ (ISEC) също е и защитата на децата, и по-специално защитата на децата, за да не станат жертви на престъпления. Със своя акцент върху бежанците и разселените лица Европейският бежански фонд и Европейският фонд за интеграция включват сред своите цели също и защитата на децата, въпреки че се отнасят до тези деца, които са сред техните целеви групи. Целите на борбата срещу расизма, ксенофобията, антисемитизма и хомофобията, които попадат в обхвата на програмата „Основни права и гражданство“ по отношение на защитата на основните права като цяло, се споделят, наред с другото, и от програма „Прогрес“ и Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие. Програма „Прогрес“, чиято цел е защитата на лицата от дискриминация, има по-тесен акцент с това, че е съсредоточена върху допринасянето за икономическите и социалните цели, определени в стратегията „Европа 2020“. Акцентът на програмата „Дафне“ върху осигуряването на защита от насилие на определени уязвими групи също има взаимно допълване с тази област. Най-голяма възможност за взаимно допълване и потенциал за припокриване беше установена по отношение на целта за обучение и изграждане на мрежи между юридическите професии и практикуващите юристи. Целта на програмата „Основни права и гражданство“ в тази област е много широка, т.е. подобряване на контактите, обмена на информация и мрежите между правни, съдебни и административни органи и юридическите професии. Това включваше подкрепа за съдебно обучение с цел по-добро взаимно разбиране, въпреки че акцентът беше върху обучението, свързано с основните права като цяло. Най-голяма е възможността за взаимно допълване и припокриване с Програмата за наказателно правосъдие (JPEN) и Програмата за гражданско правосъдие (JCIV) на Генерална дирекция „Правосъдие“. Програмата за наказателно правосъдие, Програмата за гражданско правосъдие и програмата „Основни права и гражданство“ имат за цел подобряване на обучението на членовете на националните съдебни системи. Средствата по Програмата за наказателно правосъдие обаче може да се разпределят само за дейности в областта на наказателното правосъдие, докато средствата по Програмата за гражданско правосъдие може да се разпределят само за дейности в областта на гражданското правосъдие. Поради това Програмата за наказателно правосъдие и Програмата за гражданско правосъдие са по-целенасочени от програмата „Основни права и гражданство“. В заключение най-голяма възможност за взаимно допълване беше установена за Програмата за наказателно правосъдие и програма „Прогрес“. Потенциални възможности за взаимно допълване бяха установени също и с програмите „Дафне III“ и „Предотвратяване и борба с престъпността“. При анализа не беше установено припокриване със специалната програма „Предотвратяване, готовност и управление на последиците от тероризъм и други рискове, свързани със сигурността“ (CIPS), Европейския фонд за връщане или програмата „Превенция на наркотиците и информация за тях“ (ППНИ). 2.2.1Характер на проектите Програмата „Основни права и гражданство“ обхващаше само проекти, които са с транснационален характер; национални дейности бяха включени само дотолкова, доколкото те са част от по-голяма транснационална дейност. Програмата „Основни права и гражданство“ беше осъществена чрез пряко управление, заедно с други програми за финансиране, въведени с цел да подкрепят политиките на ЕС в областта на правосъдието, правата и равенството за периода 2007—2013 г. При прякото управление всички дейности по програмиране и оперативни дейности се извършват от Комисията, която носи цялата отговорност. 2.2.2Финансирани действия Процесът на разработване на годишни приоритети в рамките на годишната работна програма на програмата „Основни права и гражданство“ е един от механизмите за осигуряване на съгласуваност между програмата „Основни права и гражданство“ и другите програми и политики на ЕС. Тези програми, и по-специално годишните приоритети, са разработени с подкрепата на различни участници, в рамките на Комисията и извън нея. В това отношение програмата отразява редица приоритети на политиката при разработването на годишните приоритети. При прегледа на приоритетите, определени за ключовите тематични области, бяха установени следните случаи, в които приоритетите са били определени с оглед на постигането на съгласуваност и взаимно допълване и избягване на припокриване: Защита на правата на детето: в поканите за представяне на предложения от 2008 г. и 2009—2010 г. за безвъзмездни средства за дейности се посочва подкрепа за проекти за деца, които са жертви на престъпления, което допълва програмата „Дафне“. Борба срещу расизма, ксенофобията, антисемитизма и хомофобията: в поканите за представяне на предложения от 2008 г. и 2009—2010 г. за безвъзмездни средства за дейности по подобен начин се посочва подкрепата за дейности за борба със стереотипите, чиято устойчивост и разпространение са корените на случаите на насилие, което отчасти допълва програмата „Дафне“. В рамките на приоритета „Борба срещу хомофобията“ в поканата за представяне на предложения от 2008 г. бяха изключени дейности, които дублират дейностите за борба с дискриминацията в областта на заетостта. В поканата за представяне на предложения от 2009—2010 г. имаше подобно изключване. И двете бяха насочени към избягване на припокриване с програма „Прогрес“.

