/* COM/2011/0473 окончателен */ СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА И СМЕТНАТА ПАЛАТА ГОДИШНИ ОТЧЕТИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ — 2010 ФИНАНСОВА ГОДИНА





СЪДЪРЖАНИЕ Стр. Бележка, придружаваща консолидираните отчети 3 ЧАСТ I: КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ 5 Счетоводен баланс 8 Отчет за финансовия резултат 10 Таблица за паричните потоци 11 Отчет за промените в нетните активи 13 Бележки към финансовите отчети 14 ЧАСТ II: КОНСОЛИДИРАНИ ОТЧЕТИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ 115 Отчети за изпълнението на бюджета 117 Обяснителни бележки към отчетите за изпълнението на бюджета 141 БЕЛЕЖКА, ПРИДРУЖАВАЩА КОНСОЛИДИРАНИТЕ ОТЧЕТИ Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз за 2010 г. са изготвени въз основа на информацията, представена от институциите и органите съгласно член 129, параграф 2 от Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейския съюз. С настоящото заявявам, че те бяха съставени в съответствие с дял VII от този Финансов регламент и със счетоводните принципи, правила и методи, посочени в бележките към финансовите отчети. От счетоводителите на тези институции и органи, които удостовериха нейната надеждност, получих цялата информация, необходима за изготвянето на отчетите, които показват активите и пасивите на Европейския съюз и изпълнението на бюджета. С настоящото удостоверявам, че въз основа на тази информация и на проверките, които прецених за необходими, за да подпиша отчетите на Европейската комисия, имам достатъчна увереност, че отчетите дават вярна и честна представа за финансовото състояние на Европейския съюз във всички съществени аспекти. Philippe Taverne Счетоводител на Комисията ГОДИШНИ ОТЧЕТИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ 2010 ФИНАНСОВА ГОДИНА ЧАСТ I КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ СЪДЪРЖАНИЕ — ЧАСТ I Стр. ЧАСТ I: КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ Счетоводен баланс 8 Отчет за финансовия резултат 10 Таблица за паричните потоци 11 Отчет за промените в нетните активи 13 Бележки към финансовите отчети: 14 1. Важни счетоводни политики 15 2. Бележки към счетоводния баланс 28 3. Бележки към отчета за финансовия резултат 57 4. Бележки към таблицата за паричните потоци 67 5. Условни активи и пасиви и други оповестени данни 68 6. Финансови корекции и събирания 75 7. Управление на финансовия риск 97 8. Оповестяване на свързани лица 104 9. Събития след датата на счетоводния баланс 106 10. Консолидирани субекти 111 11. Неконсолидирани субекти 112 СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС | млн. EUR | Бележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | НЕТЕКУЩИ АКТИВИ: | Нематериални активи | 2.1 | 108 | 72 | Имоти, машини и съоръжения | 2.2 | 4 813 | 4 859 | Дългосрочни инвестиции | 2.3 | 2 555 | 2 379 | Заеми | 2.4 | 11 640 | 10 764 | Дългосрочно предварително финансиране | 2.5 | 44 118 | 41 544 | Дългосрочни вземания | 2.6 | 40 | 55 | 63 274 | 59 673 | ТЕКУЩИ АКТИВИ: | Материални запаси | 2.7 | 91 | 77 | Краткосрочни инвестиции | 2.8 | 2 331 | 1 791 | Краткосрочно предварително финансиране | 2.9 | 10 078 | 9 436 | Краткосрочни вземания | 2.10 | 13 501 | 8 958 | Пари и парични еквиваленти | 2.11 | 22 063 | 23 372 | 48 064 | 43 634 | ОБЩО АКТИВИ | 111 338 | 103 307 | НЕТЕКУЩИ ПАСИВИ: | Доходи на заети лица | 2.12 | (37 172) | (37 242) | Дългосрочни провизии | 2.13 | (1 317) | (1 469) | Дългосрочни финансови пасиви | 2.14 | (11 445) | (10 559) | Други дългосрочни пасиви | 2.15 | (2 104) | (2 178) | (52 038) | (51 448) | ТЕКУЩИ ПАСИВИ: | Краткосрочни провизии | 2.16 | (214) | (213) | Краткосрочни финансови пасиви | 2.17 | (2 004) | (40) | Задължения | 2.18 | (84 529) | (93 884) | (86 747) | (94 137) | ОБЩО ПАСИВИ | (138 785) | (145 585) | НЕТНИ АКТИВИ | (27 447) | (42 278) | Резерви | 2.19 | 3 484 | 3 323 | Суми, които трябва да бъдат поискани от държавите-членки* | 2.20 | (30 931) | (45 601) | НЕТНИ АКТИВИ | (27 447) | (42 278) | Вж. бележки 2.5.2 , 2.9.2 , 2.10.3 и 3.4.1 за информация относно преизчисляването на някои данни за 2009 г. * На 15 декември 2010 г. Европейският парламент прие бюджет, който предвижда плащането на краткосрочните задължения на Съюза от собствените ресурси, които ще бъдат събрани или поискани от държавите-членки през 2011 г. Освен това съгласно член 83 от Правилника за персонала (Регламент № 259/68 на Съвета от 29 февруари 1968 г. съгласно неговото изменение) държавите-членки съвместно гарантират пенсионните задължения. ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ | млн. EUR | Бележка | 2010 г. | 2009 г. (преизчислени стойности) | ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ | Приходи от собствени ресурси и от вноски | 3.1 | 122 328 | 110 537 | Други оперативни приходи | 3.2 | 8 188 | 7 532 | 130 516 | 118 069 | ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ | Административни разходи | 3.3 | (8 614) | (8 133) | Оперативни разходи | 3.4 | (103 764) | (102 504) | (112 378) | (110 637) | ИЗЛИШЪК ОТ ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ | 18 138 | 7 432 | Финансови приходи | 3.5 | 1 178 | 835 | Финансови разходи | 3.6 | (661) | (594) | Движение на задължението, свързано с доходите на заети лица | 2.12 | (1 003) | (683) | Дял в нетния дефицит на съвместните и асоциираните предприятия | 3.7 | (420) | (103) | ФИНАНСОВ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | 17 232 | 6 887 | Вж. бележки 2.5.2 , 2.9.2 , 2.10.3 и 3.4.1 за информация относно преизчисляването на някои данни за 2009 г. ТАБЛИЦА ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ | млн. EUR | Бележка | 2010 г. | 2009 г. (преизчислени стойности) | Финансов резултат за годината | 17 232 | 6 887 | Оперативни дейности | 4.2 | Амортизация на дълготрайни финансови активи | 28 | 22 | Амортизация | 358 | 448 | (Сторниране на) загуби от обезценка на инвестиции | 0 | (17) | (Увеличение)/намаление на заемите | (876) | (7 199) | (Увеличение)/намаление на дългосрочното предварително финансиране | (2 574) | (12 521) | (Увеличение)/намаление на дългосрочните вземания | 15 | (10) | (Увеличение)/намаление на материалните запаси | (14) | 7 | (Увеличение)/намаление на краткосрочното предварително финансиране | (642) | 827 | (Увеличение)/намаление на краткосрочните вземания | (4 543) | 2 962 | Увеличение/(намаление) на дългосрочните провизии | (152) | 128 | Увеличение/(намаление) на дългосрочните финансови пасиви | 886 | 7 210 | Увеличение/(намаление) на другите дългосрочни пасиви | (74) | (48) | Увеличение/(намаление) на краткосрочните провизии | 1 | (134) | Увеличение/(намаление) на краткосрочните финансови пасиви | 1 964 | (79) | Увеличение/(намаление) на задълженията | (9 355) | 4 207 | Бюджетен излишък от предходната година, взет като непаричен приход | (2 254) | (1 796) | Други непарични движения | (149) | 54 | Увеличение/(намаление) на задължението, свързано с доходите на заети лица | (70) | (313) | Инвестиционни дейности | 4.3 | (Увеличение)/намаление на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията | (374) | (464) | (Увеличение)/намаление на дългосрочните инвестиции | (176) | (284) | (Увеличение)/намаление на краткосрочните инвестиции | (540) | (239) | НЕТНИ ПАРИЧНИ ПОТОЦИ | (1 309) | (352) | Нетно увеличение/(намаление) на парите и паричните еквиваленти | (1 309) | (352) | Пари и парични еквиваленти в началото на годината | 2.11 | 23 372 | 23 724 | Пари и парични еквиваленти в края на годината | 2.11 | 22 063 | 23 372 | Вж. бележки 2.5.2 , 2.9.2 , 2.10.3 и 3.4.1 за информация относно преизчисляването на някои данни за 2009 г. ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ | млн. EUR | Резерви (А) | Суми, които трябва да бъдат поискани от държавите-членки (Б) | Нетни активи =(А)+(Б) | Резерв на справедливата стойност | Други резерви | Натрупан излишък/(дефицит) | Финансов резултат за годината | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2008 Г. | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) | Движение на резерва на Гаранционния фонд | 196 | (196) | 0 | Движения на справедливата стойност | 28 | 28 | Други (преизчислени) | (1) | 28 | 27 | Разпределение на финансовия резултат за 2008 г. | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 | Бюджетен резултат за 2008 г., предоставен на държавите-членки | (1 796) | (1 796) | Финансов резултат за годината (преизчислен) | 6 887 | 6 887 | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2009 Г. (преизчислено) | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) | Движение на резерва на Гаранционния фонд | 273 | (273) | 0 | Движения на справедливата стойност | (130) | (130) | Други | 4 | (21) | (17) | Разпределение на финансовия резултат за 2009 г. (преизчислено) | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 | Бюджетен резултат за 2009 г., предоставен на държавите-членки | (2 254) | (2 254) | Финансов резултат за годината | 17 232 | 17 232 | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г. | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) | Бележки към финансовите отчети Стр . 1. Важни счетоводни политики 15 2. Бележки към счетоводния баланс 28 3. Бележки към отчета за финансовия резултат 57 4. Бележки към таблицата за паричните потоци 67 5. Условни активи и пасиви и други оповестени данни 68 6. Финансови корекции и събирания 75 7. Управление на финансовия риск 97 8. Оповестяване на свързани лица 104 9. Събития след датата на счетоводния баланс 106 10. Консолидирани субекти 111 11. Неконсолидирани субекти 112 1. ВАЖНИ СЧЕТОВОДНИ ПОЛИТИКИ 1.1 ПРАВНО ОСНОВАНИЕ И ПРАВИЛА ЗА СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ Консолидираните отчети на Европейския съюз обхващат отчетите на Европейския съюз, Европейската общност за атомна енергия и Европейската общност за въглища и стомана (в ликвидация). Тези отчети се водят в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. (ОВ L 248, 16.9.2002 г.) относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейския съюз и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на този Финансов регламент. В съответствие с член 133 от Финансовия регламент Европейският съюз изготви своите консолидирани финансови отчети за 2010 г. въз основа на правилата за счетоводна отчетност на базата на текущо начисляване, които произтичат от международните счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС) или, при липса на такива, от международните стандарти за финансово отчитане (МСФО). Тези правила за счетоводна отчетност, приети от счетоводителя на Комисията, трябва да се прилагат от всички институции и органи на ЕС, които попадат в обхвата на консолидацията, с цел да бъде установен единен набор от правила за счетоводна отчетност, оценка и представяне на отчетите с оглед на хармонизиране на процеса на съставяне на финансовите отчети и консолидация. Сметките се водят в евро въз основа на календарната година. 1.2 СЧЕТОВОДНИ ПРИНЦИПИ Целта на финансовите отчети е да се предостави информация за финансовото състояние, резултатите и паричните потоци на даден субект, която е полезна на широк кръг ползватели. За ЕС като публичен сектор, целите по-конкретно са да бъде предоставена информация, полезна при вземането на решения, и да бъде показана отчетността на субекта за ресурсите, които са му поверени. Настоящият документ е съставен с оглед на тези цели. Член 124 от Финансовия регламент определя счетоводните принципи, които трябва да бъдат прилагани при съставянето на финансовите отчети: - принцип на действащото предприятие; - предпазливост; - последователност на счетоводните методи; - съпоставимост на информацията; - същественост; - некомпенсиране; - предимство на съдържанието пред формата; - счетоводна отчетност на базата на текущо начисляване. Изготвянето на консолидираните финансови отчети в съответствие с гореупоменатите правила и принципи налага ръководството да направи оценки, които оказват отражение върху отчетените суми за някои позиции в консолидирания счетоводен баланс и в консолидирания отчет за финансовия резултат, както и върху свързаните с тях оповестени данни за условните активи и пасиви. 