Някои заинтересовани страни подчертават, че би трябвало да се предотвратяват промените с обратна сила в схемите за подпомагане. Посочени са и други важни елементи във връзка с инвестиционната стабилност. Те включват отстраняването на административните препятствия, по-нататъшно интегриране в пазара и засилен режим за защита на инвестициите, отиващ отвъд посоченото в Договора за Енергийната харта. Редица респонденти настояват също, че е необходимо да се осигури бързо прилагане на преработената директива, много преди 2021 г., за да бъдат подадени навременни политически сигнали, както и да се осигури ясна перспектива за инвеститорите.

Няколко държави членки изтъкнаха по-специално, че е необходимо да бъде гарантирано правото на държавите членки да избират своя енергиен микс и да развиват избраните от тях технологии за ВЕИ, напр. по причини във връзка с диверсификацията, особено що се отнася до съставянето на схемите за подпомагане. Те изтъкнаха също, че пазарното интегриране на ВЕИ трябва да бъде организирано по координиран начин и не може да бъде оставено само на фрагментирани процедури, зависещи от индивидуалните графици за уведомяване от страна на държавите членки.

И накрая, но не на последно място, наличието на силна правна рамка, залегнала в Директивата относно енергията от възобновяеми източници, се смята за ключово условие за постигане на целта за 2030 г. за поне 27-процентен дял на ВЕИ. Мнозинството от респондентите подкрепят въвеждане на превантивни мерки за да не се получи изоставане при изпълнението на целта, но виждат също и необходимост от корективни действия в случай на необходимост. Някои заинтересовани страни, като например енергийни регулатори, изтъкват нуждата от осигуряване на съгласуваност на всякакви допълнителни мерки с националните схеми за подпомагане.

При публичната консултация бе изтъкнато, че основните препятствия за увеличаване на дела на ВЕИ в транспорта включват, inter alia, липсата на политическа рамка за периода след 2020 г., продължителния дебат относно устойчивостта на производството на биогоривата и високите цени на електрическите автомобили. Голямото мнозинство от респондентите посочиха също, че евентуално действащо в целия ЕС задължение за включване на алтернативни горива би било ефективна или дори много ефективна мярка за увеличаване на консумацията на устойчиво произведени горива от ВЕИ в транспортния сектор на ЕС и за увеличаване на разпространението на електрически автомобили.

В допълнение към това, на Електроенергийния регулаторен форум, състоял се във Флоренция на 13 — 14 юни 2016 г. с участието на държави членки, национални регулатори и ключови заинтересовани страни, бе направен изводът, че рамката за ВЕИ през периода след 2020 г. следва да се базира на засилено пазарно устройство, подходящо за цялостно интегриране на ВЕИ, и на силен ценови сигнал за въглеродните емисии, постигнат чрез укрепване на Схемата за търговия с емисии, както и че специфичното подпомагане в областта на ВЕИ, провеждано когато и ако е необходимо, следва да се прави чрез пазарни механизми и при минимално изкривяване на пазара. За тази цел Форумът препоръча на Комисията да разработи общи правила за схемите за подпомагане като част от преразглеждането на Директивата относно енергията от възобновяеми източници, които да улеснят прилагането на пазарен и по-регионализиран подход към ВЕИ.

Публичната консултация относно устойчивото производство на енергията от биомаса показа различие в мненията относно ползите и рисковете от енергията от биомаса, както и относно необходимостта от нова политика на ЕС. При все това голямо мнозинство от респондентите посочи, че основната цел на политиката за устойчивост във връзка с биомасата е смекчаването на въздействието върху климата.

Няколко публични власти и публични предприятия, както и производители на биогорива и нетранспортни течни горива от биомаса и горскостопански предприятия, а също и редица държави членки посочиха, че те предпочитат базовия сценарий, т.е. без допълнителни изисквания на ЕС във връзка с устойчивостта. Една от основните посочени причини е съществуването на друго законодателство, което обхваща потенциалните рискове във връзка с енергийното използване на биомасата, а също и рискът от прекомерно административно натоварване.

