BG Официален вестник на Европейския съюз C 230/66

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи“

(COM(2014) 368 final)

(2015/C 230/10)

Докладчик: г-н Denis MEYNENT

На 1 октомври 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи“

COM(2014) 368 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК отбелязва напредъка в изпълнението на изготвената от Комисията програма REFIT. Той приветства факта, че Комисията търси начини за подобряване на процеса и инструментите. Във връзка с това припомня своите предходни становища (1).

1.2. ЕИСК подкрепя намаляването на тежестите за малките и средните предприятия, микропредприятията (тест за МСП) и гражданите, когато са налице възможности за постигане по по-опростен начин на целите и задачите, за които е въведена регулаторната рамка. Все пак това припомня, че за доброто публично управление е необходимо да се разполага със съответните основни данни и информация за изпълнението, контрола и оценката на политиките.

1.3. ЕИСК припомня, че целта на принципа „Think Small First“ („Мисли първо за малкитe“) не е и не може да бъде освобождаването на микропредприятията и на МСП от прилагане на законодателството. По-скоро става въпрос при изготвяне на законодателството да се вземе предвид фактът, че то ще се отнася и за малките структури, без да се пречи на изпълнението на целта, определена в законодателството.

1.3.1. ЕИСК подчертава, че прилагането на този принцип не трябва да влиза в противоречие с общия интерес, което предполага гражданите, работниците и потребителите да бъдат защитени срещу рисковете, на които са изложени.

1.4. ЕИСК изразява изключителна загриженост относно направените констатации във връзка с пропуските в оценките на социалното или екологичното въздействие и с последващите действия след консултациите. ЕИСК призовава Комисията за повече прозрачност и за обосновка на причините, поради които дадена разпоредба или предложение за разпоредба бива подложена/о или не на оценка на въздействието и/или на последваща оценка.

1.5. ЕИСК приканва Комисията да гарантира интегрирана и балансирана оценка на икономическото, социалното и екологичното измерение. Той счита, че определените от Комисията цели ще бъдат постигнати единствено ако бъдат взети под внимание всички тези измерения, както и опасенията на заинтересованите страни.

1.6. Според ЕИСК интелигентното регулиране не освобождава от задължението за спазване на регулаторната рамка в областта на защитата на гражданите, потребителите и работниците, стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти и не може да пречи на нейното усъвършенстване.

1.7. ЕИСК счита, че при интелигентното регулиране трябва да се зачита социалното измерение на вътрешния пазар, както е предвидено в Договора, по-конкретно по отношение на транспонирането на договорените споразумения в рамките на европейския социален диалог.

1.8. ЕИСК призовава Комисията в по-голяма степен да взема под внимание мненията, изразени по време на консултациите, и да обосновава начина, по който те са или не са взети предвид. В по-общ план той предлага на Комисията консултациите да се структурират по-добре на институционална и представителна основа, чрез използване на ресурсите на представителните консултативни органи или на сходните структури, които вече съществуват както в Европа, така и в държавите членки и регионите.

1.9. ЕИСК възнамерява да отговори положително на общия призив за сътрудничество между социалните партньори и гражданското общество, отправен от Комисията. Той е готов да участва по-активно в програмата, без да се засягат други форми на европейския социален диалог.

1.10. ЕИСК може да подкрепи извършването на последващите оценки, предложени от Комисията, при условие че те бъдат извършени с известна дистанция във времето. В противен случай програмата REFIT би била постоянен източник на нестабилност и правна несигурност за гражданите и предприятията.

1.11. ЕИСК счита, че Комисията е придобила необходимия експертен опит за подобряване на процеса. Той подкрепя предложението на Комисията за създаване на нова група на високо равнище, която да участва в бъдещата работа единствено ако тя има реална добавена стойност.

2. Основно съдържание на документа на Комисията — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка: настояща ситуация и перспективи

2.1. В съответствие с нейните предишни съобщения относно REFIT (2), свързани със съобщенията ѝ относно „По-добро регулиране“ (3) и „Разумно регулиране“, Европейската комисия припомня, че извършваното от Европейския съюз регулиране играе основна роля, като подпомага растежа и създаването на работни места.

