ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 6.10.2011 
SEC(2011) 1142 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение  за 
 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
за определяне  на общоприложими  разпоредби  за Европейския  фонд  за регионално  
развитие , Европейския  социален  фонд , Кохезионния  фонд , Европейския  
земеделски  фонд  за развитие  на селските  райони  и Европейския  фонд  за морско  
дело  и рибарство , обхванати  от общата  стратегическа  рамка , и за определяне  на 
общи  разпоредби  за Европейския  фонд  за регионално  развитие , Европейския  
социален  фонд  и Кохезионния  фонд  и за отмяна  на Регламент  (ЕО) № 1083/2006 
{COM(2011) 615 окончател eн} 
{SEC(2011) 1141 окончател eн}  
 
2/10 1. РЕЗЮМЕ  
Настоящият  документ  представлява  оценка  на въздействието  на законодателното  
предложение  за регламент  за определяне  на общовалидни  разпоредби  за Европейския  фонд  
за регионално  развитие , Европейския  социален  фонд , Кохезионния  фонд , Европейския  
земеделски  фонд  за развитие  на селските  райони  и Европейския  фонд  за морско  дело  и 
рибарство , обхванати  от общата  стратегическа  рамка , и за определяне  на общи  разпоредби  за 
Европейския  фонд  за регионално  развитие , Европейския  социален  фонд  и Кохезионния  фонд  
и за отмяна  на Регламент  (ЕО) № 1083/2006 ( Регламент  за общовалидните  разпоредби ). Той 
обхваща  въпроси , отнасящи  се до Европейския  фонд  за регионално  развитие  (ЕФРР ), 
Европейския  социален  фонд  (ЕСФ ) и Кохезионния  фонд  през периода  на програмиране  след  
2013 г. Той се допълва  от оценки  на въздействието  за Европейския  земеделски  фонд  за 
развитие  на селските  райони  и Европейския  фонд  за морско  дело  и рибарство . Той е част от 
пакет  оценки  на въздействието , в който  се включва  и оценката  на въздействието  на 
регламентите  за ЕФРР , Кохезионния  фонд  и ЕТС  и оценката  на въздействието  на регламента  
за ЕСФ . 
Проведени  са публични  консултации  на широка  основа , например  Групата  на високо  
равнище  за обсъждане  бъдещето  на политиката  на сближаване , Работната  група  за 
условията , както  и публична  консултация  относно  заключенията  от Петия  доклад  за 
сближаването , проведена  в периода  12 ноември  2010 г. — 31 януари  2011 г1. 
Петият  доклад  за сближаването  и последващите  оценки  на различните  програми  за 2000—
2006 г. предоставят  доказателства , че политиката  на сближаване  е дала  значителен  принос  за 
разпространяване  на растежа  и просперитета  по цялата  територия  на Съюза  и за изпълнение  
на приоритетите  на европейската  политика , както  и за намаляване  на икономическото , 
социалното  и териториалното  неравенство2. Продължават  да съществуват  обаче  някои  
проблеми , по които  е необходимо  да се работи . 
1.1. Проблемът  за капацитета  да се постига  европейска  добавена  стойност  
а) Географско  разпределение  на подкрепата  
Проблемът  касае  оптималния  географския  обхват  на политиката  на сближаване . Съществува  
мнение , че е необходимо  да се запази  пълният  обхват , за да се подкрепи   стратегията  „Европа  
2020“ във всички  региони  и да се намалят  още различията  на територията  на Съюза . 
Съществува  и мнението , че при все по-големите  трудности  за публичните  финанси  за 
ресурсите , заделени  за по-богатите  региони , може  да се намери  по-добро  приложение . 
б) Концентриране  върху  ограничен  брой  приоритети , съответстващи  на 
стратегията  „Европа  2020“  
                                                 
1  „Резултати  от публичната  консултация  по заключенията  от Петия  доклад  за икономическото , социалното  и 
териториалното  сближаване  — Брюксел “, работен  документ  на службите  на Комисията , SEC(2011) 590 
окончателен , 13.5.2011 г.  
2  Пети  доклад  за икономическото , социалното  и териториалното  сближаване , ноември  2010 г. Последваща  
оценка  на програмите , свързани  с политиката  на сближаване  през периода  2000-2006 г., съфинансирана  от 
ЕФРР  (цели  1&2), обобщен  доклад , изготвен  от Applica, Ismeri, Виенски  институт  за международни  
икономически  изследвания , април  2010 г.  Постиженията  и недостатъците  на политиката  на сближаване  по 
отношение  на намаляване  на различията  са представени  по-подробно  в раздел  2.5. 
 
