СЪВМЕСТНО СЪОБЩЕНИЕ ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Източно партньорство: Пътна карта за срещата на върха през есента на 2013 г. /* JOIN/2012/013 final */





СЪВМЕСТНО СЪОБЩЕНИЕ ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Източно партньорство: Пътна карта за срещата на върха през есента на 2013 г. ВЪВЕДЕНИЕ Сътрудничеството между ЕС и неговите източноевропейски партньори — Република Армения, Република Азербайджан, Република Беларус, Грузия, Република Молдова Украйна — представлява важен елемент от външните отношения на Съюза. Колкото повече държавите партньори се приближават към ЕС, толкова по-голяма е възможността за засилване на политическите, икономическите и културните връзки както със Съюза, така и между самите тях. Целта на настоящото съобщение е да представи пътна карта за Източното партньорство, както беше договорено на срещата на върха на Източното партньорство, която се проведе във Варшава на 29—30 септември 2011 г.[1] Целта на пътната карта е да даде насоки за дейностите до следващата среща на върха, която ще се проведе през есента на 2013 г.[2] Пътната карта засяга както двустранното, така и многостранното измерение на Източното партньорство и се ръководи от принципите на съвместната ангажираност, диференциацията и обвързаността с условия. 1. КОНТЕКСТ НА ВОДЕНАТА ПОЛИТИКА 1.1. Източното партньорство: партньорство между равнопоставени участници, споделящи общи ценности Източното партньорство беше стартирано през 2009 г. на среща на върха в Прага[3] като израз на желанието на ЕС и на неговите източноевропейски партньори да помогнат за насърчаването на политическите и икономическите реформи и да окажат подкрепа на държавите от региона да се приближат към ЕС. В основата му е залегнал общият ангажимент за придържане към принципите на международното право и основните ценности, а именно демокрацията, върховенството на закона и спазването на правата на човека и основните свободи, както и на пазарната икономика, устойчивото развитие и доброто управление. Въпреки че всяка държава поддържа двустранни отношения с ЕС, в рамките на Източното партньорство ЕС и неговите партньори се ангажираха да доразвият многостранното измерение, като се включат всички държави членки на ЕС и държавите партньори. Многостранното измерение има за цел да укрепи и допълни двустранната основа и да улесни изготвянето на общи позиции и съвместни дейности. Участниците във втората среща на върха на Източното партньорство, която се проведе във Варшава през септември 2011 г., потвърдиха програмата, договорена в Прага, и отчетоха, че е постигнат важен напредък в редица области. Те обаче признаха, че трябва да се засилят усилията за реформи, че интензивността на сътрудничеството ще зависи от темпото на реформи и че партньорите, които са най-ангажирани с извършването на реформи ще могат да се възползват в най-голяма степен от отношенията си с Европейския съюз. Участниците призоваха също така да се поднови ангажиментът към споделените ценности. От съществено значение е да се извършат промени на място, да се изградят устойчиви демократични институции, дългогодишните конфликти да бъдат решени по мирен начин и да се създаде солидна основа за устойчив и приобщаващ икономически растеж и създаване на работни места. Постигането на напредък за установяването на дълбоко вкоренена и устойчива демокрация е от съществено значение от гледна точка на бъдещите отношения между ЕС и неговите източноевропейски партньори. Особен акцент беше поставен върху необходимостта от сътрудничество с обществата като цяло. Гражданското общество е основен елемент във всяка добре функционираща демократична система. Ето защо подкрепата и сътрудничеството на ЕС с гражданското общество в източноевропейските държави бяха засилени значително. Именно върху тези аспекти се акцентира в предложената пътна карта. 1.2. Цели Основната цел на Източното партньорство е да се създадат условия за ускоряване на политическото асоцииране и задълбочаване на икономическа интеграция между ЕС и източноевропейските държави партньори. На срещата на върха на Източното партньорство във Варшава бяха отчетени европейските стремежи и европейският избор на някои партньори, както и техният ангажимент за изграждане на дълбоко вкоренена и устойчива демокрация. На нея беше подчертана специалната роля на Източното партньорство в подкрепа на тези партньори, които се стремят към още по-тесни отношения с ЕС[4]. Целта на Източното партньорство е също така да насърчава регионалното сътрудничество и добросъседските отношения. Освен това то цели да подкрепи общия ангажимент за стабилност, сигурност и просперитет както на ЕС, така и на държавите партньори. В подкрепа на тези ключови цели ЕС и неговите източноевропейски партньори: · ще изградят нови, по-задълбочени договорни отношения под формата на споразумения за асоцииране, включително, където е целесъобразно, задълбочени и всеобхватни зони за свободна търговия (ЗВЗСТ), където сближаването на нормативните уредби може да послужи за засилването на позитивните ефекти от либерализирането на търговията и инвестициите, което ще доведе до сближаване със законодателството и стандартите на ЕС; · ще подкрепят мобилността на гражданите и либерализирането на визовия режим в добре управлявана и сигурна среда. Мобилността на гражданите от държавите партньори ще бъде насърчена чрез споразумения за облекчаване на визовия режим и за обратно приемане като първа стъпка към установяването на безвизов режим като крайна цел; · ще засилят секторното сътрудничество и ще улеснят участието на държавите партньори в програми и агенции на ЕС. Източното партньорство обръща внимание на въпроса за недовършените промени. То помага на партньорите да извършат прехода към демокрация и пазарно ориентирана икономика, като подкрепя реформаторските процеси, протичащи в тях. 2. ПРИЛАГАНЕ НА НОВИЯ ПОДХОД Пътната карта има за цел да приложи на практика принципа „повече усилия за повече подкрепа“ от новата Европейска политика за съседство. Колкото по-голям напредък постигне дадена държава партньор, толкова по-голяма подкрепа ще получи от ЕС. Това означава по-голямо финансиране за социалното и икономическото развитие, по-мащабни програми за цялостно институционално изграждане, по-голям достъп на държавите партньори до вътрешния пазар на ЕС, увеличено финансиране на ЕС в полза на инвестициите, включително заеми от ЕИБ, както и безвъзмездна бюджетна помощ от ЕС, съчетана със заеми от ЕИБ и други международни финансови институции, и засилен политически диалог. Напредъкът по отношение на реформите ще бъде оценяван в годишните доклади за държавите от ЕПС. Напредъкът по пътя на реформите ще бъде оценяван съгласно конкретни критерии, които отчитат вече поетите ангажименти в рамките на съществуващите споразумения между ЕС и държавите партньори, включително тези в плановете за действие в рамките на ЕПС/програмите за асоцииране. ЕС ще възприеме глобален подход към отношенията с партньорите си, включващ усилия за справяне с нестабилността и конфликтите в региона. Пътната карта ще бъде съпроводена от допълнително финансиране съгласно принципа „повече усилия за повече подкрепа“. Създадена беше нова програма, наречена EaPIC (Програма за интеграция и сътрудничество за Източното партньорство), с планиран бюджет от 130 млн. EUR за 2012—2013 г. Това е в допълнение към ангажимента на ЕС към източноевропейските партньори за периода 2010—2013 г., възлизащ на 1,9 млрд. EUR. Бюджетните средства за участието на източноевропейските партньори в програми за сътрудничество в областта на висшето образование (Еразмус Мундус и Темпус) ще бъдат удвоени за Еразмус и ще бъдат съществено увеличени за Темпус. EaPIC ще се съсредоточи върху насърчаването на демократичните промени и институционалното изграждане, както и върху устойчивия и приобщаващ растеж и засилените мерки за изграждане на доверие. 