[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 6.11.2007

COM(2007) 663 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2007-2008 г.

{SEC(2007) 1429}{SEC(2007) 1430}{SEC(2007) 1431}{SEC(2007) 1432}{SEC(2007) 1433}{SEC(2007) 1434}{SEC(2007) 1435}{SEC(2007) 1436}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2007-2008 г.

1. Въведение

Разширяването е едно от най-силните политически средства на ЕС. То обслужва стратегическите интереси на ЕС за установяване на стабилност и сигурност и за предотвратяване на конфликти. То е допринесло за увеличаване на просперитета и възможностите за растеж и за осигуряване на жизненоважни транспортни и енергийни пътища. Настоящата програма за разширяване обхваща Западните Балкани и Турция, пред които бе открита перспектива за членство в ЕС, след като изпълнят необходимите условия.

Следващата година ще бъде от основно значение за консолидиране на преходния процес на Западните Балкани. След Пакта за стабилност самите страни ще поемат отговорността за насърчаване на регионалното сътрудничество, което играе ключова роля за помиряването и установяването на добросъседски отношения. Преговорите за присъединяване с Хърватия напредват добре и скоро ще навлязат в решителната си фаза. За региона като цяло това е доказателство, че перспективата за членство в ЕС е реалност. През идната годината Споразуменията за стабилизиране и асоцииране, осъществяващи с оглед на присъединяването по-тясна връзка между партньорите в региона и ЕС, се очаква да се доближат до приключване.

Същевременно самият регион е изправен пред значителни проблеми, като се започне с необходимостта от постигане на споразумение за статута на Косово. Европейският курс на развитие на Сърбия, изграждането на държавни институции в Босна и Херцеговина с местна инициатива и постигането на по-добро управление в Бившата югославска република Македония, Албания и Черна гора също ще бъдат на челно място в дневния ред на програмата. Някои от тези страни са изправени пред значителни предизвикателства по отношение на управлението и изпълнението на ясно определени условия, свързани с Процеса на стабилизиране и асоцииране. ЕС трябва да бъде готов да окаже подкрепа през следващата година и да отговори на развитията, като използва пълноценно политическите си инструменти.

След парламентарните и президентски избори е важно Турция да продължи напред с ключовите реформи, необходими за консолидиране на основните права и свободи. Преговорите за присъединяване с Турция трябва да продължат с темпо, което отразява темпото на реформи в самата страна, както и изпълнението на съответните условия от Турция.

В този контекст последователното изпълнение на подновения консенсус, формулиран от Европейския съвет през декември 2006 г., е по-важно от всякога. Този консенсус е основан на принципите за консолидиране на задълженията, справедливи и строги условия и по-добър контакт с обществеността, съчетани с капацитета на ЕС за интегриране на нови членове. Темпото, с което страната кандидатка или потенциална кандидатка се приближава към ЕС, отразява темпото на политическите и икономически реформи в нея, както и капацитета ѝ да поеме изцяло правата и задълженията, произтичащи от членството. Комисията подобрява качеството на процеса на разширяване, като обръща внимание на проблемите в публичната администрация, съдебната реформа и борбата с корупцията на ранен етап чрез пълноценно използване на показатели и чрез осигуряване на по-голяма прозрачност на процеса. Комисията подготвя първите проучвания на въздействието, в които се анализира въздействието от присъединяването на страна кандидатка в специфични области на политиката.

Правното основание за разширяването е член 49 от Договора за Европейски съюз[1], който гласи: „ всяка европейска държава, която спазва принципите, залегнали в член 6, параграф 1, може да поиска да членува в Съюза. (…)" [2] .

Европейският съвет през декември 2006 г. заключи, че „разширяването е успех за Европейския съюз и Европа като цяло. То помогна за преодоляване на разделението на Европа и допринесе за мира и стабилността в целия континент. То вдъхнови реформи и консолидира общите принципи на свобода, демокрация, защита на правата на човека и основните свободи, на правовата държава и пазарната икономика. Разширяването на вътрешния пазар и икономическото сътрудничество доведоха до нарастване на просперитета и конкурентоспособността, благодарение на които разширеният Съюз отговоря по-добре на предизвикателствата на глобализацията. Разширяването придаде също така по-голяма тежест на ЕС на световната сцена и го направи по-силен международен партньор.“

Дванайсетте държави-членки, които се присъединиха към Съюза при петото му разширяване, продължават да демонстрират отлично спазване на законодателството на ЕС. Това е резултатът от непоколебими усилия за осъществяване на реформи в съчетание с партньорски натиск и налагане на дисциплина от страна на ЕС. Благодарение на солидната подготовка ЕС продължи да функционира безпроблемно след разширяването.

Държавите-членки във всички части на ЕС спечелиха от по-високите равнища на икономически растеж. Словения прие еврото през януари 2007 г., а Кипър и Малта ще направят това през 2008 г. Внимателната подготовка на съответните страни и Комисията, съчетана с нарастващи търговия и приток на инвестиции, помогнаха на новите държави-членки постепенно да се доближат до средния жизнен стандарт на ЕС. Между 1998 и 2006 г. БВП на дванайсетте нови държави-членки, които се присъединиха към Съюза при петото му разширяване, е нараствал средно с 4,3% годишно в сравнение с 2,2% за 15-те стари държави-членки[3]. Търговията между старите и новите държави-членки нарасна значително през последното десетилетие. Износът и вносът между десетте нови държави-членки, които се присъединиха през 2004 г. и 15-те стари държави-членки са се увеличили четирикратно за периода от 1995 до 2006 г., докато общата търговия между тях за този период се е удвоила. Включването във вътрешния пазар на дванайсет динамични икономики с над 100 милиона потребители с нарастваща покупателна способност увеличава конкурентоспособността на Съюза и тежестта му в световната икономика. Десет месеца след присъединяването си България и Румъния създават още по-голям икономически растеж и инвестиции. Прогнозите за Румъния и България за 2007 г. предвиждат много по-висок растеж от очаквания среден растеж за ЕС. В края на 2006 г. Комисията взе предпазни мерки в отговор на някои проблеми в двете страни. През юни Комисията оповести първите си доклади относно Механизма за сътрудничество и проверка на напредъка в областта на правосъдието и вътрешните работи, както и за предпазните мерки[4]. Комисията ще разгледа напредъка в тази област и ще изготви доклад в началото на 2008 г.

Що се отнася до кипърския въпрос, лидерите на кипърската гръцка и кипърската турска общност трябва да активизират усилията си за подновяване на преговорите за намиране на цялостно решение на проблема под егидата на ООН. Комисията прилага инструмента за финансова подкрепа за насърчаване на икономическото развитие на кипърската турска общност с цел улесняване на бъдещото обединение на острова. По-ефективното прилагане на Регламента за демаркационната линия ще бъде в интерес и на двете общности, тъй като ще разреши движението на лица и стоки на цялата територия на Кипър. Остава да бъде приет от Съвета регламентът относно пряката търговия със северната част на Кипър, предложен от Комисията, за да се намали изолацията на кипърската турска общност.

В страните от настоящата програма за разширяване – Западните Балкани и Турция – влиянието на ЕС допринася за стабилността и насърчава важни политически и икономически реформи. Въпреки това тези страни продължават да са изправени пред големи предизвикателства. От жизнено важно значение е перспективите на тяхното присъединяване да продължат да бъдат явни и реални, а в държавите-членки – да се мобилизира подкрепа за разширяването.

Комисията ще продължи да подобрява качеството на процеса на разширяване. Политиката на разширяване ще съсредоточи повече върху основните въпроси, свързани с изграждането на държавни институции, доброто управление, административната и съдебна реформа, правовата държава, помиряването, изпълнението на исканията на Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МНТБЮ) и развитието на гражданско общество. Необходимо е да бъдат насърчавани контактите между хората; по-специално, време е да се започне диалог за либерализиране на визовия режим за гражданите на страните от Западните Балкани. Развитието на регионално сътрудничество на Западните Балкани трябва да продължи, по-конкретно с поемането от местните власти на собствени инициативи в тази област.

Във всички страни, обхванати от програмата за разширяване, ЕС ще продължи да използва пълноценно предприсъединителните си инструменти, за да се справи с ключовите предизвикателства. Постигнатите резултати в изпълнението на ангажиментите по споразуменията за асоцииране са от особена важност за преминаването в следващия етап от пътната карта за интегриране в ЕС и подлежат на строг мониторинг. В настоящия документ Комисията определя поредица от мерки за увеличаване на информираността за законите и политиките на ЕС и за подготвяне на следващите стъпки от процеса на разширяване.

Комисията адаптира инструментите на предприсъединителната си политика към настоящите предизвикателства на разширяването. От януари 2007 г. тя използва нов финансов инструмент – Инструментът за предприсъединителна помощ (ИПП). Планирането на помощта по ИПП ще се съсредоточи по-тясно върху приоритетите на реформата и така ще отразява етапа, достигнат от всеки партньор в процеса на преход. Сега Комисията предлага преразглеждане на Партньорството за присъединяване и Европейското партньорство, които ще послужат за ключови референции при определяне на приоритетите. Тя предлага също така преработена Многогодишна индикативна финансова рамка за ИПП, обхващаща периода 2009-2011 г. Комисията ще въведе механизъм за подкрепа на развитието на гражданското общество, по-специално чрез проекти за изграждане на капацитет и за обмен. Освен това, ще бъде поставен допълнителен акцент върху програми, които подкрепят изграждането на държавни институции, доброто управление, институционалната реформа и административния капацитет.

Ще се търси оптимизиране на ефекта от предоставените помощи за развитието на частния сектор и от инвестициите в инфраструктура посредством по-интензивно сътрудничество с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и други международни финансови институции. Комисията ще работи в по-тясно сътрудничество с други донори по отношение на всички техни дейности и ще ги насърчава да бъдат активни в приоритетните области, посочени в настоящото съобщение. Работата ще бъде рационализирана чрез прехвърлянето на отговорности от Европейската агенция за възстановяване на делегациите и офисите на Комисията.

Държавите-членки се намират в най-добрата позиция, за да играят водеща роля в пропагандирането сред обществеността, че разширяването е в интерес на ЕС. Комисията ще продължи да дава своя принос, като насърчава по-добрия поток на фактическа информация по въпроси, свързани с разширяването. Основавайки се на съществуващата стратегия на ЕС, настоящото съобщение анализира ключовите предизвикателства по пътя към интегриране в ЕС. То очертава подход за адаптиране на инструментите на политиката на разширяване и за по-прецизно съсредоточаване върху области, в които спешно трябва да се постигане напредък, като се взема предвид и натрупаният опит от предишните разширявания.

2. Настоящи предизвикателства в страните от програмата за разширяване

Пред страните от Западните Балкани и Турция се откри перспектива за членство в ЕС, след като изпълнят необходимите условия. Като се има предвид настоящият етап на подготовка на тези страни, тяхното присъединяване се очертава като възможно в средносрочен или дългосрочен план. Акцентът сега е върху цялостната подготовка, за да се гарантира, че страните, участващи в процеса на разширяване, се справят с основни проблеми в управлението и икономиката, както и с въпроси, свързани със законите и политиките на ЕС.

2.1. Западни Балкани

Ангажиментът на ЕС към страните от Западните Балкани в рамките на Процеса на стабилизиране и асоцииране, чиято крайна точка е евентуално членство, има значителен принос за напредъка, постигнат от страните в региона през последните години.

