Съгласно разпоредбите на член 287, параграфи 1 и 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 148, параграф 1 и член 162, параграф 1 от Регламент (EО, Eвратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета, и членове 139 и 156 от Регламент (ЕО) № 215/2008 на Съвета от 18 февруари 2008 г. относно Финансовия регламент, приложим за 10-ия Европейски фонд за развитие,

Сметната палата на Европейския съюз, на заседанието си от 4 септември 2014 г. прие своите

ГОДИШНИ ДОКЛАДИ

за финансовата 2013 година.

Докладите, придружени от отговорите на институциите по констатациите и оценките на Сметната палата, бяха предоставени на органите по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и на другите институции.

Членовете на Сметната палата са:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (Председател), Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS.

ГОДИШЕН ДОКЛАД ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА

(2014/C 398/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

(14) Германия (Бавария), Ирландия (министерство на земеделието, рибарството и храните), Италия (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura) и Франция (Agence de Services et de Paiement).

ГЛАВА 5

Регионална политика, транспорт и енергетика

СЪДЪРЖАНИЕ

Въведение 5.1-5.19

Специфични характеристики на групата политики 5.3-5.18

Цели на политиката 5.3-5.4

Инструменти на политиката 5.5-5.15

Рискове по отношение на редовността 5.16-5.18

Обхват и подход на одита 5.19

Редовност на операциите 5.20-5.32

Проверка на инструменти за финансов инженеринг 5.33-5.36

Проверка на избрани системи за контрол 5.37-5.60

Оценка на надзора върху одитните органи от страна на Комисията 5.37-5.51

Преглед на годишните отчети за дейността на Комисията 5.52-5.60

Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ 5.53-5.58

Генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ и генерална дирекция „Енергетика“ 5.59-5.60

Заключение и препоръки 5.61-5.64

Заключение за 2013 г. 5.61-5.62

Препоръки 5.63-5.64

Приложение 5.1 — Резултати от проверката на операциите в областта на регионалната политика, транспорта и енергетиката

Приложение 5.2 — Резултати от проверката на избрани системи за контрол в областта на сближаването