От друга страна, много производители и потребители в областта на енергията от биомаса в ЕС, както и няколко държави членки, подкрепят предприемане на допълнително действие на ЕС за разширяване на обхвата на въведените от ЕС критерии за устойчивост и по отношение на биомасата, използвана за отопление/охлаждане и в електроенергетиката. Едно неотдавнашно становище на Постоянния комитет по горите на ЕС, който е консултативната група за законодателните действия в областта на горското стопанство, е в подкрепа на варианта за въвеждане на базиращи се на риска критерии за устойчивост за горскостопанската биомаса.

Въвеждането на изисквания относно ефективността на преобразуването на биомаса в енергия се подкрепя от редица заинтересовани страни, по-специално от консумиращи дървесина промишлени предприятия, включително производители на целулоза и хартия, както и от екологични неправителствени организации. Неправителствените организации подкрепят също въвеждането на лимит за общото използване на енергия от биомаса, както и ограничения за някои суровини или източници, а също и екологични и социални изисквания във връзка с добива на биомаса.

По принцип заинтересованите страни поискаха да се прилага последователност на третирането при налагане на мерки, отнасящи се за конкретни суровини, независимо от тяхната крайна употреба: Това означава например, че правилата следва да са едни и същи за селскостопанска биомаса, използвана съответно или за производство на биогорива, или за производство на биогаз за отопление или генериране на електроенергия.

3.3.Събиране и използване на експертиза

Следните основни проучвания бяха поръчани на външни изпълнители:

Study on the impact assessment for a new Directive mainstreaming deployment of renewable energy and ensuring that the EU meets its 2030 renewable energy target (Проучване за оценка на въздействието на нова директива за насърчаване на реализациите на ВЕИ и осигуряване на постигане от ЕС на неговата цел за 2030 г. в областта на ВЕИ) — ECN, Oeko Institute, Eclareon, REBEL, SUER, BBH.

Study on Technical Assistance in Realisation of the 2016 Report on Renewable Energy, in preparation of the Renewable Energy Package for the Period 2020-2030 in the European Union (Проучване относно техническа помощ за реализация на доклада от 2016 г. относно ВЕИ, в подготовка на пакета от документи относно енергията от ВЕИ в ЕС за периода 2020 — 2030 г.) — Öko-Institut, E3-Modelling, Observ’ER, COWI.

Supporting investments into renewable electricity in context of deep market integration of RES-e after 2020: Study on EU-, regional- and national-level options (Подпомагане на инвестиции за електропроизводство от ВЕИ в контекста на неговото дълбоко интегриране в пазара в периода след 2020 г.: Проучване на вариантите на европейско, регионално и национално равнище) - Cambridge Economic Policy Associates (CEPA).

Study on the sustainable and optimal use of biomass for energy in the EU beyond 2020 (Проучване относно устойчивото и оптимално използване на биомасата за енергийни цели в ЕС в периода след 2020 г.) – PricewaterhouseCoopers, Vito, TU Wien, Utrecht University, INFRO, Rutter Soceco.

Carbon impacts of biomass consumed in the EU (Въглеродни въздействия на консумираната в ЕС биомаса) — Forest Research UK, VTT, North Energy, Alterra.

Study on impacts on resource efficiency on future EU demand for bioenergy (Проучване на въздействията върху ресурсната ефективност на бъдещото потребление в ЕС на енергия от биомаса), IISA, Idufor, EFI, Oeko Institute, IEEP.

3.4.Оценка на въздействието

В придружаващата настоящото предложение оценка на въздействието (ОВ) не е представен набор от предпочетени варианти, а е направен подробен анализ на всеки вариант за разглежданата политика при постепенно увеличаване на въздействието — като се започва от сценария на обичайната практика (Вариант 0), включващ продължаване на националните мерки, но без допълнително действие на равнището на ЕС, и се стига до алтернативни сценарии, включващи в по-голяма степен мерки, които обхващат целия ЕС в петте разгледани по-долу области.