[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 26.6.2008

COM(2008) 398 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Заключително оценяване на програмата за действие на Общността „Младеж“ (2000—2006 г.) и на програмата за действие на Общността за насърчаване на органите, които работят активно на европейско равнище в областта на младежта (2004—2006 г.)

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Заключително оценяване на програмата за действие на Общността „Младеж“ ( 2000—2006 г.) и на програмата за действие на Общността за насърчаване на органите, които работят активно на европейско равнище в областта на младежта (2004—2006 г.)

1. ВЪВЕДЕНИЕ

В периода 2000—2006 г. действията на Общността в областта на младежта се осъществяваха под две форми:

- подкрепа на проекти, влизащи в обхвата на Решение № 1031/2000/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 април 2000 г. относно създаване на програма за действие „Младеж“ на Общността[1].

- участие в покриването на текущи разходи на европейски младежки неправителствени организации и на Европейския младежки форум (ЕМФ). От 2004 до 2006 г. тази подкрепа влизаше в обхвата на Решение № 790/2004/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. за популяризиране на органите, които функционират на европейско равнище в областта на младежта[2].

Едновременното извършване на заключителната оценка на двата инструмента и сливането им в една програма от 2007 г. накараха Комисията да изготви само един доклад, в който се представят заключенията въз основа на оценките и препоръките по отношение на програмата „Младежта в действие“ (2007—2013 г.).

Оценките могат да бъдат намерени на адрес:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader

2. ПРИПОМНЯНЕ НА ЦЕЛИТЕ НА ПРОГРАМАТА

2.1. Програма „Младеж“

Целите на програмата „Младеж“ са да насърчава у младите хора активното участие в изграждането на Европа, да засилва чувството им на солидарност и да насърчава тяхната инициативност и предприемачески дух, развитието на творческите им заложби, както и да засилва сътрудничеството в областта на младежта. Тези цели бяха осъществявани посредством различни дейности:

- програмата „Младежта за Европа“, която подпомагаше обмена на младежи;

- Европейската доброволческа служба (ЕДС), която позволяваше на доброволци да участват в страна, различна от собствената им, в дейност, свързана с проява на солидарност;

- Инициативи за подпомагане на младежите, като в рамките на тази дейност се осигуряваше подкрепа за новаторски и творчески инициативи или такива, които са насочени към социалното ангажиране на младежите;

- Съвместни действия с други инициативи на Общността, свързани с Европа на знанието, по-специално „Сократ“ и „Леонардо“;

- Съпътстващи мерки, като в рамките на тази дейност се финансираха различни мерки за подпомагане, по-специално на обучение и сътрудничество с участниците в политиката за младежта.

Тъй като по програмата се отпускаха много голям брой безвъзмездни помощи и се изискваха доста близки връзки с бенефициерите, нейното управление се осигуряваше в голяма степен по „децентрализиран начин“ посредством националните агенции (НА). Освен конкретните задачи, изпълнявани в техните страни, някои национални агенции осигуряваха подкрепа за всички НА, като развиваха особени компетенции; тази функциа се нарича SALTO (акроним от англ. „Support and Advanced Learning and Training Opportunities“ („Подкрепа и усъвършенствани възможности за учене и обучение“)). Програмата подкрепяше и работата на центрове за информация за предлаганите на европейско равнище възможности на младежите (мрежата Евродеск, съставена от по едно представителство във всяка страна).

Някои части от програмата предполагаха „централизирано“ управление на европейско равнище. За тази цел Комисията разчиташе на служба за техническа помощ (СТП) до 2006 г., като през тази година започна работа Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (ИА), една от службите на която пое отговорността за управлението на тези действия.

