C 365/44

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно флуорсъдържащите парникови газове, за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 и за отмяна на Регламент (ЕС) № 517/2014

(COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD)

(2022/C 365/08)

Докладчик: Kęstutis KUPŠYS

Искане да консултация Европейския парламент, 5.5.2022 г. Съвет, 10.5.2022 г. Правно основание член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Приемане от секцията 31.5.2022 г. Приемане на пленарна сесия 15.6.2022 г. Пленарна сесия № 570 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 140/1/6

1. Заключения и препоръки

1.1 Преразглеждането на Регламента за флуорсъдържащите парникови газове (Регламент (ЕС) № 517/2014) ( 1 ) , предложено от Комисията на 5 април 2022 г. ( 2 ) , представлява крачка в правилната посока. Според ЕИСК има възможност за поставяне на по-амбициозни цели, с които да се гарантира, че европейските предприятия и домакинства няма да бъдат обременени със запаси от вредно за климата оборудване за десетилетия напред, и да се запази водещата роля на ЕС в световен мащаб по отношение на действията в областта на климата чрез приемане на екологични технологични решения от най-висок клас.

1.2 Много от флуоровъглеводородите (HFC) имат значителен потенциал за глобално затопляне („ПГЗ“). Ето защо подобряването на настоящото предложение на Комисията дава допълнителна възможност за значително намаляване на преките въздействия върху климата, като не се допуска навлизането на флуоровъглеводороди с висок ПГЗ и се преминава директно към алтернативи с нисък ПГЗ без флуорсъдържащи парникови газове.

1.3 За термопомпите, стайните климатици, охладителите и хладилните приложения съществуват алтернативи с естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. ЕИСК подкрепя налагането на забрана за всички хладилни агенти с ПГЗ >5 за тези устройства след 2030 г. Според Комитета една секторна забрана ще изпрати ясно послание към пазара, ще е лесна за прилагане от административна гледна точка и рискът от нейното заобикаляне ще е нисък.

1.4 Комитетът настоятелно препоръчва да бъдат съчетани амбицията на плана REPowerEU ( 3 ) и поетапното отпадане на флуорсъдържащите парникови газове с цел да се използват хладилни агенти с възможно най-нисък ПГЗ, особено в областта на термопомпите. ЕИСК счита, че опасенията за проблеми на пазара в сектора са неоправдани поради увеличения производствен капацитет на промишлеността, който ще се основава предимно на естествени хладилни агенти. ЕС има ясна възможност да превърне това в пример за установяването на екологични стандарти в световен мащаб.

1.5 Въвеждането на система за квоти се очакваше да възпрепятства използването на газове с висок ПГЗ, но това не спомогна в достатъчна степен за промяна на пазара. Очевидно е, че незаконната търговия с тези газове се е увеличила, за да отговори на непрестанното пазарно търсене. Комитетът призовава да се въведе механизъм за увеличаване на приходите от продажби на квоти. Тези приходи могат да бъдат отделени за стимулиране на митническия контрол на равнище държави членки, за подпомагане на приемането на алтернативи с нисък ПГЗ и за осигуряване на достатъчно обучение на монтажниците на съответното оборудване.

1.6 От основно значение е да бъдат удовлетворени нуждите от обучение в областта на алтернативите на флуоровъглеводородите. Квалифицираните техници, както и схемите за квалификация, сертифициране и регистрация са от съществено значение за насърчаване на използването на естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ.

