BG Официален вестник на Европейския съюз L 252/28

РЕЗОЛЮЦИЯ (ЕС, Евратом) 2017/1607 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

от 27 април 2017 година

съдържаща забележките, които са неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2015 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

— като взе предвид своето решение за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2015 година, раздел III — Комисия,

— като взе предвид своите решения за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите на изпълнителните агенции за финансовата 2015 година,

— като взе предвид членове 318 и 319 от Договора за функционирането на ЕС,

— като взе предвид Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 година относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 (1) („Финансовия регламент“) и Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията от 29 октомври 2012 година относно правилата за прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (2) („Правилата за прилагане“),

— като взе предвид член 93 и приложение IV към своя правилник,

— като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол и становищата на другите заинтересовани комисии (A8-0150/2017),

А. като има предвид, че ЕС е изправен пред криза на доверието в своите институции — положение, за което всяка отделна институция на Съюза трябва да приеме своя дял от отговорността и което съответно изисква Парламентът да бъде особено взискателен при проверката на отчетите на Комисията;

Б. като има предвид, че институциите на Съюза и държавите членки следва да подобрят своите комуникационни политики с цел правилно информиране на гражданите относно постиганите от бюджета на Съюза резултати и тяхната добавена стойност;

В. като има предвид, че Парламентът трябва да поддържа силен ангажимент пред гражданите на Съюза, що се отнася до това за какво се изразходва бюджетът на Съюза и по какъв начин Съюзът защитава техните интереси;

Г. като има предвид, че институциите на Съюза следва да работят за създаването на стабилна и устойчива бюджетна система на Съюза, която се характеризира не само с гъвкавост, но и със способност да реагира бързо както в периоди на устойчивост, така и в периоди на сътресения;

Д. като има предвид, че политиката на сближаване носи ясна добавена стойност с оглед на подобряването на качеството на живот на гражданите навсякъде в Европа, тъй като тя е важен механизъм за проява на солидарност и основен източник на публични инвестиции;

Е. като има предвид, че институциите на Съюза трябва да изградят ясна концепция и да постигнат съгласие кои приоритети на европейската политика и кои обществени блага следва да се финансират на първо място, за да разсеят опасенията на гражданите на Съюза и да отстранят пропуските в политиките на Съюза;

Ж. като има предвид, че разходваните от Съюза финансови средства, макар и ограничени до 1 % от БНД на Съюза, са важен инструмент за постигане на общоевропейските цели на политиките, основавайки се на европейската добавена стойност, и като цяло съставляват 1,9 % от общите разходи на държавите — членки на ЕС, в сектор „Държавно управление“;

З. като има предвид, че въпреки че процентите в бюджета на Съюза, с които се изразява а) делът от общите съвкупни разходи на държавите членки и б) неотчетената/неправомерно изразходваната/разхитената част от този бюджет, са малки, действителните суми, за които става въпрос, са значителни по размер, което е основание за упражняването на строг контрол;

И. като има предвид, че съгласно Договора за функционирането на Европейския съюз Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета на Съюза, докато от държавите членки се иска да сътрудничат лоялно на Комисията, с цел да се гарантира, че бюджетните кредити се използват в съответствие с принципите на доброто финансово управление;

Й. като има предвид, че когато Парламентът освобождава от отговорност Комисията, той проверява дали средствата са използвани правилно и дали са постигнати поставените политически цели;

Бюджет, програмни периоди и политически приоритети

1. отбелязва, че периодът от седем години, който обхваща действащата многогодишна финансова рамка, не е синхронизиран с петгодишните мандати на Парламента и на Комисията и че от това следват съответно и несъответствия между бюджета за финансовата година и процедурата по освобождаване от отговорност; изтъква освен това, че десетгодишният цикъл на стратегическо планиране и стратегията „Европа 2020“също не съвпадат със седемгодишния цикъл на управление на бюджета на Съюза; счита, че това е една от причините за голям недостатък на политическото управление на Съюза, тъй като Парламентът и Комисията са обвързани от предходни споразумения относно политическите цели и финансирането, което би могло да създаде впечатлението, че изборите за Европейски парламент са без значение в този контекст;

2. отбелязва, че през 2015 г. бюджетът на Съюза трябваше да подкрепи постигането на целите на две различни дългосрочни политически програми: (а) стратегията „Европа 2020“, от една страна, и (б) десетте политически приоритета, определени от председателя Юнкер, от друга страна, като същевременно обезпечи действията в отговор на редица кризисни ситуации, свързани с бежанците, несигурността в Европа и съседните ѝ държави, финансовата нестабилност в Гърция и икономическите последици от руската забрана за износа, също както и трайното въздействие на финансовата криза и свързаните структурни последици като безработица, бедност и неравенство;

3. отбелязва, че политиките на Съюза могат да имат различни краткосрочни, средносрочни и дългосрочни цели, чието осъществяване не може да бъде непременно определено с помощта на една-единствена многогодишна финансова рамка; счита, че е целесъобразно да се разгледат възможностите за ново равновесие между определянето на политическия дневен ред, изпълнението на политиките и финансовите рамки;

4. изразява съжаление, че временните бюджетни разпоредби не осигуряват най-добрия механизъм за претворяването на социалните и политическите стремежи в полезни оперативни цели за разходните програми и схеми;

5. посочва, че през 2020 г. ще има възможност дългосрочната стратегия и разработването на политики да се приведат в съответствие с бюджетния цикъл, и препоръчва тази възможност да се използва;

6. изразява загриженост, че делът на разходите в бюджета на Съюза, свързани с климата, беше едва 17,3 % през 2015 г. и само 17,6 % средно за периода 2014—2016 г. според Сметната палата („Палатата“) (3), докато целта беше да се постигнат поне 20 % за целия финансов период; подчертава поради това, че според Палатата съществува сериозен риск целта от 20 % да не бъде постигната, ако не се положат повече усилия за борба с изменението на климата;

7. отбелязва освен това, че решението за 20 % свързани с климата разходи беше взето преди Парижкото споразумение; е убеден, че следва да се положат допълнителни усилия, за да може бюджетът на Съюза да бъде съобразен в още по-голяма степен с климата; подчертава освен това, че преразглеждането на многогодишната финансова рамка е отлична възможност да се осигури изпълнението на целта 20 % от средствата да се изразходват за действия, свързани с климата, и за предвиждане на евентуално увеличение на този праг в съответствие с международните ангажименти на ЕС, поети по време на 21-вата сесия на Конференцията на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата COP 21;

8. приветства подхода на бюджетиране, основано на изпълнението, въведен от Комисията; счита, че бюджетът на Съюза следва да бъде по-ефикасен и по-ефективен от всякога поради ограничените финансови ресурси; изразява съжаление обаче, че Комисията се съсредоточава основно върху крайните продукти, вместо върху резултатите;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

9. подкрепя предложението на Палатата в нейния информационен документ от 28 октомври 2016 г. относно междинния преглед (точки 39 и 40) на многогодишната финансова рамка, че е време Комисията да проучи други възможности, например: — програма за текущо бюджетиране с петгодишен хоризонт на планиране, клауза(-и) за преразглеждане по цели и политики и текуща програма за оценка; — определяне на продължителността на програмите и схемите съобразно потребностите на политиките, а не въз основа на продължителността на периода на финансово планиране; изискване държавите членки и Комисията да представят добре обосновани потребности от а) финансиране на Съюза, а б) резултатите да бъдат постигнати, преди да са определени разходите;

10. призовава Комисията да включи в дневния ред на следващата среща на експертите относно ориентирания към резултати бюджет предложенията, направени от Палатата в точки 39 и 40 от нейния горе-споменат информационен документ от 28 октомври 2016 г. и препоръките на групата на високо равнище за собствените ресурси, с цел да се подготви следващата конференция във връзка с инициативата за бюджет на ЕС, ориентиран към резултатите, в рамките на която би могло да се проведе разискване относно областите на политиката, в които бюджетът на Съюза следва да бъде изразходван, преди да се вземе решение относно финансовата рамка;

11. одобрява всички препоръки, отправени от Палатата в специалния ѝ доклад № 31/2016, и по-специално, че Комисията следва да проучи всички потенциални възможности, включително междинното преразглеждане на многогодишната финансова рамка и преразглеждането на някои правни основания, за да се гарантира последващ реален преход към действия във връзка с климата; призовава Палатата да изготви до края на 2018 г. доклад за отчитане на резултатите, постигнати от свързаните с климата разходи в бюджета на Съюза;

12. призовава Комисията да използва в по-голяма степен възможностите по отношение на резерва за изпълнение в рамките на действащата правна рамка, за да се създаде истински финансов стимул за ефективно подобряване на финансовото управление; отправя освен това искане да се укрепи резервът за изпълнение като инструмент чрез увеличаване на обвързания с изпълнението компонент в следващата законодателна рамка;

13. призовава Комисията да ориентира своите приоритети към успешното осъществяване на стратегията „Европа 2020“ чрез използване на инструментите на европейския семестър;

14. призовава Комисията да изготви проекти на политически приоритети за финансовия период, започващ през 2021 г., и да представи предложението на Парламента на ранен етап;

15. изразява съжаление, че Комисията не е предприела цялостен преглед на стратегията „Европа 2020“ с цел да се гарантира изпълнението ѝ в рамките на Стратегическата програма за Съюза в период на промени, приета от Европейския съвет през юни 2014 г., както е предвидено в тази програма;

16. призовава Комисията да вземе предвид Парижкото споразумение и да увеличи незабавно целта за свързани с климата разходи в бюджета на Съюза от 20 на 30 %;

17. призовава Комисията да изготвя бъдещите бюджети на Съюза така, че да стане тя по-ефикасна и по-ефективна, а те да бъдат приведени в по-голяма степен в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, с целите на Съюза в областта на климата и с международните ангажименти на Съюза;

Бюджетите в сянка

18. посочва, че многобройни финансови механизми, подкрепящи политиките на Съюза, не са пряко финансирани от бюджета на Съюза, нито записани в счетоводния баланс на Съюза: това са Европейският инструмент за финансова стабилност, Европейският механизъм за стабилност, Единният механизъм за преструктуриране и Европейският инвестиционен фонд, свързан с Европейската инвестиционна банка;

19. отбелязва, че други механизми се вписват частично в счетоводния баланс на Съюза, например механизмите за смесено финансиране и Европейският фонд за стратегически инвестиции;

20. изтъква все по-честото използване на финансови инструменти, съставени предимно от заеми, капиталови инструменти, гаранции и инструменти за поделяне на риска при непряко управление за периода 2014—2020 г., и посочва, че групата на Европейската инвестиционна банка управлява почти всички финансови инструменти при непряко управление; счита, че информацията е недостатъчна, за да се направи оценка на резултатите, постигнати от тези инструменти, особено що се отнася до тяхното социално въздействие и до въздействието им върху околната среда; подчертава, че финансовите инструменти може да допълват безвъзмездните средства, но не следва да ги заменят;

