Предложение за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно насърчаването на укрепваща здравето физическа активност в различните сектори /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Физическата активност, включително редовните занимания със спорт и физически упражнения, е един от най-ефективните начини за поддържане на добра физическа и психическа форма, за борба с наднорменото тегло и затлъстяването и за предотвратяване на свързаните с тях състояния. Освен това участието в спортни и физически дейности е свързано и с други фактори като социално взаимодействие и приобщаване. Физическата активност е един от най-важните, определящи за здравето фактори в съвременното общество, като спортът е основополагащ елемент на всяка обществена политика, целяща повишаване на физическата активност. Многобройните ползи от физическата активност и упражнения през целия живот са добре документирани[1] и в по-общ план допринасят за качеството на живот, както се потвърждава и от Световната здравна организация (СЗО). Научните изследвания изтъкват ролята на спорта и физическата активност за развитието на децата и младежите[2] и водят до извода, че има положителна връзка между участието в спортни и физически дейности в младежките години и равнището на физическа активност в зряла възраст. Увеличават се и доказателствата за положителната връзка между физическите упражнения и психичното здраве, психичното развитие и когнитивните процеси[3]. В Съюза е установено, че равнището на физическа активност влияе положително на очакваната продължителност на живота, което означава, че в държавите с по-високи равнища на физическа активност по-често се наблюдава по-голяма средна продължителност на живота[4]. Обратно, липсата на физическа активност причинява редица вреди, сред които са преждевременната смърт, повишените равнища на наднормено тегло и затлъстяване, ракът на гърдата и на дебелото черво, диабетът и исхемичната болест на сърцето. През 2009 г. бе установено, че навсякъде по света в страните с високи доходи липсата на физическа активност е четвъртият по значимост рисков фактор за преждевременна смърт и заболявания, тъй като е причина за над 1 млн. смъртни случая само в европейския регион[5]. Според наличните доказателства здравословните проблеми, които причинява липсата на физическа активност, са свързани със значителни преки и непреки икономически разходи, дължащи се на болести и заболеваемост, отсъствия по болест и преждевременна смърт, особено като се има предвид бързото застаряване на европейските общества[6]. В рамките на различни проучвания са правени опити да се остойностят тези разходи. Така например в едно проучване, проведено за британското правителство, е изчислено, че разходите на Англия са в размер на малко над 3 млрд. евро на година, или 63 евро на глава от населението[7]. Предвид тези факти физическата активност е включена сред целите на световните мерки за контрол на незаразните заболявания[8]. В рамките на Съюза насърчаването на укрепващата здравето физическа активност (УЗФА) е въпрос, който се решава основно от държавите членки. С оглед на нарастващото разбиране за значението и ползите от физическата активност и за все по-голямата финансова тежест, която произтича от липсата на физическа активност, много публични органи започнаха да полагат повече усилия да насърчават УЗФА. През 2010 г. преобладаващата част от държавите членки отчетоха, че са въвели поне някакъв вид препоръки относно физическата активност, а много от тях са разработили и специални стратегии, с които насърчават и дават възможност на своите граждани да станат по-активни физически[9]. За тази цел бяха въведени специални мерки в различни области или сектори на политиката, и по-конкретно в областта на спорта, здравето, транспорта и образованието, като са налице много примери за добри практики, в които са включени съответните заинтересовани страни. В опит да подпомогне държавите членки Съюзът насърчава физическата активност чрез своите политики и финансови инструменти, по-конкретно в областта на спорта и здравето, и предостави на изработващите съответната политика ръководство на научна основа под формата на Насоки на ЕС за физическа активност[10]. Тези насоки бяха изготвени от група от 22 експерти от цяла Европа, които са представители на различни дисциплини и изразяват широк спектър от компетентни научни становища, и бяха утвърдени от министрите на спорта на държавите — членки на ЕС, през 2008 г. В насоките се повтарят препоръките на СЗО относно минималното равнище на физическа активност, набляга се на значението на междусекторния подход към УЗФА и се дават 41 конкретни насоки за действие. Още Бялата книга за спорта от 2007 г.[11] и Бялата книга от 2007 г. относно Стратегия за Европа по отношение на храненето, наднорменото тегло и здравословните проблеми, свързани със затлъстяването[12], подчертаха значението на УЗФА и помогнаха за засилване на дебата относно съответната политика и за обмена на добри практики. Въпреки че темата за насърчаването на УЗФА излиза на преден план и са налице инструменти на национално, европейско и международно равнище, нивото на физическата активност в Съюза все още е недопустимо ниско (напр. през 2010 г. 60 % от европейците отговориха, че правят физически упражнения или спортуват рядко или никога[13]). По данни на СЗО две трети от населението в зряла възраст в Съюза не покрива препоръчваните равнища на активност. Смята се, че в резултат на това всяка година липсата на физическа активност лишава европейците от средно над 8 млн. дни живот в добро здраве[14]. Макар че данните свидетелстват за огромни различия между отделните държави членки, повечето страни не са постигнали основната цел на политиката, а именно да се увеличи делът на гражданите, които покриват равнищата на УЗФА, препоръчани от СЗО и утвърдени в Насоките на ЕС за физическа активност. В рамките на целия ЕС политиките на държавите членки за насърчаване на УЗФА не са ефективни. Това положение не само противоречи на стратегията ,,Европа 2020“[15], в която се признава, че борбата с неравенството по отношение на здравето е необходима предпоставка за растеж и конкурентоспособност, но също така е несъвместимо със заявените амбиции на Съюза относно политиката в областта на спорта и здравето. Научните изследвания действително потвърждават, че в борбата с липсата на физическа активност е налице ,,потенциал за действие, базиран на разминаването между фактите и политиките“, и в резултат на това се отправят настоятелни призиви за политически действия по отношение на физическата активност като самостоятелен приоритет в областта на общественото здраве[16]. Причините защо не могат да се променят тенденциите, свързани с липсата на физическа активност, са основно слабостите в начина, по който се разработват и осъществяват политиките за насърчаване на УЗФА. Като се вземат предвид определените в научните инструменти критерии за ефективна политика за УЗФА, фактите, становищата на експертите и резултатите от консултациите потвърждават следните слабости: липсват достатъчно междусекторни подходи към УЗФА (в т.