2. Общи бележки

Въведение

2.1 o C до 2100 г. Избягването на тези емисии ще окаже значително въздействие върху ограничаването на глобалното затопляне. Като се има предвид близкият времеви хоризонт (2050 г.), намаляването на емисиите на флуоровъглеводороди ще бъде изключително ефективно в борбата с климатичната криза Флуорсъдържащите газове са важни парникови газове. При липса на регулиране емисиите на флуоровъглеводороди биха могли да доведат до повишение на средната температура в световен мащаб с 0,35 — 0,5C до 2100 г. Избягването на тези емисии ще окаже значително въздействие върху ограничаването на глобалното затопляне. Като се има предвид близкият времеви хоризонт (2050 г.), намаляването на емисиите на флуоровъглеводороди ще бъде изключително ефективно в борбата с климатичната криза ( 4 )

2.2 2 Концентрациите на HFC-23 в атмосферата се увеличават с тревожни темпове: от 21 ppt през 2008 г. до рекордните 35 ppt днес Много от флуоровъглеводородите (HFC) имат висок потенциал за глобално затопляне („ПГЗ“). Трифлуорометанът (HFC-23) е най-известният HFC с 14 600 ПГЗ, т.е. един килограм HFC-23 затопля планетата почти колкото 15 тона COКонцентрациите на HFC-23 в атмосферата се увеличават с тревожни темпове: от 21 ppt през 2008 г. до рекордните 35 ppt днес ( 5 )

2.3 Друг подобен газ — серният хексафлуорид (SF6), широко използван като изолационен газ в комутационната апаратура — се счита за най-вредния флуоросъдържащ парников газ, тъй като неговият ПГЗ е 25 200. Едно типично устройство за отопление и охлаждане, продавано на домакинствата в ЕС през 2022 г., може да съдържа флуорсъдържащи газове с ПГЗ над 700, което означава, че приблизително 0,5 kg хладилен агент, съдържащ се в устройството, има въглероден отпечатък от 0,35 тона.

2.4 Като цяло флуоросъдържащите парникови газове са отговорни за около 2,5 % от всички емисии на парникови газове в ЕС.

2.5 Озоноразрушаващите вещества нарушават озоновия слой и водят до затопляне на климата. Някои от тях бяха заменени с флуоровъглеводороди, които не допринасят за разрушаването на озоновия слой, но все пак допринасят за затоплянето на климата. ЕИСК прие съответното становище ( 6 ) относно Регламента относно веществата, които нарушават озоновия слой ( 7 )

2.6 Регламентът за флуорсъдържащите парникови газове има за цел да бъдат намалени емисиите на флуорсъдържащи парникови газове, като, наред с другото, поетапно се намали използването на флуоровъглеводороди в ЕС. Поетапно намаляване на флуоровъглеводородите се прилага в световен мащаб и съгласно Монреалския протокол. Заедно двата регламента — относно вещества, които разрушават озоновия слой, и относно флуорсъдържащите парникови газове — трябва да гарантират, че Съюзът изпълнява задълженията си съгласно Протокола.

2.7 Действащият Регламент за флуорсъдържащите парникови газове има за цел намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове в ЕС с две трети до 2030 г. в сравнение с нивата от 2014 г. В съответствие с Европейския закон за климата новото предложение ще допринесе за намаляване на емисиите с най-малко 55 % до 2030 г., превръщайки Европа в неутрална по отношение на климата до 2050 г., по-специално чрез следните политически инициативи, посочени от Комисията: — реализиране на по-амбициозни цели, — подобряване на прилагането и изпълнението, — по-всеобхватен мониторинг, — гарантиране на спазването на Монреалския протокол.

Флуорсъдържащите парникови газове в контекста на Зеления пакт

2.8 Предложението относно флуорсъдържащите парникови газове предвижда амбициозно поетапно намаляване на флуоровъглеводородите и включва редица нови забрани по отношение на предлагани на пазара продукти и оборудване. Това означава, че оборудването и продуктите с флуорсъдържащи парникови газове с висок ПГЗ постепенно ще изчезнат от пазара. Комитетът обаче счита, че е изключително важно да се насърчи преминаването директно към решения без флуорсъдържащи парникови газове, с възможно най-нисък ПГЗ, като се избягват междинни решения. Пазарите на ЕС показват, че това е осъществимо, и ЕС следва да даде личен пример.

