ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.6.2011 
SEC(2011) 807 окончателен  
  
Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  националната  програма  за реформи  на Германия  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  програма  за стабилност  на Германия  за периода  2011—
2014 г. 
{SEC(2011) 714 окончател eн} 
 
 
BG 2   BG Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  националната  програма  за реформи  на Германия  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  програма  за стабилност  на Германия  за периода  2011—
2014 г. 
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
Като  взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , и по-специално  
член  121, параграф  2 
и член  148, параграф  4 от него , 
като взе предвид  Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  от 7 юли 1997 г. за засилване  на 
надзора  върху  състоянието  на бюджета  и на надзора  и координацията  на 
икономическите  политики1, и по-специално  член  5, параграф  3 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Европейската  комисия2, 
като взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет , 
като взе предвид  становището  на Комитета  по заетостта , 
след  консултация  с Икономическия  и финансов  комитет , 
като има предвид , че: 
(1) На 26 март  2010 г. Европейският  съвет  постигна  съгласие  по предложението  на 
Европейската  комисия  да се започне  изпълнението  на нова  стратегия  за работни  
места  и растеж  — стратегията  „Европа  2020“ — въз основа  на засилена  
координация  на икономическата  политика , съсредоточена  върху  ключовите  
области , в които  е необходимо  да се предприемат  действия  за повишаване  на 
потенциала  за устойчив  растеж  и конкурентоспособността  на Европа . 
(2) На 13 юли 2010 г. Съветът  прие  препоръка  относно  общите  насоки  за 
икономическата  политика  на държавите -членки  и на Съюза  (за периода  2010—
2014 г.), а на 21 октомври  2010 г. прие  решение  относно  насоките  за политиката  
на държавите -членки  по заетостта3, като двата  акта заедно  представляват  
„интегрираните  насоки “. Държавите -членки  бяха  призовани  да се съобразят  с 
                                                 
1 O В L 209, 2.8.1997 г., стp. 1. 
2 ОВ C…, …г., стр.... 
3 Запазват  се и за 2011 г. с Решение  2011/308/ ЕС на Съвета  от 19 май 2011 г. 
 
BG 3   BG интегрираните  насоки  при провеждането  на националната  си икономическа  
политика  и политика  по заетостта . 
(3) На 12 януари  2011 г. Комисията  прие  първия  годишен  обзор  на растежа , с което  
постави  началото  на нов цикъл  на икономическото  управление  в ЕС и на първия  
европейски  семестър  за предварителна  интегрирана  координация  на политиката  
съгласно  стратегията  „Европа  2020“.  
(4) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  одобри  приоритетите  за фискалната  
консолидация  и структурната  реформа  (в съответствие  със заключенията  на 
Съвета  от 15 февруари  и 7 март  2011 г. и въз основа  на годишния  обзор  на 
растежа , изготвен  от Комисията ). Той подчерта  необходимостта  да се даде  
приоритет  на възстановяването  на стабилността  на бюджетите  и фискалната  
устойчивост , намаляването  на безработицата  чрез реформи  на пазара  на труда  и 
полагането  на нови  усилия  за повишаване  на растежа . Съветът  поиска  от 
държавите -членки  да превърнат  тези приоритети  в конкретни  мерки , които  да 
бъдат  включени  в техните  програми  за стабилност  или програми  за 
конвергенция  и в националните  програми  за реформи . 
(5) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  също  така прикани  държавите -членки , 
участващи  в пакта  „Евро  плюс “, да представят  своите  задължения  достатъчно  
рано , за да бъдат  включени  в програмите  им за стабилност  или програмите  им за 
конвергенция  и в националните  програми  за реформи . 
(6) На 27 април  2011 г. Германия  представи  актуализираната  си Програма  за 
стабилност , която  обхваща  периода  2011 — 2015 г., а на 7 април  2011 г. — 
своята  Национална  програма  за реформа  за 2011 г. Двете  програми  бяха  оценени  
едновременно , за да бъдат  отчетени  взаимовръзките  между  тях.  
(7) Германската  икономика  навлезе  в кризата  със сравнително  силни  позиции . 
Резкият  спад  в световната  търговия  обаче  доведе  до срив  на износа  и 
инвестициите  през 2009 г., като реалният  БВП  се сви с безпрецедентните  4,7%. 
Въпреки  това, след  като се повиши  незначително , безработицата  отново  започна  
да се понижава  от края  на 2009 г. Изненадващата  устойчивост  на пазара  на труда  
отразява  положителните  ефекти  от направени  в миналото  реформи  за 
намаляване  на работното  време  и от субсидиите  за краткосрочна  работа . 
Икономиката  се възстанови  убедително  от рецесията , като реалният  БВП  се 
повиши  с 3,6% през 2010 г. Износът  до голяма  степен  компенсира  огромния  
спад , наблюдаван  през 2009 г., и проправи  пътя  на по-мащабно  възстановяване , 
което  води  до намаляващ  излишък  по текущата  сметка . Икономиката  
допълнително  подобри  конкурентоспособността  си спрямо  повечето  от 
членовете  на еврозоната . От балансирана  позиция  консолидираният  държавен  
бюджет  стигна  до дефицит  от 3% от БВП  през 2009 г. в резултат  на действието  с 
пълна  сила  на автоматичните  стабилизатори  и на дискреционните  мерки  за 
противодействие  на икономическия  спад . Икономическото  възстановяване  
помогна  за ограничаване  на дефицита  през 2010 г. (3,3% от БВП ), въпреки  
действащите  фискални  стимули  и мерки  в подкрепа  на финансовите  пазари . 
(8) Въз основа  на оценката  на актуализираната  Програма  за стабилност  в 
съответствие  с Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета , Съветът  е на мнение , че в 
макроикономическия  сценарий , на който  се основава  програмата  за стабилност , 
 
