СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

относно изпълнението на програмата ENERGY STAR в Европейския съюз през периода 2006—2010 година

1. Въведение

Информационните и комуникационните технологии (ИКТ) заедно с офис оборудването (т.е. компютри, дисплеи, друго оборудване за изображения, сървъри и т.н.) спадат към областите с най-бързо растящо крайно потребление на електроенергия в Европейския съюз (ЕС) и в световен мащаб. Офис оборудването консумира 17 %[1] от електроенергията, използвана в сектора на услугите, докато на оборудването и услугите въз основа на ИКТ се падат около 8 % от общата консумация на електроенергия в ЕС. Тъй като все повече потребители притежават такова оборудване и на пазара се появяват устройства с нови приложения и функции, очаква се консумацията на енергия от тях да нарасне трикратно до 2030 година[2]. Съществуващите технологии, позволяващи значително снижаване на консумацията на енергия, не се прилагат в пълен размер поради продължаващата неефективност на пазара вследствие например на липса на информация или разделение на стимулите. Предоставянето на потребителите на точна, сравнима и ясна информация относно енергийната ефективност на офис оборудването спомага да се премахне зависимостта на растежа на функционалните възможности и използването на ИКТ от консумацията на енергия от тях.

С офис оборудване се търгува в световен мащаб. Макар производствената база в нарастваща степен да се премества в Азия, голяма част от научноизследователската и развойна дейност (НИРД), маркетинга и дори от производството се осъществява в ЕС и в САЩ. В този сектор на пазара обемът на търговията между ЕС и САЩ намалява, но остава значителен. САЩ са най-големият експортен пазар за наше офис оборудване, като годишният обем на търговията между ЕС и САЩ в този пазарен сектор надвишава 10 млрд. EUR (от които около 4 млрд. EUR износ в САЩ и 6 млрд. EUR внос в ЕС)[3].

Растящата консумация на енергия от офис оборудването и глобалният характер на пазара на ИКТ представляват сериозно основание за международно сътрудничество относно нормативната уредба в тази област. На този фон ЕС и САЩ подписаха през декември 2000 г. Споразумение относно координирането на програми за етикетиране на енергийната ефективност на офис оборудване[4] (наричано по-долу „споразумението“). Споразумението, което беше подновено през 2006 г. за втори 5-годишен период, предоставя основанието за осъществяването на програмата ENERGY STAR в ЕС (наричана по-долу „програмата“). ENERGY STAR представлява доброволна програма за етикетиране на енергийната ефективност, ръководена от Агенцията за защита на околната среда на САЩ (наричана по-долу „USEPA“). Чрез споразумения, подобни на това с ЕС, тя се осъществява и в няколко други държави, включително Япония, Канада и Австралия.

Въз основа на споразумението, USEPA и Европейската комисия съвместно администрират програмата ENERGY STAR за офис оборудване. Това включва сътрудничество по разработването на продуктови спецификации и взаимно признаване на продукти, регистрирани в ЕС и САЩ.

ENERGY STAR представлява неразделна част от политиката на ЕС за енергийна ефективност, както се изтъква в Плана за действие относно енергийната ефективност[5]. С нея се цели да се „дърпа нагоре“ енергийната ефективност на предлаганото на пазара офис оборудване и по този начин се допълва Директива 2009/125/ЕО[6] за екопроектирането, действаща за „тласкане“ на пазара чрез задължителни или доброволни минимални изисквания за енергийна ефективност.

Тъй като срокът на действие на споразумението ще изтече през декември 2011 г., в настоящото съобщение се прави оценка на ползите от неговото евентуално подновяване (раздел 5) въз основа на:

- опита по изпълнението на програмата в ЕС (раздел 2),

- оценка на резултатността на програмата за повишаване на енергийната ефективност на офис оборудването (раздел 3),

- планираните изменения в програмата ENERGY STAR на САЩ (раздел 4).

2. Изпълнение нa програмата Energy Star в ЕС

Програмата беше въведена в ЕС с Решение 2006/1005/ЕО[7] на Съвета и с Регламент (ЕО) № 106/2008 относно програма на Общността за етикетиране на енергийната ефективност на офис оборудване[8].

2.1. Основни елементи

Могат да бъдат изтъкнати следните ключови аспекти за осъществяването на програмата.

- Съгласуваност: продуктовите спецификации се разработват съвместно от USEPA и Европейската комисия, подпомагани от държавите-членки (Съвет на ЕС за Energy Star — EUESB). Така спецификациите са еднакво строги за САЩ и ЕС и по принцип влизат в сила едновременно в тях. Освен това продуктите, регистрирани от един „управленски орган“ (USEPA или Европейската комисия), се признават за отговарящи на спецификациите ENERGY STAR на територията на другата страна по споразумението.

