[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 30.8.2007

COM(2007) 486 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

ОТНОСНО ВЗЕТИТЕ И ПРЕДОСТАВЕНИ ЗАЕМИ ОТ ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ ПРЕЗ 2006 ГОДИНА {SEC(2007)1079}

СЪДЪРЖАНИЕ

Въведение 3

1. ВЗЕТИ ЗАЕМИ ПРЕЗ 2006 ГОДИНА 3

2. ПРЕДОСТАВЕНИ ЗАЕМИ В ТРЕТИ СТРАНИ 4

2.1. Кратък преглед 4

2.2. Макрофинансова помощ на Общността 5

2.3. Предоставени заеми от ЕИБ през 2006 г. в Югоизточните съседни страни, Средиземноморието, Азия и Латинска Америка и Южноафриканската република 5

2.3.1. Цели и приоритети на ЕИБ 5

2.3.2. Кредитни операции 7

2.3.3. Покритие на гаранциите 7

2.3.3.1. Бланкови гаранции 7

2.3.3.2. Подялба на риска 7

2.3.4. Сътрудничество на ЕИБ с Комисията и други институции 10

2.4. Предоставени заеми в държави, които са страни по конвенциите Ломе/Котону 11

3. ВЛИЯНИЕ НА КРЕДИТНИТЕ ОПЕРАЦИИВЪРХУ БЮДЖЕТА 11

3.1. Бюджетни гаранции 12

3.2. Субсидиране на лихви 13

3.3. Финансиране на ЕИБ със средства от Европейския фонд за развитие 13

Въведение

В решенията на Съвета, определящи различните кредитни инструменти на Европейските общности, се изисква Комисията да информира всяка година Съвета и Европейския парламент за тяхното използване.

По отношение на кредитните операции извън Общността, в съответните решения на Съвета[1] се изисква Комисията да информира Съвета и Парламента на годишна база за положението по отношение на предоставените от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) кредити, които са гарантирани от бюджета на Съюза в полза на Югоизточните съседни страни (ЮСС), Средиземноморските страни (СС), Азия и Латинска Америка (АЛА) и Южноафриканската република (ЮАР).

С цел да се отговори на тези изисквания за предоставяне на информация, в настоящия доклад се описват кредитните операции във всеки от съответните райони. За да бъде изчерпателно описанието на кредитните операции е дадено и кратко обобщение на взетите заеми с цел финансиране на кредитните операции във връзка с макрофинансовата помощ, оказвана от Общността в полза на трети страни, както и на лихвените субсидии и гаранции, свързани с кредитирането от Общността. Освен това се дава информация и за кредитните операции на Евратом.

Таблиците към настоящия доклад се публикуват като работен документ на службите на Комисията. Препратките в текста към таблици се отнасят до работния документ на службите (оттук нататък наричан „приложението“)[2].

1. ВЗЕТИ ЗАЕМИ ПРЕЗ 2006 ГОДИНА

С цел да се финансират кредитните операциите, за които е взето решение от Съвета, Комисията е управомощена да заема средства на капиталовите пазари от името на съответната Общност (ЕО, Евратом)[3].

Общите заеми на Европейските общности и ЕИБ намаляват през 2006 г. с 3,8 % от 50 млрд. EUR през предходната година на 48,1 млрд. EUR (вж. таблицата и графиката в част 1.1 на приложението). Над 99 % от тази сума е заета от ЕИБ. Това намаляване на взетите заеми може да се обясни с незначително намаляване на заемните операции на ЕИБ вследствие на донякъде по-забавена схема на погасяване на кредитите и съображения за ликвидност на съкровището, както и с липсата на нови решения относно Евратом, макрофинансова помощ или заеми в подкрепа на платежния баланс.

Като се вземат предвид погашенията, отменените плащания и валутните колебания, общата сума на дължимите заеми към 31 декември 2006 г. възлиза на 248,4 млрд. EUR или с 0,7 % по-малко от 2005 г. (вж. таблица 1.2 в приложението).

