BG Официален вестник на Европейския съюз C 34/110

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Доклад относно политиката в областта на конкуренцията за 2015 г.“

[COM(2016) 393 final — SWD(2016) 198 final]

(2017/C 034/17)

Докладчик: Juan MENDOZA CASTRO

Консултация Европейска комисия, 17.8.2016 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз [COM(2016) 393 final — SWD(2016) 198 final] Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 4.10.2016 г. Приемане на пленарна сесия 19.10.2016 г. Пленарна сесия № 520 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 211/1/4

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК оценява положително доклада за 2015 г., като счита, че политика в областта на конкуренцията, която поставя при равни условия всички сектори, е от основно значение за социалната и пазарната икономика в ЕС.

1.2. Вносът, основан на нелоялна конкуренция, е заплаха за европейските предприятия. Мерките срещу дъмпинга са задължителни, за да се спасят работните места и да се защитят засегнатите сектори на икономиката.

1.3. ЕИСК споделя опасенията на МСП, синдикатите и сдруженията на работодателите в ЕС от възможността икономиката на Китай да бъде призната за пазарна.

1.4. МСП, които са в основата на възстановяването на икономиката, са най-уязвими спрямо злоупотребата с господстващо положение.

1.5. Контролът върху държавните помощи позволява по-ефективно използване на ресурсите и подобряване на публичните финанси. Тези помощи обаче могат да са от съществено значение, за да се гарантира предоставянето на услуги от общ икономически интерес.

1.6. ЕИСК препоръчва да се подобри информираността относно предоставяните държавни помощи с цел по-голяма публичност и прозрачност.

1.7. Малък брой глобални участници от трети държави контролират цифровите иновации и за Европа е изключително важно да осигури водещата си позиция благодарение на цифровия си единен пазар.

1.8. Голямото предизвикателство за европейската политика в областта на конкуренцията в сектор, доминиран от технологични гиганти, е да гарантира, че потребителите имат достъп до най-добрите продукти и по-ниски цени, а всички предприятия — големи и малки — се конкурират на отворен пазар според достойнствата на своите продукти. ЕИСК счита, че действията на ЕС като цяло са балансирани и съобразени със законодателството, въпреки някои отправяни към него критики.

1.9. Европейският енергиен съюз демонстрира важни постижения по отношение на сигурността на доставките (а това означава стратегически успех), намаляването на емисиите на парникови газове, подпомагането на възобновяемите енергийни източници и увеличаването на избора за потребителите. Въпреки това са налице огромни предизвикателства, свързани с цената на енергията, по-голямата взаимна свързаност на мрежите и водещата роля при изпълнението на Споразумението от Париж.

1.10. В енергийния сектор контролът върху концентрациите трябва да бъде съобразен с предвижданията за сливания и придобивания, за да се понижат производствените разходи, което ще намали броя на предприятията.

1.11. Регламент (ЕО) № 1/2003 укрепи националните органи за защита на конкуренцията и спомогна за издигане на международния престиж на политиката на ЕС в областта на конкуренцията. Координацията между националните органи за защита на конкуренцията и службите на Комисията повишава ефективността на действията при трансгранични операции.

1.12. По отношение на финансовата криза ЕИСК отново потвърждава, че следва да се намалят разходите за данъкоплатците от спасяването на банки с публични средства.

1.13. ЕИСК призовава за това, правилата на ЕС относно обменните такси за кредитни и дебитни карти да се прилагат независимо от страната на емитента и банките да не бъдат възпрепятствани да предлагат по-ниски обменни такси на търговците на дребно, установени в друга държава от Европейското икономическо пространство (ЕИП).

1.14. ЕИСК би искал да подчертае необходимостта Комисията да продължи своята работа за насърчаване на конкурентоспособността чрез намаляване на нарушенията в резултат на данъчното облагане поради разминаването между 28 данъчни режима.

1.15. Повсеместното използване на системите за конкуренция в резултат на глобализацията налага международно сътрудничество. Предвид нарасналите изисквания и участието в различни форуми (ОИСР, УНКТАД, Международната мрежа по конкуренция) ЕИСК изтъква, че е необходимо ЕС да разполага с достатъчно ресурси, за да поддържа гласа на ЕС, който понастоящем се чува и уважава.

2. Доклад за конкуренцията за 2015 г.

2.1. ЕИСК изразява съгласието си с Комисията, че „силната и ефективна политика на ЕС в областта на конкуренцията винаги е била крайъгълен камък на европейския проект“.

