ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 23.11.2011 
SEC(2011) 1400 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
за създаване  на програма  „Творческа  Европа “ 
{COM(2011) 785 окончател eн} 
{SEC(2011) 1399 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Настоящият  документ  придружава  три отделни  оценки  на въздействието , в които  са 
разгледани  вариантите  за бъдеща  финансова  подкрепа  от ЕС за секторите  на културата  
и творчеството  (СКТ ). Той очертава  основните  заключения  от трите  оценки  на 
въздействието  и описва  предпочитания  вариант , както  и механизмите  за изпълнение  и 
мониторинг . Подробни  данни  са представени  в индивидуалните  оценки  на 
въздействието . В тези оценки  на въздействието  е направено  заключението , че 
вариантът  за търсене  на взаимодействия  между  аудио -визуалния  сектор  (настоящите  
програми  „МЕДИА “ и „МЕДИА  Мундус “) и секторите  на културата  и творчеството  
(сегашната  програма  „Култура “) в обхвата  на рамкова  програма  „Творческа  Европа “ би 
имал  предимства  в сравнение  с всички  останали  разглеждани  варианти . Както  е 
предложено  в многогодишната  финансова  рамка  на Комисията , на програмата  ще бъде  
отпуснат  бюджет  в размер  на 1,6 млрд . EUR (по постоянни  цени ) за седемгодишния  
срок . 
Докладите  от оценките  на въздействието  са резултат  от двегодишен  подготвителен  
процес , започнал  с междинните  оценки  на сегашните  програми . Отчитайки  
необходимостта  от подобряване  и опростяване  на изпълнението , възможността  за 
постигане  на по-добри  взаимодействия  между  тези различни  области  чрез обединяване  
на програми  също  бе разгледана  като част от този процес . Оценките  на въздействието  
се основават  до голяма  степен  на констатациите  от междинните  оценки  на програмите  
„Култура “ и „МЕДИА “ и на онлайн  консултации  и обществени  обсъждания  относно  
бъдещото  финансиране  за секторите  на културата  и творчеството . Освен  това в тях се 
вземат  предвид  отзивите , предоставени  относно  Зелената  книга  на Комисията  
„Отключване  на потенциала  на културните  и творческите  индустрии “1, различни  
независими  проучвания , извършени  за Комисията  през последните  години , както  и 
препоръките , направени  от експерти  в контекста  на отворения  метод  на координация  
(ОМК ) в областта  на културата  и структурирания  диалог  със сектора  през периода  
2008—2010 г. В оценките  на въздействието  също  бяха  използвани  външни  експертни  
становища , които  да послужат  при определянето  на проблема , формулирането  на 
целите , анализа  и сравнението  на вариантите . Проектите  на работни  документи  на 
службите  на Комисията  относно  оценките  на въздействието  бяха  обсъдени  в 
съответните  междуведомствени  групи  по програмите  „Култура “ и „МЕДИА “. 
Текущата  подкрепа  от ЕС за тези сектори  се осъществява  чрез отделни  програми , а 
именно  програма  „Култура “, „МЕДИА “ (която  от края  на 2010 г. включва  
гаранционния  фонд  за филмови  продукции  по програма  „МЕДИА “) и „МЕДИА  
Мундус “. Бяха  изготвени  отделни  оценки  на въздействието , за да се оценят  
подходящите  последващи  действия  по отношение  на финансирането  от ЕС за секторите  
на културата  и творчеството  след  2013 г. Поради  сходства  в техните  цели  и 
направления  на действие , настоящите  програми  „МЕДИА “ и „МЕДИА  Мундус “ са 
разгледани  в обща  оценка  на въздействието . Гаранционният  фонд  за филмови  
                                                 
1 Зелена  книга  „Отключване  на потенциала  на културните  и творческите  индустрии “, COM(2010) 
183; Работен  документ  на службите  на Комисията  „Анализ  на консултацията , стартирана  със 
Зелената  книга  „Отключване  на потенциала  на културните  и творческите  индустрии “, SEC(2011) 
399 окончателен , 24.3.2011 г. 
 
BG 3   BG продукции  по програма  „МЕДИА “ е разгледан  отделно , тъй като сложността  на 
въпроса  и неговият  по-широк  обхват  изискват  индивидуална  оценка  на въздействието . 
2. ОБОСНОВКА  ЗА НАМЕСАТА  НА ЕС 
Като  обосновка  относно  намесата  на ЕС в тези области  могат  да послужат  правното  
основание  и европейската  добавена  стойност , която  ще бъде  създадена . 
