BG Официален вестник на Европейския съюз C 383/34

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „ТПТИ и неговото въздействие върху МСП“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 383/06)

Докладчик: г-жа Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Съдокладчик: г-н Panagiotis GKOFAS

На 11 декември 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„ТПТИ и неговото въздействие върху МПС“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2015 г.

На 509-ата си пленарна сесия, проведена на 1 и 2 юли 2015 г. (заседание от 2 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 187 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1. Предвид значението на малките и средните предприятия (МСП) за европейската икономика, ЕИСК счита, че е важно да се разполага, с оглед по-специално на отражението върху заетостта и професионалната етика, с точно проучване по сектори и по държави членки на въздействието на предвидимите последици за европейските МСП от влизането в сила на ТПТИ при настоящите преговорни условия.

1.2. Двете проучвания, които Генерална дирекция „Търговия“ осъществи по въпроса за МСП — едното относно предизвикателствата и новите възможности като цяло за малките и средните предприятия износители (1), а другото, по-ново, от април 2015 г., отнасящо се по-специално до МСП и трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ) (2) — са несъмнено полезни, но не обхващат всички аспекти. Проучванията са подходящи за представянето на някои трудности, свързани с интернационализацията на МСП и с препятствията пред търговията и регулаторните пречки, с които те се сблъскват, но не дават прецизна, подкрепена с доводи и подробна оценка по сектори и по държави членки за въздействието, което ТПТИ може да окаже върху предприятията износители и неизносители, включени в различните вериги за създаване на стойност.

1.3. Във връзка с това ЕИСК приканва Европейската комисия да проведе ново проучване на въздействието върху МСП или много малките предприятия, микропредприятията и свободните професии, независимо дали са износители, или не, за да бъде измерено потенциалното въздействие от създаването на интегриран трансатлантически пазар в техните сектори на дейност (селско стопанство, хранително-вкусова промишленост, туризъм, занаяти, хотелиерство, ресторантьорство, промишленост, услуги и др.). Особено важно е да могат да се направят прогнози за начина, по който тези предприятия ще бъдат засегнати от отварянето на един по-интегриран трансатлантически пазар. Ще доведе ли ТПТИ до промяна на техния икономически модел, на методите им на производство, на регулаторната рамка, на естеството на предлаганите услуги или на стратегиите им от гледна точка на инвестициите и заетостта в рамките на едно ново пространство на конкуренция?

1.4. ЕИСК би искал да използва случая, който се предоставя с преговорите със САЩ, за да гарантира по-добро проследяване на двете политики за подкрепа на МСП от двете страни на Атлантика по метод, основаващ се на доказателства (по-специално чрез сравнителна оценка на обществените поръчки и МСП, достъпа до финансиране и до условията на капиталовия пазар, управлението на бедствията, изискванията/информацията относно достъпа до пазарите и стандартите за малките предприятия (Small Business Standards). Този сравнителен анализ без съмнение ще позволи да се определят нови целесъобразни мерки за подкрепа на МСП с цел да се укрепи европейският Законодателен акт за малкия бизнес (Small Business Act — SBA). В момента Комитетът изготвя становище по този въпрос (INT/755), което е продължение на предходни становища на същата тема. ЕИСК счита, че моментът е подходящ европейските институции да вземат под внимание призива на европейските и националните организации на МСП, който те отправиха за правно обвързващ Законодателен акт за малкия бизнес и за по-голяма съгласуваност между промишлените и търговските политики. Необходимо е също така мрежата от представители на МСП да се преобразува в реален по-ефикасен орган за координация, проследяване и изпълнение на политиката в полза на МСП, на вътрешния пазар, чрез защита на новите нужди на МСП, както и чрез предлагане на подходящи за тях решения.

1.4.1. Самата категория на МСП в Европейския съюз е доста разнородна, като най-често срещани са много малките предприятия с под 9 служители. Освен това размерът на МСП също много се различава в различните държави членки. Същото се отнася и за регулираните и нерегулираните свободни професии. Предвид силното присъствие на микропредприятия в сферата на търговията, промишлеността и занаятите, ЕИСК препоръчва на ЕК, съгласувано с властите от най-заинтересованите държави членки (включително публичните или частните научноизследователски институти и университети), да провежда по места информационни и обучителни семинари за по-добро опознаване на различните глави от ТПТИ и обхванатите от него сектори, както и на възможностите и въпросите, свързани с тях, изискващи целенасочено внимание.