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ВЪВЕДЕНИЕ 5.1. В настоящата глава е представена специфичната оценка на Сметната палата по отношение на регионалната политика, транспорта и енергетиката, които включват следните области на политика: „Регионална политика“, „Мобилност и транспорт“ и „Енергетика“. В таблица 5.1 се съдържа основна информация относно включените в оценката дейности и разходите за 2013 г. Таблица 5.1 — Oсновна информация относно регионалната политика, транспорта и енергетиката за 2013 г. (в млн.евро) Област на политика Описание Плащания Регионална политика Европейски фонд за регионално развитие и други регионални операции 31 130 Кохезионен фонд 11 906 Предприсъединителни операции, свързани със структурни политики 358 Административни разходи 86 Фонд „Солидарност“ 14 43 494 Мобилност и транспорт Трансевропейски мрежи (ТЕМ) 771 Сухоземен, въздушен и морски транспорт 158 Административни разходи 65 Научни изследвания, свързани с транспорта 65 1 059 Енергетика Енергия от конвенционални и възобновяеми източници 312 Ядрена енергетика 199 Научни изследвания, свързани с енергетиката 144 Административни разходи 76 Трансевропейски мрежи (ТЕМ) 27 758 Общо плащания за годината 45 311 - Общо административни разходи (49) 227 Общо оперативни разходи 45 084 - авансови плащания (50) (51) 2 974 + изчистване на авансови плащания (50) 1 742 + плащания към крайни бенефициенти от инструменти за финансов инженеринг 1 625 Общо за одитираната популация 45 477 Общо поети задължения за годината 46 759 КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА 5.2. Регионалната политика, осъществявана най-вече чрез Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ), съставлява 96 % от разходите в областите на политика, включени в настоящата глава. Oстаналите 4 % засягат областите транспорт и енергетика. Специфични характеристики на групата политики Цели на политиката Регионална политика 5.3. Регионалната политика има за цел засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в Европейския съюз чрез намаляване на разликите в степента на развитие между различните региони, преструктуриране на индустриалните области, чието развитие изостава, и разнообразяване на икономиката в селските райони, както и насърчаване на трансграничното и транснационалното сътрудничeство. Политики в областта на мобилността, транспорта и енергетиката 5.4. Транспортните и енергийните политики имат за цел да осигурят на европейските граждани и предприятия сигурни, устойчиви и конкурентоспособни транспортни и енергийни системи и услуги и да развиват иновативни решения, спомагащи за формулирането и осъществяването на тези политики. Инструменти на политиката Регионална политика 5.5. ЕФРР финансира инфраструктурни проекти, създаване или запазване на работни места, инициативи за регионално икономическо развитие и дейности, подкрепящи малките и средните предприятия. Кохезионният фонд финансира инвестиции в инфраструктура в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто брутен национален доход на глава от населението е под 90 % от средния за ЕС. Освен това, съществува Инструмент за предприсъединителна помощ, който подпомага страните кандидатки в подготовката им за използване на средствата от ЕС за регионална политика, а Фондът за солидарност на ЕС предоставя подкрепа в случай на природни бедствия в държавите членки (вж. таблица 5.1 ). КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА Управление и контрол на разходите от фондовете на политиката на сближаване (EФРР/КФ и ЕСФ) 5.6. ЕФРР и Кохезионният фонд и Европейският социален фонд (ЕСФ) участват във финансирането на политиката на сближаване. Тези фондове се ръководят от общи правила, с някои изключения в специфичната за всеки фонд регулаторна уредба. Финансирането от фондовете за политика на сближаване се осъществява благодарение на многогодишни програми и при споделено управление между Комисията и държавите членки. ЕСФ, който се разглежда в глава 6, се споменава в настоящата глава, когато се третират общи за всички фондове въпроси. 5.7. За всеки програмен период Комисията, въз основа на предложения от държавите членки, приема оперативни програми (ОП) и индикативни финансови планове, включващи финансово участие на ЕС и на съответната държава (1). Проектите се избират от органите на държавата членка, финансират се по оперативните програми и се изпълняват от физически лица, сдружения, частни или публични предприятия или местни, регионални или национални публични органи. Правилата за отпускане на средствата от бюджета на ЕС са определени в регламентите и/или националните правила за допустимост на разходите. 5.7. Създаването на правила за допустимост на разходите на национално равнище (член 56 от Регламент (ЕО) № 1083/2006) беше един от основните елементи на опростяването, въведено през програмния период 2007 — 2013 г. Неговата цел беше да се даде по-голяма гъвкавост на държавите членки за адаптиране на правилата за допустимост към специфичните нужди на регионите или програмите и тези правила за допустимост да бъдат хармонизирани с действащите правила за други, национални публични схеми. 5.8. За всеки проект бенефициентите декларират извършените разходи пред своите национални органи. Индивидуалните декларации се събират в периодични декларации за разходи по оперативни програми, заверяват се от органите на държавите членки и се изпращат на Комисията (2). След това общата сума на съфинансирането от ЕС се превежда от бюджета на ЕС на държавата членка в съответствие с процента на съфинансиране, определен на ниво приоритети. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА Равнище на държавите членки и регионално равнище 5.9. Държавите членки носят главната отговорност за предотвратяването или разкриването и коригирането на нередовни разходи и докладват за това на Комисията. Отговорността за оперативното управление е възложена на създадените управляващи органи и междинни звена (3). Те трябва да следят за това всички проекти да са допустими за финансиране от ЕС и декларираните разходи да отговарят на всички условия, посочени в регламентите и/или националните правила. Тези проверки включват инспекции на място на проектите на извадков принцип и документни проверки на управлението, преди разходите да бъдат заверени от управляващите органи. Сертифициращите органи трябва да следят за извършването на подходящи проверки и да предприемат допълнителни проверки, преди да декларират пред Комисията разходите за възстановяване. Взети заедно, тези управленски проверки се наричат „контроли от първо ниво“. 5.10. Освен това за всяка ОП (или група ОП) одитните органи (ОО) в държавите членки извършват одит на системите, и въз основа на формирана извадка — последващ одит на операциите (4). Те докладват относно тези одити пред Комисията в своите годишни доклади за контрол (ГДК), които включват годишно одитно становище относно функционирането на системите и изчисление на ОО за процента грешки (вж. точки 5.38 и 5.41) (5). Равнище на Комисията 5.11. Комисията (генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ и генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“) трябва да получи увереност, че държавите членки са въвели системи за управление и контрол, които отговарят на изискванията на разпоредбите и че системите функционират ефективно (6). Ако Комисията установи, че държавата членка не е коригирала дадени нередовни разходи, които са били заверени и декларирани, или че са налице сериозни недостатъци в системите за управление и контрол, Комисията може да прекъсне или временно да спре плащанията (7). Ако държавата членка не оттегли нередовните плащания (които могат да бъдат заменени с допустими разходи за други проекти в същата оперативна програма) и/или не отстрани всички установени недостатъци в системите, Комисията може да приложи финансови корекции (8). Повече информация относно начина, по който Комисията извършва преустановяване/спиране на плащанията и налага финансови корекции, се съдържа и в глава 1, точки 1.12 — 1.14. Мобилност, транспорт и енергетика 5.12. Транспортните политики на Европейския съюз имат за цел да развият вътрешния пазар, да повишат конкуренцията и иновациите и да интегрират транспортните мрежи. В тази сфера политиките на ЕС насърчават мобилността, устойчивото развитие и сигурността на транспорта. Политиките в областта на енергетиката имат за цел да осигурят на гражданите и предприятията финансово достъпна енергия, конкурентни цени и модерни в технологично отношение енергийни услуги. Те насърчават устойчиво производство, транспорт и потребление на енергия и сигурни енергийни доставки в рамките на ЕС. Програмата за трансевропейски транспортни мрежи (TEN-T) и Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) са основните финансови инструменти в тези две области (вж. таблица 5.1 ). Управление и контрол на разходите в областта на мобилността, транспорта и енергетиката 5.13. Комисията (генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ и генерална дирекция „Енергетика“) осъществява разходите в областта на транспорта и енергетиката чрез две изпълнителни агенции и едно съвместно предприятие (9), както и чрез механизми за съвместно управление (като например фондовете за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения или Европейския механизъм за финансиране на енергийната ефективност). 5.14. Комисията обикновено финансира проекти след публикуване на покани за представяне на проектни предложения. Тя извършва пряко плащанията за одобрените проекти към бенефициентите въз основа на споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ или решения на Комисията. Бенефициентите обикновено са органи на държавите членки, но могат да бъдат и публични или частни дружества. Финансирането от ЕС се предоставя на вноски — авансово финансиране или предварително плащане при подписване на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ или на решението за финансиране, след което се извършват междинни и окончателни плащания за възстановяване на отчетените от бенефициентите допустими разходи. 5.15. Комисията оценява предложенията въз основа на определени критерии за подбор и за избор на изпълнител, предоставя информация и указания на бенефициентите и наблюдава и проверява реализацията на проектите на базата на финансови и технически доклади за напредъка, които бенефициентите представят. Споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ или решенията на Комисията могат да изискват заявленията за разходите да бъдат заверявани от независим одитор или компетентен национален орган. Освен това Комисията провежда последващи одити, с цел да разкрие и коригира грешки, които може да не са били предотвратени при предишни проверки. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА Рискове по отношение на редовността Регионална политика 5.16. По отношение на разходите от ЕФРР и КФ основните рискове са свързани с нарушение на правилата на ЕС и/или националните правила за обществените поръчки при избора на изпълнител на поръчката, както и с финансиране на проекти, които не са допустими или които не отговарят на правилата на ЕС за държавните помощи (10). Друг риск е декларирирането на разходи от бенефициентите, които са недопустими съгласно регламентите и/или националните правила за допустимост. 5.16. Комисията е съгласна с тази оценка, както е подробно описано в нейния Работен документ на службите „Анализ на грешките в политиката на сближаване през периода 2006 — 2009 г.“ (SEC(2011) 1179 от 5.10.2011 г.). В този документ Комисията посочва конкретните действия по ангажимента си за намаляване на тези рискове (по-специално допълнителни насоки и обучение за управляващите органи във връзка с идентифицираните рискове, своевременно извършване на финансови корекции, преустановяване и временно спиране на плащания и извършване на одити, насочени към най-рисковите области). 5.17. При прилагането на оперативните програми органите на държавите членки са изправени пред конкуриращи се приоритети. Разходите трябва да подлежат на адекватни проверки, целящи осигуряване на тяхната редовност и добро финансово управление. В същото време има интерес от усвояване на средствата, предоставени от ЕС. На практика това може да попречи на последователното прилагане на ефективен контрол и да не бъдат разкрити и коригирани случаите на неспазване на правилата, в резултат на което в крайна сметка от бюджета на ЕС да бъдат възстановени разходи, които са недопустими. Тази ситуация може да доведе и до финансиране на проекти с прекалено високи разходи, които не се изпълняват ефикасно или които е вероятно да не постигнат планираните резултати (11). Това напрежение се усилва с наближаването на края на периода на допустимост. Мобилност, транспорт и енергетика 5.18. За транспортните и енергийните разходи основният риск е Комисията да не установи преди да ги възстанови недопустими разходи, декларирани от бенефициентите. Както и по ЕФРР и КФ, също са налице рискове, свързани с неспазването на правилата за възлагане на обществени поръчки. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА Обхват и подход на одита 5.19. В част 2 на приложение 1.1 на глава 1 е представен цялостният одитен подход и методологията на Сметната палата. Във връзка с одита на регионалната политика, транспорта и енергетиката следва да се отбележат следните специфични въпроси: а) одитът включи проверка на извадка от 180 операции (12), както е посочено в приложение 1.1 , точка 7. Извадката е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от операции в групата политики. През 2013 г. извадката включва операции от 19 държави членки (13); б) при одита бяха проверени инструменти за финансов инженеринг (ИФИ) по отношение на тяхната степен на усвояване (т.е. относителния дял от средствата, използвани на ниво крайни бенефициенти). Това беше извършено чрез преглед на отчетите на Комисията за извършения напредък за 2012 г. и на петте ИФИ, включени в одитираната извадка от операции; в) при оценката на системите за контрол бяха проверени: i) надзорните дейности на Комисията спрямо националните одитни органи на държавите членки; ii) годишните отчети за дейността (ГОД) на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ и генерална дирекция „Енергетика“. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА РЕДОВНОСТ НА ОПЕРАЦИИТЕ 5.20. Резултатите от тестовете на операциите са обобщени в приложение 5.1 . От одитираните от Сметната палата общо 180 операции 102 (57 %) са засегнати от грешки. Въз основа на остойностените от нея 40 грешки, Сметната палата изчислява, че вероятният процент грешки е в размер на 6,9 % (14). 