Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съвместимост на търговската политика на ЕС с Европейския зелен пакт“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/10)

Докладчик: John BRYAN

Решение на Пленарната асамблея 20.2.2020 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Приемане от секцията 8.7.2020 г. Приемане на пленарна сесия 18.9.2020 г. Пленарна сесия № 554 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 216/1/3

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства Европейския зелен пакт, по-специално стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, които са амбициозни, ще имат голямо въздействие върху земеделския и хранително-вкусовия сектор в ЕС и ще заемат централно място в бъдещите търговски споразумения.

1.2. Според ЕИСК ЕС трябва да реагира на кризата с COVID-19 с незабавно изпълнение на Европейския план за възстановяване с цел икономиката му да получи подкрепа и отново да заработи на пълни обороти възможно най-скоро, като се вземат предвид рисковете за здравето и околната среда. Зеленият пакт следва да бъде неразделна част от възстановяването.

1.3 В условията на безпрецедентната заплаха от рецесия в резултат на кризата с COVID-19, пред която се изправя световната икономика, лоялната и основана на правила и еднакви условия на конкуренция търговия никога не е имала по-голямо значение като двигател за икономическо възстановяване. Нормално функциониращият, отворен единен пазар на ЕС и международната търговия имат съществена роля. ЕИСК счита, че ЕС не може да си позволи да заеме отбранителна позиция в своята търговска политика.

1.4. Някои от важните поуки, които ЕС трябва да извлече от кризата с COVID-19, включват: 1) решаващото значение на концепцията „Едно здраве“, продоволствената сигурност и независимост за Европа; 2) необходимостта от силна ОСП и устойчива и издръжлива на сътресения верига на доставки на храни и основни свързани със здравето продукти; 3) необходимостта от наличие на стабилен и добре финансиран със собствени средства бюджет на ЕС за справяне с кризи; 4) значението на търговията и защитата на единния пазар на ЕС с цел предотвратяване на ренационализацията и повторението на събития като Брексит.

1.5 ЕИСК отправя искане за пълна оценка на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт с подробна оценка на въздействието за търговските споразумения на ЕС, земеделския и хранително-вкусовия сектор на ЕС.

1.6. Общопризнат факт е, че търговията със селскостопански продукти играе ключова роля за осъществяването на повечето, ако не и на всички цели за устойчиво развитие, както и че на СТО се полага да играе важна роля за постигането на ЦУР и че това би било много по-трудно без ефективен многостранен търговски механизъм.

1.7. ЕИСК предлага всички бъдещи търговски споразумения на ЕС да включват стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт като световни стандарти за устойчивост, като признава, че включването и изпълнението на целите за устойчиво развитие (ЦУР) и по-високи стандарти в многостранните търговски споразумения е изключително сложно. Изглежда възможно да се постигне по-голям напредък по отношение на ЦУР и основни екологични и социални стандарти в двустранните търговски споразумения в краткосрочен план.

1.8. ЕС трябва да гарантира, че търговските споразумения няма да екстернализират проблема и да увеличат обезлесяването в други държави.

1.9. ЕИСК счита, че е от съществено значение жизнеспособността и конкурентоспособността на земеделския и хранително-вкусовия сектор на ЕС да не бъдат подкопани от налагането на по-високи разходи и стандарти посредством предвидените в Зеления пакт стратегии „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, които конкурентите не желаят да приемат и прилагат.

1.10. ЕИСК счита, че трябва да има много по-голяма съгласуваност и координация между и в рамките на политиките на ЕС, като например стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт, ОПС, търговската и социалната политика.

1.11. Земеделието наред със семейния модел на стопанство в ЕС има жизненоважна роля за изпълнението на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт, като е от изключително значение да има адекватен бюджет на ОСП, който да покрива допълнителните изисквания, наложени на земеделските стопани.

1.12. Във връзка с преминаването на земи към биологично производство трябва да се направи оценка на въздействието от произтичащото от това намаляване на производството. Трябва да се засилят научните изследвания, за да се даде по-добро определение за „биологично“ и да се направи оценка на реалния нетен принос на „биологичното земеделие“ към световната устойчивост, включително биологичното разнообразие.

1.13. Всички търговски споразумения на ЕС трябва да спазват санитарните и фитосанитарните норми на Съюза и да се придържат към принципа на предпазливост.

2. Мотиви за изготвяне на становището по собствена инициатива

Европейският зелен пакт

2.1. Европейския зелен пакт ( 1 ) е амбициозно съобщение и ангажимент за справяне с предизвикателствата в областта на климата и околната среда.

