В отговор на пандемията от COVID-19 ЕС започна изпълнението на първи по рода си план за възстановяване, наречен Next Generation EU. Механизмът за възстановяване и устойчивост е най-голямата програма по плана за възстановяване, по която се предвиждат заеми и безвъзмездни средства за държавите членки в размер до 672,5 милиарда евро за финансиране на реформи и инвестиции. Инвестициите и реформите, предвидени в националните планове за възстановяване и устойчивост, ще помогнат на държавите членки да се възползват от възможностите във връзка с екологичния и цифровия преход и да преодолеят главните икономически и социални предизвикателства, установени посредством нормативната уредба на ЕС за управление и координация на икономическата политика. С издаването на висококачествени облигации в евро по линия на плана Next Generation EU значително ще нараснат дълбочината и ликвидността на капиталовите пазари в ЕС и тези пазари и еврото ще станат по-привлекателни за инвеститорите. Издаването на облигации от страна на ЕС би могло също така да бъде в подкрепа на една по-голяма изложеност на международните инвеститори към ЕС чрез осигуряване на нискорисковия компонент на балансираните портфейли и като резервна валута.

Освен това благодарение на тези мерки ЕС се превръща в значим участник на финансовите пазари. До ноември 2020 г. Комисията вече бе издала социални облигации за 39,5 милиарда евро (от общо предвидените 100 милиарда евро) в три кръга по линия на SURE – Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства – с цел подкрепа за защита на работните места. Интересът на инвеститорите към тези инструменти бе много висок, което отразява и високия кредитен рейтинг на облигациите на ЕС. За финансиране на Next Generation EU през периода 2021 – 2026 г. Комисията ще заеме до 750 милиарда евро на капиталовите пазари от името на Съюза. С издаването на тези облигации се създава възможност за установяване на световна база за сравнение (крива на доходността) за международните инвеститори, желаещи да инвестират в деноминирани в евро активи.

Пандемията обаче разкри и силните страни на ЕС. ЕС въведе съгласувани мерки в отговор на кризата и икономическите ѝ последствия. Посредством дългосрочния си бюджет и инициативата Next Generation EU Съюзът осигури най-големия в историята си пакет от мерки за стимулиране на възстановяването и за полагането на основите на един съвременен и по-пригоден за устойчиво развитие ЕС. С мерките в отговор на кризата се повишава устойчивостта на ЕС, осигурява се висока увереност на пазарите и стопанските субекти и се обезпечава доверието на инвеститорите в ЕС и еврото.

Освен това Комисията публикува и актуализация на плана за действие за СКП, стратегия на ЕС за плащанията на дребно и стратегия за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС. Тя ще приеме обновена стратегия за финансирането за устойчиво развитие в началото на 2021 г. С пакета от възстановителни мерки за капиталовите пазари бяха изменени разпоредбите на ЕС за капиталовите пазари, така че на дружествата от ЕС да се помогне да набират капитал на публичните пазари, да се подкрепи способността на банките за отпускане на заеми и да се насърчат инвестициите по време на кризата, предизвикана от COVID-19. Пакетът от мерки за банковия сектор също е предназначен за улесняване на отпускането на заеми за икономиката.

Финансовите пазари играят решаваща роля и за амбициите на ЕС по отношение на климата и околната среда. С Европейския зелен пакт и целите на ЕС за енергетиката и климата ще се внесат съществени промени в търговията на ЕС с енергийни продукти, което ще доведе до развитието на зараждащите се пазари, например пазара на водород, и до по-голяма потребност от надеждни стратегически вериги на доставките на възобновяема енергия и други технологии, които са от критично значение за екологичния преход и енергийната сигурност на ЕС. За това икономическо преобразование ще са нужни значителни публични и частни инвестиции и пренасочване на инвестиционните потоци към проектите за устойчиво развитие.