Правно  основание  
Действията  на ЕС в областта  на секторите  на културата  и творчеството  ще се основават  
на член  167 (Култура ) и 173 (Промишленост ) от Договора  за функционирането  на 
Европейския  съюз . Правно  основание  за действие  от страна  на ЕС е формулирано  също  
в член  3, параграф  3 от Договора  за Европейския  съюз , в който  се посочва , че наред  с 
установяването  на вътрешния  пазар  и осигуряването  на балансиран  икономически  
растеж , е необходимо  зачитане  на културното  и езиковото  многообразие , както  и в член  
22 от Хартата  на основните  права  на ЕС, който  гласи , че Съюзът  зачита  културното  и 
езиковото  многообразие . Мандатът  на Съюза  се признава  в международното  право , в 
Конвенцията  на ЮНЕСКО  за опазване  и насърчаване  на многообразието  от форми  на 
културно  изразяване , която  е част от достижения  на правото  на Общността . 
Европейска  добавена  стойност  
Намесата  на ЕС следва  да цели  постигането  на системно  въздействие  и подкрепа  на 
разработването  на политики . В тази връзка  европейската  добавена  стойност  на новия  
инструмент  на ЕС за подпомагане  на секторите  на културата  и творчеството  е следната : 
• транснационалният  характер  на неговите  дейности  и въздействието  на 
крайните  продукти , за чието  развитие  ще спомогне , за разлика  от националните  
схеми  за финансиране , които  обикновено  са съсредоточени  върху  
националните  дейности ; 
• начинът , по който  ще допълни  националните , международните  и други  
програми  на ЕС; 
• икономиите  от мащаба  и критичната  маса , които  подкрепата  от ЕС може  да 
насърчи , например  чрез проекти  за транснационално  сътрудничество  и общ 
финансов  механизъм  за секторите  на културата  и творчеството , за разлика  от 
фрагментираните  национални  схеми  с непълно  покритие ; 
• „ефектът  на лоста “ за привличане  на допълнителни  средства ; 
• начинът , по който  може  да насърчава  и стимулира  дългосрочни  системни  
ефекти  върху  сектора  с цел по-бързото  му адаптиране  към глобалните  
предизвикателства . 
3. РЕЗУЛТАТИ  ОТ НАСТОЯЩИТЕ  ПРОГРАМИ  
 
BG 4   BG Оценката  на текущите  програми  на ЕС за секторите  на културата  и творчеството2 
показва , че те са спомогнали  за укрепването  на сектора  и насърчаването  на 
мобилността  на специалисти  и разпространението  на произведения  на изкуството , като 
значително  са допринесли  за културното  и езиковото  многообразие . 
По отношение  на Програма  „Култура “ с малък  годишен  бюджет  в размер  на 
57 млн. EUR — който  се равнява  на годишните  бюджети  на много  отделни  национални  
опери /оперни  дружества3 — изразходването  на средствата  на ЕС е изключително  
икономически  ефективно . В оценката  се заключава , че програмата  помага  на хиляди  
творци  и културни  дейци  — около  20 000 всяка  година  — да развиват  международна  
кариера , като подобрява  техните  знания  и умения  чрез неформално  обучение  между  
равнопоставени  партньори  и като създава  нови  професионални  пътища . Програмата  е 
предоставила  на хиляди  културни  организации  — над 1000 организации  годишно  — 
възможността  да осъществяват  трансгранична  съвместна  работа  и да се учат  от добрите  
практики  чрез партньорства  с оператори  от други  държави . Тя е дала  възможност  на 
операторите  да осъществят  съвместни  продукции , да изградят  мрежи  от контакти , да 
открият  нови  професионални  възможности , както  и да разширят  своята  работа  и 
кръгозор  отвъд  националните  граници . Това  е оказало  положителен , структуриращ  
ефект  върху  сектора  и неговия  капацитет  да обхваща  по-големи  пазари . Спомогнало  е 
за развитието  на секторите  и формите  на изкуството  и създаването  на нови  
произведения  и изпълнения , насърчило  е достъпа  и участието , научните  изследвания  и 
образованието  в тази област , както  и предоставянето  на информация , съвети  и 
практическа  подкрепа . 
Всяка  година  се разпространяват  хиляди  произведения , включително  около  500 
преведени  литературни  произведения . Подкрепата  от програмата  се възприема  като 
знак за качество  на културните  проекти . Чрез  дейностите  по проектите  произведения  на 
културата  от други  държави  са достигнали  както  пряко , така и косвено  до милиони  
граждани , които  са имали  възможността  да им се насладят . Програмата  също  така е 
допринесла  за развиването  на по-добра  доказателствена  база за политиката  в тази 
област  чрез извършването  на проучвания , които  са използвани  при прилагането  на 
отворения  метод  на координация . Тъй като за проектите  се предоставя  съфинансиране , 
което  обикновено  е максимум  50 %, чрез програмата  са били  привлечени  значителни  по 
размер  допълнителни  публични  и частни  инвестиции . 