21. изразява съжаление, че все по-честото използване на подобни финансови инструменти, както и на финансовите инструменти при споделено управление (инструментите за финансов инженеринг), поражда по-голям риск не само за запазването на бюджета на Съюза като надежден инструмент и за да продължи той да бъде достатъчен както за текущите, така и за бъдещите цели, но и за отговорността и съгласуването на политиките и действията на Съюза; подчертава, че разширяването на използването на финансовите инструменти следва да бъде предшествано от цялостна оценка на техните резултати, постижения и ефикасност; посочва специалните доклади на Палатата (4), която заяви, че финансовите инструменти не функционират съобразно очакванията и/или са с прекалено голям размер и/или не успяват да привлекат частен капитал;

22. предупреждава Комисията, че финансовите инструменти и споразуменията за финансиране не са непременно обвързани с политическите цели на ЕС и биха могли да финансират проекти, които не са в съответствие с поетите от ЕС ангажименти;

23. посочва, че създаването на Европейският фонд за стратегически инвестиции повлия на забавянето при започването на прилагането на Механизма за свързване на Европа и че Европейският фонд за стратегически инвестиции ще окаже също въздействие върху използването на някои други финансови инструменти;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

24. настоятелно призовава Комисията да предложи мерки, благодарение на които механизмите на Съюза за финансиране за изпълнение на бюджета на Съюза, включващи понастоящем различни инструменти и комбинации между тях, като програми, структурни и инвестиционни фондове, доверителни фондове, фонд за стратегически инвестиции, гаранционни фондове, механизми, финансови инструменти, инструменти за макрофинансова помощ и др., да станат по-ясни, по-опростени, по-последователни и по-добре подготвени да гарантират достатъчно прозрачност, отговорност, резултатност и разбиране сред обществеността за начините на финансиране на политиките на Съюза и за носените от тях ползи; изразява съжаление, че предложението за нов финансов регламент от септември 2016 г. не разглежда тези проблеми по подходящ начин;

25. призовава Комисията да преразгледа предварителната оценка на дълговия инструмент „Механизъм за свързване на Европа“ предвид създаването на Европейският фонд за стратегически инвестиции и да представи на Парламента оценка на отражението на Европейският фонд за стратегически инвестиции върху други програми и финансови инструменти на Съюза;

26. изисква от Палатата да направи оценка на приноса на финансовите инструменти и на механизмите за финансиране (посочени в параграф 24) за изпълнението на стратегията „Европа 2020“; призовава Комисията да предприеме съответните мерки, за да гарантира, че финансовите инструменти и механизмите на финансиране са съвместими със стратегията и целите на Съюза и с поетите от Съюза ангажименти;

27. приветства намерението на члена на Комисията Йотингер да се върнат различните бюджети в сянка, в дългосрочен план, отново в рамките на бюджета на Съюза; счита, че това би увеличило извънредно много демократичната отчетност; изразява категоричното становище, че този проблем следва да бъде решен възможно най-скоро, но не по-късно от края на следващия период на финансово програмиране; призовава Комисията да изготви съобщение по този въпрос преди ноември 2017 г.;

Бюджетно и финансово управление

28. изразява съжаление, че използването на структурните фондове за периода 2007—2013 г. изостава значително; отбелязва, че до края на 2015 г. все още не е изпълнено плащането на 10 % от общо 446,2 милиарда евро, които са отпуснати за всички одобрени оперативни програми;

29. подчертава, че това положение може действително да се окаже значително предизвикателство и да застраши ефективността на европейските структурни и инвестиционни фондове, тъй като в някои държави членки размерът на вноската, която не е била поискана от Съюза, заедно с необходимото съфинансиране, надвишава 15 % от общия размер на разходите на сектор „Държавно управление“, ако се вземат предвид последните два финансови периода от 2007 до 2013 г. и от 2014 до 2020 г.;

30. отбелязва със загриженост факта, че до края на 2015 г. пет държави членки (Чешка република, Испания, Италия, Полша и Румъния) — основни бенефициенти на средствата, бяха отговорни за повече от половината от неизпълнените бюджетните кредити за поети задължения по структурните фондове, които не са довели до извършване на плащане за програмния период 2007—2013 г., като причините за забавата са разнообразни: недостиг на капацитет и административна помощ, недостиг на национални ресурси за съфинансиране на операции на Съюза, закъсняло представяне на регионалните програми по многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. и др.;

31. посочва, че нов елемент в настоящата многогодишната финансова рамка е, че неизползваните суми под тавана на плащанията и под тавана на поетите задължения автоматично водят до увеличение на гъвкавостта за следващите години;

32. подчертава, че нивото на поети задължения през 2015 г. е по-високо от всички предходни години и е малко под общия таван (97,7 % от наличните средства);

33. изтъква, че през 2015 г. три четвърти от оперативните разходи са за схеми, управлявани съгласно правилата на предходната многогодишната финансова рамка, а именно субсидиите за земеделските стопани за 2014 г., проекти за сближаване, изследователски проекти по линия на Седмата рамкова програма, чието изпълнение започна през 2007 г.;

34. счита за неприемливо, че в края на 2015 г. по-малко от 20 % от националните органи, отговарящи за европейските структурни и инвестиционни фондове, с изключение на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, са били определени от държавите членки; счита, че определянето им е необходима стъпка, за да могат органите на държавите членки да представят декларации за разходите на Комисията; счита, че значителните новости, въведени за периода 2014—2020 г., създават административни трудности въпреки усилията за опростяване;

35. посочва, че трудности с приключването на процедурите за оценка на съответствието във връзка с новата система за управление и контрол, които обикновено се изпълняват в началото на програмния период, са сериозна причина за забавяне на усвояването;

36. отбелязва, че световната икономическа рецесия, която оказва пряко въздействие под формата на мерките за бюджетни ограничения, прилагани спрямо публичните бюджети, и на затруднения при получаване на вътрешно финансиране, също е съществен фактор за забавяне на усвояването;

37. изразява дълбоко съжаление, че вследствие на това съществува риск забавянията в бюджетното изпълнение за програмния период 2014—2020 г. да бъдат още по-значими от тези за периода 2007—2013 г.; изразява опасения, че изпълнението на предстоящата многогодишната финансова рамка е възможно да започне с безпрецедентно високо равнище на непогасени поети задължения („RAL“), което би могло да застраши управлението на бюджета на Съюза през първите години; очаква Комисията да си е извлякла поуки от тази ситуация с оглед на предотвратяването на подобни забавяния в бъдеще;

38. отбелязва, че Комисията прие през март 2015 г. план за плащанията, който представя краткосрочни мерки за намаляване на равнището на неплатените сметки, но посочва, че въпреки че тези мерки имат за цел да подобрят краткосрочното управление на паричните потоци, предприемането на действия за справяне с високото равнище на неизпълнените поети задължения изисква по-дългосрочна перспектива, също както и задълбочена оценка на първопричините (административни и оперативни затруднения, макроикономически ограничения и др.) с цел да се изготви ефикасна стратегия за избягването им в бъдеще;

39. подчертава, че задействането на член 50 от Договора за Европейския Съюз може да създаде проблеми във връзка с начина, по който се управлява бюджетът на Съюза, особено по отношение на плащанията; посочва, че е необходимо този критично важен елемент да бъде включен във всяко временно или окончателно споразумение с оттегляща се държава членка;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

40. изисква от Комисията да предприеме мерки за стриктно спазване на правилата и графиците във връзка с неизпълнените задължения, включително: i) приключване на програмите за периода 2007—2013 г. и отмяна на бюджетните кредити по тези програми; ii) целесъобразно използване на нетни корекции в областта на политиката на сближаване; iii) намаляване на паричните средства, държани от доверени лица, и iv) изготвяне на планове и прогнози за плащанията, когато неизпълнените задължения са значителни;

41. изисква отново от Комисията да изготвя ежегодно дългосрочна прогноза за паричните потоци за период от седем до десет години, която да обхваща бюджетните тавани, потребностите от плащания, ограниченията, свързани с капацитета, и възможната отмяна на бюджетни кредити, с цел постигане на по-добро съответствие между потребностите от плащания и наличните средства;

42. призовава Комисията, като въпрос с приоритетно значение предвид незавидното положение, в което се оказват понастоящем няколко държави членки, да отчита в процеса на своето бюджетно и финансово управление ограниченията във връзка с капацитета и специфичните социално-икономически условия на някои държави членки; призовава Комисията да използва всички налични инструменти чрез техническа помощ и новата програма за подкрепа на структурните реформи, за да подкрепи тези държави членки, с цел да се избегне недостатъчното използване на фондовете и да се повиши степента на усвояване, особено в областта на европейските структурни и инвестиционни фондове;

43. отново изтъква необходимостта от опростяване и яснота на правилата и процедурите на равнище Съюза и на национално равнище, за да се улесни достъпът на бенефициентите до финансовите средства на Съюза и да се осигури доброто управление на тези средства от административните служби; счита, че опростяването ще допринесе за ускореното разпределяне на средствата, по-висока степен на усвояване, по-голяма ефикасност и прозрачност, по-малко грешки при изпълнението и по-кратки срокове на плащане; счита, че трябва да бъде установено равновесие между опростяването и стабилността на правилата, процедурите и проверките; отбелязва, че във всички случаи предоставянето на достатъчна информация и насоки на потенциалните кандидати и бенефициенти е необходимо предварително условие за успешното изпълнение;

44. призовава Комисията да се въздържа от нови съкращения на техническата помощ, с която разполага, и да изготви план за действие за ефективно и навременно усвояване с особен акцент върху държавите членки и регионите, които изостават и отчитат ниска степен на усвояване;

Инструменти за финансов инженеринг

45. изразява съжаление, че в края на 2015 г. само 75 % (5) от вноските за инструментите за финансов инженеринг за програмния период 2007—2013 г. са били изплатени на крайните получатели при споделено управление (57 % са изплатени в края на 2014 г., 37 % — в края на 2012 г.) и че размерът на паричните средства, държани във финансови инструменти при непряко управление, продължава да бъде висок (1,3 милиарда евро през 2015 г.; 1,3 милиарда евро през 2014 г.; 1,4 милиарда евро през 2013 г.);

46. отбелязва със загриженост факта, че неизползваните суми от финансовите инструменти продължават да бъдат относително високи, като в края на 2014 г. 80 % се концентрират в пет държави членки (от които делът на Италия съставлява 45 % от общата сума); счита, че Комисията трябва да извърши цялостна оценка на тези инструменти до края на 2018 г. с цел да прецени дали да продължи изпълнението им през следващия период на финансово планиране;

47. изисква Комисията да осигури възстановяването на неизползваните парични салда от финансовите инструменти при споделено управление и останалите неизползвани средства от финансовите инструменти при непряко управление от предходните многогодишни финансови рамки, за които е изтекъл периодът на допустимост;

Декларацията за достоверност на Палатата

48. приветства факта, че Палатата изразява становище без резерви относно надеждността и точността на отчетите за 2015 г., както постъпва от 2007 г. насам, че заключението на Палатата е, че през 2015 г. приходите не са засегнати от съществени грешки, и отбелязва със задоволство, че свързаните с отчетите поети задължения за годината, приключила на 31 декември 2015 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти;

49. изразява дълбоко съжаление, че за 22-а поредна година плащанията са засегнати от съществени грешки поради факта, че системите за наблюдение и контрол са само частично ефективни;

