Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Стратегия за подобряване на прилагането на Хартата на основните права в ЕС“

(COM (2020) 711 final)

(2021/C 341/08)

Докладчик: Cristian PÎRVULESCU Съдокладчик: Christian BÄUMLER

Консултация Европейска комисия, 24.2.2021 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Дата на решението на Бюрото 26.1.2021 г. Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 26.5.2021 г. Приемане на пленарна сесия 10.6.2021 г. Пленарна сесия № 561 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 201/2/7

1. Заключения и препоръки

1.1. Комитетът приветства новата стратегия, разработена от Комисията. Предложението съдържа ясни ангажименти и в него се поставя категоричен акцент върху въпросите, свързани с прилагането и изпълнението. Това е насока, за която Комитетът винаги се е застъпвал, включително в становището си относно първата стратегия, приета през 2011 г. ( 1 )

1.2. Оттогава големите социални, икономически и политически промени усложниха защитата на основните права и породиха нови предизвикателства пред настоящите рамки, включително за прилагането на Хартата на основните права. Настоящата пандемия значително увеличава рисковете за здравето, безопасността и благополучието на милиони хора по целия континент. На световно равнище, където ЕС носи основна отговорност за предприемане на действия, положението е още по-лошо.

1.3. В този контекст институциите на ЕС и държавите членки трябва да действат с ясна визия и по-голям стремеж в подкрепа на основните права. Въпреки че прилагането на Хартата се ограничава до прилагането ѝ съвместно с правото на ЕС, нарастващият набор от регламенти и междусекторната интеграция на политическите области създават все по-голяма възможност за действие. Това развитие вероятно ще има множество последици за гражданското общество, местните общности, социалните партньори и дружествата.

1.4. За съжаление, след десет години прилагане на Хартата, европейците все още са слабо запознати с нейното съществуване или роля. Организациите на гражданското общество, националните институции по правата на човека и защитниците на правата на човека също я прилагат в недостатъчна степен. Не можем да чакаме още едно десетилетие, за да превърнем посочените в Хартата права в реалност за широката общественост, гражданското общество и публичните институции. Надяваме се, че Европейската комисия ще бъде по-активна при информирането на гражданите, медиите, гражданското общество, социалните партньори и различни други органи относно Хартата, нейното значение, последиците от нея и свързаните с нея инструменти.

1.5. Всички институции на ЕС трябва да заемат твърда позиция и да предоставят силна подкрепа на всички онези организации на гражданското общество, активисти в областта на правата на човека и журналисти, които са подлагани на физически и словесни атаки, сплашване и тормоз, включително злонамерени съдебни производства, насилие и изказвания онлайн и офлайн, пораждащи омраза. Клеветническите кампании, които засягат надеждността и легитимността на гражданското общество, трябва да бъдат прекратени и следва да се предприемат действия срещу правителствата на тези държави членки, които участват в тях. Налагането на настоящите правила следва да бъде приоритет.

1.6. Общият капацитет на организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека да работят в рамките на Хартата следва да бъде значително засилен чрез приемането на пакет, който включва обучение и трансфер на знания, организационна подкрепа, стабилно и предвидимо финансиране и защита от атаки и негативни кампании. Комитетът има готовност да съдейства за разработването на по-изчерпателен и подробен план в тази връзка, и по-специално чрез своята група „Основни права и правова държава“. Такива усилия следва да бъдат част от всеобхватна европейска стратегия за гражданското общество — стратегия, която ЕИСК счита както за неотложна, така и за необходима ( 2 )

1.7. Комитетът приветства всеобхватния подход на Комисията за насърчаване и защита на основните ценности, на които се основава ЕС, и взаимното допълване между тази стратегия, плана за действие за европейска демокрация и първия доклад относно върховенството на закона. Той също така предлага включването на плана за действие на ЕС за борба с расизма в цялостния процес на планиране, както и на стратегиите на ЕС за хората с увреждания и за равнопоставеност на лесбийките, гейовете, бисексуалните, транссексуалните, интерсексуалните и куиър (ЛГБТИК) лицата. Предизвикателствата, към чието преодоляване са насочени тези планове и стратегии, са често срещани.