2.2 Зеленият пакт е нова стратегия за растеж, която има за цел превръщането на ЕС в справедливо и благоденстващо общество с модерна, ресурсно ефективна и конкурентоспособна икономика, в която към 2050 г. няма да има нетни емисии на парникови газове и икономическият растеж не зависи от използването на ресурси.

2.3. Зеленият пакт има за цел опазването, съхранението и увеличаването на природния капитал на ЕС, както и защитата на здравето и благосъстоянието на гражданите от свързани с околната среда рискове и въздействия. Този преход трябва да бъде справедлив и приобщаващ. Той трябва да поставя хората на първо място и да обръща внимание на регионите, предприятията и работниците.

2.4. Европейската комисия заяви, че Зеленият пакт е неразделна част от стратегията ѝ за търговската политика с цел изпълнение на Програмата до 2030 г. на Организацията на обединените нации и на целите за устойчиво развитие ( 2 )

2.5. Основните цели, определени в Европейския зелен пакт, са представени във фигурата ( 3 ) по-долу:

Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие

2.6. В рамките на Зеления пакт целта на стратегията „От фермата до трапезата“ ( 4 ) е да превърне продоволствената система на ЕС в световен стандарт за устойчивост.

2.7. Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие ( 5 ) има за цел да постигне обрат в тенденцията към загуба на биологичното разнообразие и да възстанови природата.

2.8. Някои от ключовите цели на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие включват: — намаляване на използването на химически пестициди с 50 % до 2030 г., — намаляване на загубите на хранителни вещества с 50 % и на използването на торове с 20 % до 2030 г., — намаляване на продажбите на антимикробни средства за селскостопанските животни с 50 % до 2030 г., — преразглеждане и подобряване на законодателството за хуманно отношение към животните въз основа на научните данни, — увеличаване на биологичното земеделие до 25 % от сухоземната територия на ЕС до 2030 г., — изясняване на правилата за конкуренция за колективни инициативи с цел засилване на позицията на земеделските стопани във веригата на доставки, — развитие на екологосъобразен модел за компенсиране на земеделските стопани за улавяне на въглерод посредством ОСП или пазара, — засаждане на 3 милиарда дървета до 2030 г., — постигане на обрат в тенденцията на намаляване на опрашителите, — възстановяване на 25 000 км от реките в ЕС в състояние на свободно течащи реки, — защита на 30 % от сухоземната територия и морските басейни, — стимулиране на устойчиво потребление на храни и насърчаване на финансово достъпни здравословни храни за всички.

2.9. Накратко, стратегиите имат за цел да осигурят финансово достъпни и устойчиви храни за европейците, да се справят с изменението на климата, да защитят околната среда и да запазят биологичното разнообразие.

2.10. ЕИСК приветства предвидените в Зеления пакт стратегии „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, както и поставените цели ( 6 )

Търговска политика на ЕС

2.11. В писмото от декември 2019 г. на председателя на Комисията за определяне на ресора на комисаря по въпросите на търговията Фил Хоган еднаквите условия за конкуренция за всички са ключово послание за търговската политика на ЕС и за мястото на Европа в центъра на основаната на правила многостранна система ( 7 ) . Председателят посочва, че комисарят по въпросите на търговията ще гарантира постигането на ЦУР, като изисква всяко ново търговско споразумение да включва посветена на устойчивото развитие глава.

2.12. ЕС посочва, че ще подкрепя световния преход към устойчиви системи на хранително-вкусовата промишленост в съответствие с целите на стратегията „От фермата до трапезата“ и ЦУР. Посредством своите външни политики, включително търговската политика, ЕС ще се стреми да развива зелени съюзи за устойчиви продоволствени системи с всички свои партньори на двустранни, регионални и многостранни форуми. Това ще гарантира пълно осъществяване и прилагане на разпоредбите относно търговията и устойчивото развитие във всички търговски споразумения, включително посредством главния служител на ЕС по правоприлагането в областта на търговията.

3. Ключови области за обсъждане

Значение и полза от търговията

3.1. ЕС е най-голямата икономика в света с БВП от 25 000 евро на глава от населението и 450 милиона потребители ( 8 ) . Съюзът е най-големият търговски блок в света. ЕС е най-големият търговски партньор за 80 държави.

3.2. Търговията и инвестициите са от първостепенна важност за ЕС. В съобщението „Търговията — за всички“ се подчертава, че над 36 милиона работни места в ЕС, едно на всеки седем, зависят от износа извън ЕС и че 90 % от световния икономически растеж през следващите 15 години се очаква да настъпи извън Европа.

3.3 Вътрешната и външната търговия, които се осъществяват на единния пазар на ЕС и в рамките на свободна, лоялна и основана на правила политика на световния пазар, са изключително важни за ЕС и неговите 450 милиона граждани ( 9 ) . Обемът на търговията на ЕС със стоки с останалия свят беше 3,936 трилиона евро през 2018 г.