50. изразява съжаление, че независимо от подобрението плащанията са засегнати от вероятен процент грешки в размер на 3,8 %; припомня, че вероятният процент грешки за плащанията за финансовата 2014 година беше оценен на 4,4 %, за финансовата 2013 година — на 4,7 %, за финансовата 2012 година — на 4,8 %, а за финансовата 2011 година — на 3,9 %;

51. подчертава, че въпреки че положението се подобри през последните години, вероятният процент грешки продължава да бъде значително над прага на същественост от 2 %; подчертава, че ако Комисията, органите в държавите членки или независимите одитори бяха използвали цялата налична информация, те щяха да предотвратят или да открият и коригират значителен дял от грешките, преди извършване на съответните плащания; не може да приеме, че наличната информация не се използва за намаляване на нивото на грешки; изразява твърдо убеждение, че държавите членки играят решаваща роля в това отношение; настоятелно призовава държавите членки да използват цялата налична информация, за да предотвратяват, откриват и коригират евентуални грешки и да предприемат съответни действия;

52. изразява съжаление, че поради изменения на правната рамка на общата селскостопанска политика през 2015 г. Палатата вече не включва кръстосаното спазване в тестването на операциите, вследствие на което се затруднява съпоставката с предходната финансова година; през 2014 г. такива грешки допринесоха с 0,6 процентни пункта за общия изчислен процент грешки за функция 2 от многогодишната финансова рамка „Природни ресурси“, докато приносът им за общия процент грешки за годината е между 0,1 и 0,2 процентни пункта за периода 2011—2014 г.;

53. отбелязва със загриженост, че ако предприетите от държавите членки и от Комисията корективни мерки не бяха приложени спрямо плащанията, одитирани от Палатата, общият изчислен процент на грешки щеше да бъде 4,3 %, вместо 3,8 %;

54. отбелязва, че видът управление оказва ограничено въздействие върху нивото на грешки, тъй като Палатата установи почти един и същ изчислен процент грешки при споделено управление с държавите членки (4,0 %) и за разходите, които се управляват пряко от Комисията (3,9 %);

55. посочва, че най-висок изчислен процент грешки Палатата установява по отношение на разходите за „Икономическо, социално и териториално сближаване“ (5,2 %) и за „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ (4,4 %), докато при „Административните разходи“ се отчита най-ниският изчислен процент грешки (0,6 %); подчертава, че по принцип грешките не съставляват измама; препоръчва Палатата да предприеме изготвянето на специален доклад, в който да разгледа и сравни тези области с цел изготвянето на кратък документ, описващ най-добрите практики;

56. отбелязва, че различните по вид рискове, свързани със схемите за възстановяване на разходите и за права за получаване на плащане, имат голямо отражение върху нивото на грешки в различните области на разходи; когато Съюзът възстановява допустими разходи за допустими дейности въз основа на декларациите за разходи на бенефициентите, нивото на грешки е 5,2 %, докато когато плащанията се извършват след като бъдат изпълнени дадени условия, вместо с цел възстановяване на разходи, нивото на грешки е 1,9 %; препоръчва Палатата да разгледа и сравни тези области с цел изготвянето на специален доклад относно най-добрите практики;

Годишен отчет за управлението и изпълнението: резултати от управлението и инструменти за вътрешно управление на Комисията

57. отбелязва, че в сравнение с положението през 2014 г. изложените на риск суми при плащания, както са определени от Комисията в нейния годишен отчет за управлението и изпълнението на бюджета на Съюза за 2015 г. (COM(2016)446), са намалели с около 10 %, което се дължи по-специално на намаляването на изложените на риск суми в селското стопанство;

58. подчертава, че Комисията признава, че разходите са засегнати от съществено ниво на грешки, както е посочено в нейния годишен отчет за управлението и изпълнението за 2015 г., като изложените на риск суми са в размер между 3,3 и 4,5 милиарда евро, което представлява между 2,3 и 3,1 % от плащанията; отбелязва, че според Комисията през следващите години тя ще открива и ще коригира грешки на стойност между 2,1 и 2,7 милиарда евро;

59. споделя становището на Палатата, че методологията на Комисията за изчисляване на изложените на риск от грешки суми се подобри през годините, но че извършваните от отделните генерални дирекции изчисления на нивото нередовни разходи не се основават на съгласувана методология (вж. по-специално точка 1.38 от годишния доклад на Палатата за 2015 г.); препоръчва да се определят правилата за тази практика и тя да се стандартизира възможно най-скоро;

60. отбелязва, че въпреки подобренията, Комисията не е премахнала напълно риска въздействието на корективните мерки да бъде надценено;

61. изтъква по-специално факта, че за над три четвърти от 2015 г. генералните дирекции на Комисията основават своите оценки за изложените на риск суми на данни, предоставени от националните органи, докато от годишните отчети за дейността на съответните генерални дирекции на Комисията (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Регионална и селищна политика“) става видно, че надеждността и точността на докладите на държавите членки за контрол продължават да бъдат предизвикателство, независимо от факта, че докладването на данни от държавите членки се подобри; счита за неприемливо, че държавите членки не сътрудничат лоялно на Комисията във връзка с докладите за контрол и тяхната надеждност;

62. подчертава, че тежестта на контрола за крайните потребители ще намалее, ако се прилага подход за единен одит, при което европейски одит няма да се извършва отделно, а въз основа на националните одити; наблюдава, че подобна приемственост в отчетността ще бъде възможна обаче само ако националните одити са адекватни и ако Комисията и държавите членки постигнат съгласие относно принципите и тълкуването; призовава Комисията да предприеме активни действия по този въпрос, като публикува насоки;

63. счита, че освобождаването от отговорност следва да зависи от необходимото подобрение на финансовото управление на равнище държави членки; посочва инструмента на националните декларации в този контекст, който би могъл да спомогне за постигането на по-голяма отчетност и ангажираност на национално равнище;

64. посочва, че вследствие на спецификата на многогодишното планиране и на сложността и натрупването на приложимите по отношение на бюджетната процедура регионални и национални правила и правила на Съюза, и тъй като грешките могат да бъдат коригирани повече от десет години след като са възникнали, е неестествено оценяваното въздействие на бъдещи корекции да се основава на данните за внесените корекции за последните шест години;

65. подчертава в този контекст, че ако Комисията е уверена в ефективността на своя капацитет за внасяне на корекции, генералните директори не би следвало да изразяват финансови резерви в своите годишни отчети за дейността;

66. посочва, че Комисията отчита (6) изпълнени финансови корекции и събрани вземания в размер общо на 3,9 милиарда евро; отбелязва, че Палатата ги класифицира в три категории: 1,2 милиарда евро корекции и вземания „при източника“, приложени преди Комисията да одобри разходите (селско стопанство, сближаване, пряко/непряко управление); 1,1 милиарда евро средства, оттеглени от държавите членки след одобрението на разходите чрез заместване на недопустими разходи с нови проекти в областта на политиката на сближаване; 1,6 милиарда евро нетни корекции (селско стопанство и пряко/непряко управление);

67. подчертава, че в случаите на висок риск от нередности добра практика е обсъждане на риска и количествено измерване на нивото и на вероятното въздействие; изразява съжаление, че при докладването по този въпрос Комисията обръща повече внимание на „капацитета за внасяне на корекции“, отколкото на количественото определяне и анализа на естеството на грешките, които установява, и предприемането на съответни превантивни мерки за избягване на такива грешки; посочва в частност, че съобщението на Комисията относно защитата на бюджета на Съюза не съдържа прогнозно изчисление на нивото на нередности в първоначалните или в одобрените заявления за възстановяване на разходи;

68. споделя становището, изразено от Палатата в нейния специален доклад № 27/2016, че разграничението, въведено от реформата „Кино — Проди“, между политическата отговорност на членовете на Комисията и оперативната отговорност на генералните директори води до неяснота относно това дали „политическата отговорност“ включва поемането на отговорност за изпълнението на бюджета от страна на генералните дирекции или се разграничава от нея (вж. точка V от краткото изложение към специален доклад № 27/2016 на Палатата);

69. посочва, че колегиумът от членове на Комисията не поема отговорност за годишните отчети чрез изготвянето на встъпление или доклад от председателя или от члена на Комисията, отговарящ за бюджета, и че в съответствие с добрите практики и общоприетата практика в държавите членки Комисията не изготвя годишна декларация относно управлението или вътрешния контрол;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

70. призовава отново Комисията и държавите членки да въведат солидни процедури за потвърждаване на времевата рамка, произхода и размера на корективните мерки и да предоставят информация, която обединява, доколкото е възможно, годината, през която е извършено плащането, годината, през която е открита съответната грешка, и годината, през която събиранията или финансовите корекции са обявени в бележките към отчетите;

71. призовава отново Комисията да публикува ежегодно подходяща и единствена декларация за достоверност въз основа на годишните отчети за дейността на генералните директори и да изготвя своя собствена статистическа оценка на нивото грешки; изисква от Комисията да изчисли отделно размера на средствата на Съюза, които предвижда да си възстанови чрез събирания или финансови корекции във връзка с финансовата 2015 година;

72. изисква от Комисията да осъществи задълбочен анализ на т.нар. „съгласувани“ проекти, или иначе казано практиката да се въвеждат в регионалните оперативни програми проекти, които вече се изпълняват от органите с други средства и които могат да включат или заместят мерките или проектите, които срещат оперативни затруднения или не съответстват на правилата, като в анализа бъдат включени предварителните оценки, за да се провери дали заместващите проекти съответстват на планираните цели;

73. призовава Комисията да прибави годишна декларация относно управлението и относно вътрешния контрол към финансовия отчет, която да обхваща по-специално: — описание на инструментите за вътрешно управление на Комисията, — оценка на дейностите, пораждащи оперативен и стратегически риск през годината, и — доклад за средносрочната и дългосрочната финансова стабилност, призовава освен това Комисията да представя в своето съобщение относно защитата на бюджета на Съюза прогнозно изчисление на нивото на нередности в първоначалните или в одобрените заявления за възстановяване на разходи;

74. призовава държавите членки да предоставят надеждни данни на Комисията, особено що се отнася до докладите за контрол;

Политически резерви

75. подкрепя резервите, изразени от генералните директори на ГД „Регионална и селищна политика“, ГД „Морско дело и рибарство“, ГД „Миграция и вътрешни работи“, ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ в техните годишни отчети за дейността; счита, че тези резерви показват, че въведените в Комисията и в държавите членки процедури за контрол не могат да осигурят необходимите гаранции по отношение на законосъобразността и редовността на всички извършени операции в съответните области на политиката;

76. поставя въпроса защо генералният директор на ГД „Научни изследвания и иновации“, както през предходните години, продължава да изразява хоризонтална резерва, обхващаща всички плащания и декларации за разходи по Седмата рамкова програма; призовава Комисията да разработи най-накрая по-съдържателен, основан на риска подход и да формулира конкретни резерви, когато това е необходимо;

Постигане на резултати със средствата от бюджета на Съюза

Годишен отчет за управлението и изпълнението: оценка на резултатите

77. отбелязва, че годишният отчет за управлението и изпълнението за 2015 г., обединява два изготвяни преди това доклада: доклада за оценката съгласно член 318 от Договора за функционирането на Съюза и обобщаващия доклад, който се изисква съгласно член 66, параграф 9 от Финансовия регламент;