- Динамика: продуктовите спецификации се преработват редовно с цел задаване на политическа рамка, която постоянно да води офис оборудването към по-висока ефективност. От 2000 г. насам спецификациите бяха преработени 3 пъти с все по-строги изисквания за нивата на енергийна ефективност. Съгласно действащото споразумение продуктовите спецификации са насочени да представляват не повече от 25 % от моделите, за които са налични данни към момента на задаване на спецификациите.

- Стимули: през 2008 г. действието на програмата беше значително усилено с включването на задължение за централните правителствени органи на държавите-членки и за европейските институции да задават за обществените поръчки изисквания за енергийна ефективност, които да са „не по-малко строги“ от критериите по ENERGY STAR[9]. Обществените поръчки са основната движеща сила за продуктова регистрация в ЕС.

2.2 Обхват

От самото начало на действие на споразумението, ENERGY STAR включва спецификации за компютри, монитори/дисплеи и друго оборудване за изображения (копирни машини, печатащи устройства, скенери и др.). Спецификациите вече бяха преработени 3 пъти с оглед на технологичния напредък и за повишаване на ефективността. Първите спецификации за сървъри се очаква да влязат в сила през първото тримесечие на 2011 г. Освен това USEPA и Комисията понастоящем съвместно разработват критерии за още три продуктови групи (запаметяващи устройства за центрове за данни, източници на непрекъсваемо захранване и оборудване за малки мрежи). Преценява се, че практически цялата консумация на енергия от офис оборудване се дължи на горепосочените 7 продуктови групи, взети заедно. Диаграмата по-долу (която обхваща битовата електроника, както и офис оборудването) сочи, че обхванатите от споразумението продукти са, заедно с телевизорите, с най-голям дял в крайното потребление на електроенергия в комбинирания сектор ИКТ и битова електроника. Тя показва също така, че докато консумацията на енергия във връзка с използването на някои продукти, като например компютри, ще се стабилизира, за друго оборудване като запаметяващи устройства за центрове за данни тази консумация ще нарасне значително. Следователно в бъдеще вниманието следва да се съсредоточи върху това оборудване.

[pic]

Диаграма 1. Обща консумация на електроенергия от използването на ИКТ в ЕС до 2020 г. при продължаване на обичайната практика (включително въздействието на политически мерки в действие, в това число ENERGY STAR) [10]

Сегашните спецификации за компютри са в сила от юли 2009 г. и бяха преработени два пъти от 2006 г. насам. Те обхващат широка гама от продукти (настолни компютри, преносими компютри, работни станции, т.нар. „тънки клиенти“ и малки сървъри). С последните спецификации се задават изисквания, които са с около 40 % по-строги отколкото при предходните. Новите критерии за оборудване за изображения също влязоха в сила през юли 2009 г. Освен изисквания, които са пряко свързани с енергийната ефективност, тези критерии включват и изисквания за двустранен печат, което е важно поради значителното екологично въздействие на използването на хартия. Влезлите в сила от октомври 2009 г. нови критерии за дисплеи ще ускорят прехода към нови технологии с повишена енергийна ефективност — например светодиодна подсветка.

При сървърите и запаметяващите устройства за центрове за данни ударението в работата се поставя върху събирането на данни с цел да се разбере връзката между хардуерната/софтуерната конфигурация и енергийната ефективност както в активно, така и в пасивно състояние. Разработването на спецификации за източници на непрекъсваемо захранване (UPS) се благоприятства от опита на ЕС в тази продуктова група, придобит благодарение на създаването от Съвместния изследователски център (JRC) на кодекс за поведение относно UPS. Последната продуктова група — оборудване за малки мрежи , включва продукти като модеми и маршрутизатори. И тук ще се полагат усилия за синергия с поддържания от JRC кодекс на ЕС за поведение относно широколентово оборудване.

2.3 Популяризиране и регистрация на продукти и партньори по ENERGY STAR

Специализираният интернет портал www.eu-energystar.org предоставя информация за съответните участници, включително например насоки за участие на производители в програмата, интерфейс за търсене в базата от данни за регистрирани по ENERGY STAR продукти на пазара в ЕС, съвети за правилното конфигуриране и използване на функцията за управление на консумацията на енергия и др. Между 2006 и 2010 г. средният дневен брой на посещенията на портала нарасна с около 25 %.

Броят на участващите в програмата производители се увеличи значително — от 16 дружества през 2006 г. на 74 през 2010 г. Това силно нарастване може да се обясни с въведените през 2008 г. разпоредби относно обществените поръчки. Действително, 60 % от участниците в програмата са посочили обществените поръчки като основен фактор за своето участие. Предоставянето на общи спецификации за обществени поръчки в целия ЕС изглежда от важно значение, тъй като 65 % от респондентите в анкета сред участниците в програмата[11] са съобщили, че участват в публични търгове в държави-членки, различни от тази, в която са установени.

