[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 20.5.2009

COM(2009) 231 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

ГОДИШЕН ДОКЛАД ЗА ПРОГРАМА САПАРД ЗА 2007 Г. {SEC(2009) 660}

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

ГОДИШЕН ДОКЛАД ЗА ПРОГРАМА САПАРД ЗА 2007 Г.

1. Въведение

От 2000 г. насам ЕС засили предприсъединителната помощ за развитието на селските райони на десет държави кандидатки от Централна и Източна Европа, като създаде САПАРД — Специалната предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони. За изпълнението ѝ бе избран уникален подход: отговорността за програмата бе изцяло възложена на националните власти в държавите кандидатки чрез напълно „децентрализирано управление“, благодарение на което бе възможна реализацията на САПАРД. Една от целите е да се изпълняват многобройни малки проекти за развитие на селските райони, а другата – да се създадат структури, които могат да прилагат достиженията на общностното право след присъединяването. Подробна информация за изпълнението на програма САПАРД може да бъде намерена в предишните годишни доклади, публикувани на интернет сайта на Европейската комисия http://ec.europa.eu/agriculture/external/enlarge/publi/index/en.htm.

Докладът обхваща както 2006, така и 2007 г. поради ограничените дейности по САПАРД главно през 2006 г., завършването на програмите на осемте нови държави-членки и проблемите с изпълнението на САПАРД в България и Румъния от 2007 г. Изпълнението на програмата в България и Румъния ще бъде разгледано допълнително в годишния доклад за САПАРД за 2008 г., който е в процес на подготовка.

На 1.5.2004 г. осем държави, в които се прилагаше програмата САПАРД, се присъединиха към ЕС. В течение на 2004 г. те спряха да възлагат нови проекти по съответните си програми САПАРД и преминаха към възлагане на проекти по следприсъединителните си програми. Плащанията към крайните бенефициери по техните програми САПАРД приключиха към края на 2006 г. поради изтичането на срока за отмяна на поети задължения на 31.12.2006 г. съгласно последните годишни финансови споразумения.

На 1.1.2007 г. България и Румъния се присъединиха към ЕС и спряха да възлагат проекти на крайни бенефициери по САПАРД съответно на 31.10.2007 г. и 31.7.2007 г.

Програмата на Хърватия бе одобрена с решение на Комисията на 8.2.2006 г. С решението на Комисията от 29.9.2006 г. за поверяване на управлението Хърватия получи правото да получава средства по САПАРД.

2. Изпълнение и управление на програмата

В доклада за 2005 г. бе извършена оценка на степента на постигане на целите в осемте нови държави-членки, които бяха приключили възлагането на проекти. В настоящия доклад бе извършен подобен анализ след приключването на възлагането на проекти в България и Румъния.

2.1 Общи резултати от изпълнението[1]

От 2000 до 2006 г. по програма САПАРД на държавите бенефициери бяха отпуснати общо 2 963,7 милиона EUR, от които 1 334,2 милиона бяха отпуснати на осемте държави-членки, присъединили се към ЕС през 2004 г.[2], а 1 629,5 милиона — на България, Румъния и Хърватия. През този период общо 2 016,8 милиона EUR[3] бяха действително изплатени от Комисията, което представлява 95,3 % от общата сума, отпусната на осемте нови държави-членки и 45,7 % за България, Румъния и Хърватия. В края на 2007 г. общата изплатена сума нарасна на 2 301,9 милиона EUR, като съотношенията се увеличиха съответно на 96,5 % и 62,3 %.

Във всичките осем държави-членки, които се присъединиха към ЕС през 2004 г., сумата, за която бяха възложени проекти на крайни бенефициери по САПАРД, надхвърли значително 100 % от средствата, разполагаеми по програмата. Декларираните разходи достигнаха 100 % от разполагаемите средства, освен в Латвия, където сумата на допустимите разходи със средства на ЕС, декларирани окончателно в евро, бе само 88 % от отпуснатите за програмата средства. Възложените проекти бяха 34 000 на брой, като по тях помощта от Общността възлезе на 1 448 милиона EUR. Съгласно правилата за преминаване от САПАРД към програмите за развитие на селските райони оставащите многогодишни бюджетни задължения по САПАРД могат да бъдат обхванати от разпоредбите на програмите на държавите-членки за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г.