3.4. Статистиката относно търговията на ЕС със селскостопански продукти и храни ( 10 ) показва, че 2019 г. е била рекордна година. Стойността на изнесените селскостопански продукти и храни достигна общо 151,2 милиарда евро, докато вносът представляваше 119,3 милиарда евро, което прави общата стойност на търговията 270,5 милиарда евро за тази година. Търговският излишък се повиши с 10,9 милиарда евро спрямо 2018 г. и достигна рекордно високо равнище от 31,9 милиарда евро. Хранително-вкусовата промишленост играе жизненоважна роля в търговията и износа.

3.5. ЕИСК вече е изтъквал преди значението на търговията със земеделски продукти за бъдещото развитие на земеделието и селското стопанство в ЕС в контекста на световната продоволствена сигурност ( 11 )

3.6. ЕИСК прие становище относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“ ( 12 ) . В становището се заявява, че СТО продължава да бъде жизнеспособен и ефективен форум за търговски преговори, особено в областта на селското стопанство.

3.7. Неуспехът на СТО да постигне напредък към многостранна търговия и кризата във връзка с механизма за уреждане на спорове представляват сериозна заплаха за многостранното сътрудничество и основаната на правила търговия.

3.8. Все пак това не би трябвало да намалява ролята на нормално функциониращата СТО в контекста на световната търговия и значението на основаната на правила многостранна система, подкрепяна от ЕС.

3.9. В становището относно „Реформа на СТО с цел адаптиране към промените в световната търговия“ ЕИСК изразява убеждението си не само в това, че неотложните реформи следва да се осъществят във възможно най-кратък срок, по-специално с оглед на функционирането на Апелативния орган на ОУС, но и в това, че членовете на СТО би трябвало да се ангажират с по-амбициозни и системни промени. Подкрепяните от ЕИСК предложения обхващат главно три области: трудовите стандарти и достойния труд, целите във връзка с изменението на климата и постигането на ЦУР на ООН до 2030 г. ( 13 )

3.10. ЕИСК счита, че ЕС не може да си позволи да заеме отбранителна позиция в своята търговска политика. В контекста на кризата с COVID-19 и стремежът за икономическо възстановяване в целия ЕС и по света значението и ползата от търговията никога не са били по-решаващи.

3.11. ЕИСК счита, че ЕС трябва да възприеме амбициозен подход към стимулиране и способстване на икономическото възстановяване посредством Зеления пакт и Европейския план за възстановяване.

3.12. Зеленият пакт трябва да постигне оптимален баланс между поддържането на интензивна търговия и защитата на работните места и опазването на околната среда, като същевременно се запазва европейската конкурентоспособност. Също така стратегията не може да води до конкурентно предимство за вноса на пазара на Съюза от държави извън ЕС, включително за вноса на биологични продукти, произведени извън ЕС, които трябва да бъдат произведени съгласно същите стандарти на ЕС, които се прилагат към производителите от ЕС. ( 14 ) Би било необходимо да се въведе система на ЕС за проследяване и сертифициране на качеството на биологичното производство и отделно, с букви с четим размер, да се етикетират произведените в ЕС продукти, като „биологичното производство в ЕС“, и тези, произведени в държави извън ЕС като „биологичното производство извън ЕС“. Би било необходимо на равнището на ЕС да се създаде и независима и динамична система за акредитация, която в момента се извършва от един-единствен национален орган по акредитация, който действа под публичен надзор, с цел въпросите, свързани с акредитацията на контролните органи и предотвратяването на измами с биологичното производство, при извършване на дейност в сектора на биологичното производство, да се разглеждат по специфичен начин.

3.13. Ефективният и нормално функциониращ единен пазар на ЕС е от огромно значение. ЕИСК застъпва много категорично становището, че не трябва да има ренационализация на пазарите в ЕС.

3.14. ЕИСК признава значението и ползата от основаната на правила търговия, която се осъществява при еднакви условия на конкуренция, и нейния решаващ принос за икономическото възстановяване в периода след края на кризата с COVID-19.

Търговия и устойчиво развитие

3.15. Устойчиво развитие означава да се задоволяват потребностите на настоящото поколение, като се гарантира, че бъдещите поколения могат да задоволяват своите собствени потребности. В Програмата до 2030 г. на Организацията на обединените нации се определят 17 ключови цели за устойчиво развитие и 169 подцели.

3.16. Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие отиват много по-далече от ЦУР и определят цял нов набор от критерии с цел създаване на нов „световен стандарт за устойчивост“.