Гражданство и активно участие в демократичния живот на Съюза: приоритетите, определени в различните покани за представяне на предложения, варират от повишаване на осведомеността относно участието в избори в ЕС от граждани на ЕС, които пребивават в друга държава членка, до обмен на най-добри практики за придобиване и загуба на гражданството на ЕС. В рамките на различните покани за представяне на предложения тази приоритетна област не изглежда да предоставя много възможности за взаимно допълване. Обучение относно Хартата на ЕС и изграждане на мрежи между юридическите професии и практикуващите юристи: в поканата за представяне на предложения от 2011—2012 г. бяха изключени проекти, насочени основно към създаването на нови уебсайтове, за да се избегне припокриване с проекти, които вече са били в процес на изпълнение, вероятно чрез обществени поръчки. В поканата за представяне на предложения от 2013 г. конкретно се отдава приоритет на проекти за насърчаване на органите, които се занимават с обработката на жалби относно основните права, да изготвят контролни списъци за проверка за допустимост, и се изисква в предложенията за проекти да се посочват тяхната добавена стойност и взаимно допълване с работата, извършвана от Агенцията за основните права (FRA). Право на защита на данните и право на неприкосновеност на личния живот: в рамките на тази приоритетна област в поканата за представяне на предложения от 2011—2012 г. се посочва „укрепване на неприкосновеността на личния живот на децата в онлайн среда“, което представлява вътрешно взаимно допълване с приоритетна област „защита на правата на детето“. 2.2.1Полезни взаимодействия между проектите Онлайн проучването показа, че са били установени различни полезни взаимодействия с други проекти, финансирани от други национални програми и програми на ЕС. От 29 респонденти 14 са посочили, че са установили полезни взаимодействия с други проекти по програмата „Основни права и гражданство“. Освен това 21 са отговорили, че са установили полезни взаимодействия с проекти, финансирани от други програми на ЕС, а 23 са отговорили, че полезни взаимодействия са били установени с други национални/регионални програми със сходни цели. Седем от респондентите в проучването са посочили, че са били установени полезни взаимодействия с проекти, финансирани от други програми на международни донори. Сред примерите за видовете установени полезни взаимодействия, предоставени от респондентите в онлайн проучването, са следните: Ръководителят на проекта „Подпомагане и реинтегриране на деца-жертви на трафик: насърчаване и оценка на добри практики в страни на произход и дестинация (ARECHIVIC)“ е отбелязал, че проектът е успял да установи тясна връзка с проекти, финансирани по други програми на ЕС, и с проекти, финансирани от международни донори (напр. проекта „Експертна група за борба с трафика на хора (ГРЕТА)“ на Съвета на Европа). Проектът също така е установил полезни взаимодействия с проекти в други държави членки, по-специално с дейности на Словашката национална комисия. Това се е считало за полезно при създаването на допълнителни механизми за трансгранично сътрудничество в тази област. Ръководителят на този проект е посочил също така и полезни взаимодействия с проекти, финансирани чрез програма „Предотвратяване и борба с престъпността“ (ISEC) и чрез Норвежкия фонд. Ръководителят на проект „ICUD (Интернет: творческо разбулване на дискриминацията)“ [„ICUD (Internet: Creatively Unveiling Discrimination)“] е отбелязал, че по време на етапа на изпълнение на проекта те са си сътрудничели тясно с ръководителите на други проекти със сходни цели, финансирани от програмите „Основни права и гражданство“ и „Дафне III“. Ръководителите на проектите са обменили опит и информация относно крайните продукти от проектите, което е позволило на екипите на проектите да се учат един от друг и да станат по-ефективни в борбата срещу тази форма на дискриминация. Ръководителят е отбелязал, че членовете на управленския екип са представили проекта и неговите резултати на конференции/семинари/срещи, организирани в рамките на други проекти, и са имали възможност да разпространят своята методология и заключения сред по-широка аудитория. 2.3ЕФЕКТИВНОСТ Ефективността на дадена програма се оценява въз основа на степента, в която програмата е била успешна при постигането на своите цели, и на степента, в която проектите по програмата „Основни права и гражданство“ са били успешни при постигането на собствените си проектни цели. 2.3.1Постижения по проектите и програмата Повечето крайни продукти, изготвени в рамките на приоритет „Правата на децата“ (102 от 143), бяха свързани с повишаване на осведомеността и аналитични дейности и бяха в съответствие с целта на този приоритет (напр. събития, книги или други печатни материали и проучвания или насоки относно насърчаването на правата на децата). Например, по един проект, озаглавен „Детски гласове: проучване на междуетническото насилие и правата на децата в училищната среда“ [„Children’s voices: exploring interethnic violence and children’s rights in the school environment“], са изготвени актуални доклади, в които е предоставена важна информация в общ контекст по етническите въпроси и междуетническото насилие в пет държави членки. Също така количествените научни изследвания и качествените научни изследвания на място са предоставили информация и близък поглед върху темата за междуетническото насилие в училищна среда, формите на насилие и степента на развитие на това явление. При проекта „Право на справедливост: качествена правна помощ за децата без придружител“ [„Right to Justice: Quality Legal Assistance for Unaccompanied Children“] е изготвен задълбочен доклад по тази тема, която не е била обект на проучване до този момент. Бил е разработен също така и инструмент, наречен „ръководни принципи“.

Приоритетите с акцент върху расизма, хомофобията и антисемитизма бяха определени с цел насърчаване на проекти за борба със стереотипите, дискриминацията и насилието, както и на инициативи в подкрепа на взаимното разбирателство и развиването на междуобщностни подходи. При редица проекти, финансирани с безвъзмездни средства за дейности, са разработени доклади, обучения и образователни материали, свързана с борбата срещу расизма, хомофобията и антисемитизма. Пример за такъв вид проект беше проектът, финансиран с безвъзмездни средства за дейности, от 2009—2010 г. на германската фондация „Автономия“, озаглавен „Една Европа! Транснационални мрежа на гражданите за действия, насърчаващи междукултурното разбирателство и взаимното уважение“ [„One Europe! Transnational Network of Citizens Actions promoting Intercultural Understanding and Mutual Respect“]. Този проект е включвал дейности в над 20 общини в участващите държави (Дания, България, Унгария и Германия) и е целял да изпрати послание за толерантност до местните младежи и техните спортни отбори. Също така при проектите „Футбол за равенство — Борба със стереотипите за расизма и хомофобията във и чрез футбола“ [„Football for Equality — Challenging racist and homophobic stereotypes in and through football“] и „Футбол за равенство — Борба с хомофобията и расизма с акцент върху Централна и Източна Европа“ [„Football for Equality — Tackling Homophobia and Racism with a Focus on Central and Eastern Europe“] са създадени крайни продукти, довели до повишаване на осведомеността относно проблема с хомофобията във футбола. Те са включвали стикери „обичам футбола — мразя сексизма“; тениски с логото „футбол за равенство“; събитие за борба с расизма в Прага; три информационни събития в Хамбург; комедия от група „No Mantinels“, разглеждаща