2.2. Тя подчертава, че това поражда много очаквания както от страна на предприятията (равни условия за всички участници и насърчаване на конкурентоспособността), така и от страна на гражданите (защита на техните интереси, по-специално по отношение на здравеопазването и безопасността, качеството на околната среда и правото на неприкосновеност на личния живот).

2.3. Предизвикателството се състои в това законодателството да бъде просто. Не трябва да се надхвърлят рамките на онова, което е абсолютно необходимо за постигането на стратегическите цели, и трябва да се избягва припокриване на равнищата на регулиране.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК подкрепя общите цели на разработената от Комисията програма REFIT и препраща по-конкретно към своите становища (4) относно програмата за по-добро законотворчество и интелигентното регулиране, включително отговорите на нуждите на малките и средните предприятия.

3.2. ЕИСК подкрепя намаляването на разходите и тежестите за малките и средните предприятия, за микропредприятията и гражданите. Комисията би трябвало да насочи вниманието си по-скоро върху качеството, отколкото върху количеството, и да даде приоритет на намаляването на административните тежести, които се разглеждат не само като разходи за предприятията и пречки за тяхната конкурентоспособност, но и като пречка за иновациите и за създаването на работни места. Очевидно е, че това трябва да бъде направено, като се вземат предвид задачите и целите, с оглед на които са били въведени задълженията.

3.3. Следва да се избягва всякаква редундантност на исканата информация, но за доброто публично управление е необходимо да се разполага със съответните основни данни и информация за изпълнението, контрола и оценката на политиките.

3.4. ЕИСК споделя мнението на Комисията, че необходимостта от правна сигурност и предвидимост е аргумент срещу използването на краткосрочни решения. Той счита, че всяко преразглеждане на законодателството трябва да бъде внимателно обмислено и с перспектива в дългосрочен план, за да се осигури предвидимост, прозрачност и правна сигурност.

3.5. ЕИСК припомня, че интелигентното регулиране не освобождава от задължението за спазване на регулаторната рамка в областта на защитата на гражданите, потребителите и работниците („нито да отслабва правата на работниците, нито да намалява основното им равнище на защита, особено по отношение на здравословните и безопасни условия на труд“ (5)), стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти. Това интелигентно регулиране трябва да дава възможност за развитие и усъвършенстване.

3.6. Във връзка с това ЕИСК приветства напомнянето от страна на Комисията, че програмата REFIT не поставя под въпрос установените стратегически цели, не е в ущърб на здравето и безопасността на гражданите, потребителите или работниците и не нанася вреди на околната среда. Въпреки това ЕИСК подчертава, че в случая не става дума само за това да се избягва увреждане на здравето на гражданите, а да се гарантира, че се действа в името на общия интерес и за осигуряването на подходяща защита на гражданите срещу всички рискове, на които са изложени, независимо дали са свързани с тяхното здраве, или не. Европейският съвет от 26 и 27 юни 2014 г. и Европейският парламент на сесията си на 4 февруари 2014 г. изразиха подобна загриженост (6).

3.7. ЕИСК счита, че при интелигентното регулиране трябва да се зачита социалното измерение на вътрешния пазар, както е предвидено в Договора, по-конкретно по отношение на транспонирането на споразуменията, договорени от социалните партньори в рамките на европейския социален диалог.

3.8. Според ЕИСК програмата REFIT трябва да бъде споделена цел на равнището на ЕС, държавите, социалните партньори и другите заинтересовани страни, каквото е желанието на Комисията. От съществено значение е да се създаде доверие и да се гарантира, че няма недоразумения по отношение на целите на програмата. Някои от обявените или предприетите мерки (7) действително породиха недоверие сред някои заинтересовани страни и граждани.

3.9. ЕИСК счита, че определените от Комисията цели ще бъдат постигнати единствено ако бъдат взети под внимание опасенията на всички заинтересовани страни.