3/10 Мотивацията  политиката  на сближаване  да се концентрира  върху  приоритетите  на ЕС е 
логична . Стратегията  „Европа  2020“ дава както  добре  структуриран  набор  от общи  цели , 
включително  водещи  цели  и инициативи , така и ясна  рамка  за определяне  на приоритетите  
на финансирането . По този начин  изричното  свързване  на политиката  на сближаване  със 
стратегията  „Европа  2020“ предоставя  възможност  както  да продължи  помощта  за по-
бедните  региони  на ЕС да настигнат  останалите , така и политиката  на сближаване  да се 
доразвие  във важно  средство  за стимулиране  на растежа  за целия  ЕС. За да стане  това, трябва  
да бъдат  разрешени  няколко  проблема . 
а) Липса  на концентриране  върху  стратегическите  цели . Няколко  проучвания  и 
последващи  оценки  посочват  проблеми  във връзка  с недостатъчното  концентриране  
върху  стратегическите  цели , недостатъчната  ориентация  към изпълнението  и липсата  
на стимули , които  да повишават  концертирането  върху  постигането  на резултати . В 
периода  2007—2013 г. са правени  опити  да се направи  нещо  по въпроса  за по-
голямата  концентрация  върху  стратегическите  приоритети  и цели , но въздействието  
им беше  ограничено . 
б) Липса  на предсказуемост  на обемите  средства  за ЕСФ . Въпреки  важността  на 
работните  места  и уменията  за стратегията  „Европа  2020“ през последните  четири  
периода  на програмиране  съотношението  на заделените  средства  за ЕСФ  (спрямо  тези 
за ЕСФ , ЕФРР  и КФ) е спаднало  трайно  от 40 % през 1989—1993 г. на 22 % през 
сегашния  период  на програмиране . 
в) Недостатъчна  координация . Посочените  по-горе два проблема  са свързани  с проблема  
за недостатъчната  координация  и комплементарност  между  различните  фондове  (ЕСФ , 
ЕФРР  и КФ) и други  политики  и финансови  инструменти  на ЕС, както  и с националните  
програми  за реформи  на държавите -членки . Когато  става  въпрос  за координация , 
заинтересованите  страни  често  се оплакват  от усложнената  обстановка , до която  водят  
припокриващите  се схеми  или липсата  на координация  на стратегическо  ниво . 
1.2. Проблеми  във връзка  с резултатното  изпълнение  на политиката  
Като  политика , в основата  на която  стоят  принципите  на споделеното  управление , 
политиката  на сближаване  често  се характеризира  с напрежение  между  съсредоточаването  
върху  постигането  на възможно  най-добрите  резултати  и — от друга  страна  — наличието  на 
предсказуемо  разпределение  на финансовите  средства  за 7-годишен  период  при строги  и 
ограничени  във времето  изисквания  за изразходване . 
Условия  на рамката  на политиките , на регулаторната  и институционалната  рамка  
Ефективността  на структурните  фондове  зависи  от добрите  макроикономически  политики , 
благоприятната  микроикономическа  среда  и здравата  институционална  рамка . 
Макрофискални  условия  
Сегашната  регулаторна  рамка  предвижда  макрофискални  условия  при Кохезионния  фонд  с 
цел да подсили  изпълнението  на програмите  за стабилност  и сближаване  и да избегне  
прекомерния  дефицит . Има поле  за преразглеждане  на съществуващите  правила  и тяхното  
хармонизиране  с новите  мерки  за прилагането  на Пакта  за стабилност  и растеж , които  ще 
бъдат  приети  като част от Шестия  пакет  за икономическото  управление . 
Резултатното  изпълнение  като  постигане  на определените  цели  
 
