ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 25.10.2011 
SEC(2011) 1280 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение  за 
Директива  на Европейския  парламент  и на Съвета  за изменение  на 
Директива  2004/109/E О относно  хармонизиране  изискванията  за прозрачност  по 
отношение  на информацията  за издателите , чиито   ценни  книжа  са допуснати  за 
търгуване  на регулиран  пазар  и Директива  2007/14/ ЕО на Комисията  
{COM(2011) 683 окончател eн} 
{SEC(2011) 1279 окончател eн}  
 
BG 1   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Директивата  за прозрачността1 (наричана  по-нататък  „Директивата “) изисква  от 
емитентите  на ценни  книжа , търгувани  на регулираните  пазари  в рамките  на 
Европейския  съюз  („ЕС“), да гарантират  необходимата  прозрачност  по отношение  на 
инвеститорите  чрез оповестяване  на регулирана  информация2 и разпространяването  ѝ 
сред  обществеността . 
Пет години  след  влизането  в сила  на Директивата  Комисията  публикува  доклад , в 
който  се оценява  нейното  въздействие3. В доклада  се признава  положителното  влияние  
на Директивата  върху  доброто  и ефикасно  функциониране  на пазара , като 
същевременно  се открояват  областите , в които  се налага  подобрение . 
През  2010 г. Комисията  предприе  обществена  консултация  относно  актуализирането  на 
Директивата . В нейния  ход бяха  изтъкнати  следните  основни  проблеми : 
привлекателността  на регулираните  пазари  за малките  и средните  емитенти  (наричани  
по-нататък  „МСЕ “) и пътищата  за усъвършенстване  на режима  за притежавани  
значителни  дялове  от правата  на глас. 
Участниците  в обществената  консултация  изказаха  различни  мнения  по въпроса  дали  
условията  за МСЕ  могат  да бъдат  подобрени  чрез промени  в Директивата . Що се отнася  
до притежаваните  дялове  от правата  на глас, те като цяло  изказаха  съгласие  за 
необходимостта  да се включи  изискване  за уведомяване  за притежавани  деривати , при 
които  сетълментът  се извършва  в парични  средства ,4 и да се повиши  равнището  на 
хармонизация  в това отношение . Бяха  отправени  също  така призиви  за по-голяма  
яснота  в някои  области  от технически  характер . 
През  2010 година  Комисията  постигна  съгласие  с Европейския  парламент  да се направи  
оценка  на техническата  осъществимост  на изискването  някои  дружества  да оповестяват  
важна  финансова  информация  по отношение  на дейността  си в трети  държави5. В 
отделна  оценка  на въздействието  по този въпрос  се стигна  до заключението , че 
Директивата  за прозрачността  и Счетоводните  директиви6 следва  да бъдат  изменени , за 
да бъде  отразено  новото  изискване  в това отношение . 
                                                 
1 Директива  2004/109/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 15 декември  2004 г. 
2 Понятието  „регулирана  информация “ включва  годишна , шестмесечна  или тримесечна  финансова  
информация , текуща  информация  за притежавани  значителни  дялове  от правата  на глас, както  и 
информацията , оповестявана  съгласно  Директивата  за пазарната  злоупотреба  
(Директива  2003/6/ЕО). 
3 COM(2010) 243 окончателен  от 27 май 2010 г. Докладът  бе придружен  от подробен  работен  
документ  на службите  на Комисията  (SEC (2010061). 
4 Дериватите  върху  капиталови  инструменти , при които  сетълментът  се извършва  в парични  
средства , са сделки , свързани  с капиталови  инструменти , които  се уреждат  само  чрез парично  
плащане  без физическо  предаване  на базовия  капиталов  инструмент . 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf 
6 Четвъртата  директива  78/660/ЕИО  на Съвета  относно  годишните  счетоводни  отчети  и Седмата  
директива  83/349/ЕИО  на Съвета  относно  консолидираните  счетоводни  отчети . 
 