1.8. ЕИСК отново повтаря своите констатации относно икономическите аспекти на върховенството на закона и основните права. Ако не се сложи край на заплахите за върховенството на закона и влошаването на положението с основните права като цяло, е възможно това положение да се отрази отрицателно на взаимното доверие, което е в основата на вътрешния пазар, а оттук и на икономическия растеж в ЕС ( 3 )

1.9. Комитетът подчертава, че Хартата на основните права включва и социалните права. Прилагането им е от голямо значение за живота на хората. Социалните партньори трябва да участват в тяхната защита на европейско и национално равнище. Социалният диалог следва да бъде засилен и пренасочен към основните права, посочени в Хартата. Като се подновява призивът, който Комитетът отправи в становището си от 2011 г. относно стратегията, следва да се постави по-голям акцент върху дял III — Равенство и дял IV — Солидарност, които са от основно значение за ЕС, за да бъде той един демократичен, основан на ценности Съюз, който се отнася сериозно към своя социален модел и ангажименти.

1.10. Комитетът приветства факта, че в стратегията се подчертава всеобхватният характер на Хартата и се допълват целенасочените усилия за постигането на по-осезаеми права и ценности на ЕС в области като правата на жертвите и достъпа до правосъдие, равенството и приобщаването, антирасизма и плурализма, социалните права и приобщаващото образование и обучение, икономическите права, правата на гражданите на ЕС и от страни извън ЕС, както и правата на детето. Следва да се обърне специално внимание на въздействието на Covid-19 върху правата, благосъстоянието и интелектуалното и емоционалното развитие на децата. ЕИСК отбелязва също така значението на членовете на Хартата, отнасящи се до икономическата сфера, като свободата на стопанската инициатива и правото на собственост, както и на тези членове, които са свързани с подходящи правни норми.

1.11. Комитетът подкрепя безрезервно ангажимента на ЕС за насърчаване и защита на правата на човека и ценностите в световен мащаб. Напълно обосновано е, че се подчертават търговските споразумения и тяхното потенциално въздействие върху основните права. Както се посочва в многобройни становища, Комитетът също така обръща внимание на политиката в областта на миграцията и убежището като ключов тест за ангажимента на ЕС за защита на основните права. Следва да се предостави по-активна подкрепа на защитниците на правата на човека по света.

1.12. Както се посочва в предложението, националните и местните администрации, парламентите на държавите членки и правоприлагащите органи са от основно значение за насърчаването и защитата на предвидените в Хартата права. Не е ясно по какъв начин сътрудничеството ще се различава от това през последното десетилетие на прилагане на първоначалната стратегия. Основна цел на тази стратегия би трябвало да бъде установяването на правилната комбинация от стимули и инструменти, които да мотивират националните и местните институции да бъдат по-ангажирани и проактивни по отношение на защитата на основните права.

1.13. Комитетът се надява, че ще има съществено подобрение във всички ключови измерения на стратегията: превенция, популяризиране, прилагане и изпълнение. Като не се пренебрегват останалите измерения, би било необходимо да се постави по-голям акцент върху прилагането. Правилното прилагане на Хартата е от съществено значение за поддържането на един функциониращ, основан на ценности Съюз. Прилагането на Хартата също така е задължително. Комисията трябва да предприеме съответните действия и по-настойчиво да открива производства за установяване на нарушение, когато е налице погазване на правата.

1.14. Комитетът напълно подкрепя определянето от държавите членки на звена за връзка по въпросите на Хартата и предлага те да заемат централно място в правителството или ресорните министерства, участващи в законодателния процес, например министерствата на правосъдието.

1.15. Предвид голямото въздействие, което пандемията от COVID-19 оказва върху обществото, Комитетът настоятелно призовава в доклада за 2022 г. Комисията да акцентира върху нейното въздействие върху основните права, и по-специално тези, свързани със социално-икономическото благосъстояние, и по този начин категорично да се подчертае, че социалните права са основни права. Би трябвало да се обърне специално внимание на правата, достойнството и благосъстоянието на възрастните хора и хората с увреждания, които по време на пандемията от COVID-19 са в изолация в домове за полагане на грижи.

