Обществените мнения бяха събрани и чрез отговорите на Стандартно проучване на Евробарометър № 90 (от есента на 2019 г.), което включваше въпроси относно приоритетите на Европейския съюз (включително минималната работна заплата).

С държавите членки беше осъществен целенасочен обмен на мнения чрез следните комитети на Съвета: Комитета по заетостта, Комитета за социална закрила и Комитета за икономическа политика. Европейският парламент и Европейският икономически и социален комитет също приеха становища от значение за инициатива на ЕС за адекватни минимални работни заплати.

•Събиране и използване на експертни становища

Комисията възложи извършването на проучвания от външни експерти, за да събере сведения, които бяха използвани в подкрепа на оценката на въздействието. Това включваше:

·проучване на тема „Indexation of statutory minimum wage“ („Индексиране на законоустановената минимална работна заплата“), извършено от Diane Delaurens и Etienne Wasmer;

·проучване на тема „Effects of statutory minimum wages on small and medium-sized enterprises“ („Въздействие на законоустановените минимални работни заплати върху малките и средните предприятия“), извършено от Attila Lindner, University College London (Лондонски университетски колеж);

·проучване на тема „Effects of collectively agreed minimum wages in the Nordic countries“ („Въздействие на колективно договорените минимални работни заплати в скандинавските държави“), извършено от Per Skedinger, Institutet för Näringslivsforskning (IFN) (Институт за бизнес изследвания).

Освен това Комисията взе за основа резултатите от вече възложени от нея поръчки, за да събере данни, които бяха използвани в подкрепа на тази оценка на въздействието. Това включваше:

·набор от експертни доклади относно системите за определяне на минималната работна заплата на държавите — членки на ЕС (по един експертен доклад за всяка държава членка), предоставени от Европейския експертен център (ЕЕЦ);

·симулации, в рамките на съществуващ договор, с модела на ОИСР за сравнение на данъчните и осигурителните системи относно показателите за адекватност и стимулиращия ефект на минималните работни заплати.

В рамките на съществуващата рамка за сътрудничество с Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) Комисията поиска и получи:

·три доклада по държави относно определянето и адекватността на минималните работни заплати, както и свързаните с тях обсъждания на политиката, касаещи съответно Австрия, Италия и Кипър.

Оценката на Комисията също така се основава на картографирането на политиките в държавите членки и прегледа на литературата и свързаните с темата обсъждания на политиката в тази област. Освен това различни генерални дирекции на Европейската комисия допринесоха с анализи. По-специално беше извършен микросимулационен анализ на икономическото, социалното и фискалното въздействие на минималните работни заплати, като беше използван моделът EUROMOD. Освен това бяха извършени симулации въз основа на модела QUEST с цел оценка на макроикономическото въздействие на минималните работни заплати. Накрая, беше извършен анализ на отличителните белези на минималната работна заплата и нископлатените работници въз основа на анонимни индивидуални данни от статистическите данни на Общността за доходите и условията на живот (EU-SILC) и проучването на структурата на заплатите (EU-SES).

•Оценка на въздействието

Следвайки политиката за по-добро законотворчество, Комисията извърши оценка на въздействието на няколко варианта на политика. Тази дейност беше подпомогната чрез структурирани консултации в Комисията в рамките на междуведомствена работна група.

Оценката на въздействието беше представена на Комитета за регулаторен контрол (КРК) и обсъдена с него. Препоръките, направени от КРК в първото му (отрицателно) становище от 2 октомври 2020 г., бяха взети предвид по-специално чрез: i) по-добро разграничаване на това до каква степен проблемите, специфичните цели, предлаганите решения и тяхното въздействие се отнасят за различните видове системи за определяне на минималната работна заплата; ii) допълнително изясняване на начина, по който в анализа на проблемите се оценява неадекватността на минималните работни заплати в държавите членки; iii) допълнително обосноваване на начина, по който законодателната инициатива съответства на избраното правно основание и принципите на субсидиарност и пропорционалност; и iv) изясняване на обосновката за съдържанието на оценяваните пакети от политики. В отговор на резервите, направени от Комитета в неговото второ становище (положително становище с резерви) от 14 октомври 2020 г., в доклада за оценка на въздействието допълнително се изясняват редица елементи: обосновката за съдържанието на пакетите от варианти на политика, най-подходящите мерки за успеха на всеки пакет от варианти, въздействието върху МСП, избора на предпочитания пакет и последиците му за държавите, които разчитат на колективно договаряне.

В хода на работата по оценката на въздействието бяха разгледани редица мерки във всички важни области за преодоляване на недостатъчната адекватност и пропуските в обхвата на минималните работни заплати. В оценката на въздействието бяха разгледани три пакета от политики, всеки от които се състои от комбинация от различни мерки. След оценка на тяхната ефективност, ефикасност и съгласуваност беше определен предпочитан пакет.

Предпочитаният пакет изисква от всички държави членки да подкрепят колективното договаряне относно определянето на работните заплати, особено когато обхватът на колективното договаряне е тесен, както и да укрепят правоприлагането в областта на минималните работни заплати и мониторинга на тяхната адекватност и обхват. В допълнение, от държавите членки със законоустановени минимални работни заплати се изисква да използват ясни и стабилни критерии за определяне и актуализиране на минималните работни заплати и да отредят засилена роля на социалните партньори. Освен това в предпочитаният пакет се ограничава до строго определен минимум използването на удръжки от законоустановените минимални работни заплати и разлики в ставките им.