Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Отвъд показателите на БВП за успешно възстановяване и устойчива и издръжлива икономика на ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 152/02)

Главен докладчик. Petru Sorin DANDEA

Решение на пленарната асамблея 25.3.2021 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 23.11.2021 г. Приемане на пленарна сесия 8.12.2021 г. Пленарна сесия № 565 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 209/2/7

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК счита, че е неизбежно да се премине от икономическата система, в която растежът е основният двигател, към модел на устойчиво развитие. Предвид голямата сложност на тази трансформация и огромните предизвикателства, които тя поставя, предложенията за нови показатели, съдържащи се в настоящото становище са само пример за възможния подход към инструментите за измерване в социалната, икономическата и екологичната област.

1.2. ЕИСК предлага да се разработи набор от показатели, насочени към по-добро информиране на създателите на политики, като по този начин се популяризират политики за развитието на кръговата икономика. Например за определени дълготрайни потребителски стоки данните за съдържанието на материалите, получени от природни ресурси, когато са в корелация с данните за средната продължителност на тяхното използване и с потенциалния процент на оползотворяване на споменатите материали, могат да предоставят на създателите на политики съответната информация относно причините, поради които се решава дали да се инвестира в сектора на рециклирането.

1.3. Комитетът счита, че би било разумно да се изготви сбит набор от показатели „Отвъд БВП“, който след това да може да бъде включен в набора от показатели относно Европейския зелен пакт. Моделът за „икономика на поничката на ЕС до 2030 г.“, разработена от германския институт ZOE, би могъл да се използва за разработването на този набор от показатели, който би могъл да играе роля в процеса на европейско управление, тъй като това би помогнало да се оцени напредъкът и да се определят действията, необходими за постигане на целите на европейския семестър. Комитетът смята, че процесът на европейско управление би трябвало да възприеме нова перспектива, като се съсредоточи върху благосъстоянието на гражданите.

1.4. ЕИСК счита, че държавите членки би трябвало приоритетно да използват някои от показателите, предложени от ООН, в зависимост от националните си особености, и ги насърчава да използват предложенията, направени в докладите на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие за подобряване на измерването на благосъстоянието и просперитета.

1.5. ЕИСК споделя мнението, изразено от европейските социални партньори на срещата на високо равнище в Порто, че предложените 14 показателя са подходящи за създаване на набор от показатели, допълващи БВП, който може да се използва за разработване на политики в подкрепа на модел на устойчив растеж.

1.6. Инвестициите в сплотяването на обществото, устойчивото развитие, човешкия и социален капитал и качеството на живот ще бъдат от основно значение за създаването на възможности за съвременните предприятия чрез стимулиране на заетостта, благосъстоянието и устойчивия растеж в бъдеще. Поради това ЕИСК счита, че показателите „отвъд БВП“ би трябвало да се превърнат в инструменти, които ще дадат възможност не само за наблюдение и измерване на развитието на политиките, но и за предоставяне на информация за тяхното разработване, подобряване на комуникацията и насърчаване на определянето на цели.

1.7. Неотдавна Европейската комисия представи съобщение ( 1 ) , имащо за цел да насочи финансирането към устойчиви дейности. ЕИСК подкрепя тази инициатива на Комисията и счита, че е необходимо да се разработи набор от показатели, които ще дадат възможност, от една страна, за наблюдение на процеса на „екологизиране“ на финансирането и, от друга, за посочване на степента на екологизиране на икономическите сектори. Тези показатели ще предоставят на създателите на политики по-добра ориентация при планирането на публични стимули за устойчивите дейности. Те могат също така да бъдат важен инструмент за мониторинг за правителствата на държавите членки. Такъв мониторинг е необходим, тъй като се налага да се контролира скоростта, с която насочваме инвестициите към устойчивите сектори. Ако инвестираме твърде бавно, рискуваме да изчерпим наличните ресурси, преди да се появят алтернативи. Подобна ситуация би довела до експлозия на цените с драматични последици за икономическата система. Обратния случай — ако инвестираме твърде бързо, рискуваме да лишим много сектори от инвестиции и, по този начин, да забавим икономическата дейност, която генерира необходимите ресурси за инвестиране.