2.2. Основните аспекти на доклада са групирани в три глави: — политиката в областта на конкуренцията като тласък на иновациите и инвестициите в целия ЕС, — реализирането на възможностите на цифровия единен пазар, и — изграждането на интегриран и благоприятен за климата европейски енергиен съюз.

2.3. Комисията докладва относно своите конкретни действия в тези сфери, като подчертава, че водещи принципи при правоприлагането са запазването на безпристрастност, налагането на върховенството на закона и общият европейски интерес.

2.4. През последните двадесет и пет години броят на режимите по отношение на конкуренцията по света е нараснал драстично от около двадесет в началото на 90-те години на миналия век до около сто и тридесет през 2015 г., обхващащи 85 % от населението на света.

3. Общи бележки

3.1. Политиката на ЕС в областта на конкуренцията

3.1.1. ЕИСК оценява положително доклада за 2015 г., в който се засягат области от основно значение за развитието на икономиката и благосъстоянието на гражданите на ЕС.

3.1.2. Политиката в областта на конкуренцията, която се основава на равнопоставеност на условията във всички сектори, е крайъгълен камък на социалната пазарна икономика в Европа. Тя е и съществен инструмент за гарантиране на правилното функциониране на динамичния, ефективен, устойчив и иновативен вътрешен пазар, както и за насърчаване на икономическия растеж, създаването на работни места и конкурентоспособността в световен план.

3.1.3. Политиката в областта на конкуренцията не следва да пречи на появата на индустриални лидери в европейската икономика. За да бъде ефективна и надеждна, тази политика не трябва да бъде насочена единствено към намаляване на потребителските цени, а и към насърчаване на развитието и конкурентоспособността на европейските предприятия на световните пазари.

3.1.4. Стабилната промишлена база е изключително важна за просперитета и растежа. Предвид заплахите, които нелоялната конкуренция създава за европейските предприятия, ЕИСК припомня, че мерките срещу дъмпинга спасяват десетки хиляди преки и непреки работни места и защитават икономическите сектори от нелоялните политики на внос.

3.1.5. Дъмпинговият внос, който застрашава хиляди работни места в ЕС, представлява нелоялна конкуренция. Според ЕИСК трудно може да се каже, че Китай функционира в пазарни условия, тъй като страната не изпълнява четири от петте критерия, установени от практиката на Комисията и с Регламент (ЕО) № 1225/2009 (1).

3.1.6. Европейските структурни фондове не следва да бъдат използвани за пряко или косвено подпомагане на преместването на услуги или на производства в други държави членки.

3.1.7. МСП са гръбнакът на икономическото възстановяване в Европа. Също така, поради своя размер, те са по-уязвими спрямо злоупотреби с господстващо положение, които в много случаи ги осъждат на изчезване. Това следва да е обект на специално внимание в политиката в областта на конкуренцията, преди всичко що се отнася до практиките на големите групи предприятия.

3.1.8. ЕИСК отново подчертава липсата на истински съдебен механизъм за колективните искове, така че да се даде реална възможност за упражняване на правата на обезщетение на жертвите на антитръстови практики, и продължава да счита, че Директива 2014/104/ЕС от 26 ноември 2014 г. и Препоръката за общи принципи на механизмите за колективно решаване на спорове, свързани с нарушения на правилата на конкуренцията, не могат да осигурят подходяща колективна защита на правата на жертвите на тези нарушения.

3.2. Държавните помощи

3.2.1. Модернизирането на държавните помощи позволява на ЕС да използва по-ефективно ресурсите и да подобрява качеството на публичните финанси. Освен това то допринася и за изпълнението от страна на държавите членки на стратегията „Европа 2020“ за растеж и за фискална консолидация.

3.2.2. Държавните помощи обаче могат да са от съществено значение, за да се гарантира предоставянето на услуги от общ икономически интерес, включително в областта на енергетиката, транспорта и далекосъобщенията. По същия начин в много случаи те са и най-ефикасният политически инструмент за гарантиране на предоставянето на услуги от изключително значение за поддържане на икономическите и социалните условия в изолираните, отдалечените, периферните и островните региони на ЕС.

3.2.3. ЕИСК счита, че е необходимо да се запази съгласуваността между политиката в областта на конкуренцията и останалите политики на Съюза, особено в случаи на инвестиции за стимулиране на иновациите и научните изследвания, като тези за НИРДИ, рисково финансиране и разгръщане на широколентови мрежи.

3.2.4. Гражданите на ЕС не се считат за достатъчно запознати със сложната система на държавната помощ и изтъкват трудния достъп до информация относно дружествата, които получават такава помощ (2). За да се постигне по-голяма публичност и прозрачност, ЕИСК препоръчва за всеки отделен случай в държавите членки да се публикуват получателите, сумите и целите на помощта.