3. ПЪТНАТА КАРТА: ДИНАМИЧЕН ИНСТРУМЕНТ ЗА НАБЛЮДЕНИЕ НА ОБЩИЯ АНГАЖИМЕНТ ЗА РЕФОРМИ И НАПРЕДЪК Пътната карта за Източното партньорство, заедно с двете таблици в приложените документи, ще позволи на ЕС и на източноевропейските държави партньори да насочват и наблюдават реформите и напредъка. Самата пътна карта очертава: · целите, договорени съвместно между ЕС и източноевропейските партньори в рамките на Източното партньорство, които произтичат от декларациите от срещите на върха през 2009 г. в Прага и през 2011 г. във Варшава; · реформите и напредъка, към които държавите партньори ще се стремят, за да изпълнят целите от съвместно договорените мерки, съдържащи се в съответните програми за асоцииране и планове за действие в рамките на ЕПС; · различните видове инструменти и подкрепа, които ЕС ще предостави по линия на финансовото сътрудничество и диалога относно политиките на ЕС; · очакванията от страна на ЕС и държавите партньори за това до каква степен ще бъдат изпълнени целите до края на втората половина на 2013 г. чрез определяне на целите, приноса или сроковете. 4. ДВУСТРАННО ИЗМЕРЕНИЕ НА ПЪТНАТА КАРТА Таблицата за двустранното измерение на пътната карта се съсредоточава върху следните съвместно договорени основни цели: – политическо асоцииране и икономическа интеграция – засилена мобилност на гражданите в сигурна и добре управлявана среда – засилено секторно сътрудничество. За всяка една от тези три цели разделът за двустранното измерение от таблицата в пътната карта си поставя за цел да определи видовете стратегически мерки, които трябва да предприемат държавите партньори въз основа на съществуващите съвместно договорени документи, като програмите за асоцииране и плановете за действие в рамките на ЕПС, както и подкрепата, която ЕС може да предостави. · Цел № 1: Политическо асоцииране и икономическа интеграция Прилагане на общи ценности В раздела за двустранното измерение са изброени ключовите критерии за оценка на прилагането на общите ценности. От една страна, в него се определят основните дейности, които трябва да извършат държавите партньори, както е посочено в съвместно договорените документи, като програмите за асоцииране, а от друга, подкрепата, предложена от ЕС. Равносметка на Източното партньорство Преговорите с Украйна по споразумение за асоцииране, включително установяването на задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия, приключиха и одобреният текст беше парафиран на 30 март 2012 г. Преговорите за сключване на споразумения за асоцииране започнаха с Република Молдова, Грузия, Армения и Азербайджан и те напредват добре, а решението за започване на преговори по ЗВЗСТ[5] с Грузия и Молдова, като неделима част от споразуменията за асоцииране, беше взето през декември 2011 г., а с Армения – през февруари 2012 г. Очаквани резултати до есента на 2013 г. След приключването на преговорите по споразумението за асоцииране ЕС—Украйна на срещата на върха през декември 2011 г. двете страни се съгласиха, че резултатите на Украйна, особено по отношение на спазването на общите ценности и върховенството на закона, ще бъдат от ключово значение за скоростта на нейното политическо асоцииране и икономическа интеграция с ЕС, включително в контекста на сключването на споразумението за асоцииране и неговото прилагане след това. До есента на 2013 г. се очаква преговорите по споразумения за асоцииране с Република Молдова, Грузия, Армения и Азербайджан да са напреднали значително, ако не и да са приключили. Преговорите по ЗВЗСТ с Армения, Грузия и Република Молдова се очаква да са доста напреднали, ако не и да са приключили, и се очаква да бъде постигнат съществен напредък по отношение на сближаването на нормативните уредби в съответствие с препоръките на Комисията. Азербайджан се очаква да е постигнал напредък по отношение на присъединяването си към СТО като предварително условие за започване на преговорите по ЗВЗСТ. За да подкрепи процеса на подготовка и прилагане на споразуменията за асоцииране, включително, където е целесъобразно, и на ЗВЗСТ, ЕС и Армения, Азербайджан, Грузия и Република Молдова съответно трябва да са постигнали договореност по програмите за асоцииране през 2013 г. В хода на преговорния процес ЕС ще организира диалог за политиките и ще окаже финансова подкрепа на партньорите, включително чрез програми за цялостно институционално изграждане. Напредъкът по отношение на политическите реформи, които са необходими за прилагането на общите ценности на Източното партньорство, и цялостното състояние на отношенията на ЕС с държавите партньори ще имат значение за скоростта, с която партньорите ще могат да се възползват от по-тесни взаимоотношения с ЕС. Предстоящите парламентарни избори в Армения, Грузия и Украйна ще бъдат ключови моменти за консолидиране на демокрацията в тези държави. ЕС очаква да види надеждни и постоянни усилия за възможно най-скорошно мирно уреждане на конфликтите в Грузия, конфликта в Приднестровието в Република Молдова и конфликта за Нагорни Карабах. ЕС потвърждава своя ангажимент да продължи да допринася за усилията за стабилизиране и решаване на конфликта в Грузия, а именно чрез продължаване на ангажимента си като съпредседател на обсъжданията в Женева, чрез продължаване на усилията на специалния представител на Европейския съюз за Южен Кавказ и кризата в Грузия и чрез запазване на присъствието на мисията на ЕС за наблюдение. По отношение на конфликта в Приднестровието ЕС подкрепя напълно продължаващите посреднически усилия на формата 5+2 под егидата на ОССЕ, в който участва. Освен това ЕС подкрепя напълно посредническите усилия на групата „Минск“ на ОССЕ за конфликта в Нагорни Карабах, на която не е член. ЕС изразява отново подкрепата си за принципите от Мадрид и призовава Армения и Азербайджан да засилят усилията си за постигане на споразумение по тези