Надграждайки тези политики, ЕС трябва да осъществява допълнителни целенасочени действия по следните три стълба:

–укрепване на международната роля на еврото чрез по-близко взаимодействие с партньорите от трети държави с цел насърчаването им да използват еврото, както и инструментите и базовите (референтни) показатели, деноминирани в евро, с цел преодоляване на препятствията пред световната употреба на еврото и с цел подсилване на положението му като международна референтна валута в енергетиката и търговията със стоки;

–по-нататъшно развитие на инфраструктурата на финансовите пазари в ЕС и повишаване на устойчивостта им, в т.ч. по отношение на всякакво извънтериториално налагане на санкции и други мерки от трети държави;

–по-нататъшно насърчаване на еднаквото прилагане и принудително изпълнение на наложените от ЕС санкции.

3.Укрепване на международната роля на еврото

Еврото е важен символ и средство на обединението на ЕС и неговата автономност. То е в основата на плащанията за стоки и услуги, обмяната на валута, заемите и сделките на капиталовите пазари. Освен това то служи и като валута при фактурирането, като средство за съхранение на стойност извън еврозоната и като резервна валута. В Съобщението от декември 2018 г. „Към укрепване на международната роля на еврото“ се излагат ключовите дейности за засилване на международната роля на единната валута. То бе придружено от Препоръка за международната роля на еврото в енергетиката и последвано от пет консултации по отрасли, отнасящи се до ролята на еврото на валутните пазари, в енергетиката, на пазарите на суровини, в търговията със селскостопански стоки и храни и в транспорта .

От гледна точка на провеждането на паричната политика засиленото използване на еврото може да създаде такива ползи като приходи от сеньораж при издаването на валутата, по-голяма парична автономност, по-силно световно предаване на въздействието на паричната политика. Засиленото използване ще доведе и до по-ниски разходи за извършване на сделките, управление на риска и финансиране и до отслабване на въздействието на ценовите сътресения на валутните пазари. Тези ползи, изглежда, надхвърлят разходите, например натиска към поскъпване на валутата в период на напрежение. По-силната роля на еврото би допринесла също така за по-голяма стабилност на системата, защото разнообразява световния валутен режим и облекчава ефектите на асиметричните сътресения, особено онези, които са свързани с паричната политика на трети държави. Гладкото действие на договореностите за ликвидността, например механизмите за суап и обратно изкупуване с трети държави, помага на Европейската централна банка (ЕЦБ) да изпълнява целта си за ценова стабилност, предотвратява превръщането на недостига на ликвидни средства в евро в рискове пред финансовата стабилност и може да допринесе за укрепването на световното положение на еврото. В период на напрежение във връзка с ликвидността тези договорености намаляват риска от разпространение на ефектите на финансовите пазари в еврозоната и представляват важен механизъм за подкрепа за ликвидността за трети държави, които активно използват еврото за финансови и търговски сделки. По-разнообразният световен паричен режим би довел и до засилване на общата способност на международната търговия за реагиране по отношение на промените във валутните курсове, особено за страните с бързо развиваща се икономика

Укрепването на международната роля на еврото би могла да бъде част от една по-широка тенденция, при която разнообразяването на валутите в ценообразуването и финансирането допринася за стабилизиращата роля на външните преуравновесяващи механизми и промените във валутните курсове.

Надграждайки споменатите в предишния раздел предложения, Комисията работи по допълнителни мерки за насърчаване на използването на еврото в световен план.

Засилване на търговията в евро с дългови ценни книжа, стоки и свързани с тях финансови инструменти

ЕС е най-голямата търговска сила в света, на която се пада над четвърт от световната търговия. През 2018 г. еврото бе най-използваната валута при износа от ЕС, а най-използван при вноса в ЕС бе щатският долар. Търговците са свободни при осъществяване на търговия да избират валутата въз основа на пазарни съображения, но все пак има възможност за насърчаване на използването на еврото в контекста на търговските споразумения на ЕС. Със завършването на споразумението за периода след Споразумението от Котону ще се осигури възможност ЕС и неговите партньори от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн да поощряват по-широката употреба на съответните си валути, а Комисията ще проучи още възможности за насърчаване на използването на еврото в този регион. Комисията ще обмисли също така действия за преодоляване на всякакъв установен недостиг на информация за плащанията в евро от страна на търговците. За тази цел може да се задействат делегациите на ЕС, а допълнителна информация може да се предоставя чрез базата данни за достъп до пазара Access2Markets.