3.3. Конкуренция на цифровия единен пазар

3.3.1. Цифровият единен пазар е ключова стратегия на ЕС за преодоляване на разпокъсаността на множеството национални пазари и обединяването им в европейски подход (3). Малък брой глобални участници от трети държави контролират цифровите иновации и за Европа е изключително важно да осигури водещата си позиция благодарение на цифровия си единен пазар.

3.3.2. Голямото предизвикателство за европейската политика в областта на конкуренцията в сектор, доминиран от технологични гиганти, е на потребителите да се осигури достъп до най-добрите продукти на най-добрите цени и всички предприятия — големи и малки, да се конкурират на отворен пазар и според качеството на своите продукти.

3.3.3. Случаи, които разследва Комисията: — Услуги за търсене в интернет. Изложението на възраженията на Комисията се основава на това, че Google систематично поставя в по-благоприятно положение собствените си продукти за сравнение на цените. Освен това се разследват и други три посочени опасения. — Електронни книги. Amazon налага клаузи, с които може да се избегне конкуренцията, например правото на информация за по-благоприятни условия или други варианти, предлагани от техните конкуренти. — Трансгранично предоставяне на услуги за платена телевизия в Обединеното кралство и Ирландия. Лицензионните договори между телевизия Sky UK и шест големи кинематографски студиа от САЩ изискват от Sky UK да блокира достъпа извън лицензионната ѝ територия. — Мобилни устройства, като смартфони и таблети. Наред с други практики Android изисква от производителите да преинсталират Google Search и браузъра Google Chrome и ги задължава да избират в устройствата си Google Search като услуга за търсене по подразбиране като условие да получат лиценз за определени изключителни приложения на Google. — Игри с бейсбенд чип, използвани в електронните устройства. Разследва се дали предприятието Qualcomm, водещ световен доставчик, е предлагало финансови стимули на основен производител на смартфони и таблети с условието да използва изключително неговите продукти.

3.3.4. Най-общо става дума за възможни монополни практики и за злоупотреба с господстващо положение. Техническата сложност и големият отзвук на разследваните случаи са подложени на критики, между които мнението, че ЕС „е обявил война на Силициевата долина“. ЕИСК не споделя тези критики и подкрепя действията на Комисията, като счита, че те са балансирани и в съответствие със законодателството.

3.3.5. Google, който през 2015 г. реализира приходи от 74,5 млрд. долара, има господстващо положение в ЕИП, заемайки над 90 % от пазарите на услуги за търсене в интернет, операционните системи с лиценз за мобилни телефони и магазините за приложения за мобилната операционна система на Android. Твърди се, че разследването на Комисията подкопава възможността ЕС да се превърне в център на новаторски идеи и възпрепятства използването на некоректна техническа база. През 2012 г. обаче техническите служби на Федералната комисия по търговия на САЩ стигнаха до заключението, че Google, който контролира 2/3 от северноамериканския пазар, е използвал антиконкурентни тактики и е злоупотребил с господстващо положение, в ущърб на ползвателите и конкурентите (4). До същото заключение е стигнало и проведено в САЩ разследване (5).

3.4. Благоприятен за климата европейски енергиен съюз

3.4.1. Европейският енергиен съюз демонстрира важни постижения по отношение на: — Сигурността на доставките: ЕС постигна стратегически успех и понастоящем е много по-добре подготвен за справяне с криза, подобна на тази от 2009 г. Зависимостта на Европа от доставяния от Русия газ намаля с една трета и бяха съществено подобрени инфраструктурите за вътрешно разпределение на газ, възможностите за външни доставки и капацитетът за съхранение. — Целите, определени за намаляване на емисиите на парникови газове и увеличаване на използването на възобновяеми енергийни източници (20-20-20 до 2020 г.), биха могли да бъдат изпълнени по-рано от предвиденото и целта за развитие на енергийната ефективност изглежда почти постигната, макар и частично поради икономическия спад. — Пазарите бяха либерализирани и изборът за потребителите стана по-голям.

3.4.2. Въпреки това ЕИСК, който вече изрази подкрепата си за Рамковата стратегия от 2015 г. (6), следва да постави особен акцент върху големите предизвикателства, пред които е изправен ЕС през следващите години: — намаляване на разходите за енергия, които продължават да са много високи за европейските потребители с оглед на социалните последици (риск от енергийна бедност), икономическите последици (сериозно засегнати са МСП) и външната конкурентоспособност на предприятията (енергията е значително по-евтина на другите пазари, като например в САЩ), — подобряване на интеграцията на пазарите чрез увеличаване на взаимната свързаност на мрежите, и — поемане на водеща роля в изпълнението на целите на 21-вата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата в Париж за успешно постигане на радикалната промяна, която предполага постепенният, икономически ефективен преход към нисковъглеродна икономика.