1.8. В областта на борбата с изменението на климата ЕИСК счита също така, че е необходимо да се преразгледат съществуващите показатели, за да се даде възможност за по-добро наблюдение на постигнатия напредък. Някои от тях не отразяват напълно отрицателното въздействие на определени икономически дейности върху околната среда. Също така би било добре други да бъдат адаптирани, за да отразяват по-добре целите на Европейския съюз.

1.9. Цифровизацията и екологизирането на икономическата система изискват да се пристъпи към значително преустройство на различните сектори. За да се направят тези промени при възможно най-ниски социални разходи, е необходимо да се въведат политики за защита на труда, за да се гарантира, в средносрочен и дългосрочен план, справедливо разпределение на необходимата работа сред работещото население. Освен това, както предлагат европейските социални партньори, ЕИСК счита, че е необходимо да се разработи набор от показатели за колективното договаряне, което защитава работниците като цяло, но също така може да гарантира и насърчава, в програмите за професионално обучение, мерки от абсолютна необходимост за гарантиране на тяхната мобилност, а това е нужно в контекста на предизвикателствата, породени от трансформацията на икономиката. По подобен начин справедливо разпределение на наличната работа в цялата икономиката може да се постигне чрез използването на интелигентни програми за организация на работното време, които могат да бъдат договорени от социалните партньори.

1.10. Значителна трансформация на икономическата система ще бъде осъществима само с подкрепата на цялото общество. ЕИСК счита, че е необходимо да се извършат нови проучвания, от типа на Евробарометър, за да може да се наблюдава възприятието на обществото на промяната на икономическия модел.

1.11. Държавите членки и Европейската комисия също би трябвало да подкрепят разработването на инициативи за по-добро измерване на благосъстоянието и анализ на въздействието на икономическите дейности върху околната среда, като тези, изготвени от германския изследователски институт ZOE, който разработи системата от показатели, известна като „икономика на поничката“.

2. Въведение

2.1. Брутният вътрешен продукт (БВП) остава основният макроикономически показател, използван в световен мащаб за количествено определяне на икономическата дейност. Въпреки това, според широко разпространено мнение, той не успява да отрази нито действителното равнище на благосъстояние и развитие на дадено общество, нито отрицателните последици, които някои икономически дейности оказват върху околната среда.

2.2. По този начин, въпреки че създателите на концепцията за БВП бяха наясно с нейните ограничения, дебатите относно „Отвъд БВП“ станаха все по-важни през 90-те години на миналия век. Предвид това стана необходимо да бъдат създадени подходящи показатели, които да са в състояние да отговорят на глобалните предизвикателства на 21-ви век като изменението на климата, бедността, изчерпването на ресурсите, здравето и качеството на живот. Важна стъпка за изготвянето на показатели, които са най-подходящи за измерване на този напредък и които могат най-добре да бъдат интегрирани в процеса на вземане на решения и възприети чрез обществен дебат, беше конференция на високо равнище на тема „Отвъд БВП“ ( 2 ) през 2007 г., организирана от Европейската комисия, Европейския парламент, Римския клуб, ОИСР и Световния фонд за дивата природа WWF. След това в своя окончателен доклад Комисията за измерване на икономическите резултати и социалния напредък ( 3 ) , председателствана от Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen и Jean-Paul Fitoussi, изтъкна допълнителни ограничения на БВП (съмнения относно начина на измерване на производителността и факта, че човешкият капитал не се взема под внимание).