5.20. Общ отговор по точки 5.20 и 5.21: Комисията отбелязва, че най-вероятният процент грешки, докладван за 2013 г., е в съответствие с процентите грешки, представени от Сметната палата за последните четири години. Това потвърждава, че процентът грешки за програмния период 2007 — 2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000 — 2006 г. Тази тенденция е резултат от разпоредбите за по-строг контрол за периода 2007 — 2013 г. и строгата политика на Комисията за преустановяване/временно спиране на плащанията при установяването на недостатъци, както е посочено в годишния отчет за дейността за 2013 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ (вж. раздел 2.111 F, стр. 44 — 45). Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху най-рисковите програми/държави членки и, при необходимост, да налага корективни мерки посредством строга политика на преустановяване и временно спиране на плащанията. За новия период 2014 — 2020 г. капацитетът на Комисията за налагане на корективни мерки беше подобрен в още по-голяма степен чрез премахване при определени условия на възможността държавите членки да използват повторно средствата, което доведе до нетни финансови корекции. Това ще представлява значителен стимул за държавите членки да идентифицират и коригират нередности преди заверяването на годишните отчети пред Комисията. В допълнение, Финансовият регламент (член 80, параграф 4) предвижда използването на корекции с фиксирани суми или корекции, основани на екстраполация, в съответствие с правилата на политиката на сближаване (член 99, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1083/2006), когато неправомерно изразходваните суми не могат да бъдат точно определени, което се случва често. Такъв беше случаят с регионалната политика през 2013 г. Комисията действа съгласно своите правомощия и при пълно спазване на действащите разпоредби, за да защити бюджета на ЕС. Съгласно подхода на Сметната палата промени се правят дотолкова, доколкото се установява връзка с отделни операции. Комисията е на мнение, че извършените корекции с фиксирани суми обхващат всички засегнати програми и операции. Вж. също отговора на Комисията по точка 1.17. 5.21. В глава 1 се съдържа оценка на точността и надеждността на данните за финансовите корекции, представени в бележка 6 към консолидираните отчети на ЕС (вж. точки 1.12 — 1.14). В глава 1 на Годишния доклад за 2012 г. (15) е разяснено в каква степен Сметната палата отчита финансовите корекции, когато изчислява вероятния процент грешки. 5.22. В графика 5.1 е представен делът на различните видове нередности в изчисления от Сметната палата вероятен процент грешки за 2013 г. Графика 5.1 — Вероятен процент грешки, по видове грешки КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА На неспазването на правилата за възлагане на обществени поръчки се дължи повече от една трета от процента грешки, изчислен от Сметната палата в тези области на политика 5.23. Правилата за възлагането на обществени поръчки са ключов инструмент за икономично и ефективно разходване на публичните средства и за установяването на вътрешен пазар в ЕС. 5.23. Общ отговор по точки 5.23 — 5.25: Макар че Комисията и Сметната палата извършват одит на съответствието с правилата за обществените поръчки по един и същ начин, от програмния период 2000 — 2006 г. Комисията прилага пропорционални корекции с фиксирани суми, като така по този начин отчита риска от вреди за бюджета на ЕС и взема предвид характера и сериозността на действителните нередности. Тези фиксирани суми се прилагат от Комисията и от повечето национални органи при налагане на финансови корекции за нарушения на правилата за обществените поръчки, включително при проследяването на докладваните от Сметната палата грешки. Комисията отбелязва също така, че органът за освобождаване от отговорност прикани Комисията и Сметната палата да хармонизират методите си за количествено измерване на грешките в сферата на обществените поръчки (Решение на Европейския парламент от 17 април 2013 г. относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2011 година). През 2013 г. Комисията актуализира решението си относно количественото измерване на грешките в сферата на обществените поръчки при споделено управление, включвайки, измежду другото, разходите за сближаване и развитието на селските райони (вж. Решение на Комисията C(2013)9527 final). Въз основа на това свое решение Комисията смята, че количественото измерване на грешките в сферата на обществените поръчки през 2013 г. ще бъде с до 0,6 процентни пункта по-ниско от изчисленията, които е направила Сметната палата, използвайки своя метод на количествено измерване. 5.24. През 2013 г. Сметната палата провери 122 процедури за възлагане на обществени поръчки, свързани с договори за строителство и услуги, разходите по които са включени в 180-те операции, проверени от Палатата (16). Приблизителната комбинирана стойност на тези обществени поръчки възлиза на около 4,2 млрд. евро (17). 5.25. Както и в предходни години, в процедурите по възлагане на обществени поръчки са допуснати много грешки (18). Сметната палата идентифицира случаи на неспазване на правилата за възлагане на обществени поръчки в ЕС и/или на национално равнище в 60 от 122-те одитирани процедури. Приблизително една трета от тях са сериозни нарушения на тези правила и поради това са класифицирани като количествено измерими грешки. Тези грешки представляват 45 % от всички количествено измерими грешки и съставляват приблизително 39 % от вероятния процент грешки за тази група политики (вж. каре 5.1). Каре 5.1 — Примери за сериозни нарушения на правилата за обществените поръчки Каре 5.1 — Примери за сериозни нарушения на правилата за обществените поръчки а) Неоснователно пряко възлагане на допълнителни строителни работи (липса на непредвидени обстоятелства): По един проект по TEN-T в Германия са декларирани за съфинансиране поръчки за допълнителни строителни работи за летищен пътнически терминал (които са били пряко възложени на същия изпълнител). Тези допълнителни строителни работи се дължат на недостатъци в подготовката, планирането и изпълнението, а не на непредвидени обстоятелства. В тези случаи прякото възлагане на поръчката е незаконосъобразно, а допълнителните работи е следвало да бъдат договорени чрез процедура за обществена поръчка. Подобни случаи бяха констатирани и в други транспортни проекти по ЕФРР/КФ в Белгия, Чешката република, Германия, Испания, Италия и Швеция. б) Използване на неправомерни критерии за избор на изпълнител в една тръжна процедура: Тръжната документация на един проект по ЕФРР, свързан с реновирането на публична сграда в Испания, е включвала формула за определяне на икономически най-изгодната оферта, която неоправдано е променила резултата от тръжната процедура и поръчката е била възложена неправомерно. в) Промяна в обхвата на поръчката след приключване на тръжната процедура: В един проект по ЕФРР за модернизация и ремонт на водоснабдителната мрежа в Испания обхватът на проекта е бил значително изменен след приключването на търга и избора на изпълнител. Това е в нарушение на европейските и националните правила за обществените поръчки и затова декларираните разходи по този договор са нередовни. Освен това извършените дейности не са в съответствие с изменения договор. Подобни случаи бяха констатирани в проекти по ЕФРР/КФ в Чешката република. в) За Чешката република Комисията подчертава, че е наложила корекция с фиксирана сума в размер на 10 % спрямо всички разходи по тази програма за периода от 2007 г. до 31 август 2012 г., която включва грешките от същото естество като установените от Сметната палата. Тази корекция беше извършена спрямо всички проекти, одитирани от Сметната палата. 5.26. Други грешки, свързани с тръжните и договорните процедури, се срещат в още една трета от проверените 122 процедури за обществени поръчки. Тези грешки включват случаи на неспазване на изискванията за информиране и публикуване, неправилно прилагане на критериите за подбор и недостатъци в тръжните спецификации. Тези грешки не са включени в изчисления от Палатата процент грешки (19). 5.26. Комисията ще проследи всички докладвани от Сметната палата грешки в съответствие със своето Решение C(2013)9527 final. При три одитирани от Сметната палата проекта не са спазени условията за допустимост 5.27. Сметната палата установи три проекта, при които не са били изпълнени условията за допустимост, определени в регламентите и/или националните правила за допустимост, и грешките бяха остойностени. Тези грешки представляват 8 % от всички количествено измерими грешки и приблизително 22 % от изчисления процент грешки (вж. каре 5.2). 5.27. Общ отговор по точки 5.27 — 5.29: Комисията се стреми да гарантира, че бенефициентите и органите, управляващи програмите, са добре запознати с правилата за допустимост. Това може да се постигне посредством обучение и насоки, а по отношение на регионалната и селищната политика органите, управляващи програмите, следва да предават придобитите чрез обучението и насоките знания на всички органи, които отговарят за управлението на средствата. Що се отнася до регионалната политика, когато Комисията установи сложни правила на програмно равнище, тя отправя също така препоръки към държавите членки за опростяване на тези правила. Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху програмни органи, при които са установени рискове. Каре 5.2 — Примери за недопустими за финансиране проекти а) Избор на проект, който реално не може да постигне целите си: Един проект по ЕФРР в Полша се състои в реновиране на историческа сграда и нейния парк с цел да се използват като център за обучение с възможности за настаняване. Този проект е бил избран от управляващия орган, въпреки че не е било реалистично да бъдат постигнати определените в проектното заявление цели. По-конкретно, значително е бил завишен броят на обучаемите, които биха използвали възможностите за настаняване. Освен това са били декларирани разходи, свързани с използването на сградата за частни цели, които са извън обхвата на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. б) Неизпълнение от страна на бенефициент на критериите за подбор, определени в ОП: Проект в Унгария по ЕФРР представлява закупуване на багер от бенефициент, който работи в сектора на транспорта и строителството. Нито проектът обаче, нито бизнес дейността на бенефициента могат да се считат за иновативни и следователно не изпълняват критериите, определени в ОП. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА Недопустими за финансиране разходи са декларирани в близо една десета от всички одитирани от Сметната палата проекти 5.28. При декларирането на разходите пред Комисията националните органи удостоверяват, че тези разходи са направени в съответствие с редица конкретни разпоредби в законодателството на ЕС, националните правила за допустимост, специфични правила на оперативната програма, поканите за изразяване на интерес, решенията за одобряване на проекти за съфинансиране или споразуменията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. 5.29. Сметната палата констатира, че недопустими разходи са декларирани в 8 % от проверените операции. Те представляват 38 % от всички количествено измерими грешки и около 21 % от изчисления процент грешки за тези области на политика (вж. каре 5.3). Каре 5.3 — Примери за деклариране на недопустими за финансиране разходи a) Необосновани разходи за персонал: При един енергиен проект във Франция, свързан с изграждането на системни връзки между електроенергийните системи на Франция и Испания, бенефициентът не можe да обоснове някои разходи за персонал. Следователно средствата за тези разходи за персонал са недопустими за съфинансиране от ЕС. В проект по ЕФРР в Италия е установен сходен случай на деклариране на недопустими разходи за заплати. б) Декларирани разходи за организация от държава, която не е член на ЕС: Проект по програмата TEN-T за по-нататъшно развитие на общо европейско въздушно пространство е бил осъществен от организации в няколко държави членки на ЕС и една страна извън ЕС. Не е било спазено изискването само организации от държавите членки на ЕС да бъдат бенефициенти и следователно да могат да декларират разходи, а от бюджета на ЕС също така са били възстановени разходи на един участник в консорциума, който не е от държава членка на ЕС. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА Нарушенията на правилата за държавни помощи съставляват 17 % от процента грешки 5.30. Държавните помощи се считат за несъвместими по принцип с вътрешния пазар, тъй като могат да нарушат търговията между държавите членки (20). Комисията пряко привежда в действие правилата за държавни помощи. Държавите членки трябва да уведомяват Комисията за всички случаи на потенциална държавна помощ (чрез схема или при всеки отделен случай при проектите), освен ако проектът не е под тавана de minimis или не попада под действието на Общия регламент за групово освобождаване (GBER) (21). Генерална дирекция „Конкуренция“ следва да изрази становище по всички случаи, за които е сигнализирана, дали помощта е съвместима с вътрешния пазар. Това включва оценка на това дали същият проект е щял да бъде предприет и без тази помощ. 5.31. Тази година Сметната палата установи 16 проекта в осем държави членки, нарушили правилата на ЕС за държавни помощи. За всички установени случаи Сметната палата е поискала и е получила предварителна оценка от генерална дирекция „Конкуренция“. При класифицирането на грешките бяха взети предвид тази оценка и съдебната практика на Съда на Европейския съюз. За пет от тези проекти Сметната палата счита, че проектът не е трябвало да получи финансиране или е трябвало да получи по-малко финансиране от ЕС и/или държавата членка съгласно правилата за държавни помощи. Тези остойностени грешки съставляват приблизително 17 % от изчисления процент грешки (22) (вж. каре 5.4). Другите 11 случая на нарушение на правила за държавните помощи не са взети предвид от Сметната палата при изчисляването на процента грешки. 5.31. Комисията е компетентният орган в Европейския съюз, който може да вземе решение дали помощта е несъвместима с правилата за вътрешния пазар. При вземането на такова решение тя прави разлика между нарушения на формалните и процедурните изисквания за държавна помощ и несъвместимостта на една помощ с правилата за вътрешния пазар, т.