ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 13.4.2011 
SEC(2011) 483 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Във връзка  със 
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
относно  осъществяването  на засилено  сътрудничество  в областта  на създаването  
на единна  патентна  защита  
и  
Предложение  за  
РЕГЛАМЕНТ  НА  СЪВЕТА  
относно  осъществяването  на засилено  сътрудничество  в областта  на създаването  
на единна  патентна  защита  по отношение  на приложимите  разпоредби  за превод  
{COM(2011) 215 окончател eн} 
{SEC(2011) 482 окончател eн}  
 
BG 1   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Патентите  са важно  средство  за стимулиране  на икономическия  растеж  посредством  
иновации . Инвестициите  в научноизследователска  и развойна  дейност  (НРД ) възлизат  
на 1,9 % от БВП  в ЕС1, като съществуването  на добре  функционираща  патентна  
система  е основен  фактор , за да могат  тези инвестиции  да допринесат  за растежа  на 
икономиката .  
Към днешна  дата обаче  патентната  защита  в Европа  остава  разпокъсана . Изграждането  
на икономика , основана  на знанието  и иновациите , се отчита  като приоритет  както  в 
стратегията  „Европа  2020“2, така и в Акта  за единния  пазар3. И двете  инициативи  целят  
подобряване  на рамковите  условия  за иновации  от страна  на бизнеса  чрез създаване  на 
единна  патентна  защита  в държавите -членки  на ЕС (по долу  „държавите -членки “).  
Въпреки  широко  застъпеното  мнение , че отсъствието  на единна  патентна  защита  се 
отразява  неблагоприятно  на конкурентоспособността  на европейския  бизнес , през 
декември  2010 г. Съветът  по конкурентоспособността  успя  единствено  да потвърди4 
съществуването  на непреодолими  трудности , които  в обозримо  бъдеще  правят  
невъзможно  установяването  на такава  защита  в целия  ЕС. Тази  декларация  бе 
последвана  от молба , отправена  от 12 държави -членки , за установяване  на засилено  
сътрудничество  в областта  на единната  патентна  защита . Впоследствие  Комисията  
представи  на Съвета  предложение5 за разрешаване  на засиленото  сътрудничество , 
което  бе последвано  от молба , отправена  от други  13 държави -членки , желаещи  да 
участват  в това сътрудничество . На 15 февруари  Европейският  парламент  даде  своето  
съгласие  за започването  на засилено  сътрудничество6 и на 10 март  Съветът  по 
конкурентоспособността  прие  решение  за разрешаване7. Следователно  в доклада  за 
оценка  на въздействието  трябва  да бъдат  взети  предвид  условията , установени  в 
решението  за разрешаване  на Съвета . И накрая , в настоящата  оценка  на въздействието  
не се разглежда  единната  система  за решаване  на патентни  спорове , която  се разработва  
паралелно  и ще бъде  обект  на друг  правен  инструмент . Комитетът  за оценка  на 
въздействието  излезе  с положително  становище  на 25 февруари  2011 г. 
2. КОНТЕКСТ  — СЪЩЕСТВУВАЩИТЕ  ПАТЕНТНИ  СИСТЕМИ  В ЕВРОПА  
В ЕС патентна  защита  може  да бъде  получена  или чрез националните  патентни  
ведомства  на държавите -членки , или чрез Европейското  патентно  ведомство  (ЕПВ ). 
Ако заявителят  поиска  „европейски  патент “, заявлението  се обработва  от ЕПВ  съгласно  
процедурите , посочени  в Европейската  патентна  конвенция  (ЕПК )8. Посредством  ЕПК  
бяха  установени  централизирани  процедури  за проучване , проверка  и предоставяне  на 
                                                 
1 По данни  на Евростат  за 2008 г. 
2 COM(2010) 2020. 
3 COM(2010) 608 окончателен /2. 
4 Прессъобщение  17668/10. 
5 COM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Решение  2011/167/ ЕС на Съвета  от 10 март  2011 г. за разрешаване  на засилено  сътрудничество  в 
областта  на създаването  на единна  патентна  защита  (ОВ L 76, 22.3.2011 г., стр. 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html .  
 