Наличен бюджет за периода 2000—2006 г. (бюджетни кредити за поети задължения, в млн. евро)

Бюджет от ЕС | 624,2 |

Други финансови участия (ЕАСТ/ЕИП и страните кандидатки) | 90,6 |

Общо | 714,8 |

от които: Използван бюджет | 701,4 |

Оценка на броя на участниците за периода 2000—2006 г. (в хиляди)

Младежки обмен | 465,8 |

Европейска доброволческа служба | 25,7 |

Инициативи, насочени към младежите | 153,4 |

Съпътстващи мерки | 206,9 |

Общо | 851,8 |

2.2. Програма за насърчаване на органите, които работят активно в областта на младежта

Общата цел на програмата бе да подкрепя чрез безвъзмездни средства за оперативни разходи дейностите на международните младежки неправителствени организации и на Европейския младежки форум (платформа от почти сто младежки организации). Тези дейности трябваше по-специално да допринасят за активното участие на младежите в публичните дейности и обществения живот, както и за осъществяване на действия по сътрудничество от страна на Общността в областта на младежта.

Програмата бе изцяло управлявана по „централизиран“ начин.

Наличен бюджет за периода 2004—2006 г. (бюджетни кредити за поети задължения, в млн. евро)

Бюджет от ЕС | 12,9 |

Други финансови участия (ЕАСТ/ЕИП и страните кандидатки) | 0,2 |

Общо | 13,1 |

от които: Използван бюджет | 12,9 |

Брой на отпуснатите безвъзмездни помощи през периода 2004—2006 г.

На ЕМФ | 3 |

На европейските младежки неправителствени организации | 234 |

3. ОЦЕНЯВАНЕ

3.1. Процедури

Заключителното оценяване на програмата „Младеж“ се извършва въз основа на:

- докладите за оценка на държавите-членки (ДЧ) и останалите страни участнички;

- доклад, изготвен от външен оценител, в който освен данните от тези национални доклади се представят резултати от собствени проучвания, по-специално посредством въпросници, изпратени на основните участници. Тази външна оценка бе извършена от ECORYS като част от рамков договор, сключен с Комисията през 2006 г. след провеждане на тръжна процедура.

Заключителното оценяване на програмата за насърчаване на органите, които работят активно в областта на младежта, се основава на доклад, изготвен от външен оценител, The Evaluation Partnership, избран след провеждане на започнала през 2006 г. ограничена тръжна процедура.

3.2. Методи

Избраната процедура за външното оценяване на програмата „Младеж“ обхваща по-специално следните дейности: преглед на документацията; определяне на показатели; срещи; проучвания по интернет чрез попълване на въпросници; проучвания по страни. Бяха използвани отговорите на въпросници на около 2 500 младежки организации, 900 младежи участници и 450 социално-образователни инструктори („младежки организатори“).

Избраната процедура за другата програма включва преглед на документацията; попълване на въпросници онлайн, работа в групи за обсъждане, преки срещи и изпращане на къси въпросници в електронен вид.

3.3. Заключения на оценителите

Оценките на двете програми са много положителни в няколко аспекта.

Програмата „Младеж“ е била в съответствие с цялостната политика на Европейския съюз в областта на младежта. Тя е отговаряла на нуждите на по-голямата част от бенефициерите. За младежите тя е била ефикасна по отношение на чувството им за гражданска принадлежност, включително чувството за европейска принадлежност, по отношение на професионалното им ориентиране и като е допринесла за засилване на чувството им на солидарност; програмата е била по-малко ефикасна по отношение на очакванията на младежите в неравностойно положение. Тя има значителен положителен ефект за младежките организатори и е породила косвени положителни ефекти за младежките организации. Оценителите на другата програма отбелязват, че тя е успяла да направи бенефициерите по програмата по-близки до европейската идея и до институциите на Европейския съюз.

Наличните средства за програмата „Младеж“ са били достатъчни, макар и в някои национални доклади да се отбелязва необходимостта от тяхното увеличаване. Създадените управленски структури се оценяват най-общо като подходящи и ефикасни. Основните препоръки за подобряване се отнасят до ресурсните центрове SALTO и мрежата Eurodesk, както и до общите процедури за мониторинг на резултатите от програмата.