Липсват данни какъв е процентният дял на потребителите, познаващи логото на ENERGY STAR. Може да се предположи обаче, че той е относително нисък, тъй като само 27 % от участващите производители посочват информацията за потребителите като основен фактор за своето участие. Това не е изненадващо, тъй като програмата е насочена към офис оборудване, т.е. не към частни потребители, а към сектора на услугите. Следователно обществените поръчки остават най-важния фактор за участие в програмата.

3. Въздействие

В тези раздел се цели количествено да се определи въздействието на програмата ENERGY STAR в ЕС чрез: а) оценка за темпа на напредък на пазара към по-висока енергийна ефективност; б) оценка за точността на данните, съобщавани от производителите; в) оценка на въздействието на програмата за икономии на енергия. Настоящият анализ се основава главно на текущо наблюдение на пазара, осъществявано в периода 2008—2010 година[12].

3.1 Навлизане на продукти ENERGY STAR на пазара

Редовно беше провеждан анализ на пазара, за да се оцени темпът на неговия напредък към по-високите нива на енергийна ефективност, зададени в ENERGY STAR. В диаграма 2 по-долу се показва процентният дял на моделите, отговарящи на спецификациите ENERGY STAR, в общия брой модели на пазара.

[pic]

Диаграма 2. Процентен дял на моделите, отговарящи на спецификациите ENERGY STAR, в общия брой модели на пазара през периода 2008—2010 г.

Диаграмата показва, че ENERGY STAR действително спомага за напредъка на пазара към по-висока енергийна ефективност — процентният дял на продуктите, отговарящи на спецификациите, се увеличава всяка година с 20 процентни пункта и повече. Между първата половина на 2008 г. и първата половина на 2009 г. общо за всички продукти (т.е. компютри, дисплеи и друго оборудване за изображения) процентният дял на моделите, отговарящи на спецификациите, се увеличава от 45 % на 66 %. След това, през втората половина на 2009 г., този дял значително намалява на 30 % поради въвеждането на нови, по-строги спецификации, но впоследствие започва отново бързо да нараства.

За някои видове продукти навлизането на модели ENERGY STAR се осъществява с по-бърз темп отколкото за други. Той обикновено е висок за пазара на монитори и друго оборудване за изображения, на който общата степен на навлизане на модели ENERGY STAR е значителна. След като степента на навлизане на пазара на модели ENERGY STAR достигне между 60 и 80 %, се наблюдава застой, което показва, че някои сектори от пазара не са обхванати от програмата.

3.2 Съответствие с изискванията и точност на съобщаваните данни

Съгласно споразумението всеки управленски орган (т.е. Комисията и USEPA) е отговорен за прилагането на разпоредбите на ENERGY STAR на своята територия, като това включва и следене за несъответствие. Съгласно член 12 от Регламент (ЕО) № 106/2008 Комисията и държавите-членки носят съвместна отговорност за прилагането на програмата в ЕС. Докато държавите-членки носят отговорност като гаранти за спазването на горепосочения регламент на своята собствена територия, Комисията изпълнява координираща роля и трябва да предприеме корективни действия в случаи на злоупотреба.

Като част от своите задачи Комисията извърши проучване за проверка на точността на данните, съобщавани от производителите. Проучването не се основаваше на изпитване или замерване на продукти, а по-скоро на сравняване на съобщените стойности със стойностите, оповестени за същите модели другаде. Макар анализът да разкри видимо подобрение на качеството по различните критерии за стойностите, записани през последните три години в базата от данни по ENERGY STAR, за относително голям брой продукти/критерии съществува несъответствие между стойностите, съобщени по ENERGY STAR, и тези, посочени другаде.

Резултатите от това проучване не могат да послужат обаче като основа за оценка на степента на несъответствие с ENERGY STAR: такава оценка може да се направи само чрез действително изпитване на продуктите. Подобно изпитване, извършено от USEPA през 2009 г.[13] за извадка от 120 продукта, разкри следното:

- от регистрираните по ENERGY STAR компютърни монитори и печатащи устройства съответно 100 % и 95 % отговарят на критериите на ENERGY STAR;

- от нерегистрираните по ENERGY STAR компютърни монитори и печатащи устройства съответно 80 % и 40 % също отговарят на критериите на ENERGY STAR.

Тези резултати показват, че степента на съответствие е висока в рамките на програмата ENERGY STAR. Същевременно, големият процентен дял на нерегистрираните по ENERGY STAR продукти, които отговарят на критериите на програмата, навежда на мисълта, че въпросните критерии трябва да бъдат преработвани по-често, за да се гарантира разграничаването чрез програмата на продуктите с висока енергийна ефективност от тези с ниска. В зависимост от продуктовата група съответствието с новите спецификации става нещо обичайно за значителна част от пазара 2 до 4 години след тяхното въвеждане (този период е по-дълг за мониторите и по-кратък най-вече за компютрите, но и за другото оборудване за изображения). След изтичането на този период спецификациите не отразяват повече съвременното техническо равнище по отношение на енергийната ефективност. Както показва диаграмата по-долу, енергийната ефективност на значителна част както от регистрираните, така и от нерегистрираните по ENERGY STAR продукти може чувствително да превишава изискванията на програмата.

