BG Официален вестник на Европейския съюз C 451/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Финансиране на предприятията: проучване на алтернативни механизми за предоставяне на средства“

(становище по собствена инициатива)

(2014/C 451/03)

Докладчик: г-н Smyth

На 22 януари 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Финансиране на предприятията: проучване на алтернативни механизми за предоставяне на средства“

(становище по собствена инициатива).

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 юни 2014 г.

На 500-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2014 г. (заседание от 9 юли 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 141 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 След повече от шест години финансова и икономическа нестабилност нормалните канали за финансиране на бизнеса, по-специално на МСП, продължават да бъдат частично блокирани. Банките, които са традиционният източник на по-голямата част от финансирането на МСП, проявяват по-малка готовност да отпускат кредити поради редица фактори като продължаващия процес на намаляване на задлъжнялостта, по-високите изисквания за капиталово съотношение, несъбираемите дългове и нежеланието за поемане на риск. Това фрагментиране на финансовите пазари и каналите за финансиране е една от най-трайните характеристики на финансовата криза в Европа.

1.2 Спадът в отпускането на кредити за оборотен капитал на МСП представлява хронична форма на пазарна неефективност, която изисква подходящ отговор от определящите политиката в ЕС. Реакцията досега не съответстваше в достатъчна степен на размера на проблема.

1.3 Инициативата на ЕЦБ за операции по дългосрочно рефинансиране (ОДР) (1) успя да предотврати срива на банковата система, но по-голяма част от финансирането по нея не достигна до реалната икономика. Вместо това то беше използвано за консолидиране на счетоводните баланси на банките и представлява пропусната възможност, тъй като предприятията продължават да са лишени от достъп до оборотен капитал.

1.4 ЕИБ, която много активно подкрепя МСП в цяла Европа, беше рекапитализирана в значителна степен и засили кредитирането си за МСП. Подкрепата за МСП е основният политически приоритет на групата на ЕИБ. Той съставлява над 20 % от годишния обем на отпусканите от ЕИБ заеми и обхваща 100 % от дейността на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ). Макар и ЕИБ да предоставя значителен дял от финансовите средства за развитието на МСП, делът ѝ от цялостното кредитиране на предприятията в еврозоната продължава да бъде нисък.

1.5 ЕИСК подкрепи публикуваната миналата година Зелена книга относно дългосрочното финансиране на европейската икономика (2), последвана от публикуван наскоро пакет от мерки (3) за насърчаване на дългосрочното финансиране като цяло и по-специално за насочване на финансирането към МСП. Пакетът съдържа мерки за насърчаване на използването на секюритизация на кредитите за МСП. Комисията предлага също нови правила с цел пенсионните фондове да се насърчат да инвестират във финансови активи и по този начин да подкрепят финансирането на дългосрочния растеж на реалната икономика (4). Отправени са и предложения за създаване на ликвиден и прозрачен вторичен пазар за търговия с корпоративни и други видове облигации. ЕИСК приветства тези предложения и счита, че с времето те могат да допринесат за създаване на реформиран и по-ефективен пазар за финансиране на МСП.

1.6 Даден е ход на няколко други инициативи за премахване на пречките за извършване на по-точна оценка на кредитоспособността и риска от страна на кредиторите. Те включват разширено използване на цифрови хранилища със стандартни данни, предоставяни на търговските регистри, статистическите служби, кредитни оценки на банките и на други кредитори и в крайна сметка създаване на Европейски централен кредитен регистър. По-добрата и по-актуална информация за финансовите резултати на МСП би следвало да позволи по-добра оценка на риска от кредиторите и по-ефективно остойностяване на рисковете.

1.7 Понастоящем са представени или се обмислят редица други предложения за подобряване на финансирането на МСП. ЕИСК подкрепя този по-активен отговор от страна на определящите политиката, но за осъществяването им ще е необходимо време. Остава предизвикателството какво да се предприеме в момента и в краткосрочен план, за да се подобри достъпът на МСП до финансиране.