принципи като основа за мир. Съюзът засилва сътрудничеството си със съответните държави партньори и подкрепата си за мерки за изграждане на доверие, както и за мерки за подобряване на живота на хората, засегнати от конфликтите. Напредъкът в политическото асоцииране и икономическата интеграция на партньорите с Европейския съюз ще бъде от полза за усилията за решаване на конфликтите и за стабилността в региона. ЕС е твърдо решен да засили ангажимента си към народа и гражданското общество на Беларус . Като се има предвид настоящото състояние на отношенията ЕС—Беларус, ЕС ще увеличи подкрепата си за беларуското гражданско общество и демократични политически сили чрез Европейски диалог по въпросите на модернизирането, чието начало беше поставено в Брюксел на 29 март 2012 г. като израз на твърдия ангажимент на ЕС в подкрепа на демократичните стремежи на народа на Беларус. ЕС ще продължи да наблюдава отблизо ситуацията в Беларус и ще продължи да подкрепя политиката на решителна ангажираност, особено чрез диалог и Източното партньорство. Развитието на двустранните отношения ще зависи от напредъка, постигнат от Беларус по отношение на спазването на принципите на демокрацията, върховенството на закона и правата на човека. В същото време и в зависимост от бъдещото развитие на ситуацията ЕС е готов да обмисли по-нататъшни целенасочени мерки във всички сфери на сътрудничество, където е целесъобразно. · Цел № 2: Засилена мобилност в сигурна и добре управлявана среда Равносметка на Източното партньорство След прилагането на споразуменията за облекчаване на визовия режим и обратно приемане с ЕС от 2008 г. насам Република Молдова и Украйна сега прилагат планове за действие за либерализиране на визовия режим. С Грузия и Република Молдова са налице партньорства за мобилност, а отскоро подобно партньорство има и с Армения. От март 2011 г. Грузия прилага успешно споразуменията за облекчаване на визовия режим и за обратно приемане. През март 2012 г. Европейската комисия започна преговори по сходни споразумения с Армения и Азербайджан, след като получи мандат от Съвета на министрите на ЕС през декември 2011 г. Сходно предложение, отправено към Беларус през юни 2011 г., би било от полза за беларуското население като цяло, но властите в Минск не са отговорили на него. За да улесни издаването на визи за беларуски граждани, държавите членки на ЕС се стремят да използват оптимално гъвкавостта, която предлага Визовият кодекс, по-специално възможностите за премахване и намаляване на таксите за издаване на визи за определени категории беларуски граждани или при отделни случаи. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Очаква се, че преговорите по споразумения за облекчаване на визовия режим и обратно приемане с Армения и Азербайджан може да са приключили. ЕС е готов да започне преговори по такива споразумения с Беларус. Може да се обсъди установяването на партньорство за мобилност с Азербайджан. Ефективното прилагане на споразуменията за облекчаване на визовия режим и за обратно приемане и ефективното сътрудничество по широк кръг от въпроси в областта на правосъдието и вътрешните работи може да доведат до започване на преговори по планове за действие за либерализиране на визовия режим много скоро с Грузия, а по-късно и с Армения и Азербайджан. ЕС планира да започне скоро диалог относно визите с Грузия. Либерализирането на визовия режим с Република Молдова и Украйна ще зависи от това как двете държави прилагат съответните планове за действие за либерализиране на визовия режим. · Цел № 3: Засилване на секторното сътрудничество Прегледът на секторите, който следва, има информативен характер и не е изчерпателен. Повече подробности за засиленото секторно сътрудничество са представени в таблиците. Неформалните диалози в рамките на Източното партньорство, които ще се провеждат два пъти годишно с държавите партньори (по-подробни обяснения могат да се намерят в раздел 5 по-долу), също ще допринесат за засилване на двустранното секторно сътрудничество. Участие в програми и агенции на ЕС Равносметка на Източното партньорство ЕС подписа с Република Молдова и Украйна протоколи, които дават правното основание за тяхното участие в програмите на ЕС, отворени за партньори от ЕПС. Република Молдова е асоциирана към Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие от януари 2012 г. Сътрудничеството или усилията за засилване на сътрудничеството между агенциите на ЕС и източноевропейските държави постигнаха напредък, особено в областта на правосъдието и вътрешните работи и безопасността на въздухоплаването. Очаквани резултати до есента на 2013 г. ЕС ще улесни участието на държавите партньори в работата на агенциите на ЕС и програмите на ЕС, които са отворени за тях въз основа на съответното съобщение на Комисията[6]. До края на 2013 г. ще бъдат договорени съвместно протоколи, позволяващи на още държави от Източното партньорство да участват в програми на ЕС. Комисията ще е оказала подкрепа на държавите партньори при изпълнението на законодателните предпоставки за участие в агенции на ЕС и ще е оказала помощ за поемане на някои от разходите, свързани с участието в работата на агенциите и програмите на ЕС. Енергетика Равносметка на Източното партньорство В ход са секторни реформи, които целят повишаване на енергийната сигурност. Предприети бяха първи стъпки за интегриране на източноевропейските държави и енергийните пазари на ЕС, за по-добро свързване на мрежите между ЕС и източните партньори, за диверсифициране на източниците и пътищата на доставка, за повишаване на енергийната ефективност и за използването на възобновяеми енергийни източници. Започна сближаване на секторното законодателство и нормативните уредби с някои елементи от правилата на ЕС за вътрешния енергиен пазар. Украйна и Република Молдова са членове на Енергийната общност, която е силен инструмент за интеграция. Грузия и Армения са със статут на наблюдатели. В Украйна и Армения са в ход подобрения в областта на ядрената безопасност. След инцидента във Фукушима през 2011 г. двете държави решиха доброволно да проведат стрес тестове въз основа на спецификациите на ЕС. Беларус също се ангажира да направи оценки на ядрената безопасност и на риска във връзка с проекта за ядрена електроцентрала. Очаквани резултати до есента на 2013 г. За да се засили енергийното партньорство, ще се насърчи провеждането на всеобхватна и открита политика по отношение на енергийната сигурност и транспорта и доставките на енергия. Реформите в секторните политики трябва да са напреднали значително, позволявайки напредък към интегриране на енергийните пазари. Ще бъде насърчено допълнително полезно взаимодействие с дейностите, предвидени в Договора за създаване на Енергийната общност. Планирането и ефективното изграждане на енергийни мрежи от взаимен интерес (природен газ, петрол, електроенергия) трябва