2.9 Задължително е изискванията да бъдат повишени с оглед да се гарантира, че европейските предприятия и домакинства няма да бъдат обременени със запаси от вредно за климата оборудване за десетилетия напред. Важно е също така да се запази водещата роля на ЕС в световен мащаб по отношение на действията в областта на климата чрез приемане на екологични технологични решения от най-висок клас във всички сфери, в които се използват флуорсъдържащи парникови газове.

2.10 2 . Поетапното отпадане на флуоровъглеводородите е високоефективен от гледна точка на разходите начин да се допринесе за осъществяването на целите по отношение на климата. Според окончателния доклад за оценка от март 2022 г. ( 8 ) разходите за намаляване на емисиите […] възлизат средно на около 6 EUR на тон еквивалент на CO

2.11 Термопомпите, стайните климатици, охладителите и хладилните приложения са устройства и системи, за които съществуват алтернативи с хладилни агенти и естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. ЕИСК подкрепя налагането на забрана за хладилните агенти с флуорсъдържащи парникови газове за тези устройства, като се постави ограничение от ПГЗ 5 след 2030 г. Според Комитета секторните забрани изпращат ясно послание към пазара, лесни са за прилагане от административна гледна точка и рискът от тяхното заобикаляне е нисък. Биха могли да бъдат предвидени специални изключения, когато въз основа на разпоредбите на член 16, параграф 4 се счита, че флуоровъглеводородите са технически необходими.

2.12 За някои видове употреба на пазара вече се предлагат заместители на флуоровъглеводородите, включително пропан (ПГЗ 0,02) и амоняк (ПГЗ 0). Комитетът настоятелно призовава да се увеличат разходите за научни изследвания, за да се използват тези решения с нулев ПГЗ.

2.13 Единствената устойчива политика за ЕС би бил подходът на „екологично охлаждане“, при който се комбинират естествени хладилни агенти с изключително нисък ПГЗ (ПГЗ <5) и енергийно ефективни устройства. Всякакви видове смеси от флуорсъдържащи парникови газове, дори и такива с нисък ПГЗ, водят до затруднения при експлоатацията, по-специално за рециклирането и регенерирането, и правят поддръжката и обслужването много по-сложни. Следователно това би трябвало да се избягва.

2.14 Съществуващите системи за отопление и охлаждане трябва да бъдат обслужвани и поддържани, като се използват настоящите флуоровъглеводороди. Планът за действие по Repower EU, в който е определена целта за внедряване на 30 милиона термопомпи в Европа до 2030 г., повдигна основателни опасения сред заинтересованите лица ( 9 ) . Според представители на промишлеността предложените нови разпоредби по Регламента за флуорсъдържащите парникови газове биха могли евентуално да забавят така необходимото приемане на термопомпите в Европа.

2.15 Според Комитета една забрана на ранен етап на флуоровъглеводородите в новото оборудване с термопомпи ще гарантира, че внедряването на термопомпи не е застрашено от недостиг в доставките на флуоровъглеводороди, с които да се обслужва съществуващото оборудване. Тя ще помогне да се избегне блокирането на големи количества запаси от флуоровъглеводороди. Запасите от флуоровъглеводороди изискват мерки за тяхното управление и унищожаване; ако не бъдат отстранени по подходящ начин, течовете на флуоровъглеводороди от съоръженията в края на тяхното обслужване ще имат унищожителен ефект върху климата.

2.16 Наличните на пазара запаси от флуоровъглеводороди с висок ПГЗ са изключително опасни: хладилни агенти с висок ПГЗ биват широко използвани за поддържане на съществуващото оборудване, за да компенсират редовно непрекъснатите емисии (нивото на течовете може да достигне 15 — 20 % годишно), което може да бъде избегнато благодарение на технологичния напредък.