BG 2   BG 2. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Проблемите , констатирани  при съществуващия  режим , могат  да бъдат  групирани  в две 
основни  категории : а) МСЕ ; и б) изискванията  за уведомяване  за притежавани  
значителни  дялове  от правата  на глас. 
2.1. Проблеми , констатирани  по отношение  на МСЕ  
В ЕС не съществува  правно  определение  за МСЕ . Когато  МСЕ  се споменават  
настоящия  документ , те следва  да се схващат  според  обема  на понятията , използвани  в 
отделните  държави -членки . 
Подобряването  на регулаторната  среда  за МСЕ  и улесняването  на достъпа  им до 
капитал  са важни  политически  приоритети  за Комисията7. Въпреки  че изискванията  за 
прозрачност  не се считат  за единствен  източник  на проблемите , пред  които  са 
изправени  МСЕ , те водят  до високи  разходи  за привеждане  в съответствие , свързани  с 
регистрацията  на регулирани  пазари  и до недостатъчна  огласа  по отношение  на 
анализаторите  и инвеститорите , както  и създават  култура  на недалновидно  планиране . 
2.1.1.  Високи  разходи  за привеждане  в съответствие  със законодателните  
изисквания  за МСЕ  
Целта  на Директивата  е да се осигури  точна , изчерпателна  и навременна  информация  
на пазара . От емитентите  се изисква  да публикуват  годишни , шестмесечни  и 
тримесечни  финансови  отчети8. С Директивата  се налага  минимално  изискване  за 
публикуване  на тримесечни  междинни  отчети  за управлението  с ограничено  
съдържание . Редица  държави -членки  обаче  изискват  да се оповестява  и допълнителна  
информация . Разходите , които  МСЕ  правят  за публикуването  на тримесечни  финансови  
отчети , са сравнително  високи , докато  ползата  от това задължение  е неясна . 
Освен  това стриктното  спазване  на срока  за публикуване  на шестмесечните  отчети , 
както  и сложността  на съдържанието  и вида  на информацията , която  следва  да се 
оповестява  в описателните  им части , отнема  на емитентите  средства  и време . 
2.1.2.  Акцентиране  върху  краткосрочните  резултати  
Необходимостта  от тримесечно  публикуване  на финансова  информация  може  да доведе  
до натиск  върху  ръководството  да демонстрира  печалби  всяко  тримесечие . 
Тримесечното  отчитане  може  също  така да се възприеме  като регулаторен  стимул  за 
инвеститорите  да се съсредоточат  върху  краткосрочните  резултати  на дружествата , а не 
върху  дългосрочната  перспектива . 
                                                 
7 Съобщение  на Комисията : „За Акт за единния  пазар  — За изграждане  на високо  конкурентна  
социална  пазарна  икономика  — 50 предложения  с оглед  подобряване  на условията  на работа , 
предприемачество  и търговия  за всички  нас“, COM (2010 г.) 608 окончателен  и Съобщение  на 
Комисията  „Акт за единния  пазар . Дванадесет  лоста  за насърчаване  на растежа  и укрепване  на 
доверието  „Заедно  за нов тип икономически  растеж “, COM (2011 г.) 206 окончателен .  
8 Тримесечни  финансови  отчети  или междинни  отчети  за управлението : като цяло  наричани  
тримесечна  финансова  информация . 
 