1.4.2. В ЕС свободните професии — регламентирани или не — представляват система от чувствителни услуги, които се предоставят в интерес на клиентите и на цялата общност и се съпътстват от особени разпоредби.

1.5. ЕИСК приветства наличието на специална глава за МСП в преговорите, но би желал да се подобри съдържанието ѝ, откъдето следват предложенията, изложени в частта за специфични бележки. Сегашното съдържание, предложено от Европейската комисия, си струва да бъде допълнено в няколко аспекта, а именно относно условията на представителство на МСП и много малките предприятия в бъдещия Комитет за МСП, както и относно неговите задачи.

ЕИСК отправя искане към Европейската комисия, Европейския парламент и другите компетентни органи за въвеждане на „глава за МСП“ като постоянна глава в настоящите и бъдещите търговски преговори, в които интересите на МСП в ЕС ще бъдат отчитани с цел разгръщане на потенциалните предимства в различни региони и пазари.

Това, заедно с принципа „Мисли първо за малките“, прилаган в търговските политики, ще гарантира, че МСП биха могли и би трябвало да бъдат бенефициери и основни участници в процесите на глобализация.

1.6. ЕИСК настоява представителят на Европейската комисия за МСП да следи за това малките предприятия и микропредприятията да бъдат представлявани в процеса на преговори, като им бъде отделено поне едно конкретно място в консултативната група (TTIP Advisory Board), с цел да бъдат преодолени информационните пропуски, да се гарантира необходимият многосекторен експертен опит и да се съблюдава базисна прозрачност по отношение на информацията/данните от общ интерес. Освен това препоръчва въвеждането на мерки за подкрепа на икономическите, професионалните и отрасловите организации на МСП в техните действия за подкрепа и насоки за МСП и микропредприятията в сътрудничество със заинтересованите научноизследователски институти, както и определяне на мерки за финансиране при необходимост. Той призовава за взаимно признаване на уменията и квалификациите на всички равнища на публичната администрация и за равнопоставени условия на конкуренция за всички равнища на обществените поръчки (включително федералните държави, регионите и общините).

2. Общи бележки

2.1. Значението на МСП от двете страни на Атлантика

Макар европейците и американците да имат различни определения за малките и средните предприятия, МСП осигуряват по-голямата част от икономическите дейности, добавената стойност и създаването на работни места от двете страни на Атлантика. Фактът, че преобладават, означава, че от МСП и от способността им да се възползват от възможностите за завоюване на нови пазари и за адаптиране към новата ситуация ще зависи главното въздействие на Трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции (ТПТИ) върху икономиката от гледна точка на добавената стойност и създаването на връзки. Редица проучвания показват, че МСП, развили се в международен план, са в по-голяма степен носители на иновации, бележат по-бърз растеж и създават повече и по-добре платени работни места.

2.1.1. МСП в рамките на Съюза — на практика твърде често са много малки предприятия

В ЕС малко или средно предприятие е това, в което работят по-малко от 250 души персонал и чийто годишен оборот не надхвърля 50 милиона евро. Според данните на Европейската комисия броят на МСП в ЕС е над 20 милиона, което представлява 98 % от предприятията, 67 % от активното население и 58 % от брутната добавена стойност. Между 2002 и 2010 г. европейските МСП са осигурили 85 % от създадените работни места в ЕС.

Според последния доклад на Европейската комисия европейските МСП осигуряват 28 % от целия пряк износ за САЩ, което свидетелства за наличието на поле за евентуално развитие. От 7 90 000 европейски предприятия, изнасящи в държави извън ЕС, 6 19 000 са МСП, а от тях 3 53 000 — много малки предприятия с под 9 служители, което показва, че малкият им размер не е пречка за износа (3).

