BG Официален вестник на Европейския съюз C 341/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Индустриална политика на ЕС за космическия сектор – разгръщането на потенциала за икономически растеж в космическия сектор“

COM(2013) 108 final

2013/C 341/07

Докладчик: г-н VAN IERSEL

На 28 февруари 2013 г. Комисията реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите - Индустриална политика на ЕС за космическия сектор - разгръщането на потенциала за икономически растеж в космическия сектор“

COM(2013) 108 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 юли 2013 г.

На 492-рата си пленарна сесия, проведена на 18 и 19 септември 2013 г. (заседание от 18 септември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 151 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК приветства със задоволство индустриалната политика на ЕС за космическия сектор (1). Комитетът одобрява също така предоставения бюджет от 11 милиарда евро за програмите „Галилео“, „Коперник“ и за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) в рамките на програма „Хоризонт 2020“ за периода 2014-2020 г., в допълнение към съществуващия годишен бюджет от 4 милиарда евро за Европейската космическа агенция (ЕКА). Тези решения съответстват на позициите, които ЕИСК винаги е отстоявал (2).

1.2 Космическата политика на ЕС, подкрепяна от политически ангажимент в цяла Европа, следва да гарантира независим достъп на ЕС до космическото пространство по цялата верига за създаване на стойност, т.е. от фазата на проектиране до разработването, изстрелването в космоса и експлоатацията. Дългосрочните и високорискови дейности изискват предсказуемост, сигурност и постоянна ангажираност.

1.3 ЕС се нуждае от критична маса. Единният европейски пазар в областта на космическия сектор изисква ясно определено понятие за равни условия на европейско равнище, както по вътрешнополитически, така и по външнополитически причини.

1.4 Необходима е проактивна индустриална политика в отговор на големите институционални пазари по света, които оказват все по-голямо стратегическо и технологично въздействие. Конкурентоспособността на европейската индустрия трябва да бъде повишена. Необходимо е обаче постепенно да бъдат преодолени съществуващите значителни вътрешни бариери.

1.5 Индустриалната политика на ЕС следва да обединява в едно различните стратегии на държавите членки и да хармонизира националните преференции в една рамка.

1.6 Всички заинтересовани страни трябва да работят в една и също посока. ЕКА играе специална роля. Резултатите от нейната работа са много успешни и неоспорими. В рамките на новата структура ЕКА, наред с традиционната си роля, ще се превърне във фактор, улесняващ изпълнението на космическите проекти, осъществявани в съответствие със законодателството на ЕС. Ще бъдат въведени нови методи и създадени нови отношения. Те изискват добре развита координация и много тясно взаимодействие между всички участници, т.е. службите на Комисията, ЕКА и държавите членки.

1.7 Необходими са официални механизми за консултации със сектора, по-специално по отношение на МСП. Достатъчна част от бюджета на програма „Коперник“ трябва да се задели за нови услуги и приложения.

1.8 Космическият сектор изисква висококвалифицирана работна ръка въз основа на подходящи трудови договори. Необходимо е да се обръща постоянно внимание на развитието на съответните умения, гарантирани посредством съвременно образование и обучение и улесняващи мобилността.

1.9 Свързаните със стратегическата сигурност и отбраната съображения са водещи за космическата политика във всички държави. Новата космическата политика и действията на ЕС се основават на член 173, и по-специално на член 189 от ДФЕС. Те трябва да залегнат в по-тясно споразумение между държавите членки по въпросите на сигурността и отбраната и по този начин и в по-широката перспектива на външната политика на ЕС. От друга страна, в някои ясно определени области опитът в космическата политика може да бъде пример за европейската отбрана. Той следва да бъде взет предвид в предстоящия дебат за европейската отбрана.

1.10 Индустриалната политика на ЕС за космическия сектор действително може да стимулира конкурентоспособна, стабилна, функционална и балансирана основа на промишлеността в Европа, като подкрепя както обществените услуги, така и предприятията и гражданите. Секторът е все още уязвим, а кризата води до допълнителна несигурност. Време е за действие!

1.11 В този контекст ЕИСК напълно подкрепя петте цели, определени от Комисията: последователна и стабилна нормативна уредба, стабилна основа на промишлеността, включваща въпроси, свързани с МСП, конкурентоспособността и ефективността на разходите, пазарите за космически приложения и услуги и технологичната независимост, както и независимия достъп до космическото пространство (3).