78. приветства факта, че за всяка бюджетна функция докладът предоставя информация за напредъка в изпълнението на програмите по линия на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г., данни за резултатите от програмите по линия на МФР за периода 2007—2013 г. и освен това представя връзките със стратегията „Европа 2020“;

79. изразява съжаление, че т.нар. „доклад за оценка“, от една страна, смесва описанието на дейностите с резултатите, а от друга страна, прави опит за оценка на въздействието на политиките и дава обещания за бъдещето;

80. припомня, че държавите членки не са длъжни да включват общи показатели в своите програми, с изключение на инициативата за младежка заетост и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, и че на първия етап на контрол в държавите членки не се предвижда оценка на резултатите;

81. изразява съжаление, че вместо да опростява своите инструменти за вътрешно управление, Комисията е добавила нов многогодишен стратегически план за всеки свой отдел въз основа на съвместни общи цели, които покриват десетте политически приоритета на Комисията „Юнкер“ и които подкрепят целите на стратегията „Европа 2020“ и задълженията съгласно Договора;

82. повтаря призива си за тематична концентрация, изразен в доклада за освобождаване от отговорност относно бюджетната 2014 година; призовава Комисията да проучи до каква степен тематичната концентрация би могла да допринесе за опростяването и намаляването на регулаторната тежест и на тежестта на контрола;

83. призовава Комисията да приема своя годишен отчет за управлението и изпълнението своевременно, за да може Палатата да го взема предвид в своя годишен доклад; настоява, че информацията, която предоставя този доклад, следва да бъде възможно най-обективна и да съдържа цялостна оценка на резултатите, постигнати през предходната година от Комисията при изпълнението на нейните политики; изисква от Комисията да обмисли необходимостта от дългосрочен период на политическо планиране като десетгодишната стратегия „Европа 2020“;

84. обръща внимание на необходимостта процесът на установяване на показатели за изпълнение да бъде прозрачен и демократичен, с участието на всички съответни институции на Съюза, партньори и заинтересовани лица, за да бъдат показателите годни за измерване на изпълнението на бюджета на Съюза, както и за да се отговори на очакванията на гражданите на Съюза;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

85. призовава Комисията да прави по-добра оценка в следващите си доклади за изпълнението на крайните продукти и резултатите от всяка политика; призовава Комисията да показва ясно и синтетично приноса на европейските политики за постигането на целите на Съюза и да прави оценка на приноса на всяка от тях за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“;

„Хоризонт 2020“

86. припомня, че „Хоризонт 2020“ е амбициозна, широкообхватна програма, чиято обща цел се основава на три приоритета: високи постижения в научната област, водещи позиции в промишлеността и справяне с обществените предизвикателства;

87. отбелязва, че Комисията „Юнкер“ прие десет политически приоритета за периода 2014—2019 г., които не са съвсем същите като приоритетите на стратегията „Европа 2020“; това води до положение, при което правната рамка и бюджетните средства за „Хоризонт 2020“ отразяват стратегията „Европа 2020“, като същевременно Комисията, при изпълнението на програма „Хоризонт 2020“, адаптира от 2014 г. насам стратегическото планиране и управление с цел постигане на десетте политически приоритета;

88. изразява съжаление, че до момента Комисията не е уточнила връзката между двата набора от приоритети, и изисква от Комисията да изясни тези връзки;

89. подчертава, че ключов фактор за успеха на „Хоризонт 2020“ е ефективното взаимодействие и взаимно допълване между програмите за научни изследвания и иновации на национално равнище и европейски научни изследвания и иновации; отбелязва, че Комисията възнамерява да анализира въздействието и полезните взаимодействия между програмата „Хоризонт 2020“ и европейските структурни и инвестиционни фондове в контекста на междинната оценка на „Хоризонт 2020“;

90. отбелязва двата примера за допълняемост между национални изследователски програми и изследователски програми на Съюза, посочени в годишния доклад на Палатата за 2015 г., и че върховните одитни институции на България и Португалия са установили, че въпреки че има някои области, в които националните изследователски програми и изследователските програми на равнището на Съюза се допълват взаимно в техните страни, се отчитат и някои слабости на национално равнище по отношение на показателите, свързани с „Хоризонт 2020“ в рамките на националните планове за действие и стратегии, както и някои проблеми във връзка с координацията и взаимодействията между всички участници в „Хоризонт 2020“ на национално равнище (7); отбелязва също така, че България е първата държава членка, която по своя инициатива използва механизма за подкрепа в областта на политиките по програма „Хоризонт 2020“, и насърчава Комисията да продължи да подкрепя държавите членки, които трябва да осъвременят своите научноизследователски и иновационни сектори;

91. припомня, че правната уредба на „Хоризонт 2020“ въвежда редица важни елементи за управление на изпълнението, като цели и ключови показатели за изпълнение; подчертава, че като цяло одобрените цели и показатели представляват действително подобрение спрямо предходните рамкови програми;

92. посочва, че все още съществуват редица слабости в показателите за изпълнението, използвани в програмата „Хоризонт 2020“, например: i) по отношение на равновесието между показателите, с които се измерват по-скоро вложените ресурси или крайните продукти и услуги, отколкото резултатите и въздействията (8), ii) липсата на изходни параметри, и iii) определянето на недостатъчно амбициозни цели;

93. изразява съжаление, че Палатата констатира, че Комисията не използва своите работни програми и свързаните покани за представяне на предложения по „Хоризонт 2020“ за постигане на необходимата по-тясна насоченост с акцент върху резултатите от изпълнението (9);

94. отбелязва със задоволство, че по отношение на проверените от Палатата предложения и споразумения за отпускане на безвъзмездни средства е бил поставен достатъчен акцент върху изпълнението в случаите, когато това е било изискано от Комисията, и че същото важи за процеса на оценка на тези предложения;

95. изразява съжаление, че в отделните работни програми, които са в основата на „Хоризонт 2020“, и в свързаните покани за представяне на предложения използваното по-широкообхватно понятие „очаквано въздействие“, вместо „очаквани резултати“, увеличава риска предоставената за тази част информация да бъде твърде обща и да бъде трудно да се изготви съвкупната оценка на изпълнението на „Хоризонт 2020“ (10);

96. изразява загриженост, че Комисията невинаги използва последователно основни понятия относно изпълнението (например „крайни продукти и услуги“, „резултати“, „постигнати резултати“ и „въздействие“);

97. изразява съжаление, че Палатата установи, че настоящата уредба не дава възможност на Комисията да извършва отделен мониторинг и докладване на разходите и резултатите от изпълнението във връзка с научноизследователските и развойните дейности и иновациите в контекста на програма „Хоризонт 2020“; изразява съжаление освен това, че въпреки че финансовият принос на „Хоризонт 2020“ за стратегията „Европа 2020“ е добре установен в бюджетния процес чрез публикуваните програмни декларации, Комисията все още не е докладвала по полезен начин относно изпълнението на програмата „Хоризонт 2020“ и нейния принос към стратегията „Европа 2020“; призовава Комисията да докладва съдържателно за изпълнението на „Хоризонт 2020“ и за приноса ѝ към стратегията „Европа 2020“, щом станат известни резултатите от програмата;

98. счита, че ролята на националните звена за контакт следва да бъде увеличена, за да се осигури качествена техническа помощ на място; счита, че годишната оценка на резултатите, обученията и поощряването на добре работещите национални звена за контакт ще увеличат успеваемостта на програмата „Хоризонт 2020“;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

99. призовава Комисията да представя в своите бъдещи доклади за изпълнението, приноса на „Хоризонт 2020“ за „Европа 2020“ ясно и изчерпателно;

Планове за управление и годишните отчети за дейността на четири генерални дирекции, отговарящи за разходите в рамките на функция „Природни ресурси“

100. изразява съжаление във връзка със забележките на Палатата, че много от целите, използвани в плановете за управление и годишните отчети за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Действия по климата“, ГД „Околна среда“ и ГД „Морско дело и рибарство“ са взети директно от документи на политиката или законодателни документи и не притежават необходимата степен на подробност за целите на управлението и мониторинга;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

101. изисква от Комисията: — да направи оценка на изпълнението на работните програми, като преобразува целите от високо равнище, залегнали в законодателството на „Хоризонт 2020“, в оперативни цели на ниво работна програма; — да уточни допълнително връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010—2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014—2020 г.) и приоритетите на Комисията (2015—2019 г.); — да използва във всички свои дейности последователно и в съответствие със своите насоки за по-добро регулиране термините „вложени ресурси“, „крайни продукти и услуги“, „резултати“ и„въздействие“; — да предприеме мерки за осигуряване на еднакво заплащане за изследователите, осъществяващи една и съща работа в рамките на един и същ проект; — да представи списък, по националност, на всички предприятия, търгувани на фондовата бърса и/или с декларирана печалба в годишните си финансови отчети, които получават средства по „Хоризонт 2020“;

Приходи

102. приветства факта, че като цяло одитните доказателства на Палатата показват, че приходите не са засегнати от съществено ниво на грешки, и по-конкретно, че проверените системи са ефективни по отношение на собствените ресурси на база БНД и ДДС, че проверените системи са като цяло ефективни по отношение на традиционните собствени ресурси, но че ключовите системи за вътрешен контрол в посетените от Палатата държави членки са частично ефективни и че Палатата не е констатирала грешки в тестваните операции;

103. припомня, че резервите са средство, което осигурява възможност за извършване на корекции на съмнителни елементи в данните за БНД, представени от държавите членки, и приветства факта, че Палатата не е установила сериозни проблеми в проверените през 2015 г. оттеглени резерви;

104. изразява загриженост поради факта, че въпреки постигнатия напредък по отношение на подобряването на надеждността на данните на Гърция за БНД, резервите не са оттеглени; отбелязва, че това са единствените останали общи резерви, които все още са в сила в края на 2015 г., като те обхващат 2008 и 2009 г.;

105. отбелязва по отношение на митата, че Палатата е установила, че методологията, използвана при извършените проверки, за да се провери дали вносителите спазват нормативните изисквания относно тарифите и вноса (включващи одити след митническо освобождаване), качеството и резултатите от тях се различават в различните държави членки; Палатата обръща особено внимание върху прекъсването на тригодишния давностен период във Франция относно уведомленията за задължения — практика, която се различава от използваната в други държави членки и която води до неравнопоставено третиране на икономическите оператори в Съюза (11);

106. по отношение на традиционните собствени ресурси отбелязва, че в края на 2015 г. Комисията има също така отворени общо 325 въпроса във връзка с неспазване на митническите правила на Съюза, които е установила чрез проверки в държавите членки;

107. посочва, че по отношение на отчетите за митата и налозите върху захарта Палатата е установила недостатъци в управлението на вземанията (познати като „сметки Б“) в държавите членки и че Комисията е установила сходни недостатъци в 17 от посетените общо 22 държави членки;

108. подчертава, че Палатата е установила рискове, свързани със събирането на вземания от дружества, които са регистрирани извън Съюза, или от граждани на трети държави, и е установила редица случаи в различни държави членки, при които те не са били в състояние да съберат вземанията от граждани или дружества, регистрирани например в Беларус, Британски Вирджински острови, Русия, Турция, Украйна и Швейцария;