2.17 Поради това Комитетът настоятелно призовава амбицията на плана REPowerEU да бъде съчетана с поетапното отпадане на флуорсъдържащите парникови газове с цел да се използват хладилни агенти с възможно най-нисък ПГЗ. За да се разгледа броят на термопомпите в перспектива (30 милиона, внедрени постепенно за период от седем години), могат да се използват глобалните данни от оценката на Международната агенция по енергетика (МАЕ): през 2020 г. за отопление са били използвани почти 180 милиона термопомпи, като същевременно наличността в световен мащаб нараства с близо 10 % годишно през последните пет години. В сценария на МАЕ за нулеви нетни емисии до 2050 г. наличността от монтирани термопомпи ще достигне 600 милиона до 2030 г. Падащата се на ЕС част в този сценарий е напълно в съответствие със съотношението на домакинствата в световен мащаб.

2.18 ЕИСК счита, че опасенията от пазарни затруднения в сектора са неоснователни, тъй като предложената траектория на навлизане на термопомпите в Европа е до голяма степен в съответствие с разширяването на производствения капацитет на промишлеността, което ще се основава на хладилните агенти със свръхнисък ПГЗ (особено естествените). ЕС има ясна възможност да превърне това в пример за установяването на екологични стандарти в световен мащаб.

2.19 Предвид описаните по-горе фактори ЕИСК изказва следните препоръки с оглед укрепване на предложението за преразглеждане на Регламента за флуорсъдържащите парникови газове: — да се засили допълнително поетапното намаляване на флуоровъглеводородите, за да може то да съответства на сценария за задържане на повишаването на температурата до 1,5 oC по Парижкото споразумение, — да се забрани използването на HFC-404A (с ПГЗ от 4 728) и други флуоровъглеводороди с висок ПГЗ, — да се намалят секторните ограничения от 150 ПГЗ до възможно най-ниския ПГЗ за дадена технология, — да се насърчават схеми за стимулиране и обществени поръчки за алтернативи без флуорсъдържащи парникови газове, — да се подкрепят държавите членки в техните усилия да стимулират по-екологични решения с много нисък ПГЗ (и без флуорсъдържащи парникови газове, където това е възможно).

Опасения във връзка с околната среда

2.20 При прехода към естествени хладилни агенти с изключително нисък ПГЗ или флуоровъглеводороди с нисък ПГЗ следва да бъде избягвано преобразуването във вещества като хидрофлуороолефини поради продуктите, които те отделят при разпадане, като например вредната трифлуороцетна киселина. Трифлуороцетната киселина и другите поли- и перфлуорни алкилни вещества са наречени „завинаги химикали“, защото не могат да бъдат отстранени от околната среда ( 10 ) . Въз основа на принципа на предпазливост следва да се направи ясна връзка с предложените от Комисията мерки и нейния „план за действие за нулево замърсяване“ ( 11 )

2.21 При поетапното намаляване на флуоровъглеводородите следва да се обърне дължимото внимание на веществата, които ги заменят. ЕИСК призовава да не се толерират нови заместители на флуорсъдържащите парникови газове, които просто подменят проблема с високия ПГЗ с екологични проблеми. Комитетът призовава вместо това да се поеме отговорност за насочване на прехода към наистина благоприятни за климата и околната среда естествени алтернативи без флуорсъдържащи парникови газове. Позоваването на европейския процес REACH не е достатъчно, тъй като този процес изостава и няма да забрани навреме опасните заместители на флуорсъдържащите парникови газове.

Незаконна търговия

2.22 Незаконната търговия с флуоровъглеводороди е сериозен проблем в ЕС. Макар и да е трудно незаконната търговия с флуоровъглеводороди да се измери количествено, ясно е, че нейните обеми са значителни. Различни анализи показват, че незаконният внос възлиза на до една трета от законния пазар в ЕС ( 12 )

2.23 Въвеждането на система за квоти се очакваше да възпрепятства използването на газове с висок ПГЗ, но това не спомогна в достатъчна степен за промяна на пазара. Очевидно е, че незаконната търговия с тези газове се е увеличила, за да покрие непрекъснатото пазарно търсене. Това развитие подсилва аргумента на ЕИСК за пълна забрана на газовете с висок ПГЗ.