ч. сътрудничество между различните министерства и органи, които отговарят за УЗФА); общите и конкретните цели на политиките за УЗФА са неясни; и мерките за мониторинг и оценка на равнищата на УЗФА и политиките за УЗФА са недостатъчни. И наистина, надеждните данни са рядко налице, въпреки че са ценни за формулиране и прецизиране на политиката. Политиката за УЗФА едва започва да се оформя като самостоятелна и да бъде приемана като комплексна област на политиката, за която са необходими междусекторни мерки, като например тези, предвидени в Насоките на ЕС за физическа активност. Досега на политиката за физическата активност ѝ липсваха изявени застъпници, така че да получи съответното политическо признание[17]. Тъй като политиката за УЗФА е доста нова тема в програмите на правителствата[18], съществува необходимост от по-добро разбиране за определящите фактори за УЗФА, което е от основно значение за изработването на мерки за изменение на равнището на физическа активност, както и за институционалния капацитет за насърчаване на УЗФА. С оглед преодоляването на тази ситуация и вследствие на работата на експертите в процеса на изпълнение на Европейския работен план за спорта за периода 2011—2014 г.[19], както и на приноса на други области и експертни становища (напр. здраве и транспорт), през ноември 2012 г. в своите заключения относно насърчаването на УЗФА Съветът призова Комисията да внесе предложение за препоръка на Съвета, с която да се насърчава междусекторният подход въз основа на Насоките на ЕС за физическа активност и която да включва олекотена рамка за мониторинг. Успехът на инициативата в крайна сметка ще зависи в немалка степен от мобилизирането на съответните заинтересовани страни, особено на тези, които са най-пряко свързани с физическата активност и разполагат със сериозни преимущества, с помощта на които могат да достигнат до гражданите. Ето защо секторът на спорта, по-конкретно посредством дейностите, в които участват обикновените граждани и в които определящ е подходът ,,спорт за всички“, е участник с ключова роля за успеха на всеки опит за насърчаване на УЗФА. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Предложението е разработено въз основа на работата на Комисията и на държавите членки в процеса на изпълнение на работния план за спорта за периода 2011—2014 г. Съдържанието на предложението, в т.ч. и рамката за мониторинг, бяха тема на обстойни консултации с държавите членки, експертите, заинтересованите страни и широката общественост от най-различни сфери на живота, сред които спорта, здравето, образованието и транспорта. Със заинтересованите страни бяха проведени консултации на различни нива относно техните виждания за необходимостта от насърчаване на физическата активност в контекста на Съюза, както и относно обхвата на такива мерки. След съобщението относно спорта през януари 2011 г.[20], в което беше включена задачата да се обмисли такова едно предложение, Комисията редовно представяше своите планове и текущата си работа по тази инициатива пред лицата, отговарящи за изработване на политиката и заинтересованите страни и търсеше отзиви в рамките на различни форуми. В своята Резолюция относно европейското измерение в спорта от 2 февруари 2012 г. Европейският парламент призова Съюза и държавите членки да улеснят практикуването на спорт и да популяризират здравословния начин на живот с пълно използване на възможностите за спорт, като по този начин намалят разходите за здравеопазване[21]. Държавите членки подчертаха необходимостта от по-нататъшна обмяна на опит и добри практики на равнището на Съюза в областта на УЗФА и изразиха подкрепа за нова инициатива за политика на Съюза. Те потвърдиха, че срещат трудности в осигуряване участието на съответните сектори на национално равнище и че липсват надеждни данни, като същевременно подчертаха, че тежестта, произтичаща от събирането на данни, трябва да остане в ограничени размери. Заинтересованите участници от сферата на спорта, сред които не само спортното движение, но и свързаните със спорта организации, като например предприятията, произвеждащи спортни стоки, решително поощриха предприемането на по-нататъшни действия относно УЗФА на равнището на Съюза. Виждането, че Съюзът може да вземе участие в насърчаването на УЗФА, се споделя не само от институциите на Съюза, съществуващите в рамките на Съюза структури за сътрудничество в областта на спорта и здравето, експертите и заинтересованите участници от сферата на спорта, но и от голяма част от гражданите на Съюза, което се потвърждава и от проведената през 2010 г. онлайн консултация. Комитетът за оценка на въздействието даде своето положително становище относно проекта на оценката на въздействието на 7 декември 2012 г. Коментарите на Комитета са взети предвид във финалната версия на доклада от оценката на въздействието. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Правно основание В предложената инициатива се възприема целенасочен подход към УЗФА — една сравнително нова дисциплина, в която се наблюдава бърз напредък на науката и която съчетава, от една страна, физическата активност, тясно свързана със спорта и физическите упражнения, и от друга страна, общественото здраве. За да постигне целите от предложението и да подпомогне държавите членки в опитите им да насърчават УЗФА, Съюзът може да действа с помощта на две правни основания: членове 165 и 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по силата на които на Съюза се дава правомощие да подпомага действията на държавите членки. Член 165 гласи, че ,,Съюзът допринася за насърчаването на ролята на спорта в европейския живот“ и че действията на Съюза целят ,,развиване на европейското измерение в спорта“. Член 168 гласи, че ,,действията на Съюза [...] са насочени към подобряването на общественото здраве [...] [и предотвратяването] на източниците на опасност за физическото и психичното здраве“. По отношение и на двете области (спорт и обществено здраве) Договорът гласи, че за да постигне тези цели, Съветът, по предложение на Комисията, може да приеме препоръки. Освен това Договорът изрично позволява на Комисията ,,да предприема всякаква полезна инициатива“ за развитието на координацията между държавите членки във връзка с политиката в областта на общественото здраве, и по-конкретно ,,инициативи за установяване на насоки и показатели, организиране на обмен на най-добри практики и подготовка на елементите, необходими за периодично наблюдение и оценка“. Предложението за препоръка има за цел да се подпомогнат усилията на държавите членки в областта на насърчаването на УЗФА и да им се предостави подкрепа чрез осигуряването на рамка за мониторинг на техните политики. Целта на препоръката е укрепване на сътрудничеството и координацията на политиката между държавите членки и осигуряване на възможности за по-нататъшен обмен на добри практики в рамките на съответните структури, отговарящи за спорта и здравето на равнището на Съюза. В настоящата препоръка се зачитат основните права и се съблюдават принципите, признати от Хартата на основните права на Европейския съюз. Резюме на предложената инициатива В отговор на искането на Съвета в настоящата препоръка се определят главните елементи на последователни междусекторни политики на научна основа, чрез които се насърчава УЗФА, като целта е по този начин да се подпомогнат усилията на държавите членки да дадат възможност на гражданите си да станат (по-)активни физически. В препоръката е отразен очевидният факт, че за успеха на политиките за насърчаване на УЗФА е необходимо в основата им да е залегнал междусекторен подход. В нея се отчита обстоятелството, че макар държавите членки да имат общи цели и да зачитат основните права, те определят различни приоритети във връзка с УЗФА поради различните социални, икономически и културни условия и затова възприемат различни подходи в своите