Становище на Европейския икономически и социален комитет относно ролята на корпоративните данъци в корпоративното управление

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 152/03)

Докладчик: Krister ANDERSSON

Решение на Пленарната асамблея 25.3.2021 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Резолюция Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 23.11.2021 г. Приемане на пленарна сесия 8.12.2021 г. Пленарна сесия № 565 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 223/4/11

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК счита, че реакцията в частния сектор на плана за възстановяване и на инструмента NextGenerationEU ще бъде ключова за осигуряването и ефективното постигане на по-екологична и цифровизирана икономика. Следователно публичните политики трябва да предоставят подходящите стимули. Икономическите политики, по-специално данъчните политики и политиките, влияещи върху корпоративното управление, трябва да осигуряват ефективен процес на вземане на решения и ефективно разпределение на ресурсите, като насърчават постигането на социалните цели.

1.2. ЕИСК оценява, че за да се осигури устойчива екологична и цифровизирана икономика, трябва да се обърне внимание на изкривяването в данъчното облагане при финансирането чрез дълг и чрез собствен капитал.

1.3. ЕИСК призовава държавите членки да направят своите данъчни системи по-неутрални по отношение на финансирането чрез дълг и собствен капитал. Това би насърчило диверсификация на източниците на финансиране и би направило европейската икономика по-издържлива.

1.4. ЕИСК приветства инициативите, предприети от Европейската комисия, за представяне на мерки за справяне с преференциалното данъчно третиране на дълга/собствения капитал в системите за корпоративно данъчно облагане до първото тримесечие на 2022 г.

1.5. ЕИСК подчертава, че за новите предприятия и за инвеститорите, търсещи по-екологични и цифровизирани възможности за инвестиции, добре функциониращият капиталов пазар е от съществено значение. Ето защо ЕИСК призовава за по-нататъшни стъпки към завършването на съюза на капиталовите пазари.

1.6. Инвестициите в нови, екологосъобразни технологии се възприемат като много рискови и поради това често се използва финансиране със собствен капитал. Дивидентите спомагат за увеличаване на ликвидността на пазара, също и доколкото те могат да се възприемат като твърде краткосрочни и са важен източник на финансиране.

1.7. ЕИСК счита, че капиталовите пазари и частните средства могат да играят решаваща роля за насърчаването на пътя на дружествата към устойчива по-екологична и цифровизирана икономика. Всяко политическо действие от страна на европейския законодател по отношение на данъчното облагане, дружественото право и корпоративното управление следва да засили тази роля.

1.8. При действието на европейски директиви и регламенти ЕИСК отбелязва, че националното дружествено право е неразделна част от съдебната система във всяка държава членка, като с него се разпределят правата и отчетността на съответните равнища в правната структура. Правилата трябва да бъдат специфични за всяка държава, когато става въпрос за състава на управителните съвети, като правото на решение е на собствениците.

1.9. ЕИСК насърчава Европейската комисия да предприеме конкретни инициативи за въвеждане на подобни данъци върху въглеродните емисии в държавите членки, за да се хармонизират усилията за постигане на ефективно намаляване на равнищата на CO 2 . В идеалния случай резултатът би бил създаването на еднакви условия в целия единен пазар на ЕС по отношение на емисиите/намаленията, които подлежат на данъчно облагане, както и на специфичните методи и ставки на данъчно облагане за еднакво въздействие върху равнището на CO 2 в атмосферата.

1.10. ЕИСК отново подчертава, че държавите членки следва по-специално да приемат всеобхватна и симетрична политика по отношение на данъчната политика в областта на околната среда във връзка с въздействието на CO 2 върху глобалното затопляне. Необходимо е да се въведат данъци както с положителни, така и с отрицателни ставки. Приходите от данъците върху въглеродните емисии следва да се използват за финансиране на стимули за методи за намаляване на емисиите на CO 2 на местно, регионално и национално равнище.