1.3 КОНСОЛИДАЦИЯ Обхват на консолидацията Консолидираните финансови отчети на ЕС обхващат всички важни контролирани субекти (институциите и агенциите), асоциирани предприятия и съвместни предприятия, които на брой са съответно 43 контролирани субекта, 5 съвместни предприятия и 4 асоциирани предприятия. Пълният списък на консолидираните субекти е даден в бележка 10 . В сравнение с 2009 г. обхватът на консолидацията е разширен с 3 контролирани субекта (една институция и две агенции), едно асоциирано предприятие и едно съвместно предприятие. Въздействието на добавките върху консолидираните финансови отчети не е съществено. Контролирани субекти Решението за включване на субект в обхвата на консолидацията се основава на концепцията за контрол. Контролирани субекти са всички субекти, чиито финансови и оперативни политики Европейският съюз има правомощието да управлява, пряко или непряко, така че да може да извлича полза от дейностите на тези субекти. Това правомощие трябва да е упражняемо в настоящия момент. Контролираните субекти са изцяло консолидирани. Консолидирането започва на първата дата, на която има наличие на контрол, и приключва, когато такъв контрол вече не съществува. Най-често използваните показатели за контрол в рамките на Европейския съюз са: създаване на субекта с учредителните договори или вторичното законодателство, финансиране на субекта от общия бюджет, наличие на право на глас в ръководните органи, одит от Европейската сметна палата и освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета от Европейския парламент. Ясно е, че трябва да се извърши оценка на равнище субект, за да се прецени дали един или всички от изброените по-горе критерии са достатъчни, за да се породи контрол. Съгласно този подход институциите (с изключение на ЕЦБ) и агенциите (с изключение на агенциите от бившия 2-ри стълб) на ЕС се считат за намиращи се под изключителния контрол на ЕС и поради това попадат в обхвата на консолидирането. Освен това Европейската общност за въглища и стомана в ликвидация (EОВС) също се счита за контролиран субект. Всички съществени операции и салда между предприятията между контролирани субекти на ЕС са елиминирани, докато нереализираните печалби и загуби от операции между субектите не са съществени и затова не са елиминирани. Съвместни предприятия Съвместно предприятие е договорно споразумение, по силата на което Европейският съюз и една или повече страни („съдружници“) се заемат със стопанска дейност, подлежаща на съвместен контрол. Съвместен контрол е договорно уреденото поделяне на контрола, пряко или непряко, върху дадена дейност, съдържаща потенциал за предоставяне на услуга. Участията в съвместни предприятия се отчитат по метода на собствения капитал, като първоначално се признават по себестойност. Делът на Европейския съюз в резултатите на неговите съвместно контролирани предприятия се признава в отчета за финансовия резултат на ЕС, а делът му в движенията на резервите се признава в резервите на ЕС. Първоначалният разход плюс всички движения (допълнителни вноски, дял в резултатите и в движенията на резервите, обезценки и дивиденти) образуват счетоводната стойност на съвместното предприятие в отчетите на ЕС към датата на счетоводния баланс. Нереализираните печалби и загуби от операции между Европейския съюз и неговите съвместно контролирани субекти не са съществени и поради това не са елиминирани. Счетоводните политики на съвместните предприятия могат да се различават от тези, приети от Европейския съюз за подобни операции и събития при сходни обстоятелства. Асоциирани предприятия Асоциирани предприятия са субектите, върху които Европейският съюз има, пряко или непряко, значително влияние, но не и контрол. Приема се, че съществува значително влияние, ако Европейската комисия държи пряко или непряко 20 % или повече от правата на глас. Участията в асоциирани предприятия се отчитат по метода на собствения капитал, като първоначално се признават по себестойност. Делът на Европейския съюз в резултатите на неговите асоциирани предприятия се признава в отчета за финансовия резултат на ЕС, а делът му в движенията на резервите се признава в резервите на ЕС. Първоначалният разход плюс всички движения (допълнителни вноски, дял в резултатите и в движенията на резервите, обезценки и дивиденти) образуват счетоводната стойност на асоциираното предприятие в отчетите на ЕС към датата на счетоводния баланс. Разпределенията, получени от дадено асоциирано предприятие, намаляват отчетната стойност на актива. Нереализираните печалби и загуби от операции между Европейския съюз и неговите асоциирани предприятия не са съществени и следователно не са елиминирани. Счетоводните политики на асоциираните предприятия могат да се различават от тези, приети от Европейския съюз за подобни операции и събития при сходни обстоятелства. В случаите, когато Европейският съюз държи 20 % или повече от фонд за инвестиционен капитал, ЕС не се стреми да упражнява значително влияние. Такива фондове следователно се третират като финансови инструменти, категоризирани като обявени за продажба, и методът на собствения капитал не се прилага. Неконсолидирани субекти, чиито средства се управляват от Комисията Средствата на здравноосигурителната схема за служителите на Европейския съюз, на Европейския фонд за развитие и на Гаранционния фонд за участниците се управляват от Комисията от тяхно име, но тъй като тези субекти не се контролират от Европейския съюз, те следователно не се консолидират в неговите отчети — вж. бележка 11 за допълнителни подробности относно съответните суми. 1.4 БАЗА ЗА ИЗГОТВЯНЕТО 1.4.1 Валута и база за конвертиране Работна и отчетна валута Финансовите отчети са представени в милиони евро, като еврото е работната и отчетна валута на Европейския съюз. Операции и салда Операциите в чуждестранна валута се конвертират в евро, като се използва обменният курс, преобладаващ към датaтa на операциите. Печалбите и загубите от разлики в обменния курс, произтичащи от уреждането на операции в чуждестранна валута и от конвертирането на паричните активи и пасиви в чуждестранна валута по обменния курс в края на годината, се признават в отчета за финансовия резултат.Различни методи за конвертиране се прилагат за имотите, машините и съоръженията и за нематериалните активи, които запазват стойността си в евро при курса, който се е прилагал към датата, на която са закупени. Салдата в края на годината на паричните активи и пасиви в чуждестранна валута се конвертират в евро въз основа на обменния курс, прилаган на 31 декември: Обменни курсове спрямо еврото | CZK | 25,0610 | 26,4730 | PLN | 3,9750 | 4,1045 | DKK | 7,4535 | 7,4418 | RON | 4,2620 | 4,2363 | EEK | 15,6466 | 15,6466 | SEK | 8,9655 | 10,2520 | GBP | 0,8607 | 0,8881 | CHF | 1,2504 | 1,4836 | HUF | 277,9500 | 270,4200 | JPY | 108,6500 | 133,1600 | LVL | 0,7094 | 0,7093 | USD | 1,3362 | 1,4406 | Промените в справедливата стойност на паричните ценни книжа в чуждестранна валута, класифицирани като обявени за продажба, които са свързани с разлика от конвертиране, се признават в отчета за финансовия резултат. Разликите от конвертиране за непаричните финансови активи и пасиви, държани по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, се признават в него. Разликите от конвертиране за непаричните финансови активи, класифицирани като обявени за продажба, се включват в резерва на справедливата стойност. 1.4.2 Използване на приблизителни оценки В съответствие с МССПС и общоприетите счетоводни принципи финансовите отчети по необходимост включват суми, основани на приблизителни оценки и предположения на ръководителите, основаващи се на най-надеждната налична информация. Съществените приблизителни оценки включват, без да са ограничени до това, сумите за задълженията, свързани с доходите на заети лица, провизиите, финансовия риск, свързан с материалните запаси и вземанията, начислените приходи и разходи, условните активи и пасиви и степента на обезценка на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията. Действителните резултати могат да се различават от тези приблизителни оценки. Промените в приблизителните оценки се отразяват в периода, през който станат известни. 1.5 СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС 1.5.1 Нематериални активи Придобитите лицензи за компютърен софтуер се посочват по историческа стойност минус натрупаната амортизация и загубите от обезценка. Активите се амортизират по линейния метод през изчисления си полезен живот. Вътрешно разработените нематериални активи се капитализират, когато съответните критерии на правилата за счетоводна отчетност на ЕС бъдат изпълнени. Капитализируемите стойности включват всички разходи, които могат директно да се припишат и които са необходими за създаването, производството и подготвянето на актива за работа по предвидения от ръководството начин. Разходите, свързани с научноизследователски дейности, некапитализируемите разходи по разработката и разходите за поддръжка се признават като разходи в момента на възникването си. 1.5.2 Имоти, машини и съоръжения Всички имоти, машини и съоръжения се посочват по историческа стойност минус натрупаната амортизация и загубите от обезценка. Историческата стойност включва разходите, които могат директно да се припишат на придобиването или създаването на актива. Последващите разходи са включени в отчетната стойност на актива или признати като отделен актив, както е уместно, единствено когато е вероятно бъдещите икономически ползи или потенциалът за предоставяне на услуга, свързани с него, да са по посока на Европейския съюз и стойността на актива може да бъде надеждно оценена. Разходите за ремонт и поддръжка са включени в отчета за финансовия резултат за финансовия период, през който са били извършени. Тъй като Европейският съюз не взема средства назаем, за да финансира придобиването на имоти, машини и съоръжения, няма разходи по вземането на средства назаем, свързани с такива покупки. Земята и произведенията на изкуството не са амортизирани, тъй като се счита, че имат безкраен полезен живот. Активите в строеж не са амортизирани, тъй като тези активи все още не са на разположение за употреба. Амортизацията на другите активи е изчислена, като е използван линейният метод, за да бъде разпределена тяхната стойност към остатъчната им стойност през приблизителния им полезен живот, както следва: Норми на амортизация Вид актив | Норма на линейна амортизация | Сгради | 4 % | Съоръжения, машини и оборудване | от 10 % до 25 % | Обзавеждане | от 10 % до 25 % | Неподвижни елементи и инсталации | от 10 % до 33 % | Превозни средства | 25 % | Компютърен хардуер | 25 % | Други материални активи | от 10 % до 33 % | Печалбите и загубите от освобождавания се определят чрез сравняване на приходите минус разходите по продажбата с отчетната стойност на актива, от който институцията се освобождава, и се включват в отчета за финансовия резултат. Лизинг Лизингът на материални активи, при който Европейският съюз носи като цяло всички рискове и ползи от собствеността, е класифициран като финансов лизинг. Финансовият лизинг се капитализира в началото на лизинга по по-ниската от следните две стойности — справедливата стойност на наетия актив и сегашната стойност на минималните лизингови плащания. Всяко лизингово плащане се разпределя между пасива и финансовите разходи така, че да бъде постигната постоянна лихва върху оставащото финансово салдо. Наемните задължения, без включени финансови разходи, са включени в други пасиви (дългосрочни и краткосрочни). Лихвеният елемент от финансовата стойност е отнесен като разход в отчета за финансовия резултат за лизинговия период така, че да бъде получен постоянен периодичен лихвен процент за оставащото салдо по пасива за всеки период. Държаните чрез финансов лизинг активи са амортизирани през по-краткия от следните периоди: полезния живот на активите и срока на лизинговия договор. Лизингът, при който наемодателят запазва значителна част от рисковете и ползите, произтичащи от собствеността, е класифициран като оперативен лизинг. Плащанията, направени по оперативни лизинги, са отнесени като разход в отчета за финансовия резултат по линейния метод за срока на лизинга. 1.5.3 Обезценка на нефинансови активи Активите, имащи безкраен полезен живот, не подлежат на амортизация и се проверяват всяка година за обезценка. Активите, подлежащи на амортизация, се проверяват за обезценка, когато събития или промени в обстоятелствата покажат, че отчетната им стойност може да не е възстановима. Загуба от обезценка се признава за сумата, с която отчетната стойност на актива надвишава възстановимата му стойност. Възстановимата стойност е по-високата стойност от следните две стойности — справедливата стойност на актива, намалена с разходите по продажбата му, и стойността му в употреба. Остатъчната стойност и полезният живот на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията се преразглеждат и ако е необходимо, коригират поне веднъж годишно. Отчетната стойност на даден актив се намалява веднага до неговата възстановима стойност, ако отчетната стойност на актива е по-голяма от приблизителната му възстановима стойност. Ако основанията за обезценки, признати през предходни години, вече не са валидни, загубите от обезценка се сторнират съответно. 