въпроса за хомофобията във футбола; годишен турнир срещу расизма и нетолерантността; конференция за борба с хомофобията на Евроигрите, Будапеща; както и дни за действия за повишаване на осведомеността, проведени от представителствата на привържениците на Европейското първенство по футбол. Първоначалната цел на Комисията при определянето на приоритета „Защита на данните“ беше насърчаване на дейностите за информиране на обществеността по въпросите, свързани със защитата на данните. С течение на годините тази приоритетна област беше съсредоточена върху укрепването на неприкосновеността на личния живот на децата и върху рисковете за нея, произтичащи от електронните средства, както и върху подобряването на сътрудничеството между органите за защита на данните. Според количествения анализ на 169-те дейности, изпълнени в рамките на програмата „Основни права и гражданство“, действията, извършени чрез проектите в тази област, са били главно действия за повишаване на осведомеността (напр. печатни материали, рекламни материали и събития) и изследователски дейности, като събиране на данни и проучвания. Други крайни продукти са били свързани с дейности за взаимно обучение, като учебни посещения и работни срещи. Резултатът от проекта „Données personelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens“ е висококачествен краен продукт — комикс на четири езика, имащ за цел разпространение на информация сред младите хора относно правото им на неприкосновеност на личния живот и правото им на защита на данните онлайн. Крайните продукти от проекта също се считат за ценни. Също така проектът, озаглавен „Защита на личните данни и неприкосновеността на личния живот на децата“ [„Children Protecting Personal Data and Privacy“], е довел до създаването на анимационните филми „Sheeplive“ — педагогически онлайн инструмент за учители в основното училище за образоване на децата относно техните права на защита на данните и на неприкосновеност на личния живот. Те са национално признати в Словакия като най-известните анимационни филми, преведени са на всички езици на ЕС и са разпространени в Русия и Китай. Приоритетната област „Гражданство“ включва набор от приоритети с акцент върху участието в демократичния живот на Съюза от страна на всички граждани, включително и от граждани на ЕС, които не са граждани на държавите членки, в които живеят. През годините бяха добавени по-конкретни приоритети, напр. един приоритет, насочен към преодоляване на неравното представяне на половете в изборите за Европейски парламент. Това е приоритетна област, която се характеризира с акцент върху много специфични и понякога технически въпроси (напр. осведоменост относно правилата на Директива 2004/38/ЕО относно свободното движение на граждани), които могат да изискват специфични и доста технически познания. Този фактор може да обясни изключително малкия брой на осъществените проекти (21) и малкото доказателства за постигнати резултати. Дейностите, извършени в тази приоритетна област, бяха най-вече основани на повишаване на осведомеността, информация и разпространение. Например, при проекта, озаглавен „Регламентиране на консулското подпомагане на гражданите чрез ИТ в Европа“ [„Citizens IT Consular Assistance Regulation in Europe“], са реализирани висококачествени крайни продукти, включително сравнително проучване на законите и практиките за консулска закрила в държавите членки и база данни, съдържаща национални, европейски и международни правни материали в тази област. През годините целта на приоритета за основните права беше да се подобри познаването и разбирането на правните, съдебните и административните органи, както и на юристите и широката общественост за принципите, залегнали в основата на Договора за Европейския съюз и в Хартата на основните права на Европейския съюз. Дейностите по проекти в тази област бяха най-вече основани на обучение и взаимно обучение, обмен на добри практики и сътрудничество, насочени към постигане на по-добро взаимно разбиране между съответните органи и специалисти. 2.3.2Приносът на проектите за изпълнението и разработването на политики и законодателство на ЕС и национални политики и законодателство Редица дейности, финансирани по програмата „Основни права и гражданство“, са допринесли за разработването на политики и законодателство. Някои проекти бяха специално насочени към достигане до лицата, отговорни за създаването на политиките, на национално равнище и на равнището на ЕС, чрез различни методи. Например, чрез организиране на срещи за ангажиране на лицата, отговорни за създаването на политиките, като към тях се отправят покани да участват в работни срещи и/или други събития за разпространение на резултатите или на брифинги/конференции, и — според партньорите по проектите — посланието е стигнало до лицата, отговорни за създаването на политиките. И наистина, голяма част от респондентите (60 от 65) са докладвали, че лицата, отговорни за създаването на политиките, са реагирали на информацията, предоставена от проекта/дейностите. От тях 60 % са заявили, че лицата, отговорни за създаването на политиките, са показали известен интерес към проекта, докато в 32 % от случаите те са показали сериозен интерес. Положителните реакции от лицата, отговорни за създаването на политиките, са приели най-различни форми. Респондентите на проучването единодушно са отговорили, че тези лица са участвали в свързани с проекта събития. Друго участие на лицата, отговорни за създаването на политиките, е включвало разпространение на информационни материали (докладвано от 59 % от респондентите) и предоставяне на допълнително финансиране в подкрепа на продължаването на (някои) от дейностите по проекта (докладвано от 30 % от респондентите). По-малък, но въпреки това значителен дял от респондентите (18 %), са отбелязали, че резултатите от техните проекти са довели до оформянето на нови развития на политиките или внасянето на корекции в съществуващите политики от страна на лицата, отговорни за създаването на политиките. В тези случаи би могло със сигурност да се счита, че проектите са дали ефективен принос за разработването на политиките и законодателството. Също така заслужава да се отбележи, че 51 % (от 70) от респондентите са докладвали, че са получили положително внимание от лицата, отговорни за създаването на политиките, които е надвишавало техните очаквания. Това допълнително внимание показва, че някои проекти са оказали по-голямо въздействие от първоначално предвиденото, поради което те могат да се считат за ефективни. 2.3.3Ефективност на проектите при постигането на техните собствени цели Според количествените доказателства, събрани по време на картографирането на окончателните доклади, при над половината от всички окончателно приключени проекти, финансирани с безвъзмездни средства за дейности и безвъзмездни средства за оперативни разходи (70 от 115-те безвъзмездни средства, за които е имало окончателни доклади, тъй като по някои проекти, възложени през 2012 и 2013 г., все още не е бил изготвен окончателен доклад към момента на извършване на настоящата оценка), са били изпълнени всички дейности по тях съгласно планираното. В някои случаи постигането на това е довело до смени на персонала или замяна на член в партньорството, или се е изисквало търсене на допълнително финансиране. Въпреки това тези колебания са оказали незначително въздействие върху развитието на финансираните дейности (в действителност 63 % от 71-те респонденти в онлайн проучването са посочили, че тези промени не са оказали никакво въздействие върху крайните продукти от техните дейности, докато значително въздействие е отчетено само в пет случая).

