ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.12.2011 
SEC(2011) 1473 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
РЕГЛАМЕНТ  НА СЪВЕТА  
за създаване  на Инструмент  за сътрудничество  в областта  на ядрената  безопасност
{COM(2011) 841 окончател eн} 
{SEC(2011) 1472 окончател eн}  
 
BG 2   BG Катастрофата  в Чернобил  през 1986 г. и катастрофата  във Фукушима  Даичи  през 
2011 г. подчертаха  глобалното  значение  на ядрената  безопасност . За да изпълни  целта  
на Договора  за Евратом  за създаване  на условията  за безопасност , необходими  за 
премахването  на опасностите  за живота  и здравето  на населението , Европейската  
общност  за атомна  енергия  („Общността “) следва  да може  да подкрепя  ядрената  
безопасност  в трети  държави . 
Особено  необходимо  е също  Общността  да продължи  усилията  си за прилагане  на 
ефективни  гаранции  за ядрените  материали  в трети  държави , като се основава  на своите  
собствени  действия  във връзка  с гаранциите  в рамките  на Европейския  съюз . 
Посочените  по-горе цели  бяха  подкрепяни  в миналото  по програмите  TACIS и ФАР  за 
ядрена  безопасност , а от 2007 г. насам  по INSC за „трети  държави “ и по Инструмента  за 
предприсъединителна  помощ  (ИПП ) за държавите , ангажирани  в процеса  на 
присъединяване  към ЕС.  
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Насърчаването  и прилагането  на най-високите  стандарти  на ядрена  безопасност  и 
радиационна  защита  в границите  на ЕС може  да не е достатъчно , за да се защити  по 
подходящ  начин  широката  общественост  и околната  среда . Скорошните  събития  ясно  
показаха , че здравните , социалните , екологичните  и икономическите  последствия  от 
ядрена  катастрофа  могат  далеч  да надхвърлят  националните  граници  и дори  могат  да 
обхванат  целия  свят Ето защо  трябва  да се предвиди  дейност  с трети  държави , особено  
обхванатите  от политиката  на ЕС за съседство , с общата  цел за насърчаване  на високо  
ниво  на ядрена  безопасност , радиационна  защита  в целия  свят. Същевременно  се 
изискват  действия  за осигуряване  на ефективни  ядрени  гаранции  в трети  държави . 
Преглед  на извлечените  поуки  и развитие  на международното  положение  
Първопричините  за основните  ядрени  катастрофи  са главно  липсата  на култура  на 
ядрена  безопасност , проектната  безопасност  (аспекти  на безопасността  на концепцията  
на електроцентралата ) и оперативната  безопасност . Програмите  на ЕС за 
сътрудничество  в областта  на ядрената  безопасност  са насочени  към 
подпомагане /сътрудничество  на/с ядрените  оператори , за да се подобри  положението  
на място , и с ядрените  регулатори , за да се гарантира , че те са имали  необходимия  
технически  капацитет  и независимост  да наложат  спазването  на подходящи  стандарти  
за ядрена  безопасност . Сътрудничеството  с ядрените  регулатори  следва  да остане  в 
центъра  на сътрудничеството  в областта  на ядрената  безопасност . В конкретни  
ситуации  следва  също  да се запази  възможността  за сътрудничество  с ядрените  
оператори  за извършването  и резултатите  от цялостни  и прозрачни  оценки  на риска  и 
безопасността  („стрес  тестове “), разработени  в ЕС след  катастрофата  във Фукушима  
Даичи  .  
Сътрудничеството  в областта  на отработеното  ядрено  гориво  и управлението  и 
погребването  на радиоактивните  отпадъци , както  и в областта  на възстановяването  на 
бивши  ядрени  обекти  до безопасна  за околната  среда  ситуация , за което  се изисква  
международно  сътрудничество , бяха  важна  част от програмата  и следва  да са сред  
приоритетите  на инструмента  в бъдеще . 
 