Европейските  столици  на културата , които  получават  титла  на ЕС и финансиране  от 
програмата  (1,5 млн. EUR за всяка  столица ) в някои  случаи  са постигнали  осемкратен  
„ефект  на лоста “ върху  генерираните  приходи , привлекли  са инвестиции  на стойност  
между  15 и 100 млн. EUR в оперативните  си програми  и са ускорили  привличането  на 
допълнителни  капиталови  инвестиции . В общия  случай  те са достигнали  до милиони  
хора , привлекли  са стотици  доброволци  и са оставили  дълготрайно  наследство  за 
градовете  по отношение  на подобряването  на уменията , културния  капацитет  и 
динамиката , инфраструктурата  и имиджа . 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Ако се разгледат  в перспектива , тези 57 млн. EUR са далеч  под нивото  на националното  
публично  финансиране  за изкуствата  и културата  в Обединеното  кралство , Франция  и Германия  
(съответно  590 млн. GBP, 7,5 млрд . EUR и 1,1 млрд . EUR).  
 
BG 5   BG По отношение  на програмите  „МЕДИА “, които  имат  относително  малък  годишен  
бюджет  от около  100 млн. EUR, оценката  потвърждава , че програма  „МЕДИА “ е 
постигнала  съществени  резултати  благодарение  на целенасочени  действия  за 
оптимизиране  на съотношението  разходи -ползи  и „ефекта  на лоста “ на програмата . 
Действията  са насочени  към дейности  с положително  въздействие  върху  
конкурентоспособността  на ЕС и върху  потребности , които  не се решават  на 
национално  ниво , като транснационалното  разпространение . Благодарение  поне  
отчасти  на подкрепата  по програма  „МЕДИА “, делът  на европейските  филми  сред  
всички  новоизлезли  филми  в европейските  киносалони  нарасна  от 36 % през 1989 г. до 
54 % през 2009 г. Мрежата  „Кино  Европа “ („Europa Cinema“) обхваща  над 2 000 
кинозали  в предимно  независими  киносалони  в 32 страни , които  представляват  20 % от 
всички  киносалони  за премиерни  прожекции  в Европа , и предоставя  широк  и 
разнообразен  избор  от филми , като по този начин  насърчава  културното  многообразие  
в 475 града . Качествената  им програма  е осигурила  59 милиона  продадени  билети  
(спрямо  30 милиона  през 2000 г.), което  представлява  5,6 % от общия  брой  продадени  
билети  в киносалоните  в Европа  (2,8 % през 2000 г.). Делът  на приходите  от продажба  
на билети , генерирани  от включени  в програмата  на мрежата  ненационални  европейски  
филми , възлиза  на 36 % спрямо  дял от средно  7-8 % в Европа . Европейските  филми  
съставляват  57 % от продадените  билети  за прожекции  на „Кино  Европа “ в сравнение  
със средния  за Европа  дял в размер  на 27,7 %. 
Съгласно  резултатите  от оценката  MEDIA засилва  конкурентоспособността  на сектора , 
като предоставя  подкрепа  за изграждане  на капацитет , като например  обучение  и 
развитие , което  спомага  за укрепване  на професионалния  аспект  в дейността  на сектора  
и подобряване  на качеството  на произведенията . Годишно  преминават  обучение  около  
1800 специалисти  (продуценти , разпространители , сценаристи ), което  им позволява  да 
получат  съответните  квалификации  и умения  и да се възползват  от възможностите  за 
трансгранични  контакти . Всяка  година  подкрепата  за развитие  дава възможност  на 
400 висококачествени  европейски  проекти  да излязат  на пазара . Подкрепата  за 
портфейл  от проекти  (пакетно  финансиране ), от подпомагането  на отделни  проекти , 
предоставя  финансова  сигурност  и дългосрочна  перспектива  за продуцентски  компании  
(често  малки , недостатъчно  капитализирани  МСП ) и има важен  структуриращ  ефект  за 
индустрията . 
Подкрепата  за независимите  продуценти  за продуциране  на определени  жанрове  аудио -
визуални  творби , като документални  филми  и анимационни  продукции  за 
международно  телевизионно  разпространение , е доказала  изключително  важното  си 
значение  поради  специфичните  потребности  на тези жанрове . Дейностите  по създаване  
на мрежи  от контакти  като форумите  за съвместни  продукции , инициативите , свързани  
с международния  пазар , и инициативите  за обучение , са довели  до значително  
нарастване  на дела  на транснационалните  съвместни  продукции  (нарастване  на дела  на 
европейските  филми  от 26 % през 1989 г. на 34 % през 2009 г.). Тези  филми  имат  2,3 
пъти  по-голям  потенциал  за разпространение , отколкото  националните  филми4. Мрежи  
като EAVE, ACE, Cartoon, създадени  с подкрепа  от програма  „МЕДИА “, сега 
представляват  гръбнака  на европейската  кино  индустрия . 
                                                 
4 Източник : Европейската  аудио -визуална  обсерватория , 2008 г. 