109. подчертава, че ефектът от съществените ревизии на салдата по БНД можеше да бъде по-малък, ако съществуваше обща политика на Съюза за извършване на ревизии, която да хармонизира графика за провеждане на основни ревизии;

110. изразява съжаление, че структурните и правните елементи, довели до политическия инцидент, възникнал в края на октомври 2014 г. по отношение на вноските на някои държави членки, все още съществуват;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

111. призовава Комисията: — да предприеме необходимите стъпки за хармонизиране на сроковете във връзка с уведомленията за задължения, изпращани до икономическите оператори след проведен одит след митническо освобождаване, във всички държави членки; — да следи за това държавите членки да декларират в тримесечните отчети точните суми, събрани от мита, и да осигури насоки за елементите, които следва да бъдат вписвани; — да улесни, доколкото е възможно, събирането от държавите членки на митнически задължения в случаите, когато длъжниците не са установени в държава — членка на Съюза; — да подобри проверките във връзка с изчисляването на вноските от Европейското икономическо пространство и от Европейската асоциация за свободна търговия, както и изчисляването на корективните механизми; и — да въведе необходимите механизми за намаляване на въздействието от ревизирането на методите и източниците, представени от държавите членки за компилацията на данните им за БНД;

Последващи действия, свързани с освобождаването от отговорност на Комисията във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2014 година (12)

112. посочва, че Комисията се съгласи да започне нови действия по 88 искания, отправени от Парламента в неговата резолюция, придружаваща решението за освобождаване от отговорност на Комисията за финансовата 2014 година;

113. отбелязва, че според Комисията по отношение на 227 искания на Парламента необходимите действия вече са предприети или са в процес на изпълнение, и че по причини, свързани с действащата правна и бюджетна уредба или с институционалната ѝ роля и правомощия, Комисията не може да приеме 35 искания на Парламента;

114. изразява съжаление, че отговорите на Комисията са понякога неясни и двусмислени;

115. приветства действията на Комисията по изпълнение изцяло на пет от шестте основни ангажимента;

116. настоява все пак Комисията да възложи на своите генерални дирекции да публикуват в своите съответни годишни отчети за дейността всички специфични за всяка държава препоръки, които са издали в контекста на Европейския семестър (шести ангажимент);

117. изисква от Комисията да преразгледа позицията си по-специално относно надеждността на данните, предавани от държавите членки, прозрачността във връзка с крайните бенефициенти на средства на Съюза, прозрачността във връзка с дейността на комисията по етика, борбата срещу корупцията и реформата на административните структури на Европейските училища;

118. решително осъжда факта, че Комисията не вижда необходимост да продължи с публикуването на доклада на ЕС за борбата с корупцията; счита, че каквито и да са намеренията на Комисията относно борбата с корупцията, тази отмяна в последния момент изпраща погрешен сигнал не само на държавите членки, но и на гражданите; отново изразява становището си, че корупцията продължава да бъде предизвикателство за Съюза и за държавите членки и че без ефективни антикорупционни мерки тя подкопава икономическите резултати, принципите на правовата държава и надеждността на демократичните институции в Съюза; призовава Комисията да финализира и публикува доклада за борбата с корупцията за 2016 г., да действа бързо и решително за изкореняването на корупцията в държавите членки и институциите на Съюза, както и да възложи изготвянето на независима оценка на антикорупционните стандарти в самите институции на Съюза;

119. отново призовава настоятелно Комисията да разработи система от строги показатели и лесно приложими единни критерии, основани на изложените в Стокхолмската програма изисквания, за измерване на равнището на корупция в държавите членки и оценка на политиките на държавите членки за борба с корупцията; приканва Комисията да разработи индекс за корупцията с цел категоризиране на държавите членки; счита, че индексът за корупцията би могъл да представлява солидна основа, която Комисията би могла да използва за определяне на своя специфичен за всяка държава контролен механизъм, когато проверява как са изразходвани средствата на Съюза;

Конкурентоспособност за растеж и работни места

„ЕС 2020“

120. отбелязва, че въпреки многократно допусканите грешки и изоставането в изпълнението и приключването, в последващата оценка на Седмата рамкова програма, извършена от експертна група на високо равнище (13), програмата се определя като успешна; групата на високо равнище подчертава по-специално, че Седмата рамкова програма: — е насърчила високи научни постижения на индивидуално и институционално равнище, — е подкрепила преломни научни изследвания чрез своята новаторска програма „Идеи“ (, Европейски научноизследователски съвет), — стратегически е ангажирала промишлеността и малките и средните предприятия (МСП), — е утвърдила нов начин на сътрудничество и отворена рамка за иновации, — е укрепила европейското научноизследователско пространство, ускорявайки процеса на развитие на култура на сътрудничество и изграждайки цялостни мрежи за справяне с тематични предизвикателства, — е допринесла за решаването на определени обществени предизвикателства чрез научноизследователска дейност, технологии и иновации посредством своята програма „Сътрудничество“ (Cooperation), — е насърчила хармонизирането на националните системи и политики за научни изследвания и иновации, — е стимулирала мобилността на изследователите в Европа: програма „Хора“-(„People“) е създала необходимите условия за отворен пазар на труда за изследователите, — е насърчила инвестиции в европейски научноизследователски инфраструктури, — е достигнала критична маса от научни изследвания в Европа и по света;

121. изразява съжаление, че публичното допитване до заинтересованите лица в рамките на оценката на Седмата рамкова програма, проведено между февруари и май 2015 г., разкрива следните слабости: — голяма административна тежест и тромави правни и финансови правила, — прекалено голям брой записвания, — недостатъчен акцент върху общественото въздействие, — прекалено тесен обхват на темите и поканите за представяне на предложения, — недостатъчен акцент върху участието на промишлеността, — висок праг за нови участници; ниска средна успеваемост на проектите и кандидатите от съответно 19 и 22 %; — слаба комуникация;

122. изразява дълбоко съжаление, че целта до 2020 г. 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) на държавите членки да се инвестират в научноизследователска дейност вероятно няма да бъде постигната; счита поради това, че повтарящите се съкращения в бюджета на Съюза, засягащи научноизследователските програми, следва да бъдат преустановени; призовава всички държави членки да отговорят на предизвикателството; призовава също така Комисията да направи необходимите заключения с оглед на междинното преразглеждане на многогодишната финансова рамка и на следващата многогодишната финансова рамка;

123. приветства постигнатия напредък по изпълнението на поетите задължения във връзка с инициативата „Съюз за иновации“: до средата на 2014 г. всички задължения са изпълнени или на път да бъдат изпълнени;

124. приветства също така факта, че делът на средствата за „Хоризонт 2020“, предвиден за малките и средните предприятия се увеличи от 19,4 % през 2014 г. на 23,4 % през 2015 г. и препоръчва проактивно насърчаване на тази тенденция;

125. счита за недопустимо, че ГД „Научни изследвания и иновации“ не се е съобразила с неговото искане генералните дирекции на Комисията да публикуват всички свои специфични за всяка държава препоръки в своите годишни отчети за дейността; отбелязва със загриженост, че в 20-те най-важни проекта на „Хоризонт 2020“ са представени ограничен брой територии;

Общи въпроси

126. посочва, че глава 5 от годишния доклад на Палатата за 2015 г. обхваща плащания в следните области: научни изследвания (10,4 милиарда евро), образование, обучение, младеж и спорт (1,8 милиарда евро), космическо пространство (1,4 милиарда евро), транспорт (1,3 милиарда евро), други действия и програми (1,1 милиарда евро), енергетика (0,5 милиарда евро) и Програма за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME) (0,3 милиарда евро); делът на научните изследвания следователно съставлява 62 % от разходите;

127. отбелязва, че отговорността за изпълнението на рамковите програми в областта на научните изследвания се споделя между различни генерални дирекции на Комисията, изпълнителни агенции, съвместни предприятия и т.нар. органи по член 185 (партньорства с държавите членки), като това налага висока степен на съгласуване;

128. пояснява, че одитът на Палатата е включвал почти единствено плащанията по линия на Седмата рамкова програма;

129. изразява загриженост, че в годишния отчет за дейността на ГД „Научни изследвания и иновации“ се посочва, че до края на 2015 г. 1 915 проекта по Седмата рамкова програма на стойност 1,63 милиарда евро все още не са приключени; това би могло да забави изпълнението на „Хоризонт 2020“;

Системи за управление и контрол

130. подчертава, че Палатата оценява системите за наблюдение и контрол за научноизследователските дейности и други вътрешни политики като „частично ефективни“;

131. изразява загриженост, че през 2015 г. от общо 150-те одитирани от Палатата операции 72 (или 48 %) са засегнати от грешки; въз основа на 38-те грешки, остойностени от Палатата, процентът грешки се изчислява на 4,4 %; освен това в 16 от случаите на количествено измерими грешки Комисията, националните органи или независимите одитори са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или за да открият и коригират грешките преди одобряването на разходите; ако цялата тази налична информация е била използвана за коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за тази глава е щял да бъде с 0,6 % по-нисък;

132. изразява съжаление, че при 10 от 38 операции, в които грешките са остойностени, Палатата отчита ниво на грешки, надхвърлящо 20 % от проверените позиции; тези 10 случая (девет по Седмата рамкова програма за научни изследвания и един по Програмата за конкурентоспособност и иновации за периода 2007—2013 г.) формират 77 % от общия изчислен процент грешки за областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ за 2015 г.;

133. изразява съжаление, че повечето разкрити от Палатата остойностени грешки (33 от 38) са свързани с възстановяване на недопустими разходи за персонал и с непреки разходи, декларирани от бенефициентите, и че почти всички грешки, установени от Палатата в декларациите за разходи се дължат на погрешна интерпретация от страна на бенефициентите на сложните правила за допустимост или на неточно изчисляване на допустимите разходи, от което следва очевидното заключение, че тези правила се нуждаят от опростяване;

134. приветства факта, че според Палатата спазването на правилата за обществените поръчки се е подобрило значително;

135. задава въпроса защо генералният директор на ГД „Научни изследвания и иновации“ е изразил отново, както през предходните години, хоризонтална резерва, обхващаща всички декларации за разходи по Седмата рамкова програма (1,47 милиарда евро); счита, че хоризонталните резерви като цяло не могат да бъдат считани за инструмент на доброто финансово управление; отчита обаче, че някои части от разходите по Седмата рамкова програма не са били обект на резерва, когато е имало доказателства, че рисковете (а оттук и процентът на остатъчните грешки) са били значително по-ниски, отколкото за всички разходи; отбелязва, че в рамките на ГД „Научни изследвания и иновации“ това се отнася за разходите на определени съвместни предприятия; отбелязва, че извън ГД „Научни изследвания и иновации“ това се отнася и за разходите за Изпълнителната агенция за научни изследвания по програмата „Мария Кюри“ и за всички разходи на Изпълнителната агенция на Европейския научноизследователски съвет;

136. изразява изненада, че Европейският институт за иновации и технологии не е участвал през 2015 г. в Общия център за подкрепа) на научните изследвания и иновациите;