Разпределението на взетите заеми по валути (вж. таблица 1.3 в приложението) показва, че делът на деноминираните в еуро заеми остава на същото ниво от 37,9 % при всички емисии. Емисиите в други валути на Общността намаляват от 23,0 % на 16,6 %. Валутите на страните извън Общността имат по-голям дял в заемите, нарастващ от 39,5 % на 45,4 % от общата стойност. Емисиите в USD нарастват от 27,9 % на 30,4 %. През 2006 г., след суапи, 94,5 % от заемите са с плаващ лихвен процент докато през 2005 г. те са 97,3 % (за данните преди суапите: вж. таблица 1.3 от приложението)

2. ПРЕДОСТАВЕНИ ЗАЕМИ В ТРЕТИ СТРАНИ [4]

2.1. Кратък преглед

Финансовата подкрепа за трети страни, които са сключили споразумения за сътрудничество с Общността имат различна форма в зависимост от географското разположение и преследваните цели. Обикновено когато Общността се стреми да възстанови макроикономическото равновесие в дадена страна, тя има формата на двустранни заеми (макрофинансова подкрепа или помощ за платежния баланс). Комисията администрира тези финансови операции съгласно решенията на Съвета.

В други случаи заемите се отпускат от собствените ресурси на ЕИБ или под формата на директно финансиране за индивидуални проекти или като глобални заеми за банки, които след това разпределят средствата между местни проекти с по-малък мащаб. Някои от тези заеми се ползват с гаранция от бюджета на Съюза.

Кредитният инструмент на Евратом[5] е на разположение за финансови операции в държавите-членки и някои трети страни (Армения, България[6], Литва, Румъния[7], Русия, Словакия, Словения, Украйна, Унгария и Чешката Република).

Географските региони, в които Комисията осъществява кредитни операции са изброени в приложението (вж. таблица 2.1).

2.2. Макрофинансова помощ на Общността

По своята същност макрофинансовата помощ (МФП) под формата на заеми има извънреден характер и представлява част от усилията на международната общност да осигури, съвместно с институциите от Бретон Уудс, помощ за платежния баланс на някои държави, изпитващи временни макроикономически затруднения. Помощта на Общността е съсредоточена върху съседни региони, като Западните Балкани и Кавказ. Плащанията са обвързани с достигането от страна на държавите-бенефициери на цели, свързани с макроикономическата стабилизация и структурните реформи. При тези обстоятелства, броят на осъществените операции в рамките на една година е ограничен и затова е трудно да се правят валидни сравнения на отпуснатата помощ през две последователни години.

Отпуснатите чрез този инструмент безвъзмездни помощи и заеми са посочени в приложението (вж. таблица 2.2), което показва, че през 2006 г. в рамките на съществуващите решения за МФП е била отпусната сумата 19 млн. EUR. През 2006 г. не са взети решения за нова МФП. Освен това, информация е дадена и в годишния доклад на Комисията за прилагането на МПФ в полза на трети страни.

2.3. Предоставени заеми от ЕИБ през 2006 г. в Югоизточните съседни страни, Средиземноморието, Азия и Латинска Америка и Южноафриканската република

Настоящата част съставлява годишния доклад за 2006 г., който се представя на Европейския парламент и Съвета в съответствие с член 2 от Решение 2000/24/ЕО на Съвета.

2.3.1. Цели и приоритети на ЕИБ

Последната пълна година на операции в рамките на мандатите, обхващащи финансирането на ЕИБ извън ЕС за периода от 1.2.2000 г. до 31.1.2007 г.[8] е 2006 г. В течение на годината Комисията и ЕИБ участваха в преговори, включително и със Съвета, за подновяване на мандата за външни операции за периода 2007—2013 г., които бяха окончателно завършени и формализирани с Решение 2006/1016/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г.[9].

Общият приоритет на ЕИБ при предоставянето на заеми в райони извън ЕС е да се подкрепят целите на политиките на Общността. При регионалните цели се отчитат специфичните характеристики и приоритети на всеки регион.

В югоизточните съседни страни през 2006 г. банката бе активна, както в присъединяващите се, така и в страните-кандидатки (Бившата югославска република Македония, България, Румъния, Турция и Хърватия) с цел те да се подпомогнат при подготовката за присъединяване, по-специално чрез финансиране на инвестиции, насочени към интегриране на инфраструктурата им с тази на ЕС и подпомагане на малките и средни предприятия (МСП). Непосредствено преди присъединяването на България и Румъния бяха подписани меморандуми за разбирателство, обхващащи всички основни икономически сектори, като рамка за подкрепата на ЕИБ за съответните инвестиционни програми на двете страни. ЕИБ продължи да подкрепя и инвестиции в другите страни от Западните Балкани (Албания, Босна и Херцеговина, Черна гора[10] и Сърбия) с цел да се улесни продължаващия процес на интеграция към ЕС. По-общо, с помощта от ЕС и ЕИБ се цели да се интензифицират политическите и икономически реформи и да се насърчи общественото помирение в региона.