 
BG 6   BG Все още не е извършена  оценка  на гаранционния  фонд  за филмови  продукции  по 
програма  „МЕДИА “5, тъй като той беше  стартиран  едва през 2010 г. Фондът  беше  
отворен  за кандидатстване  през май 2011 г. и бе приет  положително  от филмовата  
индустрия  и банките , в резултат  на което  бяха  договорени  над дванадесет  гаранции  със 
стойност  на заема  в размер  на приблизително  15 млн. EUR в около  десет  различни  
държави -членки . 
4. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Оценките  на въздействието  се позовават  на Доклада  за европейската  
конкурентоспособност  за 2010 г.6 и признават  нарастващото  значение  на секторите  на 
културата  и творчеството  (СКТ ) по отношение  на приноса  към икономическия  растеж , 
създаването  на работни  места  и засилването  на социалното  сближаване  и приобщаване . 
Според  изчисленията  секторите  на културата  и творчеството  съставляват  
приблизително  4,5 % от БВП  на Съюза  за 2008 г. и осигуряват  заетост  на около  3,8 % от 
работната  ръка7. Освен  прекия  им принос  към БВП , тези сектори  предизвикат  
разпространение  на ефектите  в други  икономически  и социални  сфери  като туризма , 
предоставянето  на съдържание  за информационните  и комуникационните  технологии , 
ползите  за образованието , социалното  приобщаване  и социалните  иновации . При все 
това, въпреки  че се наблюдават  по-високи  от средните  темпове  на растеж  в много  
страни  през последните  години , тези сектори  са изправени  пред  различни  общи  
проблеми  и има потенциал  за по-нататъшен  растеж  в бъдеще , ако се следва  
последователен  стратегически  подход  и се осигурят  съответни  движещи  механизми  на 
европейско , национално  и регионално  равнище . 
Въпреки  постиженията  на програмите  „Култура “ и „МЕДИА “ са необходими  повече  
усилия , за да се разгърне  пълният  потенциал  на тези сектори , изправени  пред  подобни  
проблеми . 
Оценките  на въздействието  на програмите  „Култура “ и „МЕДИА “ определят  четири  
общи  проблема , пред  които  са изправени  секторите  на културата  и творчеството  и за 
които  трябва  се търси  решение  на равнище  ЕС, за да се постигнат  желаните  
въздействия . Първият  е контекстът  на разпокъсан  пазар , произтичащ  от културното  и 
езиковото  многообразие  на Европа , което  е причина  за раздробеността  на тези сектори  
по национален  и езиков  признак  и за липсата  на критична  маса . Понастоящем  това води  
до неоптимални  транснационални  разпространение  на произведения  и мобилност  на 
творците  и специалистите , както  и до географски  неравновесия . Това  също  така 
ограничава  избора  на потребителите  и достъпа  до европейските  произведения  на 
културата . Вторият  проблем  е необходимостта  секторите  да се адаптират  към 
въздействието  на глобализацията  и навлизането  на към цифровите  технологии . 
                                                 
5 Гаранционният  фонд  за филмови  продукции  по програма  „МЕДИА “ улеснява  достъпа  до частни  
източници  на финансиране  за филмови  продуценти  по единствен  по рода  си начин  посредством  
гаранционен  механизъм , който  насърчава  банките  да им предоставят  кредити  чрез споделяне  на 
поетия  риск . С общ бюджет  от 8 млн. EUR за период  от четири  години  се очаква  да се генерират  
приходи  над 100 млн. EUR под формата  на банкови  кредити , благодарение  на „ефекта  на лоста “ 
на гаранционния  механизъм . 
6 Доклад  за европейската  конкурентоспособност  за 2010 г., Работен  документ  на службите  на 
Комисията  COM(2010) 614. 
7 „Изграждане  на цифрова  икономика : фактор  за запазването  на работните  места  в творческата  
индустрия  на ЕС“, TERA Consultants, март  2010 г. 
 
BG 7   BG Вследствие  на глобализацията  се наблюдава  тенденция  за концентриране  на 
предлагането  сред  ограничен  брой  основни  участници , което  представлява  заплаха  за 
културното  и езиковото  многообразие . Преходът  към цифровизация  оказва  огромно  
въздействие  върху  начина , по който  културните  произведения  се създават , управляват , 
разпространяват , стигат  до потребителя , потребяват  се и се реализират  икономически , 
като създава  както  възможности , така и предизвикателства  — ситуация , в която  за 
сектора  биха  могли  да се извлекат  ползи  чрез прилагането  на трансгранични  подходи  и 
решения . Третият  проблем  е недостигът  на сравними  данни  за сектора  на културата  
на европейско  и национално  равнище . Това  се отразява  върху  координацията  на 
европейската  политика  и може  да бъде  стимул  за развитие  на националната  политика  и 
за системна  промяна  при ниски  разходи  за бюджета  на ЕС и при пълно  зачитане  на 
принципа  на субсидиарността . Четвъртият  проблем  са трудностите , пред  които  са 
изправени  МСП  в секторите  на културата  и творчеството  по отношение  на достъпа  
до финансиране . Това  се дължи  на нематериалния  характер  на техните  активи , като 
например  авторските  права , които  обикновено  не се отразяват  в счетоводните  отчети  
(за разлика  от патентите ). То също  така се дължи  и на факта , че за разлика  от други  
промишлени  проекти , произведенията  на културата  обикновено  не се произвеждат  
масово , като всяка  книга , опера , театрална  пиеса , филм  и видеоигра  представляват  
уникален  прототип  и дружествата  обикновено  работят  по отделни  проекти . 