3.3.1. Взаимно допълване и актуалност на програмата „Младеж“

През периода на прилагане на програмата „Младеж“ получи развитие политическото действие на Европейския съюз за младежите, което по-специално бе подкрепено от бялата книга от 2001 г. „Нов тласък за европейската младеж“[3] и от Европейския пакт за младежта[4] от 2005 г. Оценителите подчертават взаимното допълване на програмата с целите на това политическо действие.

Те отбелязват само частичното допълване с програмите Сократ и Леонардо, като сътрудничеството между тези програми би могло да се развие в по-голяма степен.

„Младеж“ се счита като допълваща в голяма степен националните инструменти в областта на младежта. Целта на програмата е съответствала на нуждите на по-голямата част от бенефициерите, и по-специално на младежите. Младежките организатори също отдават голямо значение на програмата, като при все това една по-голяма гъвкавост би била полезна за по-доброто съответствие с нуждите им.

3.3.2. Ефикасност на програмата „Младеж“

Програмата се преценява като много успешна по отношение на подобряването на познанията на младите участници, свързани със заемането на гражданска позиция, най-вече що се отнася до поведението, комуникацията и социалните умения.

90 % от участниците в обмените заявяват, че са станали по-толерантни.

Програмата е била ефикасна по отношение на чувството за принадлежност към Европейския съюз.

Що се отнася до активното участие, значителен брой младежи са продължили или са започнали да работят активно в организациите на местно или на международно равнище след приключване на дейностите си; програмата не винаги е причина за това, но около една трета от участниците казват, че са започнали да работят активно на международно равнище благодарение на програмата.

Участието в програмата оказва влияние върху възможностите за започване на работа на младежите, и по-специално на младите доброволци. Тя оказва отражение върху избора, който младите правят в областта на образованието.

62 % от доброволците отбелязват наличието на влияние, оказвано върху професионалната им кариера.

Младежите отбелязват, че имат по-добро разбиране за солидарността след участието си в програмата.

Програмата е успяла да достигне само в умерена степен младежите в неравностойно положение (21 % по отношение на младежкия обмен и 13 % по отношение на европейската доброволческа служба). Участниците по принцип имат високо ниво на образование. Програмата е била ефикасна по отношение на равенството между половете.

Според младежките организатори програмата им е дала възможност да осъзнаят по-добре междукултурното измерение и да се запознаят с нови методи на работа.

91 % от участвалите в програмата младежки организатори споделят наличието на добавена стойност спрямо други преминати от тях обучения.

Оценителите считат, че съпътстващите мерки са ефективни при подпомагане на професионалното развитие на младежките организатори, например за по-голямо ангажиране в европейските мрежи и т.н. Въпреки това обръщането на по-голямо внимание на нуждите на младежките организатори би увеличило практическото приложение на придобитите знания. Отбелязва се и недостатъчното информиране на младежките организатори по отношение на предлаганите от програмата възможности.

На последно място се наблюдават някои непреки положителни ефекти, като по-голяма степен на ориентиране към международната сцена на организациите, работещи с доброволци.

3.3.3. Полза и трайни резултати от програмата „Младеж“

Програмата е оказала подкрепа на неформалното обучение. Тя е оказала влияние повече на професионалната практика на младежите, отколкото на политиката в областта на младежта: програмата не е оказала много голямо влияние върху политиката (дори и в някои от новите държави-членки да се отбелязва известно въздействие) и изглежда че влиянието ѝ е по-скоро по отношение на новаторските подходи.

79 % от младежките организации, участвали в проект на европейската доброволческа служба, считат че проектът е довел до обмен на добри практики.

Според запитаните организации програмата е допринесла за установяването на нови международни контакти между различните организации, макар и такива контакти да са съществували и преди това. Програмата е спомогнала за заздравяване на тези мрежи и за устойчивостта им във времето.

По принцип не се наблюдава реално отражение върху административните структури в рамките на държавите-членки, освен в някои от новите държавите-членки. Както изглежда програмата не е оказала влияние върху намаляването на административните препятствия пред мобилността.