BG 4   BG се проявява  предпазливост  за 2011 г., а оценките  за периода  след  това са 
реалистични ; това показва  също  и съпоставка  с прогнозата  на Комисията  от 
пролетта  на 2011 г. Програмата  залага  растеж  на реалния  БВП  с 2,3 % през 2011 
г., забавяне  до 1,8 % през 2012 г. и до средно  1,5 % за периода  2013-2015 г. В 
програмата  се предвижда  понижаване  на дефицита  под референтната  стойност  
от 3 % от БВП  още през  2011 г. — две години  преди  срока , определен  от Съвета , 
както  и допълнителен  напредък  към постигането  на средносрочната  цел (СЦ) — 
дефицит  през 2014 г. от 0,5 % от БВП  в структурно  изражение . След  очакваната  
корекция  на прекомерния  дефицит  темпът  на приспособяване  към СЦ, 
предвиден  от програмата , ще се понижи  под референтната  стойност  от 0,5 % от 
БВП  през 2013 г. и 2014 г. Съотношението  на дълга  към БВП  се повиши  с почти  
10 пункта  през 2010 г.4, но се очаква  то отново  да започне  да се понижава  от 
2011 г., като до 2015 г. ще достигне  75,5 % от БВП , оставайки  над референтната  
стойност , предвидена  в Договора . Рисковете  пред  бюджетните  перспективи  
изглеждат  в общи  линии  балансирани  за 2011 г., но резултатите  след  това могат  
да се окажат  по-слаби  от очакваното , тъй като някои  икономии  може  да не бъдат  
реализирани . Някои  мерки  все още са предмет  на обсъждане  (напр . данък  за 
енергията  и данък  в областта  на финансите ), а други  все още не са уточнени  
(например  подобрения  на ефективността  на публичната  администрация ). Освен  
това не се изключват  и евентуални  допълнителни  мерки  в подкрепа  на 
финансовите  пазари .  
(9) Тъй като с неотдавнашната  реформа  на системата  за здравеопазването  се 
въведоха  мерки  за овладяване  на нарастването  на разходите  главно  през 2011 г. 
и 2012 г., по-нататъшните  стъпки  за увеличаване  на ефективността  на 
публичните  разходи  за здравеопазване , както  и в областта  на дългосрочните  
грижи , ще подкрепят  предвиждания  план  за консолидация . В същото  време  
поддържането  на курс  към консолидация , ориентиран  до голяма  степен  към 
растежа , включително  посредством  осигуряване  на подходящо  равнище  на 
разходите  за образование , ще помогне  за повишаване  на потенциала  за 
дългосрочен  растеж .  
(10) Въпреки  че фискалната  рамка  на Германия  бе значително  укрепена  чрез 
въвеждане  на конституционни  бюджетни  разпоредби , чрез създаването  на Съвет  
за стабилност  и на система  за ранно  предупреждение  с цел предотвратяване  на 
бюджетни  неравновесия , все още са необходими  допълнителни  усилия  за 
пълното  прилагане  на бюджетните  разпоредби  на равнище  провинции  (Länder) . 
По-нататъшното  укрепване  на свързания  с тях механизъм  за мониторинг  и 
санкциониране  също  ще увеличи  надеждността  на публичните  финанси  на 
Германия .  
(11) Кризата  разкри  сериозни  слабости  в германския  банков  сектор . Сериозните  
загуби  и обезценки  вследствие  на международни  инвестиции  в ипотечни  заеми  и 
в структурирани  активи  отслабиха  капиталовата  база на някои  банки  и доведоха  
до необходимостта  от сериозни  държавни  интервенции . Кризата  също  така 
                                                 