5. ЦЕЛИ  НА БЪДЕЩАТА  ПРОГРАМА  
В отговор  на констатираните  в точка  3 проблеми  в оценките  на въздействието  се 
установяват  потребностите , към които  следва  да бъдат  насочени  действията  на равнище  
ЕС и за които  може  да се търси  решение  чрез идентични  общи  и конкретни  цели . По 
отношение  на общите  цели  е налице  необходимост  от опазване  и насърчаване  на 
европейското  културно  и езиково  многообразие , както  и засилване  
конкурентоспособността  на секторите  на културата  и творчеството , с оглед  
насърчаването  на интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж  в съответствие  със 
стратегията  „Европа  2020“. По отношение  на конкретните  цели  съществува  
необходимост  от укрепване  на капацитета  на секторите  на културата  и творчеството  за 
осъществяване  на транснационална  дейност ; насърчаване  на транснационалното  
движение  на културните  и творческите  произведения  и на операторите , за да могат  да 
достигнат  до нова  публика  в Европа  и извън  нея; укрепване  на финансовия  капацитет  
на секторите  на културата  и творчеството ; както  и засилване  на транснационалното  
сътрудничество  в областта  на политиката  с цел насърчаване  на разработването  на 
политики , иновациите , трайното  привличане  на публика  и новите  бизнес  модели . 
Приоритетите  на направленията  „МЕДИА “ и „Култура “ и финансовия  механизъм  за 
секторите  на културата  и творчеството  са описани  в съответните  оценки  на 
въздействието . 
6. ВАРИАНТИ  
По отношение  на програмите  „Култура “, „МЕДИА “ и „МЕДИА  Мундус “, всички  
варианти , предложени  от заинтересованите  страни , външните  експерти , институциите  и 
др., бяха  събрани  и проучени . Вариантът , който  предлага  „Сливане  на програмите  
„Култура “, „МЕДИА “ и „МЕДИА  Мундус “ в единна  обща  програма , която  да обхваща  
секторите  на културата  и творчеството  като цяло  и в която  да се организират  общи  
покани  за представяне  на предложения , беше  отхвърлена  поради  факта , че макар  
различните  сектори  на културата  да имат  много  сходства , включително  по отношение  
 
BG 8   BG на проблемите , пред  които  са изправени , веригите  за създаване  на стойност  и нуждите  
на бенефициерите  са прекалено  разнородни , за да бъдат  използвани  хармонизирани  
покани  и инструменти . 
В оценките  на въздействието  на програмите  „Култура “, „МЕДИА “/„МЕДИА  Мундус “ 
се анализират  различни  варианти  за постигане  на целите , включително  прекратяване  на 
програмите , запазване  на текущите  програми  („основен  сценарий “), значително  
преработване  на програмите , както  и обединяването  им за създаване  на рамкова  
програма  с разграничение  на сектора  на културата  и аудио -визуалния  сектор , която  би 
могла  да отговори  на нуждите  на различните  подсектори  по по-подходящ  начин , 
отколкото  пълното  обединяване . 
При определянето  на вариантите  за финансов  механизъм  за МСП  в секторите  на 
културата  и творчеството  бе направено  проучване  на осъществимостта  на различни  
видове  механизми , тъй като най-подходящият  вид финансиране  за МСП  зависи  от 
редица  фактори  като вида  на МСП , наличието  на дългово  или капиталово  финансиране , 
разходите  за капитал  или желанието  за споделяне  на бизнеса  с други  инвеститори . В 
тази дейност  участваха  също  различни  заинтересовани  страни , експерти , специалисти  и 
финансови  институции . 
Въз основа  на анализа  и на проведените  обстойни  консултации  бяха  отхвърлени  
вариантите  за създаване  на самостоятелен  финансов  механизъм , създаване  на 
капиталов  финансов  механизъм  и създаване  на механизъм  за микрофинансиране  и 
микропредприятия . За по-подходящо  и ефективно  беше  счетено  съсредоточаването  
върху  дългов  инструмент , който  да бъде  включен  в рамките  на по-широкообхватен  
инструмент , приложим  за различни  политики , и върху  програма  за инвестиционна  
готовност  за частни  инвеститори  и специалисти  в секторите  на културата  и 
творчеството , която  да бъде  управлявана  или от Европейския  инвестиционен  фонд  
(ЕИФ ), или от самата  Комисия . 