137. изразява загриженост, че според члена на Комисията Седмата рамкова програма няма да бъде изцяло изпълнена и оценена преди 2020 г., което би могло да доведе до изоставане по бъдещи програми за последващи действия; настоятелно призовава Комисията да публикува доклад за оценка възможно най-скоро и най-късно преди да представи научноизследователската програма за периода след приключването на „Хоризонт 2020“;

„Хоризонт 2020“

138. отбелязва, че в рамките на „Хоризонт 2020“ до края на 2015 г. са изпълнявани само авансови плащания; предупреждава Комисията, че късното започване на проекта „Хоризонт 2020“ би могло да доведе до забавяне на изпълнението на програмата; предупреждава, че е възможно натрупването на неизпълнени финансови задължения в края на програмата;

139. изразява загриженост във връзка с констатациите на Палатата, че многогодишните програми, определящи политически цели, като „ЕС 2020“ или „Хоризонт 2020“, се осъществяват едновременно, но нямат реална връзка помежду си (14);

140. изразява съжаление освен това, че първият мониторингов доклад за „Хоризонт 2020“ даде съвсем малко информация за ефектите на взаимодействие между програмата и структурните фондове (15); призовава Комисията да докладва относно тези ефекти на взаимодействие, когато бъдат получени резултатите от програмите;

141. изразява дълбока загриженост, че според Палатата (16)„Хоризонт 2020“ не е достатъчно ориентирана към постигането на резултати;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

142. отправя отново своя призив от резолюцията за освобождаване от отговорност на Комисията за 2014 г. (17) Комисията да възложи на своите генерални дирекции да публикуват в своите съответни годишни отчети за дейността всички специфични за всяка държава препоръки, които са отправили в контекста на Европейския семестър;

143. призовава държавите членки да положат допълнителни усилия с цел постигане на целта 3 % от БВП да се инвестират в научно-изследователска дейност; счита, че това би дало тласък на високите постижения и иновациите; призовава следователно Комисията да проучи възможността да предложи споразумение за науката на местно, регионално и национално равнище, използвайки динамиката, която вече е породена от Споразумението на кметовете; призовава държавите членки и Парламента също да положат усилия чрез бюджета на Съюза;

144. призовава Комисията да преразгледа ключовия показател за изпълнение, свързан с резултатите от иновациите на ЕС, тъй като според думите на самата Комисия съставният характер на този показател не е подходящ за определянето на цели (18);

145. настоятелно призовава Комисията да проследи по-специално 16-те случая на количествено измерими грешки, в които Комисията, националните органи или независимите одитори са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или за да открият и коригират грешките преди одобряването на разходите; настоятелно призовава Комисията освен това да информира подробно компетентната парламентарна комисия относно предприетите корективни мерки преди края на октомври 2017 г.;

146. призовава Комисията да информира подробно компетентната парламентарна комисия за десетте операции, които формират 77 % от грешките, и за предприетите корективни мерки;

147. призовава Комисията да модернизира своите системи за управление и контрол, така че хоризонталните резерви да станат излишни; изисква от Комисията да уведоми компетентната парламентарна комисия относно предприетите мерки преди края на ноември 2017 г.;

148. призовава Комисията, заедно с Палатата, да прецизира в по-голяма степен връзките между стратегията „Европа 2020“ (2010—2020 г.), многогодишната финансова рамка (2014—2020 г.) и приоритетите на Комисията (2015—2019 г.), например чрез процеса на стратегическо планиране и докладване (2016—2020 г.); счита, че това ще спомогне да се укрепят механизмите за мониторинг и докладване и ще даде възможност на Комисията ефективно да докладва относно приноса на бюджета на Съюза за постигането на целите на „Европа 2020“;

Разни

149. отбелязва ексклузивното разпределяне на безвъзмездни средства за оперативни разходи по бюджетен ред 04 03 01 05 „Мерки за информиране и обучение на работнически организации“ само на два конкретни синдикални института — Европейския синдикален институт и Европейския център по въпроси, свързани с работещите; припомня на Комисията, че безвъзмездните средства за оперативни разходи и рамковите партньорства трябва да се разглеждат като безвъзмездни средства и следователно подлежат на открити тръжни процедури и обявяване; изразява загрижеността си по принцип във връзка с обосновката за такива практики на разпределение на основание на фактически монопол или технически познания и тясна специализация, или административни правомощия (член 190, параграф 1, букви в), и е) от Правилата за прилагане); счита, че особено трайното ексклузивно отпускане на безвъзмездни средства за оперативни разходи на тези основания може действително да доведе до такива фактически монополи, технически познания, тясна специализация или административни правомощия, което да послужи като основание за по-нататъшно разпределение на безвъзмездни средства за оперативни разходи въз основа на член 190 от Правилата за прилагане на Финансовия регламент;

150. припомня на Комисията в тази връзка, че изключенията от правилата за прозрачност и обявяване, установени в членове 125 и следващите от Финансовия регламент, следва да се тълкуват и прилагат ограничително; приканва Европейския парламент, Съвета и Комисията да се стремят към ясно определяне както на времевата рамка, така и на обхвата за прилагане на изключения от принципите на прозрачност и обявяване, с ясната цел за допълнително ограничаване на тяхното използване;

Мерки, които трябва да бъдат предприети

151. изисква от Комисията да прилага и тълкува ограничително изключенията от правилата за прозрачност и обявяване, установени с членове 125 и следващите от Финансовия регламент; изисква от Комисията да определи ясно както времевата рамка, така и обхвата за прилагане на изключенията от принципите на прозрачност и обявяване, с ясната цел за допълнително ограничаване на тяхното използване;

Икономическо, социално и териториално сближаване

„ЕС 2020“

152. отбелязва факта, че съгласно последващата оценка на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд за периода 2007—2013 г. (19), всяко инвестирано по линия на политиката на сближаване евро ще генерира до 2023 г. 2,74 EUR допълнителен БВП; приветства факта, че структурните фондове и Кохезионният фонд инвестират предимно в иновации в малките и средните предприятия, (32,3 милиарда евро), обща помощ за предприятията (21,4 милиарда евро), инфраструктура за научни изследвания и технологично развитие (17,5 милиарда евро), инвестиции в транспорта (82,2 милиарда евро), инвестиции в енергетиката (11,8 милиарда евро), инвестиции в областта на околната среда (41,9 милиарда евро), инвестиции в областта на културата и туризма (12,2 милиарда евро) и градска и социална инфраструктура (28,8 милиарда евро);

153. приветства факта, че ЕФРР и Кохезионният фонд са успели до известна степен да неутрализират последиците от финансовите кризи от 2007 и 2008 г., което показва, че без намесата на структурните фондове икономическите и социалните различия между европейските региони щяха да се увеличат още повече;

154. приветства постиженията на политиката на сближаване, констатирани от последващите оценки на програмния период 2007—2013 г. във връзка с целите на стратегия „ЕС 2020“: — от ЕФРР и Кохезионния фонд: цел 1 „Заетост“ и цел 2 „Научноизследователска и развойна дейност“ — бяха създадени 41 600 научноизследователски работни места и бяха подпомогнати 400 000 МСП; цел 3 „Изменение на климата и устойчивост на енергетиката“ — беше изграден 3 900 MW допълнителен капацитет за производство на възобновяема енергия; — от Европейския социален фонд (ЕСФ): цел 1 „Заетост“ — беше осигурена заетост за най-малко 9,4 милиона души (като 300 000 от получилите подкрепа станаха самостоятелно заети лица); цел 4 „Образование“ — най-малко 8,7 милиона души получиха квалификация/диплома;

155. отбелязва обаче, че в много малко програми беше поставен акцент върху резултатите или измереното въздействие; следователно не е известно нищо или почти нищо за устойчивостта на инвестициите;

156. подчертава обаче, че през 2015 г. в много малко програми е поставен акцент върху резултатите или измереното въздействие; следователно настоятелно призовава Комисията да определи и да договори на междуинституционално равнище необходимия набор от показатели за изпълнението на бюджета с акцент върху резултатите; отбелязва обаче, че на този етап не е известно нищо или почти нищо за устойчивостта и европейската добавена стойност на инвестициите;

157. изразява съжаление, че не е информиран относно мерките, които Комисията поиска от държавите членки да предприемат в контекста на Европейския семестър; призовава Комисията да информира Европейския парламент относно мерките, предприети от държавите членки в контекста на Европейския семестър;

158. изразява дълбока загриженост, че още в своя годишен доклад за 2014 г. Палатата посочва забавяне в стартирането на програмния период 2014—2020 г., както и че в края на 2015 г. все още са определени по-малко от 20 % от националните органи, отговарящи за европейските структурни и инвестиционни фондове;

Европейски фонд за регионално развитие, Кохезионен фонд и Европейски социален фонд: общи въпроси

159. приветства факта, че Палатата е оформила главите в годишния си отчет по функциите на многогодишната финансова рамка; счита обаче, че средствата по тази функция са толкова значими от финансова гледна точка — ЕФРР: 28,3 милиарда евро; Кохезионен фонд: 12,1 милиарда евро; ЕСФ: 10,3 милиарда евро — че стратегията на Палатата за провеждане на одита следва да бъде да разглежда отделно ЕФРР и Кохезионния фонд, от една страна, и ЕСФ, от друга страна;

160. изразява загриженост, че особено в края на програмния период, държавите членки са поставили акцент по-скоро върху усвояването на наличните средства в рамките на националните пакети, отколкото върху постигането на целите на политиките; призовава Комисията да помогне на най-зле справящите се държави членки, като им предостави техническа подкрепа, особено в края на финансовия период;

161. призовава настоятелно 16-те държави членки, които все още не са транспонирали директивата относно обществените поръчки (20), 19-те държави членки, които не са транспонирали директивата за възлагане на договори за концесия (21), и 17-те държави членки, които все още не са транспонирали директивата относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (22), да направят това възможно най-скоро, тъй като директивите целят по-нататъшно опростяване; призовава Комисията да провери напредъка, постигнат в тези области;

162. подчертава значението на Инициативата за младежка заетост; до края на ноември 2015 г. близо 320 000 млади хора бяха включени в действията, подкрепени от Инициативата за младежка заетост, и 18 от общо 22 държави членки започнаха действия по нея; за 28 % от наличното финансиране по линия на Инициативата за младежка заетост са поети задължения, 20 % са възложени на бенефициентите, а 5 % са изплатени на бенефициентите; отбелязва, че три държави членки не са предоставили финансиране до края на ноември 2015 г. (Испания, Ирландия, Обединено кралство);

163. приема за сведение предварителните резултати от изпълнението на ЕСФ и Инициативата за младежка заетост през 2014—2015 г. и че в дейностите на ЕСФ и Инициативата за младежка заетост са участвали 2,7 милиона души, включително 1,6 милиона безработни и 700 000 неактивни лица;

164. изразява съжаление същевременно, че първото проучване (23) изглежда сочи също така недостатъчна ефективност на предоставените услуги и недостатъци при събирането на данни в някои държави членки;

Системи за управление и контрол

165. отбелязва, че през 2015 г. над 80 % от плащанията са междинни плащания към оперативни програми от програмния период 2007—2013 г., чийто срок на допустимост изтича на 31 декември 2015 г.; авансовите плащания за програмния период 2014—2020 г. възлизат на приблизително на 7,8 милиарда евро;