е. че тя не е съвместима със съществените условия на правилата за държавна помощ. Следователно помощ, която не изпълнява формалните и процедурните изисквания, може да изпълнява материалните и съществените такива. Комисията взема под внимание констатациите на Сметната палата и ще проследи установените от нея случаи. Каре 5.4 — Примери за нарушение на правилата за държавни помощи a) Не е доказан стимулиращ ефект: По един проект по ЕФРР в Полша за създаване на съвместен център за услуги за мултинационална компания, предоставената от дружеството информация разкрива, че проектът е бил рентабилен и без публично подпомагане и че помощта не е била необходима за изпълнението на проекта. В резултат на това проектът е недопустим за съфинансиране от ЕС съгласно член 8 от Общия регламент за групово освобождаване. Подобен е случаят и с друг проект по ЕФРР в Полша. б) Неправомерен бонус от държавна помощ за МПС: По един проект по ЕФРР в Словения е била предоставена помощ по схема за уведомяване за малки и средни предприятия (МСП) за научноизследователска и развойна дейност в автомобилната индустрия. Бенефициентът обаче де факто не е отговарял на изискванията за МСП, тъй като е бил изцяло собственост на големи предприятия и е извършвал своята научноизследователска дейност само за тях. Следвало е да се приложи по-нисък интензитет на помощта, приложим за големи предприятия, следователно част от помощта е недопустима за финансиране. Подобни случаи бяха констатирани в проекти по ЕФРР в България и Унгария. За една трета от проверените операции е било възможно предотвратяване на поне някои от установените грешки чрез проверки на ниво държава членка 5.32. В 17 случая на количествено измерими грешки, допуснати от крайните бенефициенти, националните органи са имали достатъчно информация (например от окончателните бенефициенти, техните одитори или собствените проверки на националните органи), за да предотвратят, разкрият или коригират грешките, преди да декларират разходите пред Комисията. Ако цялата тази информация е била използвана за коригиране на грешките, вероятният процент грешки по тази глава щеше да бъде с 3 процентни пункта по-нисък. В 10 от тези случаи при изготвянето на декларацията е взета предвид корекцията с фиксиран размер, наложена от Комисията. Освен това, Сметната палата установи, че за пет случая разкритите от нея грешки са били извършени от националните органи. Тези грешки съставляват 2 процентни пункта от изчисления вероятен процент грешки. 5.32. Комисията стриктно проследява тези случаи, за да гарантира, че в бъдеще съответните системи ще предотвратяват в по-голяма степен грешките преди сертифицирането. Тя споделя мнението, че трябва да се въведат строги и своевременни проверки на управлението, за да се предотвратят нередностите, появяващи се по принцип или съдържащи се в сертифицираните пред Комисията заявления за плащания. От 2010 г. насам Комисията извършва целенасочени одити на проверките на управлението на високорискови програми, за които е установила, че за одитния орган на програмата могат да останат неоткрити или своевременно неоткрити недостатъци. Резултатите от тези одити към края на 2013 г. са представени в годишния отчет за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ (вж. стр. 41). Комисията се позовава на по-строгите процедури в регулаторната рамка за програмния период 2014 — 2020 г., съгласно които проверките и контролът на управлението (в това число проверките на място) ще трябва да бъдат извършвани навреме за заверяването на годишните отчети за програмата пред Комисията и за предаването на декларациите за управлението от управляващите органи. Комисията смята, че тези процедури за по-строг контрол ще доведат до трайно намаляване на процента грешки. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ПРОВЕРКА НА ИНСТРУМЕНТИ ЗА ФИНАНСОВ ИНЖЕНЕРИНГ 5.33. Инструментите за финансов инженеринг (ИФИ) предоставят помощ за предприятия или градски проекти под формата на капиталови инвестиции, земи или гаранции (23). Те могат да се използват предимно в три области: за подпомагане на МСП (24), за градско развитие (25) и за насърчаване на енергийна ефективност. 5.34. До края на 2012 г. са създадени 940 ИФИ по 175 ОП по ЕФРР и ЕСФ във всички държави членки на ЕС-27 без две (Ирландия и Люксембург). Взети заедно, те разполагат с фонд в размер приблизително на 12,558 млрд. евро (26). Инструментите за финансов инженеринг продължават да показват ниски нива на усвояване 5.35. Обикновено фондовете, работещи с ИФИ, получават финансова вноска от ОП, когато се създаде законовата им структура и впоследствие използват тези средства за подпомагане на проекти. Такава финансова подкрепа може да бъде предоставяна само за проекти, които попадат в обхвата на оперативната програма. Тези ИФИ са разработени така, че да имат револвиращ характери или, за някои видове гаранционни фондове — да постигат висок ефект на лоста. Всички ресурси, върнати обратно от направените инвестиции или предоставените заеми, в т.ч. печалбите, се използват отново за целите на изпълняваните от ИФИ дейности. КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА 5.36. Проверката на Сметната палата показа, че ИФИ в проверената през 2013 г. извадка продължават да имат ниски нива на усвояване (т.е. средствата, използвани на ниво крайни бенефициенти) (каре 5.5). Съгласно регламентите само плащанията и гаранциите за крайните бенефициенти се считат за допустими за финансиране, а неизползваните средства на ИФИ следва да бъдат върнати в бюджета на ЕС при приключване (27). 5.36. Общ отговор по точка 5.36 и каре 5.5: Комисията уведоми Парламента и Съвета за слабото изпълнение на ИФИ до края на 2012 г. (вж. Ares(2013)3153620 от 1 октомври 2013 г.). Средният процент на усвояване отразява създаването на допълнителни ИФИ през 2012 г. През втората половина на 2014 г. Комисията ще докладва за положението до края на 2013 г. Комисията е на мнение, че оценката на изпълнението следва да бъде съсредоточена също така върху постигането на резултати от съфинансираните финансови инструменти, включително револвиращия ефект и ефекта на лоста. Комисията отбелязва, че за един подробен анализ е необходимо да се разгледат различните ситуации, които могат да възникнат, като се вземе предвид фактът, че одитираните ИФИ са в България, Гърция, Италия и Литва — държави членки, които бяха тежко засегнати от икономическата и финансова криза. Каре 5.5 — Ниски нива на усвояване на средствата от ИФИ Съгласно Комисията средното ниво на усвояване на средствата от всички ИФИ в рамките на ЕС-27 е 37 % в края на 2012 г. Това представлява увеличение от 3 процентни пункта в сравнение с 2011 г. Въпреки това този процент е твърде нисък, за да се очаква, че всички налични средства ще бъдат използвани най-малко веднъж. Особени проблеми по отношение на ИФИ бяха констатирани в 3 държави членки (България, Гърция и Словакия), където нивата на усвояване са значително под средното за ЕС за 2012 г. За четири от петте проверени ИФИ нивата на усвояване в края на 2013 г. (между 3 % и 16 %) все още са значително под средното ниво за 2012 г. Сметната палата отбелязва също, че държавите членки са имали възможност да направят допълнителни вноски в ИФИ от оперативните програми до края на 2013 г. Проверени ИФИ в държави членки 2012 г. 2013 г. Сума, отчетена пред Комисията към 31 декември 2012 г., в евро (52) Ниво на усвояване Сума, отчетена от ИФИ, в евро Ниво на усвояване Преведена сума за холдинговия фонд или гарантирана от него Преведена или гарантирана сума за крайните бенефициенти Преведена сума за холдинговия фонд или гарантирана от него Преведена или гарантирана сума за крайните бенефициенти България 3 7 8 18 872 0 0 % 3 7 8 18 872 1 0 23 107 3 % Гърция 46 0 0 00 000 6 3 43 202 1 % 48 8 0 00 338 (53) 7 9 7 01 074 16 % Италия 20 2 0 00 000 0 0 % 20 2 0 00 000 1 0 5 95 207,50 5 % Италия 11 0 0 00 000 1 0 4 67 204 10 % 11 0 0 00 000 1 6 8 70 778 15 % Литва 16 9 9 74 513 6 4 2 73 987 38 % 24 0 9 31 417 (53) 8 7 2 63 848 36 % КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ НА ПАЛАТАТА ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА ПРОВЕРКА НА ИЗБРАНИ СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ Оценка на надзора върху одитните органи от страна на Комисията 5.37. В приложение 5.2 е представено обобщение на резултатите на проверените от Сметната палата системи. Комисията разчита на работата на одитните органи в държавите членки 5.38. Одитните органи осигуряват увереност на Комисията относно ефективното функциониране на системите за управление и вътрешните контроли за дадена ОП и относно законосъобразността и редовността на сертифицираните разходи (28). Тази информация се предоставя от одитните органи в техните годишни доклади за контрол (ГДК), одитните становища и докладите от одитите на системите (вж. точка 5.10). 5.38. Одитните органи изпълняват централна роля в процеса на постигане на увереност от самото начало на програмния период и установяване на системите. Правната уредба дава възможност на Комисията при определени условия да разчита на работата на даден одитен орган за постигане на увереност (член 73 от Регламент (ЕО) № 1083/2006). Комисията работи в тясно сътрудничество и координация с одитните органи и започна да преразглежда техните методологии и одитни резултати още от 2009 г. Това спомогна за изграждането на капацитет, като към одитните органи бяха отправени съвети, насоки и препоръки посредством преразглеждане от страна на Комисията на извършваната от тях одитна дейност. В годишните си отчети за дейността за 2013 г. ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ дадоха подробна оценка за точността и надеждността на одитната информация и резултати, докладвани от одитните органи в годишните им доклади за контрол за 2013 г. (вж. раздел 2.111 B, стр. 33 — 36 от годишния отчет за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ за 2012 г. и стр. 42 — 44 от годишния отчет за дейността на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2013 г.). 5.39. Генералните дирекции „Регионална и селищна политика“ и „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ използват тази информация при изготвянето на своите годишни отчети за дейността (ГОД) и през цялата година, когато трябва да се вземе решение за евентуално прекъсване и/или временно спиране на плащанията за оперативните програми (29). За да преценят дали могат да разчитат на тази информация, генералните дирекции проверяват докладваните от националните органи проценти грешки за всяка ОП (или група ОП) (30): — ако Комисията счете процента грешки за надежден (и представителен за сертифицираните разходи), тя приема отчетения от одитния орган процент грешки. Също така Комисията може да преизчисли процента грешки за своята собствена оценка, въз основа на получена от одитния орган допълнителна информация; — в случай на ненадеждни проценти грешки Комисията прилага единен процент грешки (от 2 % до 25 %) в съответствие с резултатите от нейната оценка на функционирането на системите за управление и вътрешен контрол. 5.39. През 2013 г. ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ посочиха в съответните си годишни отчети за дейността, че около две трети от преустановяванията/временните спирания на плащанията са извършени въз основа на одитни резултати, за които Комисията е била уведомена от одитните органи (вж. стр. 45 от годишния отчет за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ за 2012 г. и приложение VII 2.1.1.1 от годишния отчет за дейността на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2013 г.) Комисията подчертава, че в хода на 2013 г. са били извършени процедури за преустановяване/предварително временно спиране във връзка със 181 програми по ЕФРР/Кохезионния фонд и заявления за плащания на обща стойност почти 6 млрд. евро, подадени от държавите членки, по които обаче не са били извършени плащания освен ако Комисията не е получила допълнителни доказателства, че държавите членки са направили всички необходими корекции. По отношение на ЕСФ, както е посочено на стр. 49 от годишния отчет за дейността на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, Комисията е изпратила 12 предупредителни писма и 19 писма за предварително временно спиране; тя е взела решение за 25 преустановявания на плащания и е спряла временно 11 оперативни програми. Преустановени са били плащания по заявления, възлизащи общо на 348,8 млн. евро. 5.40. Комисията изчислява също т.н. процент остатъчни грешки за всяка ОП, при който се отчитат всички финансови корекции, извършени от началото на програмния период. Това включва корекции, които вече са извършени на ниво ЕС и/или национално ниво, както и такива, които са в процес на извършване (31). 5.41. Въз основа на тези два показателя Комисията формира своята оценка за системата за управление и контрол на оперативната програма. При оценката също така се взимат предвид одитите на системите, извършени през годината от одитните органи, както и допълнителна информация, предоставена на Комисията. Тази оценка след това се отчита в годишния отчет за дейността на генералната дирекция (32). 5.41. Комисията се позовава на извършеното от нея обширно одитно проучване с цел преразглеждане на работата на одитните органи, преди да вземе решението дали да разчита официално на тяхната работа, включително чрез повторно извършване на одити на операции, извършени от одитните органи (вж. съответните годишни отчети за дейността на двете генерални дирекции). В резултат на това генералните дирекции стигнаха до заключението, че като цяло може да се разчита на работата на съответно 40 и 81 от общо 113 одитни органа, отговарящи за одита на около 90 % от предоставяните средства по ЕФРР/КФ и на 91 % от програмите по ЕСФ. 5.42. Сметната палата счита, че Комисията е въвела система за получаване на увереност относно законосъобразността и редовността на разходите по ЕФРР/КФ и ЕСФ от работата на националните одитни органи (33). Моделът на тази система като цяло е в съответствие с принципите на „единния одит“, определени от Палатата в нейното Становище № 2/2004. Палатата отбелязва също тясното сътрудничество на Комисията с националните одитни органи и подобренията под формата на едно по-съгласувано ниво на вътрешен контрол за оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ в 28-те държави членки. 5.42. Комисията смята също, че тя и държавите членки са укрепили рамката за вътрешен контрол на програмите за периода 2007 — 2013 г. в сравнение с предишните програмни периоди. Това спомага да се гарантира, че разходите за политиката на сближаване в целия Европейски съюз са законни и редовни. По оценка на Комисията плащанията по повече от половината от всички оперативни програми не са засегнати от съществено ниво на грешки 5.43. Комисията счита, че за 2013 г. разполага с увереност за това, че 243 от 440-те ОП (представляващи около 55 % от плащанията за 2013 г.) не са засегнати от съществено ниво на грешки. Одитните органи са отчели проценти грешки, които са под определения от Комисията праг на същественост от 2 % и които са валидирани от Комисията. За други 140 ОП (представляващи 34 % от плащанията), валидираните (или преизчислените) проценти грешки са над 2 %, но „процентът остатъчни грешки“ е под 2 % (34). В сравнение с 2012 г. броят ОП, за които Комисията е установила сериозни проблеми, е намалял от 61 на 57 ОП (35). Тези 39 ОП по ЕФРР/КФ и 18 ОП по ЕСФ, по отношение на които и валидираният процент грешки, и процентът остатъчни грешки са над 2 %, съставляват 11 % от плащанията през 2013 г. Сметната палата отбелязва, че Комисията изразява резерви не само на базата на процентите грешки. При формирането на своето становище тя прилага също така професионална преценка и взема предвид всякаква друга налична информация. 