До края на 2006 г. Комисията бе получила искания за окончателно плащане от осем държави-членки, имащи право на подпомагане по САПАРД. По отношение на Чешката република окончателното плащане бе извършено и програма САПАРД бе приключена до края на 2006 г. Програмите на Естония, Унгария, Словакия и Словения бяха приключени през 2007 г. Програмите на Полша, Литва и Латвия трябваше да бъдат приключени през 2008 г.

Напредъкът през 2006 и 2007 г., измерен въз основа на плащанията от Комисията към България, Румъния и Хърватия, се забави, особено през 2006 г. Плащанията за Румъния нараснаха през 2007 г., но напредъкът в България бе под средния, а плащанията за Хърватия започнаха през 2007 г. Общото изпълнение на плащанията от началото на програмата, измерено като процент от разполагаемите средства за трите държави в края на 2005, 2006 и 2007 г., бе съответно 41 %, 46 % и 62 %.

До края на 2006 г. Румъния бе възложила над 4 200 проекта с над 988 милиона EUR съфинансиране от Общността. През същия период България бе възложила над 2 500 проекта с 421 милиона EUR средства от ЕС. При приключването на възлагането Румъния бе възложила близо 4 600 проекта към края на 2007 г. със съфинансиране от ЕС по САПАРД в размер на 1 114 милиона EUR. За България съответните цифри бяха над 3 100 проекта и 456 милиона EUR.

Програмата САПАРД на Хърватия бе приета през февруари 2006 г., а решението за поверяване на управлението на програмата бе прието от Комисията през септември 2006 г. За програмата бе прието бюджетно задължение в размер на 25 милиона EUR въз основа само на едно годишно финансово споразумение (ГФС) за 2006 г., като тази сума бе отпусната за мерките „Инвестиции в земеделски стопанства“ и „Преработване и предлагане на пазара на земеделски и рибни продукти“. Първото авансово плащане бе извършено през април 2007 г., а първото заявление за плащане бе представено на Комисията за второто тримесечие на 2007 г. До края на 2007 г. на крайни бенефициери бяха изплатени средства от ЕС в размер на 0,9 милиона EUR. С решение на Комисията през октомври 2007 г. бяха въведени изменения в програмата, главно по отношение на критериите за допустимост.

Общата сума на изплатените на крайни бенефициери публични средства, декларирани по програма САПАРД към края на 2007 г., е 3 113 милиона EUR (2 722 милиона EUR към края на 2006 г.), от които съфинансирането от Общността се равнява на 2 333 милиона EUR (2 038 EUR към края на 2006 г.). Тъй като голям дял от инвестициите, извършени по програма САПАРД, са генериращи приходи инвестиции, за които подпомагането е до 50 % от публични източници, цялостното пряко въздействие на помощта от Общността по инструмента САПАРД, т.е. включително частното финансиране, възлиза общо на около 5 683 милиона EUR (4 988 милиона EUR към края на 2006 г.) в инвестиции и предоставени услуги. Следователно всяко евро, дадено от Общността по програма САПАРД, води до инвестиция от 2,40 EUR. Този коефициент на ливъридж бе постоянен през последните три години.

3. Оценка на степента на постигане на целите[4]

Сега, когато възлагането на проекти на крайни бенефициери по САПАРД вече е приключило също и в България и Румъния, може да бъде направена оценка на цялостното въздействие на тези програми за страните.

При извършването на оценката особено внимание е отделено на резултатите по изпълнението в сравнение с целите на САПАРД. Оценено е състоянието на изпълнението на инвестиционните мерки за земеделските стопанства и хранително-вкусовата промишленост, които допринасят особено за постигането на стандартите на ЕС. Оценени са и инвестиционните мерки за диверсификация на икономическите дейности, за инфраструктурата на селските райони и — за България — за обновяването и развитието на селата. Тези мерки допринасят главно за устойчиво икономическо развитие и за създаване на възможности за работа в селските райони и за тях са отпуснати съответно 99 % и 92 % от всички средства по САПАРД в България и Румъния[5].

Подробна информация и количествени данни за изпълнението на мерките по програмите САПАРД в България, Румъния и Хърватия (свързани с отпуснатите средства и целите) се съдържат в приложение Ж към настоящия доклад.

Хоризонтална оценка ще бъде направена в рамките на последващото оценяване на осемте програми, които вече са приключени.

4. Изпълнение и управление на програмата

4.1 Наблюдение на изпълнението на програмата

През 2006 г. бяха подписани годишни финансови споразумения за 2006 г. с България, Румъния и Хърватия. Подписаното с Румъния ГФС за 2006 г. предвижда удължаването на срока за автоматична отмяна на задълженията (правилото „n+3“) за ГФС за 2003 г. до 31 декември 2007 г.