да е напреднало, като се предприемат конкретни стъпки за реализирането на Южния газов коридор, който е стратегически важна инфраструктура за гарантиране на диверсификацията на пътищата на енергийните доставки от Каспийско море до европейския пазар. Очаква се партньорите да са установили по-солидни политики и проекти по отношение на енергийна ефективност и възобновяемите енергийни източници. Украйна и Армения се очаква да са подобрили безопасността на ядрените си електроцентрали и да са приключили със стрес тестовете. Транспорт Равносметка на Източното партньорство Реформите в транспортния сектор, отнасящи се до всички видове транспорт, започнаха, но все още са далеч от приключване. Повечето държави постепенно привеждат правилата си в съответствие със стандартите на ЕС в областта на транспорта. Гарантирането на високо ниво на безопасност, сигурност и социални стандарти в транспорта е от съществено значение за по-тясната интеграция на държавите партньори в транспортната система на ЕС. В областта на авиацията приключиха преговорите по всеобхватни споразумения за въздухоплавателни услуги с Грузия и Република Молдова, а тези с Азербайджан ще започнат. Преговорите с Украйна напредват. Подобряването на морската безопасност продължава да бъде предизвикателство, тъй като флаговете на повечето държави партньори все още са в черния списък на Парижкия меморандум за разбирателство за държавния пристанищен контрол, който е индикатор за дейността на държавата на флага. Пътната безопасност в държавите партньори поражда загриженост, тъй като смъртността вследствие на катастрофи по пътищата е значително по-висока от тази в ЕС. Потенциалът на железопътния транспорт може да се използва още повече чрез по-висока оперативна съвместимост с железопътните системи на ЕС. Безпроблемното пътуване на хора и стоки между ЕС и държавите партньори е затруднено заради проблеми в инфраструктурата. ЕС и държавите партньори си сътрудничат по отношение на планирането на инфраструктурата, за да гарантират свързването на транспортните мрежи. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Реформите в транспортния сектор трябва да са довели до по-голямо сближаване с транспортните стандарти на ЕС. Преговорите по споразумения за въздухоплавателни услуги трябва да са приключили с редица държави, докато други преговори ще продължават или ще предстоят и прилагането трябва да се проследи. Морската безопасност и сигурност трябва да са се подобрили благодарение на реформа на политиката, а ситуацията по отношение на флаговете трябва да се е подобрила съгласно критериите на Парижкия меморандум за държавния пристанищен контрол. Държавите партньори трябва да са в състояние да покажат по-добри резултати по отношение на пътната безопасност и да представят конкретни мерки за повишаване на железопътната оперативна съвместимост с ЕС. Транспортните връзки с ЕС следва да са се подобрили чрез по-добро планиране на мрежите и работа по приоритетни инфраструктурни проекти, които допринасят за свързването на държавите партньори с трансевропейската транспортна мрежа. Свобода, правосъдие и сигурност Равносметка на Източното партньорство В тази област двустранното сътрудничество се разви постепенно. Сътрудничеството започна първо с Украйна въз основа на конкретен секторен план за действие ЕС—Украйна. Партньорствата за мобилност с Република Молдова и Грузия се превърнаха в примери за засилването на връзките и дейностите в областта на миграцията и допринесоха за подписването на партньорство за мобилност с Армения през октомври 2011 г. Засилено бе регионалното сътрудничество по отношение на управлението на границите в контекста на мисията на ЕС за оказване на съдействие в областта на граничния контрол в Република Молдова и Украйна и проекта за интегрирано управление на границите в Южен Кавказ. Мисията на ЕС за оказване на съдействие в областта на граничния контрол в Република Молдова и Украйна продължи да осъществява съответното наблюдение на ситуацията около Приднестровския район на Република Молдова. Убежището, борбата срещу организираната престъпност, трафика на хора, изпирането на пари и корупцията, защитата на данни и съдебното сътрудничество бяха в дневния ред на ЕС и източноевропейските партньори през последните години. През 2011 г. започнаха диалози в сферата на наркотиците с Република Молдова, Армения и Азербайджан. През декември 2011 г. ЕС потвърди намерението си да подсили секторното сътрудничество в рамките на Източното партньорство, включително чрез сътрудничество в борбата срещу наркотиците. Освен това, както се посочва в съобщението на Европейската комисия относно сътрудничеството в областта на правосъдието и вътрешните работи с Източното партньорство, възможността за свикването на редовни срещи на министерско ниво по въпроси, свързани с правосъдието и вътрешните работи, когато е необходимо в интерес на сътрудничеството, също може да играе роля за даване на съответните политически насоки и координация, за да се постигне напредък в определени сфери на работа[7]. Очаквани резултати до есента на 2013 г. В съответствие със Съобщението на Европейската комисия относно сътрудничеството в областта на правосъдието и вътрешните работи с Източното партньорство и съответните заключения на Съвета[8] може да се очаква напредък по отношение на насърчаването на законната миграция чрез работа по правните разпоредби и прилагане на законодателството. По отношение на убежището се очаква да е прието законодателство и да са създадени административни структури и процедури, които да гарантират ефективна закрила. Съответната законова рамка за борба с незаконната миграция, включително обратното приемане, трябва да е завършена и да са предприети мерки за ефективното й прилагане. Борбата срещу трафика на хора ще бъде осъществена на практика чрез пълното прилагане на съответните международни конвенции и чрез интегрирано управление на границите, което ще бъде реализирано въз основа на най-добри практики и международни споразумения. Очаква се да бъде постигнат значителен напредък в борбата срещу организираната престъпност и финансовите престъпления, включително финансирането на тероризма, в борбата срещу незаконната търговия с наркотици и корупцията, както и по отношение на защитата на данни чрез установяването на ефикасно законодателство, подкрепено от задълбочени мерки, свързани с правоприлагането. Регионално развитие, селско стопанство и развитие на селските райони Равносметка на Източното партньорство В областта на регионалната политика се води диалог с Украйна, а неотдавна започнаха диалози и бяха договорени работни програми с Грузия и Република Молдова. С Украйна и Грузия са в ход мащабни програми за регионално развитие, а с правителствата на Армения и Азербайджан се водят дискусии по съответните стратегии за регионално развитие с оглед подготовката на