4. Изпълнение на програмата

4.1. ЕИСК отбелязва напредъка в изпълнението на програмата REFIT. Той приветства по-специално факта, че Комисията се стреми да подобри инструментите, по-конкретно чрез провеждането на консултации относно извършването на оценки на въздействието и относно самия процес на консултации. Изключително важно е хоризонталните елементи на програмата да не бъдат поставяни под въпрос.

4.2. Съпоставката на последващите оценки и оценките на въздействието носи риска демократично приетите правила да не бъдат ефективно прилагани. ЕИСК може да подкрепи извършването на последващите оценки, предложени от Комисията, при условие че те бъдат реализирани с известна дистанция във времето. Извършването на последваща оценка има смисъл единствено ако са изминали определен брой години между крайния срок за транспониране на дадено правило в националното законодателство и въпросната последваща оценка. В противен случай програмата REFIT би била постоянен източник на нестабилност и правна несигурност за гражданите и предприятията.

4.3. ЕИСК изразява задоволство, че Комисията многократно подчертава необходимостта от участието на социалните партньори, гражданското общество и МСП. Той отбелязва, че до момента е ставало дума по-скоро за принципна декларация, отколкото за структурирана практика, насочена към обсъждане и отчитане на внесените предложения.

4.3.1. Освен това ЕИСК счита, че участието и консултирането чрез най-подходящите канали на представителните структури на гражданското общество, на синдикатите и на МСП е от ключово значение.

4.4. Относно оценките на въздействието

4.4.1. Докладите (8) за 2012 г. и 2013 г. на Комитета за оценка на въздействието разкриват пропуските в процеса и полаганите усилия за неговото подобряване. Посочени са по-специално: — фактът, че голям брой оценки на въздействието не отразяват правилно различните становища, изразени по време на консултациите, и не ги отчитат по безпристрастен начин; — необходимостта от продължаване на усилията, по-специално по отношение на вземането под внимание на реални алтернативни възможности (яснота, обоснованост, пропорционалност), и от осигуряване на достатъчно подробна информация относно всички възможности (а не само относно предпочитания вариант); — фактът, че качеството на оценката на социалните въздействия (положителни или отрицателни) предизвиква загриженост, също както и обхватът и задълбочеността на оценката на въздействието върху околната среда; — необходимостта от извършване на последваща оценка на законодателството или на съществуващите програми на ЕС; — предпочитанието към интегриран анализ на икономическите, социалните и екологичните въздействия.

4.4.2. В доклада си от 2013 г. Комитетът за оценка на въздействието отбелязва значителното намаляване на броя на становищата относно въздействието върху МСП и микропредприятията. Той обяснява това с факта, че Комисията ги взема под внимание в по-голяма степен, по-специално по отношение на обърнатата доказателствена тежест за микропредприятията. Комитетът за оценка на въздействието подчертава, че броят на оценките на въздействието върху конкурентоспособността се е увеличил значително в сравнение с 2012 г. (+ 30 %). Отново се посочва липсата на прозрачност по отношение на дадените становища и критичните мнения, изразени по време на консултациите, както и необходимостта да се обясни как са били взети под внимание изразените опасения.

4.4.3. ЕИСК изразява задоволство, че Комисията и Комитетът за оценка на въздействието се стремят да подобрят качеството на процеса. ЕИСК отбелязва, че оценките на въздействието върху МСП и микропредприятията са отчетени много по-добре, отколкото в миналото, което е в съответствие с предходните му становища относно принципите за „Small Business Act“ (Закона за малките предприятия), „Think Small First“ („Мисли първо за малките“) и теста за МСП. ЕИСК подчертава, че усилията трябва да продължат. ЕИСК припомня, че целта на принципа „Think Small First“ („Мисли първо за малките“) не е и не може да бъде освобождаването на микропредприятията и на МСП от прилагане на законодателството. По-скоро става въпрос при изготвяне на законодателството да се вземе предвид фактът, че то ще се отнася и за малките структури, без да се пречи на изпълнението на целта, определена в законодателството. Той счита, че тези принципи не са достатъчно основание за това приложното поле на даден закон да се определя единствено в зависимост от мащаба на предприятието и че прилагането на тези принципи не би било в противоречие с общия интерес, който предполага гражданите, работниците и потребителите да бъдат защитени срещу рисковете, на които са изложени.