1.5.4 Инвестиции Участия в асоциирани предприятия и в съвместни предприятия Участията в асоциирани предприятия и в съвместни предприятия се отчитат посредством метода на собствения капитал. Стойността на собствения капитал се коригира, за да се отрази делът на увеличенията или на намаленията на нетните активи на асоциираните и на съвместните предприятия, които могат да се припишат на Европейския съюз след първоначално признаване, ако има признаци за обезценка, и при необходимост се намаляват до по-ниската възстановима стойност. Възстановимата стойност се определя съгласно описаното в точка 1.5.3 . Ако след време причината за обезценката спре да бъде валидна, загубата от обезценка се сторнира до отчетната стойност, която би била определена, ако не беше призната загуба от обезценка. Инвестиции във фондове за рисков капитал Класифициране и оценяване Инвестициите във фондове за рисков капитал се класифицират като активи, обявени за продажба (вж. 1.5.5 ), и в съответствие с това се отчитат по справедлива стойност, като печалбите и загубите, възникващи от промени в справедливата стойност (включително разликите от конвертиране), се признават в резерва на справедливата стойност. Съображения, свързани със справедливата стойност Тъй като нямат посочена пазарна цена на активен пазар, инвестициите във фондове за рисков капитал се оценяват ред по ред по по-ниската от следните две стойности — себестойността или нетната стойност на актива („НСА“), която може да се припише. Нереализираните печалби, произтичащи от оценяването на справедливата стойност, се признават чрез резервите, а нереализираните загуби се оценяват за обезценка, за да се установи дали се признават като загуби от обезценка в отчета за финансовия резултат или като промени в резерва на справедливата стойност. 1.5.5 Финансови активи Класифициране Европейският съюз класифицира своите финансови активи в следните категории: финансови активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат; заеми и вземания; инвестиции, държани до падеж; и финансови активи, обявени за продажба. Класификацията на финансовите инструменти се определя при първоначалното им признаване и се преоценява към всяка дата на счетоводния баланс. i) Финансови активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат Финансов актив бива класифициран в тази категория, ако е придобит главно с цел продажба в краткосрочен план или ако е посочен като такъв от Европейския съюз. Деривативите също попадат в тази категория. Активите в тази категория се класифицират като текущи активи, ако се очаква да бъдат реализирани в рамките на 12 месеца от датата на счетоводния баланс. ii) Заеми и вземания Заемите и вземанията са недеривативни финансови активи с фиксирани или определими плащания, които не се котират на активен пазар. Те възникват, когато ЕС предоставя пари, стоки или услуги пряко на длъжник, без намерение да търгува с вземането. Те се включват в нетекущите активи, освен ако падежът им не настъпва в рамките на 12 месеца от датата на счетоводния баланс. iii) Инвестиции, държани до падеж Инвестициите, държани до падеж, представляват недеривативни финансови активи с фиксирани или определими плащания и фиксиран падеж, които Европейският съюз има категоричното намерение и възможност да държи до падеж. През тази финансова година Европейският съюз не държа инвестиции в тази категория. iv) Финансови активи, обявени за продажба Обявените за продажба финансови активи са недеривативни инструменти, които или са посочени в тази категория, или не са класифицирани в никоя от другите категории. Те се класифицират или като текущи, или като нетекущи активи в зависимост от срока, в който ЕС възнамерява да се освободи от тях. Инвестициите в неконсолидирани субекти и другите капиталови инвестиции (напр. операциите с рисков капитал), които не са отчетени по метода на собствения капитал, също се класифицират като финансови активи, обявени за продажба. Първоначално признаване и оценяване Покупките и продажбите на финансови активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, държани до падеж и обявени за продажба, се признават на датата на търгуване – датата, на която Европейският съюз поема задължение да закупи или продаде актива. Заемите се признават, когато паричните средства бъдат отпуснати на заемополучателите. Финансовите инструменти първоначално се признават по справедлива стойност плюс трансакционните разходи за всички финансови активи, които не са отчетени по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат. Финансовите активи, отчетени по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, първоначално се признават по справедлива стойност, а трансакционните разходи се вписват като разход в отчета за финансовия резултат. Справедливата стойност на даден финансов актив при първоначалното признаване обикновено е цената на операцията (т.е. справедливата стойност на полученото възнаграждение). Въпреки това, когато бъде отпуснат дългосрочен безлихвен заем или заем, чиято лихва е под пазарните условия, неговата справедлива стойност може да бъде оценена като сегашната стойност на всички бъдещи парични постъпления, дисконтирани посредством преобладаващия пазарен лихвен процент за подобен инструмент с подобен кредитен рейтинг. Заемите, отпуснати от заемни средства, се оценяват по номинална стойност, която се счита за справедливата стойност на заема. Обяснението за това е следното: - „Пазарната среда“ за отпускане на заеми от ЕС е много специфична и различна от капиталовия пазар, използван за емитиране на корпоративни или държавни облигации. Тъй като заемодателите на тези пазари имат възможността да избират алтернативни инвестиции, вероятността за тази възможност се отчита в пазарните цени. При все това тази възможност за алтернативни инвестиции не съществува за ЕС, който не може да инвестира пари на капиталовите пазари. Той може само да взема средства назаем с цел отпускане на заем при същия процент (напр. ПБ) или намален процент в сравнение с търговския пазар (напр. ЕМФС през 2011 г.). Това означава, че за взетите назаем суми ЕС не разполага с алтернативен вариант за отпускане на заем или за инвестиране. Ето защо не съществува алтернативен разход и следователно не съществува база за сравнение с пазарните проценти. Всъщност самата операция на ЕС по отпускане на заем представлява пазара. По същество, тъй като алтернативният разход „вариант“ не важи, пазарната цена не отразява справедливо същността на операциите на ЕС по отпускане на заеми. Поради това не е подходящо справедливата стойност на отпускането на заеми от страна на ЕС да се определя с позоваване на корпоративни или държавни облигации. - Освен това, тъй като няма активен пазар или подобни операции, с които да се направи сравнение, лихвеният процент, който Европейската комисия трябва да използва за определяне на справедливата стойност на своите операции по отпускане на заеми в рамките на Европейския механизъм за финансова стабилност (ЕМФС), за подпомагане на платежния баланс (ПБ) и други такива заеми, следва да бъде дължимият лихвен процент. - Освен това за заемите за подпомагане на ПБ, от Евратом и по МФП има компенсиращи ефекти между отпуснатите и получените заеми поради техния реципрочен характер („бек-ту-бек“). Поради това ефективната лихва за отпуснатия заем е равна на ефективната лихва за свързаните с него получени заеми. Трансакционните разходи, направени от ЕС и след това начислени на бенефициера на заема, се признават направо в отчета за финансовия резултат. Финансовите инструменти се отписват, когато правата за получаване на парични потоци от инвестициите са изтекли или са били прехвърлени и Европейският съюз по същество е прехвърлил всички рискове и ползи от собствеността. Последващо оценяване i) Финансовите активи, отчетени по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, впоследствие се отчитат по справедлива стойност. Печалбите и загубите, възникващи от промени в справедливата стойност на категорията „финансови инструменти по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат“, се включват в отчета за финансовия резултат за периода, в който възникват. ii) Заемите, вземанията и инвестициите, държани до падеж, се отчитат по амортизирана стойност, като се използва методът на ефективната лихва. В случай на заеми, отпуснати от заемни средства, същата ефективна лихва се прилага както за отпуснатите, така и за получените заеми, тъй като тези отпуснати заеми имат характеристиките на операции от вида „бек-ту-бек“ (back-to-back) и разликите между условията за отпускане и получаване на заем и между сумите не са съществени. Трансакционните разходи, направени от ЕС и след това начислени на бенефициера на заема, се признават направо в отчета за финансовия резултат. iii) Инвестиции, държани до падеж — понастоящем ЕС не държи инвестиции, държани до падеж. iv) Финансовите активи, обявени за продажба, впоследствие се отчитат по справедлива стойност. Печалбите и загубите, възникващи от промени в справедливата стойност на активите, обявени за продажба, се признават в резерва на справедливата стойност. Когато активи, класифицирани като обявени за продажба, бъдат продадени или се обезценят, кумулативните корекции на справедливата стойност, които преди са били признати в резерва на справедливата стойност, се признават в отчета за финансовия резултат. Лихвата по финансовите активи, обявени за продажба, изчислена по метода на ефективната лихва, се признава в отчета за финансовия резултат. Дивидентите от обявени за продажба капиталови инструменти се признават, когато бъде установено правото на ЕС да получи плащането. Справедливата стойност на инвестициите, котирани на активни пазари, се основава на текущите цени „купува“. Ако пазарът за даден финансов актив не е активен (и за нерегистрирани на борсата ценни книжа), Европейският съюз установява справедлива стойност, като използва техники за оценяване. Те включват използването на скорошни операции между несвързани страни, отнасяне към други инструменти, които по същество са същите, анализ на дисконтирания паричен поток, модели на ценообразуване на опции и други техники за оценяване, обикновено използвани от участниците на пазара. Когато справедливата стойност на инвестициите в капиталови инструменти, които нямат посочена пазарна цена на активен пазар, не може да бъде оценена по надежден начин, тези инвестиции се оценяват по себестойност минус загубите от обезценка. Обезценка на финансови активи Към датата на всеки счетоводен баланс Европейският съюз преценява дали има обективни доказателства, че даден финансов актив се е обезценил. Финансов актив се е обезценил и са настъпили загуби от обезценка, ако и само тогава, когато съществува обективно доказателство за обезценка в резултат на едно или повече събития, настъпили след първоначалното признаване на актива, и че това събитие (или събития), което води до загуба, има измеримо по надежден начин въздействие върху очакваните бъдещи парични потоци по финансовия актив. а) Активи, отчетени по амортизирана стойност Ако има обективно доказателство, че е възникнала загуба от обезценка по заеми и вземания или по инвестиции, държани до падеж, които са отчетени по амортизирана стойност, размерът на загубата се оценява като разликата между отчетната стойност на актива и сегашната стойност на очакваните бъдещи парични потоци (като се изключват бъдещите кредитни загуби, които не са възникнали), дисконтирани по първоначалния ефективен лихвен процент на финансовия актив. Отчетната стойност на актива се намалява и стойността на загубата се признава в отчета за финансовия резултат. Ако заем или инвестиция, държана до падеж, има променлив лихвен процент, дисконтовият процент за оценяване на всяка загуба от обезценка е текущият ефективен лихвен процент, определен съгласно договора. Изчисляването на сегашната стойност на очакваните бъдещи парични потоци по обезпечен финансов актив отразява паричните потоци, които могат да произтекат от конфискацията, минус разходите по придобиването и продажбата на обезпечението, без значение дали конфискацията е вероятна или не. Ако в последващ период размерът на загубата от обезценка намалее и намалението може обективно да бъде свързано със събитие, настъпило след като обезценката е била призната, признатата преди това загуба от обезценка се сторнира чрез отчета за финансовия резултат. б) Активи, отчетени по справедлива стойност В случай на капиталови инвестиции, класифицирани като обявени за продажба, при определяне на това дали ценните книжа са се обезценили се взема предвид значителният или постоянен (продължителен) спад в справедливата стойност на ценната книга под нейната себестойност. Ако съществува такова доказателство за финансови активи, обявени за продажба, кумулативната загуба — оценявана като разликата между цената на придобиването и текущата справедлива стойност, минус загубите от обезценка по този финансов актив, вече признати в отчета за финансовия резултат — се отстранява от резервите и се признава в отчета за финансовия резултат. Загубите от обезценка, признати в отчета за финансовия резултат, по отношение на капиталовите инструменти не се сторнират чрез отчета за финансовия резултат. Ако в последващ период справедливата стойност на дългов инструмент, класифициран като обявен за продажба, нарасне и нарастването може обективно да бъда свързано със събитие, настъпило след признаването на загубата от обезценка, загубата от обезценка се сторнира чрез отчета за финансовия резултат. 