4/10 Въпреки  че последващите  оценки  за периода  2000-2006 г. сочат , че политиката  на 
сближаване  е постигнала  значително  и непосредствено  вторично  въздействие  върху  
националните  политики , особено  в сферите  на стратегическото  планиране , културата  на 
оценки , ориентацията  в националните  политики  към резултатно  изпълнение , продължават  да 
съществуват  някои  проблеми  по отношение  на мониторинга  и оценките , които  затрудняват  
преценката  за качествата  на изпълнението . 
1.3. Проблеми  във връзка  с резултатното  изпълнение  на политиката  
Доброто , ефективно  и ефикасно  управление  на използването  на ресурсите  на политиката  на 
сближаване  изисква  подходящи , работещи  и прозрачни  структури  в националните  и 
регионалните  администрации . 
1.4. Обосновка  на необходимостта  от действие  на равнище  ЕС 
Действията  на равнище  ЕС са оправдани  както  на основание  целите , посочени  в член  174 от 
Договора , така и с оглед  на принципа  на субсидиарност . Правото  на действие  е залегнало  в 
член  3 от Договора  за Европейски  съюз , в който  се посочва , че „[Съюзът ] насърчава  
икономическото , социалното  и териториалното  сближаване , както  и солидарността  между  
държавите -членки “, и още в член  175 от ДФЕС , в който  от Съюза  изрично  се изисква  да 
изпълни  тази политика  чрез структурните  фондове , както  и в член  177, в който  се определя  
ролята  на Кохезионния  фонд . Целите  на Европейския  социален  фонд  (ЕСФ ), Европейския  
фонд  за регионално  развитие  (ЕФРР ) и Кохезионния  фонд  (КФ) са определени  в членове  162, 
176 и 177. 
2. ЦЕЛИ 
Общата  цел е определена  в Договора  — насърчаване  на балансираното  и хармонично  
развитие  на държавите -членки  и регионите  и намаляване  на неравенството  между  нивата  на 
развитие  на различните  региони  и изостаналостта  на най-необлагодетелстваните  региони . 
Специфичните  цели  са да се помогне  на държавите -членки  и на регионите  да стимулират  
интелигентния , устойчив  и приобщаващ  растеж  в съответствие  със стратегията  „Европа  
2020“, като работят  за разрешаването  на конкретните  проблеми . Предвид  обхвата  на 
настоящата  оценка  на въздействието  специфичните  цели  са да се гарантира , че структурните  
фондове  и Кохезионният  фонд  се разходват : 
• така, че да се осигурява  висока  европейска  добавена  стойност , 
• ефективно , което  означава  да се използват  така, че да се постига  максимално  
въздействие , 
• ефикасно  — свеждайки  до минимум  неефективността , причинена  от ненужни  
административни  изисквания  или прекалено  усложнени  процедури  и давайки  
стимули  за ефективното  използване  на ресурсите . 
Тези  общи  въпроси  се въплъщават  в следните  оперативни  цели  на политиката : 
• концентриране  на ресурсите  на политиката  на сближаване  върху  развитите  на 
рамковите  условия  за устойчиво  развитие  и растеж , което  е необходимо  за 
постигане  на най-висока  европейска  добавена  стойност , 
 