[pic]

Диаграма 3. Резултати от изпитването на 40 модела компютърни монитори по критерии на ENERGY STAR[14]

Това води до следните заключения.

- Съгласно наличните резултати от изпитвания степента на съответствие е достатъчно висока, за да се запази правилното функциониране на програмата. Извадката от продукти, подложени на изпитване, обаче е относително малка, така че подобни изпитвания следва да се извършват по-редовно и от двата управленски органа, за да се гарантира откриването на евентуална тенденция към намаляване на съответствието.

- След известно време ENERGY STAR престава да разграничава предлаганите на пазара продукти с най-висока енергийна ефективност от останалите поради повишаването като цяло на тази ефективност, така че критериите трябва редовно да бъдат преработвани.

3.3 Икономии на енергия

Оценката за свързаните с ENERGY STAR икономии на енергия се основава на данни за продажби от Евростат (Prodcom), продавачи и други източници, както и на базата от данни на ENERGY STAR за консумацията на енергия от продуктите, предварителни проучвания за екопроектиране, програмата за преобразуване на пазара (Market Transformation Programme) в Обединеното кралство и др. Изчисленията[15], направени въз основа на данни за продажби, са приблизителни, тъй като те зависят от предположения относно вероятната структура на пазара без ENERGY STAR. С тази уговорка, изчисленията сочат, че ENERGY STAR оказва относително голямо въздействие. Според изчисленията консумацията на електроенергия от ново офис оборудване, продадено в ЕС през последните три години, би възлязла на приблизително 67 TWh при отсъствието на ENERGY STAR. Благодарение на ENERGY STAR тя е намалена с около 11 TWh, т.е. с приблизително 16 %. Това означава спестяването на повече от 1,8 млрд. EUR по сметките за консумация на електроенергия и избягването на емисии на парникови газове в обем 3,7 Mt CO2 еквивалент. Трябва да се отбележи, че тези числа представляват „моментна снимка“, т.е. те не отразяват въздействието понастоящем на предишни спецификации (от преди 2008 г.) или бъдещото въздействие на сега действащите спецификации. Ако тези два елемента бъдат взети предвид, изчисленията показват, че благодарение на ENERGY STAR до 2020 г. ще се постигне намаляване на консумацията на енергия от инсталираните в ЕС компютри, дисплеи и други устройства за изображения с повече от 30 %. На диаграмата по-долу е показана тази тенденция за компютрите и дисплеите.

[pic]

Диаграма 4. Очаквано въздействие на ENERGY STAR върху консумацията на енергия от компютри и дисплеи до 2020 г.[16]

Все още липсва точна оценка на допълнителния потенциал за икономии във връзка с преработването на сега действащите спецификации, тъй като този процес започна едва напоследък, но може да се приеме, че той остава значителен. Всъщност базата от данни по ENERGY STAR включва и продукти, които консумират по-малко от една четвърт от сегашната прагова стойност по програмата. Освен това, както е показано на диаграма 1, консумацията на енергия от продукти, които все още не попадат в обхвата на споразумението, рязко ще нарасне през следващите години и следователно също трябва да бъде взета предвид.

4. Планирани изменения в програмата ENERGY STAR на САЩ и очаквано въздействие от тях върху споразумението

От февруари 2011 г. USEPA изисква всички продукти, за които е подадено заявление за сертифициране по програмата в САЩ, да бъдат изпитвани в сертифицирана лаборатория на трета страна и систематично да бъдат проверявани след сертифицирането им. Този щателен контрол е резултат от разследване на федералния одитен орган (General Accounting Office), което показва, че съществуват възможности за измама поради недостатъчен надзор (макар че не са открити измами).

Комисията цели да се гарантира, че тези промени не нарушават споразумението и не оказват отрицателно въздействие върху производителите от ЕС, участващи в програмата. Проблемът беше обсъден обстойно в рамките на Енергийния съвет ЕС—САЩ и на Форума на високо равнище за регулаторно сътрудничество ЕС—САЩ. В резултат USEPA потвърди, че регистрирани в ЕС продукти по сегашното споразумение ще бъдат признавани в САЩ както преди, така че не ще се налага тяхното сертифициране от трета страна[17]. След изтичане на срока на действие на сегашното споразумение това решение не би било приемливо за САЩ, тъй като USEPA счита, че то би довело до постоянно „изтичане“ от нейната система за регистриране на продукти (производителите биха се регистрирали в ЕС, за да избегнат разходите и времето, необходими за сертифициране от трета страна). Поради това в настоящата глава се разглеждат възможни варианти за бъдещето на ENERGY STAR в ЕС, като се отчита очакваното им въздействие върху производителите, способността им да преобразуват пазара в посока на по-висока енергийна ефективност и уязвимостта им за измами.