пилотни програми за регионално развитие. По отношение на Република Молдова подготовките са на финалния етап и програмата ще започне през 2012 г. В областта на селското стопанство и развитието на селските райони се водят секторни диалози в съответните подкомитети в рамките на споразуменията за партньорство за сътрудничество. За да засили сътрудничеството в областта на селското стопанство с държавите партньори, Комисията започна да работи по общ подход, за да подкрепи този сектор чрез Програмата на ЕПС за селскостопанско развитие и развитие на селските райони (ENPARD). Очаквани резултати до есента на 2013 г. В областта на регионалното развитие се очаква да бъде постигнат напредък при прилагането на работните програми, а с други заинтересовани партньори може да започнат диалози. В повечето държави партньори пилотните програми ще бъдат във фаза на изпълнение. По отношение на селското стопанство и развитието на селските райони се очаква да бъде извършена подготовка за проучвания за преглед на сектора с оглед стартирането на ENPARD. Очаква се ENPARD да помогне на държавите партньори да бъдат по-ефективни на чуждите пазари, да се възползват максимално от бъдещите ЗВЗСТ и да стимулират селското стопанство на местно ниво. В тази рамка Комисията ще участва в тесни диалози по политиките с държавите партньори, за да насърчи дългосрочни стратегии за развитие на селското стопанство и селските райони в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни. За тази цел ще бъде проведено проучване, което заедно с държавите партньори да направи преглед на техните политики и стратегии в областта на селското стопанство и селските райони и да определи с тях областите, които може да се възползват от бъдеща подкрепа, като предостави солидна основа за по-нататъшна идентификация на програмите по ENPARD в източноевропейските държави партньори. Успоредно с това в Грузия приключва мащабна програма, възлизаща на 40 млн. EUR, в областта на селското стопанство „Подкрепа за селскостопанския сектор — ENPARD Грузия“. Други програми за сътрудничество по линия на ENPARD ще бъдат обсъдени в рамките на програмирането, което ще започне това лято, въз основа на оценката на текущите програми за развитие на селските райони като посочената по-горе в Грузия и тези в Азербайджан (развитие на селското стопанство и селските райони) и в Република Молдова (стимулиране на развитието на селските райони). Освен това ЕС е готов да си сътрудничи по-тясно с крайбрежните държави партньори по отношение на морската политика, inter alia, за да гарантира устойчивото използване на рибните ресурси. Околна среда и изменение на климата Равносметка на Източното партньорство Сътрудничеството в областта на околната среда и изменението на климата обхваща широк кръг въпроси като екологичната икономика, биоразнообразието, общата информационна система за околната среда и оценките на околната среда. Главна цел е да се окаже подкрепа за регулаторното сближаване, да се засили административният капацитет и прилагането, както и да се приложат многостранните споразумения в областта на околната среда. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Държавите партньори трябва да са постигнали значителен напредък в подготовката си за сближаване с ключовото законодателство на ЕС в областта на околната среда. Те трябва да са подобрили административното си устройство и да са постигнали напредък в установяването на всеобхватна система за събиране на данни за околната среда. 5. МНОГОСТРАННОТО ИЗМЕРЕНИЕ НА ПЪТНАТА КАРТА Целта на многостранното измерение на Източното партньорство е да подкрепи и засили двустранните цели на партньорството. Многостранното измерение е форум за обмен на информация за стъпките на държавите партньори и техния опит по отношение на прехода, реформите и модернизацията. Като инструмент за ускоряване на интеграцията с ЕС измерението позволява на партньорите да се възползват от допълнителен инструмент в подкрепа на усилията за реформи и за улесняване на сближаването на законодателствата. Както беше потвърдено в декларацията от срещата на върха във Варшава, Източното партньорство трябва да продължи да насърчава стабилността и многостранните усилия за изграждане на доверие там, където продължителните конфликти все още възпрепятстват усилията за сътрудничество. Тази част от пътната карта следва плътно целите, определени в двугодишните работни програми на многостранните платформи на Източното партньорство. На тези форуми, на които присъстват високопоставени официални служители от държавите членки на ЕС и държавите партньори, се осъществява диалог по политиките в следните тематични области: демокрация, добро управление и стабилност; икономическо развитие; енергийна сигурност; участие на гражданското общество и улесняване на трансграничните контакти между хората. Те допълват двустранните програми на отношенията между ЕС и държавите партньори. От създаването на Източното партньорство досега ЕС е поставил началото на поредица от водещи инициативи, които се обсъждат редовно в рамките на съответните многостранни платформи. През 2012—2013 г. ще се направи оценка на тези инициативи и ЕС ще обмисли възможности за нови водещи инициативи до следващата среща на върха на Източното партньорство, в рамките на програмирането за периода 2014—2020 г. с оглед на това тяхното прилагане да започне от 2014 г. Неформалните диалози на Източното партньорство са друг начин за засилване на връзката между двустранните и многостранните процеси, за засилване на усещането за съвместна ангажираност на Източното партньорство и за насърчаване на регионалната динамика. Тези двугодишни неформални многостранни диалози между външните министри на държавите партньори и върховния представител/заместник-председател и комисаря по европейската политика за съседство ще дадат възможност за неформални дискусии на министерско ниво относно развитието на ситуацията в държавите партньори и напредъка в процеса на реформи и ще позволят да се наблюдава прилагането на пътната карта за Източното партньорство. Тази рамка ще даде възможност също така за неформални диалози между съответните отраслови министри и комисари на ЕС за засилване на многостранното секторно сътрудничество между ЕС и източноевропейските партньори. · Демокрация, добро управление и стабилност Равносметка на Източното партньорство Напредък беше постигнат в следните области: борба срещу корупцията, демокрация и права на човека, подобряване на функционирането на съдебна власт, киберпрестъпления и подобряване на избирателните стандарти. Платформата за демокрация, добро управление и стабилност създаде наскоро нови експертни съвети за реформа на държавната администрация и за миграцията и убежището и прие техните двугодишни планове за работа. Участниците в платформата обмислят как да се подобрят общите подходи сред правоприлагащите служби, за да се намали трансграничната престъпност и да се започне сътрудничество по въпроси, отнасящи се до общата политика за сигурност и отбрана. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Очаква се да бъде постигнат значителен напредък при изпълнението на договорените ключови цели на настоящата работна програма 2012—2013 г., включително свързаните с нея две водещи инициативи. Дейностите, отнасящи се до водещата инициатива в областта на интегрираното управление на границите, трябва да са довели до обучението на повече от 700 гранични и митнически служители, както и до изпълнението на редица конкретни пилотни проекти по границите на държавите партньори. В областта на гражданската защита водещата инициатива относно предотвратяване, готовност и отговор на природни бедствия и бедствия, породени от човешка дейност, трябва да е постигнала значителен напредък при разработването на електронен атлас на риска и да са направени препоръки за подобряване на капацитета на държавите партньори за предотвратяване, готовност и отговор. Извършвани в тясно сътрудничество със Съвета на Европа в рамките на финансирания от ЕС Механизъм за Източното партньорство, дейностите по Платформата за демокрация, добро управление и стабилност трябва да са допринесли за напредък в съответствие с европейските стандарти в областта на изборите, съдебната реформа и борбата срещу корупцията, както и за засилване на капацитета за борба с престъпленията в кибернетичното пространство. Трябва да са предприети дейности за укрепване на институцията на омбудсмана. Трябва да е постигнат напредък в реформата на държавната администрация в резултат на обмен, обучения, семинари и работни форуми, проведени през 2012—2013 г. Подкрепата, предложена по линия на програмите за трансгранично сътрудничество и пилотните проекти за териториално сътрудничество, дейностите на Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство (CORLEAP) и работната група за реформа на държавната администрация трябва да са засилили капацитета на държавите партньори за регионално и местно управление. Новата работна група по въпросите на миграцията и убежището трябва да е допринесла за укрепването на системите за убежище и миграция в съответствие с най-добрите практики. Сътрудничеството между правоприлагащите органи трябва да се е засилило благодарение на стартирането на проекта „Полиция ЕвроИзток“. Очаква се да бъдат осъществени обмени на тема как да бъде засилено сътрудничеството по въпроси, отнасящи се до международната сигурност и общата политика за сигурност и отбрана. · Икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС Равносметка на Източното партньорство Платформата за икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС подпомогнаха усилията на партньорите за регулаторно сближаване в областта на търговията и свързаните с търговията въпроси, инвестиционния климат и развитието на малките и средните предприятия. В рамките на тази платформа работната група по въпросите на търговията и свързаното с търговията регулаторно сътрудничество, в контекста на задълбочените и всеобхватни зони за свободна търговия, разгледа широк кръг от въпроси, за да подкрепи търговските преговори, които се провеждат в рамките на двустранното измерение на Източното партньорство. Работната група за околната среда и изменението на климата се съсредоточава върху сближаването със законодателството на ЕС в областта на околната среда, екологичните икономики и действията за справяне с изменението на климата. Платформата създаде работна група за политиката в областта на малките и средните предприятия, а контактите между предприятията се насърчават. През 2011 г. беше създадена работна група за транспорта с цел засилване на транспортните връзки със съседните държави чрез улесняване на прилагането на мерките, заложени в съответното съобщение на Комисията[9]. Обмисля се създаването на работна група за пазара на труда и социалните политики. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Работата в тази област трябва да е допринесла за постепенното сближаване на законодателството на държавите партньори със съответните достижения на правото на ЕС в областта на търговията и въпросите, свързани с търговията, в рамките на текущите или бъдещите преговори по ЗВЗСТ и тяхното прилагане. Митническото сътрудничество трябва да е довело до установяването на по-сигурни търговски коридори с по-малко пречки, разработването на системи за управление на риска и оказването на подкрепа за цялостната модернизация на митниците, включително сближаване със стандартите на ЕС в държавите партньори и напредък в борбата срещу измамите, особено контрабандата на цигари. Сътрудничеството в областта на малките и средните предприятия (МСП), включително чрез водещата инициатива, трябва да е довело до подобряване на достъпа до консултантски услуги и финансиране на инвестиции. В областта на информационното общество ще бъде създадена мрежа от регулаторни органи за Източното партньорство. В областта на транспорта усилията трябва да са се съсредоточили върху ускоряването на пазарната интеграция и подобряването на свързаността, така че да се улеснят пътническият и товарният транспорт. Засиленият диалог по въпроси, свързани с околната среда и изменението на климата, би трябвало да допринесе за сближаването със законодателството на ЕС в областта на околната среда и би трябвало да се подкрепи създаването на национални схеми за търговия с емисии и стартирането на пилотни проекти, свързани с изменението на климата. Ще продължи диалогът за хармонизиране на данъчната политика и доброто управление в областта на данъците. Ще бъде установен диалог относно пазара на труда и социалните политики с цел насърчаване на обмена по въпросите на заетостта, социалната защита и политиките на социално включване, като в него ще участват държавни служби и социални партньори като заинтересовани страни. ЕС и държавите партньори се очаква да продължат да си сътрудничат за насърчаването и публикуването на висококачествени статистически данни. Засиленото сътрудничество с ЕИБ (Европейската инвестиционна банка), ЕБВР (Европейската банка за възстановяване и развитие) и други европейски финансови институции трябва да е допринесло за по-голямото мобилизиране на средства от страна на ЕС за ключови проекти за свързване на транспортните мрежи, включително чрез Механизма на ЕИБ за източните партньори. ЕС проучва допълнителни възможности заедно с ЕИБ, ЕБВР и други европейски финансови институции в подкрепа на операциите с рисков капитал и схемите за гарантиране в държавите от източното съседство, като се основава на окуражителния опит от подкрепата на ЕС за Европейския фонд за Югоизточна Европа (ЕФЮЕ) и Инструмента за малките и средните предприятия. · Енергийна сигурност Равносметка на Източното партньорство Участниците в платформата за енергийна сигурност работят върху нейните четири ключови цели: засилване на рамковите условия и солидарността; подкрепа за развитието на инфраструктурата, свързване и диверсификацията на доставките; насърчаване на по-голяма енергийна ефективност и използване на възобновяеми енергийни източници; регулаторна рамка и сближаване на енергийните политики. Въз основа на насоките, дадени в декларацията от срещата на върха във Варшава, работната програма на платформата за 2012—2013 г. включва също така дейности за създаване и укрепване на регулаторната рамка в областта на ядрената безопасност. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Дейностите през 2012—2013 г. трябва да са се съсредоточили върху засилване на сътрудничеството за интегриране на конкурентоспособните енергийни пазари в пазара на ЕС чрез всеобхватни реформи в енергийния сектор (политики, прилагане на законодателство и регулация). Ще продължат усилията за диверсификация на енергийните доставки. Ще бъдат положени значителни усилия за насърчаване на енергийната ефективност и използването на възобновяеми енергийни източници. Във всички тези области водещата инициатива за регионалните пазари на електроенергия, енергийната ефективност и възобновяеми енергийни източници чрез програмата INOGATE и Конвента на кметовете ще допринесе за постигането на основните цели. Като част от усилията за насърчаване на по-голяма култура на ядрената безопасност и за разработване на стабилна правнообвързваща регулаторна рамка в съответствие с международните договори и конвенции се очаква засегнатите държави партньори да приключат провеждащите се стрес тестове през 2012 г. · Междуличностни контакти Равносметка на Източното партньорство Платформата за междуличностни контакти подкрепя взаимодействието между ЕС и гражданите на държавите партньори, като се съсредоточава по-специално върху студентите, академичните среди, изследователите, младежите и дейците на културата. Държавите членки на ЕС и държавите партньори започнаха диалог по редица политики, включително младежта и културата. Сътрудничество се осъществява в рамките на и около редица нови или вече съществуващи програми за сътрудничество на ЕС в областта на образованието, висшето образование, изследванията и иновациите, младежта и културата. Отдава се внимание на въпроси, свързани с модернизацията, изграждането на капацитет в сферата на научните изследвания и иновациите и мобилността на студенти, учители, изследователи и младежи. Платформата насърчава също така установяването на сътрудничество с ЕС във всички области на научните изследвания, включително научноизследователските структури. Очаквани резултати до есента на 2013 г. Сътрудничеството за насърчаване на междуличностните контакти трябва да доведе до по-активно участие на студенти и преподаватели от държавите партньори в програми на ЕС за международно сътрудничество в областта на висшето образование. Очаква се да бъдат отпуснати повече от 2300 стипендии на студенти и на представители на академичната общност от държавите партньори по линия на програмата Еразмус Мундус за академичните 2012 и 2013 г. Сближаването на системите за висше образование, насърчаването на сътрудничеството между училищата и съвместното обучение също трябва да се засилят. Държавите партньори трябва да се възползват от по-активното участие в Програмата на ЕС „Младежта в действие“ (благодарение на създаването на голям раздел за Източното партньорство). Очаква се в държавите партньори да се е засилил капацитетът на държавните служители и заинтересованите страни от гражданското общество, които се занимават с политиката за младежта. Сътрудничеството в областта на културата ще се засили чрез културната програма на Източното партньорство, а през 2013 г. ще се състои засилен политически диалог, включително семинари на ниво експерти, както и събитие на високо равнище, в което ще участват политици и дейци от културния живот. Сътрудничеството в този контекст трябва да допринесе за повишаването на информираността в държавите партньори относно потенциала на културата за икономическото и социалното развитие и за засилването на сътрудничеството между министерствата по въпроси от сферата на културата. Ще е започнало сътрудничество в аудиовизуалния сектор, в което ще участват политици и представители на професионалните организации. През 2012—2013 г. трябва също така да е налице засилено участие в Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие на ЕС чрез изграждане на научноизследователски капацитет и подобряване на разпространението на информация за възможностите за финансиране, по-специално от назначени на местно ниво координатори и чрез споделяне на най-добрите практики относно независимите партньорски проверки на предложенията за научноизследователска дейност. Ще бъдат положени усилия за подобряване на връзките между националните научноизследователски и образователни мрежи на държавите партньори и паневропейска научноизследователска мрежа GEANT. Като цяло през 2012—2013 г. ще бъдат положени усилия за създаването на общо пространство за знания и иновации. 6. ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ЦЕЛИТЕ НА ИЗТОЧНОТО ПАРТНЬОРСТВО: ВЗАИМОДЕЙСТВИЕ С ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ В рамките на Източното партньорство беше обърнато значително внимание на сътрудничеството с всички групи на обществото. Форумът на гражданското общество беше създаден през 2009 г., за да улесни участието на организации на гражданското общество при осъществяването на партньорството. Неговата роля беше призната от държавите членки на ЕС и държавите от Източното партньорство, след като беше решено представители на Форума за гражданското общество да бъдат поканени в четирите многостранни платформи на Източното партньорство като постоянни участници. Стратегията на форума, която беше приета на годишната среща в Познан (ноември 2011 г.), ще помогне да се определи по-добре приносът на гражданското общество към работата на партньорството. Бяха създадени национални платформи в рамките на Форума на гражданското общество, които ще допринесат за дебатите на национално ниво относно целите на Източното партньорство в държавите партньори. За да се увеличи безвъзмездната помощ за организации на гражданското общество в съседните на ЕС държави, през септември 2011 г. беше създаден нов Механизъм за подкрепа на гражданското общество в съседните държави, обхващащ всички държави по ЕПС и с първоначален бюджет от 26 млн. EUR за 2011 г. и сходно планирано финансиране за 2012 и 2013 г. Освен това основните принципи за създаването на Европейски фонд за демокрация (ЕФД) бяха одобрени от Съвета на министрите на ЕС през декември 2011 г. Фондът, който ще се съсредоточи първоначално, макар и не само, върху съседните на ЕС държави, ще позволи да се предостави допълнителна подкрепа за тези, които са ангажирани с демократични каузи в региона. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) играе важна роля и допринася за диалога с гражданското общество в държавите от източното съседство. Комитетът допринася също така за засилването на диалога с организациите на работодателите и синдикатите. Насърчаването на редовни срещи на представителите на гражданското общество на ЕС и на гражданското общество на държавите партньори е предвидено в споразуменията за асоцииране, които в момента се договарят. Парламентарната асамблея Евронест, която беше създадена през май 2011 г., обединява парламентаристи от държавите партньори и членове на Европейския парламент. Тя допринася за укрепването, развитието и видимостта на Източното партньорство като институция, отговаряща за парламентарните консултации, контрола и наблюдението на партньорството. От създаването си Евронест предприе редица мерки за рационализиране на парламентарните дебати по програмата на Източното партньорство. Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство (CORLEAP), която беше създадена през септември 2011 г., положи основите на регионално измерение на партньорството. По-нататъшното развитие на CORLEAP ще помогне за насърчаване на по-доброто сътрудничество между националните власти и гражданите при изпълнението на целите на Източното партньорство. Икономическият форум на Източното партньорство, чието начало беше поставено в Сопот през септември 2011 г., ще позволи на бизнес средите от ЕС и държавите партньори да доразвият форума, особено сега когато преговорите по ЗВЗСТ приключиха с един от партньорите и продължават с няколко други. Източното партньорство се възползва и от експертния опит на Съвета на Европа, който прилага финансирания от ЕС Механизъм за Източното партньорство. За да подкрепят солидните реформи на политиките и за да допринесат за реализирането на мащабни инфраструктурни проекти, свързващи източноевропейските партньори с ЕС, да насърчат развитието и да се справят с ключови предизвикателства, свързани с енергетиката, околната среда и транспорта, ЕИБ и други регионални и национални банки за развитие като ЕБВР помагат за осигуряването на допълнително финансиране, за да се подкрепят растежът и създаването на работни места. В рамките на Източното партньорство бе сформирана група за информация и координация, която обединява партньори извън ЕС и международни финансови институции с цел обмен на информация във връзка с Източното партньорство и насърчаване на координирането на донорите. 7. наблюдение на прилагането на пътната карта Замисълът на пътната карта е да служи като практически инструмент за наблюдение и оценка на напредъка на Източното партньорство. Тя е набор от документи, насочени към държавите членки на ЕС и източноевропейските държави, които очертават взаимно договорените цели, необходимите стратегически мерки, които трябва да бъдат предприети от държавите партньори, подкрепата, оказвана от страна на ЕС за изпълнението на тези мерки, и очакваните резултати. По този начин пътната карта очертава мерките за постигане на конкретен напредък до есента на 2013 г. ЕС и държавите партньори ще имат възможността да оценят заедно напредъка, постигнат при прилагането на целите на Източното партньорство на годишни срещи на външните министри на държавите от Източното партньорство. Неформалните диалози в рамките на Източното партньорство, които ще се провеждат два пъти годишно на министерско ниво, също ще бъдат възможност за обмен на мнения относно прилагането на пътната карта и за обръщане на внимание на конкретни секторни аспекти. В декларацията от срещата на върха във Варшава беше даден мандат на гражданското общество да работи в подкрепа на демокрацията, устойчивото социално-икономическо развитие, доброто управление и върховенството на закона. Гражданското общество се очаква да улесни промените в държавите партньори, като се застъпва за реформите и насърчава ценностите на Източното партньорство. Приносът на гражданското общество в този смисъл е важен, тъй като годишните доклади дават оценка на наблюдението на прилагането на партньорството и темпото на реформите в държавите партньори. Ето защо Форумът за гражданското общество и неговите национални платформи (сътрудничеството с който ще бъде засилено допълнително чрез структурен диалог, който вече беше стартиран от делегациите на ЕС), както и Парламентарната асамблея Евронест и CORLEAP се очаква да играят по-голяма роля за постигане на целите на партньорството и наблюдението на прилагането на пътната карта. За да се подкрепи наблюдението на изпълнението на целите на Източното партньорство, ще бъдат положени усилия за засилване на видимостта на дейностите на Източното партньорство. 8. ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙСТВИЯ При изготвянето на пътната карта бяха взети предвид предложенията на държавите членки на ЕС, източноевропейските държави и представители на гражданското общество, направени при серия от консултации. Идеята на пътната карта, съставена въз основа на това сътрудничество, е да се превърне в ефективен и динамичен инструмент, който да подпомогне постигането на целите на Източното партньорство. След като бъде приета през май 2012 г. от върховния представител и от Европейската комисия, пътната карта за Източното партньорство ще бъде обсъдена на годишната среща на външните министри на държавите от Източното партньорство, която е планирана за лятото на 2012 г. [1] Съвместна декларация от срещата на върха на Източното партньорство, Варшава, 29—30 септември 2011 г. [2] Пътната карта не засяга стремежите за европейска интеграция или програмите за европейска интеграция на която и да било източноевропейска държава партньор. Съдържанието е резултат от консултации с държавите членки на ЕС и държавите партньори от Източното партньорство, както и представители на гражданското общество. [3] Съвместна декларация от срещата на върха на Източното партньорство в Прага, 7 май 2009 г. [4] Съвместна декларация от срещата на върха на Източното партньорство, Варшава, 29—30 септември 2011 г. [5] Преговорите по ЗВЗСТ предполагат членство в Световната търговска организация (СТО). [6] COM (2006), 724, Съобщение на Комисията относно „Общия подход, който ще даде възможност на държавите партньори от ЕПС да вземат участие в агенции на Общността и програми на Общността,“ Брюксел, 4 декември 2006 г. [7] COM (2011) 564, Съобщение на Комисията относно сътрудничеството в областта на правосъдието и вътрешните работи в рамките на Източното партньорство, Брюксел, 26 септември 2011 г. [8] Заключения на Съвета относно сътрудничеството в областта на правосъдието и вътрешните работи в рамките на Източното партньорство, 13—14 декември 2011 г. [9] COM (2011) 415, Съобщение на Комисията „Европейският съюз и неговите съседни региони — подновен подход към сътрудничеството в сектора на транспорта“, Брюксел, 7 юли 2011 г.