5/10 • осигуряване  в регламентите  на подходящите  механизми , които  да дадат  
възможност  за пълна  хармонизация  с целите  и водещите  цели  на стратегията  
„Европа  2020“,  
• осигуряване  на оптимална  координация  между  самите  фондове  и с други  
финансови  инструменти , 
• определяне  на ясни  и измерими  цели , 
• постигане  на точното  съчетание  между , от една  страна , ниски  административни  
разходи /административна  тежест  за управляващите  органи  и бенефициерите  и 
минимизиране  на риска  за бюджета  на ЕС. 
3. ВАРИАНТИ , АНАЛИЗ  И СЪПОСТАВКА  
На 29 юни 2011 г. Комисията  прие  предложение  за многогодишната  финансова  рамка  за 
периода  2014-2020 г., в което  призова  за повишаване  на ефективността  на изразходваните  за 
сближаване  средства . Предложени  са няколко  варианта , които  са разработени  така, че да 
отичат  предложението . 
3.1. Постигане  на европейска  добавена  стойност  
По отношение  на географската  концентрация  на подкрепата  във вариант  1 е предвиден  
сценарий  без въвеждане  на промени  и концентрация  на подкрепата  върху  по-слабо  развитите  
региони , а сегашните  региони  по цел „Сближаване “, които  са над 75-процентния  праг , се 
ползват  от постепенно  премахване  на подкрепата . Вариант  2 е подобен , като основната  
разлика  е, че се въвежда  нова  преходна  категория , която  замества  сегашните  статистически  
режими  на постепенно  премахване  и въвеждане  на финансирането  (phasing-out, phasing-in). 
При вариант  3 е използван  по-радикален  подход , като подкрепа  по политиката  на сближаване  
няма  извън  държавите -членки  с БНД  на глава  от населението  под 90 % от средния  за Съюза . 
При вариант  3 регионите , при които  има постепенно  въвеждане  на финансирането  и 
статистическо  постепенно  премахване , както  и регионите  по цел „Конкурентоспособност “ не 
се допускат  за интервенции  по политиката  на сближаване . 
Таблица  1: Разпределени  средства  от бюджета  за всеки  вариант  
 Вариант  1 Вариант  2 Вариант  3 
По-слабо  развити  
региони  70,3% 67,9% 100% 
Региони  в преход  8,4% 13,5% 0% 
По-силно  развити  
региони  21,3% 18,6% 0% 
Общо  100% 100% 100% 
Варианти   1 и 2 биха  гарантирали , че цялото  население  на ЕС ще бъде  обхванато  — при 
различен  интензитет  на помощта . Следователно  всички  региони  на ЕС ще получават  
подкрепа  по политиката  на сближаване , докато  при вариант  3 би се гарантирало  
концентриране  на средствата  по политиката  на сближаване  само  върху  изоставащите  
държави -членки . Само  вариант  2 осигурява  по-комплексно  обхващане  на населението  чрез 
 
6/10 междинната  категория  региони  и постига  най-висок  ръст  на БВП  от всички  варианти , като 
същевременно  осигурява  висок  интензитет  на помощта  за изоставащите  региони . 
По отношение  на концентрацията  върху  приоритетите  на ЕС вариант  1 предвижда  
заделяне  на средства  за целите  на „Европа  2020“ на ниво  ЕС с помощта  на стратегическите  
насоки  на Общността . Вариант  2 стига  по-далеч  с „меню “ от тематични  цели , пряко  свързани  
със стратегията  „Европа  2020“, и определяне  на инвестиционни  приоритети  за фондовете . 
Концентрацията  върху  приоритетите  на ЕС ще бъде  укрепена  чрез определяне  на минимални  
дялове  на подкрепата  от структурните  фондове  за определени  области  на политиката . 
Поради  ограничения  географски  обхват  при вариант  3 концентрация  върху  приоритетите  на 
ЕС е налице  само  в по-слабо  развитите  региони . 
Вариант  1 предлага  за държавите -членки  по-гъвкав  подход  чрез заделянето  на средства , 
докато  вариант  2 дава по-видима  и комплексна  връзка  с водещите  цели  на „Европа  2020“ и 
Интегрираните  насоки . Вариант  3 се концентрира  само  върху  приоритетите  на ЕС в по-слабо  
развитите  страни . Следователно  вариант  2 допринася  най-много  за водещите  цели , докато  
вариант  1 би довел  до разпокъсване  на интервенциите  по политиката  на сближаване . 
По отношение  на ясното  обозначаване  на финансирането  от ЕСФ  и неговата  
предсказуемост  само  варианти  2 и 3 осигуряват   минимални  проценти  за ЕСФ , докато  
вариант  1 дава на държавите -членки  гъвкавостта  да договарят  разпределените  за тях 
средства  по ЕСФ  в зависимост  от техните  нужди . 
По отношение  на координацията  с другите  политики  и финансови  инструменти  на ЕС 
варианти  1 и 2 представляват  постепенен  подход  към стратегическа  хармонизация  с „Европа  
2020“. Вариант  1 дава частична  синхронизация  въз основа  на необвързващи  стратегически  
насоки  на Общността , вариант  2 дава по-комплексна  синхронизация  с целите  на „Европа  
2020“ чрез общата  стратегическа  рамка  и договора  за партньорство , а във вариант  3 
синхронизацията  извън  формалното  съответствие  изобщо  отсъства . Приносът  към водещите  
цели  на „Европа  2020“ е най-висок  при вариант  2, поради  неговата  по-обвързваща  
стратегическа  рамка , по-нисък  при вариант  1 и най-нисък  при вариант  3, поради  неговия  
необвързващ  характер  и по-стеснен  географски  обхват . 
Вариант  2 постига  най-висока  европейска  добавена  стойност , като се започне  от 
географската  концентрация  и се стигне  до координацията  с други  политики  и финансови  
инструменти  на ЕС. 
3.2. Подобряване  на изпълнението  на политиката  
3.2.1.  Вариант  1 — съществуващо  положение  
При варианта  без промени  в политиките  се запазват  следните  условия : 
− макрофискални  условия  по Кохезионния  фонд  (въпреки  че към днешна  дата те 
никога  не са били  прилагани ), 
− процедурно  съответствие , 
− съответствие  със секторното  законодателство  на ЕС, което  е пряко  приложимо  
към инвестициите , и някои  тематични  условия  във връзка  със стратегическите  
рамки . 
Основното  предимство  на този вариант  е, че за управляващите  органи  не се въвеждат  нови  
изисквания . Основният  недостатък  е, че неефективността , произтичаща  от лошия  
 