политики. Предвижда се координация на политиката на равнището на Съюза с цел подпомагане на усилията на държавите членки за разработване и изпълнение на ефективни политики за УЗФА. Рамката за мониторинг, включително и нейните показатели, изработени от експертите по УЗФА, е замислена като достатъчно гъвкав инструмент, който да направлява изработването на политики в този контекст. В приложения работен документ на службите на Комисията е описана подробно операционализацията на показателите и източниците на данни. В препоръката държавите членки се приканват: · да разработят национална стратегия и съответен план за действие, както и подходящи инструменти за насърчаване на УЗФА в различните сектори в съответствие с Насоките на ЕС за физическа активност; · да извършват мониторинг на равнището на физическа активност и на изпълнението на политиките за УЗФА, като използват рамката за мониторинг и показателите, посочени в приложението към препоръката, съгласно националните особености; · да работят в тясно сътрудничество помежду си и с Комисията, като обменят редовно информация и добри практики относно насърчаването на УЗФА в рамките на съответните структури на равнището на Съюза. В препоръката Комисията се приканва: · да подпомага държавите членки в усилията им да насърчават ефективно УЗФА и в разработването и изпълнението на политики, които отразяват Насоките на ЕС за физическа активност; · да подпомага създаването и функционирането на рамката за мониторинг, която се основава на съществуващите форми на мониторинг и събиране на данни в тази сфера; · да изготвя редовни доклади относно напредъка, постигнат в изпълнението на настоящата препоръка, като използва предоставената от държавите членки информация. Препоръката ще бъде насочена преди всичко към публичните органи в държавите членки, които отговарят за насърчаването на УЗФА, но в крайна сметка тя ще помогне посланието да стигне до широката общественост в Съюза (напр. децата, населението в трудоспособна възраст и гражданите в напреднала възраст), тъй като ще поощри изпълнението на междусекторните политики чрез създаване на възможности за занимания с физически дейности. За реализиране на инициативата ще бъде необходимо също така да се мобилизират заинтересованите страни, включително тези, които са най-пряко свързани с физическата активност, като например спортните организации. Субсидиарност Макар че държавите членки са тези, които отговарят за насърчаването на УЗФА и формулирането на политиките в областта на спорта и здравето, действията на Съюза могат да придадат значителна стойност в допълнение към това, което държавите членки могат да постигнат сами. Благодарение на Съюза политическият импулс за фокусирани действия във връзка с УЗФА може да набере нови сили. По-ефективните политики за УЗФА ще допринесат за други области на политиката, в които държавите членки са се споразумели да определят общи цели. Тъй като ще помогнат за понижаване на значителните социално-икономически разходи, произтичащи от липсата на физическа активност, и ще бъдат насочени към ключовите фактори, които допринасят за активния живот на възрастните хора и остаряването в добро здраве, за доброто здраве на трудещите се и в крайна сметка за по-високата производителност, тези политики ще подобрят способността на държавите членки да постигнат отнасящите се до растежа цели, заложени в стратегията ,,Европа 2020“. Те ще бъдат насочени също така към справянето с определящите фактори за неравенството по отношение на здравето, които Стратегията набелязва като предпоставка за растеж и конкурентоспособност. Усъвършенстваните политики за УЗФА ще отговорят и на отправените неотдавна от Съвета и Парламента призиви за мерки, чиято цел е да се поощрява поведението, свързано със здравословен начин на живот, включително физическата активност и спортуването, като средство за преодоляване на случаите на преждевременна смърт, заболеваемост и увреждания в Съюза. В Заключенията на Съвета относно УЗФА, приети през ноември 2012 г., тези искания са заявени още по-категорично. Направената наскоро оценка на изпълнението на Стратегията за Европа по отношение на храненето, наднорменото тегло и здравословните проблеми, свързани със затлъстяването, също подкрепя идеята за инициатива в областта на политиката на европейско равнище, тъй като насърчава Комисията да придаде по-голяма важност на зараждащите се инициативи, насочени към физическата активност[22]. В препоръката се набляга на засилената координация на политиката между държавите членки — под формата на обмяна на опит, учене на взаимна основа и разпространение на добри практики, — което изглежда особено полезно предвид съществуващите огромни различия между отделните държави членки по отношение на приоритета на УЗФА, на избрания подход и на националните механизми за координация на политиката. Подкрепата и координацията от страна на Съюза ще способстват за подобряване на капацитета на държавите членки да насърчават УЗФА в различните сектори и да формулират политики, които гарантират усъвършенствани мерки. Съюзът е в подходящата позиция да подсили разпоредбите за мониторинг и оценка на УЗФА и на политиките за УЗФА и така да помогне на държавите членки да проследяват тенденциите с течение на времето. Благодарение на рамката за мониторинг държавите членки ще получат фактическите данни, които ще обосноват необходимостта от по-целенасочени подходи към насърчаването на УЗФА. Предложението за препоръка доразвива съществуващите стратегии и инструменти, разработени на международно равнище, и по-специално Глобалната стратегия на СЗО относно хранителния режим, физическата активност и здравето от май 2004 г.[23], Глобалните препоръки от 2010 г., в които за хората в зряла възраст се препоръчва най-малко 150 минути физическа активност с умерена интензивност на седмица[24], и глобалния консенсус, постигнат от Асамблеята на Световната здравна организация на 27 май 2013 г. и представен в ,,Обща резолюция относно незаразните заболявания“[25]. В предложението се взема под внимание сътрудничеството, което се осъществява с Регионалното бюро на СЗО за Европа в рамките на Стратегията за Европа по отношение на храненето, наднорменото тегло и здравословните проблеми, свързани със затлъстяването, и на оценката от 2013 г. на тази стратегия[26]. Целта на предложението е да се усъвършенстват инструментите, разработени във връзка с мониторинга на физическата активност, и по-специално европейската база данни на СЗО относно храненето, затлъстяването и физическата активност (NOPA)[27]. Информацията и данните, които държавите членки следва да предоставят в тази връзка, в голяма степен са вече налице и събрани по линия на текущи проучвания или проекти; редица показатели вече се ползват. За събирането на данни ще се изискват повече усилия само по отношение на много малък брой показатели, и то най-вече в началната фаза на рамката за мониторинг. Очаква се това положение да се подобри с течение на времето и при нарастване на капацитета на държавите членки. Рамката за мониторинг следва да се прилага в тясно сътрудничество със СЗО и с подкрепата на експертите по УЗФА. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Трудно е да се изчисли бюджетът, който понастоящем е определен за политиките за УЗФА, тъй като разходите за насърчаване на УЗФА са разпределени между различните ресорни министерства и органи, НПО и частния сектор. Освен това не всички държави в Съюза водят еднакво подробна документация за разходите за УЗФА. Положението се усложнява допълнително поради факта, че по своето естество политиката за УЗФА е междусекторна, че много политики имат допирни точки с УЗФА и че за политиките, които насърчават УЗФА, това често не се явява главна цел. В крайна сметка именно държавите членки ще поемат разходите, свързани с прилагането на политиките за УЗФА, произтичащи от настоящата инициатива. Административните разходи, които държавите членки ще трябва да поемат, произтичат главно от изискванията за отчитане в контекста на олекотената рамка за мониторинг. Тези разходи ще бъдат малки още през първата година, а по-нататък ще намаляват, след като механизмът започне да функционира в пълна степен, тъй като служителите ще бъдат запознати с мониторинга, а с течение на времето на разположение ще има по-качествени данни[28]. Разходите, които ще бъдат за сметка на бюджета на Съюза, са свързани с въвеждането и функционирането на механизма за мониторинг, както и с предоставянето на подкрепа, под формата на изграждане на капацитет, на държавите членки при осъществяването на мониторинга. Тези разходи ще бъдат покрити по главата, посветена на спорта, от програмата „Еразъм+“ за периода 2014—2020 г[29]. Освен това от бюджета на Съюза ще бъдат покрити разходите за организиране на заседанията на експертните групи на равнището на Съюза. 2013/0291 (NLE) Предложение за ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА относно насърчаването на укрепваща здравето физическа активност в различните сектори СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 165 и 168 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, като има предвид, че: (1) Ползите от физическата активност и упражнения през целия живот са от първостепенно значение и включват понижен риск от сърдечносъдови болести и от някои видове ракови заболявания и диабет, по-добър мускулно-скелетен статус и контрол на телесното тегло, както и положително влияние върху развитието на психичното здраве и когнитивните процеси. Съгласно препоръките на Световната здравна организация (СЗО) физическата активност е важна за всички възрастови групи, но има особено голямо значение при децата, хората в трудоспособна възраст и хората в напреднала възраст. (2) Тъй като физическата активност е предпоставка за здравословния начин на живот и доброто здраве на трудещите се, тя допринася за постигането на ключовите цели, определени в стратегията ,,Европа 2020“[30], по-специално във връзка с растежа, производителността и здравето. (3) Макар че през последните години публичните органи в някои държави членки положиха по-големи усилия за насърчаване на укрепващата здравето физическа активност (наричана по-нататък ,,УЗФА“), липсата на физическа активност в Европейския съюз остава на недопустимо високо ниво. По-голямата част от европейците не са достатъчно активни физически, като 60 % никога не се занимават със спорт или физически упражнения, или го правят рядко[31]. Липсата на физическа активност в свободното време се наблюдава по-често сред групите с по-нисък социално-икономически статус. В момента няма данни, които да показват, че негативните тенденции в Съюза като цяло търпят промяна в положителна посока. (4) Установено е, че навсякъде по света в страните с високи доходи недостатъчната физическа активност е главният рисков фактор за преждевременна смърт и заболявания, тъй като е причина за около 1 млн. смъртни случая годишно само в европейския регион[32]. Вредите, които причинява липсата на физическа активност в Европейския съюз, са добре документирани, както и значителните преки и непреки икономически разходи, произтичащи от липсата на физическа активност и свързаните с нея здравословни проблеми, особено като се има предвид бързото застаряване на повечето общества в Европа. (5) Между отделните държави членки съществуват големи различия по отношение на равнището на физическата активност. В някои от тях е постигнат значителен напредък, що се отнася до нарастването на дела на гражданите, които отговарят на критериите за минимално равнище на препоръчвана физическа активност, но в много други няма такъв напредък или дори се наблюдава обратната тенденция. Оказа се, че сегашните политики не са ефективни и не могат да повишат равнището на физическата активност в Съюза като цяло. Съществен потенциал за извличане на поуки имат успешните подходи за разработване и прилагане на политики за УЗФА. (6) Редица области на политиката, и по-конкретно спортът и здравето, могат да допринесат за насърчаване на физическата активност и да разкрият нови възможности за гражданите на Съюза да станат физически активни. За да се използва този потенциал в пълна степен и съответно за да се повиши равнището на физическата активност, абсолютно необходимо е да се възприеме стратегически междусекторен подход за насърчаване на УЗФА, който включва участието на всички ресорни министерства, органи и организации. Наличието на повече и по-качествени данни за равнището на физическата активност и за политиките за насърчаване на УЗФА представлява основен елемент в подкрепа на този процес и се изисква за оценяване на политиката, насочено към разработването и прилагането на по-ефективна бъдеща политика. В значителна степен обаче такива данни липсват. (7) В Насоките на ЕС за физическа активност[33], утвърдени от министрите на спорта на държавите—членки на ЕС, по време на неофициалното им заседание през декември 2008 г. и одобрени от Съвета през ноември и декември 2012 г.[34], е застъпен междусекторен подход, обединяващ всички тематични области, които засягат насърчаването на УЗФА. До момента тези насоки продължават да се прилагат по нееднакъв начин в различните държави членки. (8) В съобщението ,,Развиване на европейското измерение в спорта“ от 2011 г.[35] бе отправен призив към Комисията и държавите членки, като се основават на Насоките на ЕС за физическа активност, да продължат работата по съставянето на национални насоки, като това включва преглед и процес на координация, и да обмислят предлагането на препоръка на Съвета в тази област. (9) В Резолюцията на Съвета относно европейски работен план за спорта за периода 2011—2014 г.[36] бе призната необходимостта от укрепване на сътрудничеството между Комисията и държавите членки в областта на спорта по няколко приоритетни теми, сред които и насърчаването на УЗФА. През юли 2012 г. експертна група ,,Спорт, здраве и участие“ изрази своята подкрепа за нова инициатива на Съюза за насърчаване на УЗФА. (10) В Заключенията на Съвета от 27 ноември 2012 г. относно насърчаването на укрепващата здравето физическа активност бе призната необходимостта от допълнителни действия на Съюзно равнището на Съюза и бе отправен призив към Комисията да представи предложение за препоръка на Съвета, включваща олекотена рамка за мониторинг въз основа на набор от показатели, която обхваща тематичните области на Насоките на ЕС за физическа активност, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА: (1) Държавите членки следва: – Да се стремят към ефективни политики за УЗФА чрез разработването на междусекторен подход, който обхваща области на политиката като спорт, здраве, образование, околна среда и транспорт, както е описано в Насоките на ЕС за физическа активност и в съответствие с националните особености. Това следва да включва: – приемането на национална стратегия за насърчаване на УЗФА, в която са взети предвид различните обществени групи и се зачитат принципите на недискриминация и равенство между жените и мъжете; – приемането на