3.17. В правото на ЕС се изисква всички съответни политики на ЕС, включително търговската политика и политиката в областта на конкуренцията, да насърчават устойчивото развитие. Търговската политика на ЕС има за цел да гарантира, че икономическото развитие е съчетано със социална справедливост, зачитане на правата на човека, високи трудови и екологични стандарти, като успоредно с това защитава санитарните и фитосанитарните норми на Съюза и се придържа към принципа на предпазливост.

3.18. През последните години ЕИСК изготви няколко становища относно различни аспекти на търговията и устойчивото развитие, включително становища относно главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия на ЕС ( 15 ) и основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР ( 16 )

3.19. В първото становище ЕИСК призовава Комисията да възприеме по-амбициозен подход във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) и подчертава ограничения подход, възприет там по отношение на интересите на потребителите. В него се изтъкват също така въпросите, свързани с финансирането и ресурсите при работата на ВКГ (вътрешни консултативни групи), и прибягването до санкции.

3.20. Във второто становище ЕИСК счита, че ЦУР, заедно с Парижкото споразумение, ще променят из основи световния дневен ред в областта на търговията, особено търговията с промишлени стоки и селскостопански продукти. Все пак ЕИСК посочва, че ЦУР не са правно обвързващи и липсва механизъм за уреждане на спорове. В становището се подчертава ролята на отговорното бизнес поведение за подпомагането на осъществяването на ЦУР и се изтъква, че въздействието на частния сектор ще бъде ключово. Освен това се отправя призив за извършване на пълна оценка на въздействието по отношение на вероятните последици от изпълнението на ЦУР и на Парижкото споразумение върху търговската политика и политиката в областта на конкуренцията на ЕС, включително върху селското стопанство.

3.21. Общопризнат факт е, че търговията със селскостопански продукти играе ключова роля за осъществяването на повечето, ако не и на всички цели за устойчиво развитие, както и че на СТО се полага да играе важна роля за постигането им и че това би било много по-трудно без ефективен многостранен търговски механизъм ( 17 )

3.22. Във връзка със стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт възникват ключови въпроси, които включват търговската политика и устойчивото развитие на ЕС, като: До каква степен е реалистично ЕС да може да определи и изпълни нов набор от по-високи стандарти, надхвърлящи и отиващи по-далече от нивата на ЦУР? Може ли ЕС да накара своите търговски партньори да се съгласят с изпълнението на ТУР? Може ли ЕС да направи още една крачка и да накара търговските партньори или дори държавите — членки на ЕС, да се съгласят с друго, по-високо равнище на устойчиво развитие посредством Зеления пакт? Докъде ще стигне ЕС с налагането на ЦУР и/или стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие в бъдещите търговски преговори? Какви разходи ще наложи Зеленият пакт на европейските земеделски стопани и хранително-вкусовия сектор? Какво въздействие ще има това върху търговската конкурентоспособност на ЕС?

3.23. ЕИСК счита, че ЕС следва да изпълнява законодателството, като налага задължение за надлежна проверка на предприятията по цялата верига на доставки с цел установяване, предотвратяване и намаляване на екологичните и социалните рискове, както и нарушения на правата на човека.

Правоприлагане

3.24. ЕС трябва да отдели по-голямо внимание на правоприлагането и изпълнението на ЦУР и стандартите в споразуменията за свободна търговия. От особена важност е подходящият и строг мониторинг, изпълнението и правоприлагането на всички аспекти на търговските споразумения, когато станат по-подробни и всеобхватни, и особено когато обхватът им се разшири към области на устойчивото развитие, които нямат допирна точка с икономиката, като околна среда и изменение на климата. Най-новите технологии, като тези, с които разполага Съвместният изследователски център (JRC) ( 18 ) , би трябвало да се използват за наблюдение на ключови проблеми, като обезлесяването.

3.25. Процедурите за мониторинг и правоприлагане трябва да са ясни, бързи, ефективни и финансово прозрачни, разходите трябва да се поделят справедливо, като се взема предвид финансовата достъпност за дребните земеделски стопани.

Транспорт и енергетика

3.26. 2 в световен мащаб, като се очаква до 2030 г. да достигнат 40 % от общите емисии Насочеността към политиката в областта на транспорта и енергетиката в Зеления пакт трябва да бъде много по-голяма. На транспорта се дължат 24 % от емисиите на COв световен мащаб, като се очаква до 2030 г. да достигнат 40 % от общите емисии ( 19 ) . По-широкото използване на енергия също ще бъде обект на интензивен контрол, както и необходимостта от повече стимули за енергията от възобновяеми източници.

Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт

3.27. Стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт трябва да бъдат силна подкрепа на икономическата устойчивост на европейските земеделски производители и селскостопанския сектор и да подобрят функционирането на пазарите, като същевременно допринасят за по-устойчив в икономическо, екологично и социално отношение хранително-вкусов сектор. Това отговаря на визията на ЕИСК за „устойчивата икономика, от която се нуждаем“ ( 20 )

3.28. В своето становище относно всеобхватната продоволствена политика в ЕС ( 21 ) ЕИСК призовава за разработване на по-устойчива продоволствена политика с цел осигуряване на здравословни режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селското стопанство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество.

3.29. В стратегията „От фермата до трапезата“ са намерили отражение много от идеите, съдържащи се в тези становища, и ЕИСК изигра ролята на движеща сила за това.

3.30. Що се отнася до конкретното предложение за намаляване на използването на пестициди, земеделските стопани трябва да могат да заменят тези продукти с безопасни и устойчиви алтернативи, които защитават добивите и предпазват от всякакви заплахи за безопасността на храните. Научните изследвания и иновациите, основани на надеждни научни данни, са ключови за прилагането на алтернативни устойчиви решения за управление на вредителите.

3.31. Намалената употреба на торове трябва да се основава на сигурни научни данни, свързани с плановете за управление на хранителните вещества, изпитвания на почвите, задоволяване на потребностите на насажденията от хранителни вещества, прецизно прилагане и поддържане на баланса на хранителните вещества в почвата.

3.32. Намаляването на използването на антимикробни средства е от решаващо значение за човешкото здраве и безопасност (Подходът „Едно здраве“ ( 22 ) ).

3.33. Подобряването на здравето и хуманното отношение към животните е важна и желана цел, но за съжаление невинаги се компенсира от пазара и често свързаните с това разходи не се възстановяват. В ОСП се предвижда много строга политика, която гарантира, че европейските животни се отглеждат в съответствие с най-високите световни стандарти за проследимост, здраве на животните и хуманно отношение към тях, както и най-високите световни стандарти в областта на околната среда. От гледна точка на международната търговия реципрочността по отношение на стандартите за хуманно отношение към животните би трябвало да бъде едно от основните изисквания в търговските споразумения с трети държави.

3.34. В контекста на целите за намаляване на употребата на антимикробните средства, пестицидите и торовете в стратегията „От фермата до трапезата“, трябва да се отчете отбелязаният през последните години напредък в много държави членки, като се използват сравнителни показатели.

3.35. Във връзка с преминаването на повече земи към биологично производство трябва да се направи оценка на въздействието от произтичащото от това намаляване на производството. Трябва да се засилят научните изследвания, за да се даде по-добро определение за „биологично“ и да се направи оценка на реалния нетен принос на „биологичното производство“ към световната устойчивост. Освен това е възможно производствените разходи за биологично земеделие да са по-високи, което отново може да не бъде отразено в търговията на дребно. Така по-скъпото биологично земеделие може да стане неустойчиво. ЕС трябва да направи оценка на въздействието върху пазара и от гледна точка на ценовата премия/рентабилността на четирикратното увеличение на биологичното производство.

ОСП и стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт

3.36. Настоящият процес на реформа на ОСП започна през 2018 г. със законодателните предложения през юни 2018 г. ( 23 ) В новата ОСП се предвиждат по-високи амбиции, особено по отношение на околната среда и изменението на климата.

3.37. В новите предложения за ОСП се определят следните специфични цели: — подпомагане за достатъчно надеждни земеделски доходи и устойчивост в целия ЕС с цел подобряване на продоволствената сигурност, — засилване на пазарната ориентация и повишаване на конкурентоспособността, включително поставяне на по-голям акцент върху научните изследвания, технологиите и цифровизацията, — подобряване на позицията на земеделските стопани във веригата на стойността, — принос за смекчаване на последиците от изменението на климата и за адаптация към него, както и за устойчива енергия, — насърчаване на устойчиво развитие и ефективно управление на природните ресурси като вода, почва и въздух, — принос за защита на биологичното разнообразие, подобряване на екосистемните услуги и опазване на местообитанията и ландшафта, — привличане на млади земеделски стопани и улесняване развитието на стопанска дейност в селските райони, — насърчаване на заетостта, растежа, социалното приобщаване и местното развитие в селските райони, включително биоикономиката и устойчивото горско стопанство, — подобряване на реакцията на селското стопанство в ЕС в отговор на обществените изисквания по отношение на храните и здравето, включително за безвредна, питателна и устойчива храна, както и за хуманно отношение към животните.

3.38. По новата ОСП има специфично изискване преките плащания ще бъдат обвързани с по-строги изисквания в областта на околната среда и изменението на климата. Държавите членки ще трябва да предложат екосхеми, които да подкрепят земеделските стопани в изпълнението на по-стриктни изисквания от задължителните.