1.16. Комитетът предлага всеки фонд (фондовете, обхванати от Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) да бъде преглеждан от мониторингови комитети, които включват независими организации на гражданското общество, национални институции по правата на човека и защитници на правата на човека. Всички тези участници от гражданското общество би трябвало да имат думата относно начина, по който се разпределят и управляват средствата. ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид препоръките, представени в неговата резолюция относно „Участието на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не?“, публикувана през февруари 2021 г.

1.17. Комитетът призовава Комисията да установи и приведе в действие възможности за финансиране за организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека, които работят на първа линия в маргинализирани и уязвими общности. Комитетът насърчава държавите членки да приведат в действие програмите за финансиране на гражданското общество и общностните групи, които защитават правата на човека. Разработването на програмите би трябвало да защитава автономността и независимостта на финансираните субекти.

1.18. Комитетът предлага да се създаде работещ, бърз и ефективен механизъм за идентифициране и докладване на физически и словесни нападения, сплашване и тормоз, включително злонамерени съдебни производства, насилие и изказвания онлайн и офлайн, пораждащи омраза, срещу организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. НИПЧ (националните институции по правата на човека) и националните социални и икономически комитети би трябвало да бъдат включени в този механизъм.

1.19. За да се улесни координацията, Комитетът предлага на държавите членки да създадат национални форуми по въпросите на основните права, в които всички заинтересовани субекти да могат да работят заедно: националните институции по правата на човека, националните органи по въпросите на равенството, омбудсманите, новосъздадените звена за връзка по въпросите на Хартата и други публични органи. Форумите би трябвало да включват организации и защитници на правата на човека. Агенцията за основните права може да оказва съдействие при създаването на тези форуми.

1.20. Комитетът предлага на Комисията да създаде специална програма за подпомагане с цел да се допринесе за по-висок, по-уеднаквен институционален капацитет на всички НИПЧ (създаване, акредитация и стъпки за осигуряване на съответствие) и да разработи конкретни насоки за държавите членки. Както в случая с други инструменти и програми, ЕИСК препоръчва по-добро и по-широко използване на забележителния експертен опит на Агенцията за основните права. Насърчаваме Агенцията да следи отблизо защитата на социалните права, като продължи сериозната си работа по ключови събития в областта на основните права. Агенцията би трябвало също така да стане по-видима и по-лесно достъпна за широката общественост и за групите и организациите на гражданското общество.

1.21. Комитетът предлага на Комисията да организира специални консултативни събития и доклади относно конкретни дялове и членове, отворени за принос и изводи от НИПЧ, организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. ЕИСК заявява огромната си готовност да си сътрудничи тясно с Комисията при организирането на тези видове редовни заседания с участието на представители на гражданското общество.

1.22. Комитетът очаква с нетърпение работата на Комисията по кампания за повишаване на осведомеността. Предвид значението и неотложността на тази мярка, би било полезно в тази стратегия да се уточнят допълнително целите, графикът, целевите групи, инструментите, партньорите и предложеният бюджет за кампанията. ЕИСК насърчава Европейската комисия да организира дейности, свързани с Хартата, като част от своята Конференция за бъдещето на Европа и да постави въпросите, свързани с основните права, по-близо до гражданския и обществения дневен ред.

1.23. Необходими са повече изследвания и консултации, за да се развие разбиране за прилагането на Хартата въз основа на риска и уязвимостта, които е по-вероятно да се срещнат в определени социални групи и регионални общности.

2. Общи бележки

2.1. Контекст на становището

2.1.1. Хартата се прилага за всички мерки от институциите на ЕС. В стратегията на Европейската комисия от 2010 г. за ефективно прилагане от Европейския съюз на Хартата на основните права се подчертава значението на това ЕС да служи за добър пример и се определя начинът, по който Комисията ще гарантира, че той спазва напълно Хартата. Хартата се прилага и по отношение на държавите членки, когато прилагат правото на ЕС.

2.1.2. Тя даде импулс за ново законодателство на ЕС, с което пряко се защитават и насърчават някои основни права. Ключови примери за това са новите правила относно защитата на данните, равенството между половете, защитата на лицата, сигнализиращи за нередности, правото на справедлив съдебен процес и правото на защита, както и правилата относно жертвите на престъпления. Позовавайки се на Хартата, съдебната практика на Съда на Европейския съюз постигна значително развитие в широк кръг от области на политиката.