4.4.4. От друга страна, ЕИСК е изключително загрижен относно някои от посочените по-горе констатации. Той отбелязва всъщност, че освен оценките на икономическото, социалното и екологичното въздействие, са разгледани и редица други измерения (9), въпреки че Комитетът за оценка на въздействието счита, че качеството на оценките на социалните и екологичните измерения не винаги е задоволително. Затова ЕИСК би желал да е сигурен, че Комисията разполага със средствата за реализирането на всички тези оценки едновременно и че това не се прави за сметка на обявените качество, равновесие, цели и параметри.

4.4.5. Накрая, причината, поради която определени проекти или предложения не се подлагат на оценка на въздействието, по-специално в областта на икономическите и финансови въпроси (two pack, six pack (пакет от два законодателни акта, пакет от шест законодателни акта), не е ясна и подхранва усещането сред някои заинтересовани страни, че процесът е ориентиран повече към икономическите аспекти (и конкурентоспособността), отколкото към другите два стълба. Както подчертава Комисията, целта за опростяване трябва да се приема и споделя от всички и да се основава на солидни и надеждни оценки.

4.4.6. ЕИСК призовава Комисията: — да бъде по-прозрачна и да обосновава причините за това дадени разпоредби или предложения да бъдат или да не бъдат подлагани на оценка на въздействието; — да следи за отчитането на общия интерес; — да предприеме действия за подобряване на балансираното отчитане на трите измерения (икономическо, социално и екологично) по интегриран начин и за гарантиране качеството на оценките на това равнище; — в по-голяма степен да взема под внимание становищата, изразени по време на консултациите, и да обосновава начина, по който те са или не са взети под внимание.

4.4.7. ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Европейската комисия не се посочва изрично неговата роля на консултативен орган от гражданското общество, който дава становища по основни аспекти от законодателството на ЕС. Той възнамерява да отговори положително на по-общия призив за сътрудничество, отправен от Комисията към социалните партньори и гражданските организации, и следователно е готов да сътрудничи по-активно за подобряването на процеса чрез консултации или чрез предоставяне на експертен опит.

4.5. Относно процеса на консултации

4.5.1. Комисията подчертава основната роля на консултациите със заинтересованите страни в процеса, но резултатът от тях невинаги се взема под внимание. От друга страна, процентът на отговорите по време на откритите консултации, инициирани от Комисията, въпросът за представителността на отговорилите и, вследствие на това, недостатъчно представителният понякога характер на отговорите допринасят за намаляване на качеството на процеса. ЕИСК си задава въпроса дали нарастването на броя на консултациите, както и средствата, времето и наличността, които те изискват за предоставянето на информирани отговори, не могат да обяснят тези констатации. Освен това начинът, по който се задават въпросите, понякога изглежда че подтиква към определен отговор, което може да предизвика съмнение относно обективността и безпристрастността на процеса.

4.5.2. Консултациите са основата, на която се базират висококачествените законодателни предложения, основаващи се на факти. Предварителните и адекватни консултации с предприятията, особено с МСП и техните представители, ще дадат възможност да се вземат решения въз основа на анализа на фактите, опита и гледните точки на адресатите на законодателството, които участват в неговото прилагане. Това се отнася също и за различните организации, представляващи гражданите (работниците и получателите на социални помощи, потребителите и т.н.).

4.5.3. ЕИСК призовава да се даде абсолютен приоритет на социалните партньори и на съответните посреднически организации. Консултирането на МСП и потребителите по пряк и индивидуален начин се оказва неефективно, анекдотично и непредставително. Освен това заинтересованите организации трябва да имат реална възможност да участват в подготовката на консултациите и въпросниците.

4.5.4. Ето защо Комитетът си задава въпроса дали не е за предпочитане тези консултации да се структурират по-добре на институционална и представителна основа, като се използват ресурсите на вече съществуващите представителни консултативни органи и, когато е необходимо, като се създадат други, ако това е целесъобразно.