5.44. През 2013 г., както и в предходни години, Сметната палата провери дали Комисията е била ефективна при проверката на точността и надеждността на отчетените от одитните органи проценти грешки. Това беше направено по отношение на извадка от 194 ОП в 19 държави членки (140 от 322-те ОП по ЕФРР/КФ и 54 от 118-те ОП по ЕСФ) въз основа на работните досиета на Комисията (36). Освен това, Сметната палата поиска и ѝ беше предоставена допълнителна информация пряко от одитните органи. 5.45. Проверката на Сметната палата разкри, че Комисията правилно е валидирала (или преизчислила) процентите грешки, докладвани от одитните органи за 155 от проверените 194 ОП (вж. приложение 5.2 ). 5.46. По отношение на 39 от 194-те проверени ОП (32 ОП по ЕФРР/КФ и седем ОП по ЕСФ) Сметната палата счита, че Комисията е трябвало да валидира по-висок процент грешки (или да приложи единна ставка) (37). 5.46. При валидирането на процентите грешки за целите на годишния отчет за дейността Комисията взе под внимание цялата информация, получена до датата на нейната оценка. Комисията отбелязва, че констатациите на Сметната палата не променят изразените одитни становища, нито броя на резервите и имат слабо отражение върху количественото измерване на изразените резерви. Комисията посочва, че във всеки случай посочените от Сметната палата 39 програми съответстват на работата на 13 одитни органа от общо 113-те одитни органа, отговарящи за ЕФРР, ЕСФ и КФ. Тя отбелязва също така, че повдигнатият във връзка с испанските програми въпрос засяга едно национално междинно звено, което е представило разходи във връзка с 9 регионални програми по ЕФРР през 2013 г. Що се отнася до ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, Комисията се позовава на отговорите си по точки 6.34 и 6.35. 5.47. В четири от тези случаи, по отношение на 15 ОП по ЕФРР и една ОП по ЕСФ, Сметната палата счита, че Комисията не е посочила причините, поради които не е изразила резерви (или не е изразила резерви с по-голям финансов ефект във вътрешните си работни документи и/или годишните отчети за дейността за 2013 г. (вж. каре 5.6). За останалите ОП Комисията или вече е изразила резерва по отношение на оперативната програма, или преизчисленият от Сметната палата по-висок процент грешки е останал под прага на същественост, определен от Комисията на 2 %. Каре 5.6 — Примери за недостатъци в извършваното от Комисията валидиране на отчетените от одитните органи проценти грешки Каре 5.6 — Примери за недостатъци в извършваната от Комисията верификация на отчетените от одитните органи проценти грешки По отношение на група от четири ОП по ЕФРР и ЕСФ в Обединеното кралство одитният орган е направил само една извадка от 68 операции съгласно неговата одитна стратегия. Сметната палата констатира обаче, че същата тази извадка е била формирана от предварителна популация, която е била неточна по отношение на три от четири ОП. Освен това, одитният орган е изчислил и представил в своя ГДК отделни проценти грешки за всяка от четирите ОП, въпреки че е трябвало да отчете общ процент грешки съгласно приложимите насоки за формиране на извадка. Комисията е отбелязала тези случаи, но е валидирала неправилните отделни проценти грешки, отчетени от одитния орган, или е преизчислила алтернативни проценти грешки чрез групиране на някои ОП. Сметната палата счита, че отчетените проценти са ненадеждни и за четирите ОП и че по принцип, при липса на допълнителни разяснения и оповестяване, за групата от четирите ОП е следвало да бъде приложена еднаква ставка от 5 % за процента грешки. При една група от четири ОП по ЕФРР в Нидерландия одитният орган е изготвил само една извадка, съгласно своята одитна стратегия. В ГДК обаче са отчетени непредставителни проценти грешки за всяка от тези четири ОП. Освен това одитният орган е използвал неправилна методология за изчисляване на тези проценти. След като Комисията е отхвърлила първоначалната версия на ГДК, одитният орган е решил да прегрупира три от четирите ОП, за които след това е преизчислил процент грешки на стойност под 2 % по начин, който не съответства на приложимите насоки за формиране на извадка. За останалите ОП е валидиран процент грешки в размер на 6,9 % и е изразена резерва. Това означава също, че процентът остатъчни грешки е занижен за трите въпросни ОП. Сметната палата обаче е на мнение, че оценката на Комисията е трябвало да бъде общо за групата оперативни програми. През октомври 2013 г. Комисията е предоставила и на четирите ОП статут по член 73 („единен одит“) (38). Статутът по член 73 беше предоставен на 30 октомври 2013 г. на всичките четири нидерландски програми по ЕФРР въз основа на подробна одитна дейност. Комисията направи положителното заключение, че не са налице одитни доказателства, подлагащи на съмнение качеството на работа на нидерландския одитен орган. За една група от ОП по ЕФРР в Испания одитният орган е констатирал, че бенефициентът не е запазил новосъздадените работни места за изисквания период от време (т.е. най-малко две години след получаването на безвъзмездната финансова помощ), както се изисква от споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Одитният орган обаче не е включил тази констатация в изчислението на процента грешки, тъй като новосъздадените работни места все още са съществували, когато са били заверени разходите. Следователно одитният орган е занижил процента грешки за групата оперативни програми. Комисията е приела този подход, което също така означава, че процентът остатъчни грешки (при който се вземат предвид всички финансови корекции, извършени след 2007 г.) е бил занижен и в резултат на това е останал под определения от Комисията праг на същественост от 2 %. Сметната палата счита, че това е трябвало да бъде отразено и в оценката на Комисията за девет от 19-те въпросни ОП. За четири ОП в Долна Саксония, Германия, популацията в извадката не се равнява с декларираните пред Комисията разходи през 2102 г. Подобен въпрос е бил установен от Сметната палата и за ГДК за 2012 г. Въпреки това Комисията е валидирала процента грешки, който е отчетен от одитния орган. Сметната палата счита, че е трябвало да бъде приложена единна ставка за процента грешки от 5 % за двете ОП по ЕФРР и от 2 % за двете ОП по ЕСФ. Това е трябвало да бъде отразено и в оценката на Комисията за две от четирите въпросни ОП. 5.48. Сметната палата също така установи случаи, при които подходът на Комисията за верификация на отчетената от одитните органи информация се различава за отделните ОП или за двете генерални дирекции. Подобни различия възпрепятстват извършването на хармонизирана оценка на работата на одитните органи и в резултат на това, на законосъобразността и редовността на извършените от двете генерални дирекции разходи в областта на сближаването. 5.48. Комисията смята, че е създала надеждни и хармонизирани системи за анализиране на годишните доклади за контрол на двете генерални дирекции, отговaрящи за политиката на сближаване. Въпреки това годишните доклади за контрол се анализират поотделно и окончателната оценка зависи от професионалните преценки на отговорните одитори, които вземат предвид цялата налична информация, за да изготвят становището си. В резултат на това са възможни малки разлики, които са приемливи стига да няма значителни разминавания в основните заключения. Документните проверки на Комисията не позволяват да се ограничи рискът от това държавите членки да докладват неточна и ненадеждна информация 5.49. Сметната палата счита, че в сравнение с 2012 г. двете генерални дирекции като цяло са подобрили своите проверки. В много случаи Комисията е изискала от одитните органи да предоставят допълнителна информация, като например равнение на одитираната популация с декларираните разходи, преизчисление на размера на извадката или подробна информация относно конкретни одити на операциите. Освен това двете генерални дирекции са провели мисии за установяване на факти в 21 държави членки за проверка на докладваните от одитните органи данни. Това е позволило на Комисията да направи по-подробен анализ на годишните доклади за контрол. 5.50. Сметната палата отбелязва обаче, че надеждността на извършената от Комисията оценка почива на точността и надеждността на информацията, докладвана от органите в държавите членки. В частност, одитите на Сметната палата през последните три години показват, че (39): — някои одитни органи не докладват в достатъчна степен относно съществуващи проблеми, а докладваните проценти грешки невинаги са изцяло надеждни; 5.50. Комисията се позовава на отговора си по точка 5.41. Одитната дейност на генералната дирекция съдържаше изчерпателно проучване на одитната дейност на място, включително повторно извършване на одити на системи и одити на операции на равнището на отделни бенефициенти. — докладваната от държавите членки информация относно финансовите корекции може да не е винаги надеждна или точна, а методът на Комисията за изчисление води до занижаване на процента остатъчни грешки. — Комисията осъществи специфична рисковоориентирана одитна дейност на място, за да гарантира, че корекциите, докладвани за 68 ОП през последните три години, са ефективно изпълнени, а в случай на съмнения или недостатъчно доказателства приспада засегнатите суми от кумулативните финансови корекции, отчетени за целите на изчисляването на остатъчния процент грешки. 5.51. Верификацията на Комисията се състои предимно в документни проверки и може само отчасти да се справи с тези рискове. Сметната палата счита, че възможностите Комисията да валидира (или, където е уместно — да коригира) отчетените проценти грешки остават органични, ако не се изисква от одитните органи системно да предоставят на Комисията по-конкретна информация относно своите одити на операциите, за целите на верификацията на годишните доклади за контрол. Освен това, съгласно международните одитни стандарти мониторингът на Комисията върху одитните органи през годината следва да включва повторно извършване на някои от извършените от тях одити на операциите (40). 5.51. Комисията разполага с цялостен процес за проверка, включително мисии за установяване на фактите на място, за да гарантира точността и надеждността на процентите грешки, докладвани от одитните органи. Когато смята, че процентите грешки са ненадеждни, тя прилага фиксирани проценти. Оценката на Комисията следва да бъде разглеждана в по-широкия контекст на извършвания от нея преглед на работата на одитните органи, включващ подробна повторна работа (вж. отговорите на Комисията по точки 5.41 и 5.54). Комисията извършва също така рисковоориентирани одити, за да провери точността на докладваните финансови корекции (вж. отговора по точка 5.50). Преглед на годишните отчети за дейността на Комисията 5.52. Сметната палата разгледа годишните отчети за дейността (ГОД) на Комисията за 2013 г. и придружаващите ги декларации на генералните директори на ГД „Регионална и селищна политика“, ГД „Мобилност и транспорт“ и ГД „Енергетика“. По-конкретно по отношение на редовността на плащанията, разрешени през 2013 г., Сметната палата: а) провери последователността и точността на изчисленията на Комисията за размера на сумите, изложени на риск; б) разгледа изразените резерви за 2013 г. Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ 5.53. В своя годишен отчет за дейността за 2013 г. генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ е изчислила, че между 2,8 % и 5,3 % от разрешените през годината междинни и окончателни плащания по оперативните програми по ЕФРР/КФ за програмния период 2007 — 2013 година са били изложени на риск от грешки. Тази оценка се базира на процентите грешки, докладвани от одитните органи във връзка с разходите за 2012 т. и валидирани от Комисията през март 2014 г. (вж. точки 5.38 — 5.42). 5.54. Изчисленият от Комисията процент е над определения от нея праг на същественост от 2 %. По отношение на отчетените нива на грешки Сметната палата припомня, че годишните проценти грешки, отчетени от Комисията, не са пряко съпоставими с тези, изчислени от Сметната палата (41). 5.54. Общ отговор на Комисията по точки 5.54 и 5.55: Комисията е съгласна, че процентът грешки на Сметната палата и този на Комисията не са пряко съпоставими. Въпреки това целта на този процес е по същество една и съща, а именно оценка на риска за бюджета на ЕС през дадена година. Комисията отчита в оценката си всички тези разлики, по-специално времето, разликите в количественото измерване на грешките в сферата на обществените поръчки и отражението на корекциите с фиксирани суми, които налага на програмите (вж. отговора на Комисията по точка 11 от посочения специален доклад на Сметната палата 16/2013). С изключение на посочените по-горе разлики Комисията е на мнение, че за годишния отчет за 2013 г. резултатът от оценката на Комисията съответства на процентите грешки, изчислени от Сметната палата, както беше за последните три последователни години за ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и за две последователни години за ГД „Регионална и селищна политика“ преди този годишен отчет. 5.55. Като цяло изчислението на Комисията за сумите, изложени на риск, е в съответствие с наличната информация и е точно. Освен въпросите, повдигнати в точки 5.49 — 5.51, Сметната плата отбелязва следните два аспекта (вж. каре 5.7). Каре 5.7 — Коментари относно изчислението на Комисията за сумите, изложени на риск Преизчислението на Сметната палата (2,9 %) принципно потвърждава изчислената от Комисията долна граница на грешките (2,8 % от междинните и окончателните плащания за оперативните програми по ЕФРР/КФ за програмния период 2007 — 2013 г.) През 2013 г. Комисията е променила своята методология за изчисляване на диапазона на грешките (42). Въз основа на прилагания в предходни години подход, горната граница на грешките за тази година би била 6,9 % вместо 5,3 %, както е оповестено в ГОД за 2013 г. Каре 5.7 — Коментари относно изчислението на Комисията на сумите, изложени на риск Комисията взема под внимание оценката на Сметната палата. ГД „Регионална и селищна политика“ внесе промени в методологията си за изчисляване на по-високата стойност на грешките, за да използва по-пълноценно цялата налична информация, докладвана от одитните органи, когато се смята, че тази информация е надеждна. 