2.1.3. Агенцията на Европейския съюз за основните права се превърна в доверен орган на ЕС, предоставящ съпоставими данни и анализ на основните права за подпомагане на работата на институциите на ЕС и държавите членки. Броят на независимите национални институции и органи по правата на човека също се е увеличил значително в ЕС.

2.1.4. В три държави членки обаче няма НИПЧ (Чешка република, Италия, Малта ( 4 ) ), в две няма акредитирана НИПЧ (Естония — до акредитацията в края на 2020 г. — и Румъния), а в шест няма НИПЧ със статут А, отговарящ на Парижките принципи на Организацията на обединените нации (Австрия, Белгия, Кипър, Словакия, Словения и Швеция).

2.1.5. Проведено наскоро проучване на Евробарометър относно осведомеността за Хартата показва, че само 42 % от отговорилите са чували за Хартата и само 12 % наистина знаят какво представлява тя. Шест от всеки десет отговорили желаят да научат повече за своите права и към кого да се обърнат, ако са нарушени техните права съгласно Хартата ( 5 )

2.1.6. ЕИСК е поел дългосрочен ангажимент да подкрепя правата на човека и защитниците на правата на човека. Комитетът е неразделна част от културата и рамките на основните права, тъй като участва в различни структури и дейности, дава гласност на опасенията на гражданите, гражданското общество и социалните партньори и формулира предложения относно политики и регулаторни предложения с визия, основана на правата. За да засили усилията си, ЕИСК създаде своя собствена група „Основни права и правова държава“ в подкрепа на своята визия и отговорност.

2.2. Гарантиране на ефективното прилагане на Хартата от държавите членки

2.2.1. Комитетът напълно подкрепя предложението на Комисията да покани държавите членки да определят звена за връзка по въпросите на Хартата. Тяхната роля — облекчаване на потока от информация и най-добри практики, свързани с Хартата, и координиране на усилията за изграждане на капацитет в съответната държава — е от основно значение за напредъка на програмата за основните права. В идеалния случай те би трябвало да бъдат поставени в центъра на правителството или ресорните министерства, участващи в законодателния процес, например министерствата на правосъдието.

2.2.2. Новият подход, приет при изготвянето на годишния доклад относно прилагането на Хартата в ЕС, а именно по-внимателно разглеждане на прилагането на Хартата в държавите членки, е уместен. Комитетът приветства и наблягането на основните права в цифровата ера в новия доклад относно Хартата за 2021 г. Предвид голямото въздействие на пандемията от COVID-19 върху обществото, Комитетът настоятелно призовава Комисията в доклада за 2022 г. да акцентира върху въздействието което тя оказва върху основните права, и по-специално тези, свързани със социално-икономическото благосъстояние. Друг аспект, който трябва да бъде разгледан, е преминаването на правителствата от ЕС към режим на извънредни ситуации, понякога в ущърб на парламентарния контрол и уравновесяването на демократичните правомощия. ЕИСК счита, че мерките за борба с пандемията би трябвало да бъдат напълно демократични, временни и пропорционални.

2.2.3. Комитетът настоятелно призовава Комисията да започне по-енергични процедури за установяване на нарушение, когато е уместно и когато има нарушение на правото на ЕС.

2.2.4. Комитетът приветства предложението на Комисията, че за всички програми, подпомагани от фондовете на ЕС, които попадат в обхвата на Регламента за общоприложимите разпоредби („фондове по РОР“), трябва да бъдат въведени ефективни механизми, които да гарантират тяхното съответствие с Хартата, от тяхното създаване до прилагането им. Комитетът предлага всеки фонд да бъде преглеждан от мониторингови комитети, които включват организации на гражданското общество, национални институции по правата на човека и защитници на правата на човека. Това би спомогнало за запълване на пропуските в знанията на органите за прилагане на РОР по отношение на основните права и значително би увеличило капацитета на организациите за защита на основните права да окажат реално въздействие на равнището на обикновените хора.