7/10 институционален  капацитет , лошото  съответствие  със законодателството  на ЕС, 
неадекватните  фискални  политики  и стратегически  рамки  би продължила  да съществува . 
Макрофискалните  условия  по Кохезионния  фонд  ще продължат  да бъдат  по преценка . 
Липсата  на система , която  да стимулира  и възнаграждава  резултатното  изпълнение , 
ограничава  въздействието  върху  ефективността  и ефикасността  на политиката . 
3.2.2.  Вариант  2 — предварителни  условия  
Предварителните  условия  са свързани  с изпълнението  на предпоставки  във връзка  със 
стратегическата , регулаторната  и институционалната  рамка , както  и с изпълнението  на 
политиката  в съответствие  с политическите  насоки  на ЕС. Често  пъти  предпоставките  могат  
да са налице  преди  да се приеме  новото  поколение  програми . В някои  случаи  обаче  в 
зависимост  от специфичния  контекст  може  да са необходими  допълнителни  промени  или 
корекции , които  да бъдат  обвързани  със задължителен  график  за държавите -членки  и 
регионите . Ще се следи  реалното  изпълнение  на ангажиментите . 
Основното  предимство  на този вариант  е, че той ще повиши  ефективността  на  
изразходваните  за сближаване  средства , като въведе  регулаторни , стратегически  и 
институционални  предварителни  условия , които  са необходими , за да бъдат  ефективни  
инвестициите . Основният  недостатък  на този вариант  е свързан  с риска  от забавяне  при 
стартирането  на програмите  и увеличаване  на административната  тежест . 
3.2.3.  Вариант  3 — рамка  на изпълнението  и резерв  за изпълнение  
Ще се създаде  рамка  на изпълнението , която  ще изразява  планираното  темпо  на напредъка  
към целите , определени  в началото  на периода , чрез въвеждането  на междинни  — или 
етапни  — цели . Те ще бъдат  свързани  с бюджетни  ангажименти , крайни  продукти  и, където  е 
целесъобразно , разходи  и резултати . Рамката  на изпълнението  ще се договаря  в договора  за 
партньорство  и в програмите . Резервът  за изпълнение  ще се разпределя  на държавите -
членки  за програми /приоритетни  оси, по които  са постигнати  етапните  цели . 
Основното  предимство  на този вариант  е, че въвежда  механизъм , който  дава стимули  за 
принос  на фондовете  към европейските  цели  и следи  и отчита  постигнатото . Основният  
недостатък  е увеличената  административна  тежест , предизвикателството  за мощни  техники  
на измерване , както  и несигурността , която  създава  спирането  на програми . 
3.2.4.  Вариант  4 — подсилени  макрофискални  условия  
Макрофискалните  условия  на политиката  на сближаване  биха  могли  да бъдат  подсилени  на 
два етапа : 
i) Ефективно  прилагане  на съществуващото  условие  по Кохезионния  фонд  може  да бъде  
осигурено  чрез ревизиране  на сегашните  разпоредби  за прилагането  му, като 
потенциално  по-ранно  задействане  на процедурата  при прекомерен  дефицит , 
прогресивно  спиране  на всички  или на част от бюджетните  кредити  в случай  на 
повтарящи  се нарушения  на ПСР  въз основа  на обективни  и прозрачни  предварителни  
условия . 
ii) Ревизираните  правила  за макрофискалните  условия  по Кохезионния  фонд  могат  да 
бъдат  разширени  до структурните  фондове , тъй като тяхната  ефективност  също  
зависи  от добрите  макроикономически  и фискални  политики , които  благоприятстват  
растежа . 
 