1.8 Едно универсално решение може да не е подходящо за всички държави членки. Някои държави членки разработиха подходи, които съответстват на техните национални финансови структури и законодателство. Една от най-интересните инициативи е Схемата за финансиране на схеми за отпускане на кредити в Обединеното кралство (5). Тя беше извънредно успешна при насърчаването на ипотечното кредитиране и кредитирането на домакинствата в Обединеното кралство през последните две години и понастоящем се използва единствено за стимулиране на кредитирането на МСП. Тази схема стимулира участващите банки да увеличат нетното кредитиране на МСП чрез намаляване на цената на финансирането. Привържениците на схемата твърдят, че без нея обемът на кредитиране на МСП би бил много по-нисък.

1.9 ЕИСК счита Схемата за финансиране на схеми за отпускане на кредити за пример за добра практика и препоръчва ЕЦБ да обмисли сериозно въвеждането на подобна инициатива в еврозоната. На 5 юни 2014 г. ЕЦБ обяви поредица мерки за повишаване на ликвидността с цел да се насърчи кредитирането за МСП (6). ЕИСК отбелязва със задоволство, че основното предложение на ЕЦБ за целеви операции по дългосрочно рефинансиране (ЦОДР) е подобно на Схемата за финансиране на схеми за отпускане на кредити (FLS), посочена в настоящото становище. Следва също да се отбележи, че работата на ЕИСК по това становище изпревари променящото се мислене на определящите политиката.

2. Кризата в бизнес кредитирането в Европа

2.1 В дебата относно бизнес кредитирането и финансирането обикновено се поставя акцент върху предлагането и търсенето на капитал за развойна дейност или инвестиционен капитал, по-специално за МСП. Кредиторите обикновено посочват, че има недостиг на нови проекти, а поради това и спад в търсенето на капитал за развойна дейност. Представителите на МСП и предприятията със средна пазарна капитализация често се оплакват както по повод на предоставянето на средства за развойна дейност, така и във връзка с цената на подобен кредит, като твърдят, че банките надценяват риска във връзка с рисковото финансиране. И в двете гледни точки се съдържа известна истина. Във всички случаи капиталът, предназначен за кредитиране на предприятията — както големи, така и малки — се задържа в най-добрия случай на същото равнище, а в най-лошия отбелязва рязък спад в държавите членки на ЕС.

2.2 За целите на настоящето становище на ЕИСК акцентът се поставя не върху капитала за развойна дейност или финансирането на новосъздадени предприятия или иновациите. В становището се разглежда по-скоро въпросът за достъпа до оборотен капитал — овърдрафт и револвиращ кредит — който представлява кръвоносната система на повечето предприятия. Трудно е да се откроят тенденциите в отпускането на кредити за оборотен капитал именно поради липсата на данни, но общата тенденция може да се види в данните на ЕЦБ за кредитирането на нефинансовите предприятия. Данните показват, че през последните четири или пет години съответните показатели отбелязват спад и че признаци за възстановяване се наблюдават едва през последните няколко месеца.

2.3 Едно от най-трайните измерения на финансовата и икономическата криза през последните години е сериозният спад на финансирането на предприятията. Поради факта, че европейските банки се борят да намалят експозицията си към проблемни заеми и обезценени дългове, нормалното предоставяне на оборотен капитал за бизнеса, по-специално по-малките предприятия и микропредприятията е спаднало в номинално и реално изражение. Този спад в отпускането на кредити за предприятията може да бъде описан като хронична форма на пазарна неефективност. Наред с това фрагментирането на европейските финансови пазари доведе до появата на двустепенна структура на лихвените проценти по кредитите. Малките предприятия в Италия и Испания например са изправени пред значително по-високи лихвени проценти отколкото подобните им предприятия в Германия и Обединеното кралство. Понастоящем реакцията на определящите политиката в ЕС не съответства на мащаба на проблема, а някои факти показват, че въздействието на засиленото европейско и международно регламентиране на банковия сектор може да е изострило проблема с бизнес кредитирането, подтиквайки банките да не поемат по-големи рискове.