Например, в рамките на проекта, финансиран с безвъзмездни средства за дейности, от 2007 г. „ARIES — Борба срещу расизма в Европа чрез спорт“ [„ARIES — Against Racism in Europe through Sport“], въпреки че един от първоначалните партньори е трябвало да бъде заменен от друга организация и въпреки че са били направени промени в персонала на проекта, всички цели на проекта са били постигнати. Друг резултат от проект е включвал обучение на правоприлагащите органи. Ръководителят на проекта, финансиран с безвъзмездни средства за дейности от 2010 г., озаглавен „Образоване относно основните права в Европа — F.R.E.E.“ [„Fundamental Rights Education in Europe — F.R.E.E.“], в едно последващо интервю, е посочил, че нейният проект е допринесъл за образоването относно правата на човека на полицаите, затворническите надзиратели и съдебните органи. По нейно мнение въздействието на това обучение е било от значение по-специално за полицейските служители в Гърция, Италия и Румъния, където — според съдебната практика на Европейския съд по правата на човека — случаите на нарушаване на правата на човека от правоприлагащите органи се повтарят периодично. В тези държави полицейските служители обаче никога не са преминавали обучение по тези въпроси пред това. 2.4УСТОЙЧИВОСТ И ПРИЕМСТВЕНОСТ Що се отнася до устойчивостта, беше анализирано дали постигнатите от проектите резултати, крайни продукти и въздействия остават устойчиви и след периода на финансиране на проекта. В оценката бяха установени три равнища на устойчивост: 1) краткосрочна устойчивост, която се постига главно чрез разпространение на резултатите от проектите; 2) средносрочна устойчивост, която включва продължаване на резултатите от проектите и/или партньорствата; 3) по-дългосрочна устойчивост, която се постига главно чрез успешната приемственост на резултатите от проектите в други контексти, организации и държави членки без допълнително финансиране или само с ограничено допълнително финансиране. 2.4.1Краткосрочна устойчивост: разпространение на резултатите от проектите Както беше отбелязано по-рано, главните видове дейности, обхванати едновременно от проектите, финансирани с безвъзмездни средства за дейности, и проектите, финансирани с безвъзмездни средства за оперативни разходи, са свързани с повишаване на осведомеността, информация и разпространение. И наистина, 346 от общо 806 крайни резултата, очертани по време на картографирането на проектите — най-големият дял на крайните продукти от проектите — са били свързани с повишаване на осведомеността и разпространение. Крайните продукти са включвали книги, филми и други печатни материали, както и събития, като например конференции, семинари и пресконференции, както и помощни и консултантски услуги, например уебсайт за информация и съвети и горещи линии. По отношение на разпространението на крайните продукти и резултатите от бенефициерите, мнозинството (89 %) от респондентите в онлайн проучването са докладвали, че имат ясен план за разпространение на крайните продукти и резултатите от техния проект/техните дейности. В плановете за разпространение се е предвиждало крайните продукти и резултатите да бъдат разпространени на повече от един език (93 % от респондентите) и в повече от една държава (100 % от респондентите). Партньорите по проектите са докладвали, че са разпространили крайните продукти и резултатите от проектите и са увеличили тяхната видимост по редица начини, включително: семинари, конференции и други събития, информационни брошури, уебсайтове и електронни средства (напр. видеоклипове и мобилни приложения), публикуване на докладите и тематични публикации, отразяващи достигнатите чрез дейностите заключения и препоръки относно политиката. Извършен е преглед на избраните заявления с цел оценка на качеството на тези стратегии за разпространение. След това те са били сравнени с казаното от бенефициерите относно разпространението на резултатите от проектите в техните окончателни доклади. Описанията в заявленията за БСД са варирали от описание, което не е съдържало достатъчно информация за постигнатото от организацията в миналото по отношение на медийното отразяване, до описание, в което е подчертано, че един от работните потоци на проекта е бил посветен на застъпничеството и разпространението, и е описвано подробно как ще се извършва разпространението през цялата продължителност на проекта. В нито едно от разгледаните заявления не е предоставена подробна информация относно това как ще се адаптира разпространението в зависимост от целевата група, а от повечето от съответните окончателни доклади не е било ясно дали целевата група е била достигната. По принцип усилията на Комисията за разпространение на резултатите от проектите бяха ограничени. Липсата на ефективни средства, за да споделя Комисията информацията относно програмата „Основни права и гражданство“, вече беше посочена в междинната оценка, като и при настоящата оценка не беше установено наличието на никакви допълнителни ресурси и мерки за комуникация. По-специално, на програмата „Основни права и гражданство“ ѝ липсва специален начин за споделяне на резултатите от един проект с другите бенефициери, така че да се разпространяват най-добрите практики. Комисията основно разчиташе на своите бенефициери да разпространяват крайните продукти директно сред техните целеви групи. Освен това човешките ресурси на Комисията бяха запазени предимно за финансовото управление на проектите. Липсата на подходящ механизъм/план за комуникация и разпространение на резултатите от проектите, финансирани по програмата „Основни права и гражданство“, беше потвърдена от служители на Комисията. Те отбелязаха две различни групи, които биха могли да се възползват от такъв механизъм на разпространение: Заинтересованите страни, участващи в дейностите, свързани с целите на програмата „Основни права и гражданство“, включително заявителите, кандидатстващи за финансиране или бенефициерите на програмата; и лицата, отговорни за създаването на политиките в ЕС, и особено персонала на Комисията, включително отговарящите за управлението на програмата „Основни права и гражданство“. Всяка от тези групи има различни нужди: заинтересованите страни биха могли да се възползват от достъпа до информация за дейностите и успехите на други проекти, така че да обмислят как да надграждат върху най-добрите практики на другите. Това може да изисква по-структурирано разпространение на резултатите от проектите. Лицата, отговорни за създаването на политиките в ЕС, включително служителите на Комисията, може да намерят аналитичните резултати, взаимното обучение и други аспекти от проектите за полезни в усилията им за разработване на по-добри политики, включително за изпълнението на програмата „Основни права и гражданство“. За тях може да е полезно да получат информация, подчертаваща цялостните резултати от програмата, както и резултатите от ключови проекти. 2.4.2Средносрочна устойчивост: продължаване на резултатите