съответен план за действие; – Да извършват мониторинг на равнището на физическа активност и на политиките за УЗФА, като използват олекотената рамка за мониторинг[37] и показателите, посочени в приложението към настоящата препоръка, съгласно националните условия; – Да определят, в срок от шест месеца след приемане на настоящата препоръка, национални контактни звена за УЗФА, които ще подпомагат горепосочената рамка за мониторинг, и да уведомят Комисията за определянето на тези звена. На националните контактни звена за УЗФА по-конкретно ще бъде възложена координацията на процеса на предоставяне на данни относно физическата активност за целите на рамката за мониторинг; данните следва да бъдат подавани в съществуващата база данни на СЗО относно храненето и физическата активност (NOPA); националните контактни звена следва също така да съдействат за междуведомственото сътрудничество във връзка с политиките за УЗФА; – Да работят в тясно сътрудничество помежду си и с Комисията, като обменят редовно информация и най-добри практики относно насърчаването на УЗФА в рамките на съответните структури на Съюзно равнище, отговарящи за спорта и здравето, като основа за засилена координация на политиката. (2) Комисията следва да предприеме следните мерки: – Да подпомага държавите членки в приемането на национални стратегии, разработването на междусекторни подходи за политиката за УЗФА и изпълнението на съответните планове за действие, като улеснява обмена на информация и на добри практики, ефективното учене на взаимна основа, създаването на мрежа от контакти и набелязването на успешни подходи за насърчаване на УЗФА; – Да подпомага създаването и функционирането на рамката за мониторинг във връзка с УЗФА, която се основава на съществуващите форми на мониторинг и събиране на данни в тази сфера, като: – с помощта на учени експерти предоставя целенасочена подкрепа за изграждане на капацитет и обучение на националните контактни звена за УЗФА и при необходимост на други представители на съответните публични органи; – проучва възможността да се ползват събраните данни с цел евентуално да се изготвя европейска статистика[38] относно равнището на физическа активност веднъж на всеки две години; – подпомага СЗО в по-нататъшното развитие на свързаните с физическата активност аспекти на базата данни NOPA чрез адаптирането ѝ към рамката за мониторинг, представена в приложението към настоящата препоръка; – подпомага СЗО и осъществява тясно сътрудничество с нея във връзка с изготвянето и издаването на специфичните за всяка държава общи прегледи на УЗФА и с анализа на тенденциите, свързани с УЗФА; – Да изготвя доклади на всеки три години относно постигнатия напредък в изпълнението на настоящата препоръка, които се основават на информацията, предоставена по силата на договореностите за докладване, посочени в рамката за мониторинг, както и въз основа на други подходящи сведения за развитието и прилагането на политиката за УЗФА, които са предоставени от държавите членки; – Да направи оценка на изпълнението на препоръката на Съвета след шест години. Съставено в Брюксел на […] година. За Съвета Председател ПРИЛОЖЕНИЕ Предложени показатели за оценка на изпълнението на Насоките на ЕС за физическа активност (,,Насоки“) Тематични области на Насоките || Предложени показатели Международни препоръки и насоки за физическа активност (Насоки 1 и 2) || 1. Национална препоръка относно физическата активност за здраве 2. Хора в зряла възраст, изпълнили минималната препоръка на СЗО относно физическата активност за здраве 3. Деца и младежи, изпълнили минималната препоръка на СЗО относно физическата активност за здраве Междусекторен подход (Насоки 3—5) || 4. Национален механизъм за координация във връзка с насърчаването на УЗФА 5. Финансиране, определено специално за насърчаване на УЗФА ,,Спорт“ (Насоки 6—13) || 6. Национална политика и/или план за действие за ,,спорт за всички“ 7. Програма ,,Спортни клубове за здраве“ 8. Рамка в подкрепа на възможностите за по-широк достъп на групите с нисък социално-икономически статус до съоръжения за отдих или за упражнения 9. Целеви групи, към които е насочена националната политика за УЗФА ,,Здраве“ (Насоки 14—20) || 10. Наблюдение и надзор на физическата активност 11. Консултации относно физическата активност 12. Обучение по физическа активност в учебната програма на здравните специалисти ,,Образование“ (Насоки 21—24) || 13. Физическо възпитание в началните и средните училища 14. Схеми за насърчаване на физическата активност, свързани с училищата 15. УЗФА в обучението на учителите по физическо възпитание 16. Схеми, насърчаващи активното пътуване до училище ,,Околна среда, градоустройство, обществена безопасност“ (Насоки 25—32) || 17. Равнище на активност, свързана с колоездене/ходене 18. Европейски насоки за подобряване на инфраструктурата за физическа активност в свободното време ,,Работна среда“ (Насоки 33 и 34) || 19. Схеми, насърчаващи активното пътуване до работното място || 20. Схеми, насърчаващи физическата активност на работното място ,,Граждани в напреднала възраст“ (Насоки 35—37) || 21. Схеми, чрез които местната общност предприема действия за насърчаване на физическата активност при хората в напреднала възраст ,,Показатели/оценка“ (Насока 38) || 22. Национални политики за УЗФА, които включват план за оценка ,,Обществена осведоменост“ (Насока 39) || 23. Наличие на национална кампания за повишаване на обществената осведоменост относно физическата активност ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата: Предложение за Препоръка на Съвета относно насърчаването на укрепваща здравето физическа активност в различните сектори 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД[39] Образование и култура: Спорт / Бюджетен ред 15 01 02 11 1.3. Естество на предложението/инициативата ■ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност след пилотен проект/подготвителна дейност[40] ¨ Предложението/инициативата е във връзка с продължаване на съществуваща дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с дейност, пренасочена към нова дейност 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишни стратегически цели на Комисията, за чието изпълнение е предназначено предложението/инициативата Общата цел на настоящото предложение е да допринесе за едно по-здраво и по-продуктивно общество чрез повишаване на равнището на укрепващата здравето физическа активност (УЗФА) в ЕС. Оперативните разходи, които произтичат от предложената препоръка на Съвета, ще бъдат покрити по главата, посветена на спорта, от програмата „Еразъм+“ (вж. съответната законодателна финансова обосновка). Настоящата законодателна финансова обосновка се отнася само до разходите, свързани с предложената експертна група, т.е. административните разходи. 