3.3.4. Ефективност на програмата „Младеж“

Макар и по принцип да се преценява, че средствата, отпускани за децентрализираните дейности, са достатъчни, около половината от националните органи и националните агенции считат за необходимо да бъде увеличен бюджетът, заделян за младежкия обмен, и около една трета смятат за необходимо увеличаването на бюджета за съпътстващите мерки. Външните оценители считат, че би трябвало да се предоставят повече средства за функционирането на националните агенции с цел развиване на някои дейности като консултантските услуги, които са от значение, за да се избегне възможността процедурите по представяне на проекти да оказват отрицателен ефект върху достъпността на програмата.

По принцип управленските структури се считат за ефективни, но е възможно подобряване на тяхната работа. Все още е много рано, за да се правят заключения относно ефективността на изпълнителната агенция, която през 2006 г. замени дотогавашната служба за техническа помощ. Счита се, че връзката с националните агенции функционира добре, макар и предоставянето от страна на Комисията на управляваните от тях средства понякога да се е извършвало със закъснение. Основните забележки се отнасят до SALTO и до Евродеск. Ресурсните центрове SALTO се преценяват като подходящи и се признава значението на извършваната от тях работа; въпреки това могат да бъдат направени подобрения. По-критични коментари се отправят относно ролята и добавената стойност на центровете Евродеск, като оценителите считат, че е необходимо дейностите им да бъдат преразгледани.

Би било необходимо осведомеността относно програмата да се увеличи, по-специално за да може тя да обхване по-ефективно младежите в неравностойно положение.

И на последно място е необходимо да се отбележи напредък за осигуряване на по-добър мониторинг на резултатите от програмата въз основа на рационализирани процедури, инструменти и показатели.

3.3.5. Съвпадане на мненията относно въздействието на програмата

Извършените на национално равнище оценки показват значително съвпадане между заключенията от тях и оценката, проведена на европейско равнище, по-специално по отношение на въздействието на програмата.

В националните доклади се отбелязва, че програмата е оказала ясно въздействие върху познанията, уменията и поведенията, които са в състояние да увеличат възможностите за наемане на работа на младежите и чувството им за гражданска принадлежност; най-значителното въздействие се постига на личностно равнище.

В тях се изтъква приносът за неформалното обучение на младежите: „Основният елемент в тази програма е неформалното обучение. (...) подкрепяните от програмата проекти са насочени към процесите на обучение, а не целят организирането на хепънинги, които не водят до по-значителни резултати. Неформалното обучение ясно показва, че обучението се осъществява и извън институционалните структури като например училището.“ (NO) „Участието в програмата „Младеж“ (...) е от полза, когато е отбелязано в автобиография, и може да бъде използвано пред бъдещи работодатели.“ (DK) „Участието в програмата „Младеж“ по принцип се възприема като принос към възможностите на младежите за започване на работа, тъй като развива основните им умения.“ (UK)

В тях се набляга на приноса за развитието на гражданското съзнание и на междукултурния диалог: „Посредством всички дейности (...) се постига осезаем и траен ефект: увеличава се готовността за поемане на социален ангажимент, за овладяване на чужди езици, за работа в чужда (европейска) страна, както и разбирането на чужди култури. Същевременно стана възможно да се намали ксенофобията.“ (DE) „Личният контакт на участниците с младежи на същата възраст от друга държава (...) надхвърля обичайните срещи по време на ваканция или посещения и създава нови възможности за интензивно придобиване на опит и обучение.“ (LU)

В докладите се подчертава, че ползата от участието в програмата е на първо място в личен план: „Обучението е основно на равнището на „мълчаливото познание“ и на уменията във всекидневния живот (...), като това как да се завържат приятелски връзки, да се научи чужд език, но също и въпроси от по-общ характер като например как да се възприемат знания (...) за нови култури, да сме по-отворени към други „култури“, (...) към другите, да можем да се абстрахираме от нашето собствено положение и от това на другите и т.н.“ (BE-NL) „... за много [от участниците] жизненият опит, получен в рамките на програмата, е довел в известна степен до промяна в начина им на живот (по-голяма самостоятелност, по-добро възприемане на самия себе си, нова представа за света...) или е оказал влияние върху възможностите за избор в живота: активна гражданска позиция, нови перспективи на учебното или професионалното поприще…“ (BE-FR)