BG 3   BG 2.1.3.  Намален  достъп  до информация  за МСЕ  
Краткият  срок  за изготвяне  на шестмесечните  отчети  (два месеца  след  края  на отчетния  
период ) води  до претоварване  в края  на втория  месец , което  предизвиква  смущения  на 
пазара , претрупва  инвеститорите  и анализаторите  с финансова  информация  и засилва  
тенденцията  те да ограничават  вниманието  си до водещите  крупни  дружества  за сметка  
на МСЕ . Това  се отнася  за повечето  европейски  емитенти , чиято  счетоводна  година  
отговаря  на календарната , и за които  този срок  попада  съответно  в края  на август . Като  
следствие  МСЕ  могат  да се окажат  в периферията  на вниманието  на инвеститорите  и 
анализаторите . 
Инвеститорите , които  желаят  да получат  достъп  до публикувана  информация , се 
сблъскват  със затруднения , дължащи  се на недостатъчната  взаимосвързаност  на 
различните  национални  механизми  за съхранението  ѝ. Този  проблем  също  води  до 
недостатъчно  внимание  към МСЕ . 
2.1.4.  Проблеми , констатирани  във връзка  с уведомленията  за притежавани  
значителни  дялове  от правата  на глас 
Директивата  изисква  от емитентите  да уведомяват  пазара  за придобиването  или 
освобождаването  от акции , допуснати  за търгуване  на регулиран  пазар , с които  е 
свързано  право  на глас (т.е. да уведомяват  за притежавания  дял от правата  на глас, 
когато  този дял достигне , превиши  или спадне  под праговите  стойности  5 %, 10 %, 
15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 50 % и 75 %). При действащия  режим  бяха  констатирани  два 
проблема : скрито  притежаване  на дялове  в резултат  на пропуски  в правилата  за 
уведомяване  и различия  в правилата  за уведомяване  в отделните  държави -членки . 
2.1.5.  Възможност  за тайно  притежаване  на дялове  
След  приемането  на Директивата  на пазара  значително  се увеличи  използването  на 
деривати , при които  сетълментът  се извършва  в парични  средства . Те могат  да бъдат  
използвани  за придобиване  и оказване  на влияние  върху  дружество , чиито  ценни  книжа  
са допуснати  за търгуване  на регулиран  пазар , или за скрито  натрупване  на дялове  в 
дружество  (вече бяха  докладвани  няколко  примера  на такова  поведение9). 
Понастоящем  обаче  те не са обхванати  от разпоредбите  на Директивата  по отношение  
на оповестяването . Този  пропуск  може  да доведе  до евентуална  пазарна  злоупотреба , 
неефективност  на механизма  на ценообразуването  и празно  гласуване , в резултат  на 
което  се снижава  доверието  на инвеститорите  и интересите  им се разминават  с 
дългосрочните  интереси  на самите  дружества . 
2.1.6.  Различията  в правилата  за уведомяване  в отделните  държави -членки  
водят  до увеличаване  на отговорността  и регулаторния  риск , както  и до 
високи  разходи  за трансграничните  инвеститори  за привеждане  в 
съответствие  със законодателните  изисквания  
Различаващите  се правила  за уведомяване  в отделните  държави -членки , по-специално  
относно  сумирането  на притежаваните  акции  с притежаваните  финансови  инструменти , 
увеличават  разходите  и създават  правна  несигурност  за инвеститорите , участващи  в 
                                                 
9 Примери : LVMH/Hermes, Porsche/VW , Schaeffler/Continental. 
 
BG 4   BG трансгранична  дейност . Отсъствието  на сумиране  на притежаваните  акции  с 
притежаваните  финансови  инструменти  също  води  до по-ниско  ниво  на прозрачност  в 
някои  държави -членки . 
3. СУБСИДИАРНОСТ  
ЕС има право  да предприеме  действия  в тази област  съгласно  член  50 и член  114 от 
ДФЕС . Отбелязаните  проблеми  засягат  капиталовия  пазар  на ЕС като цяло , поради  
което  мерките  следва  да се приемат  на равнище  ЕС, за да бъдат  ефективни . 
Проблемите , констатирани  във връзка  с МСЕ , произлизат  от законодателството  на ЕС и 
на държавите -членки  и могат  да бъдат  решени  единствено  чрез промени  в 
законодателството  на ЕС. В заключение , само  инструмент , приет  на ниво  ЕС, ще 
гарантира , че всички  държави -членки  прилагат  еднаква  регулаторна  рамка , изградена  
върху  общи  принципи , с което  ще се сложи  край  на съществуващата  разпокъсаност  на 
регулаторните  действия  по отношение  на уведомленията  за притежавани  значителни  
дялове . 
4. ЦЕЛИ 
Чрез  предвидените  мерки  следва  да се смекчат  някои  задължения , за да се гарантира  
привлекателността  на регулираните  пазари  за МСЕ  и да се подобрят  правната  
сигурност  и ефективността  на режима  на прозрачност  по отношение  на оповестяването  
на структурата  на собствеността  на дружествата . 
5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА : АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  И СРАВНЕНИЕ  
За постигане  на изложените  по-горе цели  Комисията  разработи , анализира  и сравни  
различни  варианти  на политика , за да се определи  кои от тях дават  удовлетворителен  
отговор  на констатираните  проблеми . Разгледани  бяха  следните  варианти : 
5.1. Варианти  с оглед  на по-голяма  гъвкавост  по отношение  на честотата  и 
периодичността  на публикуване  на финансова  информация  от МСЕ  
(1) Непредприемане  на действие  — този вариант  не би спомогнал  за постигане  на 
целта , поради  което  се отхвърля . 
(2) Отмяна  на задължението  за тримесечно  представяне  на финансова  
информация  за МСЕ  — този вариант  би намалил  както  разходите  за МСЕ , така 
и регулаторните  стимули , които  могат  да насърчат  недалновидното  планиране . 
Въпреки  това, въвеждането  на диференцирани  режими  в зависимост  от размера  
на дружествата , чиито  ценни  книжа  са допуснати  за търгуване  на регулиран  
пазар , може  да бъде  доведе  както  до объркване  у инвеститорите , така до 
пренебрегване  на МСЕ . Поради  това вариантът  се отхвърля . 
(3) Отмяна  на задължението  за представяне  на тримесечни  финансови  отчети  
за МСЕ  през първоначален  период  от 3 години  след допускане  до търгуване  — 
въпреки  че смекчава  непосредствения  натиск  върху  МСЕ , този вариант  би 
 