Картографирането на проектите показа, че едва малко под половината респонденти (81 от 169 респонденти, получили безвъзмездни средства), са посочили, че са разработили устойчиви крайни продукти, които са били използвани след края на финансирането по програмата, а седем са посочили, че установените партньорства са надживели проекта. При редица проекти също така бяха реализирани крайни продукти, които продължават да бъдат използвани за настоящи и бъдещи дейности. Например по проект „Обмен на добри практики за участие на гражданите в насърчаването на активно гражданство в Европейския съюз (ESPACE)“ [„Exchanging good citizen participation practices for the promotion of an active citizenship in the European Union (ESPACE)“] са разработени няколко крайни резултата, включително дейности и материали за повишаване на осведомеността на четири езика, национални мрежи и инициативи за взаимно обучение, които продължават да бъдат използвани и след завършването на проекта. Също така по проект „Когато невинните биват наказвани — деца на родители-затворници, уязвима група“ [„When the innocent are punished — Children of imprisoned parents, a vulnerable group“] са разработени няколко устойчиви крайни резултата, включително публикуването на резюме и доклад, озаглавен „Eurochips“, който е бил разпространен на четири езика в най-малко 10 държави членки и който продължава да се използва за насърчаване на правата на деца с родители-затворници. Проучването потвърди, че за голяма част от проектите са били постигнати устойчиви резултати. От 72 респонденти 44 (61 %) са докладвали, че техните проекти са допринесли значително за тематичната област на тяхната работа. Те също така са докладвали за голям отговор от страна на лицата, отговорни за създаването на политиките, към финансираните проекти. Те са отбелязали 100 % участие от лицата, отговорни за създаването на политиките, в свързани с проектите събития като семинари, конференции, работни срещи и др. В 59 % (33) от изследваните проекти лицата, отговорни за създаването на политиките, са отговорили чрез разпространение на информационни материали (напр. брошури, диплянки, листовки и т.н.); 30 % (17) от лицата, отговорни за създаването на политиките, са предоставили допълнително финансиране за продължаване на (някои) от дейностите по проектите; а 23 % (13) от лицата, отговорни за създаването на политиките, са изготвили/подкрепили други проекти, които са използвали елементи от проекта (подход/метод, една или повече дейности и т.н.). И накрая, 18 % (10) от лицата, отговорни за създаването на политиките, са оформили ново развитие на политиката/са разработили нов план за действие/ново законодателство или са коригирали съществуващите такива, използвайки като основа крайните продукти и резултатите от проекта. 2.4.3Продължаване на партньорствата след приключването на проектите И докато при картографирането на проектите бяха намерени преки доказателства за продължаване на установените партньорства за едва 7 от 168 проекта, резултатите от проучването бяха много по-положителни. Те предполагаха, че много от проектите са позволили създаването на партньорства или мрежи, които са продължили да съществуват и след завършването на проектите. От 71 респонденти в проучването, 48 (68 %) са съобщили, че партньорството им е продължило или ще продължи и след приключването на проекта. Интервюираните заинтересовани страни са докладвали, че изграденото чрез проекта сътрудничество между партньорите е помогнало да се изгради мрежа, която все още продължава да работи заедно по нови проекти. Например, един проект, озаглавен „Детски гласове: Проучване на междуетническото насилие и правата на децата в училищната среда“ е помогнал да се създаде нова международна мрежа на изследователите, занимаващи се с въпросите за етническата принадлежност и междуетническото насилие. Целта му е била да се повиши осведомеността сред преподавателите, децата и широката общественост. Партньорите по проект „Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens“ също са докладвали, че са планирали да продължат да използват създадената за проекта мрежа. 2.4.4Дългосрочна устойчивост: приемственост на резултатите от проектите За да се определи и оцени дали крайните продукти и резултатите от проектите са позволявали приемственост и действително са били прехвърлени към друга държава — членка на ЕС, при настоящата оценка се е разчитало единствено на данните от онлайн проучването и последващите интервюта. Тези данни са били докладвани от самите лица и не са напълно обективни доказателства. Те показват, че голяма част от постигнатите крайни продукти могат да бъдат прехвърлени в други държави — членки на ЕС, особено материалите, които след като се преведат, може да се разпространят и използват в други държави и за други проекти със сходни цели. Методите на подход също може да бъдат прехвърлени, за да послужат на други целеви групи и бенефициери, по-специално всеки „аспект на най-добрите практики“ на крайния продукт, който би могъл да се използва в друг контекст и други проекти. В редица случаи са били докладвани незначителни условия, влияещи на възможността за приемственост на крайните продукти от проектите. Те предимно се отнасят до необходимостта да се преведат крайните продукти на други езици или да се адаптират крайните продукти или методите на проекта към местния или специфичния за държавата контекст чрез консултации с местни заинтересовани страни . Повечето респонденти в проучването са потвърдили приемствеността на крайните продукти от техните проекти в други държави от ЕС. Например, курсовете за обучение, подготвени в контекста на проекта „Образоване относно основните права в Европа – F.R.E.E.“, може да се използват във всички държави членки, тъй като те са на разположение онлайн и не са обект на авторско право. Те са на разположение на езика на държавата, участваща в създаденото за проекта транснационално партньорство. Въпреки това би бил необходим превод на други езици, за да се гарантира по-широкото използване на курсовете . По друг проект, озаглавен „Футбол за равенство — Борба със стереотипите за расизма и хомофобията във и чрез футбола“, са били организирани изложби и работни срещи по въпроса за дискриминацията в областта на футбола . Партньорите по проекта от различни държави членки са се координирали със заинтересовани страни в националните и местните мрежи/футболни групи в този сектор, за да организират събитията. В последващото интервю ръководителят на проекта е заявил, че крайните продукти от проектите могат да бъдат лесно прехвърлени в други държави членки чрез координиране с националните и местните заинтересовани страни с цел по-добро адаптиране на събитията към специфичния за държавата контекст. 2.5ЕФИКАСНОСТ И ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ОПРОСТЯВАНЕ 2.5.1Изразходени средства в сравнение с постигнатите въздействия Програмата „Основни права и гражданство“ имаше първоначален бюджет в размер на 94,8 милиона евро за периода 2007—2013 г., разделен на годишни траншове в размер между 10,6 милиона евро и 15,50 милиона евро. Подробна разбивка на първоначално планирания бюджет по година на изпълнение и инструмент за финансиране за периода 2007—2013 г. е представена на Таблица11 (Планирана разбивка на бюджета за програмата „Основни права и гражданство“ (2007—2013 г.)). В течение на програмата общите суми, разпределени за годишно финансиране, постепенно са се увеличавали. Това отразяваше общата практика на Комисията. Годишното разпределяне на средствата се определя в началото на седемгодишния програмен период в контекста на бюджета на ЕС. След това ежегодно се правят малки корекции, като разпределенията стават все по-големи към края на програмния период, след като програмата вече е в напреднала фаза. Най-голямата част от бюджета беше разпределена чрез безвъзмездни средства за дейности, като средно 66,3 % от средствата бяха отпускани по този начин всяка година и той съответстваше на 62,6 милиона евро. Останалата част от бюджета беше разпределена за проекти с безвъзмездни средства за оперативни разходи (10 % или 9,5 милиона евро) и за инициативи на Комисията (21 % или 20 милиона евро). При количествения анализ на 169-те проекта за безвъзмездни средства, включени през периода на изпълнение (което не включва проектите, получили безвъзмездни средства в рамките на безвъзмездните средства за дейности за 2013 г.), беше установено, че общият бюджет, изразходван за тези проекти, е бил 46 460 022 EUR, или около 90 % от общото финансиране в размер на 51 675 000 EUR, което е било разпределено за безвъзмездни средства за дейности за периода 2007—2012 г. Докато сумите, поети като задължения за безвъзмездни средства за дейности, са близки до първоначалните разпределения, ситуацията е различна при безвъзмездните средства за оперативни разходи, които получиха значително по-малко финансиране от първоначално предвиденото. Бюджетът, за който действително бяха поети задължения, за безвъзмездни средства за оперативни разходи, беше 3 459 900 EUR, или приблизително 39 % от общото финансиране в размер на 8 900 000 EUR, разпределени за безвъзмездни средства за оперативни разходи за периода 2007—2012 г. Ниските нива на финансиране с БСОР повдигат въпроси относно ефективността на безвъзмездните средства за оперативни разходи като инструмент за финансиране за постигане на целите на програмата.