За сметка на това делът на европейските МСП, изнасящи в САЩ, е сравнително малък: според посочения по-горе доклад те са 1 50 000, от които 65 000 са с под 9 служители. Този дял — под 1 % от европейските МСП, наброяващи над 20 милиона, изглежда много нисък. Множество МСП и много малки предприятия в някои страни (например в Италия) са в много добра позиция по отношение на броя предприятия, извършващи търговски обмен с пазарите в САЩ. При това, данните на Евростат отчитат само прекия износ, но не и непрекия; множество МСП и много малки предприятия обаче, които работят като подизпълнители или по схемата „от бизнеса за бизнеса“ (т.нар. В2В), произвеждат междинни стоки или услуги, които след това се комплектуват и се изнасят в САЩ. Този скромен обем се обяснява и със значението за европейската икономика на онези МСП и много малките предприятия, които са свързани с местната („присъствена“) икономика и нямат интерес да изнасят или да инвестират в чужбина. За сметка на това със сигурност има поле за значителен напредък за потенциално или за вече изнасящи към трети държави предприятия.

2.1.2. МСП в САЩ — по-структурирани предприятия

В САЩ МСП са предприятия с персонал е под 500 служители, а в някои сектори и под 1 000, и дори 1 500 служители (4). Тези предприятия, които следователно могат да бъдат няколко пъти по-големи от МСП в Европейския съюз, изпълняват ролята на гръбнак и в американската икономика. МСП в САЩ наброяват 28 милиона и представляват 99 % от всички американски предприятия, дават работа на над 50 % от заетите в частния сектор и осигуряват 65 % от нетните нови работни места в него.

2.2. Значението на ТПТИ за МСП

2.2.1. Поради размера им МСП често се оказват в твърде неблагоприятно положение заради високите мита и нормативните изисквания, обременяващи трансатлантическата търговия, тъй като се нуждаят от повече ресурси и компетентности, отколкото големите предприятия, за да превъзмогнат търговските бариери, при слаби търговски връзки както като обем, така и като стойност. С оглед на това те ще имат полза от мерките за тарифна и нетарифна либерализация, предвидени в трансатлантическото споразумение. В становището си относно „Трансатлантическите търговски отношения и позицията на ЕИСК във връзка със засиленото сътрудничество и евентуалната зона за свободна търговия между ЕС и САЩ“ ЕИСК вече направи преглед на новите възможности и въпросите, изискващи целенасочено внимание, във връзка с всички аспекти, обхванати от преговорите (5).

2.2.2. Очаква се, че една от основните ползи за МСП от ТПТИ ще бъдат резултатите в областта на нормативното сътрудничество, което би могло да доведе до хармонизиране и сближаване на някои правила, до взаимно признаване на проверки или сертификати. При все това ЕИСК би искал да припомни по този повод твърдия ангажимент, поет от двете страни, да не използват ТПТИ за снижаване на съществуващите технически стандарти. Освен това то би могло да бъде многообещаващо да се извърши анализ на общата добавена стойност, създадена от опита на европейското сдружение Small Business Standard (SBS), подкрепено от Европейската комисия в партньорство с най-представителните организации на МСП. Сътрудничеството в нормативната област трябва да бъде прозрачно и да зачита регулаторната самостоятелност на държавите членки и на Европейския съюз, като същевременно запази възможността им да приемат мерки, които считат за целесъобразни, в области като защита на здравето, потребителите, работещите или околната среда.

2.3. Развитието на МСП в международен мащаб

Според СТО развитието на МСП в международен мащаб може да се раздели на четири етапа:

— пряк износ към чужда държава;

— износ с помощта на независими чуждестранни експерти;

— създаване на дъщерни дружества в чужбина;

— създаване на инфраструктура в чужбина с цел производство и продажба в държавата, в която се изнася.

На всеки един етап МСП задължително трябва да разполагат с допълнителна информация, капацитет за изпълнение на административните предписания, както и с човешки и финансови ресурси, доколкото, преди да започнат да изнасят стоки или услуги, е необходимо добре да познават правилата на съответния пазар. След това те трябва да демонстрират способност за създаване на по-дългосрочна стратегия, за да се установят в държавата, към която изнасят, и в крайна сметка да се интегрират напълно чрез местни предприятия, които да наемат местни човешки ресурси в съответствие с местната правна уредба. Разбира се цифровата икономика може да помогне за по бързото интернационализиране на МСП. Бързото развитие на електронната търговия предлага на малките предприятия по-големи възможности за търговски перспективи, особено в сектора на потребителските стоки (търговия „от бизнеса за потребителя“ или В2С), а за свободните професии също и „от бизнеса за бизнеса“.