166. изразява загриженост поради факта, че в Италия се отчитат неприемливи забавяния на плащанията в полза на стажантите по линия на „Гаранция за младежта“; призовава Комисията да следи положението и да изготви конкретен план за действие за държавите членки, в които съществува подобен проблем;

167. отчита, че Палатата е проверила 223 операции (120 операции засягат ЕФРР, 52 — Кохезионния фонд, а 44 — ЕСФ);

168. изразява тревога от факта, че Палатата е остойностила изчисления процент грешки на 5,2 % (5,7 % за 2014 г.); изразява загриженост, че Палатата, както през предходните години, стига до заключението, че „[з]а 18 случая на количествено измерими грешки, извършени от бенефициенти, националните органи са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратят или да открият и коригират грешките преди декларирането на разходите пред Комисията“; настоятелно призовава държавите членки да използват цялата налична информация, за да предотвратяват, откриват и коригират грешките; настоятелно призовава Комисията да проверява дали държавите членки използват цялата налична информация, за да предотвратяват, откриват и коригират грешките; „[а]ко цялата тази информацията е била използвана за коригиране на грешките, размерът на изчисления процент грешки за настоящата глава щеше да бъде с 2,4 процентни пункта по-нисък (24)“;

169. отбелязва, че в областта на разходите по линия на ЕФРР/Кохезионния фонд Палатата е установила, че основните рискове за редовността произтичат, от една страна, от декларирането от бенефициентите на разходи, които са недопустими съгласно националните правила за допустимост и/или по-малобройните разпоредби относно допустимостта в регламентите относно структурните фондове на Съюза, или, от друга страна, от неспазването на правилата на Съюза и/или националните правила за обществените поръчки при възлагането на обществени поръчки; Комисията изчислява риска от грешки в тази област на политиките между 3 и 5,6 %;

170. отбелязва, че според Палатата в областта на разходите по линия на ЕСФ основните рискове за редовността са свързани с нематериалното естество на инвестициите в човешки капитал и с участието в изпълнението на проектите на множество партньори, които често са малки организации; Комисията изчислява риска от грешки в тази област на политиките между 3 и 3,6 %;

171. отбелязва със съжаление, че един от основните източници на грешки, засягащи разходите по функцията за икономическо, социално и териториално сближаване, продължават да бъдат нарушенията на правилата в областта на възлагането на обществени поръчки; посочва, че сериозните нарушения на правилата в областта на възлагането на обществени поръчки включват например необосновано пряко възлагане на поръчки или на допълнителни дейности или услуги, незаконно изключване на оференти, случаи на конфликт на интереси и прилагане на дискриминационни критерии за подбор; счита, че е важно да се прилага политика на пълна прозрачност по отношение на информацията за изпълнителите и подизпълнителите, с цел отстраняване на грешки и злоупотреби с правилата;

172. подчертава, че опростяването, включително използването на опростен вариант за разходите, намалява риска от грешки; изтъква обаче факта, че управляващите органи са загрижени относно допълнителното работно натоварване, правната несигурност и риска, че всяка нередност би могла да се разглежда като системна грешка;

173. приветства факта, че с времето годишните доклади за контрол на държавите членки са станали по-надеждни: само в 14 (ЕФРР/Кохезионен фонд) случая Комисията коригира процента грешки, докладван от държавите членки, като го завиши с над 2 %;

174. изразява съжаление, че ГД „Регионална и селищна политика“ е счела за необходимо да изрази 67 резерви (преди 77) поради ненадеждни системи за управление и контрол в 13 държави членки и една резерва във връзка с трансграничната програма, изпълнявана от Гърция и бивша югославска република Македония в рамките на Инструмента за предприсъединителна помощ; от 67-те програми с резерви 22 са в Испания, 10 — в Унгария и 7 — в Гърция; междувременно очакваното финансово отражение на тези резерви е намаляло от 234 милиона евро през 2014 г. на 231 милиона евро през 2015 г. за ЕФРР/Кохезионния фонд;

175. изразява съжаление, че ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ е изразила 23 резерви (преди 36) поради ненадеждни системи за управление и контрол в 11 държави членки; приема за сведение, че очакваното финансово отражение на тези резерви е намаляло от 169,4 милиона евро през 2014 г. на 50,3 милиона евро през 2015 г. за ЕСФ;

176. подкрепя намеренията на Комисията да определи като приоритет подобряването на оценките на въздействието на програмите по линия на политиката на сближаване (25); призовава Комисията да уточни как констатациите ще бъдат включени в законодателните разпоредби за следващия програмен период;

Инструменти за финансов инженеринг

177. отбелязва, че управляващите органи на държавите членки са докладвали общо 1 052 инструмента за финансов инженеринг (включително 77 холдингови фонда и 975 специални фонда), функциониращи в края на 2015 г.: 89 % са инструменти за финансов инженеринг за предприятията, 7 % — за проекти за градско развитие и 4 % — средства за енергийна ефективност/енергия от възобновяеми източници;

178. отчита, че тези инструменти за финансов инженеринг са създадени в 25 държави членки (всички държави членки с изключение на Ирландия, Люксембург и Хърватия) и са получили финансова подкрепа от 188 оперативни програми, включително една оперативна програма за трансгранично сътрудничество;

179. отчита, че общата стойност на вноските от оперативните програми за инструментите за финансов инженеринг възлиза на 16,9 милиарда евро, от които 11,7 милиарда евро от структурните фондове (ЕФРР и ЕСФ); признава освен това, че плащанията към крайните получатели са достигнали 12,7 милиарда евро до края на 2015 г., от които 8,6 милиарда евро са от структурните фондове, в резултат на което е постигната степен на усвояване от почти 75 % на сумите по оперативните програми, изплатени на инструментите за финансов инженеринг;

180. посочва, че получателите в Полша, Унгария и Франция са основните бенефициенти на инструментите за финансов инженеринг;

181. споделя становището на Палатата, че Комисията следва да направи необходимото, за да може всички разходи във връзка с финансовите инструменти на ЕФРР и ЕСФ за програмния период 2007—2013 г. да бъдат включени достатъчно рано в декларациите за приключване, така че одитните органи да могат да извършат своите проверки; счита, че в допълнение Комисията следва да насърчи всички държави членки, които са прилагали финансови инструменти, да проведат одити конкретно относно изпълнението на тези инструменти с оглед на приключването;

182. изразява дълбока загриженост, че финансовата сложност, породена от наличието на над 1 000 инструмента за финансов инженеринг, съставлява основна част от „галактиките от бюджети“, което прави невъзможна демократичната отчетност;

Европейска инвестиционна банка

183. изразява дълбока загриженост във връзка с като цяло по-високите разходи и такси за управляваните от Европейската инвестиционна банка средства на Европейския инвестиционен фонд за прилагане на финансови инструменти при споделено управление, които бяха установени от Палатата и представени в нейния специален доклад № 19/2016, озаглавен „Изпълнение на бюджета на ЕС чрез финансови инструменти — поуки от програмния период 2007—2013 г.“, и насърчава Палатата да извърши подобен одит за текущия период;

184. призовава Комисията всяка година до месец юни — започвайки от 2018 г. — да представя доклад относно изпълнението от началото на текущата многогодишната финансова рамка и за актуалното състояние, включително за постигнатите резултати, на всички финансови инструменти, управлявани и прилагани от групата на Европейската инвестиционна банка, които оперират със средства от бюджета на Съюза, с цел той да се използва в процедурата по освобождаване от отговорност;

Специфични случаи

185. отбелязва, че Европейската служба за борба с измамите (OLAF) е започнала административни разследвания — като тези в Германия на групата Volkswagen във връзка със скандала с емисиите — във Франция, във връзка с Националния фронт и неговия председател, и в Чешката република, във връзка с проект, известен като „Щъркелово гнездо“ (Stork Nest), поради предполагаеми нередности; призовава Комисията да уведоми компетентната парламентарна комисия веднага след приключване на разследванията;

186. изразява дълбока загриженост, че в Унгария Палатата и ГД „Регионална и селищна политика“ са разкрили сериозни нередности във връзка с изграждането на линия № 4 на метрото в Будапеща; отбелязва, че въз основа на административно разследване на OLAF, започнало през 2012 г. и завършено едва неотдавна поради сложния характер на случая, може да се наложи Комисията да изиска възстановяването на 228 милиона евро, а Европейската инвестиционна банка да изиска възстановяването на 55 милиона евро; също това, че лошото управление е установено на равнище проект; отбелязва, че в доклада на OLAF по случая се препоръчва също така в Унгария и в Обединеното кралство да се предприемат последващи действия по съдебен ред; призовава Комисията да информира редовно компетентната парламентарна комисия за осъществения напредък и предприетите мерки;

187. изразява съжаление във връзка с приемането на една наредба от румънското правителство, която можеше да възпрепятства ефективната борба срещу корупцията и която освен това можеше да осигури възможност за помилването на политици, които може да са участвали в незаконни действия; счита, че такива нови законодателни мерки биха могли да имат силно отрицателно въздействие върху стремежа на Комисията да защитава финансовите интереси на Съюза, тъй като Румъния получава значителни суми от структурните фондове; призовава Комисията да информира компетентната парламентарна комисия относно предприетите от Комисията мерки за коригиране на положението;

Мерки, които следва да бъдат предприети

188. отправя отново своя призив от резолюцията за освобождаване от отговорност на Комисията за 2014 г. (26) Комисията да възложи на своите генерални дирекции да публикуват в своите съответни годишни отчети за дейността всички специфични за всяка държава препоръки, които са издали в контекста на Европейския семестър;

189. отправя искане към Палатата за запазване на ЕФРР и Кохезионния фонд, от една страна, и ЕСФ, от друга страна, разграничени по отношение на одитната стратегия, имайки предвид финансовото им значение;

190. приканва Комисията: — да се увери, че съответните системи за управление и контрол в 15-те държави членки (27), в които са констатирани слабости, са подсилени и да докладва резултатите от своите действия на компетентната парламентарна комисия в писмена форма преди октомври 2017 г.; — да изясни разликата между възстановим и невъзстановим данък добавена стойност; — да докладва отменената сума (държава, фонд, сума) след приключването на финансовия период 2007—2013 г.; — в съответствие с препоръката на Палатата, когато изготвя законодателното си предложение за следващия програмен период, да предложи необходимата актуализация на концепцията и механизма за прилагане на европейските структурни и инвестиционни фондове, като отчита също така предложенията на групата на високо равнище за опростяване на процедурите, за да се увеличи приносът на политиката за сближаване за преодоляване на несъответствията и неравенствата между държавите — членки и регионите на Съюза; призовава Комисията да изготви съобщение по този въпрос на ранен етап; — да предвиди за следващия програмен период по-лесно управляеми и измерими показатели за изпълнение, тъй като Парламентът придава еднакво значение на проверките на законосъобразността и редовността, от една страна, и на изпълнението, от друга; — да предвиди пълна прозрачност и достъп до документацията относно финансираните от Съюза инфраструктурни проекти, с особен акцент върху информацията относно изпълнителите и подизпълнителите;