ЕИБ дава приоритет на подобряването, модернизирането и развитието на секторите на комуникациите и енергетиката, като се обръща особено внимание на трансевропейските мрежи (ТЕМ) от шосейни и железопътни коридори, дефинирани от Общоевропейската конференция на министрите на транспорта като приоритетни за развитието в средносрочен план.

На екологични въпроси, свързани с проекти на ЕИБ, както и на екологични проекти per se , се дава приоритет в рамките на постепенното хармонизиране на законодателството на засегнатите държави с това на ЕС. ЕИБ подкрепя и развитието на частния сектор (МСП и други предприемачески инициативи) и по-специално преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ), или пряко, или чрез общия си кредитен инструмент, особено при партньори от ЕС.

В Средиземноморския район предоставянето на заеми от банката се осъществява чрез Спомагателния фонд за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство (СФЕСИП) главно в рамките на Евро-средиземноморското партньорство в подкрепа на икономическата и социална модернизация и засилване на регионалната интеграция. Дейностите на СФЕСИП са съсредоточени в подкрепа на частния сектор и създаване на благоприятна за инвестициите среда, главно чрез финансиране на инфраструктура, която да улеснява икономическото развитие. Освен това, в съответствие с приоритетите на ЕС, СФЕСИП подкрепя устойчивото развитие на енергетиката, конкурентноспособността и осигуряването на доставките. През ноември 2006 г. Съветът на икономическите и финансовите министри реши да увеличи СФЕСИП и определи две специфични приоритетни области: развитието на частния сектор и засилването на партньорството с цел да се увеличи заинтересоваността на страните-партньорки.

В Азия и Латинска Америка Банката финансира проекти, които са от значение, както за Комисията, така и за съответните страни – съфинансиране със спомоществователи от ЕС, трансфер на технологии, сътрудничество в областта на енергетиката и защитата на околната среда. ЕИБ подкрепи и усилията за възстановяване след бедствието, предизвикано от цунами през декември 2004 г. В този контекст, географският мащаб на мандата за АЛА бе разширен, за да се включат и Малдивските острови.

В Южноафриканската република на Банката беше даден мандат за фокусиране върху инфраструктурни проекти с обществено значение и подкрепа за частния сектор, включително МСП. Освен това, операциите на Банката трябва и да допълват политиките, програмите и инструментите на Комисията за подкрепа на Южноафриканската република, чиято първостепенна цел е намаляването на бедността и неравенството.

Обобщение на дейността, осъществена от ЕИБ в съответните райони след 2002 г. може да се намери в таблица 2.3.1 от приложението.

2.3.2. Кредитни операции

Разпределение по страни и сектори може да се намери в приложението (вж. част 2.3.2, подточки от а) до д)).

2.3.3. Покритие на гаранциите

2.3.3.1. Бланкови гаранции

Решение 2000/24/ЕО на Съвета и измененията му предоставят на Комисията покритие на гаранцията 65 % по отношение на целия мандат. Това означава, че гаранцията на Общността е ограничена до 65 % от общия размер на предоставените заеми, но в рамките на този общ таван, неплатежоспособността по отделните кредити се покрива фактически до 100 %.

2.3.3.2. Подялба на риска

Гаранцията на Общността в рамките на общите мандати покрива всички кредитни рискове, освен ако не се прилага споразумение за подялба на риска като в този случай тя покрива само специфичния политически риск, докато неполитическите рискове се понасят и смекчават от Банката. Решение 2000/24/ЕО, както е изменено, приканва ЕИБ да прилага споразумения за подялба на риска при 30 % от кредитните си операции, осъществени в съответствие с него (за сравнение при първия общ мандат този процент е 25 %)[11].