5.56. При взимане на решение дали да се изразят резерви за оперативните програми (или групи ОП), генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ разглежда също и процента остатъчни грешки на оперативната програма (точки 5.40 — 5.41). 5.56. Комисията подчертава, че използването на „кумулативен остатъчен риск“ е, както отбелязва Сметната палата, допълнителен критерий за евентуалното изразяване на допълнителни резерви в годишния отчет за дейността вследствие на оценката на системата и разглеждането на валидирания процент грешки (вж. общо приложение 4 „Материални критерии“ към годишните отчети за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“). 5.57. За 322-те ОП по ЕФРР/КФ общо за програмния период 2007 — 2013 г. Комисията изчислява този процент остатъчни грешки на 1,2 % от плащанията от бюджета на ЕС. Броят на оперативните програми, за които са изразени резерви от генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, е намалял от 85 ОП през 2012 г. на 73 ОП (43). Междувременно оценката на финансовия ефект от тези резерви се е увеличила от 308 млн. евро през 2012 г. на 423 млн. евро през 2013 г. (44). 5.58. Въпреки това Комисията разполага само с ограничена информация за това дали системите, установени от държавите членки за налагането на финансови корекции, са ефективни и дали информацията, докладвана от сертифициращите органи до края на март 2013 г., е точна, изчерпателна и надеждна (45). Тази оценка се потвърждава от службата за вътрешен одит на Комисията, която счита, че отчитаните от държавите членки финансови корекции дават ограничено ниво на увереност, поради начина, по който тези корекции се докладват от Комисията, и поради факта, че одитните органи извършват много ограничени проверки в това отношение. Това води до риск Комисията да занижи процента остатъчни грешки и в резултат на това оценката на Комисията за отделните ОП и за финансовия ефект от резервите в ГОД да не е достатъчно надеждна. 5.58. Комисията се позовава на отговорите си по точка 5.50, второ тире. Нейните действия са насочени към проверка на точността на предоставените от държавите членки данни. ГД „Регионална и селищна политика“ също реши да разшири мащабите на одитната дейност на данни за оттеглянията и възстановяванията, докладвани от държавите членки, и да използва наличните одитни резултати от одитните органи, за да повиши увереността си във връзка с докладваните данни, използвани за изчисляването на кумулативния остатъчен риск. Генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ и генерална дирекция „Енергетика“ 5.59. ГД „Мобилност и транспорт“ и ГД „Енергетика“: — е изразила резерви за 1,4 % (по отношение на политиките за мобилност и транспорт) и 16,4 % (по отношение на енергийните политики) от общия размер на плащанията, разрешени през годината (46); — са изчислили, че приблизително 4,1 % от плащанията, извършени през 2013 г. във връзка със Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие, са засегнати от грешки; — са изчислили ефекта от своите резерви на 0,1 % (по отношение на политиката за мобилност и транспорт) и 0,8 % (по отношение на енергийните политики) от плащанията, извършени през 2013 г., като се имат предвид съответните проценти остатъчни грешки за тези две области. 5.60. През 2013 г., както и в предходни години, Сметната палата установи няколко грешки, свързани с нарушение на правилата на ЕС и националните правила за обществените поръчки при проверените проекти по програмата „Трансевропейска транспортна мрежа“ и Европейската енергийна програма за възстановяване (TEN-T и ЕЕПВ) (вж. приложение 5.1 ). Въпреки това, както и в предходни години, генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ не е изразила резерви по този въпрос за програмата TEN-T. Сметната палата също така счита, че генерална дирекция „Енергетика“ не е трябвало да оттегля резервата си, изразена за пръв път през 2012 г. за Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ) по отношение на обществените поръчки. 5.60. Комисията смята, че Генерална дирекция „Мобилност и транспорт“ е следвала постоянните инструкции за годишните отчети за дейността за 2013 г. и не е имало основания за изразяването на резерва за програмата TEN-T. Многогодишният процент остатъчни грешки за финализиран последващ контрол за програмата TEN-T за периода 2007 — 2013 г. беше под прага на същественост, определен на 2 %. Освен това през цялата 2013 г. агенцията продължи да засилва своя предварителен и последващ контрол, особено в сферата на обществените поръчки. Генерална дирекция „Енергетика“ взе решение да вдигне резервата, изразена в нейния годишен отчет за дейността за 2012 г., тъй като: — по-често извършваният последващ контрол по Европейската енергийна програма за възстановяване доведе до изчислен процент остатъчни грешки за 2013 г. под прага на количествена същественост, определен на 2 %. — освен това от 2013 г. бяха взети допълнителни корективни мерки за намаляване на риска до минимум, по-специално по отношение на обществените поръчки. ЗАКЛЮЧЕНИЕ И ПРЕПОРЪКИ Заключение за 2013 г. 5.61. За тази група политики: 5.61. — при тестовете на операциите беше установено, че вероятният процент грешки в популацията е 6,9 %; Комисията отбелязва, че най-вероятният процент грешки, докладван за 2013 г., е в съответствие с процентите грешки, представени от Сметната палата за последните четири години. Това потвърждава, че процентът грешки за програмния период 2007 — 2013 г. се запазва непроменен и е значително по-нисък от процентите, докладвани за периода 2000 — 2006 г. Тази тенденция е резултат от разпоредбите за по-строг контрол за периода 2007 — 2013 г. и строгата политика на Комисията за преустановяване/временно спиране на плащанията при установяването на недостатъци, както е посочено в годишния отчет за дейността за 2013 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ (вж. раздел 2.111 F, стр. 44 — 45). Комисията ще продължи да съсредоточава своите действия върху най-рисковите програми/държави членки и, при необходимост, да налага корективни мерки посредством строга политика на преустановяване и временно спиране на плащанията. За периода 2014 — 2020 г. капацитетът на Комисията за налагане на корективни мерки беше подобрен в още по-голяма степен чрез премахване при определени условия на възможността държавите членки да използват повторно средствата, което доведе до нетни финансови корекции. Това ще представлява значителен стимул за държавите членки да идентифицират и коригират нередности преди заверяването на годишните отчети пред Комисията. В допълнение, Финансовият регламент (член 80, параграф 4) предвижда използването на корекции с фиксирани суми или корекции, основани на екстраполация, в съответствие с правилата на политиката на сближаване (член 99, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1083/2006), когато неправомерно изразходваните суми не могат да бъдат точно определени, което се случва често. Такъв беше случаят с регионалната политика през 2013 г. Комисията действа съгласно своите правомощия и при пълно спазване на действащите разпоредби, за да защити бюджета на ЕС. Съгласно подхода на Сметната палата промени се правят дотолкова, доколкото се установява връзка с отделните операции. Комисията е на мнение, че извършените корекции с фиксирани суми обхващат всички засегнати програми и операции. Вж. също отговора на Комисията по точка 1.17. — проверените системи се оценяват като частично ефективни (47). 5.62. Като цяло одитните доказателства сочат, че приетите разходи са засегнати от съществено ниво на грешки. 5.62. Комисията е предприела конкретни действия за намаляване на установените рискове, които включват по-специално превантивни и корективни мерки, като насоки, обучение и опростяване, в допълнение към целенасочената рисковоориентирана одитна дейност на място и строгата политика на преустановяване/спиране на плащанията и финансови корекции. Препоръки 5.63. Резултатите от прегледа на Сметната палата на напредъка в изпълнението на препоръки, съдържащи се в предишни годишни доклади, са представени в приложение 6.2 като част от глава 6. 5.64. Предвид настоящата проверка и констатациите и заключенията за 2013 г., Сметната палата отправя следните препоръки към Комисията: 5.64. — Препоръка 1: Да изисква от държавите членки да включват в своите декларации (съгласно член 59, параграф 5, буква а) от Финансовия регламент (48) изрично потвърждение относно ефективността на контролите от първо ниво, прилагани от управляващите и сертифициращите органи. Комисията приема тази препоръка. Съгласно Регламента за общоприложимите разпоредби за периода 2014 — 2020 г. органите, управляващи програмите, трябва да представят декларация за управление, която потвърждава съдържащата се в отчетите информация, както и това, че създадената система за контрол предоставя необходимите гаранции относно законността и редовността на операциите и декларираните разходи чрез извършването на нужните проверки във връзка с управлението, както е предвидено в член 125 от Регламента. Тази декларация е придружена от доклад, съдържащ обобщение на резултатите от целия контрол и одитна дейност, извършени до заверяването на отчетите, анализ на естеството и мащабите на установените грешки и слабости в системата, както и на предприетите или планираните корективни действия. Комисията работи в момента по насоки за управляващите органи във връзка с изготвянето на декларациите за управление и годишното обобщение. — Препоръка2: Да извърши оценка на „контролите от първо ниво“, прилагани през програмния период 2007 — 2013 г. съгласно член 32, параграф 5 от Финансовия регламент. Отчитайки установените недостатъци, Комисията следва да анализира разходите и ползите от евентуални корективни мерки и да предприеме (или предложи) целесъобразни действия (като например опростяване на приложимите разпоредби, подобряване на системите за контрол и преработване на програмата или системата за изпълнение). Комисията приема част от тази препоръка и се позовава на структурата на системата за изпълнение за програмния период 2014 — 2020 г., тъй като не е възможно да се преработи системата за 2007 — 2013 г. Основните елементи на реформата за 2014 — 2020 г. са свързани с постигането на по-добро изразходване на средствата и по-добро управление на програмите с цел установяването на среда, която е защитена от грешки в по-голяма степен. Това ще включва по-голямо ориентиране към резултатите и по-добри резултати, предварителни условия, които трябва да бъдат изпълнени към момента на стартиране на изпълнението на всяка програма, опростяване, особено за бенефициентите, и хармонизирани и опростени правила за допустимост. Регламентът за общоприложимите разпоредби за програмния период 2014 — 2020 г. съдържа също така разпоредби и изисквания за по-строг контрол в сравнение с периода 2007 — 2013 г., чрез които ще се подобри отчетността на държавите членки, за да се предприемат по-адекватни действия по отношение на грешките и да се гарантират законността и редовността на съфинансираните разходи всяка година преди заверяването на счетоводните отчети на програмите пред Комисията. Що се отнася до оценката на контролите от първо ниво, Комисията смята, че вече осъществява такава оценка от 2010 г. посредством целенасочени одити на високорискови програми в контекста на своето одитно проучване „Постигане на гаранции“ („Bridging the assurance gap“). Резултатите от тези основани на риска одити до края на 2013 г. бяха представени на Европейския парламент в контекста на процедурата за освобождаване от отговорност за 2012 г. и се съдържат в годишния отчет за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ (вж. стр. 41 и приложение 8). — Препоръка 3: Да анализира причините, свързани с увеличения брой случаи на нарушение на правилата на ЕС за държавата помощ. Комисията приема тази препоръка и въз основа на оценката на докладваните случаи ще разработи план за действие, целящ активно повишаване на осведомеността и подобряване на административния капацитет на националните органи, което впоследствие ще доведе до намаляване на грешките, свързани с неизпълнение на правилата за държавна помощ. Комисията ще гарантира също така, че управляващите органи обръщат надлежно внимание на приложимите правила, и отбелязва, че бележката на Комитета за координация на фондовете (COCOF) от 2012 г. относно поясняването на нуждата от уведомяване за помощ за инфраструктурни инвестиции и новият Регламент за групово освобождаване, който влиза в сила на 1 юли 2014 г., ще допринесат за поясняването на правилата. — Препоръка 4: Да анализира причините за продължаващите закъснения в усвояването на средства на ЕС чрез ИФИ и да предприема необходимите корективни мерки. Комисията приема тази препоръка и ще продължи да анализира данните и да докладва ежегодно. Комисията ще насърчи програмните органи в комитета за мониторинг да разглеждат и обсъждат изпълнението на ИФИ, включително причините за закъсненията и възможните корективни мерки, които да бъдат предприети. — Препоръка 5: Да потвърждава в годишния отчет за дейността (ГОД) на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, че изчислението на Комисията за процента остатъчни грешки се основава на точна, пълна и надеждна информация относно финансовите корекции. За да постигне това, Комисията следва да изисква от одитните органи да удостоверяват точността на данните за финансовите корекции, докладвани от сертифициращите органи за всяка ОП, винаги когато счетат това за необходимо. Комисията приема тази препоръка и се съгласява да включи в годишните отчети за дейността примери за случаи, при които поради недостатъчна увереност във връзка с докладваната информация относно оттеглянията и възстановяванията тя не е взела под внимание тази информация при изчисляването на кумулативния остатъчен риск. Комисията ще продължи също така да взема под внимание одитните резултати на държавите членки в тази област и ще иска допълнителен контрол от одитните органи, когато това е необходимо. Освен това, през следващите години тя ще разшири обхвата на одитната си дейност във връзка с възстановяванията и оттеглянията, за да получи допълнителна пряка увереност относно точността на докладваните данни. — Препоръка 6: Последователно да оповестява в своя годишен отчет за дейността (ГОД) причините, поради които не са изразени резерви (или са изразени резерви с по-малък финансов ефект) в случаите, когато това се дължи на изключения от приложимите насоки на Комисията или на одобрени одитни стратегии. Комисията приема препоръката и се съгласява да включи повече подробности в приложение към годишните отчети за дейността за отделните случаи, при които въз основа на оценката си на конкретните ситуации тя взема обосновано решение да не изразява резерви или да не включва въпроса в остойностяването на резервата.