1.4.2. Конкретни цели и съответни дейности във връзка с УД/БД Конкретна цел: Експертната група има за цел: - да предоставя целенасочена подкрепа за изграждане на капацитет и обучение на националните контактни звена за УЗФА и при необходимост на други представители на съответните публични органи; - да подпомага СЗО в по-нататъшното развитие на свързаните с физическата активност аспекти на базата данни NOPA чрез адаптирането ѝ към рамката за мониторинг, представена в приложението към настоящата препоръка; - да подпомага СЗО и да осъществява тясно сътрудничество с нея във връзка с изготвянето и издаването на специфичните за всяка държава общи прегледи на УЗФА и с анализа на тенденциите, свързани с УЗФА. Съответни дейности във връзка с УД/БД: Дейност 15.05 във връзка с БД: Насърчаване и популяризиране на сътрудничеството в областта на младежта и спорта 1.4.3. Очаквани резултати и отражение Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/ целевите групи. Дейностите на експертната група ще доведат до следните резултати: - подкрепа за изграждане на капацитет и обучение на националните контактни звена за УЗФА и други съответни публични органи; - подпомагане на СЗО в по-нататъшното развитие на свързаните с физическата активност аспекти на базата данни NOPA; - подпомагане на СЗО във връзка с изготвянето и издаването на специфичните за всяка държава общи прегледи на УЗФА и с анализа на тенденциите, свързани с УЗФА. Разходите, които са обект на настоящата законодателна финансова обосновка, обхващат разходите за заседания на експертната група във връзка с препоръката, затова те представляват само административни разходи. Оперативните разходи се покриват по главата, посветена на спорта, от програма „Еразъм+“. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението - създаване и функциониране на рамка за мониторинг на УЗФА на ниво ЕС; - представяне на редовни доклади пред държавите членки относно УЗФА. 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.5.1. Нужди, които трябва да бъдат задоволени в краткосрочен или дългосрочен план? Що се отнася до експертната група, не е необходимо да се задоволяват някакви определени нужди. 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС Такава експертна група не може да бъде изградена без участието на ЕС. Както е обяснено в оценката на въздействието на инициативата, действията на ЕС могат да придадат значителна стойност в допълнение към това, което държавите членки могат да постигнат сами. Експертната група ще бъде основният орган, който ще обсъжда и ръководи изпълнението на препоръката, и форумът, където се извършва координацията на политиките относно насърчаването на УЗФА. 1.5.3. Изводи от подобен опит в миналото По линия на първия Европейски работен план за спорта, който бе приет от Съвета на ЕС през май 2011 г. и се отнася за периода 2011—2014 г., бяха създадени 6 експертни групи в областта на спорта. Една от тези групи — експертната група ,,Спорт, здраве и участие“ — имаше активна роля в процеса на генериране на идеите, залегнали в предложението на Комисията за препоръка на Съвета в областта на УЗФА. Поради това настоящата инициатива е пряк резултат от този опит и го доразвива. 1.5.4. Съвместимост и евентуална синергия с други съответни актове Настоящото предложение е в пълно съответствие с програма ,,Еразъм+“ и Европейския работен план за спорта, като и на двете места УЗФА е включена като приоритетна сфера на действие. 1.6. Срок на действие и финансово отражение ■ Предложение/инициатива с ограничен срок на действие – ¨ Предложение/инициатива в сила от [ДД/ММ]ГГГГ до [ДД/ММ]ГГГГ – ■ Финансово отражение от 2014 г. до 2020 г. ¨ Предложение/инициатива с неограничен срок на действие – Осъществяване с период на започване на дейност от ГГГГ до ГГГГ, – последван от функциониране с пълен капацитет. 1.7. Предвидени методи на управление[41] От бюджета за 2014 г. ■ Пряко управление от Комисията – ■ от нейните служби (ГД EAC) – ¨ от изпълнителните агенции; ¨ Споделено управление с държавите-членки ¨ Непряко управление чрез делегиране на задачи по изпълнението на: – ¨ трети държави или органите, определени от тях; – ¨ международни организации и техните агенции (да се уточни); – ¨ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд; – ¨ органите, посочени в членове 208 и 209 от Финансовия регламент; – ¨ публичноправни органи; – ¨ частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото предоставят подходящи финансови гаранции; – ¨ органи, уредени в частното право на държава членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции; – ¨ лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт. – Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“. Забележки 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Експертите ще провеждат заседания три пъти в годината. След всяко заседание ще се изготвя доклад. 2.2. Система за управление и контрол 2.2.1. Установени рискове — ще се прилагат стандартните правила на Комисията за управление на експертни групи. 2.2.2. Информация за изградената система за вътрешен контрол — ще се прилагат стандартните правила на Комисията за управление на експертни групи. 2.2.3. Прогноза за разходите и ползите от проверките и оценка на очакваното ниво на риска от грешки — ще се прилагат стандартните правила на Комисията за управление на експертни групи. 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита — ще се прилагат стандартните правила на Комисията за управление на експертни групи. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове · Съществуващи бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер […]Наименование…………………………….] || Многогод./едногод. ([42]) || от държави от ЕАСТ[43] || от държави кандидатки[44] || от трети държави || по смисъла на член 21, параграф 2, буква б) от Финансовия регламент || Общ финансов пакет ГД EAC 15.01.02.11 (заседания на експерти) || Едногод. || НЕ || НЕ || НЕ || НЕ · Поискани нови бюджетни редове — не е приложимо По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер […]Наименование…………………………….] || Многогод./едногод. || от държави от ЕАСТ || от държави кандидатки || от трети държави || по смисъла на член 21, параграф 2, буква б) от Финансовия регламент || […][XX.YY.YY.YY] || || НЕ || НЕ || НЕ || НЕ 3.2. Очаквано отражение върху разходите Разходите за оперативната част на инициативата се покриват по главата, посветена на спорта, от програмата „Еразъм+“ (бюджетен ред 15.02.03); настоящата законодателна финансова обосновка се отнася само за административните разходи. 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Функция от многогодишната финансова рамка || Номер || […][Наименование ……...………………………………………………… ГД || || || Година 2014 || Година 2015 || Година 2016 || Година 2017 || 2018 2019 2020 || ОБЩО  Бюджетни кредити за оперативни разходи || || || || || || || || Номер на бюджетния ред 15. || Поети задължения || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Плащания || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Плащания || (2а) || || || || || || || || Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми[45] || || || || || || || || Номер на бюджетния ред || || (3) || || || || || || || || ОБЩО бюджетни кредити за ГД <…> || Поети задължения || =1+1а +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Плащания || =2+2а +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || || || || || || || || Плащания || (5) || || || || || || || ||  ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми || (6) || || || || || || || || ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ <…> от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Плащания || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ако предложението/инициативата има отражение върху повече от една функция: не е приложимо  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || || || || || || || || Плащания || (5) || || || || || || || ||  ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми || (6) || || || || || || || || ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—4 от многогодишната финансова рамка (Референтна стойност) || Поети задължения || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Плащания || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Функция от многогодишната финансова рамка || 5 || „Административни разходи“ млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || || || Година 2014 || Година 2015 || Година 2016 || Година 2017 || 2018 2019 2020 || ОБЩО ГД EAC ||  Човешки ресурси || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Други административни разходи || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 ОБЩО ГД EAC || Бюджетни кредити || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || (Общо поети задължения = oбщо плащания) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || || || Година 2014 || Година 2015 || Година 2016 || Година 2017 || 2018 2019 2020 || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Плащания || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи – ■ Частта от предложението/инициативата, за която се отнася настоящата законодателна финансова обосновка, не налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи. Бюджетните кредити за оперативни разходи, които произтичат от предложението за препоръка, са включени в законодателната финансова обосновка за програма „Еразъм+“ (вж. по-горе). – ¨ Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу: Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Да се посочат целите и резултатите ò || || || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || ОБЩО РЕЗУЛТАТИ Вид[46] || Среден разход || Брой || Разходи || Брой || Разходи || Брой || Разходи || Брой || Разходи || Брой || Разходи || Брой || Разходи || Брой || Разходи || Общ брой || Общо разходи КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 1[47]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Резултат || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Резултат || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Резултат || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел №1 || || || || || || || || || || || || || || || || КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - Резултат || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел №2 || || || || || || || || || || || || || || || || ОБЩО РАЗХОДИ || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.3.1. Обобщение – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за административни разходи – ■ Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу: млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || Година 2014 || Година 2015 || Година 2016 || Година 2017 || 2018 2019 2020 || ОБЩО ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо Други административни разходи || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Извън ФУНКЦИЯ 5[48] от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо || Не е приложимо Други разходи с административен характер || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Междинен сбор извън ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ОБЩО || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Необходимите бюджетни кредити за човешки ресурси ще бъдат покрити от бюджетните кредити от ГД, които вече са определени за управлението на дейността и/или които са преразпределени в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения. 3.2.3.2. Очаквани нужди от човешки ресурси – ■ Предложението/инициативата не налага използване на човешки ресурси. – ¨ Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу: Оценката се посочва в еквивалент на пълно работно време || || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) ||  Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и временно наети лица) || || || XX 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията) || || || || || || || || XX 01 01 02 (Делегации) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Непреки научни изследвания) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Преки научни изследвания) || || || || || || ||  Външен персонал (в еквивалент на пълно работно време — ЕПРВ)[49] || || XX 01 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от ,,общия финансов пакет“) || || || || || || || || XX 01 02 02 (ДНП, МП, КНЕ, ПНА и МЕД в делегациите) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - в централата || || || || || || || || - в делегациите || || || || || || || || XX 01 05 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Непреки научни изследвания) || || || || || || || || 10 01 05 02 (ДНП, ПНА, КНЕ — Преки научни изследвания) || || || || || || || || Други бюджетни редове (да се посочат) || || || || || || || || ОБЩО || || || || || || || XX е съответната област на политиката или бюджетен дял. Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на ГД, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения. Описание на задачите, които трябва да се изпълнят: Длъжностни лица и временно наети лица || Външен персонал || 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка – ■ Предложението/инициативата е съвместимо(а) с настоящата многогодишна финансова рамка. – ¨ Предложението/инициативата налага препрограмиране на съответната функция от многогодишната финансова рамка. Обяснете какво препрограмиране е необходимо, като посочите съответните бюджетни редове и суми. – ¨ Предложението/инициативата налага да се използва Инструментът за гъвкавост или да се преразгледа многогодишната финансова рамка[51]. Обяснете какво е необходимо, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми. 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането – ■ Предложението/инициативата не предвижда съфинансиране от трети страни. – Предложението/инициативата предвижда съфинансиране съгласно следните прогнози: Бюджетни кредити в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || Общо Да се посочи съфинансиращият орган || || || || || || || || ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити || || || || || || || || 3.3. Очаквано отражение върху приходите – ■ Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите. – ¨ Предложението/инициативата има следното финансово отражение: – ¨ върху собствените ресурси – ¨ върху разните приходи млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Приходен бюджетен ред: || Налични бюджетни кредити за текущата финансова година || Отражение на предложението/инициативата[52] Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) Статия ………… || || || || || || || || За разните целеви приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове. Да се посочи методът за изчисляване на отражението върху приходите. [1] Те включват понижен риск от сърдечносъдови болести, от някои видове ракови заболявания и диабет тип 2, по-добър мускулно-скелетен статус и контрол на телесното тегло. Вж. например ,,The Lancet“, том 380, брой 9838, стр. 219—229, 21 юли 2012 г. [2] Health at a glance: Europe 2012 (,,Здравето накратко: Европа 2012 г.“), ОИСР. [3] Physical Activity Guidelines Advisory Committee Report 2008, U.S. Department of Health and Human Services (Доклад за 2008 г. на Консултативния комитет по насоките за физическа активност, Министерство на здравето и социалните услуги на Съединените американски щати). [4] Global Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major Risks (,,Световни рискове за здравето, смъртност и заболеваемост, дължащи се на подбрани значителни рискове“), СЗО, 2009 г. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Доказателствата, получени в резултат на проведени в държавите членки проучвания, са включени в оценката на въздействието, която придружава настоящия документ. [7] Game Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity objectives (,,Планът на играта: стратегия за осъществяване на целите на правителството относно спорта и физическата активност“), http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. В една по-нова научна публикация бяха посочени по-големи годишни преки разходи за здравни грижи и непреки разходи на глава от населението (в Австралия, Швейцария и САЩ), дължащи се на липсата на физическа активност, и също така бе отбелязано, че понастоящем е трудно да се направи сравнение с мащаба на икономическите последствия, произтичащи от физическата активност. Поредица ,,Lancet“: "The pandemic of physical inactivity: global action for public health" (,,Пандемията, свързана с липсата на физическа активност: световни мерки за обществено здраве“), том 380, брой 9838, стр. 219—229, 21 юли 2012 г. [8] Политическа декларация от срещата на високо равнище на Общото събрание на ООН относно превенцията и контрола на незаразните заболявания (Резолюция 66/2), 2011 г., и последващи действия, договорени на 66-та асамблея на Световната здравна организация, май 2013 г., Женева. [9] Работен документ: Table to track the implementation of the EU Physical Activity Guidelines (,,Таблица, проследяваща изпълнението на Насоките на ЕС за физическа активност“), http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] ,,Насоки на ЕС за физическа активност: Препоръчителни политически действия в помощ на физическа активност за укрепване на здравето“, октомври 2008 г.; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_bg.pdf [11] Европейска комисия: Бяла книга за спорта, COM(2007) 391 окончателен, 11.7.2007 г. [12] Европейска комисия: Бяла книга относно Стратегия за Европа по отношение на храненето, наднорменото тегло и здравословните проблеми, свързани със затлъстяването, COM(2007) 279 окончателен, 30.5.2007 г. [13] Европейска комисия: Специално издание на Евробарометър № 334, Sport and Physical Activity (,,Спорт и физическа активност“), март 2010 г. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Европейска комисия: „Европа 2020 — Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, COM(2010) 2020 окончателен, 3.3. 2010 г. [16] Сп. ,,The Lancet“, том 380, брой 9838, стр. 219—229, 21 юли 2012 г. [17] ,,В сферата на физическата активност науката за начините на промяна на поведението на отделната личност остави на заден план опитите да се постигне разбиране за истинската промяна в цялото население. Поради този дисбаланс във фокуса към структурните и системните промени, които са необходими в различните сектори с цел насърчаване на физическата активност сред населението, (…) все още не е подходено систематично. (…) Подобна ситуация се наблюдаваше в борбата с тютюнопушенето, при която отговорността първоначално беше носена изцяло от отделните лица. Когато кръгозорът се разшири и бе призната и отговорността на обществото, последваха мерките, насочени към цялото население, и изменението на броя на пушачите.“ Сп. ,,The Lancet“, том 380, брой 9838, стр. 219—229, 21 юли 2012 г. [18] Това се потвърждава inter alia от наскоро направен сравнителен преглед, според който изработването на национални документи относно политиката за физическата активност в Европа е започнало едва през последните години, с няколко по-значителни изключения. Вж. Daugbjerg et al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents (,,Насърчаване на физическата активност в Европейския регион: анализ на съдържанието на 27 национални документа относно политиката“), сп. ,,Journal of Physical Activity and Health“, 2009 г., бр. 6, стр. 805—817. [19] Резолюция на Съвета относно европейски работен план за спорта за периода 2011—2014 г., OВ C 162, 1.6.2011 г. [20] Европейска комисия: Съобщение ,,Развиване на европейското измерение в спорта“, COM(2011) 12 окончателен, 18.1.2011 г. [21] Резолюция на Европейския парламент от 2 февруари 2012 г. относно европейското измерение в спорта (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] Глобална стратегия на СЗО относно хранителния режим, физическата активност и здравето, http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf [24] Глобални препоръки на СЗО относно физическата активност за здраве, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] Вж. бележка под линия 22. [27] База данни NOPA на СЗО, URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] В оценката на въздействието (приложение V) е изчислен средният размер на разходите за държава членка. [29] В оценката на въздействието (приложение V) са изчислени общите разходи за бюджета на Съюза. В рамките на подготвителното действие в областта на спорта за 2013 г. Комисията, в сътрудничество със СЗО, проучва начини, по които да подпомага дейностите на държавите членки, свързани с мониторинга на разработването и изпълнението на политиките за УЗФА. [30] COM(2010) 2020. [31] Европейска комисия: Специално издание на Евробарометър № 334, Sport and Physical Activity (,,Спорт и физическа активност“), март 2010 г. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_bg.pdf [34] Заключения на Съвета относно насърчаването на укрепваща здравето физическа активност — вж. следния линк: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf ; Заключения на Съвета — ,,Остаряване в добро здраве до края на живота“, вж. следния линк: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf [35] COM(2011) 12 окончателен. [36] ОВ C 162, 1.6.2011 г. [37] В рамката за мониторинг е определен минималният набор изисквания за отчитане, касаещи общите аспекти на насърчаването на УЗФА, по които могат да вземат отношение всички държави членки. Тази рамка за мониторинг е описана по-подробно в работния документ на службите на Комисията, който придружава настоящата препоръка. [38] Вж. Решение на Комисията от 17 септември 2012 г. относно Евростат (2012/504/ЕС): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:BG:PDF. [39] УД: управление по дейности; БД: бюджетиране по дейности. [40] Съгласно член 54, параграф 2, буква а) или б) от Финансовия регламент. [41] Подробности във връзка с методите на управление и позоваванията на Финансовия регламент могат да бъдат намерени на уебсайта BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Многогод. = многогодишни бюджетни кредити / едногод. = едногодишни бюджетни кредити. [43] ЕАСТ: Европейска асоциация за свободна търговия. [44] Държави кандидатки и, ако е приложимо, държави потенциални кандидатки от Западните Балкани. [45] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки научни изследвания, преки научни изследвания. [46] Резултатите са продуктите и услугите, които ще бъдат доставени (напр. брой финансирани обмени на учащи се, дължина на построените пътища в километри и т.н.). [47] Съгласно описанието в част 1.4.2. „Конкретни цели…“. [48] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки научни изследвания, преки научни изследвания. [49] ДНП = договорно нает персонал; МП = местен персонал; КНЕ = командирован национален експерт; ПНА = персонал, нает чрез агенции за временна заетост; МЕД = младши експерт в делегация. [50] Подтаван за външния персонал, покрит с бюджетните кредити за оперативни разходи (предишни редове „BA“). [51] Вж. точки 19 и 24 от Междуинституционалното споразумение (за периода 2007—2013 г.). [52] Що се отнася до традиционните собствени ресурси (мита, налози върху захарта), посочените суми трябва да бъдат нетни, т.е. брутни суми, от които са приспаднати 25 % за разходи по събирането.