BG 5   BG довел  единствено  до отлагане  на разходите . Въвеждане  на диференцирани  
режими  в зависимост  от размера  и възрастта  на дружествата , чиито  ценни  
книжа  са допуснати  за търгуване  на регулиран  пазар , може  да бъде  объркващо  
за инвеститорите . Поради  това вариантът  се отхвърля . 
(4) Отмяна  на задължението  за представяне  на тримесечни  финансови  отчети  
за всички  дружества , чиито  ценни  книжа  са допуснати  за търгуване  на 
регулиран  пазар  — този вариант  би намалил  разходите  на дружествата  за 
привеждане  в съответствие  със законодателните  изисквания . Предполагаемото  
средно  намаляване  на разходите , с изключение  на разходите  за изготвяне  на 
информацията  за тримесечието , варира  от 2 000 до 60 000 EUR годишно  за 
емитент  при МСЕ  и от 35 000 EUR до 250 000 EUR годишно  за емитент  при 
крупните  емитенти . За МСЕ  намаляването  на разходите  за персонала , зает с 
изготвянето  на тази информация , не може  да се оцени  в парично  изражение : то 
се различава  значително  за отделните  емитенти , като варира  от 8 до 30 
човекодни  годишно . При крупните  емитенти  максималното  общо  намаляване  
на разходите  (включително  разходите , свързани  с персонала , зает с изготвянето  
на тези отчети ) може  да се оцени  като максимум  2 млн. EUR годишно  за 
емитент . Този  вариант  следва  да даде  възможност  на МСЕ  да пренасочат  
ресурсите  си към публикуването  на информация , която  ще бъде  от най-голяма  
полза  за техните  инвеститори . Той следва  да намали  краткосрочния  натиск  
върху  емитентите  и да стимулира  инвеститорите  да възприемат  дългосрочно  
виждане . Вариантът  не би следвало  да окаже  отрицателно  въздействие  върху  
защитата  на инвеститорите , тъй като тя е достатъчно  гарантирана  чрез 
задължително  оповестяване  на шестмесечните  и годишните  резултати , както  и 
чрез оповестяванията , изисквани  от Директивата  за пазарната  злоупотреба  и 
Директивата  за проспектите10. Инвеститорите  следва  да бъдат  надлежно  
информирани  за всички  важни  събития  и факти , които  могат  да повлияят  върху  
цената  на базовите  акции , независимо  от оповестяването  на тримесечна  
информация , което  понастоящем  се изисква  от Директивата  за прозрачността . 
Затова  не е необходимо  оповестяването  на междинните  отчети  за управлението  
да се въвежда  като задължение  в законодателството . За да бъде  ефективен , този  
вариант  трябва  също  да не допусне  държавите -членки  да налагат  в 
националното  си законодателство  изискване  за публикуване  на информация  
всяко  тримесечие . Дружествата  ще имат  свобода  да публикуват  информация  
всяко  тримесечие , ако пожелаят . 
(5) Удължаване  на срока  за публикуване  на шестмесечните  отчети  на 3 месеца  
след края  на съответния  отчетен  период  за всички  дружества , чиито  акции  
за допуснати  за търгуване  на регулиран  пазар  — някои  МСЕ  биха  могли  да 
реализират  икономии , но най-важните  ползи  ще бъдат  от непаричен  характер . 
Емитентите  биха  получили  допълнително  време  за изготвяне  на отчетите , 
което  ще подобри  качеството  на предоставяните  от тях данни . Този  вариант  би 
оказал  положително  въздействие  върху  достъпа  до информация  за МСЕ , тъй 
като те ще могат  по-лесно  да планират  публикуването  на докладите  си, така че 
то да не съвпадне  с това на отчетите  на крупните  дружества , чиито  акции  са 
допуснати  за търгуване  на регулиран  пазар . Това  означава , че анализаторите  и 
                                                 
10 Директива  2003/6/ЕО и Директива  2003/71/ ЕО. 
 