Бюджетите, които към момента бяха разпределени, за които бяха поети задължения, и които бяха платени, са в голяма степен приведени в съответствие с безвъзмездните средства за дейности в различните покани за представяне на предложения през програмния период. Действително платените средства в сравнение със средствата, за които са били поети задължения, съгласно поканите за представяне на предложения за безвъзмездни средства за дейности от 2007 г., 2008 г. и 2009—2010 г. показват степен на усвояване от приблизително 87,5 %. Както вече беше отбелязано по-горе, действително са били поети задължения едва за 39 % от финансирането, разпределено за безвъзмездни средства за оперативни разходи през програмния период. Но един по-близък поглед към поетите ангажименти в рамките на поканите за представяне на предложения от 2007, 2008, 2009, 2010, 2012 и 2013 г. за безвъзмездни средства за оперативни разходи, в сравнение с действително платените средства, показва сходна степен на усвояване от 88 %. Обществените поръчки бяха другият наличен инструмент за финансиране по програмата. През периода на изпълнение действително бяха поети задължения в размер на 12 595 652 EUR за общо 111 договори за обществени поръчки, възложени през програмния период. Това възлиза на 56,4 % от общия разпределен бюджет в размер на 22 325 000 EUR. За над 10 % от този бюджет бяха поети задължения за финансиране на ИТ услуги, и по-специално на развитието и поддържането на уебсайта за консулската закрила и на уебсайта за правата на детето. 2.5.2Степен, в която разпределението на средствата между различните инструменти е било ефикасно Като се има предвид гореизложеното, предоставените безвъзмездни средства за дейности изглежда са били разпределени по ефикасен начин, особено като се вземат под внимание „новостта“ на програмата, постигнатите крайни продукти и резултати, и посочените по-горе констатации от анализа на вложените ресурси и постигнатите резултати. Проектите, финансирани с безвъзмездни средства за оперативни разходи, са получили значително по-малко от първоначално разпределените средства (3,5 милиона евро вместо 9,9 милиона евро), но усвояването на бюджета за безвъзмездни средства за оперативни разходи като цяло е било приемливо. Що се отнася до безвъзмездните средства за дейности и безвъзмездните средства за оперативни разходи, разпределенията на отпуснатите суми изглежда са били ефективни. И въпреки че всеки от инструментите за финансиране е имал ясна насоченост, обществените поръчки е можело в известна степен да се припокриват с дейностите, осъществени с тези безвъзмездни средства. По време на периода на изпълнение Комисията пое задължения за плащане на 12,6 милиона евро по общо 111 договора за обществени поръчки (или 56,4 % от първоначално разпределения бюджет в размер на 22,3 милиона евро). При обществените поръчки около 55,6 % от поетите задължения за разходи са били за проучвания; 34,2 % — за събития, а 10,2 % — за договори, свързани с ИТ. И макар делът на разпределеното финансиране, за което действително са били поети задължения, да е по-висок от постигнатия от инструмента за финансиране с безвъзмездни средства за оперативни разходи, той все още остава изключително слабо използван, което би могло да има отрицателно влияние върху интересите на Комисията, например при мониторинга на програмата и разпространението на резултатите от програмата на равнището на ЕС. След консултации със заинтересованите страни беше установено, че слабостите по отношение на поемането на задължения за отпускането на тези средства предимно са били свързани с недостатъчните ресурси и капацитет в рамките на Комисията, за да може тя подходящо да планира обществените поръчки, да следи изпълнението на проектите и да използва резултатите от тях. По време на настоящата оценка не беше докладвано за доказателства за лошо изпълнение на договорите. 2.5.3Възможност за опростяване Като цяло управлението от страна на Комисията на етапа на прилагане и изпълнение на проектите беше определено като положително. Въвеждането на учредителни срещи, участието на екипа по политиката в дискусии относно крайните продукти от проекта и предоставянето на подобрени насоки относно управлението на безвъзмездните средства са били счетени за положителни развития. Въпреки това 20 % от респондентите не са знаели за това или не са изразили становището си. Това би могло да означава, че част от заявителите не са били информирани за възможността да получат подкрепа от Комисията по време на процедурата на подаване на заявления. Няколко интервюирани са подчертали области, които могат да бъдат подобрени и опростени в бъдеще. Основната сред тези области е възприятието, че финансовите изисквания са били прекалено усложнени и е било необходимо те да се опростят. Свързано с това е опасението, изразено от няколко респонденти, че самата Комисия невинаги е спазвала сроковете по проекта, което понякога е имало ефект на доминото върху съответния проект, водейки до трудности при изпълнението на проекта. Беше счетено, че е от съществено значение Комисията също да се придържа към определения за проекта график, за да може всичко да протича ефективно. Във връзка с предишното предложение, респондентите са изразили недоволство и от продължителността от време между представянето на предложение в отговор на покана за представяне на предложения и получаването на уведомление за отпускането на безвъзмездни средства. Те са поискали от Комисията да създаде по-ефективен и по-бърз начин за хората да се свързват с нея преди предложенията да бъдат избрани, вероятно чрез подобрения на текущата информационна система. По-голямата част от респондентите в онлайн проучването са счели информацията, предоставяна от заявителите във връзка с поканата за представяне на предложения и по време на процеса на подаване на заявленията, за ясна, лесна за разбиране и недвусмислена. От 71 респонденти, отговорили на този въпрос, повечето получатели на безвъзмездни средства (50 %) са били напълни съгласно с твърдението, че „информацията в поканите за представяне на предложения е била ясна и лесна за разбиране“, докато 44 % са били отчасти съгласни. В допълнение на това подробни насоки за заявителите, подаващи заявления за безвъзмездни средства по програмата „Основни права и гражданство“, са били на разположение на уебсайта на ГД „Правосъдие“.