1.5.6 Материални запаси Материалните запаси се посочват по по-ниската от следните две стойности — себестойността и нетната реализируема стойност. Себестойността се определя посредством метода първа входяща, първа изходяща (FIFO). Себестойността на завършените стоки и на текущата работа включва суровините, прекия труд, другите разходи, които могат директно да им се припишат, и свързаните с производството режийни разходи (въз основа на обичайния работен капацитет). Нетната реализируема стойност е очакваната продажна цена в нормалния ход на дейността минус разходите по завършване и продажба. Когато материалните запаси са държани за дистрибуция без разход или при номинален разход, те се оценяват по по-ниската от следните две стойности — себестойността и текущата възстановителна стойност. Текущата възстановителна стойност е разходът, който Европейският съюз би направил, за да придобие актива на отчетната дата. 1.5.7 Суми по предварително финансиране Предварителното финансиране е плащане, предназначено да осигури на бенефициера паричен аванс, т.е. налични средства. То може да се раздели на няколко плащания в продължение на период, определен в конкретното споразумение за предварително финансиране. Наличните средства, или авансът, се връщат или се използват за целта, за която са осигурени, през периода, определен в споразумението. Ако бенефициерът не направи допустими разходи, той е длъжен да върне авансово предоставената сума на Европейския съюз. Сумата по предварителното финансиране се намалява (изцяло или частично) с приемането на допустимите разходи и върнатите суми и тази сума се признава като разход. В края на годината неприключените суми по предварително финансиране се оценяват по първоначално платената(ите) сума(и), от която(ито) се изваждат: върнатите суми, отчетените като разход допустими суми, очакваните допустими суми, които все още не са изчистени в края на годината, и намаленията на стойността. Лихвата по предварителното финансиране се признава в момента на начисляването ѝ в съответствие с разпоредбите на съответното споразумение. В края на годината се прави приблизителна оценка на начислените приходи от лихви, въз основа на най-надеждната информация, и се включва в счетоводния баланс. 1.5.8 Вземания Вземанията се отчитат по първоначална стойност минус намалението за обезценка. Намаление за обезценка на вземания се установява, когато има обективно доказателство, че Европейският съюз няма да може да събере всички дължими суми в съответствие с първоначалните срокове за вземанията. Размерът на намалението е разликата между отчетната стойност на актива и възстановимата стойност. Стойността на намалението се признава в отчета за финансовия резултат. Прави се и общо намаление, въз основа на опит от миналото, за неизпълнените нареждания за събиране на вземания, които вече не подлежат на специфично намаление. Вж. бележка 1.5.14 по-долу относно третирането на начислените приходи в края на годината. 1.5.9 Пари и парични еквиваленти Парите и паричните еквиваленти са финансови инструменти и се дефинират като текущи активи. Те включват парите в брой, депозитите по разплащателни сметки в банки и другите краткосрочни високоликвидни инвестиции с първоначален срок от три месеца или по-малко. 1.5.10 Доходи на заети лица Пенсионни задължения Европейският съюз управлява пенсионни планове за дефинирани доходи. Докато персоналът участва с вноски от своята заплата за натрупването на една трета от очакваната стойност на тези доходи, задължението не се финансира. Задължението, признато в счетоводния баланс по отношение на пенсионните планове за дефинирани доходи, е сегашната стойност на задължението за изплащане на дефинирани доходи към датата на счетоводния баланс. Задължението за изплащане на дефинирани доходи се изчислява от актюери, като се използва кредитният метод на прогнозираните единици. Сегашната стойност на задължението за изплащане на дефинирани доходи се определя чрез дисконтиране на очакваните бъдещи изходящи парични потоци, като се използват лихвени проценти на държавни облигации във валутата, в която ще се изплащат доходите, и които имат падежни срокове, приблизително отговарящи на сроковете на съответното пенсионно задължение. Актюерските печалби и загуби, възникващи от корекции, свързани с опита, и от промени в актюерските предположения, се признават веднага в отчета за финансовия резултат. Разходите за предишен стаж се признават веднага в отчета за финансовия резултат, освен ако промените в пенсионния план не са с условието служителите да останат на служба за определен период от време (правопораждащия период). В този случай разходите за предишен стаж се амортизират по линейния метод през правопораждащия период. Обезщетения за болест след напускане на работа Европейският съюз предоставя обезщетения при болест на своите служители чрез възстановяване на медицинските разходи. Създаден е отделен фонд за извършване на свързаната с това ежедневна дейност. Както настоящите служители, така и пенсионерите, вдовците и ползвателите на техните права се ползват от системата. Доходите, отпускани на „неактивните лица“ (пенсионери, сираци и т.н.), са класифицирани като „Доходи на заети лица след напускане на работа“. Като се има предвид естеството на тези доходи, е необходимо извършването на актюерски изчисления. Задължението в счетоводния баланс е определено на база, подобна на тази за пенсионните задължения (вж. по-горе). 1.5.11 Провизии Провизиите се признават, когато Европейският съюз има настоящо правно или конструктивно задължение към трети страни в резултат на минали събития, когато е по-вероятно да е необходим изходящ поток от ресурси за уреждане на задължението и когато сумата може да бъде надеждно оценена. Провизии не се признават за бъдещи оперативни загуби. Размерът на провизията е най-точната оценка на разходите, които се очаква да бъдат необходими за уреждане на сегашното задължение към отчетната дата. Когато провизията включва голям брой позиции, задължението се оценява, като бъдат претеглени всички възможни резултати чрез свързаните с тях вероятности (метод на очакваната стойност). 1.5.12 Финансови пасиви Финансовите пасиви се класифицират като финансови пасиви по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат или като финансови пасиви, отчетени по амортизирана стойност (получени заеми). Получените заеми се състоят от заеми от кредитни институции и дългове, удостоверени със сертификати. Те се признават първоначално по справедлива стойност, която представлява постъпленията от тяхното отпускане (справедливата стойност на полученото възнаграждение) без направените трансакционни разходи, а впоследствие се отчитат по амортизирана стойност, като се използва методът на ефективната лихва; всяка разлика между постъпленията, от които са извадени трансакционните разходи, и погасителната стойност се признава в отчета за финансовия резултат през периода на заемите, като се използва методът на ефективната лихва. Те се класифицират като нетекущи пасиви, освен когато падежът настъпва по-малко от 12 месеца след датата на счетоводния баланс. В случай на заеми, отпуснати от заемни средства, методът на ефективната лихва не може да се прилага за отпуснатите заеми и за получените заеми по съображения за същественост. Трансакционните разходи, направени от Европейския съюз и след това начислени на бенефициера на заема, се признават направо в отчета за финансовия резултат. Финансовите пасиви, категоризирани по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, включват деривативите, когато справедливата им стойност е отрицателна. Те следват същата счетоводна обработка като финансовите активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, вж. бележка 1.5.5 . 1.5.13 Задължения Значителна част от задълженията на ЕС не са свързани със закупуването на стоки или услуги — те са декларации за направени разходи от бенефициерите на безвъзмездни средства или на друго финансиране от ЕС, по които плащането не е извършено. Те се записват като задължения за исканата сума, когато декларацията за направени разходи бъде получена и след проверка бъде приета като допустима от съответните финансови служители. На този етап те се оценяват по приетата и допустима сума. Задълженията, възникващи от закупуването на стоки и услуги, се признават при получаването на фактурата за първоначалната сума и съответните разходи се вписват в сметките, когато доставките или услугите бъдат извършени и приети от Европейския съюз. 1.5.14 Начислени приходи и разходи и приходи и разходи за бъдещи периоди Съгласно счетоводните правила на Европейския съюз операциите и събитията се признават във финансовите отчети през периода, за който се отнасят. В края на отчетния период начислените разходи се признават въз основа на очакван размер на задължението за прехвърляне за периода. Изчисляването на начислените разходи се прави в съответствие с подробни оперативни и практически насоки, издадени от Комисията и насочени към гарантиране на това, че финансовите отчети дават вярна и честна представа. Приходите също се отчитат през периода, за който се отнасят. В края на годината, ако все още не е издадена фактура, а услугата е предоставена, доставките са извършени от ЕС или съществува договорно споразумение (т.е. чрез позоваване на договор), във финансовите отчети се признава начислен приход. Освен това в края на годината, ако е издадена фактура, но услугите все още не са предоставени или стоките не са доставени, приходът се отсрочва и признава през следващия отчетен период. 1.6 ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ 1.6.1 Приходи Приходи, различни от приходите от размяна Те съставят по-голямата част от приходите на ЕС и включват най-вече преките и косвените данъци и сумите от собствените ресурси. Освен данъци Европейският съюз може да получава и плащания от други страни като мита, глоби и дарения. Ресурси на база БНД и ресурси от ДДС Приходите се признават за периода, за който Европейският съюз изпрати покана за внасяне на средства до държавите-членки, с която изисква те да внесат своята вноска. Те се оценяват по своя „поискан размер“. Тъй като ресурсите от ДДС и от БНД са основани на приблизителни оценки на данните за съответната бюджетна година, те могат да бъдат преразглеждани при настъпването на промени до публикуването на окончателните данни от държавите-членки. Резултатът от промяна на приблизителна оценка се включва при определянето на нетния излишък или дефицит за периода, през който е настъпила промяната. Традиционни собствени ресурси Вземанията и свързаните с тях приходи се признават, когато от държавите-членки бъдат получени съответните месечни отчети A (включително събраните мита и дължимите суми, които са гарантирани и не са оспорени). Към отчетната дата събраните от държавите-членки приходи за периода, които все още не са платени на Европейския съюз, се оценяват и признават като начислени приходи. Тримесечните отчети Б (включително митата, които не са нито събрани, нито гарантирани, както и гарантираните суми, които са оспорени от длъжника), получени от държавите-членки, се признават като приход, като от тях се изваждат разходите по събирането (25 %), на които държавите имат право. Освен това в отчета за финансовия резултат се признава намаление на стойността в размер на очакваните несъбрани суми. Глоби Приходите от глоби се признават, когато решението на ЕС за налагане на глоба е взето и адресатът е официално уведомен за него. Ако има съмнения по отношение на платежоспособността на предприятието, се признава намаление на стойността на вземането. След решението за налагане на глоба длъжниците разполагат с два месеца от датата на уведомлението: - или да приемат решението, в който