2.3. През последните години за създателите на европейските политики се появиха множество нови приоритети, като например цифровата и екологичната трансформация и все по-силен акцент беше поставен върху социалните съображения в широк кръг области на политиката. Освен това, въпреки че пандемията от COVID-19 несъмнено ще окаже дълбоко и отрицателно въздействие върху европейската икономика, важно е да не се забравя, че не са изчезнали и други предизвикателства, като например изменението на климата, увеличаващите се неравенства и слабия растеж на производителността. Инвестициите в сплотяването на обществото, устойчивото развитие, човешкия и социален капитал и качеството на живот ще бъдат от основно значение за създаването на възможности за съвременните предприятия чрез стимулиране на заетостта, благосъстоянието и устойчивия растеж в бъдеще. Поради това показателите „отвъд БВП“ би трябвало да се превърнат в инструменти, които ще дадат възможност не само за наблюдение и измерване на развитието на политиките, но и за предоставяне на информация за тяхното разработване, подобряване на комуникацията и насърчаване на определянето на цели.

2.4. Чрез настоящото становище по собствена инициатива ЕИСК възнамерява да даде ценен принос за определянето на показателите за благосъстояние и развитие, които би трябвало да се разгледат в допълнение към класическите икономически показатели. В становището също така се изтъкват неудовлетворените потребности от данни и се очертават начини за по-добро интегриране на тези показатели в процеса на създаване на политики на европейско и национално равнище, за да се даде възможност на ЕС да излезе по-силен от настоящата криза и освен това да бъде в състояние да посреща бъдещи сътресения с по-добра степен на устойчивост.

2.5. Със сигурност никога досега необходимостта от разработване на показатели за изготвянето и прилагането на политики, насочени към развитието на устойчив модел на глобална икономика, която да е в състояние да гарантира благосъстоянието на всички хора на планетата, не е била почувствана по-остро, а настоящият икономически модел, основан на непрекъснат растеж, считан за основен двигател на стабилността на системата, вече не може да бъде подкрепян от планета с ограничени ресурси.

2.6. През юни Европейската комисия публикува документ за размисъл ( 4 ) , в който отново се подчертава необходимостта от разработване на показатели, допълващи БВП, за да се наблюдава по-добре трансформацията в обществото и икономиката благодарение на прилагането на политики, целящи насърчаване на Европейския зелен пакт. В настоящия документ са представени и усилията, положени през последните години от някои държави членки за разработване на допълнителни инструменти за наблюдение на благосъстоянието и въздействието на икономическите дейности върху околната среда.

2.7. На световно равнище съществуват редица инициативи, насочени към разработването на показатели, които, от една страна, дават възможност на създателите на политики да разработват и прилагат политики за насърчаване на устойчивостта, а от друга страна, предоставят по-добра информация за процеса на трансформиране на икономическия модел. Една от тези инициативи, която заслужава внимание, е моделът „икономика на поничката на ЕС до 2030 г.“ ( 5 ) , нова концепция, представяща политическо обобщение на съществуващите набори от показатели и 30 подбрани показателя, с цел насърчаване на по-голяма ефективност при разработването на политиките, но също и по-добро разбиране сред широката общественост на императивите, свързани с преобразуването на икономическата система.

3. Общи и конкретни бележки

3.1. Дебатът на тема „Отвъд БВП“ генерира важни ответни действия от институциите, изследователите и политическите отговорни лица. Така на равнището на ОИСР, ООН, Европейската комисия или Евростат бяха представени предложения за показатели за по-добро измерване на благосъстоянието и просперитета на индивидуално, колективно или национално равнище. През 2015 г. ООН прие целите за устойчиво развитие, за които определи 169 цели и 200 показателя. През 2018 г. експертната група на високо равнище на ОИСР публикува два доклада ( 6 ) , в които се препоръчва по-ефективно да се измерва благосъстоянието, чрез подобряване на съществуващите показатели или въвеждане на нови. ЕИСК счита, че държавите членки би трябвало приоритетно да използват някои от показателите, предложени от ООН, в зависимост от националните си особености, и ги насърчава да използват предложенията, направени в докладите на ОИСР за подобряване на измерването на благосъстоянието и просперитета.