1.11. ЕИСК отбелязва, че макар продажбата на горски продукти да се облага като доход за собственика, следва да се признае, че засаждането на дървета и отглеждането на гори намалява CO 2 в атмосферата и поради това следва да бъде насърчавано чрез симетричен данъчен подход към глобалното затопляне с отрицателен данък върху CO 2 . Това би било важна мярка за постигане на целите в областта на климата.

1.12. ЕИСК подчертава необходимостта от всеобщо споразумение относно данъчния пакет на ОИСР/Г-20 и координираното му в световен мащаб прилагане. За да се насърчи цифровизацията на европейската икономика, е важно едностранните правила в Европа да не възпрепятстват по-нататъшно адаптиране на нови бизнес модели.

2. Въведение

2.1. Пандемията от COVID-19 предизвика в европейската икономика както сътресение в предлагането, което доведе до смущения във веригите на доставки, така и сътресение в търсенето, породено от по-слабото търсене от страна на потребителите. В резултат на това инвестициите от европейски дружества значително намаляха по време на пандемията, докато общият размер на банковите депозити се увеличи.

2.2. Възстановяването обаче набира скорост и е в ход. За да се преструктурира европейската икономика в съответствие с посочените от Комисията цели за постигане на по-устойчива, по-екологична и цифровизирана икономика, инвестициите трябва да подкрепят екологичните цели, докато цифровизацията допринася за увеличаване на производителността, като се взема под внимание трансформацията на пазара на труда. Необходими са както частни, така и публични инициативи, за да постигнем екологичните, икономическите и социалните цели.

2.3. Дългосрочният бюджет на ЕС, включително инструменти като планът за възстановяване и NextGenerationEU , ще реализира най-големия публичен пакет стимули, финансиран някога в Европа.

2.4. Реакцията в частния сектор ще бъде ключова за осигуряването и ефективното постигане на по-екологична и цифровизирана икономика. Следователно публичните политики трябва да предоставят подходящите стимули. Икономическите политики, по-специално данъчните политики и политиките, влияещи върху корпоративното управление, трябва да осигуряват ефективен процес на вземане на решения и ефективно разпределение на ресурсите.

2.4.1. Трябва да бъдат определени ключови показатели за средствата, отпуснати на държавите членки в отговор на пандемията от COVID-19, за да се разбере как се изразходват инвестираните средства във всяка държава членка ( 1 )

2.5. В момента международната данъчна среда претърпява най-големите си промени за последните сто години. Облагаемата печалба от някои от най-големите дружества ще бъде преместена от държавата на пребиваване в държавата, в която се извършват продажбите и се доставят стоки и услуги. Освен това в приобщаващата рамка на ОИСР около 136 държави договориха минимална ефективна ставка на корпоративния данък от 15 %. Друга важна промяна е, че ДДС в Европа трябва да се събира съгласно принцип на местоназначението.

3. Значението на подходящите стимули

3.1. За да се постигнат екологичните цели, дружествата, домакинствата и инвеститорите трябва да получат подходящи стимули под формата на цени, които отразяват недостига и външните фактори. Икономическите политики, определящи икономическите или социалните цели, следва да се отразят в цените, с които частните и публичните инвеститори се сблъскват на пазара.

3.2. Въпреки това, системите за корпоративно данъчно облагане третират финансирането чрез дълг като по-благоприятно от финансирането чрез собствен капитал, тъй като лихвените плащания подлежат на приспадане от данъчно облагане, но не и разходите за финансиране чрез собствен капитал. Това води до повишен ливъридж (равнища на дълга) и следователно до уязвимост на дружествата по време на икономически сътресения.

3.3. За да се осигури устойчива екологична и цифровизирана икономика, трябва да се обърне внимание на изкривяването при финансирането чрез дълг и чрез собствен капитал. Дивидентите, които са подложени на двойно данъчно облагане (първо на корпоративно равнище, а след това на равнище акционери), са важни не само като доходи за пенсионерите и за финансирането на научноизследователски институции, но по-специално като източник на финансиране за инвестиции на зелено.

3.4. Инвестициите в нови, по-екологосъобразни инвестиционни проекти са свързани с високо ниво на риск. Следователно финансирането със собствен капитал е предпочитаният източник на финансиране. Ключова област за засилване на участието на частния сектор в екологосъобразните и цифровите инвестиции е премахването на пречките пред източниците на нов инвестиционен капитал.