2.2.5. Комитетът настоятелно призовава Комисията отблизо да следи степента, в която фондовете на ЕС се използват в съответствие с Хартата, и призовава да бъдат предприети подходящи и обосновани мерки, като например възможно прекъсване или спиране на финансирането от ЕС или финансови корекции, когато неправомерните разходи не са коригирани от държавите. Освен това Комитетът насърчава Комисията да премести нагоре по веригата проверките за съответствие с Хартата във връзка със значителните бюджетни средства.

2.2.6. Посочената в предложението цел, а именно да се насърчава благоприятна и безопасна среда за организациите на гражданското общество и защитниците на правата в техните държави, включително на местно равнище, e действително необходима. При все това няма ясни указания за това как ще се преследва целта. Комитетът призовава Комисията да установи и приведе в действие възможности за финансиране за организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека, които работят на първа линия в маргинализирани и уязвими общности.

2.2.7. Комитетът предлага да се създаде работещ, бърз и ефективен механизъм за идентифициране и докладване на физически и словесни нападения, сплашване и тормоз, включително злонамерени съдебни производства, насилие и изказвания онлайн и офлайн, пораждащи омраза, срещу организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. НИПЧ и националните социални и икономически комитети би трябвало да бъдат включени в този механизъм. ЕИСК има желание и да допринесе за създаването на механизма и да работи с други институции на ЕС за ефективната защита и решения на съответните организации и хора.

2.2.8. Повече от окуражаващо е да видим ангажираността на Комисията със съгласуването на усилията за осигуряване на защита на демокрацията, върховенството на закона и основните права ( 6 ) . Комитетът счита, че същите принципи на координация би трябвало да бъдат възпроизведени на национално равнище. Твърде често различните институции и организации — публични и неправителствени — не си сътрудничат в достатъчна степен. По този начин Комисията може да поиска от държавите членки да създадат национални форуми по въпросите на основните права, в които всички заинтересовани субекти да могат да работят заедно: националните институции по правата на човека, националните органи по въпросите на равенството, омбудсманите, новосъздадените звена за връзка по въпросите на Хартата и други публични органи. Форумите би трябвало да включват организации на гражданското общество и защитници на правата на човека.

2.2.9. Създаването и акредитацията на национални институции по правата на човека и стъпките за гарантиране на тяхното съответствие с Парижките принципи на Организацията на обединените нации ( 7 ) би трябвало да бъдат приоритет и за тази цел би трябвало да се осигури по-силна подкрепа. Комитетът предлага Комисията да създаде специална програма за подпомагане с цел да се допринесе за по-висок и по-уеднаквен институционален капацитет на всички НИПЧ.

2.3. Насърчаване на използването на Хартата като ориентир за институциите на ЕС

2.3.1. Надяваме се, че проверката на ключови инициативи на Комисията на подготвителния етап на инициативата ще продължи да бъде основна загриженост за Комисията по време на целия процес на вземане на решения. Фактът, че в предложението се подчертава законодателният акт за цифровите услуги и че се извършва работа за гарантиране на спазването на Хартата, е подходяща среда за представяне на широк кръг от въпроси и последици, които спазването поражда.

2.3.2. Задълбочената подготовка на ключовите инициативи на Комисията е много важна. В същото време тематичното развитие на спазването би трябвало да бъде допълнено с обмисляне и анализ, основани на Хартата, съсредоточени върху различните дялове и членове от нея, както са структурирани в годишния доклад. Един от начините да се постигне това би бил организирането на специални събития и изготвянето на доклади относно конкретни дялове и членове, отворени за принос и изводи от НИПЧ, организации на гражданското общество и защитници на правата на човека. Това би позволило да се натрупат съществени познания относно конкретните членове и правата, които се защитават с тях, и да се създаде по-ясна картина на цялостното въздействие на правото на ЕС и изготвянето на неговите политики върху живота и правата на представителите на широката общественост.

2.3.3. Както е предложено в точка 2.2.2 по-горе, поради голямото въздействие на пандемията от COVID-19 върху европейското общество, е необходимо да се акцентира върху състоянието на сродните права. Затова бихме насърчили Комисията да подчертае в годишните доклади въздействието на COVID-19 и многобройните кризи, които пандемията предизвика по отношение на защитата на основните права.