BG 2   BG европейски  патенти  на английски , френски  или немски  език. Предоставеният  и 
публикуван  патент  обаче  не поражда  автоматично  действие . Той трябва  да бъде  първо  
валидиран  в държавите , в които  патентопритежателят  търси  защита , т.е. европейският  
патент  трябва  да бъде  „преобразуван “ в национални  патенти . 
3. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Процедурата  за проучване , проверка  и предоставяне  на европейски  патенти  
функционира  добре  и среща  широка  подкрепа  сред  заявители  от Европа  и трети  страни . 
В допълнение  към тази стандартизирана  процедура  обаче  съществуват  задължителни  
процедури , които  са сложни , несъгласувани  и създават  излишни  разходи  за бизнеса . В 
настоящата  оценка  на въздействието  се разглеждат  проблемите  и евентуалните  
решения  през периода  след  предоставянето  на патентната  защита . 
3.1. Проблем  1: Високи  разходи , свързани  с превода  и публикуването  на 
патентите  
Към приложимите  национални  изисквания  след  издаването  на европейски  патент  
спадат  превод , такси  за публикуване  и формални  изисквания  за подаване  на редица  
документи . Ако патентопритежателят  не спази  някое  от тях, европейският  патент  се 
счита  ab initio  за нищожен  в тази държава . Към посочените  разходи  се прибавят  и 
таксите  на патентните  адвокати . 
Въпреки  че с Лондонското  споразумение9 бяха  намалени  разходите , свързани  с 
изискванията  за валидиране  в някои  държави -членки , съвкупните  разходи  за 
валидирането  в 3 държави -членки  (DE, FR, UK) възлизат  на 680 EUR; те достигат  
12 500 EUR и над 32 000 EUR, ако патентът  бъде  валидиран  съответно  в 13 държави -
членки  и в целия  ЕС. Действителните  разходи  за валидиране  в ЕС се оценяват  на около  
193 милиона  EUR годишно . 
3.2. Проблем  2: Различия  по отношение  на поддържането  на патентите  в 
държавите -членки  
Патентопритежателят  трябва  всяка  година  да плаща  такси  за подновяване  във всяка  
страна , в която  патентът  е валидиран . При неплащане  на тези такси  патентът  се 
прекратява  и става  обществено  достояние . Таксите  за подновяване  в държавите -членки  
се отличават  значително  по своя размер . Освен  това съществуват  редица  допълнителни  
разпоредби  на националното  право , които  ненужно  затрудняват  поддържането  на 
патенти  в няколко  държави -членки . Плащането  на таксите  става  в различни  срокове  и 
все още не навсякъде  по банков  път; в някои  държави  ангажирането  на патентен  
адвокат  е задължително  и често  комуникацията  с националните  патентни  ведомства  
може  да се осъществява  единствено  на местния  език. Смята  се, че съвкупните  разходи  
за техническото  обслужване  на плащанията  могат  да достигнат  61—81,2 млн. EUR. за 
срок  от десет  години . 
                                                 
9 Споразумение  за прилагането  на член  65 от ЕПК , („Лондонско  споразумение “), прието  през 
октомври  2000 г. (OJ EPO 2001, 550 ). 
 