(1) За програмния период 2007 — 2013 г. Комисията е одобрила общо 434 оперативни програми: 317 по ЕФРР/КФ (от които 24 ОП включват проекти по КФ) и 117 по ЕСФ. На 1 юли 2013 г. Хърватия стана 28-та държава — членка на ЕС. В резултат на това общият брой ОП се увеличи на 440 (322 ОП по ЕФРР/КФ и 118 ОП по ЕСФ).

(2) Степента на възстановяване на разходите се определя в зависимост от определения в оперативната програма процент за тези проекти, но също така се взимат предвид и други критерии (като например конкретните тавани съгласно регламентите и/или правилата за държавните помощи).

(3) Междинните звена са публични или частни органи, подчинени на управляващ орган, които изпълняват функции от тяхно име.

(4) Член 62 от Регламент (EО) № 1083/2006 (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стp. 25).

(5) Подробна информация относно ролята и отговорностите на одитните органи и техния принос в процеса на получаване на увереност за Комисията може да се открие в специален доклад № 16/2013 г. „Преглед на „единния одит“ и използването от страна на Комисията на работата на националните одитни органи в областта на сближаването“, точки 5 — 11.

(6) Член 72 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

(7) Член 39, параграф 2 от Регламент (EО) № 1260/1999 (ОВ L 161, 26.6.1999 г., стp. 1); членове 91 и 92 от Регламент (ЕС) № 1083/2006.

(8) Член 99 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

(9) Изпълнителна агенция за иновации и мрежи (INEA, приемникът на Изпълнителна агенция за трансевропейска транспортна мрежа); Изпълнителна агенция за малките и средните предприятия (EASME, приемникът на Изпълнителна агенция за конкурентоспособност и иновации), и Съвместно предприятие SESAR (разработване на Европейска система за управление на въздушното движение).