Въпреки това 18 % от 70-те респонденти в онлайн проучването са посочили, че им се е наложило да поискат помощ от лица с конкретен експертен опит и познания относно процедурите, за да могат да отговорят на поканата за представяне на предложения, въпреки че на 37 % това не се е наложило. Една четвърт от респондентите са потвърдили, че познават потенциални организации/проекти/практикуващи специалисти, които не са отговорили на поканата за представяне на предложения заради сложните/трудните изисквания, посочени в поканата за представяне на предложения. С оглед на факта, че ЕС осигурява финансирането за отпускането на тези безвъзмездни средства, съответните бенефициери са счели за разумно предоставянето на информация относно дейностите, извършени с предоставените средства. Повече от половината респонденти в проучването са счели изискванията за докладване за подходящи. По-специално, 39 % от 71 респонденти са счели, че изискванията за докладване относно напредъка и постиженията на проекта/дейностите са подходящи, докато 35 % са били отчасти съгласни с това твърдение, което прави общо 74 % положителни отговора. Няколко респонденти обаче са се оплакали от обременителните изисквания за докладване. В същото време беше признато, че едно по-строго документиране на бюджетните промени би спомогнало за финансовото отчитане. По-голямата ангажираност на партньорите в тази област, например чрез по-ранно предоставяне на информация относно финансовите данни, които ще трябва да бъдат докладвани, също беше счетена за важна. Що се отнася до мерките за мониторинг на Комисията, те бяха счетени за поне отчасти добри и полезни в хода на изпълнението на проекта/дейностите от 39 % от 72 респонденти. Въпреки това 14% от респондентите са били отчасти несъгласни или дори категорично несъгласни с твърдението, че „мерките за мониторинг на Комисията са добри и са били полезни“, а 5 % са изразили силно несъгласие. Респондентите са счели, че е особено важно да получават навременно обратна информация от Комисията относно докладите за напредъка/междинните доклади по проектите, за да могат да се правят корекции, ако е необходимо. 2.6ЕВРОПЕЙСКА ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ Добавената стойност за ЕС се отнася до степента, в която европейският характер на програмата носи стойност за нейните заинтересовани страни, както и до степента, в която ЕС има сравнително предимство пред националните и международните участници, които работят в дадената област. Най-напред са разгледани европейският характер на програмата и нейният географски обхват. Това е отправна точка за установяване на добавената стойност за ЕС. След това добавената стойност за ЕС е анализирана от гледна точка на крайните продукти, които са донесли стойност за ЕС и за бенефициерите. Все още обаче не е възможно да се установи и измери добавената стойност за ЕС от гледна точка на въздействията. По принцип финансирането в рамките на програмата „Основни права и гражданство“ е налично само за дейности с ясна европейска „добавена стойност“. Програмата беше създадена, за да се насърчава развитието на европейско общество въз основа на съблюдаване на основните права и правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Такива цели имат последици, с които държавите членки не могат ефективно да се справят сами. Поради това програмата беше разработена така, че да се изисква международен отговор, включващ координиран и мултидисциплинарен подход, включително и обмен на информация на равнището на ЕС и гарантиране на широкото разпространение на добри практики в целия ЕС. Поради това сътрудничеството между различните държави е изключително важно за изпълнението на програмата. Европейският характер на програмата е отразен в нейното правно основание, очертаващо целите на програмата, както и в критериите за получаване на финансиране, определени в поканите за представяне на предложения. В решението за създаване на програмата се посочва, че една от общите цели на програмата е да допринася за „развиването и изпълнението на политиките на Общността при спазване на основните права“. Измерението на ЕС се насърчава допълнително чрез критериите за получаване на финансиране и темата за проектите, както е определено в решението за създаване на програмата, годишните работни програми и поканите за представяне на предложения. 2.6.1Географски обхват на финансираните проекти Броят на водещите организации и по този начин броят на изпълнените проекти се различават значително между отделните държави членки. Например на Фигура 2-1 е показано, че повечето проекти, получили безвъзмездни средства за дейности по програмата „Основни права и гражданство“, са били ръководени от организации, установени в Италия, следвани от организации от Белгия, Франция, Испания и Обединеното кралство, като в същото време най-малък е броят на организациите например от Кипър, Румъния и Люксембург. От това следва, че проектите по програмата „Основни права и гражданство“ обикновено са били ръководени от избрана група държави членки, докато другите държави членки са участвали само в ограничена степен. Водещите организации по-специално са били концентрирани в рамките на две държави членки: Италия и Белгия. Общо 33 % (57) от всички проекти са били ръководени от тези две държави членки. Някои държави членки не са ръководили никакви проекти по програмата „Основни права и гражданство“, като например Естония. Въпреки това при разглеждане на партньорските организации участието на държавите членки е по-равномерно разпределено; от всички държави членки само Малта и Люксембург са участвали с по-малко от пет партньорски организации. Фигура 21 Общ брой на организациите, участвали в проекти по програмата „Основни права и гражданство“, включително водещи (вляво) и партньорски (вдясно) организации

По-голямата част от финансирането по програмата „Основни права и гражданство“ беше отпуснато за проекти, при които италианска организация е била водещата организация (25 %), следвани от проекти с водеща организация от Белгия (13 %) и Франция (10 %). Това разпределение на финансирането следва плътно разпределението на броя на проектите, ръководени от държавите членки. Разпределението на финансирането по държави членки на водещата организация е представено на Фигура 2-2 (вляво). Тази фигура обаче не показва разпределението на отпуснатото финансиране между партньорите по проектите, а вместо това се приема, че цялото отпуснато финансиране е било предоставено на държавата на водещата организация. Тъй като случаят не е бил такъв в действителност (проектите са транснационални и партньорите по проектите също са получили част от финансирането), тази фигура следва да се тълкува с известна предпазливост. Финансирането, за което са били поети задължения, по държава членка на водещата организация е било допълнително подразделено по население, за да се отчетат разликите в размера на държавите членки (вж. Фигура 2-2 вдясно). Ако се приеме, че финансирането на водещи организации, за което са били поети задължения, не е било споделено с партньори извън държавата членка на водещата организация, то тогава в Белгия и Словения то е било между 0,50-0,60 EUR на глава от населението. Другите държави членки са получили по-малко от 0,30 EUR на глава от населението.