3. Отговорът на определящите политиката

3.1 Определящите политиката в ЕС полагат значителни усилия да се справят с последиците от финансовата криза и тяхното въздействие върху реалната икономика. Уязвимостта на банковата система на ЕС се превърна в значително препятствие пред икономическото възстановяване. За да спомогне за справянето с тази уязвимост, през 2012 и 2013 г. Европейската централна банка (ЕЦБ) предприе безпрецедентна инициатива, като предостави на банките в ЕС на сравнително ниска цена достъп до средства в размер на над 1 трилион евро. Инициативата беше наречена операция по дългосрочно рефинансиране (ОДР). Тя беше отговор на заплахата от замразяване на дейността на банките или техния срив в момент, в който те полагаха значителни усилия да коригират счетоводните си баланси и да спазят по-строгите регулаторни изисквания за капиталово съотношение. ОДР успя да предотврати срива на банковата система, но по-голяма част от финансирането по нея не достигна до реалната икономика. Вместо това тя беше използвана за консолидиране на счетоводните баланси на банките. В известен смисъл този резултат беше предвидим и разбираем. Приоритетът на повечето европейски банки беше и продължава да бъде тяхното оцеляване. От друга страна, този резултат е пропусната възможност, тъй като предприятията продължават да са лишени от достъп до оборотен капитал.

3.2 През март 2013 г. Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) беше рекапитализирана в значителна степен. Внесеният ѝ капитал беше допълнен от парична инжекция от акционерите в размер на 10 милиарда евро. ЕИБ очаква да е в състояние да разшири вече значителния си обем на кредитиране за МСП с до 40 милиарда евро през следващите три до четири години. Рекапитализирането помогна на ЕИБ да засили кредитирането си за МСП. Подкрепата за МСП е основният политически приоритет на групата на ЕИБ. Той съставлява над 20 % от годишния обем на отпусканите от ЕИБ заеми и обхваща 100 % от дейността на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ). Въпреки това кредитирането на ЕИБ за МСП обикновено се използва най-вече за капитал за развойна дейност, иновации и нови проекти. Изглежда ЕИБ обмисля кредитиране за предоставяне на оборотен капитал и ще е интересно да се отбележи резултата от тези дискусии. Макар и ЕИБ да предоставя значителен дял от финансовите средства за развитието на МСП, делът ѝ в цялостното бизнес кредитиране в еврозоната продължава да бъде нисък.

3.3 В Обединеното кралство и в САЩ органите, отговарящи за паричната политика, прибягнаха до някои необичайни мерки като „количественото смекчаване“, за да се осигури ликвидност на банковата система. Тази политика включва закупуването на много големи количества държавни и корпоративни облигации от страна на централните банки и създаването на нови парични средства в банковата система. Тя спомогна за предотвратяване на замразяването на дейността на паричните пазари и на механизма на парично обращение в САЩ и Обединеното кралство. Някои факти показват, че в САЩ програмата за „количественото смекчаване“ е спомогнала за разширяване на кредитирането и на финансирането в реалната икономика. С консолидирането на икономическото възстановяване органите, отговарящи за паричната политика в САЩ, понастоящем обмислят постепенното намаляване на „количественото смекчаване“. В Обединеното кралство в насоките на Bank of England за бъдещата политика се посочва, че когато икономическото възстановяване стъпи на здрава основа, политиката на „количественото смекчаване“ също ще бъде прекратена.

3.4 Комисията публикува Зелена книга относно дългосрочното финансиране на европейската икономика през март 2013 г. (7), последвана от пакет от мерки за насърчаване на дългосрочното финансиране като цяло и по-специално за насочване на финансирането към МСП (8). В основата на този пакет са мерки за насърчаване на използването на ценни книжа, обезпечени с активи (ЦКОА), свързани с кредити за МСП. По-широкото използване на ЦКОА би освободило банките и другите финансови институции да започнат да отпускат по-големи обеми кредити за бизнеса. Освен това Комисията предлага нови правила, за да стимулира пенсионните фондове да инвестират в финансови активи като ЦКОА и по този начин да подкрепят финансирането на дългосрочния растеж на реалната икономика (9). Отправени са и предложения за създаване на ликвиден и прозрачен вторичен пазар за търговия с корпоративни облигации и за подобряване на привлекателността на покритите облигации и частните емисии на ценни книжа. Прието е и съобщение относно колективното финансиране (10), чиято цел е да се насърчат добрите практики, да се наблюдава развитието на пазарите за колективно финансиране и да се улесни появата на знак за качество на колективното финансиране.