случай те трябва да платят глобата в посочения срок и сумата се събира от ЕС окончателно; - или да не приемат решението, в който случай го обжалват в съответствие със законодателството на ЕС. При все това, дори и решението да бъде обжалвано, главницата на глобата трябва да се плати в определения тримесечен срок, тъй като обжалването няма суспензивно действие (член 278 от Договора за ЕС), или, при определени обстоятелства и със съгласието на счетоводителя на Комисията, вместо това може да бъде представена банкова гаранция за сумата. Ако предприятието обжалва решението и вече е платило глобата условно, сумата се записва като условeн пасив. Въпреки това, тъй като обжалване на решение на ЕС от адресата няма суспензивно действие, получените парични средства се използват за изчистване на вземането. Ако вместо плащане бъде получена гаранция, глобата остава като вземане. Ако изглежда вероятно, че Общият съд може да не се произнесе в полза на ЕС, се признава провизия за покриване на този риск. Ако вместо това е дадена гаранция, тогава неизплатеното вземане се намалява, колкото е необходимо. Натрупаната лихва, получена от Европейския съюз по банковите сметки, в които се депозират получаваните плащания, се признава като приход и всеки условен пасив се увеличава съответно. Приходи от размяна Приходите от продажбата на стоки и услуги се признават, когато значителните рискове и ползи от собствеността върху стоките се прехвърлят на купувача. Приходите, свързани със сделка, включваща предоставянето на услуги, се признават в зависимост от етапа на завършеност на сделката към отчетната дата. Приходи и разходи от лихви Приходите и разходите от лихви се признават в отчета за финансовия резултат посредством метода на ефективната лихва. Това е метод за изчисляване на амортизираната стойност на финансов актив или пасив и на разпределяне на лихвените приходи или разходи през съответния период. При изчисляване на ефективния лихвен процент Европейският съюз оценява приблизително паричните потоци, като взема предвид всички договорни условия на финансовия инструмент (например възможностите за предплащане), но не взема предвид бъдещите кредитни загуби. Изчислението включва всички такси и пунктове, платени или получени между страните по договора, които са неразделна част от ефективния лихвен процент, от трансакционните разходи и всички други премии или намаления. Когато даден финансов актив или група от подобни финансови активи бъде намалена в резултат на загуба от обезценка, приходите от лихви се признават посредством лихвения процент, използван за дисконтиране на бъдещите парични потоци за целите на оценяването на загубата от обезценка. Приходи от дивиденти Приходите от дивиденти се признават, когато бъде установено правото за получаване на плащането. 1.6.2 Разходи Разходите от размяна, възникващи от закупуването на стоки и услуги, се признават, когато доставките бъдат извършени и приети от Европейския съюз. Те се оценяват по първоначална фактурна стойност. Разходите, различни от разходите от размяна, са специфични за Европейския съюз и представляват по-голямата част от неговите разходи. Те се отнасят до трансферите към бенефициери и могат да бъдат три вида: вземания, трансфери по споразумения и дискреционни безвъзмездни средства, вноски и дарения. Трансферите се признават като разходи в периода, през който са настъпили събитията, пораждащи трансфера, при условие че естеството на трансфера се допуска от нормативната уредба (Финансовия регламент, Правилника за персонала или друг регламент) или е подписан договор, разрешаващ трансфера; бенефициерът е изпълнил всички критерии за допустимост; и може да бъде направена разумна оценка на сумата. Когато бъде получено искане за плащане или декларация за направени разходи, които изпълняват критериите за признаване, те се признават като разход в размер на допустимата сума. В края на годината направените допустими разходи, които вече се дължат на бенефициерите, но които все още не са съобщени, се оценяват и записват като начислени разходи. 1.7 УСЛОВНИ АКТИВИ И ПАСИВИ 1.7.1 Условни активи Условен актив е възможен актив, който възниква от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено единствено от настъпването или ненастъпването на едно или повече несигурни бъдещи събития, които не са изцяло под контрола на Европейския съюз. Условен актив се оповестява, когато е вероятна появата на входящ поток от икономически ползи или на потенциал за предоставяне на услуга. 1.7.2 Условни пасиви Условен пасив е възможно задължение, което възниква от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено единствено от настъпването или ненастъпването на едно или повече несигурни бъдещи събития, които не са изцяло под контрола на Европейския съюз; или сегашно задължение, което възниква от минали събития, но не е признато, тъй като: не е вероятно да бъде необходим изходящ поток от ресурси, съдържащи икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга, за уреждане на задължението или в редките случаи, когато размерът на задължението не може да бъде оценен достатъчно надеждно. Политиките за счетоводна отчетност на Европейската комисия са същите като тези, които прилага Европейският съюз, и са описани в бележка 1 към консолидираните годишни отчети на ЕС. 2. БЕЛЕЖКИ КЪМ СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС НЕТЕКУЩИ АКТИВИ 2.1 НЕМАТЕРИАЛНИ АКТИВИ млн. EUR | Сума | Брутна отчетна стойност към 31 декември 2009 г. | 171 | Увеличения | 60 | Освобождавания | (2) | Други промени | 7 | Брутна отчетна стойност към 31 декември 2010 г. | 236 | Натрупана амортизация към 31 декември 2009 г. | (99) | Амортизационен разход за годината | (28) | Освобождавания | 1 | Други промени | (2) | Натрупана амортизация към 31 декември 2010 г. | (128) | Нетна отчетна стойност към 31 декември 2010 г. | 108 | Нетна отчетна стойност към 31 декември 2009 г. | 72 | Сумите по-горе се отнасят преди всичко до компютърния софтуер. 2.2 ИМОТИ, МАШИНИ И СЪОРЪЖЕНИЯ | млн. EUR | Брутна отчетна стойност към 31 декември 2009 г. | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 | Увеличения | 47 | 44 | 20 | 42 | 15 | 10 | 114 | 292 | Освобождавания | (37) | (125) | (30) | (81) | (27) | (1) | - | (301) | Трансфери между категориите активи | (1) | 0 | 0 | 1 | 11 | 0 | (10) | 1 | Други промени | 46 | 113 | 21 | 46 | 33 | (1) | - | 258 | Брутна отчетна стойност към 31 декември 2010 г. | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 | НЕТНА ОТЧЕТНА СТОЙНОСТ КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г. | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 | НЕТНА ОТЧЕТНА СТОЙНОСТ КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2009 Г. | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 | Разходите, които все още не са платени, по отношение на финансовите лизинги и подобните на тях вземания са показани в дългосрочните и краткосрочните пасиви в счетоводния баланс (вж. също бележки 2.15 и 2.18.1 ). Те се разбиват, както следва: Финансови лизинги | млн. EUR | Бележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Участия в съвместни предприятия | 2.3.1 | 138 | 196 | Участия в асоциирани предприятия | 2.3.2 | 354 | 382 | Гаранционен фонд | 2.3.3 | 1 346 | 1 240 | Активи, обявени за продажба | 2.3.4 | 717 | 561 | Общо инвестиции | 2 555 | 2 379 | Тази позиция обхваща инвестициите, извършени с цел подкрепа на дейностите на ЕС. Тя включва и нетните активи на Гаранционния фонд. 2.3.1 Участия в съвместни предприятия млн. EUR | Вноски | 0 | 41 | 53 | 24 | 64 | 182 | Дял в нетния резултат | 0 | (110) | (76) | (27) | (27) | (240) | Сума към 31.12.2010 г. | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 | Участията в съвместни предприятия се отчитат посредством метода на собствения капитал. Следните отчетни стойности могат да се припишат на ЕС въз основа на процента на участието му в съвместни предприятия. млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Нетекущи активи | 176 | 48 | Текущи активи | 165 | 192 | Нетекущи пасиви | 0 | 0 | Текущи пасиви | (208) | (44) | Приходи | 7 | 72 | Разходи | (247) | (169) | Съвместно предприятие „Галилео“ (СПГ) в ликвидация Съвместното предприятие „Галилео“ (СПГ) мина в ликвидация в края на 2006 г. и този процес все още не е приключил. Тъй като субектът не е осъществявал дейност и все още е в ликвидация през 2010 г., не са реализирани приходи и не са извършени разходи. Нетните активи на СПГ, а следователно и стойността на инвестицията към 31 декември 2010 г. (и 31 декември 2009 г.), са 0 EUR и са получени като от инвестицията от 585 милиона EUR е изваден делът на натрупаните загуби, който е в размер на 585 милиона EUR. Съвместно предприятие SESAR Целта на това съвместно предприятие е да осигури модернизацията на Европейската система за управление на въздушното движение и бързото осъществяване на Европейския генерален план за управление на въздушното движение чрез координиране и концентриране на всички съответни усилия в областта на научноизследователската и развойната дейност в ЕС. Към 31 декември 2010 г. Комисията притежава 78,8 %, или 11 милиона EUR, от собствеността на SESAR. Общата (индикативна) вноска на Комисията, предвидена за SESAR (от 2007 до 2013 г.), е 700 милиона EUR. ITER Международна организация по термоядрена енергия (ITER) В ITER участват Европейският съюз, Китай, Индия, Русия, Корея, Япония и САЩ. ITER бе създадена с цел: да управлява съоръженията на ITER, да насърчава експлоатацията на съоръженията на ITER, да насърчава общественото разбиране и приемане на термоядрената енергия и да извършва всякакви други дейности, необходими за постигане на нейната цел. Вноската на ЕС (Евратом) за Международната организация ITER се предоставя чрез Агенцията за термоядрен синтез за енергия, като включва и вноските на държавите-членки и на Швейцария. Общият размер на вноската юридически се разглежда като вноска на Евратом в полза на ITER, тъй като държавите-членки и Швейцария нямат дялово участие в ITER. Тъй като от правна гледна точка ЕС притежава участието в съвместното предприятие „Международна организация ITER“, Комисията трябва да признае участието в своите консолидирани отчети. Към 31 декември 2010 г. Евратом притежава 47,2 %, или 12 милиона EUR, от собствеността на ITER. Общата (индикативна) вноска на Евратом, предвидена за ITER (от 2007 до 2041 г.), е 7 649 милиона EUR. Съвместни технологични инициативи Публично-частните партньорства под формата на съвместни технологични инициативи, които бяха осъществени посредством съвместни предприятия по смисъла на член 171 от Договора, са създадени с цел изпълняване на целите на програмата от Лисабон за растеж и работни места. През 2010 г. бяха приведени в действие две нови съвместни технологични инициативи — съвместно предприятие ENIAC и съвместно предприятие „Горивни клетки и водород“ (ГКВ). Въпреки че от правна гледна точка ENIAC се разглежда като съвместно предприятие, от счетоводна гледна точка то трябва да се разглежда като асоциирано предприятие (поради което е включено като такова в бележка 2.3.2 ), тъй като Комисията разполага със значително влияние (не съвместен контрол) върху този субект (подобно на съвместните предприятия ARTEMIS и „Чисто небе“). Съвместна технологична инициатива за иновативни лекарства (ИИЛ) Съвместното предприятие за ИИЛ подпомага предконкурентните фармацевтични изследвания и развойна дейност в държавите-членки и в асоциираните държави, като има за цел увеличаване на инвестициите в научноизследователска дейност в биофармацевтичния сектор и насърчава участието на малките и средните предприятия (МСП) в своите дейности. Участието на Европейския съюз, представляван от Комисията, към 31 декември 2010 г. е 97,4 %, или 78 милиона EUR. Максималната индикативна вноска на Комисията възлиза на 1 милиард EUR до 31.12.2017 г. Съвместно предприятие „Горивни клетки и водород“ (ГКВ) Целта на съвместното предприятие ГКВ е обединяване на средствата от публичния и частния сектор за подсилване на научноизследователските дейности с оглед на увеличаване на общата ефективност на европейските научноизследователски усилия и ускоряване на разработването и внедряването на технологии на базата на горивни клетки и водород. Участието на Европейския съюз, представляван от Комисията, към 31 декември 2010 г. е 99,9 %, или 37 милиона EUR. Максималната индикативна вноска на ЕС възлиза на 470 милиона EUR до 31.12.2017 г. 2.3.2 Участия в асоциирани предприятия млн. EUR | ЕИФ | ARTEMIS | „Чисто небе“ | ENIAC | Общо | Сума към 31 Декември 2009 г. | 301 | 7 | 74 | 0 | 382 | Вноски | 14 | 19 | 101 | 30 | 164 | Дял в нетния излишък/(дефицит) | 2 | (12) | (161) | (9) | (180) | Други