4.1. Вариант 1: въвеждане в ЕС на сертифициране от трета страна

При този вариант срокът на действие на споразумението за ENERGY STAR се удължава с още 5 години и ЕС въвежда сертифициране от трета страна. Очаква се този подход да има следните последици.

- Ще се повиши степента на съответствие. Очаква се обаче минимална допълнителна полза от това, тъй като най-новите изпитания на офис оборудване показаха 95 % степен на съответствие при самосертифициране, т.е. когато съответствието е декларирано от самия производител.

- Разходите за регистриране на продукти ще нараснат и то в нееднаква степен за различните оператори на пазара. Вътрешните лаборатории на големите производители вече са сертифицирани по международните стандарти, които са в основата на новите изисквания в САЩ. Освен това тези дружества поради мащаба на своите операции относително лесно могат да поемат разходите за външно сертифициране. За този сектор на пазара обратната информация, получена от двама големи производители, сочи увеличение с 30 % на разходите за регистриране на продукти. Но за малките и средните предприятия (МСП) допълнителната тежест от новите изисквания ще бъде пропорционално по-голяма. Като се има предвид, че ENERGY STAR е в основата на възлагането на обществени поръчки, новите изисквания ще доведат до неравенство в условията за достъп до публични търгове.

- Ще намалее броят на участниците в програмата. 60 % от дружествата, участващи в ENERGY STAR в ЕС и изпратили отговор на въпросника по тези въпроси, посочват, че ще се откажат от по-нататъшно участие, ако бъде въведено сертифициране от трета страна.

- Новите изисквания за изпитване ще удължат с поне един месец процеса на регистриране на продукти. От съответния промишлен сектор се изтъква, че поради краткия цикъл на разработване на информационна техника е възможно одобрението за използване на етикета при даден модел да бъде получено, след като този модел бъде пуснат на пазара.

От тези съображения следва, че сертифицирането в ЕС от трета страна би било прекомерно и може да има отрицателни последици за програмата, като намали нейното въздействие върху пазара. Това заключение съвпада с резултата от проведена през юни 2010 г. консултация на държавите-членки и заинтересованите страни в рамките на Съвета за Energy Star.

4.2. Вариант 2: запазване в ЕС на самосертифицирането

Ако в ЕС се запази самосертифицирането, това означава, че следващото споразумение вече не би било еднородно за двете страни: ще трябва да отпадне принципът за взаимно признаване и следователно ще има две различни системи за регистриране на продукти. Важно съображение в този случай е въздействието върху производителите в ЕС.

Макар че 85 % от вноса на офис оборудване е от Азия, търговията между ЕС и САЩ в този пазарен сектор остава значителна по обем. Износът на офис оборудване от ЕС в САЩ през 2008 г. е на обща стойност близо 4 млрд. EUR (около половината от която се пада на компютрите) срещу 13 млрд. EUR за електрически машини и 20 млрд. EUR за леки автомобили. Както е изтъкнато по-горе, въпреки постоянния спад на дела на САЩ в износа (от 24 % през 2004 г. на 15 % през 2008 г.), те остават за ЕС най-големия експортен пазар за офис оборудване.

Предвид горепосочените данни принципът на взаимно признаване на пръв поглед би изглеждал съществена част от споразумението за ENERGY STAR. Но само един от производителите, участващи в програмата ENERGY STAR в ЕС и предоставили обратна информация за бъдещите си намерения, посочва, че регистрира продукти в ЕС, които след това изнася в САЩ. Това означава, че участниците в програмата в Европейския съюз почти изцяло се съсредоточават върху вътрешния пазар в ЕС. Следователно може да се приеме, че износът от ЕС за САЩ е главно от големи дружества, които досега са регистрирали своите продукти директно в САЩ и имат по-големи възможности да поемат разходите по новите изисквания за регистрация в САЩ. Може да се приеме също така, че голяма част от износа от ЕС в този пазарен сектор е от ниши, в които промишлеността в ЕС има силни позиции и които не попадат в обхвата на спецификациите на ENERGY STAR — например далекосъобщително оборудване или специализиран софтуер.