През 2006 и 2007 г. Европейската комисия (ЕК) продължи да работи в тясно сътрудничество с държавите бенефициери във връзка с наблюдението и оценяването. Като допълнение към текущото наблюдение през 2006 г. бяха проведени дванадесет заседания на комитетите за наблюдение, а през 2007 г. – осем.

През 2006 г. бяха приети шест решения на Комисията за изменение на програмите на България и Румъния[6], по три за всяка от двете държави. Главната цел на две от трите решения на Комисията за Румъния бе да се разреши на румънските власти да прилагат специалните разпоредби за изключителни природни бедствия, с които да се спомогне за облекчаването на положението в селските райони на страната, които бяха засегнати от наводнения (като с първото решение се разрешаваше прилагането на такива разпоредби, а с второто се разрешаваше удължаването на срока за прилагането им). Основните цели на трите изменения за България (и основните цели на последното изменение за Румъния) бе програмите им да бъдат по-добре съсредоточени върху подготовката за присъединяване и да се подобри капацитетът им за усвояване. През 2007 г. не са приемани решения на Комисията за изменение на програмите на България и Румъния.

4.2 Регламенти

На 11.7.2006 г. Комисията прие Регламент (ЕО) № 1052/2006 за изменение на Регламент (ЕО) № 2222/2000 на Комисията за установяване на финансовите правила за прилагането на програма САПАРД. Целта на това изменение е да се минимизират последствията от изключителните природни бедствия в България и Румъния и рискът от отмяна на бюджетни кредити. То предвижда удължаване на срока за автоматична отмяна на поетите задължения (правилото „n+3“) за ГФС за 2003 и 2004 г. съответно до 31 декември 2006 г. и 2007 г. за тези страни.

Регламент (ЕО) № 248/2007 на Комисията, с който се урежда преходът на България и Румъния от САПАРД към програмите за развитие на селските райони като държави-членки и продължаването на прилагането на многогодишните и годишните финансови споразумения във връзка със САПАРД, бе подготвен през 2006 г. и бе приет през март 2007 г.

4.3 Актуализация на междинните оценки

Съгласно многогодишното финансово споразумение (МФС) междинните оценки следва да се актуализират винаги, когато това е целесъобразно. Въз основа на това изискване бе решено до 31.12.2005 г. да се извършат такива актуализации за България и Румъния. Румъния предаде окончателния вариант на доклада си на ЕК през май 2006 г. Процедурата бе приключена през ноември 2006 г. България представи доклада си през март 2007 г. Процедурата бе приключена през януари 2008 г.

5. Дейности във връзка с поверяването на управлението, одитите и проверките

5.1 Актуална информация относно поверяването на управлението и мисиите за наблюдение[7]

Управлението на помощите по програма САПАРД е поверено от Комисията на държавите кандидатки. През 2006 г. в Хърватия бе проведена една мисия за одит във връзка с поверяването на управлението в контекста на акредитациите, обхващащи две мерки. Решението на Комисията бе издадено на 29 септември 2006 г. За „третата вълна“ на акредитации през същата година бяха издадени две други решения на Комисията — на 22 април за Румъния и на 29 септември за България. През 2007 г. не бяха извършвани мисии за одит във връзка с поверяването на управлението и съответно не бяха издавани решения на Комисията.

Две мисии за наблюдение на спазването на условията и разпоредбите на Регламент (ЕО) № 2222/2000 бяха проведени в Хърватия през май и октомври 2007 г. Оказа се, че някои критерии за акредитация до голяма степен не са спазени. Поради това от хърватските власти бе поискано да съставят план за отстраняване на проблемите и да информират Комисията за изпълнението на този план до края на 2007 г. Напредъкът по този въпрос бе постоянно следен и през януари 2008 г. бе проведена последваща мисия в Хърватия, при която службите на Комисията установиха, че повечето от действията са правилно извършени. Въпреки това имаше още някои проблеми за отстраняване.

5.2 Решения за уравняване на сметки

На 29.9.2006 г. Комисията прие решение за уравняването на сметките за 2005 г. за девет държави, получаващи средства по САПАРД. Разходите, декларирани от Румъния през 2005 г., не бяха предложени за уравняване в посоченото решение, тъй като се очакваха резултатите от някои допълнителни проверки.