капиталови движения | (12) | 0 | 0 | 0 | (12) | Сума към 31 Декември 2010 г. | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 | Участията в асоциирани предприятия се отчитат посредством метода на собствения капитал. Следните отчетни стойности могат да се припишат на ЕС въз основа на процента на участието му в асоциирани предприятия. млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Активи | 447 | 420 | Пасиви | (93) | (38) | Приходи | 25 | 17 | Излишък/(Дефицит) | (180) | (6) | Европейски инвестиционен фонд (ЕИФ) Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) е финансовата институция на Европейския съюз, специализирана в предоставянето на рисков капитал и гаранции на МСП. Към 31 декември 2010 г. Комисията участва с общо 900 милиона EUR (от 3 000 милиона EUR) в акционерния капитал на ЕИФ. Това представлява 30 % от общия акционерен капитал на ЕИФ. 2 милиона EUR от сумата по-горе се отнасят до резултата за 2010 г. (печалба). През 2010 г. не са получени дивиденти. Комисията е внесла 20 %, като непоисканият остатък съответства на сума в размер на 720 милиона EUR. млн. EUR ЕИФ | Общ размер на капитала на ЕИФ | Участие на Комисията | Общо акционерен капитал | 3 000 | 900 | Внесен | (600) | (180) | Непоискан | 2 400 | 720 | Съвместно предприятие ARTEMIS Този субект бе създаден с цел осъществяване на съвместна технологична инициатива с частния сектор в областта на вградените компютърни системи. Участието на ЕС, представляван от Комисията, към 31 декември 2010 г. е 96,7 %, или 14 милиона EUR. Максималната индикативна вноска на Комисията възлиза на 420 милиона EUR. Съвместно предприятие „Чисто небе“ Целта на този субект е да се ускорят разработването, утвърждаването и демонстрирането на екологично чисти технологии за въздушен транспорт в ЕС, и по-конкретно да се създаде радикално иновационна система за въздушен транспорт с цел намаляване на въздействието на въздушния транспорт върху околната среда. Участието на Европейския съюз, представляван от Комисията, към 31 декември 2010 г. е 64,7 %, или 14 милиона EUR. Максималната индикативна вноска на Комисията за тази инициатива възлиза на 800 милиона EUR. Съвместно предприятие ENIAC Целта на ENIAC е да се определи общоприета научноизследователска програма в областта на наноелектрониката, за да бъдат определени научноизследователски приоритети за разработването и приемането на ключови компетенции в тази област. За постигането на тези цели ще се работи чрез обединяване на ресурси от публичния и частния сектор в подкрепа на научноизследователската и развойна дейност под формата на проекти. Участието на Европейския съюз, представляван от Комисията, към 31 декември 2010 г. е 97,8 %, или 21 милиона EUR. Максималното задължение на ЕС възлиза на 450 милиона EUR. 2.3.3 Гаранционен фонд Нетни активи на Гаранционния фонд | млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Активи, обявени за продажба | 1 154 | 1 050 | Пари и парични еквиваленти | 193 | 191 | Общо активи | 1 347 | 1 241 | Общо пасиви | (1) | (1) | Нетни активи | 1 346 | 1 240 | Гаранционният фонд за външни дейности обхваща заемите, гарантирани от ЕС в резултат на решение на Съвета, по-специално операциите на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) по отпускане на заеми извън ЕС и заемите в рамките на макрофинансовата помощ (МФП) и заемите от Евратом извън ЕС. Той е дългосрочен инструмент за обхващане на всички гарантирани от ЕС заеми, по които задълженията не се изпълняват, и следователно може да се разглежда като дългосрочна инвестиция. Това се доказва от факта, че близо 85 % от активите, обявени за продажба, са със срок между 1 и 10 години. Фондът се финансира от плащания от общия бюджет на ЕС, равни на 9 % от капиталовата стойност на операциите, от постъпленията от лихви върху инвестициите, направени от активите на Фонда, и от сумите, събрани от просрочили плащанията си длъжници, за които Фондът е трябвало да задейства своята гаранция. Всеки годишен излишък се връща като приход в общия бюджет на ЕС. ЕС е задължен да включва гаранционен резерв за покриването на заемите, отпускани на трети държави. Този резерв е предназначен за покриване на нуждите на Гаранционния фонд и, при необходимост, задействаните гаранции, надвишаващи сумата, налична във Фонда, за да могат тези суми да бъдат включени като разход в бюджета. Този резерв от 1 746 милиона EUR съответства на целевата сума от 9 % от неприключените заеми към 31 декември 2010 г. Нетните активи на Фонда към 31 декември 2010 г. възлизат на общо 1 346 милиона EUR. Разликата между нетните активи и сумата на резерва съответства на сумата, която трябва да се плати от бюджета на ЕС на Фонда, т.е. 400 милиона EUR. Промените в справедливата стойност на портфейла с обявени за продажба дългови ценни книжа са признати в собствения капитал през 2010 г. и са намаление на обща стойност 30 милиона EUR (2009 г.: увеличение от 16 милиона EUR). 2.3.4 Активи, обявени за продажба (дълготрайни) Това включва инвестициите и участията, закупени, за да се подпомогнат бенефициерите в разработването на техните стопански дейности. Дълготрайни активи, обявени за продажба | млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Европейска банка за възстановяване и развитие | 188 | 157 | Операции с рисков капитал | 137 | 132 | Стартиране на ЕФО | 199 | 154 | Европейски фонд за Югоизточна Европа | 102 | 96 | Фонд „Екология за растеж“ | 20 | 20 | GEEREF | 56 | - | Механизъм за микрофинансиране „Прогрес“ | 14 | - | Други инвестиции | 1 | 2 | Общо | 717 | 561 | Европейска банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) През май 2010 г. Управителният съвет одобри незабавно увеличение на разрешените платени акции на стойност 1 милиард EUR. Плащането на платените емитирани акции бе извършено чрез преразпределяне на нетни приходи, по-рано заделени в резерв „Излишък за други цели“, а именно за плащане на такива платени акции. Тъй като акциите на ЕБВР не се котират на никоя фондова борса и предвид договорните ограничения, включени в учредителния акт на ЕБВР, свързани, освен с друго, с продажбата на дялови участия, ограничени до цената на придобиване и разрешени единствено за съществуващите акционери, акционерният дял на Комисията се оценява по себестойност минус намалението за обезценка. Комисията участва с 3 % в общия капитал на ЕБВР, който е в размер на 21 милиарда EUR. Към датата на счетоводния баланс, поисканата сума е 187 милиона EUR, които са внесени изцяло. Неуредените плащания по непоискания капитал възлизат на 443 милиона EUR. млн. EUR ЕБВР | Общ размер на капитала на ЕБВР | Участие на Комисията | Общо акционерен капитал | 20 793 | 630 | Внесен | (6 197) | (187) | Непоискан | 14 596 | 443 | При операциите с рисков капитал се отпускат суми на финансови посредници за финансирането на капиталови инвестиции. Те се управляват от Европейската инвестиционна банка и се финансират в рамките на Европейската политика за съседство. Стартирането на ЕФО (Европейската фондация за обучение) обхваща програмата за растеж и заетост, програмата MAP и програмата за конкурентоспособност и иновации, под попечителството на ЕИФ, които подпомагат създаването и финансирането на новосъздадени МСП чрез инвестиране в подходящи специализирани фондове за рисков капитал. Европейски фонд за Югоизточна Европа (ЕФЮИЕ) — в тази позиция е включено и инвестиционно дружество с променлив акционерен капитал (SICAV). Общата цел на ЕФЮИЕ е насърчаването на икономическото развитие и благоденствието в Югоизточна Европа чрез постоянно осигуряване на допълнително финансиране за развитие през местни финансови посредници. Общата цел на Фонд „Екология за растеж“ (бивш Фонд за енергийна ефективност в Югоизточна Европа) е подобряване на енергийната ефективност и насърчаване на енергиите от възобновяеми източници в Югоизточна Европа посредством осигуряване на специално предназначено за целта финансиране за предприятията и домакинствата чрез партньорство с финансовите институции и пряко финансиране. Направена е нова инвестиция в размер на 56 милиона EUR във връзка с GEEREF . Това е нов иновационен фонд, който предоставя глобален рисков капитал посредством частни инвестиции за проекти в областта на енергийната ефективност и енергията от възобновяеми източници в развиващите се страни и икономиките в преход. През 2010 г. е направена също нова инвестиция на стойност 14 милиона EUR в Механизма за микрофинансиране „Прогрес“ за заетост и социално приобщаване. В края на годината е поето задължение за още 122 милиона EUR във връзка със стартирането на ЕФО и на Механизма за финансиране на МСП, но тези средства все още не са усвоени от другите страни. 2.4 ЗАЕМИ млн. EUR | Бележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Заеми, отпуснати от бюджета на ЕС и от ЕОВС | 2.4.1 | 162 | 169 | Заеми, отпуснати от заемни средства | 2.4.2 | 11 478 | 10 595 | Общо | 11 640 | 10 764 | 2.4.1 Заеми, отпуснати от бюджета на Европейския съюз и от ЕОВС в ликвидация млн. EUR | Заеми при специални условия | Жилищни кредити от ЕОВС | Общо | Общо към 31.12.2009 г. | 143 | 26 | 169 | Нови заеми | 2 | - | 2 | Върнати суми | (16) | (5) | (21) | Промени в отчетната стойност | 11 | 1 | 12 | Общо към 31.12.2010 г. | 140 | 22 | 162 | Заемите при специални условия се отпускат при преференциални лихви като част от сътрудничеството с държави, които не са членки на ЕС. Падежът на всички суми настъпва над 12 месеца след края на годината. Ефективните лихвени проценти по тези заеми варират между 7,73 % и 14,507 %. 2.4.2 Заеми, отпуснати от заемни средства млн. EUR | Нови заеми | - | - | 2 850 | - | 2 850 | Върнати суми | (84) | (17) | - | - | (101) | Курсови разлики | - | 2 | - | 7 | 9 | Промени в отчетната стойност | - | - | 93 | (4) | 89 | Общо към 31.12.2010 г. | 503 | 469 | 12 246 | 264 | 13 482 | Сума, дължима след < 1 година | - | - | 2 004 | - | 2 004 | Сума, дължима след > 1 година | 503 | 469 | 10 242 | 264 | 11 478 | Ефективните лихвени проценти (изразени като лихвен диапазон) бяха, както следва: Заеми | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Макрофинансова помощ (МФП) | 0,99 %—4,54 % | 0,9625 %—4,54 % | Евратом | 0,96313 %—5,76 % | 1,071 %—5,76 % | ПБ | 2,375 %—3,625 % | 3,125 %—3,625 % | ЕОВС в ликвидация | 0,556 %—5,8103 % | 0,346 %—5,8103 % | Заеми в рамките на макрофинансова помощ (МФП) МФП е финансов инструмент, основан на политиката, за необвързана и непредназначена за конкретна цел помощ за платежния баланс и/или бюджетна подкрепа за трети държави партньорки, разположени в географска близост до територията на ЕС. Тя е под формата на средно/дългосрочни заеми или безвъзмездни средства или на подходяща комбинация от двете и обикновено допълва финансирането, осигурено в контекста на подкрепяна от МВФ програма за корекция и реформи. Към 31 декември 2010 г. Комисията е сключила споразумения за отпускане на заем на стойност 300 милиона EUR, които не са усвоени от другата страна преди края на годината. Комисията не е получила гаранции от трети страни за тези заеми, но те са гарантирани от Гаранционния фонд (вж. бележка 2.3.3 ). Заеми от Евратом Евратом е правен субект на ЕС и се представлява от Европейската комисия. Тя отпуска заеми на държавите-членки с цел финансиране на инвестиционни проекти в държавите-членки, свързани с промишленото производство на електроенергия от ядрени електроцентрали и с промишлени горивни инсталации. Тя отпуска заеми и на държави, които не са членки на ЕС, за подобряване на степента на безопасност и ефикасност на ядрените електроцентрали и инсталациите в ядрения горивен цикъл, които са в експлоатация или в строеж. Във връзка с тези заеми са получени гаранции от трети страни на стойност 466 милиона EUR (2009 г.: 481 милиона EUR). Заеми за платежния баланс (ПБ) Инструментът за ПБ, който е основан на политиката финансов инструмент, бе приведен отново в действие през настоящата икономическа и финансова криза с цел осигуряване на средносрочна финансова помощ за държавите членки на ЕС. Благодарение на него могат да се отпускат заеми на държавите-членки, които изпитват или са сериозно застрашени от трудности със своите платежни баланси или капиталови движения. Единствено държавите-членки, които не са приели еврото, могат да се ползват от този инструмент. Максималната стойност на заемите, които могат да бъдат отпуснати, е 50 милиарда EUR. Тези заеми се гарантират от общия бюджет на ЕС. Между ноември 2008 г. и края на 2010 г. на Унгария, Латвия и Румъния бяха отпуснати заеми в размер на 14,6 милиарда EUR, от които 12,05 милиарда EUR са изплатени на държавите до края на 2010 г. Следната таблица показва датите на реално отпускане и падежите за различните части от заем за ПБ, които вече са реално отпуснати: млн. EUR | Унгария | Латвия | Румъния | Общо | Реално отпуснати през 2008 г. | - с падеж ноември 2011 г. | 2 000 | - | - | 2 000 | Реално отпуснати през 2009 г. | - с падеж април 2014 г. | - | 1 000 | - | 1 000 | - с падеж ноември 2014 г. | 2 000 | - | - | 2 000 | - с падеж януари 2015 г. | - | 1 200 | 1 500 | 2 700 | - с падеж април 2016 г. | 1 500 | - | - | 1 500 | Реално отпуснати през 2010 г. | - с падеж септември 2017 г. | - | - | 1 150 | 1 150 | - с падеж май 2019 г. | - | 500 | 1 000 | 1 500 | - с падеж октомври 2025 г. | - | 200 | - | 200 | Реално отпуснати заеми към 31.12.10 г. | 5 500 | 2 900 | 3 650 | 12 050 | Общо отпуснати заеми | 6 500 | 3 100 | 5 000 | 14 600 | Неусвоени суми към 31.12.10 г. | Изтекъл | 200 | 1 350 | 1 550 | Следва да се отбележи, че програмата за подпомагане на ПБ на Унгария изтича през ноември 2010 г. ЕМФС Тъй като изплащането на средства по Европейския механизъм за финансова стабилност (ЕМФС) бе извършвано едва след 31 декември 2010 г., информацията за тези заеми е предоставена в бележка 9 . Заеми от ЕОВС в ликвидация Тази позиция включва главно заеми, отпуснати от ЕОВС в ликвидация, от заемни средства в съответствие с членове 54 и 56 от Договора за ЕОВС, както и три некотирани дългови ценни книги, емитирани от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) като заместител на просрочил плащането си длъжник. Тези дългови ценни книжа ще бъдат държани до крайния си падеж (2017 г. и 2019 г.), за да покрият услугата за свързаните с тях получени заеми. Промените в отчетната стойност съответстват на промяната в натрупаните лихви плюс амортизацията за годината на изплатените премии и на направените в началото трансакционни разходи, изчислени съгласно метода на ефективната лихва. 