Анализът на Европейската комисия показва също така, че съществува връзка между размера на предприятието и обема на износа. МСП представляват 81 % от предприятията износители, но осъществяват едва 34 % от обема на износа (6), въпреки че този дял надхвърля 50 % на някои специализирани нишови пазари в световен план.

2.4. Степен на интернационализация на МСП в САЩ и ЕС

Според някои източници европейските МСП показват по-висока степен на интернационализация от тези в САЩ. Разликата се обяснява основно с участието на европейските МСП на вътрешния европейски пазар и с факта, че той още дълго време няма да бъде завършен: този обмен представлява първият етап от тяхната интернационализация и като повишава познанията им за чуждестранните пазари, им помага да търсят перспективи извън ЕС. Размерът изглежда не е възпиращ фактор — в някои държави членки 90 % от предприятията износители са МСП, а някои сектори, например модата, хранително-вкусовата промишленост, машиностроенето, мебелната промишленост са изключително ориентирани към износа.

Макар че статистическите данни по този въпрос са твърде малко и понякога трудни за анализиране, поради разнообразието от използвани методи и данни, които не винаги са съпоставими, проведените от Европейската комисия проучвания (7) показват, че в ЕС 42 % от МСП участват в интернационализация под една или друга форма.

Интернационализацията на дадено предприятие често пъти е свързана с фактори като:

— интензитет на износа в неговия сектор на дейност;

— размер на вътрешния пазар.

Степента на интернационализация на европейските МСП е по-голяма в сектори като търговията на едро, минното дело, промишленото производство, научните изследвания и продажбата на автомобили, а е относително слаба в области като правните услуги, строителството, сектора на планирането и развитието и услугите в областта на човешкото здраве, които по своето естество са по-зависими от пространствената близост с клиента или пациента (8).

Според американско проучване, посветено на този въпрос (9), МСП осигуряват около 30 % от регистрирания износ на американски стоки, предназначени основно за Канада и Мексико, т.е. партньорските пазари в рамките на NAFTA. Машините, електрическите и химическите продукти са сред основните категории на продажбите им в чужбина. Данните относно износа на услуги на американските МСП са крайно оскъдни, но според някои оценки професионалните услуги са секторът, който осигурява значителна част от американската износна дейност.

2.5. Настоящата роля на МСП в трансатлантическия търговски и инвестиционен обмен

Двустранната трансатлантическа търговия се характеризира с висока степен на обмен между многонационални компании. В резултат на това по-голямата част от този специфичен двустранен обмен представлява поток на услуги и стоки в рамките на групите, но също и обмен на лицензи и права, свързани с интелектуалната собственост, и движение на капитали между дружествата майки и техните дъщерни дружества.

Проучването на Комисията относно МСП и ТПТИ показва, че в обемно отношение през 2012 г. МСП са осъществили 28 % от европейския износ. Това число е по-ниско от средното за износа в обемно отношение за МСП за всички пазари извън ЕС, възлизащо на 32 %. То трябва да бъде разглеждано също и предвид дела на МСП сред изнасящите в САЩ предприятия, който е 88 %, т.е. един значително по-висок процент от средния за МСП, изнасящи извън ЕС, който е 78 %. Тези числа потвърждават тезата, че голяма част от обема на износа се генерира от вътрешногруповата търговия, и тук проличава потенциалът на едно трансатлантическо споразумение за стимулиране на износа и инвестициите на европейските МСП. При все това трябва да се отбележи, че тази цифра не включва непрекия износ на европейските МСП, които като подизпълнители и производители на полуготови продукти участват в изготвянето на комплексни крайни продукти, изнасяни към САЩ. На равнището на държавите членки се наблюдава голяма разлика по отношение на броя на извършващите износ МСП и обема на износа.