3.2. Неотдавна европейските социални партньори, по-специално BussinessEurope, Европейската конфедерация на профсъюзите (CES), Европейският център на работодателите и предприятията, предоставящи обществени услуги и услуги от общ интерес (SIG Europe), и Европейският съюз на занаятите и малките и средните предприятия (UEAPME) подписаха съвместен документ ( 7 ) , в който се препоръчва използването на набор от показатели, допълващи БВП в социалната, икономическата и екологичната област. ЕИСК споделя мнението на европейските социални партньори, че предложените 14 показателя са подходящи за създаване на набор от показатели, допълващи БВП, който може да се използва за разработване на политики в подкрепа на модел на устойчив растеж.

3.3. Още през 2011 г. ЕИСК започна участието си в дебата на тема „Отвъд БВП“, който се провежда на европейско равнище. Комитетът изготви редица становища ( 8 ) , в които предложи нови показатели за измерване на благосъстоянието и просперитета, и проведе проучвания за по-добро определяне на факторите, които дават на европейските граждани чувство за качествен и смислен живот. ЕИСК счита, че е необходимо да се разработят нови показатели, които да измерват не само икономическата устойчивост по отношение на адаптивността и преобразуването, но и да отчитат принципа „никой да не бъде изоставен“.

3.4. За да бъдем сигурни, че ще оставим на бъдещите поколения планета, която е поне не в по-лошо състояние от днешното, трябва да преосмислим икономическия модел, който се основава на неконтролираната експлоатация на природните ресурси. Сигурен факт е, че кръговата икономика, която предизвиква нарастващ интерес, гарантира по-ефективно използване на природните ресурси. Освен това ЕИСК предлага да се разработи набор от показатели, насочени към по-добро информиране на създателите на политики, като по този начин се популяризират политики за развитието на този сектор. Например, щом за определени дълготрайни потребителски стоки е посочено съдържанието на материалите, получени от природни ресурси, заедно със средната продължителност на тяхното използване и потенциалният процент на оползотворяване на споменатите материали, то ще бъде възможно на създателите на политики да се предоставя съответната информация относно причините, поради които решават дали да инвестират в сектора на рециклирането.

3.5. Комитетът счита, че би било разумно да се изготви сбит набор от показатели „Отвъд БВП“, който след това да може да бъде включен в набора от показатели относно Европейския зелен пакт. Моделът за „икономика на поничката на ЕС до 2030 г.“, разработен от германския институт ZOE, би могъл да се използва за разработването на този набор от показатели, който би могъл да играе роля в процеса на европейско управление, тъй като това би помогнало да се оцени напредъкът и да се определят действията, необходими за постигане на целите на европейския семестър. Комитетът смята, че европейският процес на управление би трябвало да възприеме нова перспектива, като се съсредоточи върху благосъстоянието на гражданите.

3.6. ЕИСК препоръчва Комисията и държавите членки да определят цели за всеки един от показателите. Това би позволило да се използва понятието „разстоянието до целта“ за по-добро проследяване и разбиране на постигнатия напредък.

3.7. Европейският съюз си е поставил амбициозна цел в сферата на изменението на климата, която се изразява в постигане на неутралност по отношение на въглеродните емисии в атмосферата до 2050 г. По-специално, това означава, че инвестициите трябва да бъдат пренасочени към икономически дейности без въздействие върху околната среда. Неотдавна Европейската комисия представи съобщение ( 9 ) , имащо за цел да насочи финансирането към устойчиви дейности. ЕИСК подкрепя тази инициатива на Комисията и счита, че е необходимо да се разработи набор от показатели, които ще дадат възможност, от една страна, за наблюдение на процеса на „екологизиране“ на финансирането и, от друга, за посочване на степента на екологизиране на икономическите сектори. Тези показатели ще предоставят на създателите на политики по-добра ориентация при планирането на публични стимули за устойчивите дейности. Те могат също така да бъдат важен инструмент за мониторинг за правителствата на държавите членки. Такъв мониторинг е необходим, тъй като се налага да се контролира скоростта, с която насочваме инвестициите към устойчивите сектори. Действително, ако инвестираме твърде бавно, рискуваме да изчерпим наличните ресурси, преди да се появят алтернативи, и това би довело до експлозия на цените с драматични последици за икономическата система. От друга страна, ако го правим твърде бързо, рискуваме да лишим много сектори от инвестиции и, по този начин, да забавим икономическата дейност, която генерира необходимите ресурси за инвестиране.