3.5 В този контекст са от значение няколко други инициативи. Пречките за извършване на по-точна оценка на кредитоспособността и риска от страна на кредиторите обикновено са свързани с цената и липсата на съответна финансова информация. Международният финансов институт (IIF) предлага редица мерки за намаляване на въздействието на тези пречки. Те включват разширено използване на цифрови хранилища със стандартни данни, предоставяни на търговските регистри, статистическите служби, за кредитни оценки на банките и на други кредитори. Тези национални хранилища на данни за кредитния риск следва да бъдат консолидирани в „Европейски склад на данни“, който в крайна сметка да доведе до създаването на Европейски централен кредитен регистър. IIF призовава за определянето на общоевропейски стандарти за събиране на информация и за докладване, така че да бъде възможно да се правят кръстосани анализи на дружества и различни държави. По-добрата и по-актуална информация за финансовите резултати на МСП би следвало да позволи по-добра оценка на риска от кредиторите и по-ефективно остойностяване на рисковете.

3.6 Други предложения за подобряване на потока от финансови средства за МСП включват: — мерки за насърчаване на взаимоспомагателните, кооперативните и колективните институции да предоставят кредити на МСП чрез пряка подкрепа за тях от публични средства; — отказване от данъчното облагане, облагодетелстващо дълговото финансиране, чрез създаването на възможност финансирането чрез нов собствен капитал да подлежи на приспадане за целите на данъчното облагане; — предоставяне на агенциите за регионално развитие на официална роля в оценката на рисковете, като се извършат необходими корекции, за да се балансира тяхната склонност към оптимистични оценки; — насърчаване на по-значителното използване на кредитното застраховане в случаите, в които то е ефективно от гледна точка на разходите, за да бъдат застраховани портфейли от негарантирани заеми за МСП, които банките биха могли след това да продават на небанкови инвеститори; — предоставяне на стимули за частните капиталови фондове и инвеститорите на рисков капитал, за да се разшири обемът на инвестициите в МСП и да се намери решение за слабостите във финансирането; — използване на данъчни облекчения за разширяване на базата от инвеститори в МСП и фондове за финансиране на МСП; — обучаване на МСП относно възможностите за алтернативно финансиране и относителните ползи от механизмите за алтернативно финансиране; — укрепване на схемите за гарантиране на кредитите и споделяне на знания и най-добри практики с цел да се подпомогне усъвършенстването на съществуващите национални схеми за гарантиране; — разширено използване на търговското финансиране, междуфирменото кредитиране, факторинга и лизинговите инструменти.

Постигнат е напредък в прилагането на много от посочените по-горе предложения, но остава нерешено предизвикателството какво да се предприеме сега и в краткосрочен план, за да се подобри достъпът на МСП до финансиране.

4. Алтернативен канал за финансиране на бизнеса

4.1 Задачата за създаване на схема за насърчаване на по-значителен достъп до финансиране в целия ЕС не е лесна. Някои държави членки разработиха решения, които съответстват на техните национални финансови структури и законодателство. Универсалният подход може да не е подходящ за всички държави членки. Една от най-интересните инициативи е Схемата за финансиране на схеми за отпускане на кредити (FLS) в Обединеното кралство, която заслужава да бъде разгледана по-подробно.

4.2 Министерството на финансите на Обединеното кралство и Bank of England въведоха схемата FLS през юли 2012 г. като опит да насърчат кредитирането на реалната икономика (11). В качеството си на акционер в Bank of England министерството упражнява надзор върху функционирането на FLS. FLS предлага на участващите банки източник на евтино финансиране и тези по-ниски разходи по финансирането би следвало да им позволят да увеличат достъпността на кредита, като намалят своите лихвени проценти. Схемата насърчава банките да увеличат своето кредитиране и по този начин им позволява да получат допълнителни средства от схемата. От създаването си FLS допринесе за значителен спад в разходите за финансиране на банките, което намери израз под формата на подобрени условия за кредит. Справедливо е да се отбележи, че понастоящем по-голямата част от успеха на FLS се състои в стимулиране на кредитирането на домакинствата и по-специално ипотечното кредитиране. Тя беше по-малко успешна в стимулирането на кредитирането на бизнеса и поради това през ноември 2013 г. органите, отговарящи за паричната политика, коригираха FLS, така че тя да се концентрира единствено върху насърчаването на кредитирането на МСП.