4.5.5. ЕИСК предлага консултациите да се провеждат от съществуващите представителни органи както на равнището на Съюза, така и на равнището на държавите членки. Той припомня, че при невъзможност за това, съществуват консултативни структури, които могат да послужат за тази цел.

4.5.6. ЕИСК препоръчва да се използва опитът и потенциалът на европейските федерации на работодателите, на предприятията, на синдикатите и на НПО, и задачата за провеждането на необходимите проучвания и изследвания да бъде предоставена по-скоро на тях, отколкото да се разчита на частни консултанти.

4.5.7. Във всеки случай, ЕИСК е готов да поеме своите отговорности в това отношение, без да се засягат другите условия на провеждане на европейския социален диалог.

5. Конкретни бележки

5.1. ЕИСК изразява своето убеждение, че програмата REFIT би трябвало да бъде амбициозна и в същото време опростена, ясна и прозрачна.

5.2. Увеличаването на броя на наименованията на плановете и програмите (по-добро регулиране, интелигентно регулиране, „мисли първо за малките“ и т.н.) доведе до известно объркване.

Йерархията на тези програми и проекти, както и тяхното взаимодействие би трябвало да се изяснят, с цел обществеността да разбира към кого са адресирани.

5.3. Увеличаването на броя на органите, участващи в процеса, на каналите за консултации и за разглеждане на предложенията намалява прозрачността на операциите.

5.4. В същия дух на ефективност и прозрачност и предвид съществуващите механизми, включително на равнището на Европейския парламент, ЕИСК ще подкрепи предложението на Комисията за създаване на нова група на високо равнище, която да участва в бъдещата работа единствено ако се докаже, че тя има реална добавена стойност. Той счита, че Комисията е придобила необходимия експертен опит за подобряване на процеса.

5.5. ЕИСК отбелязва, че Комисията счита, че оценките на въздействието следва да се провеждат на всички етапи от законодателния процес, включително по отношение на измененията, внесени от съзаконодателите. В една система, в която има два съзаконодателни органа и където търсенето на компромис е правило, не изглежда целесъобразно един от тях да има последната дума по отношение на оценката на въздействието (съществува риск от нарушение на правилата за вземане на решения, установени от Договора).

5.6. ЕИСК припомня освен това, че целта на програмата REFIT е свързана също така с прилагането на законодателството в ЕС. Насоките на Комисията за оценка на въздействието предвиждат също така да се проверява дали в определени случаи няма вероятност ефективното прилагане на законодателството да не разреши повдигнатия проблем.

5.7. ЕИСК приветства усилията, полагани от Комисията, за подпомагане и контролиране на ефективното транспониране на директивите в държавите членки. Той подчертава констатациите, посочени в 30-ия годишен доклад относно мониторинга върху прилагането на правото на ЕС (10). В доклада се посочва, че закъсненията и нарушенията засягат най-вече областите на околната среда, транспорта и данъчното облагане. ЕИСК изразява загриженост, че през 2012 г. проблемите се концентрират най-вече — и в низходящ ред — в областта на транспорта, здравеопазването, защитата на потребителите, околната среда, вътрешния пазар и услугите.

5.8. ЕИСК счита, че системното освобождаване от задължения, в който и да било сектор, дава възможност на държавите членки да изготвят законодателство на национално равнище, както им е угодно, което може да допринесе за увеличаване на сложността на законодателството, както и на правната несигурност и нестабилност във вътрешния пазар. ЕИСК припомня, че в предишните си становища е отправял искане за по-систематично използване, когато е уместно, на регламента като инструмент, което, в допълнение към по-голямата правна сигурност, би решило частично този проблем.

5.9. ЕИСК припомня своите предишни становища относно „gold plating“ (допълнителното регулиране на национално равнище и налагането на по-строги изисквания, които не произтичат от правото на ЕС) и интелигентното регулиране, в които призова за по-високо качество на приеманите правни текстове. Той счита, че е необходимо да се продължат усилията в тази насока в интерес на ефективното изпълнение на политическите цели на Европейския съюз.

