BG    BG BG 
 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 3.11.2010 
SEC(2010) 1290 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
Придружаващ  документ   
  
към преразгледаното  предложение  на Комисията  за Директива  (Евратом ) на 
Съвета  
 
относно  управлението  на отработено  ядрено  гориво  и радиоактивни  отпадъци   
COM(2010) 618 
SEC(2010) 1289 
 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
Придружаващ  документ   
  
към преразгледаното  предложение  на Комисията  за Директива  (Евратом ) на 
Съвета  
 
относно  управлението  на отработено  ядрено  гориво  и радиоактивни  отпадъци   
1. В
ЪВЕДЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  придружава  преразгледано  предложение  за 
законодателство  относно  управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  
в Европейския  съюз , включено  в работната  програма  на Комисията  за 2010 г. В 
Европейския  съюз  отработеното  гориво  и радиоактивните  отпадъци , получени  от 
граждански  ядрени  дейности , се разглеждат  в Договора  за Евратом .  
През  2003 г. Комисията  предложи  Директива  (Евратом ) на Съвета , разглеждаща  
управлението  на отработено  ядрено  гориво  и радиоактивни  отпадъци , а през 2004 г. 
представи  изменено  предложение  на Съвета . След  продължителни  обсъждания , в 
своите  заключения  от юни 2004 г. относно  ядрената  безопасност  и безопасността  при 
управление  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  Съветът  призова  за 
„широки  консултации “ със заинтересованите  страни  преди  да се пристъпи  към 
създаване  на каквото  и да било  законодателство  по този въпрос  в рамките  на Договора  
за Евратом .  
Ето защо  в отговор  на искането  на Съвета , Комисията  поде  широки  консултации  чрез 
различни  инициативи  на равнището  на ЕС. Тя се консултира  с правителства , 
национални  регулатори , организации  за управление  на радиоактивни  отпадъци , 
предприятия  източници  на радиоактивни  отпадъци  и други  субекти  в държавите -
членки . Консултации  бяха  проведени  и с други  институции  на ЕС, неправителствени  
организации  и други  партньори . Беше  взета  под внимание  предоставената  подробна  
информация  от Европейската  група  на регулаторите  в областта  на ядрената  безопасност  
(ENSREG). Това  беше  от особено  значение , предвид  специфичната  компетентност  на 
ENSREG, която  представлява  националните  органи , компетентни  по отношение  на 
безопасността  на ядрените  инсталации  и безопасността  при управлението  на 
отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  в държавите -членки  със и без ядрени  
програми . В същото  време  бе отделено  специално  внимание  на общественото  
измерение  чрез различни  обществени  консултации , включително  специални  
допитвания  на Евробарометър  и открита  обществена  консултация . Радиоактивните  
отпадъци  са една  от основните  грижи  на гражданите  на ЕС. Мнозинството  от тях са 
„за“ законодателство  на ЕС. 
 
BG 3   BG 2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Всички  държави -членки  произвеждат  радиоактивни  отпадъци . Радиоактивни  отпадъци  
и отработено  гориво  се генерират  от множество  полезни  дейности  като производството  
на електроенергия  и ред приложения  на радиоактивни  изотопи  в медицината , 
промишлеността , селското  стопанство , изследователската  дейност . В повече  от 
половината  от държавите -членки  има атомни  електроцентрали  в експлоатация . Има 
ядрени  реактори  в процес  на изграждане  или извеждане  от експлоатация , както  и 
планове  за ново  изграждане . Радиоактивните  отпадъци , включително  отработеното  
гориво , считано  за отпадък , изискват  мерки  за съхраняване  и изолиране  от хората  и 
тяхната  жизнена  среда  за много  дълъг  период  от време .  
Каквото  и да е бъдещето  на ядрената  енергетика  и неенергийните  приложения , 
крайната  точка  на всички  съществуващи  и бъдещи  радиоактивни  отпадъци  трябва  да 
бъде  погребване  в подходящи  съоръжения , с цел да се осигури  както  безопасност , така 
и устойчивост . Това  задължение  не може  да бъде  оставено  за бъдещите  поколения . 
Консенсусът  в техническо  отношение  по целия  свят е че съхраняването  на отработено  
гориво  и радиоактивни  отпадъци , а дори  и дългосрочното  съхраняване , са само  
временно  решение , изискващо  постоянен  активен  контрол . То не е алтернатива  на 
погребването , с присъщите  му пасивни  характеристики  на безопасност .  
Въпреки  този консенсус  и развитието  в ЕС, Международната  агенция  за атомна  енергия  
(МААЕ ) и Агенцията  за ядрена  енергия , ключовите  решения  за управлението  на 
отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  до крайната  точка  все още често  биват  
отлагани . В много  страни  тази изчаквателна  политика  представлява  основен  проблем . 
За да се преодолее  тази ситуация  има нужда  от политическо  ангажиране , обществено  
информиране  и участие  във вземането  на решения , както  и достатъчно  научни , 
технически  и финансови  ресурси . 
3. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Проблемът  с управлението  на отработеното  гориво  и радиоактивните  отпадъци  
очевидно  е област , в която  националното  законодателство  трябва  да бъде  допълнено  от 
законодателството  на ЕС поради  трансграничния  характер  на безопасността . В същото  
време  вътрешният  пазар  изисква  Комисията  да гарантира  условия  на равнопоставеност , 
за да се избегне  нарушаване  на принципа  на конкуренцията . 
Съществуващото  законодателство  на ЕС не обхваща  всички  дейности  и съоръжения , 
свързани  с управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  в дългосрочен  
план , нито  обхваща  аспекти , като например  националните  политики  и тяхното  
прилагане , нито  информирането  на обществеността  и нейното  участие  в процеса  на 
вземане  на решения . В резултат  на това, съществуващите  инструменти  на равнището  на 
ЕС не обхващат  тази област  в достатъчна  степен . 
След  приемането  на Директива  2009/71/ Евратом  за създаване  на рамка  на Общността  за 
ядрена  безопасност  на ядрените  инсталации  с подкрепата  на всички  27 държави -членки  
на ЕС и на Европейския  парламент , създаването  на вторично  законодателство  на ЕС за 
отработеното  гориво  и радиоактивните  отпадъци  е следващата  логична  стъпка . 
Стандартите  за безопасност , възприети  и разработени  от МААЕ  в сътрудничество  с 
други  организации , не са правно  обвързващи  и тяхното  включване  в националното  
 