При това обучение факторът на мобилността играе важна роля: „Преди обмена много от участниците никога не са пътували извън Ирландия.“ (IE) „За определен брой младежи в неравностойно положение младежкият обмен представлява първото им пътуване в чужбина.“ (EE)

Практически всички доклади стигат до заключението, че програмата има ясен положителен ефект за младежките организатори и младежките организации. „Програмата позволи професионализиране на организациите в областта на европейските въпроси, което се оказа от полза и за професионално работещите в младежката област, които предоставят информация, съвети и подпомагат младежите в техните проекти.“ (FR) „Младежките организации се възползват най-вече от задълбочаването на международните контакти и партньорства.“ (AT) „Програмата (...) насърчаваше европейското измерение на дейностите, провеждани от отговорните организации и благоприятстваше работата в екип и недискриминационното и професионалното поведение по отношение на дейностите на Общността.“ (SI) „Програмата „Младеж“ представлява фактор за популяризиране на отделната организация и подобрява имиджа ѝ… Фактът, че програмата „Младеж“ е програма на ЕС, допринася значително за повишаването на престижа ѝ.“ (PL)

В тях се подчертава, че програмата е насърчила работата в мрежа: „70 % от отговорилите потвърждават, че никога не биха поели инициативата да положат началото на европейско сътрудничество без програмата „Младеж“. (...) 40 % от организациите споделят, че участието им в програмата „Младеж“ представлява техният единствен европейски опит.“ (BE-NL) „Младежките организатори (...), както и техните организации и групи развиват функционални партньорства в почти всички държави по програмата.“ (CZ)

Въздействието върху националната политика се отбелязва по-скоро в новите държави-членки: „Програмата „Младеж“ (...) има безспорно положително въздействие върху поведението и уменията на младежите (...) и върху развитието на националната политика и законодателство относно младежта.“ (SK) „Програмата „Младеж“ като дейност на Общността е източник на информация относно начините на провеждане на младежки политики в други държави-членки на ЕС.“ (PL)

Оценителите се изказват положително за различните действия в рамките на програмата и техните характеристики: „Опитът и по-голямото самоуважение на доброволците, както и разширената им мрежа от европейски контакти вероятно оказват въздействие в по-дългосрочен план, отколкото например младежкия обмен. Но е много вероятно някои от участниците в младежкия обмен също да са натрупали положителни впечатления, които да траят през целия им живот.“ (SE)

3.3.6. Основни заключения от оценката на програмата за насърчаване на органите, които работят активно в областта на младежта

Програмата е дала възможност за по-доброто запознаване на младежите с европейския проект и европейските институции. Нейните цели са отразявали ясно целите и методите на работа на неправителствените организации. Ползата от нея надхвърля финансовото подпомагане (подобряване на имиджа на бенефициерите и на управленския им капацитет). Задължението за разполагане с широка мрежа е накарала неправителствените организации да разширяват дейността си извън държавата им на произход.

Повече от 40 % от отговорилите бенефициери считат, че не биха могли да оцелеят без помощта на Европейския съюз, което показва, че програмата често се възприема като единствена възможност за финансиране, дори и да не е изключено бенефициерите да надценяват последствията от липсата на подпомагане; възможно е отпуснатите безвъзмездни средства да заменят други съществуващи възможности за финансиране. Програмата е привлякла малките НПО, които имат най-голяма нужда от подпомагане. В известна степен тя е насърчила НПО и ЕМФ да се насочат към младежите, които все още не участват в някоя организация.

Оценителите считат, че безвъзмездните средства са допринесли за увеличаване на доверието и осведомеността относно НПО и ЕМФ сред техните членове и потенциални донори, но не е сигурно дали това е подобрило техния имидж сред младежите по принцип. 65 % от запитаните НПО твърдят, че не се е наложило да променят целта или структурата на организацията си, за да вземат участие в програмата, което не е оказало голямо влияние върху броя на дейностите им, но е позволило те да бъдат провеждани с по-голяма степен на професионализъм.