В оценките  на въздействието  на този финансов  механизъм  се разглеждат  три варианта , 
а именно  „Без промяна “ (основен  сценарий ), „Без действия “ (вариантът  „без финансов  
механизъм “) и трети  вариант  за „Създаване  на механизъм  за гарантиране  за секторите  
на културата  и творчеството “. Освен  това вариант  три е разделен  на два подварианта : а) 
инструмент  за гарантиране  с определена  горна  граница  или б) инструмент  за 
гарантиране  без определена  горна  граница . В оценката  на въздействието  (ОВ) 
подвариантите  са анализирани  и сравнени  и се стига  до заключението , че подвариант  а) 
е по-лесно  осъществим  и ефективен . Освен  това в ОВ се стига  до заключението , че ако 
са изпълнени  определени  критерии , подвариант  а) следва  да бъде  включен  в рамките  на 
по-широкообхватен  финансов  механизъм  (най-вероятно  управляван  или от ГД 
„Изследвания  и иновации “, или от ГД „Предприятия  и промишленост “). 
7. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Индивидуалните  оценки  на въздействието  предоставят  подробен  преглед  на 
разгледаните  варианти  и тяхното  сравнение . Относно  икономическите , социалните  и 
екологичните  въздействия , в оценките  на въздействието  на направленията  „МЕДИА “ и 
„Култура “ се стига  до заключението , че вариантът  за прекратяване  или базовият  
вариант  не биха  били  желателни , тъй като не биха  допринесли  за осигуряването  на 
достатъчен  акцент  върху  справянето  с настоящите  проблеми  пред  секторите , нито  
 
BG 9   BG върху  постигането  на целите , посочени  в стратегията  „Европа  2020“. В оценката  на 
въздействието  на финансовия  механизъм  за секторите  на културата  и творчеството  е 
застъпено  виждането , че най-голямо  въздействие  може  да бъде  постигнато  чрез 
варианта  „Създаване  на механизъм  за гарантиране  за секторите  на културата  и 
творчеството “. 
По отношение  на икономическите  въздействия  в оценките  се стига  до заключението , 
че програмата  „Творческа  Европа “ ще цели  да засили  адаптирането  на секторите  към 
глобализацията  и навлизането  на цифровите  технологии , включително  като спомага  за 
трайното  привличане  на публика , създаването  на нови  бизнес  модели  и намирането  на 
нови  източници  на приходи , както  и че ще стимулира  транснационалното  
разпространение  на произведения  на културата  (включително  на аудио -визуални  
произведения ) и ще подобри  капацитета  на секторите  за осъществяване  на 
международна  дейност , допринасяйки  за икономическия  растеж  и заетостта , както  и за 
цялостния  конкурентен  потенциал  на сектора . От гледна  точка  на икономическите  
въздействия  не би имало  съществена  разлика  между  варианта  за преработена  програма  
и варианта  за обединяване . 
По отношение  на социалните  въздействия  в оценките  се прави  заключението , че 
програмата  ще спомогне  за заетостта  чрез укрепване  капацитета  на секторите  и 
подпомагане  на МСП  и тяхното  адаптиране  към навлизащите  цифрови  технологии . 
Може  да се очаква , че по-силен  акцент  върху  мерките  за трайно  привличане  на публика  
във вариантите  за преработена  програма  и варианта  за обединяване  ще увеличи  
потребителското  търсене . Това  не само  ще окаже  влияние  върху  потенциала  на 
секторите  за привличане  на приходи , но би осигурило  ползи  и за образованието , както  
и достъп  до хората , намиращи  се ситуация  в социално  изключване . Въздействията  биха  
били  по-големи  при варианта  за обединяване  (вариант  4), отколкото  при варианта  за 
преработена  програма  (вариант  3). 
Относно  екологичните  въздействия  се отбелязва , че програмата  може  да окаже  
известно  въздействие  по отношение  на мобилността , транспорта  и производствените  
процеси . То обаче  не би било  по-силно , отколкото  понастоящем  и би имало  ограничен  
обхват . То би могло  да бъде  балансирано  посредством  акцента , който  програмата  
поставя  върху  адаптирането  към навлизащите  цифрови  технологии , което  може  да даде  
възможност  за достигане  до по-широка  публика  без физическо  пътуване . И в този 
случай  най-силно  положително  въздействие  би могло  да се постигне  при 
обединяването  на програмите . 
По отношение  на основните  права , ясно  поставеният  акцент  върху  общата  цел за 
опазване  и насърчаване  на културното  и езиково  многообразие , означава , че програмата  
ще има пряк  принос . 
8. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
8.1 Сравнение  на вариантите  
Сравнението  на представените  варианти  в оценките  на въздействието  е извършено  чрез 
анализ  въз основа  на множество  критерии : ефективност  по отношение  на постигането  
на целите , ефикасност , ефективност  на разходите  (резултат  за всяко  изразходвано  евро ) 
и съгласуваност . По отношение  на съгласуваността  беше  оценена  както  връзката  между  
 
BG 10   BG съответния  вариант  и целите , които  трябва  да бъдат  постигнати  (вътрешна  
съгласуваност ), така и съгласуваността  и целесъобразността  по отношение  на 
цялостната  политика  и стратегиите  на ЕС (външна  съгласуваност ). 