1.12 Позицията на Европа в света трябва да бъде консолидирана и укрепена в световен план, като бъде повишена ефективността и конкурентоспособността на европейската индустрия, като върви в крак с амбициите на други космически държави и с технологиите на световно равнище, като се насърчава разходната ефективност по веригите за създаване на стойност и се разработват пазари за свързани с космоса приложения и услуги.

2. Исторически контекст, ангажираност на ЕИСК

2.1 По съображения, свързани със сигурността и отбраната, космическата политика се развиваше извън рамката на Договора за ЕС. Държавите членки разполагаха със собствени космически стратегии. Общите европейски интереси бяха до известна степен канализирани посредством НИРД и индустриалните проекти на ЕКА.

2.2 През 2003 г. беше поставено началото на нова фаза посредством Рамковото споразумение между ЕКА и ЕС. Ресурсите на Седмата рамкова програма бяха мобилизирани в полза на научноизследователски проекти и стана възможно изготвянето на секторна индустриална политика на ЕС. Инвестициите нагоре и надолу по веригата се увеличиха, конкуренцията се засили, а специализираните частни предприятия разработиха нови приложения и услуги.

2.3 ЕИСК твърдо подкрепи стратегията на ЕС за съчетаване на концепцията за ЕКА с по-тясното участие на европейските институции, както и конкретните предложения и решения във връзка с тази цел (4).

2.4 В последващи свои становища ЕИСК подчерта значението на космическата политика на ЕС за обществените услуги, предприятията и най-вече за гражданите. Комитетът подкрепи стъпките, предприети в няколко специфични области – Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС), космическият компонент на ГМОСС и космическата стратегия в услуга на гражданите (5).

2.5 През 2012 г. ЕИСК се застъпи за това финансирането на ГМОСС да бъде включено в рамките на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014–2020 г. (6). На 8 февруари 2013 г. Съветът реши съответно да предостави 3,78 милиона евро за програмата ГМОСС – наричана отсега нататък „Коперник“, 6,3 милиарда евро за Галилео и 1,7 милиарда евро за НИРД в рамките на програма „Хоризонт 2020“. Решението все още трябва да бъде одобрено от ЕП.

2.6 Наскоро приетото съобщение на ЕК относно индустриална политика на ЕС за космическия сектор е по-нататъшна стъпка, необходима поради това, че „понастоящем в областта на космическия сектор Европа губи позиции в сравнение с повечето, ако не и всички космически държави“ (7) .

3. Настоящо положение

3.1 Ситуацията се промени драстично. Инвестициите на новите космически държави в световен план бързо нарастват. САЩ продължават да бъдат най-силният участник. Оборотът в сектора в САЩ е около десет пъти по-голям от този в Европа. Китай и Индия се превръщат в силни конкуренти. Наскоро Русия обяви, че значително ще увеличи бюджета си за космическия сектор.

3.2 В това отношение водещи са стратегическите съображения, свързани с автономия и разчитане на собствените сили. Пазарът е напълно институционализиран в Китай, Индия и Япония, и почти напълно в Русия. В САЩ повече от 70 % от пазара е институционализиран. Това е в ярък контраст с Европа, където частният сектор държи 50 % от пазара. Трябва да се отбележи, че по отношение на обема на пазара 20-процентният дял на частния сектор в САЩ съответства на повече от 50 % от частния пазарен дял в Европа.

3.3 Световният пазар се разраства, а конкуренцията се увеличава поради навлизането на нови държави в космическия сектор. Това е заплаха за трудно извоюваната позиция на европейската индустрия, тъй като се появяват бариери, докато новите пазарни участници осъществяват агресивни експортни политики. Поради съкращаването на бюджета за отбрана, американският космически сектор също преминава към износ в целия свят.

3.4 Във връзка с това ЕИСК подкрепя напълно целта за запазване на независимия достъп на Европа до космическото пространство, както се посочва в редица заключения на Съвета и съобщения на ЕК. Съветът и Комисията с основание подчертават в по-голяма степен отпреди необходимостта от независимост на ЕС в стратегически области на космическия сектор и насърчаване и гарантиране на независим достъп на Европа до космическото пространство.