Липсват точни данни за броя на американските МСП, изнасящи в ЕС, и за обема на този износ. Все пак МСП в САЩ осъществяват 33 % от американския износ (10), което представлява дял, много близък до този, наблюдаван в Европейския съюз.

2.6. Основни препятствия пред МСП

Поради своя размер МСП като цяло изпитват повече трудности при навлизане на чуждестранните пазари, покриване на допълнителните разходи, породени от ниския обем на обмена, и приспособяване към местните правни уредби. Според директора на Центъра за предприемачество, МСП и регионално развитие към ОИСР Sergio Arzeni „разходите за постигане на съответствие могат да бъдат съотносително десет до тридесет пъти по-високи за МСП, отколкото за големите предприятия“ (11).

В обобщение може да се каже, че когато МСП се интернационализират, те се сблъскват с трудности, присъщи на малкия им размер и ограничените им ресурси, които те трябва да преодолеят, още преди да се заемат със специфичните за търговията или инвестициите препятствия, а именно:

— препятствията, свързани с достъпа до финансиране на износа;

— липса на актуална информация и данни относно изискванията, свързани с продуктите/услугите;

— недостатъчното познаване на пазара, на който възнамеряват да продават своите стоки или услуги (проучвания на пазара);

— трудностите при намиране на потенциални клиенти и осъществяване на връзка с тях;

— персонал, който не е подходящо обучен да управлява разрастване в посока на международния пазар или да установява контакти с инвеститори или вносители;

— липса на стимули и подкрепа от страна на публичните власти, а също така и известна административна тромавост на публичните политики за подкрепа;

— културните и езиковите пречки;

— нехармонизирано регламентиране и разнородни системи за адаптиране и признаване на квалификации и лицензи за упражняване на дейност.

Предвид тези слабости, МСП се нуждаят на първо място от подходящи за тях услуги за подпомагане и консултация (персонализирана подкрепа или обучение, наставничество и др.), предоставяни по принцип от техните браншови и секторни организации.

Що се отнася до препятствията пред търговията и инвестициите, срещани от европейските предприятия в САЩ, разпределянето им по степен на важност се оказва сравнително трудно, тъй като предприятията често описват своите трудности, без непременно да ги поставят в определена категория. Също така съществува разлика между препятствията, срещани от предприятията неизносители, и препятствията, с които реално се сблъскват предприятията износители. Като се разгледат обаче проведените различни проучвания и анкети (12), е възможно да се опишат основните препятствия, както следва:

— твърде големи разлики по отношение на размера на отговорността и възможността за сключване на застраховка на съобразени с пазара цени;

— разходите за износ (освен митата), в съотношение към разходите за транспорт, продължителността и сложността на митническите формалности и необходимостта от това да се разполага с митнически агент или да се плаща на такъв, и да е сключена, особено в САЩ, застраховка в случай на евентуални искове, свързани с гражданската отговорност;

— затрудненията при достъпа до експортно кредитиране;

— митническите такси и митата, които винаги са сериозна спънка в някои сектори като тютюна, текстила и облеклото;

— сложността на правилата за произход и разходите за сертификати за произход;

— изпълнението на различните технически или санитарни и фитосанитарни норми и съответните им сертифициране и проверки;

— техническите и санитарните разпоредби, изисквани само в някои американски щати, или различните норми в отделните щати;

— различните изисквания по отношение на квалификациите и различните ограничения върху упражняването на дейност в някои щати и местни регулаторни области;

— защитата на правата на интелектуалната собственост, по-специално неспазването на наименованията за произход и на различните разпоредби за марките и патентите;

— разходите за правна защита и за наблюдение на пазара за европейските предприятия, които притежават географски означения;

— ограниченията, свързани с обществените поръчки поради закона Buy American Act („Купувайте само американски стоки“) и редовните му изменения, целящи разширяването на обхвата му;

— сложността на визовите процедури, процедурите за престой, за разрешителните за работа и за започване на икономическа дейност в САЩ;

— ограниченията или необходимите лицензи на федерално или щатско равнище за някои доставчици на услуги.