BG 4   BG законодателство  е доброволно . Единната  конвенция  за безопасност  при управление  на 
отработено  гориво  и за безопасност  при управление  на радиоактивни  отпадъци , 
сключена  под егидата  на МААЕ , е най-значимият  международен  договор  в областта  на 
управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци . Всички  държави -членки  
на ЕС (с изключение  на Малта ) и Евратом  са страни  по нея. Въпреки  това Единната  
конвенция  не влече  след  себе си санкции  за несъответствие . Накратко , това означава , че 
международно  признатите  принципи  и изисквания , определени  в стандартите  на МААЕ  
и в Единната  конвенция , поради  липса  на приложна  сила  не гарантират  единен  подход  
на равнището  на ЕС. 
Следователно  понастоящем  управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  
отпадъци  остава  национална  отговорност . Необходими  са допълнителни  подобрения  по 
отношение  на действията  на национално  ниво  в повечето  държави -членки , за да се 
гарантира  отговорно  управление  на отработеното  гориво  и радиоактивните  отпадъци .  
4. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Главната  политическа  цел е да се създаде  правна  рамка  на ЕС за управлението  на 
отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  като неразделна  част от безопасното  и 
устойчиво  използване  на ядрената  енергия  за производство  на електроенергия  и на 
йонизиращите  лъчения  в медицината , промишлеността , селското  стопанство , научните  
изследвания  и образованието . Конкретните  цели  по отношение  на постигането  на 
общата  цел на политиката  са: 
– да се гарантира , че работниците  и населението  са защитени  от опасностите , 
произтичащи  от йонизиращите  лъчения  сега, в бъдеще  и отвъд  националните  
граници   
– за управление  на отработеното  гориво  и радиоактивните  отпадъци  да се прилагат  
най-високите  стандарти  за безопасност ; 
– да се избегне  прехвърлянето  на непосилно  бреме  върху  бъдещите  поколения ; 
– да бъде  постигнато  трайно  политическо  ангажиране  за управлението  на отработено  
гориво  и радиоактивни  отпадъци  в дългосрочен  план ; 
– да се гарантира  транспонирането  на политическите  решения  в ясни  разпоредби  за 
прилагане  на всички  мерки  за управлението  на радиоактивни  отпадъци  и отработено  
гориво  от генерирането  до погребването ; 
– да се постигне  и поддържа  непрекъснатото  подобряване  на системата  за управление  
въз основа  на поетапно  вземане  на решения  и обществено  приемане ; 
– да се осигурят  адекватни , разполагаеми  в момента  на необходимост  от тях, 
прозрачно  управлявани  финансови  ресурси  в съответствие  с принципа  
„замърсителят  плаща “. 
5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Подробно  са анализирани  три варианта  на политиката . 
Вариант  0 на политиката  се състои  в това  съществуващата  ситуация  да остане  
непроменена  („не се прави  нищо “).  
 