4 Скокът  през 2010 г. беше  до голяма  степен  обусловен  от факта , че две проблемни  банки  
прехвърлиха  обезценените  активи  на съответните  „лоши  банки “, които  попадат  в сектора  на 
държавното  управление . В съответствие  с насоките  на Евростат  за счетоводни  правила  за 
финансови  ликвидационни  структури  съответните  пасиви  на „ лошите  банки “, се отразиха  пряко  
на равнището  на дълга . 
 
BG 5   BG разкри  слабостите  на някои  Landesbanken, които  още преди  кризата  страдаха  от 
недостиг  на ефективни  структури  за управление  на риска  и от липсата  на 
жизнеспособен  и подходящо  финансиран  бизнес  модел . По-нататъшната  
реформа  на банковия  сектор , включително  преструктуриране  на Landesbanken, 
нуждаещи  се от жизнеспособен  бизнес  модел  и адекватна  капиталова  база, както  
и укрепването  на регулаторната  и надзорна  рамка , ще допринесат  за запазване  на 
стабилността  на финансовия  сектор  и ще подсигурят  по-ефикасно  разпределение  
на спестяванията  на вътрешния  пазар  като средство  за укрепване  на търсенето  и 
инвестициите .  
(12) Потенциалът  за растеж  и структурната  конкурентоспособност  на германската  
икономика  зависят  до голяма  степен  от добре  обучената  висококвалифицирана  
работна  сила , но недостигът  на работна  ръка  може  да стане  още по остър  в 
резултат  на развитието  на демографската  ситуация . Това  подчертава  значението  
на пълното  оползотворяване  на потенциала  на работната  сила  чрез премахване  
на пречките  за участие  на пазара  на труда  на определени  групи  от населението  
(възрастните  работници , жени , нискоквалифицирани  работници  и граждани  на 
страни  извън  ЕС), както  и на по-нататъшното  развитие  на човешкия  капитал . 
Вземането  на мерки  по отношение  на данъчната  тежест , която  остава  висока  
особено  за хората  с ниски  и средни  доходи , ще подобри  стимулите  за работа , 
като същевременно  ще позволи  увеличението  на заплатите  да се преобразува  в 
по-голяма  степен  в по-високи  разполагаеми  доходи  и в нарастване  на 
вътрешното  търсене . Намаляването  на високите  пределни  данъчни  ставки  за 
доходите  на втори  член  на домакинството , произтичащо  от съвместното  
подоходно  облагане  на двойките , чрез преминаване  към система  на 
индивидуално  данъчно  облагане , би могло  да помогне  за намаляване  на случаите  
на непълно  работно  време  в полза  на работа  на пълно  работно  време . По-
нататъшното  повишаване  на достъпа  до детски  заведения  също  ще подпомогне  
по-специално  все още ниското  участие  на жените  в работната  сила  на пълен  
работен  ден. Освен  това увеличаването  на броя  на лицата  с професионални  
квалификации  може  да засили  перспективите  за участие  в пазара  на труда  на 
нискоквалифицираните  работници . 
(13) В последно  време  Германия  взе решения  с широк  хоризонт  във връзка  с 
бъдещето  на нейната  енергийна  диверсификация . Прилагането  на Националната  
енергийна  концепция  предполага  основна  промяна  в енергийните  доставки  и ще 
окаже  влияние  върху  цените  на енергията  и върху  конкурентоспособността  на 
икономиката  в средносрочен  до дългосрочен  план . Ето защо  ефективността  на 
разходите  следва  да бъде  основен  ръководен  принцип  за прилагането  на 
Националната  енергийна  концепция  на базата  на ефективно  потребление  на 
енергия , на ефективни  от гледна  точка  на разходите  схеми  за подпомагане , на 
енергийни  системи  за възобновяеми  енергийни  източници  с подходящ  капацитет  
и на конкурентни  енергийни  пазари . 
(14) Повишаването  на конкуренцията  в сектора  на услугите  ще засили  нарастването  
на производителността  и ще подкрепи  вътрешното  търсене . По-динамичният  
растеж  на сектора  на услугите  може  също  така да допринесе  за разширяването  
на основата  за нарастване  на търсенето  и предлагането  в Германия . Въпреки  
значителния  напредък  през последните  години  чрез прилагането  на Директивата  
за услугите  изглежда  има възможности  за по-нататъшно  ограничаване  на 
пречките  за влизане  и излизане  на предприятия , по-специално  чрез по-
 