Подкрепата, оказвана на ЕМФ, не оказва задължително отражение върху способността на неговите членове да привличат по-голям брой младежи, нито ги правят по-ефективни при търсене на финансиране. Отпуснатите безвъзмездни средства не винаги карат младежите да се ангажират лично в по-голяма степен в европейските дейности, но насърчават членовете на ЕМФ да бъдат по-добре информирани.

Повече от 50 % от отговорилите на проучването смятат, че процедурата по кандидатстване е сложна, но в поносими граници. Много малък брой молби се отхвърлят по причини, свързани с качеството, но доста голям брой получават отрицателен отговор поради несъответствие с административните изисквания. Участниците желаят да могат да получават многогодишни безвъзмездни средства.

Програмата е направила НПО и ЕМФ по-силни, като това съответства на философията на Комисията, която вписва НПО в центъра на своята стратегия за участие на гражданското общество.

4. ОСНОВНИ ПРЕПОРЪКИ — КОМЕНТАРИ НА КОМИСИЯТА

4.1. По-добро включване на младежите в неравностойно положение

Би трябвало да се разработи стратегия за достигане до по-голям брой младежи с по-ниско ниво на образование. Това следва да се извърши и посредством стратегия за публичност чрез печатни издания, която визира възможно най-пряко всички потенциални участници в програмата.

Комисията разработи стратегия за приобщаване, за да подобри участието на младежите в неравностойно положение; участието на такива младежи се определя като един от критериите за възлагане за съответните действия. Тя подобри възможността за измерване на степента на участие на тези младежи. И на последно място Комисията ще следва тази препоръка в своята информационна стратегия.

4.2. По-добро участие на младежите при подготвянето на проектите

Участниците би трябвало да участват по-често в подготовката на проектите. Предлагането на обучения, насочени към подготовката, организирането и изпълнението на проекти би подкрепило тази цел.

В предлаганите от Ръководството на програмата съвети се набляга на значението на участието на младежи. Правилата за финансиране предвиждат понякога възможността младежите, които ще работят по проектите, да вземат участие в подготвителни посещения.

4.3. По-добра подкрепа на младежките организатори

Препоръчва се по-добро оценяване на нуждите на обучителите, като целта е изготвянето на предложения за обучение, който съответстват в по-голяма степен на специфичните нужди.

Комисията ще вземе предвид тази препоръка при обсъждането на SALTO и ще вземе решение как да осигури по-добро консултиране на младежките организатори относно формата, съдържанието, методологията, изпълнението, мониторинга и оценката на обученията.

4.4. Подобряване на подкрепата за организаторите на проекти

Националните агенции играят важна подпомагаща роля. Би било полезно да се определят основните препятствия, срещани при представянето на проекти.

Комисията отново потвърди принципа на „поддържащия подход“, посредством който националните агенции подпомагат организаторите на проекти, за да бъде програмата достъпна за най-голям брой участници и да постигне целта си за отваряне към младежите в неравностойно положение. Тя направи по-ясни критериите и условията за участие в програмата. Комисията ще разгледа, по-специално с националните агенции, как да определи основните трудности, които организаторите на проекти все още биха могли да срещнат.

4.5. Увеличаване на ефикасността на действията на НПО и ЕМФ

При изготвянето на доклади относно дейностите на НПО и ЕМФ би трябвало да се наблегне на измерването и оценяването на конкретни елементи. НПО и ЕМФ биха могли да въведат механизми за измерване на удовлетвореността на участниците. Те биха могли да насърчават членовете си да приобщават младежи без предварителен опит в изготвянето на политики или в работата на НПО; ЕМФ би могъл да определи добрите практики за консултиране на младежи от своите организации членки. Комисията би следвало да продължи да подпомага организаторите на проекти при кандидатстването им, и то така, че тази потенциална подкрепа да е предмет на по-голяма публичност.

Комисията е съгласна с тези препоръки.