BG 5   BG Вариант  1 на политиката  се състои  в укрепване  на равнището  на ЕС на 
международно  признатите  принципи  и изисквания  за управлението  на 
радиоактивни  отпадъци  и отработено  гориво , формулирани  в стандартите  за 
безопасност  на Международната  агенция  за атомна  енергия  и в Единната  конвенция , 
като им се придаде  както  правна , така и изпълнителна  сила  на равнището  на ЕС. 
Този  подход  включва  създаването  на: 
– рамка  на Общността , в която  са формулирани  общите  принципи , уреждащи  
управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  в ЕС; 
– национални  рамки  за управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци , 
които  разпределят  отговорностите  и осигуряват  координацията  между  съответните  
държавни  органи  в дългосрочен  план . 
Вариант  2 на политиката  излиза  извън  рамките  на вариант  1, като  допълнително  
определя  изисквания  към националните  програми  за управлението  на отработено  
гориво  и радиоактивни  отпадъци  в държавите -членки .  
Тези  изисквания  включват  обхвата , съдържанието  и преразглеждането  на националните  
програми  за управление  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци . 
6. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Вариант  0 на политиката  ще изисква  с течение  на времето  все по-големи  усилия  за 
осигуряване  на безопасност  и запазване  на знанията . Освен  това той ще доведе  до 
увеличаване  на неопределеностите  и рисковете  във връзка  с политическите  
ангажименти , финансирането , постепенната  загуба  на техническите  знания , социалните  
конфликти  и т.н. с възможно  предизвикване  на прекъсвания  в безопасната  
експлоатация  на съоръженията  за дълготрайно  съхраняване  и в извършването  на 
погребването . Следователно  вариант  0 на политиката  включва  потенциални  
отрицателни  екологични , икономически  и социални  последици  с течение  на времето , 
включително  и непосилно  бреме  върху  бъдещите  поколения  и евентуално  нарушаване  
на принципа  на конкуренцията  на пазара  на електроенергия .  
Вариант  1 на политиката  ще допринесе  за постигане  на единно  високо  ниво  на 
безопасност  при управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  на 
равнището  на ЕС в краткосрочен  план . Следователно  той ще има положителни  
екологични , икономически  и социални  последици , които  обаче  са сигурни  само  в 
краткосрочен  план . Той не може  да гарантира  положителни  въздействия  в дългосрочен  
план , тъй те ще зависят  от това дали  държавите -членки  планират  и извършват  
своевременно  погребване  на своите  радиоактивни  отпадъци  и отработено  гориво , 
считани  за отпадък .  
Вариант  2 на политиката  ще доведе  до постигане  на единно  високо  ниво  на 
безопасност  при управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци  на 
нивото  на ЕС в дългосрочен  план , без да се прехвърля  непосилно  бреме  върху  
бъдещите  поколения  и да се накърнява  способността  на бъдещите  поколения  да 
посрещат  своите  собствени  нужди . Само  този вариант  има положителни  дългосрочни  
екологични , икономически  и социални  въздействия . 
 
BG 6   BG 7. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Вариант  0 на политиката  не би подобрил  положението  с изчаквателните  политики . 
Всички  държави -членки , европейските  институции , основните  заинтересовани  страни  и 
обществеността  са на мнение , че вариантът , при който  не се прави  нищо , не е 
приемлив . 
Вариант  1 на политиката  би допринесъл  за подобряване  на управлението  на 
радиоактивни  отпадъци  и отработено  гориво  на равнището  на ЕС в по-краткосрочен  
план , тъй като при него  международно  признатите  принципи  и изисквания  за 
управлението  на радиоактивни  отпадъци  и отработено  гориво  придобиват  правна  и 
изпълнителна  сила  на равнището  на ЕС. Въпреки  това, в по-дългосрочен  план  при този 
вариант  на политика  не могат  да бъдат  изключени  неоправдано  удължаване  на процеса  
на вземане  на решения  и на временното  дългосрочно  съхраняване . Следователно  този 
вариант  не гарантира  дългосрочната  безопасност  при управлението  на отработено  
гориво  и радиоактивни  отпадъци . 
Само  вариант  2 би гарантирал  безопасност  в дългосрочен  план , повишаване  на 
прозрачността  на вземането  на решения  и по този начин  устойчиво  управление  на 
отработеното  гориво  и радиоактивните  отпадъци . Той се ползва  със силна  подкрепа  от 
заинтересованите  страни  и обществеността  и е в съответствие  в най-голяма  степен  с 
позициите  на Съвета  и Европейския  парламент . 
В рамките  на горните  съображения , вариант  2 на политиката  изглежда  предпочитан , 
тъй като ще гарантира  постигането  на главната  цел на политиката . Той е и най-
ефективният  вариант  от гледна  точка  на избягването  на нарушаване  на принципа  на 
конкуренцията . 
8. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Показателите  за напредък  в постигането  на политическите  цели  са: 
– степента  на изпълнение  на изискванията  за създаване  на национална  рамка  за 
управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци , която  разпределя  
отговорностите  и осигурява  координация  между  съответните  държавни  органи  в 
дългосрочен  план  и; 
– степента  на изпълнение  на изискванията  за обхвата , съдържанието  и 
преразглеждането  на националните  програми  за управление  на отработено  гориво  и 
радиоактивни  отпадъци . 
Държавите -членки  следва  да докладват  на Комисията  относно  изпълняването  на 
споменатите  изисквания , като се възползват  от циклите  на преразглеждане  и 
докладване  съгласно  Единната  конвенция . Въз основа  на докладите  на държавите -
членки  Комисията  представя  доклад  за постигнатия  напредък  пред  Съвета  и пред  
Европейския  парламент .  
Държавите -членки  следва  да отправят  покана  за международна  партньорска  проверка  
на своите  национални  рамки  и национални  програми , с цел постоянно  подобряване  на 
управлението  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци . Резултатите  от всички  
партньорски  проверки  се докладват  на държавите -членки  и на Комисията .