BG 6   BG нататъшно  опростяване  на системата  за разрешителни  и лицензи . Правилата  за 
някои  професионални  услуги  (например  архитекти , фармацевти , адвокати ) 
изглеждат  по-строги  в сравнение  с други  страни , а регулаторните  пречки  пред  
навлизането  на занаятчии  също  изглеждат  по-големи . Що се отнася  до услугите , 
предоставяни  чрез мрежи , конкуренцията , по-специално  в железопътния  сектор , 
все още е възпрепятствана . Тук все още се наблюдава  забавяне  на ефективното  
разделяне  на управлението  на инфраструктурата  и транспортните  услуги , като 
предпоставка  за наличието  на конкурентен  пазар . Засилването  на надзорната  
роля  на Агенцията  за федералната  мрежа , премахването  на застъпеното  
(кръстосаното ) субсидиране  между  мрежови  оператор  и доставчици  на 
железопътни  услуги  и отварянето  на инфраструктурата  за продажби  и билети  за 
конкуренти  биха  насърчили  конкуренцията  в краткосрочен  план .  
(15) По-нататъшните  реформи  за подобряване  на достъпа  и качеството  на системата  
за образование  и обучение  ще бъдат  от ключово  значение , за да се гарантира  
предлагането  на подходящо  квалифицирана  работна  ръка , включително  и с 
оглед  на демографските  промени . Очаква  се по-специално  недостиг  на средно  и 
висококвалицирана  работна  ръка , особено  в областта  на математиката , науката  и 
технологиите . Образователното  равнище  на младите  хора  в Германия , както  в 
горната  степен  на средно  образование , така и във висшето  образование , са под 
средното  за ЕС. Увеличаването  на наличието  на предучилищното  образование , 
целодневните  училищни  занимания  и улесняването  на прехода  между  
различните  направления  на училищната  система  могат  да повишат  
образователните  резултати .  
(16) Германия  е поела  някои  задължения  по пакта  Евро  плюс5. Що се отнася  до 
фискалната  сфера , ангажиментите  включват  коригиране  на прекомерния  
дефицит  още през 2011 г. и постигане  в най-общи  линии  на целите , предвидени  
от националните  бюджетни  разпоредби  през 2011—2012 г. Мерките  за заетостта  
са насочени  към участието  на пазара  на труда  (реформа  на инструментите  на 
активната  политика  на пазара  на труда , подобряване  на интеграцията  на 
специалисти  с чуждестранни  квалификации  и интеграцията  на мигранти ) и към 
образованието  (Пакт  за основно  образование ). Мерките  в областта  на 
конкурентоспособността  се фокусират  върху  секторите  с мрежи , енергетиката  и 
сектора  на услугите  (напр . Агенция  за пазарна  прозрачност  на 
електроенергийния  и газовия  сектор , Програма  за електромобилност  и 
увеличено  финансиране  на транспортната  инфраструктура ), както  и в сферата  на 
образованието  (напр . Инициатива  за отлични  постижения  за насърчаване  на 
средните  училища  и финансиране  на Пакта  за университетите ). Тези  
ангажименти  се отнасят  за четири  области  на Пакта . До голяма  степен  те 
отразяват  по-широката  програма  за реформи , изложена  в програмата  за 
стабилност  и националната  програма  за реформи . За някои  области  на политика  
обаче  все още не са предвидени  мерки  в ангажиментите  по Пакта  (напр . 
преструктурирането  на Landesbanken или намаляване  на данъчната  тежест  върху  
трудовите  доходи ) или са поети  твърде  общи  ангажименти  (отваряне  на сектора  
на услугите  и мрежовите  индустрии  за по-голяма  конкуренция ).Ангажиментите  
по пакта  „Евро  плюс “ са оценени  и взети  предвид  в препоръките . 
                                                 
5 Повече  подробности  за ангажиментите  по пакта  Евро  плюс  могат  да бъдат  намерени  в SEC 
(2011) 714. 
 