5.10. ЕИСК припомня също така, че в определени случаи саморегулирането и/или съвместното регулиране могат да се окажат полезен помощен инструмент или да допълват законодателната дейност, ако са правилно формулирани в контекста на широка законодателна рамка, ясно и точно определена, и която се ръководи от принципи на прозрачност, представителност, независимост, ефективност и отговорност.

Брюксел, 10 декември 2014 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) ОВ C 48, 15.2.2011 г., стр. 107, ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 87 и ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 33.

(2) „Регулаторна пригодност на ЕС“ COM(2012) 746 final и „Пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): резултати и следващи стъпки“ COM(2013) 685 final.

(3) Трети стратегически преглед на програмата за по-добро регулиране в Европейския съюз COM(2009) 15 final; Съобщение на Комисията относно „Разумно регулиране в Европейския съюз“ COM(2010) 543 final; Съобщение на Комисията, озаглавено „Интелигентното регулиране — отговор на нуждите на малките и средните предприятия“ COM(2013) 122 final.

(4) ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 33, ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 87 и ОВ C 48, 15.2.2011 г., стр. 107.

(5) ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 33.

(6) Резолюция на Европейския парламент от 4 февруари 2014 г.„относно регулаторната пригодност на ЕС, субсидиарността и пропорционалността — 19-и доклад относно „По-доброто законотворчество“ за 2011 г.“, в която, освен необходимостта от наличието на опростено, ефективно и ефикасно, лесно за разбиране и достъпно законодателство при минимални разходи, се подчертава, че „оценяването на въздействието на новите регламенти върху малките и средните предприятия или върху големите дружества не трябва нито да доведе до дискриминация между работниците въз основа на размера на дружествата, които са ги наели на работа, нито да накърнява основните права на работниците, включително правото на информиране и консултиране, или техните условия на труд, благосъстояние на работното място и права на социална сигурност, нито да възпрепятства подобрения на тези права или тяхната защита на работното място по отношение на съществуващите и новите рискове, свързани с работата“.

Европейският съвет от 26 и 27 юни 2014 г. от своя страна заяви, че „Комисията, останалите институции на ЕС и държавите членки се приканват да продължат изпълнението на програмата REFIT по амбициозен начин, като вземат предвид защитата на потребителите и работниците, както и опасенията, свързани със здравето и околната среда“.

(7) По-специално относно REACH, околната среда, достиженията на правото на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд, защитата на бременните работнички и улеснения достъп до родителски отпуск, здравословните и безопасни условия на труд във фризьорските салони, мускулно-скелетните смущения, канцерогените или мутагените, тахографите, работното време, работата на непълно работно време, временната заетост, предоставянето на информация и консултации, информацията за трудовите договори, етикетирането на хранителни продукти или продуктите, свързани с околната среда, листовките за употреба на лекарства и задълженията, свързани с предоставянето на информация относно разходите за финансови услуги.

(8) IAB Report 2012 (Доклад за 2012 г. на Комитета за оценка на въздействието), IAB Report 2013 (Доклад за 2013 г. на Комитета за оценка на въздействието).

(9) Списък на всички референтни документи за оценка на въздействието, поместени на уебсайта на Комисията (на английски език): Commission Impact Assessment Guidelines (Насоки на Комисията за оценка на въздействието, януари 2009 г.) Guidelines (Насоки); Приложения 1 — 13; Други референтни документи на генералните дирекции Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Оперативни насоки за извършване на оценка на въздействието върху микропредприятия) (Генерален секретариат + ГД „Предприятия и промишленост“); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System — A „Competitiveness Proofing“ Toolkit for use in Impact Assessments (Оперативни насоки за оценка на въздействията върху секторната конкурентоспособност в рамките на системата за оценка на въздействието на Комисията — Инструментариум за използване при извършване на оценки на въздействието за „Преглед на въздействието върху конкурентоспособността“); Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (Оперативни насоки за вземане под внимание на основните права в оценките на въздействието на Комисията); Assessing Social Impacts (Оценяване на социалните въздействия); Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System (Оценяване на териториалните въздействия — оперативни насоки за оценка на въздействията на регионално и местно равнище в рамките на системата за оценка на въздействието на Комисията).

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_bg.pdf