Това заключение се потвърждава от структурата на сектора за ИКТ на промишлеността на ЕС. Докато в някои негови подсектори дружества от ЕС се нареждат сред най-големите участници в световен мащаб (по-специално в далекосъобщенията, специализираната електроника — например автомобилна или медицинска, специализирания софтуер), те не фигурират сред най-големите производители на офис техника и компютри[18]. Заетостта в последния подсектор на сектора за ИКТ на промишлеността на ЕС системно намалява, докато в сродни подсектори, а именно в далекосъобщенията и компютърните услуги, тя отбелязва впечатляващ растеж[19]. Въпреки това, в ЕС се запазва производствена база, която е разделена в два ясно очертани слоя. Първият слой е съставен от дъщерни дружества на чуждестранни мултинационални корпорации. Почти дузина големи производители от САЩ и Япония разполагат с производствени обекти в държави-членки на ЕС (обикновено в ЕС-15, т.е. в по-старите държави-членки). Вторият слой се състои главно от МСП, които географски са по-разпръснати от мултинационалните корпорации и присъстват в значителна степен в ЕС-10. При тези предприятия се проявява тенденция към съсредоточаване върху пазара на настолни компютри. В центъра на тяхната стопанска дейност е или сглобяването на персонални компютри от компоненти с местен произход, или създаването на добавена стойност по съответната верига (например чрез специализиран софтуер), или просто препродажбата на продукти, закупени извън ЕС. Поради ограничения мащаб на своите операции тези дружества се конкурират с големите мултинационални корпорации не по отношение на цените на световния пазар, а най-вече в създаването на специализирани решения, адаптирани към местния пазар. Поради това основните приходи на тези дружества често са не от продажбата на хардуер, а от неговото техническо обслужване. Повечето от тези производители се конкурират в пазарния сектор на ниските цени и техният марж на печалба може да е относително нисък (около 5 %). Такъв е типичният профил на участниците в програмата ENERGY STAR в ЕС.

Следователно от гледна точка на производителите в ЕС по-важно е да се запази опростената система за регистрация на продукти, а не взаимното признаване. „Производителите от първия слой“ ще трябва да преминават през сертифициране от трета страна в САЩ независимо от избрания подход в ЕС, докато „производителите от втория слой“ поставят ударение върху вътрешния пазар в ЕС и от тяхна гледна точка жизнено важно е да се запази опростената система за регистрация на продукти.

Същевременно е необходимо да се гарантира, че за получаването на етикет ENERGY STAR в САЩ се прилагат еднакви условия за местните и за чуждестранните производители. САЩ първоначално планираха да изискват „значително северноамериканско присъствие“ в сертифициращите органи (чрез които ще функционира системата за регистрация на продукти). Вследствие на възраженията от страна на ЕС и Корея това условие беше оттеглено и изискванията бяха хармонизирани с международните стандарти. В резултат на това сертифициращи органи по програмата ENERGY STAR на САЩ сега са представени в няколко държави-членки.

Накрая, макар че изпитванията на регистрирано по ENERGY STAR офис оборудване показаха висока степен на съответствие, запазването на самосертифицирането ще изисква щателно прилагане на програмата. Счита се, че правилното функциониране може да бъде гарантирано при ENERGY STAR чрез проверки на място, съчетани с преки санкции за измами с продукти. Комисията ще се стреми да подпомага държавите-членки за правилното прилагане на програмата.

4.3 Вариант 3: замяна на ENERGY STAR с алтернативни регулаторни инструменти

ENERGY STAR постигна успех за преминаването на пазара към оборудване с по-висока енергийна ефективност. Същевременно, ако не бъдат въведени в ЕС промените, планирани от нашите партньори от САЩ, тези промени ще направят невалиден принципа на взаимното признаване и ще омаловажат някои от мотивите за сключване на ново споразумение. С оглед на това в настоящия раздел накратко се разглежда алтернативата на ENERGY STAR, т.е. задължително енергийно етикетиране съгласно Директива 2010/30/ЕО[20].

ENERGY STAR е съставна част на по-широко съчетание на политики за повишаване на енергийната ефективност на продуктите. Тази рамка включва и горепосочените директиви за екопроектирането и за енергийното етикетиране. Докато чрез екопроектирането пазарът „се тласка“ чрез задаването на минимални изисквания за енергийна ефективност, енергийното етикетиране и ENERGY STAR го „дърпат“ чрез предоставяне на стимул за производителите да се конкурират по отношение на енергийната ефективност на своите продукти. Следователно екопроектирането допълва двата инструмента за етикетиране, като осигурява по-бързо и по-цялостно преобразуване на пазара. То може да въздейства и на тези пазарни сектори, в които инструментите за етикетиране не са ефективни. Такъв например е случаят с персоналните компютри за игра, при които енергийната ефективност не е важно съображение при вземането от потребителите на решение за закупуването им. Следователно екопроектирането не е алтернатива на програмата ENERGY STAR, а я допълва, макар че то трябва да се прилага внимателно към бързо развиващо се оборудване като това на основата на ИКТ.

Възможна алтернатива на ENERGY STAR е енергийното етикетиране. Позволяващият сравнение етикет със скалата A-G, който се показва на мястото на продажба, е широко известен на потребителите в ЕС и доведе до впечатляващо повишаване на енергийната ефективност на обхванатите продукти.