3.39. В новите предложения за ОСП се уточнява, че най-малко 30 % от всяко национално финансиране за развитие на селските райони ще бъдат заделени за мерки за опазване на околната среда и във връзка с климата. Очаква се 40 % от общия бюджет на ОСП да има принос за мерките във връзка с климата ( 24 )

3.40. Съгласно ОСП от държавите членки се изисква да изготвят стратегически планове за изпълнение на конкретните цели на ОСП. Държавите членки ще определят целеви стойности относно това, което те желаят да постигнат през програмния период, като използват общоустановени показатели за резултатите.

3.41. През последните две години институциите на ЕС вече отбелязаха значителен напредък при подготовката на предложенията за ОСП и е много важно предложенията за Зеления пакт да не спрат този напредък. Съгласуването на стратегическите планове по ОСП с Европейския зелен пакт ще бъде трудно, но трябва да се направи.

Насока за пазара на ЕС и справедливи цени

3.42. В стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт се посочва много ясно, че понастоящем средните доходи на земеделски стопанин в ЕС са около половината от средните доходи на работник в икономиката като цяло.

3.43. За да имат устойчив доход, е важно европейските земеделски стопани да получават от пазара справедлива, надхвърляща производствените разходи цена за храната. В стратегията „От фермата до трапезата“ трябва да се предвиди насока за пазара, че високите стандарти за производство на храните, налагани на европейските земеделски стопани, са важни и за това трябва да се заплаща. Стратегията „От фермата до трапезата“ трябва да допринесе за това чрез инициативи за забрана на нелоялните търговски практики ( 25 ) , избягване на продажби на цени под себестойността и гарантиране, че пазарната цена е справедливо разпределена по цялата верига на доставки.

Бюджет

3.44. Предложенията относно многогодишната финансова рамка (МФР), включително за намаляване на бюджета за ОСП с 9 % в реално изражение, не са съвместими с амбициите на стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт.

3.45. За да бъдат постигнати целите на стратегиите, не трябва да има намаляване на бюджета за ОСП. Бюджетът трябва да се увеличи, за да се вземат предвид допълнителните изисквания към земеделските стопани и да се отчете инфлацията, да се защитят базовите доходи на земеделските стопани и схемите за стопанства в рамките на програмата за развитие на селските райони.

3.46. Евентуалното намаляване на произведената продукция и доходите на земеделските стопани в резултат на изпълнението на тази стратегия трябва да се компенсира.

3.47. ЕИСК отново потвърждава позицията си, че бюджетът на ЕС следва да се повиши, за да се осигури подходящо финансиране за ОСП и установените нови цели и предизвикателства на политиката ( 26 )

Научна основа

3.48. Действията в областта на климата трябва да се основават на точно измерване на дейността на равнище стопанство. Понастоящем начинът на изчисляване на емисиите на метан не отразява съвременните научни данни ( 27 ) и земеделските стопани не получават заслуженото за улавянето на въглерод в техните пасища и живи плетове. Тези въпроси трябва да бъдат разгледани в стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие, за да се гарантира, че всички емисии, отделени и уловени от сектора, са справедливо и точно отчетени.

Справедлив преход

3.49. Гарантирането на справедлив преход за всички е от първостепенно значение съгласно новата екологична политика. Разходите за изпълнението на нова политика трябва да се поемат от всички — от земеделските стопани и преработвателите до търговците на дребно и потребителите. Трябва да утвърдим разбирането, че „никой не бива да бъде забравен“ ( 28 ) , и да защитим най-уязвимите от непредвидените последици от новата политика.

Осигуряване на равностойни стандарти

3.50. Споразумението на СТО за санитарните и фитосанитарните мерки от 1995 г. обхваща прилагането на разпоредбите за безопасността на храните, здравето на животните и растенията. Член 5, параграф 7 се отнася до принципа на предпазливост, който понастоящем е заложен в Договора от Лисабон. Всеки опит да се направят изменения в него на равнище, различно от многостранното, ще окаже сериозно въздействие върху световния търговски ред и бъдещата надеждност на самото споразумение ( 29 )

3.51. ЕС трябва да настоява за прилагането на много по-строги, равностойни стандарти в социалната сфера и в областта на околната среда, хуманното отношение към животните и фитосанитарните мерки от страна на трети държави, които изнасят в ЕС, подобни на изискваните от европейските земеделски стопани. Вносът в ЕС на продукти, произведени при занижени стандарти, не може да се използва за изместване на висококачествена европейска продукция, произведена съгласно по-високите изисквания, залегнали в стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие. Също така Европа не може да изнася навън своята амбиция за постигане на целите във връзка с изменението на климата посредством изместване на въглеродните емисии.