Стабилността бе запазена, а възстановяването след войните през 90-те години почти приключи. В страните от целия регион има демократично избрани правителства. Икономическият растеж нарасна, макроикономическата стабилност се подобри, а жизненият стандарт се покачи. В ход са важни реформи за укрепване на правовата държава и модернизиране на икономическите и социални структури. Регионалното сътрудничество се разшири, включително в областта на търговията, енергетиката, транспорта и околната среда. Страните от Западните Балкани действат все по-самостоятелно в регионални инициативи.

Всички страни от Западните Балкани напредват по пътя към ЕС, макар и с различно темпо. Хърватия води преговори за присъединяване с ЕС, а Бившата югославска република Македония получи статут на страна кандидатка. ЕС е в процес на приключване на Споразумения за стабилизиране и асоцииране със страните от региона и икономическото интегриране с ЕС е в доста напреднала фаза. Страните от Западните Балкани подписаха с ЕС споразумения за облекчаване на визовия режим и реадмисия.

Сега е необходимо тези достижения да бъдат консолидирани и да станат необратими Налице са и други значими предизвикателства. В редица страни цялостният процес на реформи бе забавен. В много страни от Западните Балкани изграждането на държавни институции и по-доброто управление продължават да бъдат приоритетни области, които предизвикват безпокойство. Ситуацията в Косово[5] все още изисква значително международно присъствие. Настоящият статут на Косово не е устойчив; необходимо е той да бъде незабавно определен, за да може Косово да се развива в политическо и икономическо отношение и да се гарантира стабилност в региона. В Босна и Херцеговина националистическата риторика на ключови политически лидери оспорва мирното споразумение от Дейтън/Париж и възпрепятства реформите. По крайно необходимите реформи на полицията и конституционната рамка не бе постигнат напредък. Босна и Херцеговина все още трябва да поеме пълната отговорност за своето управление, което понастоящем изисква значително международно присъствие. В други страни е нужно конституционната рамка да бъде завършена или изцяло приложена.

Нужен е по-активен диалог и по-голяма толерантност в страните от Западните Балкани, не на последно място по етническите въпроси. Отношенията между албанци и сърби в Косово продължават да бъдат обтегнати. Освен това, косовските сърби въобще не участват в институциите и администрацията. Функционирането на държавните институции на Босна и Херцеговина продължава да бъде компрометирано от етнически разделения. В Сърбия, въпреки победата на демократичните сили на парламентарните избори и съставянето на реформистко правителство, екстремистките партии и националистическата риторика продължават да бъдат силни и се отразяват отрицателно на цялостната политическа обстановка. Демократичните сили са крехки. В Бившата югославска република Македония честото напрежение и недостатъчното сътрудничество между политическите фигури засегна нормалното функциониране на институциите и забави реформите. Спорът между правителството и опозиционна партия по конституционен въпрос доведе до бойкот на парламента от страна на тази партия. Политическата конфронтация в Албания и бавният процес на приемане на конституция в Черна гора сочат други предизвикателства пред изграждането на съвременни демокрации в тези страни. Хърватия трябва да положи още усилия за насърчаване на толерантността към малцинствата.

Постигнат бе значителен напредък в сътрудничеството с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МНТБЮ), което е ключово условия в Процеса на стабилизиране и асоцииране. Хърватия и Бившата югославска република Македония сътрудничат изцяло на трибунала. Сътрудничеството на Черна гора е задоволително. Сърбия постигна напредък в тази област, което позволи подновяването и техническото приключване на преговорите за Споразумение за стабилизиране и асоцииране (ССА). Босна и Херцеговина също постигна напредък в сътрудничеството си с МНТБЮ. Въпреки това, Сърбия и Босна и Херцеговина все още трябва да работят за постигането на пълно сътрудничество с трибунала, което предполага арестуването на останалите обвиняеми. Косово отбеляза известен напредък в сътрудничеството си с МНТБЮ, но заплашването на свидетели продължава да бъде буди безпокойство.

Ограничен напредък бе постигнат по отношение на завръщането на бежанци. Много бежанци и вътрешно разселени лица все още живеят при много тежки условия. Напредък бе отбелязан и при по-доброто представителство на малцинствените групи в публичните служби. Въпреки това, ромите продължават да бъдат най-уязвимото малцинство в региона. Всички страни трябва да поощряват толерантността към малцинствата и да вземат подходящи мерки за защита на лицата, които е възможно да бъдат обект на дискриминация, враждебност или насилие. Това е основно за постигането на помирение и трайна стабилност.

Укрепването на правовата държава, най-вече чрез съдебна реформа, и борбата с корупцията и организираната престъпност са основни приоритети. Повечето страни предприеха стъпки за подобряване на организацията и функционирането на своите съдебни системи. Полагат се усилия за по-активна борба с организираната престъпност, които вече постигнаха първите резултати. За целите на борбата с корупцията се създават законодателство и институции; в няколко страни се водят разследвания и са заведени дела. Въпреки това е необходимо значително подобряване на съдебните системи в страните от региона. Необходимо е провеждането на широкообхватни и последователни реформи, за да се гарантира независимостта, ефективността и отчетността на съдебната система. Корупцията продължава да бъде широко разпространена и е дълбоко вкоренена в обществото. Във всички страни от Западните Балкани взетите мерки не съответстват на измеренията на проблема. Нужна е силна политическа воля за изкореняване на корупцията и съдебно преследване на виновните, включително по високите етажи на властта. Организираната престъпност все още буди сериозно безпокойство. Престъпните мрежи обхващат различни социално-икономически сектори и политиката. Те често се възползват от недостатъчната прозрачност при възлагането на обществени поръчки, инвестиционното планиране и приватизацията. Регионът е изходен и транзитен пункт за трафик на хора и наркотици. Необходими са значителни и последователни усилия в тази област.

Както бе посочено на Европейския съвет в Мадрид през 1995 г., административният капацитет е решаващ аспект за изпълнението на поставения в Копенхаген критерий за членство, а именно способността да се поемат произтичащите от членството задължения. Реформата в публичната администрация в региона продължава и досега са постигнати известни положителни резултати като рамкови стратегии и законодателство. Хърватия показа, че разполага със значителен административен капацитет за прилагане на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА). Сърбия също разполага със значителен административен капацитет за прилагане на ССА. Сега е нужно този капацитет да бъде надграден и осъвременен за привеждането в съответствие със законите и политиките на ЕС. Навсякъде другаде административният капацитет е слаб и се отразява върху реформите и привеждането в съответствие с ЕС; необходими са допълнителни усилия в това отношение. Във всяка страна трябва да има по-голям ангажимент за създаването на държавна служба, която е ефективна, стабилна и подотчетна както на централно, така и на местно равнище. В няколко страни наемането, повишаването и уволняването на държавни служители не се основават на обективни и прозрачни критерии. Етичните стандарти в държавната служба трябва да бъдат укрепени. В Босна и Херцеговина и в други страни трябва да бъдат извършени реформи в полицията и службите за сигурност.

Гражданското общество е основен елемент от европейския обществен живот. Страните от Западните Балкани положиха усилия за приемането на законодателство и стратегии, които благоприятстват в по-голяма степен развитието на гражданското общество. Предприети бяха първи стъпки към по-отворена демокрация на участието. Въпреки това, гражданското общество в региона продължава да бъде слабо. Войните и етническият конфликт са нанесли сериозни щети на социалната структура на региона. Местните неправителствени организации трябва да бъдат обучени, за да се приспособят към настоящите условия. Необходими са допълнителни усилия за по-голяма свобода на сдружаване и за прилагането на регулаторни рамки и обществени стимули за развитието на организации на гражданското общество.

Като цяло, икономическият растеж в региона е относително висок и средната заплата се увеличава. Процентът на инфлацията е нисък и стабилен. В повечето страни от региона се води предпазлива фискална и парична политика. Финансовите системи бяха доразвити. Системите за управление на публичното финансиране бяха подобрени. Бяха предприети стъпки за подобряване на бизнес климата. Всички страни от Западните Балкани продължават да преструктурират и да отварят икономиките си. Степента на икономическа интеграция с ЕС вече е висока и продължава да нараства. Споразуменията за стабилизиране и асоцииране и новото Централноевропейско споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) създават заедно благоприятна рамка за търговия и инвестиции на Балканите, какъвто бе случаят с Централна и Източна Европа през 90-те години. Няколко страни имат амбициозни планове за осъвременяване на физическата инфраструктура и модернизиране на системите за социална сигурност.

Нарастването на конкурентоспособността, намаляването на високата безработица и насърчаването на развитието на човешките ресурси и инфраструктурата са основни предизвикателства в целия регион. В редица страни все още са налице значителни фискални рискове, а външните дисбаланси са доста големи. Страните бележат различен напредък по отношение на разкриването на нови работни места, като в някои страни безработицата е над 35%, а несъответствието между наличната и необходимата работна ръка нараства. Пазарите на труда все още не предлагат подходяща комбинация между гъвкавост и сигурност на работниците и работодателите, а данъците върху заплатите за регистрираните дружества са относително високи. В селската икономика трябва да има още по-голямо разнообразие. Фискалната консолидация и преструктурирането на предприятия трябва да продължат. Плановете за приватизация в страните трябва да бъдат изпълнени. Необходимо е още да се стимулират инвестициите и растежът на малките и средни предприятия (МСП), включително чрез по-добър достъп до финансиране. Правителствата трябва да подобрят бизнес климата и да стимулират трудовата заетост. Те трябва да намалят бюрокрацията, да укрепят правовата държава и да осигурят надеждно регистриране на земята и прозрачни процедури при приватизацията. В някои страни правната рамка, гарантираща правилното функциониране на пазарите, трябва да бъде завършена и приложена. Необходимо е да се опростят данъчните режими. Това ще стимулира икономическата дейност и ще съкрати големия дял на неофициални икономически дейности. В допълнение са нужни мерки за улесняване на достъпа до финансиране и използване на електронните технологии.

Турция

От декември 1999 г., когато Европейският съвет даде на Турция статут на страна кандидатка, страната извърши значителни промени. Европейската перспектива се оказа един от основните стимули за реформи в политическата и правната система и в икономиката в Турция. Смъртното наказание бе премахнато, функционирането и съставът на Съвета за национална сигурност бяха изменени с цел да се засили гражданският контрол над въоръжените сили, а поредица от изменения на конституцията разшириха демократичните свободи. Бе отбелязан напредък в области като правата на жените и децата и борбата с мъченията, като регистрираните случаите на мъчения и малтретиране намаляха още.

В икономическо отношение след тежката финансова криза през 2001 г. благодарение на стабилната макроикономическа политика и структурните реформи, насочени към постигането на дългосрочна устойчивост на икономиката, икономиката бързо се възстанови и инвестиционният климат се подобри. Това доведе до висок растеж на БВП, който достигна 6,1% през 2006 г. От 2001 г. насам инфлацията намаля, а турската лира запази силните си позиции. Въпреки това, развитието на Турция продължава да бъде в значителна степен повлияно от международните финансови тенденции. От създаването на Митническия съюз през 1995 г. стойността на търговията с Европейския съюз се утрои по текущи цени. Това отразява голямото търсене на продукти и услуги от ЕС, съчетано с добро представяне на турския износ. В допълнение, равнището на преките чуждестранни инвестиции достигна през 2006 г. нов рекорд от 16 милиарда евро, което представлява 4,9% от БВП на Турция, като тези инвестиции са основно от Европейския съюз.

Тези реформи и стратегическото значение на отношенията между ЕС и Турция доведоха до започването на преговори за присъединяване през октомври 2005 г. Основен принцип в този процес е, че темпото на преговорите зависи от темпото на реформите в Турция.

Осъществяването на реформи е неравномерно и от 2005 г. насам бе забавено. През изминалата година Турция премина през конституционна криза, свързана с избора на президент на републиката, която доведе до предсрочни парламентарни избори. Военните направиха публични изявления, надхвърлящи правомощията им. Въпреки това, по време на предизборната надпревара се състояха открити дискусии по редица традиционно деликатни теми, на които едно динамично гражданско общество обяви волята си за демокрация и светска държава. На изборите за парламент демократичните стандарти и принципът на правовата държава бяха изцяло спазени. Новият парламент е представителен за политическото многообразие в страната. Президентът на републиката бе избран в съответствие с разпоредбите на конституцията, а в гражданско-военните отношения надделя демокрацията. Правителството започна работа по изготвянето на нова конституция.

Сега Турция трябва да поднови динамиката на политическите реформи. Необходими са значителни по-нататъшни усилия, по-специално в области като свободата на изразяване и правата на немюсюлманските религиозни общности. Допълнителен напредък трябва да бъде отбелязан в борбата с корупцията, в съдебната реформа, правата на синдикатите и правата на жените и децата, а отчетността на публичната администрация трябва да се увеличи. В югоизточната си част Турция трябва да създаде условия, позволяващи на предимно кюрдското население да се възползва изцяло от правата и свободите си. Комисията ще продължи да следи отблизо процеса на политически реформи, включително гражданския контрол върху силите за сигурност.

В отговор на поредица от въоръжени нападения на ПКК, при които имаше множество пострадали, парламентът прие през октомври 2007 г. предложение, позволяващо на правителството да предприеме военна намеса в северната част на Ирак. На 22 октомври председателството на ЕС потвърди, че Съюзът безусловно осъжда терористичните нападения на ПКК в Турция. Председателството заяви, че „международната общност, по-специално всички ключови участници от региона, трябва да подкрепят усилията на Турция да защити населението си и да се бори с тероризма, като същевременно съблюдава принципа на правовата държава, опазва международния и регионалния мир и стабилност и се въздържа от крайни военни действия“.

Необходими са по-нататъшни структурни икономически реформи и фискална консолидация, за да се неутрализират останалите рискове за макроикономическата стабилност. Основните предизвикателства са структурните слабости и липсата на гъвкавост на пазара на труда, качеството на квалификациите на работната ръка, ниските равнища на заетост особено сред жените, големият дял на сивата икономика и реформите в системата за социална сигурност и в енергийния сектор. Разнообразието на селската икономика продължава да бъде ограничено. Уязвимостта на ромите трябва да бъде преодоляна. Турция все още се нуждае от цялостен подход за икономическото и социално развитие на югоизточната част.

Добросъседските отношения продължават да бъдат от ключово значение. Очаква се също така Турция да осигури цялостно, недискриминационно прилагане на Допълнителния протокол към Споразумението за асоцииране.

3. Стратегия на разширяване: изпълнение на настоящата програма

3.1. Подновен консенсус за разширяването

Процесът на разширяване на ЕС допринася за мир, стабилност, реформи и насърчаване на европейските ценности. Ефективността на условията като стимул за реформи зависи от поддържането на реална перспектива за евентуална интеграция в Съюза. Тази перспектива трябва да бъде още по-ясна за гражданите на съответните страни. Никога по-рано перспективата за членство не е била толкова важна като помощно средство за страните да преодолеят кризи, слабости на държавата и предизвикателства пред демокрацията.

Строгите условия на всеки етап от процеса на разширяване допринасят за консолидирането на реформите във всички страни кандидатки и потенциални кандидатки и за подготовката на бъдещите държави-членки да изпълняват задълженията си, произтичащи от присъединяването. Напредъкът на всяка страна към Европейския съюз зависи от нейните собствени усилия за изпълнение на критериите от Копенхаген, а за Западните Балкани - и от усилията им за изпълнение на условията по Процеса на стабилизиране и асоцииране.

Сериозно внимание се обръща на капацитета на ЕС за интеграция на ключови етапи от процеса на присъединяване. Подобряването на качеството на процеса на присъединяване, за което бе взето решение на Европейския съвет през декември 2006 г., гарантира, че напредъкът на страните кандидатки и потенциални кандидатки към членство в ЕС се определя от успеха, с който те се справят с ключовите изисквания. Показателите за отварянето и затварянето на преговорни глави, провеждането на проучвания на въздействието на ключови етапи от процеса на разширяване по ключови политики на ЕС и обвързаността с политически реформи играят все по-голяма роля в този процес.

3.2. Съсредоточаване върху основни въпроси

Горепосочените предизвикателства дават основание за съсредоточаването на повече внимание върху ключови приоритети на реформите, свързани с изграждането на държавни институции, управлението и социално-икономическите реформи. Понастоящем Комисията предлага ревизирани партньорства за присъединяване и европейски партньорства, които отразяват тези приоритети. Партньорствата направляват страните по европейския им курс и посочват приоритети за предприсъединителна финансова подкрепа. Още на ранен етап те дават по-голям приоритет на основни въпроси, свързани с управлението, като институционално изграждане, съдебна и административна реформа и предотвратяване на организираната престъпност и корупцията. По-голямо внимание ще бъде отделено на такива трудни въпроси, най-вече в контекста на политическия и икономическия диалог. Необходимо е по-активно сътрудничество между страните от Западните Балкани, институциите и агенциите на ЕС и държавите-членки в борбата с трансграничната престъпност. Въпросите, свързани с прилагането на законите и политиките на ЕС, трябва да бъдат разглеждани в последователност в зависимост от капацитета на страните и напредъка при предприемането на основни реформи.

Предприсъединителният механизъм за фискален надзор, който от 2006 г. се прилага и към страните потенциални кандидатки, ще продължи да подкрепя икономическите реформи във всички страни кандидатки и потенциални кандидатки.

Регионалното сътрудничество и добросъседските отношения продължават да бъдат от ключово значение за европейската интеграция. Напредъкът в тези области укрепва доверието и носи конкретни ползи посредством стабилност в региона, по-добри трансгранични връзки и подобрена инфраструктура. Те от своя страна водят до икономически преимущества като по-бърз растеж и повече преки чуждестранни инвестиции.

Взаимното опознаване и разбирателство изискват по-нататъшно развитие на гражданското общество и на диалога между гражданите на държавите-членки на ЕС и на страните участнички в разширяването. От 2005 г. насам Комисията е оказала финансова подкрепа за проекти за диалог с и между страните от Западните Балкани, както и с Турция. Подкрепата за гражданското общество е от първостепенна важност за взаимното разбирателство и за укрепването на демократичните структури в обществото. Комисията ще предприеме допълнителни мерки за насърчаване на развитието на гражданското общество и диалога, използвайки Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП).

3.3. Подпомагане на преговорите за присъединяване

Преговорите за присъединяване с Хърватия и Турция започнаха през октомври 2005 г. с единодушно решение на държавите-членки след поредица от сериозни политически и правни реформи. Преговорният процес доближава двете страни до ЕС и е от стратегически интерес за него. Преговорите се водят въз основа на строгите рамки, договорени от Съвета. Те напредват едновременно с напредъка на политическите и икономическите реформи и транспонирането и прилагането на законодателството на ЕС.

Европейският съвет от декември 2006 г. взе решения, свързани с провеждането и качеството на процеса на присъединяване. Бяха направени значителни стъпки за прилагане на заключенията на Европейския съвет. Комисията използва изцяло възможността за предлагане на показатели, чрез които да се определят условията за започване и приключване на преговорите по отделните глави в светлината на постигнатия напредък намясто. Тя е в процес на публикуване на първите проучвания на въздействието, тъй като започват преговорите по ключови глави През есента Комисията ще оповести проучване на въздействието относно бъдещото участие на Хърватия в сектора на ЕС за каботаж на автомобилните превози. В зависимост от напредъка на преговорите следващата година ще бъдат представени още проучвания на въздействието – за Хърватия относно свободното движение на работници и за Турция относно енергийните доставки. Съюзът участва в активен политически и икономически диалог, а резултатите от него се интегрират в преговорния процес. В този контекст специално внимание се отделя на уреждането на нерешени двустранни въпроси между страните кандидатки и държавите-членки, както и на развитието на добросъседски отношения. Въпроси, свързани със съдебната власт и основните права, са подробно разгледани в специална преговорна глава. Необходимо е да се припомни, че преговорите може да бъдат прекъснати при тежко и продължаващо нарушаване на принципите на свободата, демокрацията, зачитането на правата на човека и основните свободи и на принципа на правовата държава, на които се основава Съюзът.

Напредъкът на Хърватия към членство е силен сигнал към останалите страни от Западните Балкани относно перспективите за тяхното членство, когато изпълнят необходимите условия. Процесът на присъединяване на Хърватия допринася за решаване на двустранни и регионални проблеми и насърчава помирението. Той защитава стратегическите интереси на ЕС в областта на сигурността и предотвратяването на конфликти в регион, който граничи с държави-членки.

Настоящата фаза на преговорите за присъединяване по глави, специфични за политиките на ЕС, налага решаването на технически въпроси, свързани с привеждането в съответствие. Комисията представи на Съвета всички доклади от подробни проверки за Хърватия. Понастоящем вниманието е насочено към изпълнението от страна на Хърватия на показателите за отваряне на съответните глави. При условие че тези показатели бъдат изпълнени, през предстоящата година е възможно да бъде отбелязан значителен напредък в преговорите за присъединяване с Хърватия. Хърватия трябва да постигне по-нататъшен напредък в съдебните и административните реформи, правата на малцинствата и завръщането на бежанците, както и в преструктурирането на тежката индустрия.

Непоколебимият ангажимент на Турция за извършването на реформи е от първостепенно стратегическо значение за сигурността и стабилността на ЕС. Турция представлява своебразна допирна точка между Запада и мюсюлманския свят. Това бе недвусмислено подчертано от инициативата за насърчаване на диалога „Алианс на цивилизациите“, проведена под егидата на ООН. Присъединяването на Турция към ЕС, основано на коренни демократични промени, се следи с интерес в Близкия изток и в мюсюлманския свят. Турция подкрепя също така мирния процес в Близкия изток, както и диалог с Иран по ядрения въпрос. Страната разполага със значителни средства за сигурност, които предостави в редици мисии на ЕС и НАТО - от Западните Балкани до Демократична република Конго и от Дарфур до Афганистан. Турция има потенциала да стане основен енергиен път между ЕС и най-големите източници на петрол и газ в света и по този начин да се превърне в ключов фактор за сигурността на енергийните доставки за Европа. Привеждането на политиката ѝ в съответствие с политиките на ЕС ще донесе значителни ползи в области като контрола на миграцията и околната среда. Турция последователно отбелязва висок и стабилен икономически растеж и е сред водещите търговски и инвестиционни партньори на ЕС.

Тези съображения от стратегически характер са налице още от началото на отношенията между ЕС и Турция през 1959 г. Перспективата за членство на Турция в ЕС датира още от 1963 г., когато страната подписва споразумение за асоцииране с Европейската икономическа общност. Споразумението недвусмислено предвижда присъединяване както в преамбюла, така и в член 28. Това отразява важната стратегическа роля на Турция още от създаването на Европейския съюз. Понастоящем Турция е единствената страна, с която ЕС е установил митнически съюз, договорен през 1995 г. През 1999 г. тя получи статут на страна кандидатка. Общата цел на преговорите е присъединяване, както бе договорено от всички държави-членки през октомври 2005 г. Преговорите с Турция са процес с отворен край и резултатът от тях не може да бъде гарантиран предварително. Напредъкът в преговорите е неразривно свързан с напредъка на реформите и привеждането в съответствие със законите и политиките на ЕС.

От първостепенно значение е Европейският съюз да спазва ангажиментите си и да продължи процеса на преговори, а отварянето на глави да става веднага след изпълнението на техническите условия в съответствие с преговорната рамка от октомври 2005 г. и решението на Съвета от 11 декември 2006 г. Процесът на подробни проверки на Турция навлезе в заключителната си фаза и Комисията ще представи на Съвета повечето доклади до края на тази година. Турция трябва да положи нужните усилия, за да изпълни показателите, определени от Съвета за отварянето на повечето глави. Възобновеният импулс в процеса на политически реформи в Турция ще има пряко въздействие върху темпото на преговорите за присъединяване. При условие че тези показатели бъдат изпълнени, през предстоящата година е възможно да бъде отбелязан напредък в преговорите за присъединяване с Турция.

Добросъседските отношения продължават да бъдат от ключово значение. В съответствие с Декларацията на ЕС от 21 септември 2005 г. и заключенията на Съвета от 11 декември 2006 г. се очаква също така Турция да осигури цялостно, недискриминационно прилагане на Допълнителния протокол към Споразумението от Анкара и да премахне всички пречки пред свободното движение на стоки, включително ограниченията за транспортните средства спрямо Република Кипър. Очаква се също така Турция да постигне напредък към нормализиране на двустранните отношения с Република Кипър.

3.4. Укрепване на европейската перспектива за Западните Балкани и насърчаване на регионалното сътрудничество

Всички страни от Западните Балкани имат перспектива за евентуално членство в ЕС. Бъдещето на Западните Балкани е в рамките на Европейския съюз. Процесът на стабилизиране и асоцииране и програмата от Солун от 2003 г. все още съставляват рамката на политиката на ЕС към този регион. Регионалното сътрудничество носи осезаеми преимущества за гражданите на Западните Балкани и допринася за насърчаване на реформите и помирението.

ЕС ще продължи да прилага строги условия за напредъка на страните от Западните Балкани към ЕС. Постигането на задоволителни резултати, по-специално по отношение на изпълнението на задълженията по споразуменията за стабилизиране и асоцииране (ССА), включително разпоредбите за търговията, е основен фактор по пътя към евентуално членство. Установяването на стабилни институции е решаващо за прилагане на разпоредбите на ССА и за безпроблемното функциониране на различните съвместни институции.

Комисията продължава да подкрепя всички страни от Западните Балкани в европейския им курс на развитие, доколкото те постигат напредък по предложената през 2005 г. пътна карта. Тя ще даде изцяло приоритет на стабилността на Косово и перспективата за членство в ЕС.

Срещата на върха в рамките на Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа (ПСЮИЕ) през май 2007 г. в Загреб увенча прехода към регионална инициативност в процеса на регионално сътрудничество. Пактът за стабилност изпълни до голяма степен задачата си и ще бъде заменен с нов Съвет за регионално сътрудничество (СРС), свързан с ПСЮИЕ. Назначен бе Генерален секретар на СРС, а Сараево бе избран за седалище на секретариата. При българското председателство бе подписано споразумение за страна домакин с Босна и Херцеговина и бе създаден секретариатът. Очаква се последното заседание на Регионалната маса на Пакта за стабилност и първата среща на СРС да се състоят в София в началото на 2008 г., когато специалният координатор на Пакта за стабилност ще предаде функциите си на генералния секретар на СРС. Новите структури трябва да започнат да функционират бързо, особено секретариатът и бюрото му за връзка в Брюксел. ПСЮИЕ и СРС ще предоставят обща рамка за регионално сътрудничество. Комисията ще участва в СРС и ще насърчава всички участници в него да играят активна роля. Надграждайки опита, натрупан с Пакта за стабилност, Комисията възнамерява да сътрудничи на ПСЮИЕ и СРС за прилагане на Инициативата за намаляване на риска от бедствия, както и на Инициативата за предотвратяване и подготвеност при бедствия, започната в рамките на Пакта за стабилност. Комисията възнамерява също така да приобщи още повече страните от Западните Балкани към работата, свързана с механизма на Общността за гражданска защита при спешни ситуации като наводнения, горски пожари или земетресения.

През юли влезе в сила новото Централноевропейско споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА). Наскоро приключи ратифицирането от всички страни по споразумението и тази регионална зона на свободна търговия е действаща в целия регион. Европейската комисия възнамерява да подкрепи ЦЕФТА с техническа помощ и първоначално тригодишно финансиране на секретариата на ЦЕФТА. Всички страни си сътрудничат в рамките на Европейската харта за малките предприятия. Прилагането на Договора за енергийна общност напредва. В момента тече ратифицирането на документа за Обща европейска въздухоплавателна зона. Останалите подписващи страни трябва да ратифицират тези инструменти. Тези споразумения допринасят за ранно интегриране във вътрешния пазар на ЕС за енергия и авиационен транспорт. Изготвени са подробни пътни карти и планове за действие в областта на електроенергията и газта.

С цел повишаване на информираността за законите и политиките на ЕС бюрото TAIEХ[6] на Комисията ще организира в страните потенциални кандидатки срещи за представянето на техническа информация, която ще бъде от полза за управлението, бизнеса и обществото. Регионалното училище по публична администрация ще допринесе за укрепване на административния капацитет на Западните Балкани. Отделени са средства от ЕС за превръщане на съществуващата мрежа в училище със седалище в региона на Западните Балкани.

Необходимо е гражданите на Западните Балкани да почувстват осезаеми подобрения като резултат от европейската интеграция на своите страни. От основно значение за тях е сами да поемат инициативата и отговорността за помиряване и за осъществяване на необходимите реформи. Трябва да има повече контакти между населението на държавите-членки и на страните от региона, както и между хората в самия регион.

Улесняването на пътуването до Европейския съюз е от първостепенно значение за населението и правителствата на страните от Западните Балкани. В Солун този факт бе признат от ЕС, който се ангажира с предприемането на стъпки за постигане на тази цел. При стъпките за либерализиране на пътуванията трябва да се вземат предвид интересите на ЕС, свързани с вътрешната сигурност и миграцията. От много години е установен безвизов режим с Хърватия. Неотдавна Комисията договори с останалите страни от региона споразумения за облекчаване на визовия режим и споразумения за реадмисия. Тези споразумения бяха подписани през септември и се очаква в скоро време да бъдат одобрени от Съвета, за да могат да влязат в сила на 1 януари 2008 г. Споразуменията значително ще подобрят условията за получаване на визи за пътуване до ЕС. Важно е държавите-членки да гарантират правилното им прилагане.

Споразуменията за облекчаване са важна крачка към пълното либерализиране на визовия режим. Комисията смята, че е време за постепенно либерализиране на визовия режим със страните от Западните Балкани чрез предприемането на по-нататъшни конкретни стъпки. За тази цел Комисията предлага да започне диалог с всяка от засегнатите страни с оглед изготвянето на пътна карта на условията, които трябва да бъдат изпълнени. Условията ще обхващат ефективно прилагане на споразуменията за реадмисия, както и напредък в ключови области като управлението на границите, сигурността на документите и борбата с организираната престъпност. Тези пътни карти ще позволят на засегнатите страни да съсредоточат по-добре усилията си за реформи и същевременно ще укрепят доверието в ангажимента на ЕС към народите от региона.

Мерките за подобряване на междучовешките контакти, включват също разширяване на сътрудничеството в образованието и възможности за мобилност на студенти и дипломанти по програмите Темпус и Еразмус-Мундус. Още 100 учащи се от региона могат да участват в програми за следдипломно обучение в ЕС през учебната 2007/2008 г. От 2008 г. до 500 студенти годишно ще могат да се възползват от програмите за обмен между държавите-членки на ЕС и региона. Съвместно с държавите-членки и други двустранни донори Комисията ще проучи още възможности за отпускане на стипендии. Освен това, ще бъде предоставена предприсъединителна финансова подкрепа и за участието на младежи, младежки организации, културни дейци, организации на гражданското общество и научни работници от Западните Балкани в програми на ЕС. Комисията ще насърчава инициативи и проекти, свързани с Европейската година за междукултурен диалог, която ще бъде отбелязана през 2008 г. В рамките на новия механизъм на Комисията за гражданско общество ще бъдат предприети мерки в подкрепа на мрежите и обмена между групи на гражданското общество в региона и на европейско равнище.

Активното участие на парламентите е от ключово значение за напредъка на страните по пътя към ЕС. Парламентарното сътрудничество се засили както в района на Западните Балкани, така и с ЕС. Комисията в сътрудничество с Европейския парламент ще насърчава дейности, съсредоточени върху европейската интеграция.

3.5. По-голяма подкрепа за реформите

На 1 януари бе въведен Инструментът за предприсъединителна помощ (ИПП). Целта е да се осигури съгласувана рамка за помощ за страните кандидатки и потенциални кандидатки. Общността ще продължи да подкрепя тези страни в усилията им за укрепване на демократичните институции и правовата държава, за реформиране на публичната администрация и за установяване на функциониращи пазарни икономики. Подкрепата ще бъде под формата на проекти за институционално изграждане и трансгранично сътрудничество, както и, в зависимост от степента на подготвеност на страните, подкрепа за регионални мерки, мерки, свързани с човешките ресурси и с развитието на селските райони.

Отбелязан е напредък в подготовката за плавно прехвърляне на управлението на помощта от Европейската агенция за възстановяване към делегациите и бюрата на Комисията в Белград, Подгорица, Прищина и Скопие. Процесът ще приключи до края на 2008 г. Агенцията участва в предоставянето на помощ за възстановяване на страните след конфликт. С въвеждането на ИПП властите бенефициери разполагат с по-голяма инициатива при планирането на предприсъединителната помощ. Те самите трябва да се подготвят, за да поемат отговорността за управлението на средствата от ЕС.

Косово заслужава специално внимание. Задоволяването на нуждите му от значително външно финансиране трябва да бъде поето до голяма степен от донори. Необходимо е ЕС и държавите-членки да поемат водещата инициатива в международната общност в съответствие с ключовата роля на ЕС в Косово след определянето на статута.

ИПП ще помогне на бенефициерите да засилят капацитета си посредством институционално изграждане, добро управление и развитие на малките и средни предприятия. Специално внимание ще бъде отделено на административната и съдебната реформа и правовата държава. Освен това, ще бъдат положени усилия за подобряване на управлението от страна на партньорите на държавното финансиране, както и за увеличаване на капацитета им за пълноценно използване на предприсъединителната подкрепа. TAIEX предлага бърза подкрепа, оказвана от служители в публичния сектор на публичните институции на страните, които участват в разширяването. Използвайки резултатите от SIGMA[7] и TAIEX, туинингът между държавни администрации ще окаже средносрочна подкрепа за управлението в допълнение към традиционните туининг проекти, свързани със законите или политиките на ЕС.

Комисията ще създаде нов механизъм за финансиране по ИПП за насърчаване на развитието на гражданското общество и диалога. Съгласувано ще бъдат планирани национални проекти и проекти с множество бенефициери, които да стимулират развитието на гражданското общество във всяка страна. Целта ще бъде да се укрепят структурите на гражданското общество и ролята им в политическия процес, да нарасне капацитетът на организациите на гражданското общество за разработване на трансгранични проекти и мрежи и да се запознаят представители на гражданското общество и лица, формиращи общественото мнение, с политиките и дейностите на ЕС. Механизмът ще увеличи капацитета на местните организации на гражданското общество за гражданско мобилизиране, за защита и популяризиране на възгледи, за разработване и управление на проекти за насърчаване на мрежи и ще подкрепя диалога им със съответните структури в ЕС. Ще бъдат застъпени правата на човека, равенството между половете, социалното включване, здравеопазването, околната среда, защитата и представителството на бизнес интереси и защитата на потребителите. Механизмът ще насърчава сътрудничеството и трансфера на ноу-хау между бизнеса, синдикатите и професионалните организации в страните партньорки и съответните организации на равнище ЕС. Ще бъде изготвена програма за посещения за запознаване на формиращи общественото мнение ключови лица от националната и местна политика, религиозния живот, журналистическите среди, синдикатите и бизнес асоциации с политиките и дейностите на ЕС и за запознаването им с колеги от ЕС.

Предвид бюджетните ограничения по-тясното координиране между донорите е важен елемент от новия регламент за ИПП. Комисията ще координира отблизо подкрепата в рамките на ИПП с тази на международните финансови институции и на други донори, за да се отговори на основни нужди, свързани с икономическото и социално развитие. Комисията е в процес на създаване на инфраструктурен инструмент, който от 2008 г. ще се финансира от ИПП и ще помага за разработването на инфраструктурни проекти. Ще бъдат застъпени транспортът, енергетиката и инфраструктурата, свързана с околната среда, както и инвестиции в социални области като здравеопазване, образование, жилищен фонд и бежанци. Други инициативи включват Европейския фонд за Югоизточна Европа (ЕФЮЕ), насочен към развитието на частния сектор, и механизма за енергийна ефективност. По този начин подкрепата в рамките на ИПП ще се стреми да постигне икономически най-целесъобразното съчетание на безвъзмездни средства и заеми. В тези съгласувани действия ще участват ЕИБ, ЕБВР и други международни финансови институции като Световната банка и банката на Съвета на Европа.

3.6. Спечелване на обществена подкрепа за разширяването

Комуникацията е крайъгълен камък в стратегията на ЕС за разширяването. Преимуществата и предизвикателствата на разширяването трябва да се представят по-по-добре пред обществеността. Общественото мнение в ЕС за бъдещо разширяване е повлияно от нагласи, свързани с минали разширявания. От основно значение е гражданите да бъдат изслушвани, тревогите им да бъдат обсъждани и да се предоставя повече информация. ЕС трябва да представя повече фактическа информация за разширяването, за да може обществеността да е наясно както с ползите, така и с предизвикателствата.

ЕС е изправен пред предизвикателството да формулира посланията за разширяването както в държавите-членки, така и в страните кандидатки и потенциални кандидатки.

Основните предизвикателства в държавите-членки са предоставянето на факти за петото разширяване, по-специално за ефекта от него по отношение на икономическия успех и укрепването на ролята на ЕС на световната сцена, и изтъкването на ползите и предизвикателствата от настоящия процес на разширяване. Институциите на ЕС и държавите-членки трябва да дадат на обществеността в ЕС информация за страните кандидатки и потенциални кандидатки и да обяснят функционирането на разширяването като поетапен и внимателно направляван процес. Необходимо е да насърчим дискусиите по въпроси на разширяването на всички равнища на обществото.

Основните предизвикателства в страните кандидатки и потенциални кандидатки са изтъкването на ангажимента на Съюза към тяхната европейска перспектива и разясняване на условията за напредък на всяка страна по пътя към ЕС, като всяка страна е оценявана по собствените си резултати. Хората трябва да разберат, че напредъкът към ЕС зависи от темпото на реформи във всяка страна. Колкото по-бърз и по-ефективен е процесът на реформи в страните, толкова по-бърз ще бъде напредъкът им по пътя към членството и всички произтичащи от него преимущества. Необходимо е ЕС да подкрепи правителствата на тези страни в усилията им да обяснят естеството на ЕС и да покажат как по-тесните връзки с ЕС по време на подготовката за членство ще бъдат от полза за техните граждани. Гражданите трябва да знаят повече за предимства като предприсъединителната финансова помощ и техническите консултации, облекчаването на визовия режим и отпускането на стипендии.

За да се помогне за по-ефективното информиране за разширяването, Комисията приканва правителствата на държавите-членки и на страните кандидатки и потенциални кандидатки да изготвят планове за комуникация. Тези планове трябва да са насочени към лица, формиращи общественото мнение, в политиката, медиите, академичните среди, бизнеса, социалните партньори, младежта. Новият механизъм на Комисията за насърчаване на развитието на гражданското общество и диалога също ще допринесе за тези усилия.

Държавите-членки трябва да поемат инициативата при разясняването и защитаването на политиките, за които са се договорили, като насърчават диалога и обясняват ползите от разширяването. Участието на депутати от Европейския парламент и от националните парламенти, както и на регионалните и местни власти и гражданското общество, също е от първостепенно значение. Тези участници са най-близо до обществеността и имат ключова роля за провеждането на информирана дискусия за разширяването.

Комисията ще допълни тези усилия, като предостави информация за политиката на ЕС за разширяването, както и предприсъединителна подкрепа. Тя ще оспори митовете с факти и ще използва пълноценно представителствата си в държавите-членки и делегациите си в страните, участващи в разширяването. Комисията ще работи за провеждането на диалог за разширяването с влиятелни обществени личности и ще надгради опита, придобит през 2007 г. от редица успешни проекти, свързани с комуникацията, по-специално тези с търговски камари и студентски организации.

4. Заключения и препоръки

Въз основа на гореизложения анализ Комисията прави следните заключения:

1) Разширяването допринесе за мира, демокрацията и стабилността на целия континент и донесе конкретни ползи като по-голяма търговия, повече инвестиции и по-висок икономически растеж. Понастоящем Съюзът е по-конкурентоспособен и може да отговори по-добре на предизвикателствата на глобализацията. С разширяването ЕС има по-голяма тежест на световната сцена.

2) Процесът на разширяване на ЕС е внимателно направляван в съответствие с подновения консенсус, дефиниран от Европейския съвет през декември 2006 г. Този консенсус е основан на принципите за консолидиране на задълженията, справедливи и строги условия и по-добър контакт с обществеността, съчетани с капацитета на ЕС за интегриране на нови членове. Настоящата програма за разширяване обхваща Западните Балкани и Турция, които получиха перспектива за членство в ЕС, след като изпълнят условията.

3) Комисията предприе стъпки за подобряване на качеството на процеса на разширяване. Понастоящем трудностите на реформите се разглеждат на ранен етап. Налице е обратна връзка при политическия и икономическия диалог и процеса на разширяване. В преговорите за присъединяване пълноценно се използват показатели и тяхното покриване като условия за отварянето и затварянето на преговорни глави. Комисията насърчава по-голямата прозрачност, като предоставя например на обществеността докладите от подробни проверки и подготвя първите проучвания на въздействието. Всяка страна преминава от един към следващ етап по пътя си към ЕС, след като изпълни необходимите условия в съответствие с пътната карта за Западните Балкани от 2005 г.

4) Страните участнички в разширяването продължават да бъдат изправени пред големи предизвикателства. От жизнено важно значение е перспективите на тяхното присъединяване да продължат да бъдат явни и реални. Всяка страна ще бъде оценявана по собствените си резултати. Трябва да бъдат положени още усилия за преодоляване на трудностите в изграждането на държавни институции, в правовата държава, помиряването, административната и съдебна реформа и борбата с корупцията и организираната престъпност. Добросъседските отношения продължават да бъдат от ключово значение.

5) Преговорите за присъединяване с Хърватия напредват добре и скоро ще навлязат в решителната си фаза. За региона като цяло това е доказателство, че европейската перспектива е реална. Хърватия все още трябва да постигне напредък по отношение на съдебната и административна реформа, правата на малцинствата и завръщането на бежанците, както и при преструктурирането на стоманодобивния сектор и корабостроенето.

6) Турция извърши значителни реформи след 1999 г., когато стана страна кандидатка. През изминалата година Турция премина през конституционна криза, която доведе до предсрочни парламентарни избори. Парламентарните избори бяха свободни и честни и новият парламент представя политическото многообразие в страната. Президентът на републиката бе избран в съответствие с разпоредбите на конституцията, а в гражданско-военните отношения надделя демокрацията. Сега Турция трябва да поднови стремежа към политически реформи в страната. Необходими са незабавни и значителни по-нататъшни усилия, по-специално в области като свободата на изразяване (член 301 от Наказателния кодекс и друго съответно законодателство) и правата на немюсюлманските религиозни общности. Необходими са още подобрения особено в съдебната реформа, борбата с корупцията, укрепването на правата на жените, децата и синдикатите, културните права, както и гражданския контрол върху силите за сигурност.

Турция не е изпълнила ангажимента си за цялостно и недискриминационно прилагане на допълнителния протокол към Споразумението за асоцииране и не е постигнала напредък към нормализиране на двустранните отношения с Република Кипър. В предстоящите си годишни доклади Комисията ще продължи да докладва в съответствие със заключенията на Съвета от 11 декември 2006 г., подкрепени от Европейския съвет.

7) Необходимо е възможно най-бързо да се постигне яснота по въпроса за статута на Косово. Единството на ЕС по този въпрос е от основно значение. Комисията изцяло подкрепя работата на Тройката. Нужно е трайно решение, което да гарантира създаването на демократично и мултиетническо Косово и да допринесе за стабилността в региона.

8) Бившата югославска република Македония отбеляза напредък, но все още трябва да бъде ускорено темпото на реформи в ключови области. Албания и Черна гора напреднаха в редица области, но все още са изправени пред сериозни предизвикателства. Босна и Херцеговина все още трябва да поеме пълната отговорност за своето управление и да напредне в реформите, по-специално в областта на полицията. Сърбия показа, че разполага с административния капацитет за постигане на значителен напредък към осъществяването на европейската си перспектива. Това бе доказано от ефективното провеждане на техническите преговори по Споразумението за стабилизиране и асоцииране. Въпреки това, за да подпише ССА, Сърбия все още трябва да установи пълно сътрудничество с МНТБЮ. Нужно е регионът като цяло да постигне напредък в изграждането на съвременни демокрации и създаването на политическа култура на диалог и толерантност.

В съответствие с това:

(а) Комисията очаква съществен напредък в преговорите за присъединяване с Хърватия през следващата година, което ще доведе до отварянето на значителен брой глави и временното затваряне на няколко други, при условие че страната поддържа необходимото темпо на реформи и изпълнява показателите.

(б) Комисията очаква през годината напредък в преговорите за присъединяване с Турция. Главите, по които техническата подготовка приключи, трябва да бъдат отворени в съответствие с установените процедури.

Темпото на преговорите зависи от резултатите от реформите в Турция. Напредъкът на Турция може да се ускори, ако страната успее да изпълни показателите за отваряне на глави.

Комисията предложи на Съвета изменението на разпоредбите относно свободата на изразяване в турския наказателен кодекс (член 301 и други съответни членове) да бъде показател за отваряне на ключовата глава относно съдебната власт и основните права.

Турция трябва да изпълни ангажиментите си за цялостно и недискриминационно прилагане на допълнителния протокол към Споразумението за асоцииране в съответствие със заключенията на Съвета от 11 декември 2006 г. и докато страната не направи това, осем глави няма да бъдат отворени.

(в) ЕС е готов да окаже допълнителна подкрепа за стабилността в Косово и региона и да отговори на развитията, като използва пълноценно политическите си инструменти.

(г) Ако условията бъдат изпълнени, през 2008 г. могат да бъдат сключени споразуменията за стабилизиране и асоцииране с всички страни от Западните Балкани, като тези споразумения бъдат подписани или влязат в сила.

(д) Страните от Западните Балкани ще поемат отговорност за регионалното сътрудничество с прехода от Пакта за стабилност към новия Съвет за регионално сътрудничество в рамките на Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа. ЕС ще продължи да подкрепя самоинициативата и отговорността на местните власти за регионалното сътрудничество.

(е) Приоритетно внимание ще бъде отделено на насърчаване на контактите между населението на Западните Балкани и ЕС. Комисията ще започне диалог за либерализиране на визовия режим за граждани на страните от Западните Балкани като следваща стъпка след облекчаването на визовия режим и споразуменията за реадмисия.

(ж) В началото на 2008 г. Комисията ще приеме съобщение, което ще направи преглед на постигнатото и ще очертае пътя след Програмата от Солун и Съобщението от Залцбург за насърчаване на Западните Балкани по пътя към ЕС.

(з) Понастоящем Комисията предлага преразгледани партньорства за присъединяване и европейски партньорства, които определят актуализирани приоритети в реформата. Основните въпроси, свързани с изграждането на държавни институции, управлението и административната и съдебна реформа, трябва да бъдат решени на ранен етап.

(и) Тези приоритети ще бъдат отразени в планирането на финансовата помощ съгласно новия Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП). В рамките на ИПП Комисията ще създаде също финансов механизъм за насърчаване на диалога и за развитието на гражданското общество, по-специално посредством проекти за изграждане на капацитет и за обмен. Тя ще гарантира по-тясна координация с други донори и ще активизира сътрудничеството с ЕИБ, ЕБВР и други международни финансови институции.

(й) Спечелването на обществена подкрепа за разширяването е от основно значение. Важно е гражданите да бъдат изслушвани и да се отговори на техните тревоги, като се дава ясна, фактическа информация. Разпространяването на информация за разширяването е споделена отговорност. Държавите-членки трябва да участват активно. Комисията ще продължи да дава своя принос заедно с Европейския парламент, националните, регионалните и местни власти и гражданското общество.

ПРИЛОЖЕНИЕ

Заключения относно Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, Бившата югославска република Македония, Черна гора, Сърбия, Косово [8], Турция

Албания

По отношение на политическите критерии Албания постигна известен напредък по пътя към демокрация и правова държава. Албания продължи да играе положителна роля за поддържане на стабилността в региона. Въпреки това, демократичната култура и по-специално конструктивният диалог между партиите трябва да бъдат развити, за да може политическата система да функционира ефективно и прозрачно. Необходимо е парламентът да постигне значителен напредък в провеждането на реформите. Борбата с корупцията и организираната престъпност представлява голямо предизвикателство.

Постигнат бе известен напредък по отношение на демокрацията и правовата държава . Парламентът на Албания изпълни конституционната си задача при избора на нов президент. Въпреки това, липсата на воля за сътрудничество в политическите партии продължава да възпира реформите, особено тези в областта на изборите и на съдебната власт. В изпълнение на ангажиментите си към ЕС и с оглед на нуждите си, свързани с развитието, Албания отбеляза известен напредък при укрепването на правителствените си структури. Координирането и капацитетът продължават да бъдат слаби, а стратегическото планиране се нуждае от подобрения. Наблюдава се по-малко текучество в публичната администрация на Албания. Въпреки това, необходими са значителни усилия за гарантирането на ефективност и безпристрастност, включително чрез цялостно прилагане на закона за държавната служба. Правомощията на Службата за публична администрация трябва да нараснат. Все още често са налице слабости при управлението на човешките ресурси в публичната администрация.

Напредъкът в реформата на съдебната система е ограничен. Процедурите за оценяване на съдиите бяха подобрени, работата на съда бе рационализирана, а изпълнението на съдебните решения - ускорено. Въпреки това, съдебната система продължава да функционира незадоволително заради корупцията и недостатъчната независимост, прозрачност и ефективност. Приемането на законодателство за решаването на тези проблеми закъснява.

Понастоящем правителството предприема по-стратегически подход в борбата с корупцията , която е ключов приоритет на Европейското партньорство. Подобрено бе законодателството в областта на обществените поръчки. Разследванията на случаи на корупция доведоха до арестуването на редица високопоставени служители. И все пак, корупцията е широкоразпространена и представлява много сериозен проблем. Все още е необходима много работа по всички аспекти на този проблем, включително съдебната отчетност и прозрачността във финансирането на политическите партии.

Постигнат бе известен напредък по отношение на човешките права и защитата на малцинствата . Албания премахна смъртното наказание при всякакви обстоятелства. Нов закон наказва подбудителите на кръвни отмъщения. Официалните указания за прокурори и съдебна полиция подчертават нуждата от спазване на правата на човека при наказателните производства. Условията на задържане продължават да бъдат лоши. Бяха направени някои подобрения на условията в местата за задържане и повечето задържани в предварителния арест бяха прехвърлени в нови, предназначени за тази цел, отделения в затворите. Затворите обаче продължават да бъдат пренаселени. Все още е необходимо значително по-добро прилагане на правилата, свързани с правата на човека, и системно преследване на нарушителите. Законодателството за осигуряването на безплатна правна помощ продължава да бъде неадекватно.

Албания постигна известен напредък по отношение на свободата на изразяване , която е ключов приоритет на Европейското партньорство. Договорен бе план за действие за изготвянето на ново законодателство за радио и телевизионното излъчване. Управителният комитет за обществено радио и телевизия включва понастоящем представители на гражданското общество. Рамката относно конкуренцията в сектора бе укрепена. Въпреки това, решения на правителството относно лицензирането на медии и данъчното облагане доведоха до обвинения в пристрастност. Необходими са по-съгласувани и по-координирани реформи, по-специално по отношение на радио и телевизионното излъчване и прозрачността при собствеността на медиите. Нужно е по-добро прилагане на съществуващото законодателство.

Налице е подходяща правна рамка за организациите на гражданското общество. Въпреки това, групите на гражданското общество продължават да бъдат слаби. Те не са достатъчно приобщени към процеса на изграждане на политика и не разполагат с ресурси, организационен капацитет, умения за пропагандиране на възгледи и регионални мрежи.

Постигнат бе известен напредък в утвърждаването на правата на жените . Прието бе ново законодателство срещу домашното насилие, което ще позволи създаването на специален министерски отдел по въпросите на равенството между половете. Но закрилата на жените срещу каквито и да е форми на насилие продължава да бъде недостатъчна. Законодателството трябва да бъде по-строго и да се прилага изцяло. Постигнат бе известен напредък и при правата на децата . Съдебната система, обхващаща непълнолетните, мониторингът на правата на детето и началното образование бяха подобрени. Постигането на по-голям напредък е възпрепятствано от закъснения в приемането на законодателство от първостепенно значение, особено за регистрирането на ражданията, и от липсата на ресурси. Социалните услуги бяха подобрени, като все повече средства се отделят за персонал. Въпреки това, мерките за подпомагане на социално уязвими лица и лица с увреждания все още са ограничени. По-добрата координация между правителствените агенции може да доведе до подобряване на резултатите.

Налице е напредък в утвърждаването на правата върху собственост , което е ключов приоритет на Европейското партньорство. Правителството прие стратегия, която установява връзка между процесите на първоначално регистриране на недвижимо имущество, реституция, обезщетяване и узаконяване на незаконно построени сгради. Въпреки че по-доброто управление на реституирането и обезщетяването ускори обработването на заявленията, обработването продължава да бъде бавно. Необходима е съответна координация между регистрирането, реституцията, обезщетяването и узаконяването, както и още по-ускорено обработване на съответните заявления.

Албания предприе мерки за изпълнение на ангажиментите си относно защитата на малцинствата , по-специално за подкрепа на използването на малцинствените езици и традиционните географски и други наименования. Липсата на надеждни данни за числеността и ситуацията на малцинствата пречи да се постигне допълнително подобряване. Бяха направени стъпки за подобряване на ситуацията на ромската общност, но ефектът от тези мерки е ограничен. Ромското малцинство продължава да живее при много тежки условия и да бъде обект на дискриминация, особено в образованието, социалната закрила, здравеопазването, жилищното настаняване и трудовата заетост.

Що се отнася до регионалните въпроси и международните задължения , Албания продължи да насърчава добрите многостранни и двустранни отношения с останалите страни от Западните Балкани и съседните страни от ЕС. Страната продължава да участва активно в регионалното сътрудничество, включително в Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа (ПСЮИЕ) и Съвета за регионално сътрудничество (СРС), както и в измененото Централноевропейско споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА). Албания запази конструктивната си позиция в процеса за статута на Косово. Това допринесе за стабилността в региона. По отношение на Международния наказателен съд двустранното споразумение за имунитет със Съединените щати не е в съответствие с общата позиция и водещите принципи на ЕС по този въпрос.

Икономиката на Албания продължава да се развива силно. Цялостната макроикономическа стабилност е запазена, но външният дефицит нарасна основно заради кризата в енергийния сектор. Неадекватното прилагане на принципа на правовата държава продължава да възпрепятства гладкото функциониране на пазарната икономика и се отразява на бизнес климата. Недостатъчната инфраструктура и несигурните доставки на енергия все още пречат на икономическото развитие.

По отношение на икономическите критерии Албания отбеляза напредък към установяването на функционираща пазарна икономика. Но все още са необходими значителни реформи, които да позволят на страната в дългосрочен план да се справи с конкурентния натиск и пазарните сили в Съюза.

Политическият консенсус по основни въпроси на икономическата политика бе като цяло запазен. Макроикономическата стабилност бе до голяма степен запазена. Икономическият растеж продължи да бъде силен въпреки недостига на електроенергия. Паричната политика е надеждна и гарантира много ниска инфлация. Равнището на регистрираната безработица все още е високо, но продължава да намалява. Отчетените приходи от данъци изпълниха до голяма степен поставените цели и изпълнението на бюджета бе по-добро. Реформите в държавното финансиране напреднаха, но все още са налице фискални рискове. Като цяло, водените макроикономическите политики бяха до голяма степен подходящи. След значително забавяне през 2006 г. приватизацията получи през 2007 г. нов тласък. Частният банков сектор се разраства и като цяло е стабилен. Кредитирането продължава да се разраства. Регулаторната рамка за банков надзор е добре развита. Търговската интеграция с ЕС продължава да бъде доста голяма.

Въпреки това, външният дефицит нарасна основно заради трудности в енергийния сектор. Бе отбелязан известен напредък по отношение на изпълнението на съдебните решения и установяването на права върху собственост, но недостатъците в съдебната система и в прилагането на законите оказват отражение върху бизнес климата. Процедурите по регистрирането на дружества започнаха да се подобряват, но липсата на ефективност в администрацията възпрепятства влизането на пазара и излизането от него. Постигнат бе известен напредък при надзорните финансови органи, различни от банки, но той все още трябва да се утвърди, по-специално по отношение на пенсиите. Все още има структурна безработица. Недостигът на квалифицирани служители и недостатъчната инфраструктура възпират развитието на частен сектор, който може да има значителен принос за развитието на страната. Високият дял на сивата икономика, подхранвана от постоянни слабости в правоприлагането и регулаторната рамка, намалява данъчната основа, възпрепятства способността на правителството да прилага икономически политики и оказва отрицателно въздействие върху бизнес климата.

Албания отбеляза напредък в привеждането на своите законодателство, политики и капацитет в съответствие с европейските стандарти и изпълнява търговските си ангажименти по силата на Междинното споразумение. В някои области като митници, конкуренция и борба с организираната престъпност постигнатият през предишните години напредък бе запазен. В други области като енергетика, транспорт и права върху интелектуалната собственост напредъкът продължава да бъде ограничен. Напредъкът на реформите в области като ветеринарния и фитосанитарния контрол е от жизненоважно значение за пълноценното използване на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА). Административният капацитет за прилагане на разпоредбите от нетърговски характер на ССА и ефективното прилагане на законите представляват предизвикателство по отношение на постигането на трайни резултати при прилагането на ССА.

Отбелязан бе напредък в някои области, свързани с вътрешния пазар , но са необходими допълнителни усилия, за да може Албания да изпълни задълженията си по ССА. Напредъкът в приемането на стандарти и акредитирането е добър. Капацитетът за метрология и надзор на пазара укрепна, но са нужни законодателни подобрения. Що се отнася до защитата на потребителите , трябва да се усъвършенства обработването на жалби и уреждането на спорове. Несигурността, свързана с правата върху собственост, възпира установяването . Все още са налице ограничения при движението на капитали .

Има напредък при компютризирането на митниците . Това помогна на Албания да прилага по-ефективно търговските разпоредби на ССА. Митническите приходи продължиха да нарастват. Албания приложи намаляването на митата, предвидено в Междинното споразумение. Въпреки това, необходими са подобрения в инфраструктурата и привеждането в съответствие с практиките на ЕС. Управлението на данъчната система бе рационализирано и бе направен напредък при компютризирането и обработването на обжалванията на данъкоплатците. Въпреки това, събираемостта на данъците продължава да бъде ниска. Необходима е цялостна стратегия за събирането на данъците и за контрол и по-нататъшно привеждане в съответствие със законодателството и практиките на ЕС.

Постигнат бе напредък в областта на конкуренцията . Органът по конкуренцията укрепна. Той оцени няколко уведомления за сливане и наложи глоби за нарушаване на правилата за конкуренция. Необходими са обаче допълнителни усилия за обучението на персонала на органа. Албания отбеляза напредък в изпълнението на задълженията си по ССА по отношение на държавните помощи. Отделът за държавни помощи започна да се отчита независимо от министерството на икономиката. Той продължава да оценява и да актуализира регистъра на схемите за държавна помощ.

Одобрено бе ново законодателство за възлагането на обществени поръчки , което отговаря в по-голяма степен на стандартите на ЕС. Административният капацитет на Агенцията за обществени поръчки бе укрепен, но е необходимо той да бъде допълнително подсилен, за да се гарантира, че агенцията може да приложи новото законодателство по подходящ начин. Нужно е да се гарантира безпристрастността на производствата по обжалване. По отношение на правата върху интелектуална собственост (ПИС) Службата за авторското право започна да работи и Албания ратифицира международни инструменти относно регистрирането на индустриален дизайн. Въпреки това, прилагането на ПИС продължава да бъде слабо. Нито Генералната дирекция за патентите и търговските марки, нито Службата за авторското право разполагат с необходимите ресурси и експертни знания. Нужно е ново законодателство за индустриалната собственост в съответствие с европейските стандарти. Трябва да бъдат положени още много усилия, за да бъдат изпълнени задълженията по Междинното споразумение в областта на ПИС.

Има известен напредък по европейските стандарти в политиката за трудова заетост и социалната политика . Бяха създадени програми за насърчаване на заетостта сред уязвимите групи от населението, а институционалната и регулаторна рамка бе подобрена с приемането на закон за инспекция на труда. Въпреки това, капацитетът на инспектората по труда продължава да бъде ограничен, а условията на труд – недостатъчно здравословни и безопасни. Недостатъчната информация и неадекватните административни системи пречат да се прецени ситуацията в социалната сфера и заетостта и да се разработят подходящи стратегии за заетостта и социалното включване. Известен напредък бе постигнат по отношение на европейските стандарти в образованието . Бюджетните средства за образование бяха значително увеличени. Започна прилагането на националните стратегии за доуниверситетско образование и професионално обучение и бе одобрен нов закон за висшето образование.

Напредък може да бъде отчетен и по някои секторни политики . Що се отнася до промишлеността и МСП , създаден бе Национален регистрационен център за улесняване на регистрирането на фирми. Одобрена бе стратегия за насърчаване на конкурентоспособността на МСП. Изготвен е актуализиран план за действие за овладяване на сивата икономика и премахване на административните пречки пред инвестициите. Създадени бяха фондове за гарантиране на износа. Изготвен е актуализиран план за действие за премахване на административните пречки пред инвестициите. Необходим е обаче допълнителен напредък при решаването на проблема със сивата икономика и подобряването на бизнес климата. Напредъкът в селското стопанство е ограничен. Създадени бяха стимули за увеличаване на производството, но конкурентоспособността в селскостопанския сектор продължава да бъде слаба. Привеждането в съответствие с ветеринарните и фитосанитарни стандарти на ЕС, необходимо, за да се използват търговските отстъпки по ССА и Междинното споразумение, все още е недостатъчно. Отчетен е известен напредък при контрола и инспекциите в областта на рибарството , въпреки че прекомерният улов и незаконният риболов продължават.

По отношение на околната среда бе постигнат напредък в хоризонталното законодателство, но прилагането му продължава да бъде незадоволително. Необходими са допълнителни усилия в областта на управлението на отпадъците и качеството на водата. Административният капацитет трябва да бъде увеличен, за да се прилага вече транспонираното законодателство. Напредъкът в областта на транспорта е ограничен. Албания ратифицира Споразумението за Обща европейска въздухоплавателна зона и работи по прилагането на първата преходна фаза от него. Албания участва активно в изграждането на Основната регионална транспортна мрежа и в Обсерваторията за транспорта на Югоизточна Европа, по-специално чрез одобряване на втория Многогодишен план (МГП), обхващащ период от пет години от 2007 до 2011 г. Нужни са значителни подобрения в безопасността на морския транспорт.

В енергийния сектор Албания не успя да гарантира сигурността на доставките на електроенергия. Трябва да бъдат положени значителни усилия, за да се изпълнят изискванията на Договора за енергийна общност. Като страна по този договор Албания е задължена да прилага от 1 юли 2007 г. съответното законодателство на ЕС, особено в областта на енергетиката. Въпреки отчетения известен напредък, включващ ново законодателство за концесиите в производство на електроенергия от водни източници и ограничено увеличаване на събирането на дължими суми за електроенергия, състоянието на енергийния сектор остава критично. Това възпрепятства социалното и икономическо развитие на страната.

Работата по изпълнението на ангажиментите на Албания по ССА в областта на информационното общество и медиите изостава. Либерализирането на пазара в областта на електронните комуникации и информационните технологии все още е на ранен етап. Регулаторната рамка все още не е приведена в съответствие с достиженията на правото на ЕС , а капацитетът на регулаторния орган в областта на телекомуникациите трябва да бъде развит. По отношение на финансовия контрол бе приет нов закон за вътрешния одит. Остава да бъде създаден целесъобразен инспекторат. Напредъкът в областта на статистиката е приемлив. Въведени са повечето основни статистически класификации и те съответстват на стандартите на ЕС.

Що се отнася до правосъдието, свободата и сигурността , напредък е постигнат в някои области. Като цяло са необходими още подобрения. Подобрена бе технологията за издаване на визи и за сигурност на дипломатическите и служебните паспорти. Подписано бе споразумение за облекчаване на визовия режим между ЕС и Албания. Трябва да бъдат издадени паспорти с биометрични данни в съответствие със стандартите на ЕС. Необходими са допълнителни изменения в Закона за чужденците, за да бъдат покрити стандартите на ЕС.

Граничният контрол бе подобрен чрез нова инфраструктура, разрастване на информационните връзки и по-добро междуведомствено и трансгранично полицейско сътрудничество. Правителството прие стратегия за интегрирано управление на границите. Но инфраструктурата на гранично-пропускателните пунктове все още е под стандартите на ЕС. Законите за убежището съответстват на международните стандарти, но прилагането им е незадоволително и все още няма последователна стратегия за предоставянето на убежище. Създадено бе звено, което да контролира прилагането на националната стратегия за миграцията . Понастоящем миграционните проверки по границите са по-ефективни, но все още има много елементи, които да се усъвършенстват. Албания подписа протокол за реадмисия с Австрия съгласно спогодбата за реадмисия между ЕО и Албания от 2006 г. Необходимо е обаче по-ефективно управление на данните и по-добро сътрудничество със съседните страни. Текучеството на персонал в гранична полиция трябва да се ограничи, по-специално с оглед доброто прилагане на спогодбата за реадмисия между ЕО и Албания.

Банковата система е използвана по-добре в борбата с изпирането на пари; по-голямата част от заплатите в публичната администрация вече се изплащат по банков път. Боравенето с крадени стоки вече се смята за престъпление. Съвместно звено за разследване свързва министерствата на вътрешните работи и финансите, главна прокуратура и държавната разузнавателна служба. Въпреки това, конкретните резултати в борбата с изпирането на пари са слаби. Законодателството, ресурсите за разследване и експертните знания, технологичната подкрепа и междуинституционалното сътрудничество трябва да бъдат подобрени.

Все повече се използват междуведомствени работни групи за борба с наркотиците . Сътрудничеството с чуждестранните партньори се подобрява. В момента се изгражда подходяща инфраструктура за съхранение на иззетите наркотици. Въпреки това, трафикът на наркотици продължава да буди сериозно безпокойство. Количествата иззети наркотици са значителни, но все пак ниски в сравнение с тези, които се смята, че преминават през Албания. Необходима е по-голяма решителност и по-добро сътрудничество между полицията и съдебната власт при преследването на заподозрени наркотрафиканти и корумпирани служители по съответните обвинения. Мерките и техниката за разкриване на наркотици по границите трябва да бъдат подобрени.

Приет бе нов закон за държавната полиция , който трябва да помогне за деполитизирането на полицията. Конвенцията за полицейско сътрудничество в Югоизточна Европа бе ратифицирана, а стратегическо споразумение с Европол предвижда по-активно международно сътрудничество. Въпреки това, полицейският състав бе намален, без да се обърне внимание на необходимостта от поддържане на капацитета и приемствеността в ключови звена. Успехът в процедурите по разследване и преследване продължава да бъде възпрепятстван от слабата комуникация между полицията и прокурорите. Управлението на полицията и структурите за вътрешен контрол трябва да укрепне.

Организираната престъпност продължава да бъде много сериозен проблем. Арестувани бяха редица ключови фигури в организираната престъпност. Ответната реакция на полицията при тежки престъпления бе подобрена. Въведено бе използването на ново тактическо оборудване и оборудване за разследване. Сътрудничеството с Интерпол бе подобрено, което позволи изпълняването на редица международни заповеди за арест. Въпреки това, по множество международния искания за арест все още не са предприети действия. Усилията за борба с организираната престъпност са възпрепятствани от корупция и недостатъчна защита на свидетелите. Проблеми с информационните технологии пречат на използването на данни от криминални разследвания. Въпреки че сътрудничеството със съседните страни при разследването на кражби на автомобили се подобри, междуведомственото сътрудничество на местно равнище е слабо и това намалява ефективността.

Албания продължава усилено да разследва и преследва трафика на хора . Граничният контрол стана по-ефективен, а международното сътрудничество се подобри. Въпреки това, Албания продължава да бъде важен транзитен пункт и секс трафикът в страната се е увеличил. Малко са жертвите, които искат да свидетелстват срещу трафикантите заради слабата защита на свидетели. Лошата координация пречи на прилагането на националната стратегия за борба с трафика на хора.

Понастоящем структурите за борба с тероризма в полицията и разузнаването си сътрудничат по-добре. Сътрудничеството на международно равнище е добро. Албания прие закон за контрол на износа на военно оборудване, който е в съответствие с достиженията на правото на ЕС . Въпреки това, оборудването и обучението на анализатори и следователи за целите на борбата с тероризма все още са недостатъчни.

Законът за защита на личните данни е в процес на изменение, за да бъде приведен в съответствие с европейските стандарти. Все още обаче не е създаден независим надзорен орган за защита на данните, който да разполага с достатъчно правомощия.

Босна и Херцеговина

По отношение на политическите критерии напредъкът на Босна и Херцеговина се забави. Сложните институционални договорености, незачитането на мирното споразумение от Дейтън/Париж и националистическата риторика попречиха на изпълнението на програмата за реформи в страната. Все още не са предприети действия по ключови приоритети на Европейското партньорство. Политическите лидери на Босна и Херцеговина не успяха да постигнат реформа на полицията. Липсата на напредък по този и други важни въпроси забавя сключването на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА).

Постигнат бе ограничен напредък по отношение на демокрацията и правовата държава . Системата на управление в Босна и Херцеговина продължава да е обвързана със значително международно присъствие. Бюрото на Върховния представител/Специален представител на ЕС работи в тясно сътрудничество с Европейската комисия за сближаването на Босна и Херцеговина с ЕС. Въпреки това, властите на Босна и Херцеговина не показват, че са в състояние да поемат по-голяма политическа самоинициатива и отговорност. Необходими са спешни мерки за гарантиране на ефективното функциониране на институциите на държавно равнище. Съветът по прилагане на мирното споразумение реши да отложи затварянето на Бюрото на Върховния представител за 30 юни 2008 г. и да преразгледа ситуацията през февруари 2008 г.

Като цяло изборите през октомври 2006 г. бяха в съответствие с международните стандарти. Правителството на Република Сръбска бе сформирано през ноември, но съставянето на правителство на държавно равнище и на правителство на Федерация Босна и Херцеговина отне повече от четири месеца. Постигнат бе известен напредък при подобряване на техническите и човешките ресурси на парламента на държавно равнище, но важни комисии като комисията за европейска интеграция се нуждаят от допълнително укрепване. Няма напредък по отношение на подобряване на координацията между държавата и федеративните единици. Като цяло, резултати от работата на изпълнителните и законодателните институции продължават да са слаби. Дебатите по конституционната реформа бяха преустановени.

Известен напредък бе отбелязан в областта на публичната администрация , но са необходими значителни допълнителни усилия. Постът на координатора за реформи в публичната администрация бе укрепен и бяха направени начални стъпки за прилагане на стратегията за реформа в публичната администрация, която е ключов приоритет на Европейското партньорство. Създаден бе фонд за реформата в публичната администрация с подкрепата на ЕС. Ефективността на държавните агенции бе подобрена и бяха предприети допълнителни действия за оборудване на министерствата и институциите на държавно равнище, по-специално по отношение на персонал и работно пространство. Необходими са последователни усилия за гарантиране на правилното прилагане на националната стратегия за публичната администрация и за постигане на напредък към ефективна, професионална, стабилна, прозрачна и подотчетна държавна служба.

По отношение на съдебната система Босна и Херцеговина отбеляза напредък в намаляване на своята зависимост от международната общност, като международните съдии и прокурори бяха заменени с местни. Въпреки това, фрагментарността на съдебната система и несъответствията в правната рамка продължават да възпрепятстват функционирането на съдебната власт. Съдебната система трябва да бъде още по-независима и ефективна. Съдът на държавно равнище за военни престъпления продължи да работи ефективно. Въпреки това, престъпниците трябва да бъдат преследвани по-енергично на равнище федеративна единица.

Босна и Херцеговина постигна малък напредък в борбата с корупцията , която продължава да бъде широкоразпространена и представлява сериозен проблем. Националната стратегия за борба с корупцията все още не е адекватно приложена. Нужни са по-решителни действия в тази област.

Малък напредък бе отбелязан и в областта на правата на човека и защитата на малцинствата . Трябва да се подобри цялостното спазване на международните конвенции за правата на човека ; все още не е постигнато пълно съответствие на законодателството на Босна и Херцеговина с Европейската конвенция за защита на правата на човека. Очакват се също така по-добри резултати по отношение на предотвратяване на малтретирането от страна на правоприлагащите органи, борбата с безнаказаността, достъпа до правосъдие и равенството пред закона. Необходими са още усилия за решаване на проблемите във функционирането на системата на затворите като цяло, включително лошите условия за живот на лишените от свобода. Религиозната нетърпимост продължава да бъде проблем. В областта на свободата на изразяване и медиите не бе приет федералният закон за публично радио и телевизионно разпространение; този закон е необходим, за да се изпълни ключов приоритет на Европейското партньорство. Босна и Херцеговина постигна напредък при справянето с неприключени дела, свързани с правата на човека, но решенията на съда не винаги се прилагат както трябва.

Правната рамка на Босна и Херцеговина включва разпоредби за защита на правата на жените , децата и социално уязвимите лица , но като цяло прилагането им е незадоволително. Няма всеобхватен закон за борба с дискриминацията . Няма напредък при регистрирането на конфедерацията на синдикатите . Сложната система на управление и фрагментарното законодателство в страната продължават да възпрепятстват социалния диалог. Отбелязан бе известен напредък по отношение на подкрепата, която властите оказват за развитието на гражданското общество , въпреки че като цяло секторът остава слаб.

В областта на защитата на малцинствата са нужни повече усилия за борба с нетърпимостта и етническата дискриминация, както и за по-добро прилагане на законодателството за малцинствата. Съветът за националните малцинства, създаден на държавно равнище, и съответните органи на равнище федеративна единица не функционират. Много бежанци и вътрешно разселени лица не се възползват от основни пенсионни и здравноосигурителни права. Социално-икономическата интеграция на завърналите се лица продължава да бъде проблем. Ромското малцинство продължава да живее при много тежки условия и да бъде обект на дискриминация, особено в образованието, социалната закрила, здравеопазването, жилищното настаняване и трудовата заетост. Нужни са конкретни действия за прилагане на националната стратегия за ромите.

Известен напредък бе отбелязан по отношение на регионалните въпроси и международните задължения . Босна и Херцеговина участва активно в регионалното сътрудничество и подкрепи Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа (ПСЮИЕ) и Съвета за регионално сътрудничество (СРС). Тя сключи няколко регионални споразумения, включително измененото Централноевропейско споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА), което сега трябва да бъде правилно приложено. Босна и Херцеговина сътрудничи по-добре на Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МНТБЮ) и понастоящем като цяло сътрудничеството е задоволително. Все още обаче е нужно пълно сътрудничество с МНТБЮ, за да бъде подписано ССА и да бъде изпълнен ключов приоритет на Европейското партньорство. Босна и Херцеговина изпълни по-голямата част от следприсъединителните изисквания на Съвета на Европа, но прилагането им изостава. По отношение на Международния наказателен съд двустранното споразумение за имунитет със Съединените щати не е в съответствие с общата позиция и водещите принципи на ЕС по този въпрос.

Като цяло отношенията на Босна и Херцеговина с нейните съседи са добри въпреки появилото се напрежение по-специално заради решението на Международния съд по заведеното от Босна и Херцеговина дело срещу Сърбия и Черна гора за геноцид. Малък напредък бе отчетен по нерешените въпроси, свързани с търговията и границите.

Икономиката на Босна и Херцеговина продължава да се развива бързо. Цялостната макроикономическа стабилност бе запазена, но заплахите за фискалната устойчивост продължават да са налице. Задържането на много висока безработица продължава да буди безпокойство. Влошаването на цялостната политическа обстановка в страната се отрази на бизнес климата и забави структурните реформи. Все още трябва да се постигне цялостна икономическа интеграция между всички федеративни единици на страната.

По отношение на икономическите критерии Босна и Херцеговина отбеляза малък напредък към установяването на функционираща пазарна икономика. Необходими са основни реформи, които да позволят на страната в дългосрочен план да се справи с конкурентния натиск и пазарните сили в Съюза.

Икономическият растеж продължава да бъде висок и ускорен, а външният баланс се подобри значително през 2006 г. Валутният борд продължи да поддържа макроикономическа стабилност и инфлацията спадна до ниските равнища, отчетени преди въвеждането на ДДС през януари 2006 г. Въвеждането на ДДС доведе до увеличаване на приходите от данъци през 2006 г. Федерацията предприе стъпки за прилагане на извършената през януари 2007 г. реформа на прякото данъчно облагане в Република Сръбска, която опрости данъчната система и намали фискалната тежест. Приватизацията в Република Сръбска отчете напредък със значителни продажби в телекомуникационния и петролния сектор. През 2007 г. преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) значително се увеличиха и помогнаха за финансирането на външния дефицит. Развитието на финансовия сектор бе бързо, а ценовата конкурентоспособност бе до голяма степен запазена.

Въпреки това, цялостната политическа обстановка и крехкият консенсус в страната по основни елементи от икономическата политика доведоха до забавяне на реформите както на равнище федеративна единица, така и на други равнища на управлението. Липсата на съгласуваност и консенсус при прилагането на реформите бе очевидна най-вече във федерацията, където приватизацията и преструктурирането на предприятия, които са държавна собственост, бяха забавени. Въпреки силния икономически растеж безработицата продължава да бъде много висока. Обществените разходи, и по-