2.24 За съжаление, в предложението не е обърнато надлежно внимание на незаконната търговия с флуоровъглеводороди. ЕИСК призовава за прозрачност и пълна проследимост на флуоровъглеводородите по цялата верига на доставки. Предлагат се решения с маркировки на базата на QR код и Комитетът счита това за ефективен от гледна точка на разходите начин за справяне с проблема.

2.25 ЕИСК счита, че механизмите за контрол върху доставките на флуоровъглеводороди следва да бъдат допълнително подобрени и в областта на електронната търговия. Комитетът призовава или да се наложи забрана върху продажбите на флуорсъдържащи парникови газове на онлайн пазарите, или да се въведе задължително сертифициране за предприятията, които продават онлайн флуорсъдържащи парникови газове в насипно състояние-.

2.26 Следва да се запази строгият контрол върху вноса и износа на всички флуоровъглеводороди, включително на газове, използвани за цели, които са освободени от изискването за поетапно намаляване (напр. за изходни суровини, унищожаване, реекспорт или други освободени употреби). Предприятията следва да имат валидна регистрация в портала за флуорсъдържащи газове, за да не се допуска изключенията да бъдат използвани за улесняване на незаконната търговия. Комитетът предупреждава, че списъкът с изключения в член 20, параграф 4 създава „вратичка“ в системата за лицензиране, към която със сигурност ще се насочат извършващите незаконна търговия.

2.27 За да се повиши ефективността на действията на националните митнически органи, Комитетът призовава да се дадат насоки за обезвреждането на конфискуваните продукти, контейнери и оборудване, внесени незаконно в ЕС, както и за предоставяне на финансиране на държавите членки за тяхното унищожаване, ако държавите членки изберат същите да бъдат унищожени.

2.28 Борбата срещу незаконната търговия и обезвреждането на флуорсъдържащи парникови газове следва да бъде приведена в съответствие с предложенията в Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателно право ( 13 ) , която има за цел да защити по-ефективно околната среда, като задължава държавите членки да предприемат наказателноправни мерки и като насърчава трансграничното сътрудничество ( 14 )

Разпределение на квотите и ресурсите

2.29 Хиляди нови участници получиха квоти за флуоровъглеводороди за внос на пазара на ЕС. Много от тях нямат достъп до инфраструктура в ЕС, за да отговорят на изискванията на регламента за възстановяване, рециклиране и регенериране на флуоровъглеводородите, които внасят.

2.30 Въпреки че ЕИСК приветства новите условия за регистрация и получаване на разпределени квоти, според Комитета има възможност за увеличаване на таксата за разпределение, за да бъдат отразени по-добре реалните цени на въглеродните емисии.

2.31 Ясно е, че квотната такса от 3 EUR на тон еквивалент на CO 2 е твърде ниска, за да генерира адекватни приходи и да възпре използването на флуоровъглеводороди с цел по-бързо приемане на естествени хладилни агенти.

2.32 ЕИСК също така призовава да се извърши преоценка на използването на финансовите ресурси, събирани от продажбите на квоти.

2.33 Комитетът изразява своето убеждение, че тези приходи следва да бъдат предназначени за пряко използване за посочените по-долу цели: — насърчаване на научните изследвания в алтернативи с нисък ПГЗ, по-специално естествени хладилни агенти, — подпомагане на органите на държавите членки в областта на надзора на пазара, — изграждане на умения и повишаване на осведомеността, включително кампании за повишаване на осведомеността за крайните потребители, — подпомагане както на извънредното, така и на средносрочното обучение за съществуващата и бъдещата работна сила.

Обучение

2.34 От основно значение е да бъдат удовлетворени нуждите от обучение в областта на алтернативите на флуоровъглеводородите. Квалифицираните техници, както и схемите за квалификация, сертифициране и регистрация са от съществено значение за насърчаване на използването на естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. Сертифициране е необходимо не само за флуорсъдържащите газове, но и за техните алтернативи. ЕИСК призовава за задължителна компетентност по отношение на компонента за естествените хладилни агенти в програмите за сертифициране.