4.6. Подобряване на мониторинга на резултатите

Би трябвало да бъдат засилени вече предприетите усилия за събиране на данни относно изпълнението на програмата. Предлага се данните относно централизираните и децентрализираните части на програмата да бъдат интегрирани в единна система за мониторинг.

Комисията ще разработи стратегия за постоянно оценяване на програмата с определяне на показатели за мониторинг. Тя предприе действия за подобряване на компютърните средства, които националните агенции трябва да използват. Комисията ще следи за интегрирането в тази система на информацията от националните агенции и на информацията, постъпваща от централизираното управление.

4.7. Подобряване на осведомеността относно програмата

Препоръчва се повишаване на осведомеността относно програмата с цел разширяване на целевата група от млади участници в нея и по-доброто информиране на младежките организатори за предлаганите възможности. Отделянето на по-голямо внимание на обмена на добри практики би допринесло и за по-добрата осведоменост относно програмата.

Комисията разработва информационна стратегия за по-доброто запознаване с програмата и нейните резултати. Първите мерки вече са приложени: подобряване на сайта, на който се представя програмата; задължаване на организаторите на проекти да осигуряват осведоменост относно програмата; обогатяване на достъпна за всички база данни с информация относно резултатите от проектите.

4.8. Увеличаване на средствата за националните агенции

Някои национални агенции изпитват недостиг на ресурси, необходими за да предложат адекватна подкрепа на организаторите на проекти. Необходимо е средствата им да бъдат увеличени.

Комисията, която същевременно желае да ограничи административните разходи по програмата, ще разгледа по какъв начин да бъде взета предвид тази препоръка при изготвянето на бюджета за 2009 г.

4.9. Ускоряване на превеждането на средствата на националните агенции

Препоръчва се Комисията да превежда без закъснение средствата на националните агенции.

Промените, въведени към момента на влизане в сила на програмата „Младежта в действие“, скъсяват времетраенето на процедурите за превеждане на средства на националните агенции. Комисията се ангажира да прехвърля средствата преди месец май, когато започва изпълнението на проектите от първия етап на годишния подбор.

4.10. Преразглеждане на дейностите на ресурсните центрове SALTO

По принцип за ресурсните центрове SALTO се счита, че представляват подходящи структури, но се препоръчва някои от аспектите им да бъдат преразгледани.

Комисията ще извърши преглед, за да реши какви промени е необходимо да се направят.

4.11. Преразглеждане на дейностите на Евродеск

Въпреки че по принцип Евродеск се считат за ефективни структури, съществуват съмнения относно добавената стойност, която те осигуряват на програмата. Преразглеждането на извършваните от тях дейности би позволило да се засили резултатността от работата им.

Комисията е съгласна с тази препоръка, като отбелязва че ползата от Евродеск не е свързана единствено с информацията, която те предоставят относно програмата.

5. ЗАКЛЮЧЕНИЯ НА КОМИСИЯТА

Комисията споделя положителната оценка на оценителите относно изпълнението на двете програми. Тя е убедена, че те са оказали ефикасна подкрепа на младите участници по отношение на личното им развитие, на възможностите им за започване на работа благодарение на предлаганите от тях възможности за неформално обучение, и за развитие на чувството им за гражданска принадлежност и солидарност; Комисията също така си дава сметка за положителното въздействие на тези програми върху младежките организатори и младежките организации, които представляват важни посредници на една успешна политика, насочена към младежите.

Тези резултати потвърждават заключенията на други анализи, което накара Комисията да предложи, заедно с програмата „Младежта в действие“, продължаване на най-обещаващите действия по старите програми.

Посочените препоръки, които Комисията смята да изпълни, би трябвало в бъдеще да засилят още повече въздействието на програмата „Младежта в действие“.

[1] ОВ L 117, 18.5.2000 г., стр. 1.

[2] ОВ L 138, 30.4.2004 г., стр. 24.

[3] COM(2001) 681 окончателен, 21.11.2001 г.

[4] Приет от Европейският съвет през март 2005 г.