2.6.2Структура на партньорствата На Фигура 2-3 допълнително се подчертава структурата на партньорствата на трите държави членки с най-голям брой водещи организации, намиращи се в Италия, Белгия и Франция. Цифрите показват, че италианските водещи организации обикновено са си партнирали с италиански партньори (21 проекта), следвани от испански партньори (14 проекта) и румънски партньори (13 проекта). Това би могло да отразява предпочитание за сработване с партньори от държави със сходни езици. При все това Италия общо е била партньор с 22 различни държави членки. Белгийските водещи организации обикновено са били партньори с организации от Обединеното кралство (осем проекта), Испания (седем проекта), Белгия (шест проекта), Гърция (шест проекта) и Румъния (пет проекта). Белгия общо е била партньор с 24 различни държави членки. Франция обикновено е била партньор с Италия (четири проекта), Белгия (четири проекта) и Франция (четири проекта). Франция общо е била партньор с 14 различни държави членки. 2.6.3Анализ на географския обхват на програмата

Програмата „Основни права и гражданство“ не е обхванала всички държави членки в еднаква степен. Географският обхват на държавите членки до голяма степен отразява броя на заявленията, получени от различните държави членки. Общо бяха получени 813 заявления за предоставяне на финансиране за проекти по програмата „Основни права и гражданство“. Най-голям брой заявления бяха подадени от италиански организации (174), следвани от организации от Белгия (77) и Франция (69). Първите три държави членки, подали заявления, са подали 39 % от всички заявления за отпускане на финансиране по програмата (вж. Фигура 2-4). Фигура 24 Общ брой на заявленията за проекти по програмата „Основни права и гражданство“ (вдясно) и степен на успеваемост по държави членки (вляво) Степента на успеваемост на подадените заявления беше най-висока за Дания и Ирландия, следвани от Финландия, Австрия, Белгия и Германия. Естония и Малта са подали заявления, но не са успели да получат финансиране по програмата „Основни права и гражданство“. Следва отново да се отбележи, че тази степен на успеваемост е изчислена въз основа само на заявленията, за които е можело да се установят държавите членки. 2.6.4Добавена стойност за ЕС и за бенефициерите на безвъзмездни средства За бенефициерите на безвъзмездни средства, отговорили на онлайн проучването и участвали в последващите интервюта, транснационалните партньорства са донесли конкретни ползи за тяхната организация, каквито никой друг източник на финансиране не би донесъл в такъв мащаб. В действителност повечето респонденти в проучването (88 %) са заявили, че проектът/дейностите не биха били осъществени без финансирането от ЕС. Също така, значителна част от дейностите, разработени в рамките на програмата „Основни права и гражданство“, не биха били разработени, ако програмата не е съществувала, тъй като самата програма е създала търсене на нови дейности. Подходът на партньорство е довел до увеличена база знания на участващите организации, както е видно от резултатите от проучването. От 59 респонденти по-голямата част са потвърдили, че партньорствата са довели до повече знания/експертен опит в дадената тематична област, дали са възможност за създаване на контакти между (повече) международни партньори и са донесли повече знания за политиката и практиката в други държави. Партньорството също така е допринесло, макар и в по-малка степен, за натрупването на повече познания относно съответните политики и законодателство на ЕС. 3ЗАКЛЮЧЕНИЯ Значение на програмата Като цяло може да се счита, че приоритетите на поканите за представяне на предложения и финансираните дейности са от значение за целите на програмата и за разработването и изпълнението на политиките и законодателството на ЕС. В общи линии поканите за представяне на предложения за получаване на безвъзмездни средства за дейности и безвъзмездни средства за оперативни разходи са отговорили на нуждите и интересите на основната целева група. Въпреки това някои интервюирани са посочили, че е необходимо поканите за представяне на предложения да бъдат по-ясни.

Приоритетите във връзка с обучението на широката общественост или на съдебните, правните и административните органи и юристите относно Хартата на основните права на Европейския съюз не са били последователно определени през годините. Надеждността на използвания метод за извършените при проектите оценки на нуждите не може да бъде оценена в настоящата оценка. Оценките на нуждите не са задължително изискване за бенефициерите на безвъзмездни средства. При липса на оценка на нуждите е трудно да се прецени дали определени приоритети следва да бъдат отхвърлени или кои въпроси следва да бъдат приоритизирани в бъдеще. Съгласуваност и взаимно допълване Програмата „Основни права и гражданство“ е съгласувана с други инициативи на европейската политика. Освен това, тя се допълва с други програми за финансиране на ЕС, например „Дафне III“, „Прогрес“ и Програмата за наказателно правосъдие (JPEN), по отношение на целите, тематичните области и целевите групи. Това взаимно допълване обаче носи риска и от потенциално припокриване с тези програми. Някои проекти, финансирани по програмата „Основни права и гражданство“, са допълвали целите и бенефициерите, обхванати от други програми за финансиране на ЕС. Силата на програмата „Основни права и гражданство“ е, че тя дава възможност за финансиране на проекти, които може да не попадат в по-тесния обхват на насоченост на други програми за финансиране на ЕС. На проектно равнище са създадени полезни взаимодействия с други програми на международните донори с подобни цели на национално равнище и на равнището на ЕС, както и с проекти, финансирани по самата програма „Основни права и гражданство“. Ефективност Дейностите, финансирани по програмата „Основни права и гражданство“, са имали значителен принос за постигането на определените в програмата цели. По-специално програмата „Основни права и гражданство“ е допринесла за изпълнението и разработването на политика и законодателство на ЕС. Данните, предоставени в окончателните доклади и интервютата, обаче не са достатъчни, за да може да се оцени конкретната степен на ефективност на тези дейности за постигането на целите на програмата. Например нито образецът на окончателния доклад, нито насоките, предоставящи указания за попълване на образеца, са съдържали ясно обяснение на разликата между крайни продукти, резултати и последици. Поради това в разгледаните окончателни доклади обикновено не се е правело разграничение между крайните продукти, резултатите и последиците от проектите. При по-голямата част от проектите планираните резултати са били постигнати навреме и желаната целева група е била достигната. Не са били установени пречки, които сериозно да повлияят на постигането на целите или резултатите на дадения проект. Механизмите, въведени за мониторинг на проектите по време на тяхното изпълнение, не гарантират предоставянето на обратна връзка на бенефициерите във всички случаи или установяването на извлечени поуки, добри практики, фактори за успех и т.н. Устойчивост Разпространението на резултатите по проектите от страна на бенефициерите като цяло е било ефективно, с известни ограничения. При липсата на постоянен мониторинг от партньорите по проекта след неговото приключване обаче е трудно да се направи оценка на дългосрочното въздействие на техните усилия за разпространение на резултатите. Усилията на Комисията за разпространение на резултатите от проектите обаче са били ограничени. Липсата на ефективни средства, за да споделя Комисията информацията относно програмата „Основни права и гражданство“, вече беше посочена в междинната оценка, като и при настоящата оценка не беше установено наличието на никакви допълнителни ресурси и мерки за комуникация. При програмата „Основни права и гражданство“ се забелязват пропуски в съобщаването и разпространението на крайните продукти и резултатите от проектите сред лицата, отговорни за създаването на политиките в ЕС, както и сред други ръководители на проекти, които биха могли да се възползват от тези резултати. За да бъдат материалите и инструментите по проектите от полза за други организации, изправени пред подобни проблеми, понякога са били необходими известни незначителни промени, като например превод и адаптиране на метода на проекта към местния контекст. Много от крайните продукти и резултатите на проектите са били счетени за прехвърлими към други целеви групи или държави. В повече от половината проекти крайните продукти вече са били успешно приложени в друга държава. Като цяло проектите по програма „Основни права и гражданство“ са генерирали устойчиви резултати по отношение на продължаването на дейностите и изграждането на партньорства. Доказателствата, че партньорствата по проектите са се запазили и след тяхното приключване, са били солидни. Все пак това дали дейностите по проектите са продължили е зависело от вида дейност и от това дали продължаването им е изисквало допълнително финансиране.