3.5 Понастоящем Европа все още зависи в значителна степен от американските технологии. За да бъде намалена тази зависимост, като се гарантира сигурното и непрекъснатото предоставяне на знания и високотехнологични материали, се изискват значителни усилия от страна на правителствата, ЕКА и ЕС.

3.6 Когато става въпрос за дългосрочни и високорискови дейности, безусловно е необходимо да има предсказуемост, сигурност и дългосрочен ангажимент. Секторът, на който предстои да достигне пълна зрялост, е все още нестабилен, особено що се отнася до МСП, които са от основно значение за разработването на приложения. За уязвимостта допринася и настоящата криза.

4. Индустриална политика за космическия сектор

4.1 Именно в този труден контекст Комисията представи предложението си за активна индустриална политика на ЕС, основаващо се на член 173 и член 189 от ДФЕС.

4.2 За пръв път Комисията прави задълбочен анализ на предизвикателствата в резултат от консултациите с публични и частни заинтересовани страни. Този широко приет анализ е основен фактор за прехода от сегашния бюджет на ЕКА от около 4 милиарда евро към допълнителния бюджет за космическия сектор от 11 милиарда евро за периода 2014-2020 г. С оглед на агресивната политика на други космически държави това е решителна стъпка напред.

4.3 Това допълнително финансиране е и добра стартова позиция в сектор, в който съществува тенденция за значителен растеж през идното десетилетие, по две причини: — секторът е стратегически; — посредством технологиите, на които се опира, той създава условия за други икономически дейности, като води до положителни синергии за сектори, които се ползват пряко от космическите технологии и услуги.

4.4 Все по-голям брой дейности се ползват от свързаните с космическия сектор услуги: сигурността, селското стопанство, транспортът, регионалното развитие, наблюдението на океаните, метеорологията, телекомуникациите, радио- и телевизионното разпръскване, преодоляването на дигиталната пропаст.

4.5 Наред с това, космическият сектор ще играе подпомагаща роля по отношение на редица въпроси от световно значение като изменението на климата, продоволствената сигурност, риболова, обезлесяването, контрола на природните ресурси, мониторинга на бедствия. Европа следва да разполага със своя собствена глобална система, за да може да играе пълноценна роля в съответствие с икономическата си позиция в света. Трябва да се повиши информираността сред обществеността.

4.6 ЕИСК напълно подкрепя решението ЕС, като създаде подходящите условия, да използва възможностите на една проактивна индустриална политика. Комитетът разглежда това като конкретен израз на по-широката концепция за индустриална политика на ЕС, определена в съобщенията на ЕК относно индустриалната политика от 2010 г. и 2012 г.

4.7 Тази стъпка следва да гарантира независим достъп на Европа до космическото пространство при проектирането и разработването на космически системи и свързаните с това технологии, както и при програми за тяхното изстрелване в космоса и експлоатация. Разчитането на собствените сили и независимата проверка на данните са абсолютно необходими, по-специално по отношение на Китай, но дори и що се отнася до приятелски настроени държави като САЩ, с които Европа неизбежно се конкурира.

4.8 В основната си част индустриалните политики, определяни от националните стратегии, все още са в правомощията на държавите членки. Тези стратегии принадлежат към по-обширната област на политиката на сигурност и отбрана, което също обяснява тясната връзка между държавното управление, научноизследователската дейност на национално равнище и индустрията. Това води до вътрешни бариери, а оттук и до фрагментиране и разпокъсаност, както и до изоставане на Европа.

4.9 Това показва, че необходимостта от равни условия е предпоставка за каквато и да е индустриална политика на ЕС. Комисията следва да изготви ясни критерии, за да определи ясно понятието „равни условия“. Подобно ясно определено понятие е абсолютно необходимо и с оглед на предприемането на каквито и да е „реципрочни“ мерки при взаимното отваряне на международните пазари с трети страни.

4.10 ЕИСК настоява крайната цел да бъде установяването на равни условия и прозрачна вътрешна конкуренция в рамките на Съюза. Това ще спомогне значително да вървим в крак с останалия свят.