Освен това отчетите на България, Полша и Румъния за финансовата 2003 г., които бяха отделени през 2004 г., също бяха подложени на допълнителни проверки през 2005 г. и решение за уравняването на сметките на тези три държави бе прието от Комисията на 17.2.2006 г.

На 28.9.2007 г. Комисията прие решение за уравняване на сметките за 2006 г. за всички получаващи средства по САПАРД държави освен за Чешката република, където програмата бе приключена през 2006 г. На 10.12.2007 г. Комисията прие второ решение за уравняване на сметки за разходите, които могат да се отнасят по САПАРД, за Естония, Унгария, Латвия, Литва, Полша, Словакия и Словения за периода 2000—2006 г. и за установяване на окончателните изравнителни суми за изплащане или възстановяване.

Тези решения не засягат последващите решения, които могат да бъдат приети с цел изключване от финансирането от Общността на разходи, които не са извършени в съответствие със законодателството на Общността.

5.3 Уравняване по съответствие

През 2006 г. бяха проведени пет мисии за проверка на съответствието. Основният предмет на четири от тях беше изпълнението на корективните мерки въз основа на препоръките, отправени при първите проверки през 2003 и 2004 г. (Словакия, Словения, Естония и Латвия). През 2007 г. бяха проведени две мисии за проверка на съответствието — една в България през март и една в Румъния през септември, като по този начин бяха обхванати почти всички разходи през 2007 г.

Освен това през 2007 г. бяха започнати два одита по документи, за да бъдат отчетени констатациите на сертифициращите органи за 2005 г. по отношение на Литва и Словакия.

Одитите и дейността на одиторите бяха съсредоточени особено върху конкретни твърдения в контекста на констатациите на ОЛАФ, върху спазването на правилата за възлагане на обществени поръчки, върху критериите за допустимост, върху обхвата и качеството на проверките и върху някои конкретни изисквания на МФС, за които също се смяташе, че представляват висока степен на риск по отношение на принципите на разумното финансово управление и особено икономичността и ефективността на разходите, както и във връзка с недопустимите разходи, промените в основния състав на персонала и последващите проверки. Одитът в България бе съсредоточен и върху процедурите за ограничено време за частните мерки — процедура, въведена от българските власти поради необходимостта да бъдат проучвани голям брой проекти при ограничено време и ресурси. Одитът бе приключен без прилагане на финансови корекции.

В Румъния бяха извършени трети и четвърти одит, съответно през 2006 и 2007 г., вследствие на констатациите, направени от Сметната палата и Комисията при предишните мисии, и с цел проверка на разходите, декларирани до провеждането на мисията, особено за мярката „Инфраструктура на селските райони“. Процедурите за възлагане на обществени поръчки са значително подобрени благодарение на новите законодателни актове. Бяха проучени подбрани извадки от досиета за плащанията, а някои бенефициери бяха проверени на място.

За откритите проблеми бе съобщено на съответните органи. При приключването на процедурите по уравняване на сметките във връзка с настоящото проучване съгласно разпоредбите на МФС ще бъде преценено дали да се прилагат финансови корекции за съответните разходи.

С Решение за уравняване на сметки C(2006) 2405 от 22 юни 2006 г. Комисията изключи съгласно член 12, параграф 7 от раздел А от МФС сумата от 531 333 EUR от финансиране от Общността за някои разходи, извършени от Полша по програма САПАРД, поради факта, че на някои бенефициери са изплатени неотговарящи на критериите за допустимост суми по ДДС, декларирани пред Комисията през 2003 и 2004 г.

5.4 Извършена работа, свързана с дейността на Европейската сметна палата (ЕСП)

В рамките на декларацията за достоверност за 2005 г. ЕСП извърши проверка на начина, по който Комисията обработва годишните доклади за изпълнението на САПАРД. При тази проверка особено внимание бе обърнато на документирането на анализа на докладите, който Комисията извършва, и на спазването на сроковете, определени в МФС. Направените забележки бяха надлежно отчетени от службите на Комисията.

В рамките на годишния си доклад за 2005 г. ЕСП извърши одити в България и Румъния на по пет проекта във всяка държава.

В рамките на годишния си доклад за програма САПАРД за 2006 г. одитът на ЕСП по отношение на Комисията включваше оценка на системите за надзор и контрол, включително на прегледа от страна на Комисията на докладите от сертифициращите органи, както и проверки на операциите въз основа на извадка от шест плащания, извършени от Комисията. Освен това в одита на ЕСП бяха включени проверки на контрола и проверки на операциите по пет проекта в Румъния, както и допълнителна извадка от пет проекта в Латвия, като по този начин бяха обхванати основните мерки в процес на изпълнение по време на одита.