BG 3   BG Насърчаването  на международното  сътрудничество , особено  чрез Международната  
агенция  за атомна  енергия  ще бъде  от основно  значение  за гарантиране  на 
координацията  на дейностите  от различните  участници  и за оптималното  използване  на 
ресурсите . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
С 27 държави -членки , действащи  в рамките  на общите  политики  и стратегии , ЕС 
притежава  критичната  маса , за да преодолее  световните  предизвикателства , докато  
действията  на държавите -членки  могат  да бъдат  ограничени  и разпокъсани , тъй като 
често  проектите  са твърде  малки , за да постигнат  устойчива  промяна  в областта . Тази  
критична  маса  също  така поставя  ЕС в по-добра  позиция , за да провежда  политически  
диалог  с правителствата  на партньорските  държави . Това  се отразява  например  в 
силната  позиция  на ЕС в дискусиите  и преговорите  с Г-8 и с Европейската  банка  за 
възстановяване  и развитие  (ЕБВР ), която  управлява  значителни  средства  за ядрена  
безопасност  от името  на международни  донори . Освен  това ЕС е естествен  
координатор  и може  да окаже  влияние  върху  почти  всички  области  на международните  
отношения , което  отделните  държави -членки  по принцип  не могат  да постигнат  
поотделно .  
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
В сегашния  INSC се предвижда  насърчаването  на високо  ниво  на ядрена  безопасност  и 
защита  от радиация , както  и прилагането  на ефективни  ядрени  гаранции  в трети  
държави .  
Предлага  се общата  цел и приложно  поле  на новия  инструмент  да бъдат  същите  като на 
сегашния  INSC: Общността  финансира  мерки  в подкрепа  на насърчаването  на високо  
ниво  на ядрена  безопасност , защита  от радиация  и прилагане  на ефикасни  и 
ефективни  гаранции  за ядрените  материали  в трети  държави . Това  ще се преследва  
чрез следните  конкретни  цели : 
• Подкрепа  за насърчаването  и прилагането  на най-високи  стандарти  за ядрена  
безопасност  и радиационна  защита  за ядрени  инсталации  и радиологични  практики  
в трети  държави ; 
• Подкрепа  за разработване  и прилагане  на отговорни  стратегии  за погребване  на 
отработено  гориво , управление  на отпадъците , извеждане  от експлоатация  на 
инсталации  и възстановяване  на бивши  ядрени  обекти .  
• Подкрепа  за насърчаването  и осъществяването  на ефективни  рамки  и методологии  
за подобряване  на гаранциите  в ядрената  област  в целия  свят. 
Приоритетите  и критериите  за дейностите  на ЕС обаче  ще бъдат  по-конкретно  
предефинирани  в контекста  на новия  инструмент . 
 
BG 4   BG 4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
При оценката  на въздействието  бяха  разгледани  четири  варианта : i) без допълнителни  
действия  от страна  на ЕС (без инструмент  за сътрудничество  в областта  на ядрената  
безопасност ); ii) „без промяна “ (сътрудничеството  с трети  държави  ще продължи  
съгласно  съществуващия  регламент  за INSC); iii) изменение  на регламента  за INSC и iv) 
нов инструмент , който  би могъл  да включи  сегашното  приложно  поле  на INSC плюс  
част от приложното  поле  на съществуващия  Инструмент  за стабилност  (ИС). 
Вариантът  за изменение  на регламента  бе оценен  по-подробно . Чрез  него  можеше  да се 
вземе  предвид  развитието  на международното  положение  относно  ядрената  
безопасност  и да се включат  извлечените  поуки , като той също  така ще позволи  
изясняването  на критериите  за сътрудничество  и на приоритетите . Географският  обхват  
може  да бъде  преразгледан , за да обхване  всички  „трети  държави “ (държави , които  не 
са членки  на ЕС), които  отговарят  на критериите  за сътрудничество , включително  
държавите , обхванати  от Инструмента  за предприсъединителна  помощ  (ИПП ), както  и 
индустриализираните  държави /държавите  с високи  доходи .  
Правното  основание  на сегашния  регламент  за INSC е Договорът  за Евратом . Предвид  
законодателната  рамка  за ядрената  безопасност  на равнището  на ЕС, то следва  да 
остане  непроменено  и за бъдещия  регламент , освен  ако разширяването  на приложното  
поле  не изисква  повече  от едно  правно  основание . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Здравните , социалните , екологичните  и икономическите  последствия  от ядрена  
катастрофа  могат  да бъдат  драматични , както  се видя  от катастрофите  в Чернобил  
(1986 г.) и във Фукушима  (2011 г.). Двете  катастрофи  доведоха  до замърсяването  на 
големи  райони , до жертви  и до преместване /презаселване  на засегнатото  население  и 
доведоха  до необходимостта  да се изведат  от експлоатация /демонтират  много  скъпи  
атомни  електроцентрали  и да се замени  загубеният  капацитет  за генериране  на енергия . 
Тези  катастрофи  засягат  също  избора  на енергийния  микс  в някои  държави  
(мораториум  или поетапно  изоставяне  на ядрената  енергетика ) с възможност  за 
последващо  въздействие  върху  околната  среда , като например  заместващите  централи  
могат  да изискват  използването  на изкопаеми  горива  или водна  енергия .  
Предлаганите  от ЕС действия  са предназначени  да помогнат  за предотвратяване  на 
появата  на ядрени  катастрофи , за минимизиране  на техните  последици  (чрез мерки  за 
готовност  за извънредни  ситуации ) и за намаляване  на въздействието  на такива  
последици , в случай  че възникнат . Тези  цели  се преследваха  чрез всеки  от 
разглежданите  варианти . Вариантът  „без допълнителни  действия  от страна  на ЕС“ (без 
инструмент  за сътрудничество  в областта  на ядрената  безопасност ) обаче  вероятно  би 
довел  до прекъсване  на повечето  от текущите  външни  действия  по ядрената  
безопасност , предприети  от ЕС. 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Вариантът  за изменение  на регламента  ще позволи  да бъдат  решени  сегашните  
неясноти  и несъответствия  и да се осигури  възможност  за ясно  установяване  на 
насочеността  на сътрудничеството  на ЕС относно  ядрената  безопасност  и ядрените  
 