В сравнение с ENERGY STAR енергийният етикет може да бъде разглеждан като притежаващ следните предимства и недостатъци:

Предимства |

Задължителен е. Това гарантира съпоставимостта на всички продукти на пазара по тяхната енергийна ефективност. Това позволява също обхващането на всички пазарни сектори, докато участващите в ENERGY STAR производители нямат стимул да повишават енергийната ефективност в някои сектори. Той е широко известен на потребителите в ЕС. Но в случая с офис оборудването известността сред потребителите изглежда да играе по-малка роля отколкото например изискванията за възлагане на обществени поръчки. |

Недостатъци |

За разлика от ENERGY STAR не е обвързан на равнището на ЕС със задължителни разпоредби за обществените поръчки. Законодателният процес е по-бавен и не толкова гъвкав, което може да е проблем в случая с такива бързо развиващи се и сложни продукти като тези на ИКТ. Макар преработената Директива за енергийното етикетиране да предвижда известна вътрешна динамика (над клас „A“ могат да бъдат въвеждани още класове съобразно развитието на пазара), цикълът на разработване на изисквания за екопроектиране и енергийно етикетиране обикновено отнема 3—4 години срещу 1 година при ENERGY STAR. Това се дължи на факта, че при задължителните инструменти много по-внимателно отколкото при доброволни схеми трябва да се вземат предвид такива аспекти като въздействие върху различните пазарни сектори или съвместимост на различните приложения. Поради това разработването на задължителни инструменти често изостава от все по-кратките цикли на разработване на продукти на ИКТ. Освен това в случая с ИКТ разработването на задължителен етикет, приложим за всички продукти, би било твърде трудно поради разнородността на продуктовите конфигурации, приложенията и моделите на употреба (например ENERGY STAR се основава на модел на употреба, който е типичен за учрежденска среда и не е характерен за битови приложения). Преминаването от ENERGY STAR към енергиен етикет би разпокъсало международната регулаторна рамка, водещо до допълнителни разходи за промишлеността и обществения сектор. Това следва да се избягва с оглед на глобалния характер на въпросния пазар. |

Макар енергийният етикет да притежава известни предимства спрямо етикета по ENERGY STAR, последният изглежда по-подходящ за офис оборудване. ENERGY STAR предлага понастоящем готово решение относно енергийната ефективност на офис оборудването. Валидността на това заключение обаче непрекъснато ще бъде наблюдавана, а приведените в този раздел аргументи ще бъдат преценявани за конкретни продукти, попадащи в обхвата на споразумението, в зависимост от пазарното и технологичното развитие.

4.4. Заключение

Динамиката и доброволният характер на програмата ENERGY STAR я превръщат в политически инструмент, който е особено подходящ за продукти на ИКТ. Успехът на програмата отчасти може да бъде обяснен с нейната опростена процедура за регистрация на продукти. Преминаването към сертифициране от трета страна би поставило МСП в неблагоприятно положение спрямо по-големите дружества. Това следва да бъде избегнато, тъй като програмата е свързана със задължителни изисквания относно обществени поръчки и МСП представляват мнозинството от участниците в нея. Това би могло да доведе и до понижаване на броя на участниците и следователно да намали въздействието на ENERGY STAR върху пазара. Анализът на профила на производителите, участващи в програмата, и на пазара на офис оборудване в ЕС като цяло показва, че взаимното признаване не е ключов елемент на споразумението между ЕС и САЩ. Целта следва да бъде да се запази същината на програмата и нейната основна цел — продуктови спецификации, съвместно разработени и прилагани от ЕС и САЩ, които да стимулират непрекъснатото повишаване на енергийната ефективност на офис оборудването. Това би се постигнало с горепосочения вариант 2. При този вариант ЕС би запазил влиянието си върху развитието на спецификациите по ENERGY STAR, които de facto се явяват световен стандарт за енергийна ефективност на ИКТ.

5. Заключение: препоръка за подновяване на с поразумението

Срокът на действие на сегашното споразумение изтича през декември 2011 г. През последните 4 години програмата спомогна да се повиши енергийната ефективност на офис оборудването и да се спестят пари на потребителите. Нейното въздействие върху пазара се усили, тъй като тя придоби по-голяма популярност сред производителите. Тя се подкрепя категорично от съответния промишлен сектор, тъй като предоставя гъвкава и динамична политическа рамка, която е особено подходяща за бързо развиващи се продукти като тези на основата на ИКТ. Същевременно планираните от САЩ промени представляват предизвикателство за бъдещето на споразумението. Поради това се препоръчва Европейският съюз да продължи да участва в програмата ENERGY STAR, макар и с някои наложителни корекции. По-конкретно се отправят следните препоръки във връзка с продължаването на споразумението.

- ЕС и САЩ следва да продължат сътрудничеството си в разработването на продуктови спецификации, т.е. едно и също равнище на изисквания да бъде въвеждано приблизително едновременно от двете страни.