BG 3   BG 3.3. Проблем  3: Сложност  на административната  процедура  по регистриране  
на прехвърляния , лицензии  и други  права  
Патентите  могат  да улеснят  сключването  на сделки  на технологичните  пазари : те могат  
да бъдат  купувани  и продавани  като документи  за собственост  или по-често  — като 
предмет  на лицензионни  договори . Прехвърлянията  и правата  биват  регистрирани  в 
националните  регистри  на патентите  на страните , в които  патентът  е валидиран . В 
повече  от половината  държави -членки  подобна  регистрация  налага  ангажирането  на 
лицензиран  представител . Освен  допълнителните  процедурни  такси , начислявани  в 
държавите -членки , разходите  по регистрацията  на патент , валиден  в 5 страни , може  
допълнително  да достигнат  2000—2500 EUR. Освен  това съществуват  различни  
изисквания  относно  видове  документи , сертификати  и т.н., които  трябва  да бъдат  
представяни  пред  регистъра  на патенти . 
3.4. Следствие : Скъпоструваща  патентна  защита  в рамките  на целия  ЕС 
В резултат  достъпът  до цялостна  патентна  защита  в Европа  е толкова  скъп  и сложен , че 
за много  инвеститори  и дружества  тя остава  недостъпна . Особено  МСП  често  
прибягват  до методи  за неофициална  защита  на своите  иновации  (т.е. поверителност ).  
Но дори  и да бъдат  заявени  и издадени , европейските  патенти  обикновено  биват  
валидирани  само  в няколко  страни , избрани  от патентопритежателят . Понастоящем  
европейските  патенти  биват  валидирани  средно  в 5 държави -членки10. През  последните  
15 години  броят  на валидиранията  намалява11. Освен  това тежестта  и сложността  на 
административната  процедура  по поддържане  на патентите  и регистрирането  на 
правата  и лицензиите  предизвикват  излишни  разходи  за инвеститорите  и бизнеса , 
включително  за търсещите  информация  за патентите . 
Разпокъсаността  на патентната  защита  води  също  до затруднено  прилагане  на 
патентните  права . При внасянето  на стоки  в ЕС през държава -членка , в която  патентът  
не е в сила , патентопритежателят  не може  да разчита , че Митническият  кодекс  на ЕС 
ще служи  като предпазна  преграда  за стоките , за които  се подозира ,че са в нарушение  
на патента12.  
Описаната  по-горе ситуация  предизвиква  значителни  нежелани  последствия  за 
функционирането  на вътрешния  пазар . Освен  че служи  като предпоставка  за 
разпокъсаността  на пазара , тя има отрицателно  въздействие  върху  иновациите , растежа  
и конкурентоспособността  на европейските  предприятия .  
4. СУБСИДИАРНОСТ   
В член  118 от ДФЕС  е предвидено  правното  основание  за създаването  на европейски  
права  върху  интелектуалната  собственост  с цел гарантиране  на еднаква  защита  в целия  
Съюз  и съответните  езикови  разпоредби . Решението  на посочените  по-горе проблеми  
може  да бъде  намерено  единствено  на равнище  на ЕС посредством  драстично  
                                                 
10 Проучване  на разходите  по издаване  на патенти , Roland Berger Market Research, август  2004 г. 
11 Икономически  анализ  на разходите  и ползите  на патента  на Общността , van Pottelsberghe, 
Danguy, 2009 г.  
12 Регламент  (EО) № 1383/2003 на Съвета  (ОВ L 196, 2.8.2003 г., стр. 7—14).   
 