В края на 2006 г. Банката достигна ниво на подялба на риска, като процент от акумулираните в рамките на мандата кредити, 18 % при цел по отношение на подялбата на риска 30 %. Следва обаче да се припомни, че при пълния анализ на действителната подялба на риска между бюджета на Съюза и ЕИБ се отчитат и операциите, осъществени от собствените ресурси на ЕИБ без покритие чрез гаранцията на Общността в рамките на предприсъединителния и средиземноморския партньорски механизъм, както и на индивидуални операции със специфична оторизация съгласно чл. 18 от Съвета на гуверньорите на Банката. Тези операции са извън обхвата на настоящия доклад, но следва да се отбележи, че повечето от кредитните операции в новите държави-членки до присъединяването действително са осъществявани в рамките на предприсъединителния механизъм. Включването на заемите, предоставени в рамките на тези предприсъединителни механизми, в общия дял на подялбата на риска би увеличило този коефициент от 18 % на приблизително 50 %.

На регионална база, целта по отношение на подялбата на риска е достигната и превишена в Азия и Латинска Америка , където 72 % от кредитите са отпуснати при режим на подялба на риска. Това ниво на подялба на риска е възможно поради специфичния характер на мандата за АЛА и стратегическите цели при кредитирането на ЕИБ в този регион, при които се отдава особено голямо значение на подкрепата за европейски инициативи на частни субекти (преки чуждестранни инициативи, трансфер на технологии и ноу-хау).

Както в Югоизточна Европа , така и в Средиземноморието операциите с подялба на риска представляват 11 % от кредитирането в рамките на мандата. В съответствие с процедурите по програмите в съответните страни, повечето от проектите, финансирани от ЕИБ в рамките на мандата, са в публичния сектор и следователно извън обхвата на подялбата на риска. Освен това, в Средиземноморския регион развиващите частния сектор срещат трудности при достъпа до външни (включително и европейски) банки, съгласни да предоставят гаранции, които да са приемливи за ЕИБ в рамките на настоящите ѝ насоки за действие.

В Южноафриканската република 10 % от кредитите са с подялба на риска.

Обобщение на разпределението по региони на подялбата на риска в рамките на мандата може да се намери в следващата таблица, докато в таблици 2.3.6 до 2.3.9 в приложението се определят индивидуалните кредити, отпуснати при подялба на риска през 2006 г.

Втори общ мандат (Решение 2000/24/ЕО на Съвета, обхващащо периода от 1.2.2000 г. до 31.1.2007 г.)

Млн. EUR

Тавани на мандата при втори общ мандат | Сума на отпуснатите кредити към 31.12.2006 г. | Брой на отпуснатите кредити с поделяне на риска | Сума на отпуснатите кредити с поделяне на риска | Достигнат процент на поделяне на риска (спрямо тавана за мандата) | Достигнат процент на поделяне на риска (спрямо отпуснатите кредити) |

ЮИСС | 9 185 | 9 142 | 33 | 1 003 | 11% | 11% |

Средиземноморие | 6 520 | 7 177([12]) | 13 | 807 | 12% | 11% |

АЛА | 2 480 | 2 425 | 38 | 1 756 | 71% | 72% |

ЮАР | 825 | 837([13]) | 2 | 80 | 10% | 10% |

ОБЩО | 19 010 | 19 581([14]) | 86 | 3 646 | 19% | 18% |

В рамките на първия общ мандат бе достигнато ниво на заемите с подялба на риска от 24 % от общото кредитиране при цел 25 %. По отношение на кредитирането спрямо регионалните тавани, нивата бяха 81 % за АЛА, 26 % за страните от Централна и Източна Европа (СЦИЕ) и 3 % за Средиземноморието.

Първи общ мандат (Решение 97/256/ЕО на Съвета, обхващащо периода от 31.1.1997 г. до 31.1.2000 г.)