3.4.3. ЕИСК подкрепя Комисията относно стриктното прилагане на антитръстовото законодателство, което е от изключително значение за справянето със злоупотребите на операторите с господстващо положение на пазара. Следва да се отбележи правно обвързващото споразумение между Комисията и Българския енергиен холдинг.

3.4.4. През 2012 г. енергийният сектор получи държавна помощ в размер на 122 млрд. евро (ЕС-28) (7). Без тази помощ би било невъзможно за потребителите да поемат вече повишената цена на енергията. При прилагането на политиките относно държавната помощ (8) Комисията следва да има предвид, че производството на определени видове енергия от възобновяеми източници — най-големите бенефициери на помощи (44 млрд. евро) — има високи производствени разходи, което пречи на предприятията доставчици да бъдат конкурентни на пазара.

3.4.5. ЕИСК отбелязва, че придобиването на енергийните подразделения на Alstom от страна на северноамериканското дружество „Дженерал електрик“ беше одобрено от Комисията (9).

3.4.6. Комисията посочва, че „контролът върху сливанията продължава да бъде ефективен инструмент за поддържане на отворен енергиен пазар на ЕС“. Това следва да бъде съгласувано с факта, че ниските цени на нефта могат да направят неизбежни сливанията на предприятия с цел намаляване на производствените разходи. Някои предвиждания сочат, че предприятията производители на газ и нефт ще намалеят с една трета.

4. Укрепване на единния пазар на ЕС

4.1. Данъчно облагане

4.1.1. ЕИСК е съгласен, че прозрачността и справедливото разпределение на данъчната тежест са задължителни за съществуването на единния пазар. Отклонението от данъчно облагане, измамите и данъчните убежища струват много на европейските данъкоплатци и същевременно нарушават конкуренцията. Според оценки ЕС губи между 50 и 70 млрд. евро данъчни приходи всяка година вследствие на данъчни измами, което представлява малко над 16 % от публичните инвестиции в ЕС. Ако се добавят и пропуснатите приходи от законни — или привидно законни — практики на данъчни манипулации, щетите нарастват значително (10).

4.1.2. Планът за действие за прилагане на справедливо и ефикасно корпоративно данъчно облагане е важна стъпка към намаляване на агресивното данъчно планиране — явление, което подкопава данъчните основи на държавите членки и насърчава нелоялната конкуренция (11).

4.1.3. ЕИСК би искал да подчертае необходимостта Комисията да продължи своята работа за насърчаване на конкурентоспособността чрез намаляване на нарушенията в резултат на данъчното облагане, поради разминаването между 28 данъчни режима. Сложната система за трансферно ценообразуване, която понастоящем се прилага за вътрешногруповите сделки, е изключително скъпа и тромава за предприятията, извършващи дейност в ЕС, и води до спорове между администрациите на държавите членки и до двойно данъчно облагане на дружествата. Целесъобразно е установяването на обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД) за предприятията с трансгранична дейност.

4.1.4. Комисията разследва данъчните споразумения между някои държави членки и големи мултинационални компании — Люксембург (Fiat, Starbucks, McDonald’s, Amazon); Нидерландия (Starbucks). В случая с Apple Комисията счита, че благодарение на приложеното данъчно третиране това дружество на практика е избегнало облагането на продажбите на всички свои продукти в ЕИП, поради което трябва да върне на Ирландия сума от порядъка на 13 млрд. евро. Независимо от решението, което ще бъде прието в крайна сметка, Комитетът подкрепя Комисията в разследването на данъчните споразумения, които могат да бъдат вредни за конкуренцията.

4.2. Национални органи за защита на конкуренцията

4.2.1. Регламент (ЕО) № 1/2003 (12) засили националните органи за защита на конкуренцията и спомогна за издигане на международния престиж на политиката на ЕС в областта на конкуренцията. Комисията постави на публична консултация въпроса за укрепването на националните органи за защита на конкуренцията, които понастоящем поемат по-голямата част от случаите. Координацията между националните органи за защита на конкуренцията и службите на Комисията повишава ефективността на действията при трансгранични операции.