2.5 ДЪЛГОСРОЧНО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | Предварително финансиране (вж. бележка 2.5.1) | 40 298 | 39 750 | Предварително извършени разходи (вж. бележка 2.5.2) | 3 820 | 1 794 | Общо дългосрочно предварително финансиране | 44 118 | 41 544 | 2.5.1 Предварително финансиране Моментът, избран за събирането или усвояването на предварителното финансиране, определя дали то се оповестява като текущ или дългосрочен актив по предварително финансиране. Усвояването се определя от споразумението, на което проектът се основава. Всяко възстановяване на средства или усвояване, което трябва да се осъществи преди изтичането на дванадесет месеца от отчетната дата, се оповестява като краткосрочно предварително финансиране и следователно като текущ актив, а остатъкът е дългосрочен. ОБЩО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ | млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Дългосрочно предварително финансиране (вж. по-долу) | 40 298 | 39 750 | Краткосрочно предварително финансиране (вж. бележка 2.9) | 9 123 | 9 077 | Общо предварително финансиране | 49 421 | 48 827 | Гаранции, получени по отношение на предварително финансиране Това са гаранции, които Европейската комисия в някои случаи изисква от бенефициерите при извършване на авансови плащания (предварително финансиране). За този вид гаранция съществуват две стойности за оповестяване: „номиналната“ и „текущата“ стойност. При „номиналната“ стойност пораждащото събитие е свързано със съществуването на гаранцията. При „текущата“ стойност пораждащото събитие за гаранцията е плащането на предварителното финансиране и/или последващите изчиствания. Към 31 декември 2010 г. „номиналната“ стойност на гаранциите, получени във връзка с предварително финансиране, възлиза на 1 227 милиона EUR, докато „текущата“ стойност на тези гаранции е 1 059 милиона EUR (2009 г.: съответно 936 милиона EUR и 724 милиона EUR). Някои суми по предварителното финансиране, платени по 7-та рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (7РП), успешно се покриват от Гаранционен фонд за участниците (ГФУ) — размерът на изплатеното през 2010 г. предварително финансиране възлиза на общо 3,2 милиарда EUR (2009 г.: 2,7 милиарда EUR). Това е инструмент от взаимна полза, създаден с цел покриване на финансовите рискове за ЕС и участниците през изпълнението на непреките дейности по 7РП, като неговият капитал и лихви осигуряват сигурност по отношение на изпълнението. Всички участници в непреки дейности под формата на безвъзмездни средства (и следователно предварително финансиране в счетоводните книги на Комисията) осигуряват 5 % от общата вноска на ЕС в капитала на ГФУ за времетраенето на дейността. Като такива участниците са собственици на ГФУ, а ЕС (представляван от Комисията) действа като тяхно изпълнително лице. В края на непряка дейност участниците си възстановяват в пълен размер вноската, която са направили в капитала, освен когато ГФУ претърпи загуби поради неизпълнили задълженията си бенефициери — в този случай участниците си възстановяват поне 80 % от своята вноска. Следователно ГФУ гарантира финансовия интерес както на Комисията, така и на участниците. Към 31 декември 2010 г. участниците са внесли в ГФУ сума в размер на общо 866 милиона EUR (2009 г.: 561 милиона EUR) — вж. също бележка 11 . ДЪЛГОСРОЧНО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ | млн. EUR | Вид управление | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Пряко централизирано управление | 1 695 | 1 148 | Непряко централизирано управление | 620 | 486 | Децентрализирано управление | 441 | 347 | Споделено управление | 37 055 | 37 199 | Съвместно управление | 487 | 568 | Извършвано от други институции и агенции | 0 | 2 | Общо | 40 298 | 39 750 | Най-значителните суми по дългосрочното предварително финансиране са свързани с дейности по структурните фондове за периода на програмиране 2007—2013 г.: Фонда за регионално развитие (ЕФРР), Социалния фонд (ЕСФ), Земеделския фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), Кохезионния фонд (КФ) и Фонда за рибарството. Тъй като много от тези проекти са с дългосрочен характер, необходимо е свързаните с тях аванси да бъдат предоставени за повече от една година. Затова тези суми по предварително финансиране са показани като дългосрочни активи. 2.5.2 Предварително извършени разходи млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | Инструменти на финансовия инженеринг | 3 820 | 1 794 | Общо | 3 820 | 1 794 | В рамките на програмите за сближаване и развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. плащания могат да се извършват от бюджета на ЕС към държавите-членки, за да подпомогнат инструментите на финансовия инженеринг (били те под формата на отпуснати заеми, гаранции или капиталови инвестиции), създадени и управлявани под отговорността на държавата-членка. При все това основните правни актове не задължават държавите-членки да предоставят на Комисията периодични доклади за усвояването на тези средства. Забелязано бе, че въпреки че тези плащания до 2010 г. включително са били отчитани първоначално като разходи в счетоводната система на Комисията, не всички средства по инструмента са усвоени. Поради това е по-подходящо да бъдат класифицирани като активи в счетоводния баланс (предварително извършени разходи). Забелязано бе също, че като се има предвид предназначението на тези суми, тяхното използване не може да се определя просто чрез разглеждане на основен източник на информация като счетоводните отчети за инструмента, тъй като използваните като гаранции суми например остават блокирани в банковите сметки за инструмента, а изплатените по инструмента заеми могат да се използват за нови заеми. Тъй като държавите-членки не са задължени да докладват специално за тези средства и тъй като не би било ефективно от гледна точка на разходите Комисията сама да събира тази информация, за да бъде усвояването на тези суми през периода на програмиране отразявано точно във финансовите отчети, бе необходимо да се правят прогнози. Най-надеждният наличен метод, а следователно и използваният подход, е разходите да се отчитат в отчета за финансовия резултат по линейния метод на отчитане в хода на периода на програмиране до 31.12.2015 г. — последната дата, на която тези разходи са допустими. За да постигне тази цел, Комисията поиска в началото на 2011 г. необходимата информация от държавите-членки, за да направи прогноза и след това да признае неусвоените суми в счетоводния баланс към 31 декември 2010 г. Тази обща сума е разделена на сумите, които държавите-членки очакват да усвоят през 2011 г. (показани в бележка 2.9.2 ), и сумите, които ще бъдат усвоени след 2011 г., които са показани в таблицата по-горе. В съответствие с правилата за счетоводна отчетност на ЕС и международно приетата счетоводна практика, тъй като по-горното представлява промяна в счетоводната политика и съответните суми са значителни, счетоводният баланс за 2009 г. е преизчислен в настоящите финансови отчети, за да бъдат представени сравними данни, показващи положението такова, каквото то би било, ако миналата година бе използвано същото счетоводно третиране. Преценено бе, че отражението върху 2008 г. възлиза на едва 18 милиона EUR, вследствие на което натрупаният дефицит за 2009 г. бе коригиран с тази сума и началният счетоводен баланс за 2009 г. не бе преизчислен. Отражението на това преизчисление върху първоначалния счетоводен баланс за 2009 г. е показано по-долу: Първоначално представен счетоводен баланс за 2009 г. | Промяна в счетоводната политика | Преизчислен счетоводен баланс за 2009 г. | Дългосрочно предварително финансиране: | Предварително финансиране | 39 750 | - | 39 750 | Предварително извършени разходи | - | 1 794 | 1 794 | 39 750 | 1 794 | 41 544 | Краткосрочно предварително финансиране: | Предварително финансиране | 9 077 | - | 9 077 | Предварително извършени разходи | - | 359 | 359 | 9 077 | 359 | 9 436 | Краткосрочни вземания: | Начислени приходи и разходи за бъдещи периоди | 3 912 | 295 | 4 207 | Общо активи | 100 859 | 2 448 | 103 307 | Общо пасиви | (145 585) | - | (145 585) | Нетни активи | (44 726) | 2 448 | (42 278) | Натрупан резултат и резерви | Резерви | 3 323 | - | 3 323 | Натрупан дефицит | (52 506) | 18 | (52 488) | Резултат за текущата година | 4 457 | 2 430 | 6 887 | (44 726) | 2 448 | (42 278) | 2.6 ДЪЛГОСРОЧНИ ВЗЕМАНИЯ млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Държави-членки | 14 | 26 | Заеми от ЕОВС за персонала | 9 | 10 | Гаранции и депозити | 14 | 17 | Други | 3 | 2 | Общо | 40 | 55 | Сумите, които трябва да бъдат получени от държавите-членки, се отнасят до суми, дължими на ЕОВС в ликвидация от предишни присъединяващи се държави. От общите дългосрочни вземания 14 милиона EUR (2009 г.: 26 милиона EUR) се отнасят до операции, различни от операциите за размяна. ТЕКУЩИ АКТИВИ 2.7 МАТЕРИАЛНИ ЗАПАСИ млн. EUR | Описание | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Научни материали | 71 | 62 | Други | 20 | 15 | ОБЩО | 91 | 77 | 2.8 КРАТКОСРОЧНИ ИНВЕСТИЦИИ Краткотрайни активи, обявени за продажба | млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | ЕОВС в ликвидация | 1 283 | 1 483 | Механизъм за финансиране с поделяне на риска | 419 | 244 | Инструмент за гарантиране на заемите по проекти, свързани с трансевропейските мрежи — транспорт | 111 | 61 | Инвестиции в BUFI | 515 | 0 | Други | 3 | 3 | Общо | 2 331 | 1 791 | Краткосрочните инвестиции се състоят от финансови активи, обявени за продажба, които са закупени заради възвръщаемостта или печалбата от инвестицията в тях или държани за създаването на конкретна структура от активи или вторичен източник на ликвидност, и затова могат да бъдат продавани в отговор на нуждите от ликвидност или промените в лихвените проценти. Във връзка със сумите на ЕОВС в ликвидация всички инвестиции в активи, обявени за продажба, са дългови ценни книжа в евро, котирани на активен пазар. Към 31 декември 2010 г. дълговите ценни книжа (посочени по справедлива стойност), достигащи краен падеж през 2011 г., възлизат на 294 милиона EUR (2009 г.: 242 милиона EUR). Въпреки че са извършени придобивания както по Механизма за финансиране с поделяне на риска, така и по Инструмента за гарантиране на заемите по проекти, свързани с трансевропейските мрежи — транспорт (вж. също бележка 5.1.2 ), голямото увеличение в сравнение с предходната година се дължи основно на инвестирането на условно платени глоби в специално създаден фонд (BUFI), управляван от ГД „Икономически и финансови въпроси“. През предходните години тези суми щяха да бъдат съхранявани в специални банкови сметки — вж. бележка 2.11 „Блокирани парични средства“. 