2.3.4. В тази връзка и като се подновява призивът, който Комитетът отправи в становището си от 2011 г. относно стратегията, би трябвало да се постави по-голям акцент върху дял III — Равенство и дял IV — Солидарност, които са от основно значение за ЕС, за да бъде той демократичен, основан на ценности Съюз, който се отнася сериозно към своя социален модел и ангажименти.

2.3.5. Комитетът подкрепя безрезервно ангажимента на ЕС за насърчаване и защита на правата на човека и ценностите в световен мащаб. Напълно обосновано е, че се подчертават търговските споразумения и тяхното потенциално въздействие върху основните права. Както се посочва в многобройни становища, Комитетът също така обръща внимание на политиката в областта на миграцията и убежището като ключов тест за ангажимента на ЕС за защита на основните права. Той посочва също, че демократичната стабилност и произтичащите от това системи за защита на правата на човека в съседните на Съюза държави са подложени на натиск и би трябвало да се направи повече за тяхната подкрепа. Би трябвало да се предостави по-активна подкрепа на защитниците на правата на човека по света.

2.3.6. Комитетът насърчава Европейския парламент и Съвета да използват инструментите, които са на тяхно разположение, за да гарантират, че прилагат ефективно Хартата в работата си, със съдействието на Комисията и включването на съответните консултативни европейски органи в подготовката на законодателството. ЕИСК изразява готовност да участва в такъв междуинституционален диалог и работа.

2.4. Повишаване на осведомеността на хората за техните права съгласно Хартата

2.4.1. Комитетът очаква с нетърпение работата на Комисията по кампания за повишаване на осведомеността, насочена към по-добро информиране на хората за техните права съгласно Хартата, както и към кого да се обърнат, когато правата им са нарушени. Предвид значението и неотложността на тази мярка, би било полезно в тази стратегия да се уточнят допълнително целите, графикът, целевите групи, инструментите, партньорите и предложеният бюджет за тази кампания.

2.4.2. Кампанията за повишаване на осведомеността би трябвало да бъде предназначена да допълва други мерки. Препоръчваме да се започне работа с организациите на гражданското общество и органите на държавно равнище, включително с органите на съдебната власт, относно обучението, трансфера на добри практики и комуникацията с обществеността, след като бъде установен минимален институционален капацитет. Горните организации и органи могат да действат като ресурси, като помагат на хората да поставят защитата на основните си права в благоприятна социална и институционална среда.

2.4.3. В тази връзка кампаниите за повишаване на осведомеността следва да бъдат разработени, за да достигнат до онези, чиито основни права е най-вероятно да бъдат нарушени. Необходими са повече изследвания и консултации, за да се развие разбиране за прилагането на Хартата въз основа на риска и уязвимостта, които е по-вероятно да се срещнат в определени социални групи и регионални общности. Това би спомогнало за насочване на мерките, предприети от различни органи, а също така ще предостави информация за различни инициативи за консултации и участие.

2.4.4. ЕИСК насърчава Европейската комисия да организира дейности, свързани с Хартата, като част от своята Конференция за бъдещето на Европа и да постави въпросите, свързани с основните права, по-близо до гражданския и обществения дневен ред.

Брюксел, 10 юни 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 74. .

(2) В проучването „The response of civil society organisations to face the COVID-19 pandemic and the consequent restrictive measures adopted in Europe“ („Реакцията на организациите на гражданското общество за справяне с пандемията от COVID-19 и последващите ограничителни мерки, приети в Европа“) (2021 г.), ЕИСК очерта структурните предизвикателства, които разкри пандемията, и начина, по който реагираха организациите на гражданското общество.

(3) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 16.

(4) Малта постигна значителен напредък и се очаква скоро да създаде своя НИПЧ.

(5) Специално проучване на Евробарометър № 487b.

(6) Координацията на равнището на ЕС може да включва Европейската мрежа от национални институции по правата на човека (ENNHRI — ЕМНИПЧ), Европейската мрежа от органи за равенство (Equinet) и Европейската мрежа на омбудсманите (ENO). Ефективността на координацията на национално равнище може да се осигурява от основно ядро от национални институции.

(7) Парижките принципи на Организацията на обединените нации предоставят международните критерии, спрямо които НИПЧ могат да бъдат акредитирани от Международния координационен комитет на националните институции за насърчаване и защита правата на човека към ООН (GANHRI).