По отношение  на ефективността  на разходите  се предполага , че рамковата  програма  би 
била  икономически  по-ефективна , защото  направленията  на програмата , както  и 
финансовият  механизъм  за секторите  на културата  и творчеството  биха  били  по-ясни  и 
в по-голяма  степен  съсредоточени  върху  целевите  резултати , което  ще доведе  до по-
голямо  системно  и структурно  въздействие , включително  чрез рационализиране  на 
инструментите , което  би намалило  административните  разходи  за всяко  изразходвано  
евро . 
8.2 Предпочитан  вариант  
По-нататъшният  анализ  на ефикасността  и ефективността  ясно  показа , че обединената  
рамкова  програма  би могла  да донесе  съществени  ползи . Поради  това в оценките  на 
въздействието  се прави  изводът , че единната  рамкова  програма  би имала  няколко  
предимства  пред  всички  други  варианти . Първото  предимство  е, че тя може  да постигне  
по-големи  взаимодействия  между  политиките , тъй като различните  сектори  на 
културата  обикновено  се разглеждат  колективно  в контекста  на по-широките  
политически  дискусии  относно  секторите  на културата  и творчеството , включително  
приноса  им за стратегията  „Европа  2020“. Второто  е, че единната  програма  би улеснила  
предаването  на знания  и взаимното  обогатяване  между  секторите . Третото  
предимство  е, че тя може  да допринесе  за опростяване  на управлението  на тези 
програми . Например  тя би позволила  създаването  на единни  информационни  
звена /единен  достъп  до програмата , като по този начин  подобрява  видимостта , 
улеснява  достъпа  на гражданите  до информация  за финансирането  от ЕС и подпомага  
предоставянето  на възможно  най-доброто  обслужване  на операторите . Четвъртото  
предимство  е, че това  опростяване  би дало  възможност  също  така за известно  
намаляване  на административната  тежест  както  за Комисията , така и за държавите -
членки . Механизмите  за изпълнение  ще бъдат  опростени  посредством  по-широко  
използване  на единни  ставки , решения  за предоставяне  на безвъзмездни  средства  и 
рамкови  споразумения  за партньорство , електронни  заявления  и отчети , и електронен  
портал  за намаляване  на административните  формалности  за кандидатите  и 
бенефициерите . По същия  начин , хоризонталното  направление  би позволило  
реализиране  на известни  икономии  от мащаба  в междусекторните  области . Петото  
предимство  е, че тази единна  програма  би могла  да включва  общ финансов  механизъм  
за секторите  на културата  и творчеството  с цел да се увеличи  достъпът  до (частно ) 
финансиране . 
9. ОПИСАНИЕ  НА ПРЕДПОЧИТАНИЯ  ВАРИАНТ  
В оценките  на въздействието  на програмите  „Култура “ и „МЕДИА “ се предлага  ЕС да 
продължава  да финансира  секторите  на културата  и творчеството , но също  така се 
прави  и заключението , че подкрепата  на ЕС за секторите  на културата  би била  по-
ефективна , ако бъде  организирана  отново  чрез обединяването  на различните  програми  
в единна  рамкова  програма , озаглавена  „Творческа  Европа “. 
Този  предпочитан  вариант  би бил най-последователният  и икономически  ефективен  и 
би съответствал  на значимостта  на секторите  на културата  и творчеството , която  все 
 
BG 11   BG повече  се признава  на равнището  на ЕС. От разгледаните  варианти  той би предложил  
най-добрата  основа  за обща  стратегия  на ЕС, която  да съсредоточи  вниманието  върху  
предизвикателствата , пред  които  в момента  са изправени  секторите , и да насочи  
подкрепата  на ЕС към онези  мерки , които  осигуряват  европейска  добавена  стойност , 
като помага  на секторите  да оптимизират  своя потенциал  за икономически  растеж , 
създаване  на работни  места  и социално  приобщаване . 
Рамковата  програма  „Творческа  Европа “ би имала  тясна  връзка  със стратегията  
„Европа  2020“ и би се стремяла  да оптимизира  приноса  на секторите  на културата  и 
творчеството  за постигането  на нейните  цели . Предложението  е в съответствие  със 
Съобщението  на Комисията  относно  многогодишната  финансова  рамка , прието  на 29 
юни 2011 г. („Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“), в което  се посочва , че за 
свързаните  с културата  програми  на Европейския  съюз  ще бъде  въведена  синергия  и че 
финансирането  от ЕС следва  да бъде  съсредоточено  в области , в които  ще то постигне  
висока  европейска  добавена  стойност . В съобщението  се предлага  на програмата  да 
бъде  отпусната  сума  в размер  на 1,6 млрд . EUR за седемгодишен  период . 