BG 4   BG ограничаване  на административните  изисквания  и изискванията  за превод  спрямо  
настоящия  режим . Необходимо  е действие  от страна  на ЕС, тъй като без правен  
инструмент  на Съюза  държавите -членки  не биха  могли  да гарантират  в достатъчна  
степен  свързаните  с патенти  правни  последици , които  да бъдат  съгласувани  в няколко  
държави -членки . При анализирането  на вариантите  бе отчетен  принципът  на 
пропорционалност . 
5. ЦЕЛИ 
Въз основа  на определените  проблеми  основните  цели  на настоящото  предложение  са 
подобряване  на функционирането  на единния  пазар  и укрепване  на растежа  и 
иновациите . Тези  цели  биха  могли  да бъдат  постигнати  чрез оптимизиране  на достъпа  
на МСП  до патентна  защита , като се разшири  обхватът  на валидиранията  и 
разпространението  на знания  (специфични  цели ). 
Горните  цели  могат  да бъдат  постигнати  единствено  чрез понижаване  на съвкупните  
разходи  за патентна  защита  в Европа , конкретно  чрез намаляване  на разходите  за 
превод  и публикуване , опростяване  на процедурите  по поддържане  на патентите  
(подновяване ) и по регистриране  на прехвърлянията , лицензиите  и другите  права .  
6. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  И АНАЛИЗ  
Вариантите  на политика  бяха  оценявани  по следните  критерии : ефективност , 
икономии , опростяване  и политическа  осъществимост . Държавите -членки , които  
поискаха  от Комисията  да предложи  засилено  сътрудничество  в областта  на единната  
патентна  защита , обаче  също  посочиха  желания  обхват  и цели  на това сътрудничество . 
Тези  предварителни  условия  трябва  да бъдат  отчетени  при разглеждането  на 
вариантите .  
6.1. Вариант  1 (базов  сценарий ) — Комисията  не предприема  никакви  
действия  
При този сценарий  ще бъде  запазена  сегашната  патентна  система  в ЕС. Единственото  
подобрение  би било  присъединяването  на повече  държави -членки  към Лондонското  
споразумение . Присъединяването  обаче  е не само  доброволно , но представлява  
продължителен  и сложен  процес . Този  сценарий  е неефективен , тъй като той не би 
премахнал  слабостите  на сегашната  европейска  патентна  система . Той няма  да доведе  
до намаляване  на разходите  или опростяване , тъй като трудности , свързани  с 
валидирането , подновяването  и регистрирането , ще продължат  да съществуват . И 
накрая , този вариант  не съответства  на политическите  ангажименти  на Комисията  и 
Съвета  за отстраняване  на проблемите  на сегашната  патентна  система . 
6.2. Вариант  2 — Комисията  продължава  да работи  заедно  с останалите  
институции  за създаването  на патент  на ЕС, който  да обхваща  27-те 
държави -членки  
При този вариант  Комисията  ще обедини  усилия  със Съвета  и Европейския  парламент  
за постигането  на патент  на ЕС, който  обхваща  всички  държави -членки , т.е ще бъдат  
 