BG 5   BG гаранции . По-ясната  дефиниция  на географските  и тематичните  цели  и приоритети  в 
самия  регламент  ще подобри  ефективността  на прилагането  на инструмента . 
Следователно  може  да се очаква  по-ефективно  и навременно  управление  на проектния  
цикъл . 
В сравнение  с вариантите  „без промяна “ и „нов инструмент “ чрез този вариант  ще се 
осигури  непрекъснатост  и ще се използва  опитът  от добре  разработената  система , като 
същевременно  се разрешат  редица  набелязани  проблеми . Това , както  и използването  на 
единно  правно  основание  (в сравнение  с варианта  „нов инструмент “) ще доведе  до 
опростяване  на подхода  и дискусиите . Това  изглежда  е повече  от достатъчно , за да 
компенсира  възможната  по-голяма  съгласуваност , която  ще се постигне  чрез варианта  
за „нов инструмент “, обхващащ  ядрената  безопасност , сигурност  и гаранции .  
Предефинирането  на географския  обхват , както  и на критериите  и приоритетите  за 
сътрудничество  в контекста  на варианта  за „изменен  INSC“ ще позволи  по-ясно  
разбиране  на границите  на интервенцията . 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Регламентът  за INSC е упълномощаващ  регламент , с който  се установяват  основните  
елементи  и основата  за действията  на ЕС. В годишните  програми  за действие  са 
представени  подробно  дейностите , които  следва  да бъдат  осъществени  от ЕС, 
включително  цели , преследвани  от съответните  действия  и очакваните  резултати . 
Преди  изпълнението  се определят  конкретни  показатели , като се вземат  предвид  
особеностите  на всяка  дейност .  
Изпълнението  на дейностите  е в съответствие  с управлението , основано  на резултатите , 
което  служи  на следните  цели : 
– максимално  използване  на ограничените  ресурси ; 
– подобряване  на процеса  на вземане  на решения  и на решенията ; 
– постигане  на прозрачност  и отчетност . 
Системите  за мониторинг  и оценка  на Европейската  комисия  са все по-насочени  към 
резултатите . Те включват  вътрешен  персонал , както  и външни  експертни  становища . 
Ръководителите  на проектите  в делегациите  и централата  непрекъснато  наблюдават  
изпълнението  на проектите  и програмите  по различни  начини , включително  при 
възможност  чрез посещения  на място . Сключват  се договори  с външни  независими  
експерти , които  да оценят  ефективността  на външните  действия  на ЕС чрез три 
различни  системи . Тези  оценки  допринасят  за отчетността  и за подобряване  на 
текущите  действия ; чрез тях също  така се извличат  поуки  от опита , които  да служат  за 
оформяне  на бъдещите  политики  и дейности . Използваните  от всички  инструменти  са 
международно  признатите  критерии  за оценка  на ОИСР /КПР , включително  за 
(потенциалното ) въздействие . 
Комисията  също  така провежда  стратегически  оценки  на своите  политики  от 
програмирането  и стратегията  до осъществяването  на интервенциите  в определен  
сектор . Тези  оценки  осигуряват  важен  принос  за формулирането  на политиките  и за 
 
BG 6   BG изготвянето  на инструменти  и проекти . Тези  оценки  се публикуват  на интернет  
страницата  на Комисията , а обобщение  на констатациите  се включва  в годишния  
доклад  до Съвета  и до Европейския  парламент .