Службите на Комисията разгледаха тези доклади, както и отговорите от съответните държави, и проучиха допълнително някои въпроси, повдигнати по време на националните одити в двете държави. След това проучване Комисията стигна до извода, че няма доказателства за сериозни слабости на системата по отношение на програма САПАРД, може би с изключение на обществените поръчки в Румъния. От констатациите от одитите, извършени от Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ през 2008 г., т.е. след периода, за който се отнася настоящият доклад, се вижда, че националните власти може би не са спазили изцяло изискванията на инструмента САПАРД. И от двете държави-членки бе поискано да изготвят план за действие с мерки за преодоляване на проблемите с контрола. Комисията ще разгледа възможността за подновяване на изплащането на съответните разходи, когато се потвърди, че плановете за действие са надлежно изпълнени.

5.5 Информиране за нередности

5.5.1 Оперативни разследвания на ОЛАФ

През 2007 г. ОЛАФ биваше все по-често информиран и ангажиран във връзка с възможните нередности, измами и случаи на корупция във връзка с финансирането по САПАРД в България и Румъния, което доведе до започването на 23 разследвания.

5.5.2. Нередности, за които държавите-членки са уведомили Комисията[8]

Задължението за докладване за открити нередности е заложено в раздел Е от многогодишното финансово споразумение, подписано с държавите-бенефициери. През 2007 г[9]. ОЛАФ получи 145 първоначални уведомления (163 през 2006 г) и 582 актуализирани съобщения за нередности, установени по програма САПАРД (641 за целия период). Броят на случаите, за които е докладвано, намаля с 11 % в сравнение с 2006 г. Това би могло да е свързано с факта, че за ЕС-8 програма САПАРД е приключила. Като се има предвид, че проверки могат да бъдат извършвани в срок от пет години след окончателните плащания към бенефициерите, има вероятност през следващите години да бъдат открити нови нередности. Географското разпределение на разследванията се промени в сравнение с 2006 г. Най-много съобщения за нередности дойдоха от Румъния, България и Полша. Наблюдава се рязко увеличение на установените нередности в България и спад в Румъния и Полша. На Румъния се падат 44 % от откритите нередности, за които е докладвано, на Полша — 20 %, а на България — 12 %.

Качеството на докладите постепенно нараства; въпреки това повечето администрации пропускат да посочат дали случаите, за които докладват, са „нередности“ или „съмнение за измама“[10]. Във финансовите аспекти на докладите има известни несъответствия, особено по отношение на неправилно платените суми, на неизплатените поради установяване на нередности суми, на възстановените суми и на сумите за възстановяване.

Най-често използваните методи за откриване на нередности през 2007 г. изглежда са „националният административен или финансов контрол“, „проверката на място на постиженията“, „проверката по документи“. С други думи и предварителните, и последващите проверки са използвани ефективно. Най-често срещаните нередности през 2007 г. са „неизпълнението на поети задължения“ (45 % от случаите в сравнение с 13 % през 2006 г.), „неспазване на други регламенти/договорни условия“ (19 %, при 12 % през 2006 г.) и „недопустими разходи“ (16 %, при 27 % през 2006 г.). В 7 % от случаите нередностите са свързани с „нарушаване на правилата за възлагане на обществени поръчки“. В сравнение с 2006 г. броят на случаите с недопустими разходи е намалял от 27 % на 16 %. Промените в начина на действие отразяват прехода към следващите етапи от цикъла на проекта, а именно прехода от подбор и възлагане на проекти към изпълнение и последващи проверки. Нередностите с ясен характер на измама — „фалшифицирани придружителни документи“ и „фалшиви/фалшифицирани сертификати“ — имат дял от 2 % от случаите, за които е докладвано.

При нередностите, свързани с парични суми, се наблюдава увеличение. За 2007 г. в по-голямата част от тези случаи съответните суми са били неправомерно изплатени и трябва да бъдат възстановени от националните власти.

6. Бъдещо развитие

6.1 Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП)

Реформата на политиките за външна помощ, предложена от Комисията във Финансовата перспектива за 2007—2013 г.[11], доведе до създаването на новия единен Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП), който замени петте предишни инструмента — ФАР, ИСПА, САПАРД, програмата за Помощ от Общността за възстановяване, развитие и стабилизация (CARDS ) и програмата за предприсъединителна помощ за Турция.