BG 5   BG продължени  дискусиите  въз основа  на предложенията  на Комисията  за патент  на 
Общността13 и за разпоредбите  за превод14. Целите  на инициативата  биха  били  изцяло  
постигнати  при този вариант . Той би довел  до значителни  икономии , тъй като  
разходите  за превод  ще възлизат  на 680 EUR за целия  ЕС и няма  да бъдат  налагани  
допълнителни  такси  за валидиране . Съвкупните  икономии  биха  могли  да достигнат  
159 млн. EUR на година . От премахването  на разходи  за техническото  обслужване  на 
плащанията  на таксите  за подновяване  се очаква  в рамките  на десет  години  да бъдат  
спестени  49—65,2 млн. EUR. Този  вариант  ще доведе  до съществено  опростяване  на 
режима , тъй като както  заплащането  и администрирането  при подновяване , така и 
регистрирането  на патентите  и съответните  права  ще бъде  администрирана  централно . 
Този  вариант  обаче  не е политически  осъществим , тъй като Съветът  вече направи  
няколко  неуспешни  опита  за постигане  на единодушно  съгласие  относно  необходимите  
разпоредби  за превод . 
6.3. Вариант  3 — Комисията  представя  предложения  за регламенти  относно  
осъществяването  на засилено  сътрудничество  
При този вариант  Комисията  ще представи  необходимите  предложения  за 
осъществяването  на засилено  сътрудничество  в областта  на единната  патентна  защита . 
Единната  патентна  защита  би обхванала  25-те държави -членки , които  искат  да си 
сътрудничат  в тази рамка . Те представляват  79 % от територията  на ЕС и над 92 % от 
подадените  заявки  са от тези страни . Единната  патентна  защита  ще има доброволен  
характер  за ползвателите  и ще съществува  успоредно  със съществуващите  европейски  
и национални  патентни  системи . Разходите  и сложността  на патентната  защита  биха  
били  намалени  в значителна  степен . Всеки  патентопритежател , независимо  дали  живее  
на или извън  територията  на участващите  в засиленото  сътрудничество  страни , ще 
може  да се възползва  от предимствата  на този вариант . 
Въпреки  че този вариант  няма  потенциала  на вариант  2, той би бил ефективен  и 
полезен  за ползвателите  на патентната  система  в Европа . Както  заплащането  и 
администрирането  при подновяване , така и регистрацията  на патентите  и съответните  
права  ще бъдат  администрирани  централно  от ЕПВ  по отношение  на територията  на 
участващата  държава -членка . Ако в засиленото  сътрудничество  вземат  участие  25 
държави -членки , в рамките  на 10 години  разходите , които  ще бъдат  спестени  от таксите  
за техническо  обслужване  на плащанията , биха  достигнали  5760—7680 EUR на патент . 
В неучастващите  страни  патентите  ще продължат  да бъдат  администрирани  поотделно . 
6.3.1.  Подвариант  3.1 — Комисията  предлага  разпоредби  за превод , приложими  в 
областта  на единната  патентна  защита , които  съответстват  на 
предложението  ѝ от 30 юни 2010 г. 
При този подвариант  Комисията  ще предложи  разпоредби  за превод , приложими  в 
областта  на единната  патентна  защита , които  са идентични  на нейното  предложение  
относно  режима  за превода  на патента  на ЕС. Патентопритежателят  би представял  пред  
ЕПВ  превод  на претенциите  на другите  два официални  езика  на ЕПВ . Няма  да бъдат  
изисквани  допълнителни  преводи  (освен  в случай  на спор ). В областта  на засиленото  
сътрудничество  средните  разходи  за патенти  биха  били  680 EUR. Разходите  за защита  
                                                 