- Предвид на решителността на САЩ да въведат в програмата сертифициране от трета страна, споразумението следва да продължи при две различни системи за регистриране на продукти. Може да се съжалява за премахването на взаимното признаване, но не се очаква това да окаже отрицателно въздействие върху производителите, участващи в програмата на ЕС. Въпреки това Комисията ще предприеме подходящи мерки, за да гарантира, че изискванията на САЩ не поставят износителите от ЕС в неблагоприятно положение.

- Тъй като обществените поръчки бяха посочени от производителите като основен фактор за тяхното участие в програмата и като се има предвид също така, че значителна част от тях участват в публични търгове в държави-членки, различни от тази, в която са установени, в Регламент (ЕО) № 106/2008 следва да се запази клаузата за обществените поръчки. Следва да се проучи възможността за разширяване на нейния обхват извън централните правителствени органи.

- Предвид на доказателствата, че поради бързото развитие на пазара и технологиите ENERGY STAR не винаги посочва продуктите с най-висока енергийна ефективност измежду предлаганите на пазара, спецификациите следва редовно и често да бъдат преработвани.

- Макар наличните данни да показват висока степен на съответствие, Комисията и държавите-членки следва тясно да си сътрудничат за щателното прилагане на програмата и да извършат преглед на това прилагане не по-късно от 18 месеца след сключването на споразумението.

- Комисията постоянно ще наблюдава въздействието на промените, предложени от САЩ, както и на програмата ENERGY STAR върху енергоспестяването и върху производителите Поне една година преди изтичането на срока на действие на новото споразумение тя ще анализира възможни бъдещи варианти относно консумацията на енергия от офис оборудване, включително замяна на ENERGY STAR с алтернативни политически инструменти.

[1] http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/publications.htm

[2] Gadgets and Gigawatts — Policies for Energy Efficiency Electronics © OECD/IEA, 2009, [фигура 127], [стр. 287], където се цитират Grochowski, E. и M.Annavaram (2006), Energy per Instruction Trends in Intel Microprocessors, Technology@Intel Magazine, March 2006.

[3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-GI-10-001/EN/KS-GI-10-001-EN.PDF

[4] ОВ L 381, 28.12.2006 г., стр. 26.„Споразумение между правителството на Съединените американски щати и Европейската общност относно координирането на програми за етикетиране на енергийната ефективност на офис оборудване“; ОВ L 172, 26.6.2001 г., стр. 3.

[5] COM(2006) 545 окончателен.

[6] ОВ L 285, 31.10.2009 г., стр. 10.

[7] Решение 2006/1005/ЕО на Съвета от 18 декември 2006 година относно сключването на Споразумение между правителството на Съединените американски щати и Европейската общност за координирането на енергоефективни програми за етикетиране на офис оборудване; ОВ L 381, 28.12.2006 г., стр. 24.

[8] ОВ L 39, 13.2.2008 г., стр. 1.

[9] ОВ L 39, 13.2.2008 г., стр. 3, член 6.

[10] Източник: Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency („Въздействие на информационните и комуникационните технологии върху енергийната ефективност“), Bio Intelligence Service, September 2008.

[11] От 74-те участващи дружества 30 отговориха на анкетата.

[12] EU ENERGY STAR Final Report, IDC, октомври 2010 г. За установяване на общия брой на предлаганите на пазара модели IDC е използвало следните източници: а) информация от дистрибутори и препродавачи; б) информация от продавачи; в) базата от данни на IDC за проследяване.

[13] EPA Evaluation Report: ENERGY STAR Program Integrity Can Be Enhanced Through Expanded Product Testing, Report No. 10-P-0040, November 30, 2009 http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf.

[14] EPA Evaluation Report: ENERGY STAR Program Integrity Can Be Enhanced Through Expanded Product Testing, Report No. 10-P-0040, November 30, 2009 http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. Изразът „ Percent Exceeding Standard“ по оста y следва да се разбира като процент на преизпълнение на стандартните изисквания.

[15] При изчисленията са взети предвид само валидните между 2008 и 2010 г. спецификации на ENERGY STAR и само икономиите, постигнати с тези спецификации през въпросния тригодишен период.

[16] Тези изчисления са направени в рамките на оценка на въздействието за регламент за прилагане на Директива 2009/125/ЕО по отношение на изискванията за екопроектиране на компютри, сървъри и дисплеи. Моделът не отразява въздействието на спецификациите, въведени между 2000 и 2005 г.

[17] Тъй като новите изисквания в САЩ за сертифициране се отнасят само за новорегистрирани продукти, след изтичането на срока на действие на сегашното споразумение не ще се налага пререгистриране в САЩ на продукти, сертифицирани в ЕС преди това изтичане.

[18] OECD Information Technology Outlook: 2008. - OECD © 2008 - ISBN 9789264055537.

[19] Mapping the ICT in EU Regions: Location, Employment, Factors of Attractiveness and Economic Impact, JRC- IPTS, 2008.

[20] OВ L 153/1, 18.6.2010 г., стp. 1.