191. напълно подкрепя заявеното от члена на Комисията Йотингер становище, че финансовите инструменти и „бюджетите в сянка“ трябва в края на краищата отново да станат част от бюджета на Съюза, тъй като това ще означава, че Комисията ще носи отговорност пред Европейския парламент; призовава Комисията да изготви съобщение по този въпрос преди ноември 2017 г.;

Обща селскостопанска политика

192. припомня, че схемите за пряко подпомагане, въведени с реформата на общата селскостопанска политика (ОСП) от 2013 г., влязоха в сила едва през референтната 2015 година и че настоящият доклад е свързан с разходи от бюджетната 2015 година, които съответстват на заявленията за пряко подпомагане, подадени през 2014 г., последната година на старите схеми на ОСП;

Въпроси, свързани със съответствието

193. посочва, че изчисленото от Палатата ниво на грешки за функция 2 от многогодишната финансова рамка— „Природни ресурси“ за финансовата 2015 година е 2,9 %; отбелязва, че това ниво е сходно на това за 2014 г., като се вземе предвид промяната на подхода на Палатата по отношение на грешките във връзка с кръстосаното спазване, които вече се изключват при изчисляването на нивото на грешки;

194. призовава следователно Комисията, с цел да се повиши отговорността и отчетността на равнището на висшето ръководство, да разгледа възможността за по-гъвкаво и ефикасно приложение на правилото за вътрешна мобилност на ръководните кадри, когато се отчитат едновременно дългосрочно заемане на длъжността и постоянно високо ниво на грешки, констатирано от Палатата, както и трайно поддържани резерви относно резултатите от управлението в съответните служби;

195. посочва, че за „Пазари и преки помощи“ изчисленото от Палатата ниво на грешки е 2,2 %, малко над прага на същественост от 2 % (същото като през 2014 г.), докато в областта „Развитие на селските райони, околна среда, действия по климата и рибарство“ изчисленото ниво на грешки остава високо — 5,3 %, но по-ниско от нивото от 6 %, изчислено за миналата година;

196. подчертава, че грешките, свързани с преките помощи, се дължат почти изцяло на завишен брой на декларираните допустими хектари, въпреки факта, че надеждността на данните в Системата за идентификация на земеделските парцели постоянно се повишава през последните години, и посочва, че половината от грешките в областта на развитието на селските райони се дължат на недопустимост на бенефициента или проекта, 28 % — на проблеми, свързани с обществените поръчки и 8 % — на нарушения на агроекологични ангажименти;

197. изразява дълбоко съжаление, че и в двете области — преки помощи и развитие на селските райони, националните органи са могли да намалят равнището на грешки почти или под прага на същественост (28), тъй като или са разполагали с достатъчно информация, за да разкрият грешката, или самите те са направили грешката; настоятелно призовава държавите членки да използват цялата налична информация, за да предотвратяват, откриват и коригират евентуални грешки и да предприемат съответни действия;

198. приветства факта, че Комисията значително е намалила броя на неприключените досиета във връзка с процедурите за съответствие: от 192 през 2014 г. на 34 през 2015 г., и че след промените в законодателството с цел рационализиране на процедурата Комисията понастоящем извършва по-стриктен мониторинг на одитния цикъл с оглед спазване на вътрешните и външните срокове;

Управителни органи

199. изразява съжаление, че Палатата е установила основни слабости в контролните функции на разплащателните агенции на държавите членки, свързани със: а) за Европейския фонд за гарантиране на земеделието: — системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), административните контроли; — качеството на проверките на място; — липсата на последователност при определянето на параметрите за добро земеделско и екологично състояние (GAEC) и — процедурите за възстановяване на неправилно извършени плащания; б) за „Развитие на селските райони“: — слабости на административните проверки, свързани с допустимостта на плащанията, особено на тези, отнасящи се до възлагането на обществени поръчки; в) относно кръстосаното спазване — надеждността на статистическите данни за контрола и съставянето на извадки.

Надеждност на предоставяните от държавите членки данни

200. отбелязва, че през 2015 г. за първи път от сертифициращите органи се изискваше да установяват законосъобразността и редовността на разходите; изразява съжаление, че Комисията е могла да използва в ограничена степен становищата на тези органи поради значителни слабости в методологията и изпълнението като: — неподходящи одитни стратегии; — прекалено малки извадки; — недостатъчни технически умения и правен експертен опит на одиторите на сертифициращите органи;

201. изразява дълбоко съжаление, че надеждността на предоставяните от държавите членки данни продължава да бъде проблем, тъй като: (а) при директните плащания: — ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е направила корекции (завишаване) за 12 от 69 разплащателни агенции с процент грешки над 2 % (но без да превиши 5 %), докато само една агенция първоначално е изразила резерви по отношение на своята декларация; — ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ e изразила резерви относно десет разплащателни агенции: три за Испания, по една за Франция, България, Кипър, Италия (Калабрия), Румъния и по една за Испания и Франция, свързана с програмите POSEI (програми в областта на селското стопанство, насочени към най-отдалечените райони в ЕС); (б) в областта на развитието на селските райони: — ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е направила корекции (завишаване) за 36 от 72 разплащателни агенции, като в 14 случая коригираният процент грешки е бил над 5 %; — ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ e изразила резерви относно 24 разплащателни агенции от 18 държави членки: Австрия, Белгия, България, Чешката република, Дания, Франция, Германия, Гърция, Унгария, Ирландия, Италия (четири разплащателни агенции), Латвия, Нидерландия, Португалия, Румъния, Швеция, Испания (три разплащателни агенции) и Обединеното кралство (две разплащателни агенции); — освен това ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е изразила резерви във връзка с възлагането на обществени поръчки за две държави членки: Германия и Испания;

202. подчертава, че за Европейския фонд за гарантиране на земеделието нивата на грешки, установени от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и Палатата, се разминават (29), докато за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони коригираният процент грешки (4,99 %), посочен от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, в общи линии съвпада с нивото на грешки, определено от Палатата;

Въпроси, свързани с резултатите от изпълнението

203. отбелязва, че през 2014 г. Палатата е разгледала свързани с изпълнението въпроси за подбрани операции за развитие на селските райони и изразява загриженост във връзка с факта, че за 44 % от проектите е установено, че няма достатъчно доказателства, че разходите са били обосновани, и че има недостатъци при насочването на мерките и подбора на проекти, в т.ч. слаби връзки с целите на „Европа 2020“; призовава Комисията да вземе всички възможни мерки за справяне с това предизвикващо тревога положение.

Ключови показатели за изпълнение

204. изразява загриженост относно надеждността на данните, използвани от Комисията за измерване на ключов показател за изпълнение 1, (КПИ 1), определен от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, засягащ факторния доход от селскостопанска дейност; счита, че настоящата тенденция в упражняването на селскостопанска дейност на непълно работно време поради ниските цени на стоките не се отчита точно; отбелязва по-специално, че: а) Комисията не може да представи точния брой на земеделските стопани, напуснали работата си през 2015 г. поради кризите в сектора на млякото и млечните продукти и на свинското месо, тъй като „не разполага с непосредствено достъпни данни за нови участници или за броя на стопани, напуснали сектора“ (въпроси с искане на писмен отговор № 1 и 3 — изслушване на члена на Комисията Хоган от 29 ноември 2016 г.); б) 2013 г. е последната година, за която има данни за броя на стопанствата: 10 841 000 стопанства, всяко от които се стопанисва от един земеделски производител; в) броят на получателите по линия на първия стълб на ОСП през 2015 г.: 7 246 694 земеделски производители от Съюза и 127 268 бенефициенти, подкрепяни чрез пазарни мерки; г) факторният доход от селскостопанска дейност се изчислява въз основа на „годишна работна единица“, която съответства на извършената работа от едно лице, заето в земеделско стопанство на пълно работно време, като през 2013 г. общата земеделска работна ръка в -28-те държави членки се равнява на 9,5 милиона годишни работни единици, от които 8,7 милиона (92 %) са били редовни работници (30) (31); (д) Палатата стига до заключението в своя специален доклад № 1/2016, че системата на Комисията за измерване на резултатите от ОСП по отношение на доходите на земеделските стопани не е достатъчно добре планирана и че статистическите данни, използвани за анализ на доходите на земеделските стопани, са със съществени ограничения от гледна точка на своето количество и качество;

205. изразява опасение, че Комисията не е добре подготвена да представя изчерпателни данни по години по отношение на КПИ 1, и следователно — да проследява точно и всеобхватно състоянието на доходите на земеделските производители;

206. счита, че ключовия показател за изпълнение 4 относно заетостта в областта на развитието на селските райони не е от значение, като се има предвид, че равнището на заетостта в областта на развитието на селските райони не се влияе единствено от мерките на ОСП, както и че целта за запазване и създаване на работни места в селските райони се споделя с множество други инструменти, по-специално с другите европейски структурни и инвестиционни фондове;

Справедлива ОСП

207. подчертава големите разлики между държавите членки по отношение на средния доход на земеделските производители (32) и припомня, че миналата година Парламентът констатира, че „е недопустимо, че според годишния отчет за дейността на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ 44,7 % от всички земеделски стопанства в ЕС са с доходи под 4 000 EUR годишно, че средно 80 % от получателите на преки помощи по ОСП получават около 20 % от плащанията, и че 79 % от получателите на преки помощи по ОСП получават 5 000 EUR или по-малко на година“ (33);

208. отбелязва, че генералният директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ посвещава една страница от годишния отчет на дирекцията за дейността за 2015 г. на „Тенденциите при разпределянето на директните плащания“ и изтъква отново, че от държавите членки зависи да използват възможностите, предлагани от реформата на ОСП през 2013 г. за преразпределяне на субсидиите по ОСП;

209. счита, че директните плащания не играят пълноценно своята роля на предпазна мрежа за стабилизиране на доходите на земеделските стопанства, особено за по-малките стопанства, като се има предвид, че при настоящото неравномерно разпределение на плащанията 20 % от всички земеделски стопанства в Съюза получават 80 % от всички директни плащания, което не отразява равнището на производство и се дължи на това, че държавите членки продължават да използват исторически критерии като основа за определяне на плащанията, въпреки че признават, че големината на стопанствата, малки или големи, зависи от всяка държава членка; счита, че по-големите земеделски стопанства не се нуждаят непременно от същото равнище на подкрепа за стабилизиране на доходите като по-малките стопанства във времена на нестабилност на доходите, тъй като те могат да се възползват от икономии от мащаба, които биха могли да ги направят по-устойчиви; счита, че определянето на горна граница на директните плащания, както беше предложено първоначално от Комисията и одобрено от Парламента, би могло да осигури достатъчно финансови ресурси, за да стане ОСП по-справедлива;

Биогорива

210. отбелязва, че съгласно констатациите на Палатата в нейния специален доклад № 18/2016 относно системата на Съюза за сертифициране на устойчиви биогорива, системата на Съюза за сертифициране на устойчивостта на биогоривата не е напълно надеждна и е била податлива на измами, тъй като Комисията е издала решения за признаване на доброволни схеми, които не разполагат с подходящи процедури за проверка, за да се гарантира, че произходът на произведените от отпадъци биогорива наистина е от отпадъци;

Опростяване

211. настоява, че в своя специален доклад № 25/2016 Палатата направи проверка дали Системата за идентификация на земеделските парцели са позволявали на държавите членки да проверяват надеждно измерването и допус