2.35 Обучението и сертифицирането са въпрос на субсидиарност и трябва да отговарят на съществуващите национални схеми. В предложението се предоставя една година на държавите членки, за да актуализират своите програми така, че в тях да бъдат включени алтернативите, за който срок някои участници на пазара се опасяват, че е твърде кратък. Въпреки че графикът е важен, важна е и необходимостта от ясни цели. ЕИСК препоръчва да бъдат определени задължения по националните планове с ясни КПЕ, например обучаване на 50 % монтажници до 2025 г.

Действия със световен обхват

2.36 При привеждането в съответствие с Монреалския протокол следва да се вземе предвид фактът, че изменението от Кигали ще трябва да бъде укрепено в относително близко бъдеще, за да се постигнат целите за нетни нулеви емисии в световен мащаб.

2.37 В този контекст ЕС генерира важни импулси в световен мащаб в контекста на Монреалския протокол. Предложението за новия европейски Регламент за флуорсъдържащите парникови газове се наблюдава отблизо от всички световни участници. Приемането на изменението от Кигали беше добра първа стъпка в правилната посока, но са необходими по-ранни и по-амбициозни действия за поетапно намаляване на флуоровъглеводородите. ЕС би могъл да използва по-ефективно своето въздействие в световен мащаб чрез т.нар. „ефект на Брюксел“.

2.38 Поради тази причина ЕИСК счита, че е налице непосредствена необходимост от започване на обсъждания в рамките на Монреалския протокол, за да се ускори напредъкът на действията по изменението от Кигали, като амбициозните предложения за преразглеждане на Регламента за флуорсъдържащите парникови газове на равнище ЕС зададат тон в съответствие със сценария за задържане на повишаването на температурата до 1,5 o C по Парижкото споразумение.

Прозрачност и приобщаване

2.39 Въпреки факта, че дебатите относно флуорсъдържащите парникови газове са от решаващо значение за няколко ключови вериги за създаване на стойност, обсъждането във връзка с политиката остава ограничено на експертно ниво. Следва да се положат усилия за разширяване на това обсъждане, така че то да обхване всички заинтересовани страни, с широко представителство на гражданското общество. В новия Регламент относно флуорсъдържащите парникови газове следва да се предвиди организирането на консултативен форум, който да се събира най-малко два пъти годишно и да се провежда на равнището на ЕС и във всяка държава членка.

Брюксел, 15 юни 2022 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Регламент (ЕС) № 517/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. за флуорсъдържащите парникови газове и за отмяна на Регламент (ЕО) № 842/2006 (ОВ L 150, 20.5.2014 г., стр. 195).

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN.

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN.

(4) https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf.

(5) Тук „ppt“ означава „части на трилион“. Данните са от програмата „Advanced Global Atmospheric Gases Experiment“.

(6) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно веществата, които нарушават озоновия слой, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1005/2009“ (вж. страница 50 от настоящия брой на Официален вестник).

(7) Регламент (ЕО) № 1005/2009 относно вещества, които разрушават озоновия слой (ОВ L 286, 31.10.2009 г., стp. 1).

(8) На разположение на следния адрес: https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf.

(9) https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/.

(10) Вж. https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated.

(11) COM(2021) 400 final, „Път към здравословна планета за всички План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водите и почвите“.

(12) Вж. доклада за ОВОС (2022) „Europe’s most chilling crime — the illegal trade in HFC refrigerant gases“ („Най-тежкото престъпление в Европа — незаконната търговия с флуоровъглеводородни хладилни газове“). Публикацията е достъпна на: https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/. Оценка на флуорсъдържащите газове в промишлеността, достъпна на адрес: https://stopillegalcooling.eu/wp-content/uploads/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf.

(13) https://ec.europa.eu/info/files/proposal-directive-european-parliament-and-council-protection-environment-through-criminal-law-and-replacing-directive-2008-99-ec_bg.

(14) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО (COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD) (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 143).