3.52. ЕС не трябва да рискува също така с големи отстъпки в селското стопанство, които биха подкопали вътрешното производство. Съюзът трябва да премахне и прилагането на двойни стандарти в селското стопанство на партньорските държави, по-специално във връзка със споразуменията за санитарните и фитосанитарните мерки и за техническите пречки пред търговията.

Труд

3.53. Изследванията показват, че споразуменията за свободна търговия са подходящ инструмент за подобряване на положението в областта на труда в партньорските държави ( 30 ) . В проучване на трудовите разпоредби в 76 от над 260 споразумения за свободна търговия, изготвено от МОТ през 2016 г., се заключава, че съчетанието от техническо сътрудничество, механизми за проверка и участие на гражданското общество са допринесли за подобряване на положението с трудовите права в различни сектори.

Оценка на въздействието

3.54. За да има добро законодателство, се изисква внимателно предварително разглеждане, преди законодателството да бъде въведено. Всички предложени мерки като част от стратегиите „От фермата до трапезата“ и за биологичното разнообразие от Зеления пакт трябва да включват подробна оценка на регулаторното въздействие включително използването на сравнителни показатели, преди да бъдат взети каквито и да е политически или регулаторни решения.

Горско стопанство и обезлесяване

3.55. Увеличаването на площта за горско стопанство в ЕС е положителна стъпка и ще има много благотворно въздействие върху изменението на климата. То трябва да бъде съпътствано от значително финансиране, така че земеделските стопани да не губят доход заради дългия срок преди получаването на възвръщаемост от инвестициите.

3.56. Търговската политика на ЕС трябва да бъде проникната изцяло от съзнанието, че в съответствие с постигането на целите, определени в Зеления пакт и стратегията „От фермата до трапезата“, вносът в ЕС не трябва да увеличава обезлесяването в държавите — търговски партньорки извън ЕС. Някои примери на този проблем включват вноса на говеждо месо и соя от държавите от Меркосур (Бразилия), вноса на говеждо и овнешко месо от Австралия и вноса на палмово масло от Индонезия.

3.57. ЕИСК призовава Комисията да информира по-добре и да повиши осведомеността на европейските потребители за предизвикателствата, произтичащи от обезлесяването, като подобри екомаркировката на продуктите и като създаде европейска обсерватория за обезлесяването и механизъм за ранно предупреждение.

3.58. ЕИСК призовава Комисията заедно с местното население да подкрепя повторното залесяване на обезлесените площи и залесяването, по-специално в Латинска Америка, Субсахарска Африка и бързо развиващите се държави. Комисията трябва да финансира също така подкрепата и техническата помощ за трети държави (включително държавни и неправителствени субекти), особено за опазване на „древните“ горски екосистеми.

3.59. ЕИСК отправя искане към Комисията да подобри качеството и надеждността на етикетите за „нулево вносно обезлесяване“, като насърчава сближаването на инструментите и разширяването на обхвата на съществуващите сертификати, основавайки се на картографирането на земеползването чрез дистанционно наблюдение, като подкрепя производителите при изпълнението и като засилва контрола по цялата верига на доставки.

4. Въздействие на COVID-19

4.1. Кризата с коронавируса разкрива нашата уязвимост по отношение на глобализираните производствени вериги и международната търговия, които разчитат на принципа „точно навреме“, което не ни позволява да разполагаме със стоки от първа необходимост в случай на криза: маски, основни лекарствени средства и др. Кризи като тази ще се повтарят. Преместването на дейности в промишлеността, селското стопанство и услугите би трябвало да даде възможност за установяване на по-голяма самостоятелност по отношение на международните пазари, за възстановяване на контрола върху производствените методи и за започване на екологичен и социален преход на дейностите.

4.2. Пандемията ни напомни за силната ни връзка с природата и необходимостта от опазване на биологичното разнообразие и предотвратяване на обезлесяването.

4.3. Въздействието на продължаващата криза с COVID-19 върху световната икономика е толкова сериозно, че Международният валутен фонд (МВФ) предупреди, че светът се изправя пред най-сериозната икономическа рецесия след Голямата депресия през 30-те години на миналия век.

4.4. МВФ прогнозира спад на световния БВП с 3 % през 2020 г., като според други забавянето на световния икономически растеж ще бъде между 2,3 и 4,8 %, което ще струва между 2 и 4 трилиона щатски долара. МВФ прогнозира, че през 2020 г. САЩ ще отбележат спад от 5,9 %, а еврозоната — 7,5 % ( 31 ) . БВП на ЕС за второто тримесечие на 2020 г. намаля с 15 %, а като цяло икономиката се очаква да се свие със 7 % през 2020 г. ( 32 )

4.5. Една от основните последици от Голямата депресия от 30-те години на миналия век беше липсата на продоволствена сигурност и независимост, довела до недостиг на храни и масов глад в някои държави от ЕС и някои щати от САЩ, което на свой ред доведе до граждански размирици и появата на екстремистки политически групи.