8/10 3.2.5.  Вариант  5  — съчетаване  на варианти  2, 3 и 4  
При този вариант  се съчетават  всички  елементи  на варианти  2, 3 и 4, като се добавят  и 
следните : i) предварителни  условия ; ii) рамка  на изпълнение  и резерв  за изпълнение  и iii) 
подсилени  макрофискални  условия , включително  разширяването  им до структурните  
фондове . 
Основното  предимство  на този вариант  е, че той ще отговори  на всички  проблеми , 
установени  по отношение  на изпълнението  на политиката . Той ще осигури  адекватни  
стратегически , регулаторни  и институционални  условия , както  и добри  макрофискални  
политики . Той ще даде  стимули  за реално  изпълнение  на програмите  и ще следи  
изпълнението  по отношение  на постигането  на целите . Основният  недостатък  на този 
вариант  е увеличената  административна  тежест , която  се натрупва  от необходимостта  да се 
изпълнят  нужните  условия  и да се създаде  рамката  на изпълнението . 
3.2.6.  Сравнение  на вариантите  относно  изпълнението  
Вариантите  са оценени  въз основа  на техния  принос  за разрешаване  на проблемите , свързани  
със i) стратегическите , регулаторните  и институционалните  предварителни  условия  ii) 
макрофискални  условия  и iii) изпълнението  по отношение  на постигането  на количествените  
и качествените  цели . За да се работи  по нужните  условия  за ефективни  инвестиции , 
вариантите  са оценени  в съответствие  с принципите  на Световната  банка  относно  условията3. 
Вариант  1 има твърде  малки  постижения  в осигуряването  на нужните  предварителни  условия  
за ефективна  подкрепа  и стимули  за изпълнението  на програмите ; вариант  2 работи  само  по 
предварителните  условия , необходими  за ефективна  подкрепа , но постига  твърде  малко  по 
отношение  на стимулите  за реалното  изпълнение  на програмите ; вариант  3 се съсредоточава  
само  върху  последното . Предпочетеният  вариант  е съчетание  от варианти  2, 3 и 4 и би 
отговорил  на всички  проблеми  във връзка  с изпълнението . 
3.3. Рационализирано  изпълнение  и минимизиране  на риска  от грешки  
3.3.1.  Опростяване  — намаляване  на административните  разходи  и 
минимизиране  на риска  от грешки  
3.3.1.1.  Вариант  1 — без промяна  на политиката  
− Възстановяването  е по реални  разходи ; известни  възможности  за опростени  разходи , 
които  са по избор  
− Няма  значими  насоки  за електронното  управление4 на ниво  ЕС за изпълнение  на 
политиката  на сближаване  
− Национално  акредитиране  на системите  за управление  и контрол  и 100-процентов  
преглед  от Комисията  
                                                 
3  Световна  банка  (2005), Review of World Bank Conditionality, Operations Policy and Country Services, 
Световна  банка , Washington, DC, септември . 
4  Електронното  управление  в политиката  на сближаване  би означавало  от бенефициерите  да не се иска  да 
подават  същата  информация  повече  от един  път и информацията  да е налице  и да се предава  в електронен  
формат .  
 
9/10  
3.3.1.2.  Вариант  2 — гъвкав  подход  
− Гъвкави  варианти  за плащане  по операции , които  се определят  от бенефициерите  
− Подход  на базата  на насоки  по отношение  на електронното  управление  
− Отговорност  на държавите -членки  за предварителен  преглед  на системите  за 
управление  и контрол  (чисто  национално  акредитиране ) 
 
3.3.1.3.  Вариант  3 — прескриптивен  подход   
− Плащания  на база крайни  продукти  от проекта  
− Задължително  електронно  управление  на ниво  ЕС 
− Преглед  от Комисията  на системите  за управление  и контрол  
  