Млн. EUR

Тавани на мандата при първи общ мандат | Обща сума на отпуснатите кредити към 31.12.2006 г. | Брой на отпуснатите кредити с подялба на риска | Сума на отпуснатите кредити с подялба на риска | Достигнат процент на подялба на риска (спрямо тавана на мандата) | Достигнат процент на подялба на риска (спрямо отпуснатите кредити) |

СЦИЕ | 3 520 | 3 446 | 21 | 896 | 25% | 26% |

Средиземноморски | 2 310 | 2 310 | 5 | 71 | 3% | 3% |

АЛА | 900 | 900 | 17 | 730 | 81% | 81% |

ЮАР | 375 | 375 | 0 | 0 | 0% | 0% |

БЮРМ | 150 | 150 | 0 | 0 | 0% | 0% |

ОБЩО | 7 255 | 7 180 | 43 | 1 697 | 24% | 24% |

2.3.4. Сътрудничество на ЕИБ с Комисията и други институции

Банката и Комисията си сътрудничат тясно, за да се подготвят и съфинансират проектите на ЕИБ с принос от бюджета на Съюза. През 2006 г. кредитните операции на ЕИБ продължиха да бъдат допълвани от лихвени субсидии (4 нови заема за околната среда за Средиземноморието), техническа подкрепа (12,3 млн. EUR безвъзмездна помощ обикновено за финансиране на технико-икономически обосновки, изграждане на капацитет, управление или оценка на проекти), както и от структурните и кохезионни фондове (особено PHARE и ISPA).

Освен традиционните форми на сътрудничество, ЕИБ бе поканена от Комисията да предоставя консултантски услуги при прилагането на помощта ѝ по отношение на Механизма за рисков капитал в Южноафриканската република . Ролята на ЕИБ е да съветва Комисията по отношение на подготовката и създаването на механизма и впоследствие да участва в техническата оценка и одобряването на предложенията за инвестиции, без самата тя да има каквото и да е участие във финансовото управление на средствата. В Средиземнономорието, освен че предоставя кредитите на ЕИБ от собствените си ресурси, СФЕСИП също така действа и като доставчик на частен акционерен капитал, финансиран от бюджета на Съюза.

През 2006 г. бе подписан меморандум за разбирателство между Европейската Комисия, Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и ЕИБ с цел да се засили сътрудничеството между трите институции в Източна Европа и Южен Кавказ, в Русия и Централна Азия. Това засилено сътрудничество има за цел да се обединят опита, капацитета и сравнителните предимства на всеки от участниците за успешното прилагане на Европейската политика за добросъседство, Стратегическото партньорство ЕС-Русия и мандатите на ЕИБ и ЕБВР в полза на участващите страни-партньорки.

По-общо, финансирането от ЕИБ и бюджета на Съюза се координира от европейски двустранни агенции (въз основа на споразумения с Френската агенция за развитие , Банката за развитие KfW и Европейските финансови институции за развитие), както и други международни финансови институции (МФИ), когато това е възможно. Съфинансирането е активно преследвана цел и се е превърнало в обичайна характеристика на подкрепяните от ЕИБ проекти. Съвместни действия с институции, които са специализирани в работа по по-широки секторни и политически въпроси, осигуряват в много случаи ефективността на секторните реформи и увеличават жизнеспособността на инвестиционните проекти, за които веднъж завършени, съществува вероятност да действат при подобрена регулативна среда. През 2006 г. 80 % от кредитирането на ЕИБ в рамките на мандата за югоизточните съседни страни (мандат ЮИСС) бе съфинансирано от многостранни, двустранни и национални институции. В Средиземноморието проектите със съфинансиране представляват 60 % от кредитирането на ЕИБ в региона. Приносът на съфинансирането за проекти, финансирани от ЕИБ в Югоизточна Европа и Средиземноморието е показан на таблици 2.3.3 и 2.3.4 в приложението.

В Азия и Латинска Америка Банката продължава да финансира проекти, които са от интерес както за Общността, така и за страната, в която те се осъществяват. Съфинансирането от МФИ е представено в таблица 2.3.5 в приложението, докато взаимният интерес при индивидуалните заеми, отпуснати през 2006 г. е описан в таблица 2.3.5, подточка а) в приложението.

2.4. Предоставени заеми в държави, които са страни по конвенциите Ломе/Котону

Общата стойност на предоставените заеми на ЕИБ за АКТБ/ОСТ[15] през 2006 г. възлиза на 745 млн. EUR, от които 167 млн. EUR от собствените ресурси на Банката и 578 млн. EUR, финансирани от Европейския фонд за развитие (ЕФР)[16]. Въпреки, че тези операции попадат извън обхвата на настоящия доклад[17], обобщение на тяхното разпределение по региони и сектори е представено в приложението в таблица 2.4.