Програмата  би включвала  три направления , като по едно  от тях се предвижда  
създаването  на нов финансов  механизъм . Две от направленията  биха  били  приемници  
на съществуващите  програми  „Култура “ и „МЕДИА “/„МЕДИА  Мундус “, като 
последната  би била  насочена  към аудио -визуалния  сектор , а направление  „Култура “ би 
била  насочена  към всички  останали  сектори  на културата . Освен  това е предвидено  
хоризонтално  направление  за подкрепа  на междусекторни  елементи , като например  
разработването  на политики , пилотните  действия , културната  и медийна  грамотност  и 
информационните  звена . Това  е разгледано  в оценките  на въздействието  на програмите  
„Култура “ и „МЕДИА “. Новият  финансов  механизъм  би улеснил  достъпа  до 
финансиране  на МСП  в секторите  на културата  и творчеството , като предоставя  на 
финансовите  посредници  защита  от кредитен  риск , изгражда  портфейли  от заеми , и 
заедно  с това им осигурява  изграждането  на необходимия  капацитет /експертен  опит  за 
правилно  анализиране  на съответните  рискове . 
По-голямата  част от безвъзмездните  средства  по направленията  „МЕДИА “ и „Култура “ 
ще продължат  да бъдат  управлявани  чрез Изпълнителната  агенция  за образование , 
аудиовизия  и култура  (EACEA) посредством  годишни  покани  за представяне  на 
предложения , публикувани  съгласно  утвърденото  Ръководство  за програмата . Както  е 
потвърдено  от различни  оценки , това се оказва  икономически  ефективен  метод  за 
управление  на трансгранични  проекти . Мрежата  от информационни  звена  (сегашните  
звена  за контакт  по програма  „Култура “ и бюрата  по програма  „МЕДИА “) ще 
продължат  да предоставят  информация  и консултации  относно  кандидатстването  по 
програмата . Те няма  да преразпределят  средства . Както  беше  споменато  по-горе, ще в 
резултат  на предложеното  обединяване  на информационните  звена  за цялата  програма  
бъдат  постигнати  икономии . Бюрата  ще продължат  да бъдат  съфинансирани  с 
максимален  процент  на финансиране  в размер  на 50 %, като държавите -членки  ще 
съфинансират  останалата  част. Различните  мерки  за опростяване , въведени  по 
отношение  на настоящите  програми , ще продължат  да се прилагат , като ще бъдат  
потърсени  някои  допълнителни  възможности  за опростяване . 
Управлението  на финансовия  механизъм  за секторите  на културата  и творчеството  ще 
бъде  възложено  на трета  страна  — финансова  институция , най-вероятно  Европейския  
инвестиционен  фонд  (ЕИФ ), поради  естеството  на необходимия  експертен  опит  за 
 
BG 12   BG управлението  на такъв  инструмент , докато  управлението  от страна  на Комисията  най-
вероятно  би било  възложено  на Генерална  дирекция  „Образование  и култура “, но в 
тясно  сътрудничество  с други  служби  на Комисията , включително  с Генерална  
дирекция  „Икономически  и финансови  въпроси “. 
10. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Мониторингът  и оценката  ще бъдат  основни  елементи  на бъдещата  програма  и чрез 
тях ще се акцентира  върху  европейската  добавена  стойност  и резултатите . Поради  това 
Комисията  редовно  ще извършва  мониторинг  и оценка  на изпълнението  и резултатите  
спрямо  поставените  цели . 
По отношение  на мониторинга  ще бъде  публикуван  годишен  доклад  за дейността , 
включващ  както  статистически  данни , така и качествена  оценка . 
В допълнение  към непрекъснатия  мониторинг , Комисията  ще организира  редовни  
независими  външни  оценки  на направленията  и на финансовия  механизъм  по 
отношение  на ефективността  и ефикасността . Оценките  ще послужат  също  при 
определяне  на европейската  добавена  стойност  и приноса  на програмата  към общите  и 
конкретните  цели . 
Комисията  планира  да проведе  само  една  междинна  оценка , която  същевременно  да 
послужи  като окончателна  оценка  на предишната  програма . Междинната  оценка  следва  
да бъде  извършена  преди  края  на 2017 г., за да може  резултатите  от нея да се имат  
предвид  при вземането  на решения  за бъдещо  подновяване , изменение  или 
прекратяване  на програмата -приемник . 
Всички  външни  оценки  следва  да бъдат  извършени  от независими  и безпристрастни  
органи . Методологичен  подход , който  ще бъде  възприет  за целите  на оценката , трябва  
да бъде  определен  в дадения  момент  и да бъде  съобразен  с приложимите  към момента  
насоки  на Европейската  комисия . 
Ориентировъчните  показатели  за резултатите , свързани  с общите  и конкретните  цели , 
могат  да бъдат  намерени  в докладите  от индивидуалните  оценки  на въздействието  на 
елементите  на програмата  „Творческа  Европа “.