BG 7   BG (17) Комисията  направи  оценка  на Програмата  за стабилност  и Националната  
програма  за реформи  на Германия , както  и нейните  ангажименти  по пакта  „Евро  
плюс “6. Тя взе предвид  не само  тяхното  значение  за провеждането  на устойчива  
фискална  и социално -икономическа  политика  в Германия , но също  така и 
доколко  те спазват  правилата  и насоките  на ЕС, предвид  необходимостта  от 
укрепване  на цялостното  икономическо  управление  на Европейския  съюз  чрез 
принос  на ниво  ЕС към бъдещите  решения  на национално  равнище . В тази 
връзка  Комисията  смята , че германската  бюджетна  стратегия  следва  да се 
изпълнява , както  е предвидено , като поддържа  благоприятстващ  растежа  курс  
към консолидация . По-нататъшните  мерки  в периода  2011 — 2012 г. следва  да се 
съсредоточат  върху  осигуряването  на стабилността  на финансовата  система  
(напр . чрез преструктурирането  на Landesbanken) и укрепването  на вътрешните  
източници  на растеж  чрез увеличаване  на участието  в пазара  на труда  
посредством  намаляване  на данъчната  тежест  върху  трудовите  доходи , 
подобряване  на достъпа  до образование  и неговото  качество , както  и отварянето  
за по-голяма  конкуренция  на сектора  на услугите , на занаятчийските  дейности  и 
свободните  професии  и на икономическите  отрасли , функциониращи  
посредством  мрежи .  
(18) В контекста  на настоящата  оценка  и предвид  препоръката  на Съвета  по член  126, 
параграф  7 от Договора  за функциониране  на Европейския  съюз  от 2 декември  
2009 г. Съветът  разгледа  актуализираната  програмата  за стабилност  на Германия  
за 2011 г. и неговото  мнение7 е отразено  по-специално  в препоръките  в точка  1) 
по-долу . Като  взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет  от 25 март  
2011 г., Съветът  разгледа  националната  програма  за реформи  на Германия .  
С НАСТОЯЩОТО  ПРЕПОРЪЧВА : Германия  да предприеме  действия  в периода  
2011—–2012 г. в съответствие  със следните  точки : 
(1) Да прилага  бюджетната  стратегия  за 2012 г. и след  това съгласно  
предвиденото . Да завърши  процеса  на налагане  на бюджетните  разпоредби  на 
равнище  провинции  (Länder ) и да засили  допълнително  съотвения  механизъм  
за наблюдение  и санкции . Да поддържа  благоприятстващ  растежа  курс  към 
консолидация , по-специално  чрез осигуряване  на съответстващи  разходи  за 
образование  и чрез по-нататъшно  повишаване  на ефективността  на публичните  
разходи  за здравеопазване  и дългосрочни  грижи ;  
(2) Да вземе  мерки  за структурните  слабости  във финансовия  сектор  по-специално  
чрез преструктуриране  на Landesbanken  в търсене  на жизнеспособен  и 
подходящо  финансиран  бизнес  модел .  
(3) Да засили  участието  на трудовия  пазар  чрез подобряване  на равнопоставения  
достъп  до образование  и системи  за обучение  и чрез намаляване  на високото  
данъчно  бреме  за получаващите  ниски  заплати  по начин , който  е неутрален  в 
бюджетно  отношение . Да увеличи  броя  на целодневните  детски  заведения  и 
целодневните  училища , както  и да премахне  данъчните  инструменти , 
намаляващи  мотивацията  за работа  на втори  членове  на домакинството .  
                                                 
6 SEC(2011) 714 
7 Предвидено  в член  5, параграф  3 от Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета . 
 
BG 8   BG (4) Да премахне  неоправданите  ограничения  за някои  професионални  услуги  и в 
сектора  на занаятите . Да подобри  конкуренцията  в секторите , работещи  
посредством  мрежи ; да подобри  надзорните  функции  на Агенцията  за 
федералната  мрежа  в областта  на железопътния  транспорт , а в рамките  на 
обявената  Национална  енергийна  концепция  — да се съсредоточи  върху  
подобряване  на дългосрочната  ефективност  на разходите  по Закона  за 
възобновяемата  енергия , като се осигури  реална  независимост  на енергийното  
производство  и пренос  и като се подобрят  трансграничните  връзки  . 
Съставено  в Брюксел  на [….] година . 
 За Съвета  
 Председател