3.8. В областта на борбата с изменението на климата ЕИСК счита също така, че е необходимо да се преразгледат съществуващите показатели, за да се даде възможност за по-добро наблюдение на постигнатия напредък. Пример за това е показателят за емисиите на парникови газове. Емисиите от някои сектори, като например авиацията, не са включени в показателя, изготвен от Евростат. Също така би било добре да се адаптират много от показателите, за да отразяват по-добре целите на Европейския съюз.

3.9. Цифровизацията и екологизирането на икономическата система предполагат значителни промени в различните сектори както по отношение на приноса им за БВП, така и по отношение на заетостта. За да се направят тези промени при възможно най-ниски социални разходи, е необходимо да се въведат политики за защита на труда, за да се гарантира, в средносрочен и дългосрочен план, справедливо разпределение на необходимата работа сред работещото население. Освен това, както предлагат европейските социални партньори, ЕИСК счита, че е необходимо да се разработи набор от показатели за колективното договаряне, което защитава работниците като цяло, но също така може да гарантира и насърчава, в програмите за професионално обучение, мерки от абсолютна необходимост за гарантиране на тяхната мобилност, а това е нужно в контекста на предизвикателствата, породени от трансформацията на икономиката. По подобен начин справедливо разпределение на наличната работа в цялата икономиката може да се постигне чрез използването на интелигентни програми за организация на работното време, които могат да бъдат договорени от социалните партньори.

3.10. Значителна трансформация на икономическата система ще бъде осъществима само с подкрепата на цялото общество. Ето защо е от съществено значение в хода на този труден процес в допълнение към статистическите показатели политиците да разполагат с проучвания и статистически изследвания, които предоставят възможност за наблюдение на степента на разбиране и приемане на промените от страна на обществото. ЕИСК счита, че е необходимо да се извършат нови проучвания, от типа на Евробарометър, за да може да се наблюдава възприятието на обществото на промяната на икономическия модел. Държавите членки и Европейската комисия също би трябвало да подкрепят разработването на инициативи за по-добро измерване на благосъстоянието и анализ на въздействието на икономическите дейности върху околната среда, като тези, изготвени от германския изследователски институт ZOE, който разработи системата от показатели, позната под името „икономика на поничката на ЕС до 2030 г.“ ( 10 )

3.11. ЕИСК счита, че е неизбежно да се премине от икономическата система, в която растежът е основният двигател, към модел на устойчиво развитие. Предвид голямата сложност на тази трансформация и огромните предизвикателства, които тя поставя, предложенията за нови показатели, съдържащи се в настоящото становище, които, разбира се, са само пример за възможния подход към инструментите за измерване в социалната, икономическата и екологичната област.

Брюксел, 8 декември 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) COM (2021) 188 final, „Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт“ (ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 72).

(2) Информационни бележки от конференцията „Отвъд БВП“ — https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf (на английски език).

(3) Доклад на Комисията относно измерването на икономическите резултати и социалния напредък — https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf.

(4) https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_bg.

(5) https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030.

(6) ОИСР (2018 г.), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance („Отвъд БВП: Измерване на това, което е важно за икономическите и социалните резултати“), Издателство OECD, Paris — https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.

ОИСР (2018 г.), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP, Издателство OECD, Paris — https://www.oecd-ilibrary.org/fr/economics/for-good-measure_9789264307278-en.

(7) https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf.

(8) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Отвъд БВП — включване на гражданското общество в процеса на избор на допълнителни показатели“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 14).

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Засилване на координацията на икономическата политика за стабилност, растеж и работни места — инструменти за по-силно икономическо управление на ЕС“, COM(2010) 367 final (OВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 7).

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Отвъд БВП — показатели за устойчиво развитие“ (ОВ C 100, 30.4.2009 г., стp. 53).

(9) COM (2021) 188 final, „Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт“ (ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 72).

(10) Доклад на института ZOE: A Compass towards 2030 (Компас по пътя към 2030 г.) (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030/)