3. ВЛИЯНИЕ НА КРЕДИТНИТЕ ОПЕРАЦИИВЪРХУ БЮДЖЕТА

Кредитните операции имат отражение върху бюджета на Съюза, когато те са придружени от гаранции на Общността, лихвени субсидии или специални условия, сравними с операции, при които се поема риск от страна на кредитора.

3.1. Бюджетни гаранции

На 22 декември 2004 г. Съветът взе решение да измени Решение 2000/24/ЕО с цел да се отчете разширяването на Европейския Съюз и Европейската политика за добросъседство (Решение 2005/47/ЕО на Съвета[18]).

Таваните за всяка област са както следва (в млн. EUR):

Югоизточни съседни страни | 9 185 |

Средиземноморски страни | 6 520 |

Латинска Америка и Азия | 2 480 |

Южноафриканска република | 825 |

Турция (Специална програма за действие в областта на митническия съюз Турция – ЕС (СПД Турция)) Общ таван | 450 19 460 |

Гаранцията на Общността е ограничена до 65 % от общия размер на отпуснатите кредити плюс всички свързани с тях суми (спрямо 70 % при първия общ мандат). Освен това на 22 декември 2004 г. Съветът реши да предостави гаранция на Общността на Европейската инвестиционна банка срещу загуби при кредити за някои видове проекти в Беларус, Молдова, Русия и Украйна (Решение 2005/48/ЕО на Съвета[19]). Общият таван за отпуснатите кредити е 500 млн. EUR и ЕИБ се ползва от извънредна гаранция на Общността с покритие 100 %.

Гарантираният период на кредитиране изтича на 31 януари 2007 г., но ще бъде автоматично продължен с шест месеца, ако до тази дата кредитните тавани не са достигнати. Очаква се, че Банката ще подпише договори за 2 проекта на обща стойност около 230 млн. EUR преди изтичането на мандата.

През 2006 г. (седмата година от втория общ мандат) ЕИБ отпусна кредити на обща стойност 2 805 млн. EUR, с което общият размер на предоставените заеми през този мандат достига 18 280 млн. EUR или 96 % от тавана.

Подробности, свързани с предоставените гаранции са дадени в шестмесечния доклад на Комисията относно гаранциите, покрити от общия бюджет[20].

На 19 декември 2006 г. Съветът реши да предостави гаранция от Общността на ЕИБ в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (Решение 2006/1016/ЕО на Съвета[21]). Гаранциите на Общността са ограничени до 65 % от общия размер на отпуснатите кредити и предоставените гаранции минус погашенията плюс всички свързани с тях суми. Максималният таван за финансовите операции на ЕИБ, осъществени в рамките на този мандат, е 27 800 млн. EUR за периода 2007—2013 г. като той се състои от основен таван от 25 800 млн. EUR и факултативен мандат от 2 000 млн. EUR, за чието активиране ще се вземе решение от Съвета въз основа на резултатите от междинния преглед през 2010 г.

Отделните регионални тавани (примерни подтавани са показани в italic ) са както следва (в млн. EUR):

Държави в предприсъединителен процес | 8 700 |

Съседни и партньорски страни | 12 400 |

Средиземноморски страни | 8 700 |

Източна Европа, Южен Кавказ и Русия | 3 700 |

Азия и Латинска Америка: | 3 800 |

Латинска Америка | 2 800 |

Азия | 1 000 |

Южноафриканска република | 900 |

Базисен таван | 25 800 |

Факултативен мандат | 2 000 |

3.2. Субсидиране на лихви

Лихвените субсидии се предоставят при някои програми на Общността, както в рамките на Съюза, така и извън него. Повечето от тези програми вече са завършени и нямат никакво отражение върху бюджетните разходи. В таблица 2.5 в Приложението са посочени програмите, които все още не са приключили и размерът на платените лихвени субсидии през разглежданите години.

3.3. Финансиране на ЕИБ със средства от Европейския фонд за развитие

Съгласно последователните Конвенции от Ломе и Споразумението от Котону, Европейския фонд за развитие (ЕИБ) осъществява финансови операции в региона на АКТБ, които се финансират от неговия бюджет[22]. Разпределение на операциите е дадено в п риложението (вж. част 2.4).