13 COM(2000) 412. 
14 COM(2010) 350. 
 
BG 6   BG за целия  ЕС могат  да възлизат  на 15 % от днешните  разходи  (при 25 участващи  
държави -членки ). Съвкупните  икономии  биха  могли  да достигнат  58,5 млн. EUR на 
година . Този  подвариант  би бил икономически  ефективен  и би довел  до значително  
опростяване  на режима , но не срещна  достатъчна  подкрепа  в Съвета . Поискалите  
започването  на засилено  сътрудничество  държави -членки  желаят  в регламентите  за 
изпълнение  да бъдат  включени  някои  от елементите , предложени  от белгийското  
председателство  във връзка  с разпоредбите  за превод . В тази връзка  предложението  за 
проекторешение  на Съвета  за разрешаване  на засиленото  сътрудничество  вече съдържа  
редица  съществени  елементи . Ето защо  този вариант  не е политически  осъществим . 
6.3.2.  Подвариант  3.2 — Комисията  предлага  разпоредби  за превод , приложими  в 
областта  на единната  патентна  защита , въз основа  на предложението  ѝ 
от 30 юни 2010 г., като  включва  елементи  от компромисно  предложение , 
разгледано  от Съвета  
При този подвариант  горепосочените  разпоредби  за превод  ще бъдат  допълнени  от 
определени  елементи  на компромисното  предложение  на белгийското  председателство  
от 2010 г. в съответствие  с желанието  на държавите -членки , поискали  от Комисията  да 
представи  предложение  за започване  на засилено  сътрудничество . Основните  езикови  
изисквания  биха  били  тези по ЕПК . Освен  това за преходен  период  ще бъдат  
приложими  допълнителни  разпоредби  за превод , които  биха  довели  до допълнителни  
разходи  за патентопритежателите . Следователно  общите  разходи  за превод  през  
преходния  период  могат  да варират  приблизително  между  980 EUR и 2380 EUR на 
патент  в областта  на засиленото  сътрудничество . Когато  бъде  осигурен  
висококачествен  машинен  превод , разходите  за превод  биха  били  намалени  на 
680 EUR. Разходите  за защита  в рамките  на целия  ЕС биха  могли  да възлязат  на 20% от 
днешните  разходи  (при 25 участващи  държави -членки ). Съвкупните  икономии  биха  
могли  да достигнат  50 млн. EUR на година . Очаква  се този подвариант  да получи  
значителна  политическа  подкрепа . 
7. СРАВНЯВАНЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  И ТЯХНОТО  ВЪЗДЕЙСТВИЕ  
При сравняването  на вариантите  най-добри  резултати  по отношение  на ефективност , 
икономии  и опростяване  бяха  постигнати  при вариант  2. Вариант  3 обаче  също  би 
донесъл  значителни  предимства , както  и съществени  икономии  и улеснения  за 
ползвателите  от Европа  и трети  страни . 
Създаването  на патент  на ЕС (вариант  2) би оказало  най-голямо  положително  
въздействие  върху  вътрешния  пазар , ползвателите  на патентна  информация  и 
потребителите , тъй като при него  патентната  защита  би обхванала  целия  вътрешен  
пазар . Вариант  3 обаче  също  би довел  до увеличаване  на равнището  на интеграция  
както  в рамките  на участващите  държави -членки , така и между  тях и неучастващите  
страни . При осъществяването  на засилено  сътрудничество  ще бъдат  значително  
намалени  съвкупните  разходи  и сложността  на процедурата  по получаване  на патентна  
защита  в целия  ЕС и следователно  може  да се очаква  по-силен  интерес  от страна  на 
инвеститорите , които  търсят  патентна  защита  в държави -членки , неучастващи  в 
засиленото  сътрудничество .  
Подобрената  интеграция  ще има положителен  ефект  върху  достъпа  на потребителите  
до стоки  и услуги . С повишаването  на интеграцията  на пазара  ще се увеличи  обемът  на 
 
BG 7   BG трансграничната  търговия  и ще се подобри  борбата  с фалшифицираните  продукти . 
Централизираното  регистриране  и публикуване  на патентите  от страна  на ЕПВ  ще 
насърчи  разпространението  на знания  и ще окаже  положително  въздействие  върху  
иновациите .  
По-лесният  и евтин  достъп  до патентна  защита  в Европа  вероятно  ще допринесе  за 
увеличаване  на броя  на иновативните  МСП . МСП  играят  основна  роля  при създаването  
на работни  места , като осигуряват  2/3 от работните  места  в частния  сектор15. 
Следователно  може  да се очаква , че увеличаването  на броя  на новосъздадените  
предприятия  ще се отрази  благоприятно  на откриването  на нови  работни  места . 
Въпреки  че патентът  на ЕС би бил безспорно  най-ефективен  от икономическа  гледна  
точка , продължилите  10 години  преговори  показаха , че този вариант  не е политически  
осъществим . Анализът  на вариант  3 показа , че все пак ползите  от него  биха  били  
съществени . И докато  режимът  за превод  при подвариант  3.1 би бил икономически  най-
ефективен , се очаква  подвариант  3.2 да получи  най-широка  подкрепа  сред  държавите -
членки , участващи  в засиленото  сътрудничество . Ето защо  предпочитаният  вариант  е 3 
с подвариант  3.2. 
8. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Комисията  ще направи  проверка  на прилагането  на законодателството  пет години  след  
началото  на прилагането , като обърна  особено  внимание  на преходните  разпоредби  за 
превод . Също  така Комисията  ще следи  съответните  показатели  за състоянието  на 
иновациите , броя  на патентите  и разходите  за тях на годишна  база. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm