BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 2.6.2010 
SEC(2010) 679 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
 
Придружителен  документ  към 
  
Предложение  за  
 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА   
 
за изменение  на Регламент  (ЕО) № 1060/2009 относно  агенциите  за кредитен  
рейтинг  
  
{COM(2010) 289 окончателен } 
{SEC(2010) 678}  
BG 2   BG 1. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Основен  елемент  на Регламента  относно  агенциите  за кредитен  рейтинг  (АКР ) 
представлява  въвеждането  на външен  режим  на контрол , чрез който  европейските  
регулатори  ще упражняват  надзор  над присъждането  на кредитни  рейтинги  от АКР1. С 
Регламента  относно  АКР  бе въведена  система  за надзор , основаваща  се на колегии  от 
компетентни  органи  на държавите -членки , с която  се дава възможност  на всички  
заинтересовани  компетентни  органи  да участват  в процеса  на регистрация  и надзор  на 
агенция  за кредитен  рейтинг  или на група  от АКР . Окончателното  решение  обаче  се 
взема  винаги  от компетентния  орган  на държавата -членка  по произход . Надзорната  
рамка  на АКР  бе една  от най-дискутираните  теми  по време  на преговорите  между  
Съвета  и Европейския  парламент , които  приключиха  успешно  на 23 април  2009 г. На 
политическо  равнище  докладът  на групата  „Дьо Ларозиер “ от март  2009 г. и 
последвалото  го Съобщение  на Комисията  от 27 май 2009 г. проправиха  пътя  за 
създаване  на агенция  на Общността , чиято  компетентност  няма  да бъде  ограничена  
единствено  върху  АКР . В постигнатия  компромис  по отношение  на Регламента  относно  
АКР  вече бе отчетена  необходимостта  от преразглеждане  на разпоредбите  на 
регламента  по отношение  на надзора , за да бъдат  взети  предвид  промените  на 
политическо  равнище . Предложението  на Комисията  за нова  надзорна  структура  в 
Европа , обхващаща  три европейски  надзорни  органа , промени  статуквото . През  
декември  2009 г. Съветът  принципно  се съгласи  да повери  на новия  ЕОЦКП  преки  
надзорни  правомощия  над АКР2. 
Идеята  за по-централизиран  европейски  контрол  над АКР  обаче  не бе единствено  
вследствие  на политическа  инициатива . Съществуват  факти , които  ясно  свидетелстват , 
че такъв  подход  би съответствал  по-добре  на специфичните  особености  на този сектор :  
i) мобилността  на свързаните  с присъждането  на рейтинг  услуги , които  лесно  
могат  да бъдат  предоставяни  от различно  място  (например  германски  
анализатор , работещ  в лондонското  бюро  на френска  АКР , изготвяща  рейтинг  
на италианско  дружество );  
ii) трансграничното  въздействие  на рейтингите  върху  ползватели , намиращи  се 
извън  географските  граници  на дадена  юрисдикция  (например  рейтингите , 
присъдени  от японска  АКР , могат  да се използват  от банки  в различни  
държави -членки  за изчисляването  на рисковия  капитал ). 
                                                 
1 Регламентът  относно  АКР  замести  предходния  подход  на политика  в тази област , съгласно  който  
от АКР  се очакваше  да заимстват  всички  разпоредби  на кодекса  на IOSCO в собствените  си 
кодекси  на поведение . Подходът  на саморегулиране  обаче  не доведе  до очаквания  резултат , тъй 
като той бе спазван  на доброволна  основа  от АКР , които  често  прилагаха  принципа  „изпълнение  
или обяснение “. При този подход  не бе възможно  да се осъществи  задълбочена  и независима  
оценка  на действителното  спазване  на разпоредбите . Настъпването  на финансовата  криза  хвърли  
светлина  върху  значителните  слабости  на АКР  по отношение  на тяхната  вътрешна  организация , 
прозрачност , управление  на конфликти , като това създаде  предпоставки  за нова , по-прецизна  
европейска  политика  в тази област .  
2 Вж. член  6, параграф  3 от Компромисното  предложение  на Председателството  относно  
Регламента  за ЕОЦКП  (общ подход ), одобрено  от ЕКОФИН  на 2 декември  2009 г. 
http://register.consilium.europa.eu/pdf /en/09/st16/st16751-re01.en09.pdf  
BG 3   BG Дейността  на АКР  се различава  коренно  от дейността  на банките  или 
застрахователните  дружества . При нея не се наблюдава  толкова  силна  териториална  
зависимост  (по отношение  на физическо  присъствие  или капиталово  участие ) и 
въздействието  на събитията , засягащи  определена  АКР , върху  дадена  юрисдикция  
може  да бъде  предвидено  далеч  по-трудно . 
Следователно  и въпреки  че надзорната  рамка , определена  понастоящем  в Регламента  
относно  АКР , все още не е влязла  в действие , вече могат  да бъдат  установени  някои  
недостатъци . Тези  слабости  и техните  основни  последствия  за АКР  и надзорните  
органи  са: 
1.1. Множество  участващи  надзорни  органи  и рискове  от конфликти  във 
връзка  с правомощията   
Сложната  надзорна  рамка , изискваща  i) задължително  тясно  сътрудничество  между  
компетентните  органи  и ii) упражняване  на правомощията  по надзор  и правоприлагане  
от страна  на само  някои  от тях, бе структурирана  по начин , позволяващ  интересите  на 
всички  заинтересовани  компетентни  органи  да бъдат  добре  застъпени  и отчетени  от 
лицата , вземащи  окончателно  решение . Същевременно  тя трябваше  да вземе  предвид  
специфичния  характер  на дейността  по определяне  на кредитните  рейтинги . 
Вследствие  на това не бяха  ясно  дефинирани  разделителните  линии  между  
териториалната  компетентност  на надзорните  органи , което  създаде  предпоставки  за 
евентуални  спорове  в рамките  на ЕС. Важно  е да се отбележи , че при този избор  на 
политика  АКР  ще трябва  да поемат  задължението  да си сътрудничат  с няколко  
компетентни  органи  в една  и съща  област . При тази ситуация  основният  проблем  е 
свързан  с риска  от конфликти  във връзка  с правомощията , които  могат  да доведат  до 
потенциални  пропуски  (неефективен  надзор ); припокриване  (неефективен  надзор ); или 
арбитраж /неравнопоставеност . 
1.2. Риск  от разминаващо  се и непоследователно  прилагане  на Регламента  
относно  АКР  в отделните  правни  актове  на компетентните  органи  на 
държавите -членки   
Независимо  от наличието  на няколко  елемента , изискващи  тясно  сътрудничество  
между  отделните  надзорни  органи  (например  участието  в колегии ), съществуващият  
модел  на надзор  над АКР  се базира  главно  на упражняването  на правомощия  по надзор  
и правоприлагане  от страна  на отделните  надзорни  органи  в държавите -членки . 
Компетентният  орган  на държавата -членка  по произход  би могъл  да не зачете  мнението  
на своите  партньори , участващи  в колегията . От друга  страна , компетентният  орган  на 
приемащата  държава -членка  би могъл  да предприеме  самостоятелни  действия , които  не 
са одобрени  от съответната  колегия . Това  може  да доведе  до разминаващо  се и 
непоследователно  прилагане  на Регламента  относно  АКР  в отделните  правни  актове  на 
компетентните  органи  на държавите -членки . 
1.3. Утежнени  и отнемащи  време  административни  процедури   
Сътрудничеството  с няколко  надзорни  органи  в рамките  на ЕС би означавало  за АКР  
значително  по-високи  разходи  за привеждане  в съответствие . По отношение  на 
надзорните  органи  се очаква  сложните  правила  за сътрудничество  и консултация , 
възникнали  вследствие  на участието  на всички  заинтересовани  органи  в процеса  на 
BG 4   BG надзор  и правоприлагане , да представляват  тежко  бреме  за способността  на надзорната  
рамка  на ЕС да осигурява  навременни  и ефективни  резултати3.  
1.4. Риск  от неподходящи  стимули : могат  ли националните  надзорни  органи  
да се справят  с паневропейския  мащаб  на дейността  на АКР ? 
Компетентните  органи  в държавите -членки  възприемат  главно  от национална  гледна  
точка  надзора  над АКР , без да отчитат  всички  аспекти  вследствие  на глобалния  
характер  и въздействие  на дейността  на АКР . Особено  в случаите , при които  основните  
последствия  от дейността  на АКР  възникват  извън  държавата -членка , в която  тя е 
регистрирана , съществува  опасност  компетентният  орган  по произход  да не отдели  
достатъчно  ресурси  за надзора  над тази АКР . Би могла  да възникне  конфликтна  
ситуация , при която  компетентният  надзорен  орган  по произход , който  по принцип  е 
отговорен  за своя вътрешен  финансов  пазар  и се отчита  пред  своите  национални  
политически  институции , ще трябва  да поеме  главната  отговорност  за действията  на 
АКР  на паневропейско  равнище , засягащи  преди  всичко  финансовите  пазари  извън  
неговата  национална  компетентност . Така  заложеният  конфликт  може  да доведе  до 
отнемащи  време  и скъпоструващи  действия  за координиране  и правоприлагане  от 
страна  на ЕОЦКП  и Комисията .  
2. СУБСИДИАРНОСТ  И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ  
Проблемите , установени  в раздел  1, не могат  да бъдат  ефективно  решени  на равнище  
държави -членки , тъй като те произтичат  от съществуващото  законодателство  на ЕС и 
могат  да бъдат  решени  единствено  посредством  промяна  на законодателство  на ЕС. 
Европейската  комисия  счита , че в предложеното  решение  е спазен  принципът  на 
субсидиарност  и пропорционалност  предвид  специфичните  особености  на сектора  на 
агенциите  за кредитен  рейтинг .  
3. ЦЕЛИ 
С изменението  на Регламента  относно  АКР  се цели : осигуряване  на ефективен  надзор  
над АКР  в ЕС; оптимизиране  на структурата  на надзора  над сектора  на АКР  и 
осигуряване  на правна  сигурност  за АКР  и пазарните  участници . Поставени  са следните  
оперативни  цели : i) осигуряване  на единично  звено  за контакт  и ясни  компетенции ; ii) 
осигуряване  на последователно  прилагане ; iii) подобряване  на ефикасността  и iv) 
създаване  на подходящи  стимули  за надзорните  органи  с цел справяне  с 
паневропейския  мащаб  на дейността  на поднадзорните  дружества . 
                                                 
3 При осъществяването  на надзорна  мярка  (като прекратяване  на използването  на рейтинг ) от 
компетентния  орган  на държавата -членка  по произход  може  например  да бъде  изискано  да 
уведоми  колегията  и координатора  на колегията , след  това да се допита  до колегията  във връзка  
с предложената  мярка , да се допита  до ЕКРЦК  (в случай  че не може  да бъде  постигнато  
съгласие ) и след  това отново  до колегията . Само  след  извършването  на тези действия  
компетентният  орган  може  да вземе  решение . 
BG 5   BG 4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
За да бъдат  постигнати  целите , определени  в предходния  раздел , службите  на 
Комисията  анализираха  различни  варианти  на политика : 
4.1. Вариант  1 — Запазване  на статуквото  (съществуващия  Регламент  относно  
АКР )4 
Този  вариант  включва  запазване  на ключовите  елементи  на съществуващата  надзорна  
уредба , определена  в процеса  на договаряне  на Регламента  относно  АКР .  
4.2. Вариант  2 — Колегия  на надзорните  органи  и ЕОЦКП  
При този вариант  се допуска , че Регламентът  относно  ЕОЦКП  ще бъде  приет  съгласно  
предложението  на Комисията  от 23 септември  2009 г. и че надзорната  рамка , 
предвидена  в съществуващия  Регламент  относно  АКР , ще бъде  запазена . 
4.3. Вариант  3 — ЕОЦКП  ще поеме  прекия  контрол  над групи  от АКР  или над 
всички  АКР , установени  в ЕС 
При този вариант  Регламентът  относно  АКР  ще бъде  преразгледан , за да се въведе  
централизиран  контрол  над агенциите  за кредитен  рейтинг , извършващи  дейност  в ЕС. 
ЕОЦКП  ще поеме  общите  функции  по въпросите , свързани  с регистрацията  и текущия  
надзор  над регистрираните  агенции  за кредитен  рейтинг , както  и по въпроси , свързани  
с рейтинги , присъдени  от установени  в трети  страни  агенции , които  извършват  дейност  
в ЕС по силата  на режимите  за сертифициране  или одобрение . Тези  отговорности  биха  
предполагали  използването  на административни  мерки  и препоръки  към Комисията  
относно  налагането  на глоби  и периодични  финансови  санкции .  
В рамките  на този вариант  могат  да бъдат  разграничени  два алтернативни  сценария .  
4.3.1.  Вариант  3а — АКР  (групи  от АКР ) със законно  присъствие  в повече  от една  
държава -членка . 
Правомощията  на ЕОЦКП  ще бъдат  ограничени  до надзора  над АКР  (групи  от АКР ) 
със законно  присъствие  в повече  от една  държава -членка .  
4.3.2.  Вариант  3б — всички  АКР , установени  в ЕС 
При този подвариант  ЕОЦКП  ще бъде  единственият  орган , осъществяващ  надзор  над 
всички  АКР , установени  в ЕС. Освен  това съгласно  тази рамка , ако ЕОЦКП  получи  
изключителни  права  за надзор  над АКР , на ЕОЦКП  ще бъдат  поверени  и съответните  
                                                 
4 Отчетено  е, че този вариант , отразяващ  надзорната  рамка  в съответствие  със съществуващия  
Регламент  относно  АКР , не би бил реалистичен , ако съгласно  предвиденото  Регламентът  
относно  ЕОЦКП  влезе  в сила  до началото  на 2011 г. В този случай  ЕОЦКП  ще получи  
допълнителни  правомощия , които  биха  оказали  въздействие  върху  ролята  му в процеса  на 
регистрация  и надзор  над АКР . Въпреки  това смятаме , че е важно  съществуващият  Регламент  
относно  АКР  да бъде  възприет  като основен  сценарий , тъй като (все още) не е напълно  изяснено  
съдържанието  на бъдещия  Регламент  относно  ЕОЦКП , и по-специално  начинът  на адаптиране  
на съществуващия  Регламент  относно  АКР . Във вариант  2 е описан  евентуалният  сценарий  за 
функционирането  на съществуващия  Регламент  относно  АКР  съгласно  (бъдещата ) рамка  на 
ЕОЦКП . 
BG 6   BG правомощия , свързани  с разследването  на законодателни  нарушения . За да може  
ЕОЦКП  да изпълнява  новите  си надзорни  правомощия  по отношение  на АКР , е 
необходимо  да бъдат  предвидени  правомощия  за налагане  на санкции . Трябва  обаче  да 
се прецени  дали  правомощията  относно  санкциите  да бъдат  поверени  на държавите -
членки , или съответно  на Комисията  или ЕОЦКП . Целта  на новата  рамка  следва  да 
бъде  осигуряване  на равнопоставеност  и на съгласуван  санкционен  режим  в целия  ЕС. 
5. АНАЛИЗИРАНЕ  И СРАВНЯВАНЕ  НА ВАРИАНТИТЕ   
Различните  варианти  бяха  оценени  по следните  критерии  — единично  звено  за контакт  
и ясни  компетенции , последователно  прилагане , подобряване  на ефикасността  и обхват  
на правомощията  на надзорния  орган .  
С оглед  на заключенията , достигнати  в рамките  на оценката  на въздействието , 
Европейската  комисия  счита  за целесъобразно  да представи  предложение  за изменение  
на Регламента  относно  АКР . Целта  на това предложение  следва  да бъде  решаване  на 
установените  в оценката  на въздействието  проблеми :  
– като на ЕОЦКП  бъдат  възложени  изключителни  правомощия  за контрол  над АКР . 
ЕОЦКП  ще получи  правомощия  да изисква  информация , провежда  разследвания  и 
осъществява  проверки  на място . Във връзка  с тези дейности  ЕОЦКП  може  да 
изисква  при необходимост  сътрудничеството  на националните  регулатори  на ценни  
книжа . На последните  може  също  да бъдат  делегирани  специфични  надзорни  задачи  
(изслушване  на лица , осъществяване  на проверки  на място ), като пълната  
отговорност  за тези дейности  продължава  да се носи  от ЕОЦКП . 
– като на Комисията , действаща  по искане  на ЕОЦКП , бъдат  възложени  правомощия  
за налагане  на санкции  в рамките  на ясно  дефинирана  рамка , изградена  посредством  
делегирани  актове . Санкциите , включително  глоби  и периодични  финансови  
санкции , ще бъдат  определени  по начин , осигуряващ  съразмерни  последствия  за 
отделните  нарушения  и оказващ  възпиращ  ефект . Регламентът  ще включва  списък  от 
нарушения  на разпоредбите  на Регламента  относно  АКР , които  при наличието  на 
преднамерено  или умишлено  действие  от страна  на АКР  ще бъдат  санкционирани  
чрез глоби .  
6. АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Оценката  на въздействието  показва , че предпочетените  варианти , които  в най-голяма  
степен  съответстват  на заложените  в тази инициатива  на Комисията  цели , е прекият  
контрол  на ЕОЦКП  над всички  АКР , регистрирани  в ЕС, и централизирането  на 
правомощията  за налагане  на санкции  в лицето  на Комисията , действаща  по препоръка  
на ЕОЦКП . 
BG 7   BG Тъй като настоящата  инициатива  има за цел да оптимизира  надзора  над агенциите  за 
кредитен  рейтинг , потенциалните  ползи  от нея могат  да бъдат  изведени  от разходите , 
възникнали  вследствие  на финансовата  криза , по времето  на която  не може  да бъде  
пренебрегната  ролята  на агенциите  за кредитен  рейтинг . Дори  и да допуснем , че 
агенциите  за кредитен  рейтинг  са отговорни  само  за една  малка  част от преките  и 
непреките  загуби , предизвикани  от кризата , ползите  от съществуването  на ефективна  и 
ефикасна  система  за надзор  са много  големи . 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Комисията , в ролята  ѝ на пазител  на Договора , ще контролира  начина , по който  
Регламентът  относно  АКР  е приложен  от ЕОЦКП . Оценката  на последствията  от 
изпълнението  на законодателната  мярка  би могла  да се осъществи  под формата  на 
доклад  на Комисията  до Съвета  и до Европейския  парламент  на третата  година  от 
влизането  в сила  на законодателната  мярка .  Предимства  Недостатъци  
1 Ефективен  процес  на вземане  на решения  — 
без конфликти  във връзка  с правомощията   1 Надзорният  капацитет  трябва  да бъде  изграден  
отначало  
2 Избягване  на риска  от несъгласувано  
прилагане  на законодателството  на ЕС в 
различните  държави -членки  2 Местните  АКР  ще си сътрудничат  с надзорен  
орган  на европейско  равнище  (без междинен  
посредник ) 
3 Значително  подобряване  на ефикасността  — 
избягване  на тежките  процедури  за 
координиране , както  и обединяване  на 
ресурси  и опит  в рамките  на една  
организация  
4 Надзорната  перспектива , капацитет  и мандат  
съответстват  на паневропейския  мащаб  на 
дейността  на основните  участници  
5 Равнопоставеност  по отношение  на 
възпиращия  ефект  на санкциите  и пълна  
последователност  при тяхното  прилагане  в 
целия  ЕС