3.5. За новите предприятия и за инвеститорите, търсещи по-екологични и цифровизирани възможности за инвестиции, добре функциониращият капиталов пазар е от съществено значение. Наличието на капитал е от решаващо значение за успешния резултат. Дивидентите спомагат за увеличаване на ликвидността на пазара.

3.6. Устойчивостта вече е обусловен от пазара, конкурентен фактор, който е ключов за способността на дружествата да привличат клиенти, служители и инвеститори. Съображението за устойчивост е добро за дългосрочното оцеляване на дружеството. Регулаторните инструменти трябва да бъдат конструирани по такъв начин, че да подпомагат преследването на тези цели в съответствие с основните принципи на работа на предприятията.

3.7. Въпреки че не следва да има намеса в политиките за дивидентите или неправомерно влияние върху състава на управителните съвети, или налагане на отговорността на директорите към дадено дружество, са необходими подходящи стимули за по-екологична икономика. При управлението на дадено дружество трябва да се вземат предвид корпоративната социална отговорност, съответните европейски директиви и насоките на ОИСР за многонационалните дружества.

3.8. Глобалното затопляне е проблем за всички нас и дружествата следва да плащат подходящата пазарна цена за емисиите и намаляването на CO 2 в атмосферата. Това означава не само данъци върху емисиите на CO 2 , но и субсидии за онези дейности, които намаляват CO 2 в атмосферата.

3.9. Друга важна област за постигане на целите на една по-екологична и цифровизирана икономика е данъчното облагане на все по-цифровизираните дружества. Необходимо е глобално, консенсусно решение и се очаква преди края на годината да бъде финализирано всеобхватно споразумение. Данъците върху цифровите услуги не следва да вредят на иновациите или да обезсърчават инвестициите в цифрови технологии.

4. Преференциално данъчно третиране на дълга/собствения капитал в корпоративното данъчно облагане

4.1. Преференциалното данъчно третиране на дълга/собствения капитал в системите за корпоративно данъчно облагане влияе върху социално-икономическите разходи, както и върху ливъриджа и корпоративното управление на дружествата. Прекомерната зависимост от дългово финансиране може да попречи на постигането на целите на Европейската комисия, тъй като дружествата стават финансово уязвими и това ще се отрази отрицателно върху възможността за предприемане на нови и рискови екологосъобразни инвестиционни проекти. Способността за изплащане на дивиденти, така че инвеститорите да решат дали да инвестират в нови проекти, ще бъде ограничена.

4.2. Според настоящите данъчни правила изплатените лихви по заеми се приспадат от данъчната основа, докато това не важи за капиталовите плащания. Капиталовите плащания се състоят от две части: изплащане на дивиденти и капиталови печалби. Тези национални правила правят финансирането чрез дълг очевидно по-изгодно от финансирането чрез собствен капитал.

4.3. Специално данъчно облекчение, което има за цел да предостави на дружествата по-сходно данъчно третиране за инвестиции, финансирани чрез собствен капитал, отколкото те получават понастоящем за инвестиции, финансирани чрез дълг, може да намали корпоративната уязвимост и да бъде полезно средство за насърчаване на устойчиви, по-екологични и цифрови инвестиции.

4.4. Следва да се отбележи, че ако законоустановените ставки на корпоративния данък се увеличат, за дадено дружество ще бъде икономически по-изгодно да инвестира чрез използването на заеми, като по този начин дружествата ще бъдат насърчени да се съсредоточат върху дългово финансиране в по-голяма степен, отколкото преди. По-висок процент на инфлация и по-високи лихвени проценти биха имали подобен ефект за увеличаване на стимулите за инвестиране чрез заеми.

4.5. ЕИСК призовава държавите членки да направят своите данъчни системи по-неутрални по отношение на финансирането чрез дълг и собствен капитал. Това би насърчило диверсификация на източниците на финансиране и би направило европейската икономика по-издържлива.

4.6. В предложената преразгледана директива относно общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък от 2016 г. беше въведено данъчното облекчение за растеж и инвестиции (ДОРИ), за да се намали преференциалното данъчно третиране на дълга и да се насърчат инвестициите в научноизследователска и развойна дейност. ДОРИ ще се предоставя при определени условия чрез приспадане на увеличението на собствения капитал от данъчната основа ( 2 )

4.7. Комисията на ЕС съобщи, че през първото тримесечие на 2022 г. ще бъде представен проект на директива относно преференциалното данъчно третиране на дълга ( 3 ) . ЕИСК очаква да бъде изготвено подробно предложение и да предостави коментари по него.

5. Корпоративно управление в дружественото право

5.1. Освен данъците, разпоредбите може да засилват или намаляват ефекта от стимулите, създадени с други средства. Преките разпоредби, които уреждат собствеността и възможността средствата да се използват според преценката на инвеститорите и управителните съвети, могат да създадат трудности за постигането на някои от желаните цели.

5.2. За една добре функционираща икономика е важно да има подходящи правила и разпоредби, засягащи работата на предприятията и пазарите. Акционерите следва да държат ръководството на дадено дружество отговорно, ако средствата се използват за лична облага, а не за повишаване на стойността на това дружество ( 4 ) . Редица закони регулират приемливото корпоративно поведение по отношение на борбата с данъчните измами, избягването на данъци и изпирането на пари ( 5 ) , както и всеобхватни споразумения относно пазарните кодекси за корпоративно поведение в държавите членки. Както беше обявено в Европейския зелен пакт и съобщението на Комисията относно плана за възстановяване (след COVID-19), важно е устойчивостта да бъде включена в рамката за корпоративно управление. Комисията публикува обществена консултация за събиране на гледните точки на заинтересованите страни във връзка с възможна инициатива за устойчиво корпоративно управление ( 6 )

5.3. ЕИСК споделя визията за по-екологосъобразна, цифровизирана европейска икономика в бъдеще, със справедливост, растеж и ефективно данъчно облагане, като по този начин се създава благоприятна среда за инвестиции и растеж, който създава работни места. За пренасочването на инвестиционните потоци е от първостепенно значение да бъде наличен капитал за новата екологична икономика. Наличието на средства за инвестиране, както и сигурността по отношение на правилата и спазването на върховенството на закона, са важни фактори за успешния преход на европейската икономика.

5.4. ЕИСК споделя гледната точка на Комисията, че дружествата следва да допринасят за постигането на по-екологична, устойчива и цифровизирана икономика, като по този начин се фокусират върху дългосрочните цели и справедливото разпределение между държавите и гражданите.

5.5. ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че окончателният контрол върху корпоративните дейности и отчетността за тях следва да бъде на акционерите. Собствениците на дружеството следва да носят отговорност. Настоящата система от кодекси за корпоративно управление и дружествено право на държавите членки действително разчита на акционерите, които са собственици на дружеството и които в крайна сметка упражняват контрол върху стратегиите и приоритетите на дружествата, като назначават управителните съвети. Тази отчетност означава, че акционерите са отговорни за финансите и поведението на дружествата и следва да губят капитал, ако дружеството претърпи загуби. Такъв основен добре установен принцип не следва да се променя или подкопава.

5.6. Дългосрочните цели и положителните социални външни фактори следва, разбира се, да бъдат вземани под внимание от дружествата както при ежедневната им дейност, така и при инвестиционните им решения. Това се налага все повече от пазарните стандарти, от секторните правила, регулиращи производството, и от инвеститорите по целия свят, които често изискват екологични, социални и управленски (ЕСУ) стандарти в рамките на корпорациите ( 7 )

5.7. При действието на европейски директиви и европейски регламенти националното дружествено право е неразделна част от съдебната система във всяка държава членка, като с него се разпределят правата и отчетността на съответните равнища в правната структура. Правилата трябва да бъдат специфични за всяка държава и когато става въпрос за състава на управителните съвети. Управлението и препоръките на ЕС следва да гарантират лоялна конкуренция и справедливи ценности по отношение на поведението на едно дружество.

5.8. За да се улесни необходимата роля на частните средства за приоритетите на Комисията, от решаващо значение е капиталът да не остава блокиран в дружествата и средствата да могат лесно да бъдат инвестирани в определени от ЕС ключови сектори.

5.9. Добре функциониращият капиталов пазар в ЕС е от съществено значение по-специално за новите инвестиции. Ето защо ЕИСК призовава за по-нататъшни стъпки към завършването на съюза на капиталовите пазари ( 8 )

5.10. Ликвидността на капиталовия пазар е важна за предприемането на инвестиции. Изплащането на дивиденти — дори в степен, в която могат да бъдат възприемани като твърде краткосрочни, допринася за обединяването на наличните средства за нови инвестиции в екологичния и в цифровия сектор ( 9 ) . Следователно те са от решаващо значение за доброто функциониране на капиталовия пазар, когато се инвестират или в нови предприятия, или в предприятието, което изплаща дивидента. Ако дивидентите се изплащат на инвеститора, той винаги може да избере да реинвестира в съществуващото дружество или в друго дружество. При все това, ако печалбите не бъдат разпределени, инвеститорът трябва да ликвидира дялове като единствен начин за инвестиране в нови предприятия. Може да е добре за старите дружества и инвеститорите, ако стойността на неразпределения капитал се увеличи, но това няма да предостави нови средства за нови предприятия или инвестиции на зелено.

5.11. Изплащането на дивиденти дава възможност на инвеститорите непрекъснато да усъвършенстват инвестиционната си стратегия, като допринасят за екологични, устойчиви, етични и цифрови проекти. Това вече е било наблюдавано в много случаи на капиталовите пазари и в сферата на частния капитал (като например инвестиране в производство на батерии за електрически автомобили или производство на стомана без въглерод).

5.12. На новите дружества следва да бъде изцяло позволено да растат и да търсят финансиране от дивиденти, изплащани на акционерите в стари съществуващи дружества, като по този начин се позволява ново разпределение на капитала в съответствие с приоритетите на Комисията. Биха могли да се обмислят данъчни стимули за нови екологосъобразни инвестиции.

5.13. ЕИСК счита, че капиталовите пазари и частните средства могат да играят решаваща роля за насърчаването на пътя на дружествата към устойчива по-екологична и цифровизирана икономика. Всяко политическо действие от страна на европейския законодател по отношение на дружественото право и корпоративното управление следва да засили тази роля.

6. Стимули за намаляване на CO2

6.1. 2 в атмосферата с възможно най-ниски разходи. За да се подкрепи трансформацията на европейската икономика и да се постигнат целите в областта на климата, следва да се използват данъци ( 10 ) . Важно е за дружествата и домакинствата да има едни и същи стимули, за да може да се постигне намаляване на COв атмосферата с възможно най-ниски разходи.

6.2. ЕИСК насърчава Европейската комисия да предприеме конкретни инициативи за въвеждане на подобни данъци върху въглеродните емисии в държавите членки, за да се хармонизират усилията за постигане на ефективно намаляване на равнищата на CO 2 . В идеалния случай резултатът би бил създаването на еднакви условия в целия единен пазар на ЕС по отношение на емисиите/намаленията, които подлежат на данъчно облагане, както и на специфичните методи и ставки на данъчно облагане за еднакво въздействие върху равнището на CO 2 в атмосферата.

6.3. Държавите членки следва по-специално да приемат всеобхватна и симетрична политика по отношение на данъчната политика в областта на околната среда във връзка въздействието на CO 2 върху глобалното затопляне. Необходимо е да се въведат данъци както с положителни, така и с отрицателни ставки. Приходите от данъците върху въглеродните емисии следва да се използват за финансиране на стимули за методи за намаляване на емисиите на CO 2 на местно, регионално и национално равнище.

6.4. Макар продажбата на горски продукти да се облага като доход за собственика, следва да се признае, че засаждането на дървета и отглеждането на гори намалява CO 2 в атмосферата и поради това следва да бъде насърчавано чрез симетричен данъчен подход към глобалното затопляне с отрицателен данък върху CO 2 . Това би било важна мярка за постигане на целите в областта на климата.

6.5. В идеалния случай резултатът следва да бъде създаването на еднакви условия в целия свят по отношение на емисиите/намаленията, които подлежат на данъчно облагане, както и на специфичните методи и ставки на данъчно облагане за еднакво въздействие върху равнището на CO 2 в атмосферата.

7. Избягване на демотивиращи фактори за цифровизация

7.1. Използването на данни и нови бизнес модели предизвика необходимостта от преразглеждане на международните данъчни принципи за разпределяне на данъчните приходи между държавите. Важно е да се постигне и да се спазва глобален консенсус ( 11 )

7.2. Данъчният пакет включва предложение за ефективен минимален корпоративен данък от 15 %. Споразумението на ОИСР/Г-20 има за цел да ограничи данъчната конкуренция, по-специално от държави с данъчни ставки под прага, и посочва, че „многостранното споразумение ще изиска от всички страни да премахнат всички данъци върху цифровите услуги и други подобни мерки по отношение на всички дружества и да поемат ангажимент да не въвеждат такива мерки в бъдеще. Подробно определение за това какво представляват съответните подобни мерки ще бъде финализирано като част от приемането на многостранното споразумение и на изложението на мотивите към него.“ ( 12 )

7.3. ЕИСК счита, че е важно да се въведат подходящи правила, които да насърчават по-нататъшната цифровизация на европейската икономика, така че да се постигне целта за по-екологична и цифровизирана икономика.

Брюксел, 8 декември 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) За да бъде това ефективно, средствата трябва да бъдат събрани по икономически ефективен начин и да бъдат добре изразходвани в държавите членки, така че да допринесат за инвестиции, които не биха били предприети без трансферите.

(2) Сума, равна на определената доходност при увеличения на капиталовата база за целите на ДОРИ, подлежи на приспадане от данъчната основа. Определената доходност ще бъде равна на доходността въз основа на 10-годишните държавни облигации от еврозоната през декември на годината, предхождаща съответната данъчна година, увеличена с рискова премия от два процентни пункта. Вж. Директивата на Съвета относно обща основа за облагане с корпоративен данък, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

(3) Данъчно облекчение за намаляване на преференциалното данъчно третиране на дълга (DEBRA), Съобщение относно данъчното облагане на предприятията за 21-ви век, COM(2021) 251 final.

(4) Трябва да се забрани използването на фирмени средства за луксозни разходи сред мениджърите, които не са свързани със стопанските цели.

(5) Вж. становище на ЕИСК относно „Борба с данъчните измами, избягването на данъци и изпирането на пари“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 6).

(6) Консултация относно устойчивото корпоративно управление, период 26 октомври 2020 г. — 8 февруари 2021 г.

(7) ЕСУ критериите се отнасят до фактори на околната среда, социални фактори и фактори на корпоративното управление, които се вземат предвид при инвестиране в дадено дружество. Въпреки че датират от няколко десетилетия, те се превърнаха в ориентир за социално отговорно инвестиране през последните години.

(8) Вж. становището на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

(9) Дали има краткосрочност в политиката за дивидентите е разглеждано от много изследователи, вж. напр. „Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data“ (Корпоративно управление и краткосрочна ориентираност: задълбочен анализ на данни в Швеция), (2021 г.) от Martin Carlsson-Wall и др., Стокхолмски университет по икономика. Емпиричните констатации, базирани на периода 2000—2019 г. за 786 отделни дружества и 7 389 фирмени години, не показват съществени индикации за финансова краткосрочна ориентираност.

(10) Вж. становището на ЕИСК относно „Механизми за данъчно облагане за намаляване на емисиите на CO2“ (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 21).

(11) Вж. становището на ЕИСК относно „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“ (ECO/558).

(12) ОИСР/Г-20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy (Проект на ОИСР/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби — Изявление относно двустълбово решение за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от цифровизацията на икономиката), 8 октомври 2021 г., стр. 7.