4.3. Картови разплащания

4.3.1. Въпреки голямото разпространение в световен мащаб на различните системи за електронни плащания, 85 % от потребителите заплащат покупките си в брой. Ситуацията в ЕС е подобна в редица държави членки, макар че в скандинавските държави тези потребители са само 10 %. При всички случаи картовите разплащания са ключови за функционирането на търговията и са от голямо значение за потребителите. С Регламент (ЕС) 2015/751 се налагат пределни стойности на размера на обменните такси (13).

4.3.2. Изложението на възраженията срещу Mastercard се основава на факта, че на банките не е позволено да предлагат по-ниски обменни такси на търговците на дребно, установени в друга държава от Европейското икономическо пространство (ЕИП), и че се налагат по-високи обменни такси за картите, издадени в други части на света. Европейските организации за защита на потребителите многократно са осъждали практиките на злоупотреби на предприятия емитенти, като Visa и Mastercard, които са поставени в по-благоприятно положение поради господстващото си положение на пазара. ЕИСК изразява надежда, че резултатът от разследванията ще доведе до премахване на тази пречка и че пределните стойности на обменните такси, определени в ЕС, се прилагат независимо от държавата, в която се издават картите.

4.4. Държавни помощи за банките

4.4.1. Комисията отчита държавните помощи, одобрени за банки в различни държави членки. До момента цената на кризата за европейските данъкоплатци е висока. За да избегнат пълен срив на банковата система, правителствата пристъпиха към спасяване на своите банки със спешни помощи в безпрецедентен мащаб. В еврозоната между 2008 и 2014 г. държавната помощ за финансовите институции достигна 8 % от БВП, от които са възстановени 3,3 % (14).

4.4.2. Помощите за спасяване на банки — които следва да се разрешават с прилагане на действащото законодателство в сила от 1 януари 2015 г. (15) — водят не само до високи разходи за държавния бюджет, но и до евентуално нарушаване на конкуренцията. ЕИСК настоява, че следва: — да се намалят разходите за данъкоплатците от спасяването на банки с публични средства, — да се предоставят необходимите правомощия на публичните власти за предприемане на превантивни действия, и — да се даде на органите за преструктуриране правото да отписват необезпечен дълг на проблемна институция и да преобразуват вземания по дълга в собствен капитал (16).

5. Конкуренция в епохата на глобализацията

5.1. Повсеместното използване на системите за конкуренция в резултат на глобализацията налага международно сътрудничество. ЕИСК горещо подкрепя активното участие на Комисията във форуми, като Комитета по конкуренция на ОИСР, Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД) и Международната мрежа по конкуренция (ММК).

5.2. Понастоящем гласът на ЕС се чува и уважава на тези форуми. Комитетът подчертава необходимостта от поддържане на човешки и материални ресурси, съответстващи на тази отговорност.

Брюксел, 19 октомври 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) ОВ C 389, 21.10.2016, стр. 13. Вж. също „Съвместна декларация на Европейската конфедерация на профсъюзите и BusinessEurope относно статута на пазарна икономика на Китай“ (19.7.2016 г.) и „Предоставяне на статут на пазарна икономика на Китай“, Европейски парламент, декември 2015 г.

(2) „Perception and awareness about transparency of state aid“ (Възприемане и осведоменост относно прозрачността при държавните помощи), Евробарометър, юли 2016 г.

(3) ОВ C 71, 24.2.2016 г., стр. 65.

(4) http://www.wsj.com/articles/inside-the-u-s-antitrust-probe-of-google-1426793274.

(5) „Does Google content degrade Google search? Experimental evidence“ („Съдържанието на Google намалява ли качеството на търсенето с Google? Експериментални доказателства“), Harvard Business School 2015 г.

(6) ОВ C 383, 17.11.2015, стр. 84.

(7) „Subsidies and costs of EU energy“ (Субсидии и разходи за енергия в ЕС), 11 ноември 2014 г. http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys.

(8) ОВ C 200, 28.6.2014 г., стр. 1

(9) „Дженерал електрик“ обяви, че между 2016 и 2017 г. ще закрие 6 500 работни места в Европа, от които 765 във Франция. Вестник „Льо Монд“, 14.1.2016 г.

(10) Вж.: „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union“ (Създаване на условия на прозрачност, координираност и сближаване в политиките за корпоративно данъчно облагане в Европейския съюз), септември 2015 г.

(11) ОВ C 71, 24.2.2016, стр. 42.

(12) Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Десет години прилагане на антитръстовото законодателство съгласно Регламент (ЕО) № 1/2003: постижения и бъдещи перспективи.

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0453.

(13) ОВ L 123, 19.5.2015 г., стр. 1.

(14) Бюлетин на ЕЦБ.

(15) ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190.

(16) ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 68.