Стоковите пазари са един от главните аспекти на световната търговия. От приемането на Препоръката на Комисията относно международната роля на еврото насам в областта на енергетиката е постигнат съществен напредък при използването на еврото на пазарите на газ в ЕС. Делът на подписаните договори за природен газ в евро е нараснал от 38 % през 2018 г. на 64 % през 2020 г. Базовите показатели в евро също стават все по-признати и използвани по целия свят. За да активизира използването на еврото в търговията с основни стоки Комисията ще продължи обсъжданията с главните участници в най-важните стратегически отрасли, в т.ч. отнасящите се до стоките, въздухоплавателните средства, здравеопазването и суровините от критично значение за енергията от възобновяеми източници.

Финансовите пазари в ЕС трябва също така да останат конкурентоспособни и привлекателни за участниците на международните пазари. В контекста на по-широкия пакет от възстановителни мерки за капиталовите пазари Комисията предложи редица мерки в рамките на Директивата относно пазарите на финансови инструменти (ДПФИ ІІ) с цел насърчаване на инвестициите и търговията. Сред тях е намаляването на някои изисквания, които са твърде обременителни или възпрепятстващи развитието на капиталовите пазари в ЕС. Освен това Комисията предложи изменение на разпоредбите от ДПФИ ІІ, които се прилагат за пазарите на енергийни деривативни инструменти. Целта е да се подпомогне развитието на пазарите на енергийни продукти в евро и да се осигури възможност за дружествата от ЕС да управляват рисковете си, като същевременно се опазва почтеността на стоковите пазари.

Надграждайки успешната реформа на пазарите на стокови деривативни инструменти върху енергийни продукти, в частност електроенергия и газ, която бе осъществена в контекста на пакета от възстановителни мерки за капиталовите пазари, Комисията ще направи преглед на Регламента за бенчмарковете [базовите показатели] през 2022 г. Този преглед ще бъде предназначен за улесняване на развитието на индекси в евро, обхващащи основните икономически отрасли, в т.ч. зараждащите се пазари на енергийни продукти, например водорода. Комисията ще използва този преглед и за да прецени дали има необходимост от продължаване на реформите с цел увеличаване на надеждността на базовите лихвени проценти в евро. В съответствие с международните усилия за реформиране на лихвените проценти от критично значение по междубанковите заеми Комисията редовно ще прави преглед на надеждността на всички базови показатели от критично или системно значение, особено когато са в евро.

През 2021 г. Комисията ще направи по-нататъшен преглед и на Директивата относно пазарите на финансови инструменти (ДПФИ) и Регламента относно пазарите на финансови инструменти (РПФИ). В рамките на този преглед Комисията ще предложи усъвършенстване, опростяване и по-нататъшно хармонизиране на уредбата за прозрачността на пазарите на ценни книжа, за да се увеличи вторичната търговия на дългови инструменти в евро. Това включва създаването и въвеждането на консолидирано търговско хранилище за данни, в частност за издаването на облигации от дружества – централна база данни, в която се събират и обединяват различните източници на данни след сключването на сделките. С помощта на консолидираното хранилище за данни ще се гарантира, че повече търговия се осъществява на прозрачни регулирани платформи, като по този начин се увеличават дълбочината на пазара и привлекателността на ценните книжа в евро както за издателите, така и за инвеститорите.

Ключово действие 2: Комисията ще продължи да подкрепя развитието на стоковите деривативни инструменти в евро върху енергийни продукти и суровини и ще улеснява развитието на индекси в евро, служещи като базови показатели, и на места на търговия, обхващащи основните отрасли, в т.ч. зараждащите се пазари на енергийни продукти като водорода.

Издаване на облигации от страна на ЕС и постъпки пред инвеститори и издатели от трети държави

С изпълнението на плана Next Generation EU и прилагането на Инструмента за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) ЕС ще стане един от главните издатели на дългови ценни книжа в световен план. Успехът на първите издания по линия на SURE показа, че има търсене за издаваните от ЕС облигации от страна на международните инвеститори, не на последно място поради високото им кредитно качество. До 2026 г. ЕС ще издаде нови дългови ценни книжа в размер близо 1 трилион евро. По тези програми Комисията ще издава облигации с различни срокове до падежа, в т.ч. краткосрочни ценни книжа.