[1] Решение 97/256/ЕО на Съвета, изменено с Решения 98/348/ЕО и 98/729/ЕО на Съвета, обхващащо периода от 1.2.1997 г. до 31.1.2000 г. (оттук нататък наричано „първи общ мандат“), и Решение 2000/24/ЕО на Съвета, изменено с Решения 2000/688/ЕО, 2000/788/ЕО, 2001/778/ЕО, 2005/47/ЕО и 2006/174/ЕО на Съвета, обхващащо периода от 1.2.2000 г. до 31.1.2007 г. (оттук нататък наричано „втори общ мандат“). Решение 1999/786/ЕО на Съвета (Действия за реконструкция и рехабилитация след земетресението в Турция (TERRA)) дава продължение на общите мандати. Освен това, Решение 2001/777/ЕО на Съвета установява специална кредитна мярка за избрани екологични проекти в руската част от басейна на Балтийско море в рамките на Северното измерение. И накрая, с Решение 2005/48/ЕО на Съвета се създава отделен мандат за някои видове проекти в Русия и западните нови независими държави (Украйна, Молдова и Беларус).

[2] SEC(2007)1079.

[3] Тъй като срокът на Договора за създаване на Европейската общност за въглища и стомана (ЕОВС) изтече през 2002 г., няма нови заеми от страна на ЕОВС.

[4] През 2006 г. няма предоставени заеми от Общностите на държави-членки. С присъединяването на България и Румъния към Съюза на 1 януари 2007 г., гарантираните заеми за тези страни престават да се третират като външни операции, считано от тази дата.

[5] Решение 77/270/Евратом на Съвета, изменено с Решение 94/179/Евратом на Съвета. Таванът на заемите с цел финансиране на кредитните операции на Евратом първоначално е фиксиран с Решение 77/271/Евратом на Съвета. Впоследствие таванът е повишен с няколко изменения на посоченото решение, последното от които (Решение 90/212/Евратом на Съвета) го увеличава с 1 000 млн. ECU на 4 000 млн. ECU.

[6] Държава-членка от 1 януари 2007 г.

[7] Държава-членка от 1 януари 2007 г.

[8] Операциите на ЕИБ в районите на Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн не са обхванати в този доклад, тъй като те се осъществяват в рамките на Споразумението за партньорство от Котону, подписано през 2000 г. за 20-годишен период.

[9] OВ L 414, 30.12.2006 г., стp. 95.

[10] Данните в този доклад представят договори за заеми, подписани от Сърбия и Черна гора като Съюзна република, т.е. преди влизането в сила на новата правна уредба, действаща след обявяването на независимостта на Република Черна гора.

[11] Решение 2000/24/ЕО на Съвета приканва Банката „да си постави за цел да покрие търговския риск при 30 % от кредитирането ѝ съгласно настоящото решение с гаранции, предоставени от страна на недържавни организации, доколкото е възможно въз основа на всеки индивидуален регионален мандат. Този процент трябва да се увеличава винаги когато е възможно, доколкото го позволява пазарът“.

[12] Общо предоставени заеми след приспадане на отменените в Средиземноморието: 6 427 млн. EUR.

[13] Общо предоставени заеми след приспадане на отменените в РЮА: 764 млн. EUR.

[14] Общо предоставени заеми преди приспадане на отменените: 19,58 млрд. EUR.

Общо предоставени заеми след приспадане на отменените: 18,28 млрд. EUR.

[15] Африка, Карибите и Тихоокеански басейн/Отвъдморски страни и територии.

[16] Ресурсите на инвестиционния механизъм могат да се използват inter alia за обикновени кредити, условни, подчинени или кредити за участие, конвертируеми облигации, гаранции и дялови участия.

[17] Годишен отчет на ЕИБ за 2006 г. относно инвестиционния механизъм във връзка със Споразумението за партньорство от Котону между АКТБ и ЕС http://ww.eib.org.

[18] OВ L 21, 25.1.2005 г., стp. 9.

[19] ОВ L 21, 25.1.2005 г., стр. 11.

[20] COM(2007) 66 и SEC(2007) 241.

[21] OВ L 414, 30.12.2006, стp. 95.

[22] Тези операции са извън обхвата на настоящия доклад.