На 17.7.2006 г. Съветът прие Регламент (ЕО) № 1085/2006 за създаване на Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП). Регламент (ЕО) № 718/2007 за прилагане на регламента относно ИПП бе приет на 12.6.2007 г. и за него бяха уведомени всички държави кандидатки.

Чрез ИПП държавите кандидатки биват подпомагани в пет области (раздели), като една от тях е развитието на селските райони. По раздел „Развитие на селските райони“ на ИПП (наричан по-долу ИПП-РСР) държавите биват подпомагани при подготовката им за прилагане на достиженията на общностното право в областта на общата селскостопанска политика и при постигането на съответствие със структурите на ЕС, като им се осигурява финансова помощ по многогодишните програми за развитие на селските райони, при условие че държавите кандидатки са създали необходимите институции и съответния управленски капацитет.

За 2007 г. са поети бюджетни задължения по трите програми на ИПП-РСР, които бяха одобрени за Хърватия, за бивша югославска република Македония и за Турция.

С оглед на това през 2006 и 2007 г. бяха проведени няколко проучвателни одитни мисии в държавите кандидатки Турция и бивша югославска република Македония. Целта на тези мисии беше както извършването на цялостен преглед на пътя към акредитирането на раздел „Развитие на селските райони“ на Инструмента за предприсъединителна помощ, така и оценяването на напредъка по отношение на внедряването на системата за управление и контрол, изисквана от Комисията. И за двете държави най-осезаемото постижение в изпълнението на ИПП-РСР досега бе разработването на съответния национален закон за създаване на системата за управление и контрол на ИПП-РСР.

6.2 Сътрудничество с международни организации

През последните години ЕК развива все по-засилено сътрудничество с международните финансови институции в областта на предприсъединителната помощ за развитието на селските райони. Това доведе до по-добро разбиране на начина, по който функционира САПАРД, и на възможните области на сътрудничество между службите на ЕК и международните финансови институции в тази сфера. Тези дейности продължават и по ИПП-РСР.

Тясна координация и сътрудничество със Световната банка (СБ) бяха предприети във връзка с прилагането на Кохезионния инструмент на СБ за достиженията на общностното право в областта на земеделието за Хърватия (25,5 милиона EUR), предназначен за изграждане на административен капацитет в Министерството на земеделието на Хърватия и включващ помощ за създаване на агенция за САПАРД/ИПП-РСР и за подготовка на мерките по САПАРД/ИПП-РСР. Сътрудничеството със СБ бе свързано и с разработването на проекта на СБ „Засилване на земеделието и присъединяване“ за бивша югославска република Македония, който сега е в процес на изпълнение.

По Проекта за изпълнение на реформата в земеделието СБ подпомагаше мерки от рода на мерките по ИПП-РСР в Турция. По този проект за земеделските стопани, преработвателните предприятия, организациите на производители и кооперациите бе осигурено финансиране от 39,7 милиона EUR за земеделско производство или свързани с преработването инвестиции, като целта беше увеличаване на доходите на заетите в селските райони и повишаване на социалните стандарти чрез съхраняване на националните ресурси. Тъй като рамката за изпълнение на проекта бе разработена с отчитане на изискванията на САПАРД/ИПП-РСР, чрез този проект бе стимулирано и изграждането на капацитет във връзка с по-нататъшното изпълнение на ИПП-РСР. ЕК поддържаше тесен контакт и с други международни дарители като Програмата на ООН за развитие с цел по-добра координация на съответните дейности за развитие на селските райони. Освен това ЕК е член на групата EastAgri, която представлява мрежа от организации от областта на земеделието и хранително-вкусовата промишленост, работещи в региона на Централна и Източна Европа под координацията на Организацията на ООН за прехрана и земеделие.

[1] Вж. приложения А.1 и А.2.

[2] Чешката република, Естония, Унгария, Латвия, Литва, Полша, Словакия, Словения.

[3] Плащания за предварително финансиране и за изплащане на разходи.

[4] Приложения Б и В съдържат хоризонтален преглед.

[5] Приложения В.4 и В.5.

[6] Вж. приложение Г.

[7] Вж. приложение Д.

[8] Виж приложение Е.

[9] Данни, налични към 13.3.2008 г. Срокът за изпращане на уведомления е до края на февруари, но данните от някои държави-членки още не са получени. Някои количествени данни се отнасят само за три тримесечия от 2007 г.

[10] Член 3, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕО) № 1681/94 на Комисията, изменен с Регламент (ЕО) № 2035/2005.

[11] COM(2004) 101.