4.6. Важна поука от появата на COVID-19 е значението на продоволствената сигурност и независимост за ЕС и отново изтъква решаващото значение на добре финансирана ОСП за ЕС.

4.7. Появата на COVID-19 би трябвало да увеличи значението на ОСП за ЕС ( 33 ) и да затвърди първоначалните цели на ОСП, определени в член 39 от ДФЕС, по-специално: — да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност, — да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени.

4.8. Не може да не бъде подчертано значението на решителните икономически мерки от ЕС в отговор на появата на COVID-19. Отговорът на Комисията по отношение на селското стопанство до момента е разочароващ, като спешните мерки за пазара включват финансиране от само 78 милиона евро.

4.9. По отношение на възстановяването на европейската икономика след кризата с COVID-19, ЕС стартира план за възстановяване „Next Generation EU“ от допълнителни 750 млрд. евро, като заедно с бюджета на ЕС за периода 2021—2027 г. ще се достигне до сумата 1,85 трилиона евро.

4.10. Не може да не бъде подчертано значението на решителните икономически мерки на ЕС в отговор на появата на COVID-19. Реакцията на Комисията на ЕС трябва да помогне за възстановяването и укрепването на икономиката, продоволствената сигурност, устойчивите вериги на доставки, обезпечаването и свързаното с подхода „Едно здраве“ наличие на медицински изделия, както и на селското стопанство, хранително-вкусовия сектор и опазването на околната среда.

Брюксел, 18 септември 2020 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) COM(2019) 640 final.

(2) ЦУР.

(3) СОМ (2019) 640 final — Фигура 1.

(4) Стратегия „От фермата до трапезата“.

(5) Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие.

(6) Вж. становища на ЕИСК относно „От фермата до трапезата“: устойчива стратегия за храните и Стратегията за биологичното разнообразие до 2030 г. (вж. стр. 51 и 259 от настоящия брой на Официален вестник).

(7) Вж. писмото.

(8) https://ec.europa.eu/trade/policy/eu-position-in-world-trade/.

(9) Евростат.

(10) https://ec.europa.eu/info/news/2019-record-year-eu-agri-food-trade-2020-mar-27_en#moreinfo.

(11) Становище на ЕИСК относно „Значението на търговията със земеделски продукти за бъдещото развитие на земеделието и селското стопанство в ЕС в контекста на световната продоволствена сигурност“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр.97)..

(12) Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“ (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр.20).

(13) https://www.eesc.europa.eu/bg/node/63550.

(14) Вж. законодателството на ЕС за сектора на биологичното производство: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/farming/organic-farming/legislation_bg

(15) Становище на ЕИСК относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

(16) Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР)“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27).

(17) Вж. бележка под линия 12.

(18) https://ec.europa.eu/info/departments/joint-research-centre_en.

(19) Становище на ЕИСК относно „Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС“ (ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38) — по-специално Глава 5, която разглежда търговията и устойчивото развитие, по-специално по отношение на целите за устойчиво развитие и Парижкото споразумение.

(20) Становище на ЕИСК относно „Устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (ОВ C 106, 31.3.2020 г., стр. 1).

(21) Становище на ЕИСК относно „Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18).

(22) https://onehealthejp.eu/about/.

(23) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-modernising-cap_bg.pdf.

(24) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/IP_18_3985.

(25) Становище на ЕИСК относно „Подобряване на веригата за доставка на храни“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 165).

(26) https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/cap-legislative-proposals.

(27) Allen, M.R., Shine, K.P., Fuglestvedt, J.S., Millar, R.J., Cain, M., Frame, D.J. и Macey, A.H., (2018 г.) A solution to the misrepresentations of CO2-equivalent emissions of short-lived climate pollutants under ambitious mitigation. (Решение за неправилното представяне на емисиите на атмосферните замърсители с краткотраен живот в еквивалент на CO2 при амбициозно намаляване) npj Climate and Atmospheric Science, 1(1), стр. 16.

(28) Становище на ЕИСК относно „Никой не бива да бъде изоставен“ (ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 30).

(29) Вж. бележка под линия 12.

(30) Innovation in the social pillars of sustainable development (Иновации в социалните стълбове на устойчивото развитие) от д-р Evita Schmieg (Германски институт за международни въпроси и сигурност — SWP).

(31) https://blogs.imf.org/2020/04/14/the-great-lockdown-worst-economic-downturn-since-the-great-depression/.

(32) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52020DC0456

(33) Становище на ЕИСК относно „ОСП — законодателни предложения“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 214..