3.3.1.4.  Вариант  4 — пропорционален  подход  
− Плащания  или на база реални  разходи , или варианти  с опростени  разходи  
− Задължително  електронно  управление  на ниво  ДЧ или регионално  ниво  
− Пропорционален  подход  към предварителния  преглед  на системите  за управление  и 
контрол  
Основните  разлики  между  вариантите  се отнася  до нивото  на участие  на Комисията  в 
оценката  на системите  за управление  и контрол ; наличието  на варианти  за възстановяване  на 
разходите , които  са свързани  с резултатите ; механизмите  за насърчаване  на електронното  
управление  в контекста  на политиката  на сближаване . 
Вариант  4 — пропорционалният  подход , е предпочетен , защото  той води  до потенциално  
значимо  съкращаване  на разходите  за проверки  и спад  в работното  натоварване ; за 
администрациите  пропорционалният  подход  към гаранциите  би представлявал  спад  в 
работното  натоварване  с около  4 % в сравнение  с варианта  без промени . При него  е спазен  
по-добре  и принципът  на субсидиарност . Освен  това може  да се постигне  допълнително  
облекчаване  с 5-10 % чрез опростяване  на националните  правила  и процедури  за изпълнение  
на регламентите  на ЕС и чрез намаляван  на свръх  регулирането  на национално  равнище  
(добавяне  на национални  изисквания  в допълнение  на правилата  на ЕС). 
3.3.2.  Координация  между  инструментите  на политиката  на сближаване  
3.3.2.1.  Вариант  1 — без промяна  на политиката  
Програмирането  на ЕФРР  и ЕСФ  е под формата  на програми  с един  фонд . Разграничаването  
между  фондовете  се прави  принципно  въз основа  на типа  инструмент . На оперативно  ниво  се 
допуска  „кръстосано “ финансиране  на някои  инвестиции , благодарение  на клаузата  за 
гъвкавост . 
 
10/10 3.3.2.2.  Вариант  2 — улесняване  на интегрираното  програмиране  
При този вариант  държавите -членки  се насърчават  да използват  финансирани  по няколко  
фонда  програми  с общи  процедури  за подготовка , водене  на преговори , управление  и 
изпълнение . В подходящите  случаи  ще бъде  създаден  „водещ  фонд “, свързан  с областта (ите) 
на политиката  на програмата . Интервенциите  на водещия  фонд  ще бъдат  допълвани  от 
интервенции  от другите  структурни  фондове , за да се гарантира  съгласувана  подкрепа  за 
различните  тематични  цели  в рамките  на политиката  на сближаване . 
3.3.2.3.  Вариант  3 — подход  „една  политика  — един  фонд “ 
При този вариант  програмирането  на ЕФРР  и ЕСФ  би могло  да бъде  под формата  на 
програми , финансирани  по един  или по няколко  фонда , и между  фондовете  да се създаде  
ясно  разграничение . 
Вариант  2 дава най-висока  ефективност , както  и най-високо  ниво  на гъвкавост . Вариант  1 
създава  допълнителна  административна  тежест  (поради  разпоредбите  за кръстосаното  
финансиране ), а вариант  3 създава  прекалено  твърди  разграничения . 
4. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Вариантите , представени  в настоящата  оценка  на въздействието , показват  как целите  на 
политиката  и нейната  структура  ще се преформулират , за да се отговори  на конкретни  
проблеми . Важна  роля  в това отношение  имат  мониторингът  и оценката . При всички  
варианти  с промени  системите  за мониторинг  и оценка  ще бъдат  подсилени  спрямо  
сегашното  положение . Предлаганите  промени  в системите  за мониторинг  и оценка  ще 
подобрят  фокуса  върху  резултатите  и хармонизацията  със стратегията  „Европа  2020“. 
• Всички  програми  ще имат  по-ясна  логика  на действие , която  показва  ясно  как 
изразходването  на ресурсите  (вложените  средства ) за конкретни  интервенции  (крайни  
продукти ) ще допринесе  за резултатите . 
Където  е приложимо , във всички  програми  ще се използва  комплекс  от общи  индикатори , 
хармонизирани  с целите  на „Европа  2020“. Тези  показатели  ще включват  най-вече крайните  
продукти , но и някои  междинни  резултати .