Тези препятствия не са характерни само за МСП, но въздействието им е по-сериозно и по-разубеждаващо. В рамките на ТПТИ повечето от тях ще бъдат обхванати от специални глави, които ще бъдат прилагани към всички предприятия без разграничения. Следователно главата за МСП, предвидена в ТПТИ, ще има доста ограничен обхват — насърчаване на участието на всички МСП на трансатлантическия пазар чрез предоставянето на подходяща информация и засилено сътрудничество между публичните власти, отговарящи за МСП.

2.7. Нуждите от подкрепа за МСП

2.7.1. С оглед на пречките, с които се сблъскват, както и на ограничените им ресурси, МСП, и по-специално малките предприятия и микропредприятията, се нуждаят, на първо място, от подходящи за тях услуги за подпомагане и консултация, включително в областта на обучението на служителите (персонализирана подкрепа, наставничество), предоставяни като цяло от техните икономически, професионалните и отраслови организации. Целесъобразно е да се следи за това те да разполагат с необходимите логистични средства, за да могат да информират и съветват предприятията и да ги подпомагат индивидуално, по-конкретно чрез европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ).

2.7.2. Освен услугите за подпомагане и консултации, приспособени към всяко МСП в зависимост от неговите особености и потребности, предприятията трябва да могат да разполагат с необходимите средства за финансиране на техните материални и нематериални инвестиции. За тази цел ЕИСК препоръчва МСП, включително тези, които желаят да инвестират на пазарите в САЩ, да имат лесен достъп освен до ЕСИФ и до финансовите инструменти на програмата COSME, по-конкретно рисковия капитал и системите за гаранция.

2.7.3. ЕС би трябвало да разгледа застраховките за износ на стоки и услуги и да продължава да работи за съвместимо с пазара застрахователно покритие.

2.8. Настоящата главата за МСП в ТПТИ

ЕИСК приветства факта, че ТПТИ включва глава, която е посветена изключително на МСП, но възнамерява да направи подобрения (вж. предложенията в частта Специфични бележки). Предложението на Европейския съюз, с което се цели включването в ТПТИ на правен текст по темата „Малки и средни предприятия“, беше поставено на обсъждане със САЩ в рамките на кръга от преговори, състоял се от 19 до 23 май 2014 г. Тази глава е новост за ЕС в споразуменията за свободна търговия. Текст/Откъс от нея беше публикуван на 7 януари 2015 г. (13) Клаузите са обединени в глава Х, посветена на малките и средните предприятия (МСП), и разглеждат различни въпроси, с цел да се увеличи участието на МСП в търговията и обмена на добри практики.

2.8.1. Сътрудничеството, свързано с МСП

Страните по споразумението би трябвало да обменят информация, да създават и осигуряват инструменти и ресурси във връзка с правата върху интелектуалната собственост, да си предоставят информация за добрите практики в областта на нормативното регламентиране, да подкрепят мерките в полза на предприятията, да насърчават рисковия капитал и инвестициите в малките предприятия, за да се стимулира конкурентоспособността на МСП в рамките на световната търговия.

2.8.2. Пазарни данни и обмен на информация

Настоящото предложение относно член Х, параграф 2 е свързано с обмена на информация между страните. Препоръчва се създаването на уебсайт с най-важната информация (като например текста на споразумението за трансатлантическо партньорство, митническите разпоредби, регистър на действащите технически разпоредби, санитарните и фитосанитарните мерки, правилата в областта на обществените поръчки и процедурите за регистрация на предприятията). Програмата за хармонизиране на данните по отношение на областите от най-голям интерес за МСП, би трябвало да бъдат предмет на съвместен анализ, извършен от експертна група от ЕС и САЩ.

Страните би трябвало да разработят онлайн база данни на всички езици на ЕС, в която да се публикуват, по- конкретно, всички кодове на митническата номенклатура и митническите ставки, правилата за произхода или предписанията относно указването на държавата на произход.

2.8.3. Услуга за техническа помощ

В текста, предложен от Европейската комисия, се споменава единно звено за информация (член Х, параграф 2, алинея в). Трансатлантическият икономически съвет също призовава за създаването на подобна служба. Разширена подмрежа от такива звена за информация, подкрепена от надеждни и представителни организации на МСП с установени бизнес контакти в ЕС и САЩ, би могла да гарантира известно въздействие и по-ангажирана намеса от различни органи и широк кръг заинтересовани страни.