4.11 Що се отнася до политиката на Комисията в областта на НИРД, ЕИСК посочва два основни аспекта, пораждащи безпокойство, които трябва да бъдат взети предвид: — необходими са програми в рамките на „Хоризонт 2020“ с цел подкрепа на конкурентоспособността на ЕС посредством ефективно възлагане на обществени поръчки в тясно сътрудничество с ЕКА и отделните програми на държавите членки за НИРД в космическия сектор; — трябва да се гарантира гладкият преход от НИРД към оперативните фази на програмите на ЕС.

4.12 Тези аспекти трябва да се разглеждат във връзка с намаляващите бюджети за НИРД в държавите членки. Цялостните разходи остават повече или по-малко непроменени поради компенсиращото финансово участие на Комисията. Единственото изключение е Германия, която наскоро увеличи бюджета си за НИРД в областта на космическия сектор с 10 %.

4.13 Както е посочвал ЕИСК по различни поводи, една успешна индустриална политика е хоризонтална политика – трябва да се осигури координация между различните генерални дирекции на ЕС, за да се постигнат всички цели, поставени от ГД „Предприятия и промишленост“, например с ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ по отношение на комуникационните сателити, и с ГД „Търговия“ във връзка с отварянето на пазарите и осигуряването на гаранция за „сигурност на доставките“ на компоненти от решаващо значение.

5. ЕКА и ЕС

5.1 Науката и технологиите са от основно значение. ЕИСК подчертава още веднъж голямото значение на ЕКА за европейската космическа политика. Предвид препятствията, които трябва да бъдат преодолени в която и да е междуправителствена рамка, предишните и сегашни постигнати от ЕКА резултати са безспорни. От самото начало тя допринесе значително за европейските действия в областта на космическата политика в сегашния им вид. ЕКА играе незаменима роля в НИРД в областта на космическия сектор и, в известна степен, в индустриалните дейности, не на последно място поради положителното съотношение между цената и качество на продуктите.

5.2 ЕКА е добре подготвен партньор на правителствата и секторите на отделните държави членки. В съответствие с това, нейните постижения представляват високо квалифицирана брънка от веригата, която изгражда и укрепва основата на европейската индустрия. Наред с това настоящата система на „подобаваща компенсация“ насърчи правителствата да следят цялостните резултати от НИРД и свързаната с това последваща икономическа дейност в съответните държави.

5.3 Въпреки това постепенно стана ясно, че трябва да се разкрият нови пътища, ако ЕС наистина желае да се превърне в конкурентен световен играч. С Рамковото споразумение от 2003 г., сключено между ЕКА и ЕС, започнаха да се добавят политики и финансови ресурси на ЕС, както и да се засилва конкуренцията и да се повишава конкурентоспособността. Беше даден старт на успешно партньорство между ЕКА и ЕС. Продължаващото участие на ЕКА ще е солиден градивен елемент на всяка индустриална политика на ЕС за космическия сектор.

5.4 Независимо от това бързо променящите се условия изискват точна оценка на процедурите и действията и оптимално използване на финансовите ресурси, за да се подкрепят трайната конкурентоспособност и стабилност на европейските предприятия.

5.5 Ролята на ЕКА за създаването на стабилна основа за използването на собствените космически системи на Европа посредством целенасочени и интегрирани приложения е призната, но подкрепата, която тя може да предостави на политиките на ЕС, предстои да бъде използвана в пълна степен. По-тясното сътрудничество между ЕС и ЕКА следва да генерира силен импулс в това отношение.

5.6 Необходими са нови подходи и механизми, за да се запази целенасочената политика на успешно разгръщане и устойчива експлоатация на оперативните космически системи. Заедно с това трябва да се въведе ефективно „европеизиране“ на ресурсите, за да се постигнат три цели: — поддържането на силна научна база; — въвеждането на нови стимули за приложните технологии и за пазара; — стимули за разработване на нови гами приложения и услуги (които подкрепят други сектори).

5.7 Наскоро приетите решения съответстват на модернизацията, за която се застъпи ЕИСК в становището си от 2008 г. (8). В него ЕИСК изтъкна, че увеличаващата се зрялост на европейския пазар за космически продукти ще изисква по-голяма гъвкавост, която във време на все по-бързи технологични цикли, засилващи се синергии и нови приложения обикновено не е гарантирана от твърдо установените взаимоотношения, които произтичат от принципа на „подобаваща компенсация“, прилаган от ЕКА (9).

5.8 Трябва да се избягват внезапни промени. Ето защо ЕИСК се застъпи за анализ и обсъждане на желаните резултати за Европа след десет години: „диалогът трябва да обхване начина на финансиране на ЕКА, динамичния принос на средните предприятия и поддържането на най-високо равнище на конкуренция“ (10).

5.9 ЕИСК счита резолюцията на Съвета от ноември 2012 г. относно отношенията между ЕКА и ЕС (11) във връзка с новата финансова рамка, приета на 8 февруари, за конкретно прилагане на неговите препоръки от 2008 г. ЕС навлиза в нова фаза.

5.10 Що се отнася до прилагането на решенията, предвид дългогодишния ѝ опит, на ЕКА ще бъде възложено изпълнителното управление, но въз основа на разпоредбите на ЕС. При добро изпълнение ще се постигне оптимален баланс между правомощията на ЕКА и обичайния пазарен механизъм в ЕС.

5.11 Все още не може да се предвиди как ще действат договорените методи на работа – със сигурност не и в първоначалната фаза. Въпреки малките промени през последните няколко години, през които беше насърчено прилагането на пазарни подходи, трябва да се създадат нови връзки с науката и научните изследвания в космическия сектор. Ето защо Комитетът приветства разработването на приложими разграничителни критерии между обичайния за ЕКА принцип на „подобаваща компенсация“ (чиято цел е създаването и използването на широкообхватна космическа индустрия в Европа) и обвързващите правила на Комисията за вътрешния пазар на ЕС, за да може да се разшири плодотворното сътрудничество между Комисията и ЕКА, както и за да бъде допълнително укрепена европейската космическа индустрия.

5.12 Този аспект беше засегнат и в допълнителното становище на CCMI по тази тема. Междувременно бяха изяснени задоволително някои от поставените в него критични въпроси.

6. Специфични въпроси

6.1 При изготвянето на космическата политика в съответствие с член 189 следва да се прилагат във възможно най-голяма степен паралелните правомощия на Комисията и държавите членки. Държавите членки следва също да поемат инициативата да си сътрудничат по специфични въпроси. Тези процеси може да бъдат наблюдавани от Комисията.

6.2 В една променяща се конкурентна и динамична среда трябва да се определят подходящи условия в подкрепа на солидна конкурентна база на европейската индустрия. Затова ЕИСК настоява отсега нататък секторът да получи официално място в консултативните органи, особено когато става дума за области в които оперират по-малки предприятия. Изискванията трябва да се определят по открит и прозрачен начин.

6.3 Сред въпросите, които трябва да се обсъдят, са свободната и открита политика по отношение на данните, качеството, стандартите и сертифицирането. Услуги се предлагат както от органи от публичния сектор, така и от частни участници, което налага ефективен мониторинг.

6.4 Ясно установените механизми за консултация ще подпомогнат огромния потенциал на МСП. Достатъчна част от бюджета на програмите „Коперник“ и „Галилео“ трябва да се използва за разработването на нови услуги и приложения.

6.5 Тъй като секторът се отличава с висок технологичен интензитет, работната сила обикновено е високо квалифицирана. В световния космически сектор са заети 800 000 души, от които 25 % в САЩ и 4 % (!) в Европа. Съществува все по-голяма нужда от работници – висшисти, за да се засили европейският потенциал и да се създадат благоприятни синергии. Трудовите договори, предлагащи достойни условия, трябва да се превърнат в стандартна практика, за да се засили привлекателността на сектора.

6.6 Космосът вдъхновява въображението на младежите. ЕИСК настоява за активна политика в областта на пазара на труда, която се основава на съвременно образование и обучение и бива прокарвана в рамките на висшето техническо образование, включително и за тясна връзка между научните изследвания и иновациите. Това също ще насърчи желаната и подходяща мобилност.

6.7 С оглед на решаващото значение на институционалния пазар, индустриалната политика в космическия сектор е тясно свързана с политиките в областта на обществените поръчки. Те трябва да отговарят на високи стандарти на качество и прозрачност. ЕИСК подчертава, че представителите на космическия сектор биха приветствали със задоволство изготвянето на политика за обществените поръчки, конкретно насочена към космическия сектор, в която ЕС да участва пряко, след като бъде определено приложното ѝ поле от Комисията и държавите членки.

6.8 Подобна политика ще проправи пътя на ЕС към поемането на ролята му на собственик на европейската космическа инфраструктура и на потребител на основани на космическия сектор услуги, за осъществяването на разнообразни публични политики.

6.9 ЕИСК подчертава основната роля, която регионите и ангажираността на регионално равнище могат да играят за насърчаване на разработването на дейностите на космическата индустрия. Ролята на регионите е недооценена. Те трябва да бъдат информирани и снабдени с подходящи инструменти, за да могат да се възползват от потенциалното положително въздействие на ефективното използване на космическите услуги.

6.10 Не съществуват подходящи количествени анализи на пазара, което води до липса на надеждни данни за крайния ефект на научните изследвания в космическия сектор при прилагането надолу по веригата. Трябва да се задълбочат аналитичните познания нагоре и надолу по веригата.

6.11 Анализът на Euroconsult, в който се посочва, наред с другото, че в САЩ инвестициите нагоре по веригата водят до два пъти повече рентабилни дейности надолу по веригата отколкото в Европа, се оспорва, но никога не е бил отхвърлен с аналитични аргументи (12). Друг интересен модел за ЕС, който е единствен по рода си, е актуализираният анализ на икономическото въздействие на различните сегменти на космическата индустрия на Обединеното кралство (13).

6.12 ЕИСК насърчава Комисията, ЕКА и държавите членки да извършват съвместни анализи на различните сегменти на сектора и да ги разглеждат в световен контекст. Консолидираните данни за (нова) заетост, за процента на растеж и за приложенията ще засилят значението на сектора и ще осигурят трайна обществена подкрепа.

7. Сигурност и отбрана

7.1 Подобно на космическите политики на конкурентите на Европа, според ЕИСК една космическа политика на ЕС би била по-резултатна, ако залегне в по-тясно споразумение между държавите членки по въпросите на сигурността и отбраната и по този начин в по-широката перспектива на външната политика на ЕС. Тази връзка следва да бъде взета предвид, когато е целесъобразно, и в предстоящия дебат за европейската отбрана.

7.2 Европейското сътрудничество в космическия сектор е значително по-добре развито от това в сектора на отбраната. Свързаните с отбраната космически дейности могат да бъдат включени в изготвянето на политиката на ЕС в областта на отбраната под формата на пилотни проекти или като примери за съвместни проекти в областта на отбраната. ЕИСК отбелязва, че подобно предложение беше направено още през 1987 г.! Във връзка с това обаче не бяха предприети никакви действия.

Брюксел, 18 септември 2013 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) „Индустриална политика на ЕС за космическия сектор – разгръщането на потенциала за икономически растеж в космическия сектор“, COM(2013) 108 final, февруари 2013 г.

(2) Вж. по-специално ОВ С 162, 25.6.2008 г., стр. 24, относно „Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент: Европейска космическа политика“, COM(2007) 212 final.

(3) Вж. съобщението на ЕК, стр. 4.

(4) Вж. бележка под линия № 2.

(5) Вж. ОВ С 339, 14.12.2010 г., стр. 14, ОВ С 44, 11.2.2011 г., стр. 153, ОВ С 43, 15.2.2012 г., стр. 20.

(6) Вж. ОВ С 299, 4.10.2012 г., стр. 72 относно ГМОСС и нейните операции,считано от 2014 г.

(7) Вж. работен документ на ASD (Асоциация на Аеро-космическата и отбранителна индустрия), посветен на индустриалната политика, февруари 2013 г., стр. 2.

(8) Вж. ОВ С 162, 25.6.2008 г., стр. 24.

(9) Вж. пак там, параграф 1.11.

(10) Вж. пак там, параграф 1.13.

(11) Резолюция относно ролята на ЕКА в запазването на конкурентоспособността и растежа в Европа, 20 ноември 2012 г.

(12) През 2011 г. Euroconsult представи анализ, че в САЩ съотношението между инвестициите нагоре и надолу по веригата е 1 евро към 16 евро, докато в Европа това съотношение е „само“ 1 евро към 8 евро.

(13) UK Space Industry, "Update of the Size and Health of the UK Space Industry" (Актуализирано представяне на обхвата и състоянието на космическата индустрия на Обединеното кралство), Oxford Economics, 2010 г.