4.3 Целта на FLS е да даде търговски стимул на участващите банки да засилят нетното си кредитиране (т.е. брутното кредитиране минус изплащаните заеми). Схемата предлага финансиране при по-ниски лихвени проценти на всички банки, дори на онези от тях, които са в процес на намаляване на своята задлъжнялост. Схемата не предвижда горна граница на сумата, която могат да получат банките. Един пример — ако дадена участваща банка разполага с капитал за кредитиране на предприятията в размер 100 милиарда евро в началото на схемата, тя би могла да получи като финансиране най-малко 5 милиарда евро. Ако след това същата банка увеличи нетното си кредитиране за МСП с още 1 милиард евро, тя би имала правото да получи допълнително още 5 милиарда евро от FLS. Това съотношение от 5:1 на получената финансова подкрепа към нетното кредитиране за МСП, наред с по-ниската цена на финансирането, дава силни стимули на банките да разширят кредитирането (12).

4.4 Bank of England наблюдава изменената FLS. Повечето финансови институции в Обединеното кралство участват в нея. Преразгледаната схема, насочена единствено към насърчаване на кредитирането на предприятията, функционира от ноември 2013 г. и вероятно е твърде рано да се извлекат значими изводи за нейната ефективност. Някои от най-големите банки в Обединеното кралство и в еврозоната продължиха да намаляват задлъжнялостта си доста бързо и това вероятно е причината за значителна част от спада в бизнес кредитирането. Привържениците на схемата твърдят, че ситуацията с кредитирането в Обединеното кралство би била много по-лоша, ако липсваше финансиране по FLS.

4.5 ЕИСК счита, че подобна на FLS схема следва да се приложи в цялата еврозона. В еврозоната схема от типа FLS би могла в кратък период от до две или три години да доведе до възстановяване на финансирането на бизнеса до по-нормални равнища, като едновременно с това улесни продължаващия процес на намаляване на задлъжнялостта.

4.6 На 5 юни 2014 г. ЕЦБ обяви поредица мерки за повишаване на ликвидността с цел да се насърчи кредитирането за МСП (13). ЕИСК отбелязва със задоволство, че основното предложение на ЕЦБ за целеви операции по дългосрочно рефинансиране (ЦОДР) е подобно на Схемата за финансиране на схеми за отпускане на кредити (FLS), посочена в настоящото становище.

4.7 Повечето представени от Комисията предложения за подобряване на достъпа до финансиране за МСП бяха приветствани от ЕИСК, но по-голямата част от тях са заложени в средносрочен до дългосрочен план и може да изискват ново законодателство и/или нови институции. Междувременно кризата във финансирането с оборотен капитал за бизнеса е реална и неотложна и може да се каже, че се влошава. ЕИСК счита, че определящите политиката в ЕС следва да положат по-големи усилия, за да предложат решения в по-краткосрочен план като например посочената по-горе схема за стимулиране (FLS или ЦОДР). Всеки засилен риск от финансово естество или риск, свързан с репутацията на банките, трябва да се преценява на фона на 26-те милиона безработни в ЕС (от които 5,6 милиона на възраст под 25 години).

Брюксел, 9 юли 2014 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) Операция по дългосрочно рефинансиране, при която на банките в еврозоната се предоставят нисколихвени заеми.

(2) OВ C 327, 12.11.2013 г., стp. 11.

(3) COM(2014) 168 final.

(4) COM(2014) 167 final.

(5) http://www.bankofengland.co.uk/markets/Pages/FLS/default.aspx

(6) http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2014/html/pr140605_2.bg.html

(7) COM(2013) 150/2 final.

(8) COM(2014) 168 final.

(9) COM(2014) 167 final.

(10) COM(2014) 172 final.

(11) http://www.bankofengland.co.uk/markets/Pages/FLS/default.aspx

(12) За цялостно описание на функционирането на FLS, вж. R. Churm и A. Radia „The Funding for Lending Scheme“ (Схемата за Финансиране на схеми за отпускане на кредити), BoE Quarterly Bulletin, 2012 Q4 (Тримесечен бюлетин на Bank of England), http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/qb120401.pdf

(13) http://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2014/html/pr140605_2.bg.html