BG 6   BG инвеститорите  биха  имали  повече  време  за проучване  на шестмесечните  
резултати  на МСЕ . 
(6) Удължаване  на срока  за публикуване  на шестмесечните  отчети  на 3 месеца  
след края  на съответния  отчетен  период  за МСЕ  — този вариант  би имал  
положително  въздействие  върху  достъпа  до информация  относно  МСЕ . 
Въпреки  това, въвеждането  на диференцирани  режими  в зависимост  от размера  
на дружествата , чиито  акции  за допуснати  за търгуване  на регулиран  пазар , 
може  да бъде  объркващо  за инвеститорите . Поради  това вариантът  се отхвърля . 
5.2. Варианти  за опростяване  на описателните  части  на финансовите  отчети  за 
МСЕ  
(1) Непредприемане  на действие  — този вариант  не би спомогнал  за постигане  на 
целта , поради  което  се отхвърля . 
(2) Максимално  хармонизиране  на описателните  части  на финансовите  отчети  
на равнище  ЕС за МСЕ  — стандартизирането  на съдържанието  на отчетите  
може  да доведе  до по-високи  разходи  за привеждане  в съответствие  за МСЕ  в 
държави -членки , където  изискванията  са сравнително  ниски . Този  вариант  би 
улеснил  съпоставимостта  на финансовата  информация  в целия  ЕС. Ако обаче  
на равнището  на ЕС прагът  за съдържание  се постави  твърде  ниско  с надеждата  
да се спестят  разходи , това може  на свой  ред да има отрицателни  последици  за 
инвеститорите . Поради  това вариантът  се отхвърля . 
(3) Изискване  към ЕОЦКП11 да изготви  незадължителни  указания  (образци ) за 
съдържанието  на описателните  части  на финансовите  отчети  на всички  
дружества , чиито  ценни  книжа  са допуснати  до търгуване  на регулиран  
пазар  — този вариант  би дал възможност  на ЕОЦКП  да разработи  образци , 
осигуряващи  икономии . Той също  така би улеснил  съпоставимостта  на 
информацията  за инвеститорите  и би увеличил  трансграничния  достъп  до 
информация  относно  МСЕ . Това  ще наложи  някои  еднократни  разходи  за 
ЕОЦКП . 
(4) Изискване  към държавите -членки  да изготвят  незадължителни  образци  или 
насоки  за съдържанието  на описателните  части  на отчетите  — този 
вариант  би позволил  държавите -членки  да приспособят  съдържанието  на 
отчетите  към вътрешния  си пазар . Той обаче  няма  да улесни  трансграничната  
сравнимост  на информацията , поради  което  се отхвърля . 
5.3. Варианти  за отстраняване  на пропуските  по отношение  изискванията  за 
уведомяване  за притежавани  значителни  дялове  от правата  на глас  
(1) Непредприемане  на действие  — този вариант  не би спомогнал  за постигане  на 
целта , поради  което  се отхвърля . 
(2) Широк  режим : разширяване  на режима  на оповестяване  така , че да обхване  
всички  инструменти  с икономически  ефект , сходен  с притежаването  на 
                                                 