2.9 КРАТКОСРОЧНО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | Предварително финансиране (вж. бележка 2.9.1) | 9 123 | 9 077 | Предварително извършени разходи (вж. бележка 2.9.2) | 955 | 359 | Общо краткосрочно предварително финансиране | 10 078 | 9 436 | 2.9.1 Предварително финансиране млн. EUR | Вид управление | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Пряко централизирано управление | 3 038 | 2 924 | Непряко централизирано управление | 2 368 | 1 990 | Децентрализирано управление | 536 | 700 | Споделено управление | 2 177 | 2 550 | Съвместно управление | 894 | 832 | Извършвано от други институции и агенции | 110 | 81 | Общо | 9 123 | 9 077 | Намалението на краткосрочното предварително финансиране при споделено управление се дължи на приключването на дейността на фонд „Солидарност“. Въпреки че суми по предварително финансиране бяха изплатени през 2010 г. за нови проекти (програми, отнасящи се до периода 2007—2013 г.), те бяха отнесени към дългосрочните активи, както е обяснено в бележка 2.5 . Увеличението на краткосрочното предварително финансиране при непряко и пряко централизирано управление се дължи на увеличението на дейностите, главно в областта на научноизследователската и развойната дейност. 2.9.2 Предварително извършени разходи млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | Инструменти на финансовия инженеринг | 955 | 359 | Общо | 955 | 359 | Както е обяснено в бележка 2.5.2 , тези суми се отнасят до плащания, извършени в полза на държавите-членки в рамките на програмите за сближаване и развитие на селските райони за периода 2007—2013 г. с цел създаване или подпомагане на инструментите на финансовия инженеринг, но които суми не са усвоени по инструмента към края на годината. Очаква се посочените по-горе суми да бъдат усвоени през 2011 г. 2.10 КРАТКОСРОЧНИ ВЗЕМАНИЯ млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | Отпуснати заеми и срочни депозити | 2 170 | 216 | Текущи вземания | 6 786 | 4 519 | Разни вземания | 20 | 16 | Начислени приходи и разходи за бъдещи периоди | 4 525 | 4 207 | Общо | 13 501 | 8 958 | Общите краткосрочни вземания съдържат приблизително 11 009 милиона EUR (2009 г.: 8 415 милиона EUR), които се отнасят до операции, различни от операциите за размяна. 2.10.1 Отпуснати заеми и срочни депозити Тези суми се отнасят предимно до заеми за подпомагане на ПБ в размер на 2 004 милиона EUR с оставащ краен падеж, настъпващ по-малко от 12 месеца след датата на счетоводния баланс (вж. бележка 2.4 по-горе). Също включени в тази позиция са срочни депозити в размер на 166 милиона EUR, отнасящи се предимно до ЕОВС в ликвидация. 2.10.2 Текущи вземания млн. EUR | Група сметки | Към 31.12.2010 г. | Към 31.12.2009 г. | Глоби | 4 584 | (406) | 4 178 | 3 370 | (133) | 3 237 | Държави-членки | 4 011 | (1 625) | 2 386 | 2 198 | (1 191) | 1 007 | Други | 96 | (2) | 94 | 76 | (2) | 74 | Общо | 8 898 | (2 112) | 6 786 | 5 921 | (1 402) | 4 519 | Клиенти Това са нареждания за събиране на вземания, вписани по сметките към 31 декември 2010 г. като установени вземания, които трябва да бъдат събрани и не са вече включени в други позиции в частта за активи на счетоводния баланс. Глоби Тази позиция се отнася до сумите, които трябва да бъдат събрани във връзка с глоби, наложени от Комисията. Нарастването на намалението от миналата година се обяснява предимно с намаляването през 2011 г. на глобите, наложени преди 31 декември 2010 г. Освен това намалението отчита факта, че в контекста на икономическата и финансовата криза някои нови наложени глоби не можеха да бъдат обхванати от условни плащания или от банкови гаранции. Гаранции на обща стойност 2 585 милиона EUR бяха получени за неизплатените глоби към 31 декември 2010 г. (2009 г.: 2 952 милиона EUR) във връзка с тези вземания. Следва да бъде отбелязано, че 1 771 милиона EUR от горепосочените суми бяха дължими след 31 декември 2010 г. Вземания от държавите-членки Вземания по ЕФГЗ и по развитието на селските райони Тази позиция обхваща предимно сумите, които бенефициерите по ЕФГЗ дължат към 31 декември 2010 г., декларирани и удостоверени от държавите-членки към 15 октомври 2010 г., минус 20 % от сумата, които държавите-членки могат да задържат за покриване на административните си разходи. Направена е приблизителна оценка на вземанията, възникващи след тази декларация до 31 декември 2010 г. Комисията преценява също размера на намаление за сумите, които бенефициерите дължат и които е малко вероятно да бъдат събрани. Фактът, че е направена такава корекция, не означава, че Комисията се отказва от събирането на тези суми в бъдеще. Следва да бъде също отбелязано, че методът на намаление е коригиран през 2010 г. с отражение както върху приходите, така и върху разходите, но без отражение върху нетната сума — вж. бележка 3.2.3 . Съгласно новия метод вземанията се отчитат по номинална стойност, а намалението на стойността се основава на статистически анализ (събираемостта). Вземания по собствените ресурси Следва да се отбележи, че държавите-членки имат право да задържат 25 % от традиционните собствени ресурси като разходи по събирането, поради което данните по-горе са дадени след извършване на това намаление. Въз основа на приблизителните оценки, изпратени от държавите-членки, от вземанията от държавите-членки са приспаднати 811 милиона EUR. Въпреки това обаче това не означава, че Комисията се отказва от събирането на сумите, включени в тази корекция на стойността. Други вземания от държавите-членки Другите вземания от държавите-членки включват 30 милиона EUR събиране на разходи и аванси по ЕФГЗ в размер на 199 милиона EUR в сравнение със съответно 72 милиона EUR и 8 милиона EUR за 2009 г. млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Вземания по ЕФГЗ и по развитието на селските райони | ЕФГЗ | 1 130 | 627 | ВИРСР | 19 | - | САПАРД | 146 | - | Намаление | (814) | (350) | Общо | 481 | 277 | ДДС, платено и дължимо от държавите-членки | 46 | 38 | Собствени ресурси | Установени в сметка „А“ | 81 | 89 | Установени в отделната сметка | 1 285 | 1 260 | Намаление | (811) | (841) | Други | 391 | 25 | Общо | 946 | 533 | Други вземания от държавите-членки | 913 | 159 | Общо | 2 386 | 1 007 | 2.10.3 Начислени приходи и разходи за бъдещи периоди млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. (преизчислени стойности) | Начислени приходи | 3 445 | 3 655 | Разходи за бъдещи периоди | 1 061 | 525 | Други | 19 | 27 | Общо | 4 525 | 4 207 | Основната сума по тази позиция са начислените приходи: млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Собствени ресурси | 2 657 | 2 209 | Селскостопански целеви приходи за ноември и декември | 72 | 940 | ЕФГЗ: неизпълнени решения за корекция с оглед на съответствието | 520 | 0 | Кохезионен фонд, Фонд за регионално развитие и Фонд за развитие на селските райони: финансови корекции | 43 | 404 | Други начислени приходи | 153 | 102 | Общо начислени приходи | 3 445 | 3 655 | Други начислени приходи са предимно приходите от лихви за забава, начислените банкови лихви и начислените лихви върху суми по предварително финансиране. Най-съществените суми, включени като разходи за бъдещи периоди, са свързани със средствата, прехвърлени от държавите-членки в инструментите на финансовия инженеринг, които средства все още не бяха декларирани на Комисията или възстановени от нея към края на годината. Към 31 декември 2010 г. тези суми възлизат на 858 милиона EUR (2009 г.: 295 милиона EUR). Следва да се отбележи, че сумата за 2009 г. е преизчислена — вж. бележка 2.5.2 за повече информация. В разходите за бъдещи периоди са включени и суми на обща стойност 182 милиона EUR, от които основните суми са очаквани плащания в размер на 50 милиона EUR по двустранни споразумения в областта на рибарството с трети държави, 41 милиона EUR за европейското училище и 44 милиона EUR за наем на офиси. 2.11 ПАРИ И ПАРИЧНИ ЕКВИВАЛЕНТИ млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Свободни парични средства: | Сметки към министерствата на финансите и в централните банки | 10 123 | 10 958 | Текущи сметки | 1 150 | 1 967 | Сметки за авансови средства | 39 | 42 | Трансфери (парични средства в движение) | 1 | 9 | Краткосрочни депозити и други парични еквиваленти | 1 670 | 1 486 | Общо | 12 983 | 14 462 | Блокирани парични средства | 9 080 | 8 910 | Общо | 22 063 | 23 372 | 2.11.1 Свободни парични средства Свободните парични средства обхващат всички средства, които ЕС държи в свои сметки във всяка държава-членка и страна от ЕАСТ (към министерството на финансите или в централната банка), както и в текущи сметки, сметки за авансови средства, краткосрочни банкови депозити и в каса. Сумите, оповестени като краткосрочни депозити, са свързани предимно със средства, управлявани от доверени лица от името на ЕС с цел изпълняване на конкретни програми, финансирани от бюджета на ЕС. Към края на годината са поети задължения за 131 милиона EUR, които обаче не са усвоени от другите страни. 2.11.2 Блокирани парични средства Под блокирани парични средства се имат предвид сумите, получени във връзка с глоби, наложени от Комисията, за които случаят все още не е приключен. Те се държат в специални депозитни сметки, които не се използват за никакви други дейности. НЕТЕКУЩИ ПАСИВИ 2.12 ДОХОДИ НА ЗАЕТИ ЛИЦА млн. EUR | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Пенсии — персонал | 32 801 | 33 316 | Пенсии — други | 840 | 663 | Обща система за здравно осигуряване | 3 531 | 3 263 | Общо | 37 172 | 37 242 | 2.12.1 Пенсии — Персонал В съответствие с член 83 от Правилника за персонала плащанията, предвидени в пенсионноосигурителната схема (PSEO: Pension Scheme of European Officials), представляват разход за бюджета на ЕС. Схемата не се финансира, но държавите-членки колективно гарантират изплащането на тези суми в съответствие с таблицата, фиксирана за финансирането на този разход. Освен това длъжностните лица внасят една трета от неговия размер за дългосрочното финансиране на тази схема чрез задължителна вноска. Задълженията на пенсионноосигурителната схема бяха оценени въз основа на броя на служителите и на пенсионираните служители към 31 декември 2010 г. и на правилата на Правилника за персонала, приложими към тази дата. Тази оценка беше извършена в съответствие с методологията на IPSAS 25 (а следователно и на счетоводно правило 12 на ЕС). Методът, използван за изчисляването на този пасив, е кредитният метод на прогнозираните единици. Основните актюерски предположения, налични към датата на оценяването и използвани при извършването му, бяха, както следва: Актюерски предположения | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | Номинален дисконтов процент | 4,6 % | 4,5 % | Очаквано равнище на инфлацията | 2,1 % | 2,5 % | Реален дисконтов процент | 2,4 % | 2,0 % | Вероятност да бъде сключен брак: мъж/жена | 84 %/38 % | 84 %/38 % | Общо нарастване на заплатата/преоценка на пенсията | 0 % | 0 % | Международна таблица „Живот“ за публичните служители за 2008 г. | Да | Да | Задълженията обхващат правата, определени по-рано за следните лица: 1. Активно заетия персонал към 31.12.2010 г. във всички институции и агенции, включен в схемата; 2. персонала в отложено положение, т.е. служителите, които са напуснали институциите временно или окончателно, но са оставили своите пенсионни права в пенсионноосигурителната схема (и са натрупали поне 10 години служба); 3. бившите длъжностни лица и други служители, получаващи пенсия за осигурителен стаж; 4. бившите длъжностни лица и други служители, получаващи пенсия за инвалидност; 5. бившите длъжностни лица и други служители, получаващи обезщетение за инвалидност; 6. получателите на пенсия за преживяло лице (вдовци или вдовици, сираци, лица на издръжка). Основните елементи, които заслужават да бъдат отбелязани, са (вж. също таблицата по-долу за основните движения): - Брутният размер на актюерското задължение беше оценен на 36 639 милиона EUR към 31 декември 2010 г. (2009 г.: 37 215 милиона EUR). Към него се добавя ефект на коректор на коефициента в размер на 1 063 милиона EUR (2009 г.: 1 079 милиона EUR). Данъците, дължими от ползвателите, се приспадат от общия брутен размер на задължението, за да бъде получено нетното задължение, включено в счетоводния баланс (тъй като данъкът се приспада при изплащането на пенсиите и се отчита в приходите на ЕС в годината на плащането). По този начин това нетно задължение (брутното задължение минус данъците) към 31 декември 2010 г. бе оценено на 32 801 милиона EUR. - Лицата, които се осигуряват по пенсионноосигурителната схема, се увеличиха с 1 578 души. 2.12.2 Пенсии — Други Тази позиция се отнася до пасива, свързан с пенсионните задължения към членовете и бившите членове на Комисията, Съда (и Общия съд) и Сметната палата, генералните секретари на Съвета, Омбудсмана, Европейския надзорен орган по защита на данните и Съда н