(10) Повече информация относно ролята и отговорностите на Комисията по отношение на държавните помощи може да се намери в специален доклад № 15/2011 „Ефективни ли са процедурите на Комисията за управление на контрола върху държавните помощи?“

(11) По-подробна информация по въпросите на изпълнението е представена в глава 10.

(12) Извадката обхваща 180 операции, свързани със 168 проекта на регионалната политика (125 проекта по ЕФРР, 38 проекта по КФ и 5 по инструментите за финансов инженеринг), 8 транспортни и 4 енергийни проекта (вж. приложение 5.1 ). Извадката е съставена на базата на всички плащания, с изключение на авансовите, които възлизат на 2,9 млрд. евро през 2013 г. От 168-те операции по регионалната политика (включително всички инструменти за финансов инженеринг) 157 се отнасят до програмния период 2007 — 2013 г. В извадката от проверените инструменти за финансов инженеринг са включени тези фондове, от които през 2013 г. са извършени разходи за крайните бенефициенти (като например заеми, гаранции или капиталови инвестиции).

(13) Белгия, България, Чешка република, Германия, Естония, Гърция, Испания, Франция, Италия, Литва, Люксембург, Унгария, Австрия, Полша, Португалия, Румъния, Словения, Словакия и Швеция.

(14) Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-добрата приблизителна оценка. С ниво на увереност от 95 % Сметната палата счита, че процентът грешки в популацията е между 3,7 % и 10,1 % (съответно долна и горна граница на грешките).

(15) Вж. Годишен доклад за 2012 г., точки 1.19 — 1.37.

(16) При приблизително 73 % от одитираните от Палатата 122 процедури за възлагане на обществени поръчки стойността на поръчката е над определения праг, над който трябва да бъдат следвани правилата на ЕС за възлагане на обществени поръчки във вида, в който са транспонирани в националното законодателство на държавите членки.

(17) Тази стойност представлява общите разходи за възложените поръчки, част от които са заверени в одитираните декларации за разходите.

(18) Вж. годишния доклад за 2010 година, точки 4.26 — 4.27, годишния доклад за 2011 година, точки 5.31 — 5.33 и годишния доклад за 2012 г., точки 5.30 — 5.34.

(19) Допълнителна информация относно подхода на Сметната палата за остойностяването на грешките при възлагането на обществени поръчки се съдържа в приложение 1.1 , точки 10 — 12.

(20) Член 107, параграф 1 относно държавните помощи от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

(21) Регламент (ЕО) № 800/2008 на Комисията (ОВ L 214, 9.8.2008 г., стр. 3).

(22) През 2012 г. този процент е бил съответно 9 % (вж. годишния доклад за 2012 г., точка 5.41).

(23) Член 44 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

(24) Това включва програмата „Съвместни европейски ресурси за финансиране на микро, малки и средни предприятия“ (JEREMIE), която се изпълнява заедно с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейския инвестиционен фонд (EИФ) в подкрепа на допълнително финансиране за МСП.

(25) Това включва програмата Съвместна европейска подкрепа за устойчиви инвестиции в градските райони (JESSICA), която се изпълнява заедно с ЕИБ за осъществяване на инвестиции, подлежащи на изплащане (под формата на капиталови инвестиции, заеми или гаранции) за градско развитие.

(26) Европейска комисия, „Summary of data on the progress made in financing and implementing FEIs co-financed by Structural Funds“ (Обобщени данни относно постигнатия напредък при финансирането и прилагането на ИФИ, съфинансирани от структурните фондове), COCOF 13/0093-00/EN, 19 септември 2013 г.

(27) Член 78, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

(28) Държавите — членки на ЕС-28 са създали общо 113 одитни органа за 440 оперативни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ, одобрени за програмния период 2007 — 2013 г. От тези органи 63 отговарят за оперативни програми както по ЕФРР/КФ, така и по ЕСФ. За всичките 440 ОП, взети заедно, одитните органи са изготвили 199 ГДК и одитни становища до края на декември 2013 г.

(29) Всяка година през март отделните генерални дирекции изготвят годишен отчет за дейността, който се представя на Европейския парламент и на Съвета и се публикува. Заедно с този доклад генералният директор представя декларация, в която посочва дали бюджетът, за който отговаря, е бил изпълнен съгласно изискванията за законосъобразност и редовност. Това се прави, ако нивото на нередности е под определеният от Комисията праг на същественост от 2 %. В противен случай генералният директор може да изрази пълни или частични резерви по отношение на някои области (или програми).

(30) Отчетените от одитните органи проценти грешки за годината „n“ се изчисляват на базата на извадка от операции, която трябва да е статистически представителна за разходите, сертифицирани пред Комисията в годината „n — 1“ (специален доклад № 16/2013, точка 11).

(31) Годишен отчет за дейността на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, стр. 49.

(32) Повече информация може да се открие в специален доклад № 16/2013 г. „Преглед на „единния одит“ и използването от страна на Комисията на работата на националните одитни органи в областта на сближаването“, точки 5 — 11.

(33) Специален доклад № 16/2013, точка 80.

(34) Годишен отчет за дейността за 2013 г. на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, стр. 33 — 36 и Годишен отчет за дейността за 2013 г. на генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, стр. 43.

(35) Специален доклад № 16/2013, точка 26 и приложение III.

(36) Тези 194 ОП съставляват 65 % от разрешените през 2013 г.междинни/окончателни плащания по ЕФРР/КФ и 75 % от същите по ЕСФ и за тях отговарят 41 от 113-те одитни органа.

(37) Това означава, че преизчисленият от Сметната палата процент грешки е с най-малко 0,5 процентни пункта по-висок от процента, валидиран от Комисията и/или надхвърля прага на същественост, определен от Комисията (докато процентът на Комисията не го надхвърля).

(38) Член 73 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 предвижда, че Комисията може да разчита на работата, извършвана от националния одитен орган, и да намали своите собствени одити и проверки, след като е приела националната „оценка на съответствието“ и одитната стратегия на одитния орган и ако е получила задоволителна гаранция, че системите за управление и контрол на оперативната програма функционират ефективно.

(39) Специален доклад № 16/2013, точка 83.

(40) Годишен доклад за 2012 г., точка 5.52 (първо тире) и специален доклад № 16/2013, точка 83 и препоръки 1 и 4.

(41) Специален доклад № 16/2013, точка 11.

(42) Годишен отчет за дейността на генерална дирекция „Регионална и селищна политика“, стр. 53, бележка под линия 73.

(43) Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ е изразила също резерви за 35 ОП по ЕФРР/КФ, за които валидираните проценти грешки и/или процентът остатъчни грешки е под 2 %-ният праг на същественост, определен от Комисията (вж. точка 5.43).

(44) Тези стойности включват напълно и частично остойностени резерви за оперативни програми, за които през годината са били разрешени междинни и/или окончателни плащания (61 през 2012 г. и 55 през 2013 година), и за оперативни програми, за които не са били извършени такива плащания (24 през 2012 г. и 19 през 2013 г.).

(45) Специален доклад № 16/2013, точки 35 — 40.

(46) Това включва плащания, извършени от Изпълнителна агенция за трансевропейска транспортна мрежа (INEA, с предишно наименование TEN-TEA) и от Изпълнителна агенция за малките и средните предприятия (EASME, с предишно наименование EACI).

(47) Заключението във връзка със системите се отнася единствено до системите, които са избрани за проверка, както е посочено в точка 5.19, буква в), подточка i) относно обхвата на одита.

(48) Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1).

(49) Одитът на административните разходи е представен в глава 9.

(50) В съответствие с хармонизираното определение за операции, свързани с отчетите (за подробна информация вж. приложение 1.1 , точка 7).

(51) Тази стойност включва авансови плащания в размер на 1 ,869 млрд. евро, преведени на инструментите за финансов инженеринг.

Източник: kонсолидирани отчети на Европейския съюз за 2013 г.

(52) Източник: Годишни отчети, представени от държавите членки съгласно член 67, параграф 2, буква й) от Регламент (EО) No 1083/2006; информацията за 2013 г. е предоставена от проверените ИФИ.

(53) Увеличение на средствата през 2013 г. в сравнение с 2012 г.: в Гърция увеличението е около 28 млн. евро, а в Литва — около 71 млн. евро.

ПРИЛОЖЕНИЕ 5.1 РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ В ОБЛАСТТА НА РЕГИОНАЛНАТА ПОЛИТИКА, ТРАНСПОРТА И ЕНЕРГЕТИКАТА 2013 г. 2012 г. 2011 г. 2010 г. ЕФРР КФ ИФИ Транспорт Енергетика Общо РАЗМЕР И СТРУКТУРА НА ИЗВАДКАТА Общ брой операции: 125 38 5 8 4 180 180 180 177 РЕЗУЛТАТИ ОТ ТЕСТОВЕТЕ (1) (2) Процент (брой) на тестваните операции, които представляват: Операции, незасегнати от грешки 45 % (56) 45 % (17) 20 % (1) 38 % (3) 25 % (1) 43 % (78) 51 % 41 % 43 % Операции, засегнати от една или повече грешки 55 % (69) 55 % (21) 80 % (4) 62 % (5) 75 % (3) 57 % (102) 49 % 59 % 57 % Анализ на операциите, засегнати от грешки Анализ по видове грешки Други въпроси на съответствието и количествено неизмерими грешки: 58 % (40) 81 % (17) 75 % (3) 20 % (1) 33 % (1) 61 % (62) 53 % 64 % 60 % Количествено измерими грешки: 42 % (29) 19 % (4) 25 % (1) 80 % (4) 67 % (2) 39 % (40) 47 % 36 % 40 % ОЦЕНКА НА ЕФЕКТА ОТ КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗМЕРИМИТЕ ГРЕШКИ Вероятен процент грешки 6,9 % 6,8 % 6,0 % — Горна граница на грешките 10,1 % Долна граница на грешките 3,7 % (1) Извадката беше разделена на сегменти, за да се представят по-ясно областите с различни рискови профили в разглежданата група политики. (2) Стойностите в скоби представляват действителният брой операции.