11 Европейски  орган  за ценни  книжа  и пазари  
 
BG 7   BG акции  и правата  за придобиването  им — този вариант  ще обхване  дериватите , 
при които  сетълментът  се извършва  в парични  средства , както  и други  подобни  
финансови  инструменти , които  могат  да се появят  в бъдеще . Той бе подкрепен  
от мнозинството  участници  в консултациите  като решение  на проблемите , 
описани  по-горе. Вариантът  ще има силно  положително  въздействие  върху  
защитата  и доверието  на инвеститорите . Новият  режим  на оповестяване , 
включващ  всички  видове  финансови  инструменти , еквивалентни  на дялово  
участие , би могъл  да доведе  до увеличаване  на организационните  разходи  и на 
разходите  за привеждане  в съответствие  за притежателите  на деривати , при 
които  сетълментът  се извършва  в парични  средства  (прогнозата  за 
максималния  размер  на еднократните  разходи  се движи  между  100 000 EUR и 
600 000 EUR на притежател , но те ще засягат  само  инвеститори , притежаващи  
значително  количество  от тези инструменти ). Текущите  разходи  не могат  да 
бъдат  прогнозирани , тъй като те ще варират  според  увеличението  на практика  
на броя  на изискваните  оповестявания  на притежател . Като  се има предвид  
опитът , натрупан  в Обединеното  кралство , където  подобен  режим  беше  
въведен  през 2009 година , очаква  се броят  на уведомленията  да бъде  
ограничен .  
(3) Ограничителен  подход : да не се изисква  оповестяване  в случай , че са изпълнени  
критериите  за „надеждно  пристанище “ — този подход  би изисквал  да се 
оповестява  информацията  за всички  инструменти , даващи  достъп  до права  на 
глас, свързани  с базови  акции , освен  ако са изпълнени  някои  специфични  
критерии . Той обаче  също  би дал възможност  на инвеститорите  да заобикалят  
целта  на изискването  за оповестяване , поради  което  се отхвърля . 
5.4. Варианти  за отстраняване  на различията  в изискванията  за уведомяване  
за притежавани  значителни  дялове  
(1) Непредприемане  на действие  — този вариант  не би спомогнал  за постигане  на 
целта , поради  което  се отхвърля . 
(2) Хармонизиране  на режима  за оповестяване  на притежавани  значителни  
дялове  от правата  на глас чрез въвеждане  на изискване  за сумиране  на 
притежаваните  акции  с притежаваните  финансови  инструменти , даващи  
достъп  до акции  (включително  дериватите , при които  сетълментът  се 
извършва  в парични  средства ) — този вариант  би позволил  хармонизиране  на 
метода , използван  за изчисляване  на праговете , но не и на самите  прагове , като 
по този начин  се създава  единен  подход , който  би довел  до намаляване  на 
правната  несигурност , подобряване  на прозрачността , улесняване  на 
трансграничните  инвестиции  и повишаване  на привлекателността  на 
капиталовите  пазари  на ЕС. Очакваното  намаление  на текущите  разходите  за 
трансграничните  инвеститори  е 77 000 EUR годишно  на оператор . Този  
вариант  обаче  би могъл  да доведе  до разходи , свързани  с допълнителни  
оповестявания  в тези държави -членки , в които  понастоящем  не съществува  
изискване  за сумиране . 
(3) Хармонизиране  на режима  за оповестяване  на притежавани  значителни  
дялове  от правата  на глас чрез налагане  на 3 отделни  режима  на 
оповестяване : съответно  за притежавани  акции , за финансови  инструменти , 
 
BG 8   BG даващи  достъп  до акции , и за деривати , при които  сетълментът  се извършва  
в парични  средства  — този вариант  би създал  единен  режим , но може  да има 
отрицателно  въздействие  върху  защитата  и доверието  на инвеститорите , 
поради  което  се отхвърля . 
(4) Хармонизиране  на режима  на оповестяване  на притежавани  значителни  
дялове  от правата  на глас чрез хармонизиране  на праговете  за оповестяване  
— мнозинството  участници  не считат  праговете  на правата  на глас за сериозен  
проблем . Освен  това, хармонизирането  на праговете  за уведомяване  изглежда  
проблематично  поради  различията  в дела  на притежаващото  акции  население  в 
отделните  държави -членки . Поради  това вариантът  се отхвърля . 
6. ИНСТРУМЕНТ , КОЙТО  СЛЕДВА  ДА СЕ ИЗПОЛЗВА , ТРАНСПОНИРАНЕ  И 
ПРИВЕЖДАНЕ  В СЪОТВЕТСТВИЕ   
Само  правно  обвързващ  инструмент  би гарантирал , че всички  държави -членки  
прилагат  еднаква  регулаторна  рамка , изградена  върху  общи  принципи . Директивата  е 
средство , което  дава възможност  за максимална  хармонизация  в някои  области , като на 
държавите -членки  се оставя  известна  гъвкавост  при отчитането  на специфичното  им 
състояние  в други  области . 
С цел да се гарантира  по-добро  прилагане  на Директивата  и предвид  съобщението  на 
Комисията , озаглавено  „По-строги  наказателни  разпоредби  за сектора  на финансовите  
услуги “12, съществуващата  рамка  за санкции  също  следва  да бъде  подобрена . 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Комисията  ще следи  как държавите -членки  прилагат  Директивата . Когато  е 
необходимо , службите  на Комисията  ще предлагат  съдействие  на държавите -членки . 
Оценка  на въздействието  от прилагането  на законодателните  мерки  следва  да се 
извърши  шест  години  след  влизането  им в сила . Комисията  ще наблюдава  прилагането  
на Директивата , както  е изменена , посредством  ЕОЦКП  и чрез диалог  с основните  
заинтересовани  страни . 
                                                 
12 Съобщение  от 9 декември  2010 г.: COM(2010) 716 окончателен .