2.8.4. Създаване на Комитет за МСП

С предложението за член Х, параграф 4 се цели създаването на трансатлантически комитет.

3. Специфични бележки

3.1. Измерване на въздействието от разликите в определението за МСП

Европейците и американците нямат едно и също определение за понятието „МСП“, като максимално възможните отклонения са между 250 и 1 000 служители. Освен това в САЩ определението за МСП е различно в зависимост от секторите на дейност (14); основно това са дружества, в които работят до 500 души, но в някои сфери на дейност те могат да имат до 750 и дори 1000 служители. В повечето области определението не отчита оборота или общия им годишен счетоводен баланс.

ЕИСК призовава службите на Европейската комисия да изготвят подробна таблица с определенията за МСП в САЩ в отделните сектори и най-вече да предприемат действия с цел да проверят дали тези разлики в определенията няма да бъдат в ущърб на европейските МСП, които са по-малки.

3.1.1. Регламентираните и нерегламентираните свободни професии представляват особен тип МСП, който присъства във всички държави — членки на ЕС, в различна степен и под различна форма. Те предлагат стоки и услуги на основата на специфични знания, изискващи особено доверие от страна на бенефициерите и съпътствани от особени изисквания за независимост. Освен че имат значение като икономически партньори, свободните професии са част от европейския социетален модел.

3.2. Оценка и проследяване на въздействието на един разширен трансатлантически пазар върху предприятията износители и тези, които търгуват само на вътрешния пазар

Предвид значението на малките и средните предприятия за европейската икономика, ЕИСК счита, че е особено важно да се разполага, с оглед по-специално на отражението върху заетостта, с точно проучване по сектори и по държави членки на въздействието на предвидимите последици за европейските МСП от влизането в сила на ТПТИ при настоящите преговорни условия. Необходимо е да бъдат проведени предварителни и последващи проучвания за въздействието върху МСП/много малките предприятия, микропредприятията и свободните професии, независимо дали се занимават с износ или не, с цел да се измери евентуалното въздействие от създаването на трансатлантически пазар.

Европейският парламент вече разгледа въпроса с въздействието на ТПТИ върху производствената промишленост и енергийния пазар и стигна до извода, че резултатите ще са положителни, но променливи, в зависимост от секторите на дейност (15). Все още обаче не е конкретно проучено въздействието върху други сектори на дейност, по-тясно свързани с местната икономика (селско стопанство, туризъм, занаятчийство, хотелиерство, ИКТ, ресторантьорство, промишленост, самостоятелно заети лица, услуги, свободни професии и др.).

Следващите кръгове от преговори относно ТПТИ трябва да постигнат амбициозни резултати за селскостопанския сектор, със специален акцент върху достъпа до пазара, географските означения, както и санитарните и фитосанитарните мерки. Задължително е да се запазят действащите в ЕС високи стандарти по отношение на безопасността на храните и здравето на животните и хората.

Особено важно е да могат да се направят предвиждания за начина, по който тези предприятия ще бъдат засегнати от отварянето на един по-интегриран трансатлантически пазар. Ще доведе ли ТПТИ до промяна на техния икономически модел, на методите им на производство, на естеството на предлаганите услуги или на стратегиите им от гледна точка на инвестициите и заетостта в рамките на едно ново пространство на конкуренция? Също така е необходимо да се предвидят мерки и политики за адаптиране, които да позволят на всички европейски МСП да извлекат максималната полза от ТПТИ.

3.3. Нов минимален праг за подпомагане на МСП/ММП да „изпробват“ пазара в много малък мащаб

Съществуват ограничения за минимална стойност на пратката, които определят прага,, под който не се налагат никакви мита или такси, а процедурите по митническо освобождаване, включително изискванията по отношение на данните, са минимални.

Отбелязано е искане от страна на Атлантическия съвет и по-общо принципно желание от страна на САЩ за увеличаване на тази минимална стойност, която е в сила в момента, до 800 щатски долара за изпращаните от малките предприятия до САЩ или Европейския съюз пратки — сегашните нива възлизат съответно на 200 долара и 150 евро. В Европейския съюз, дори ако стоките са освободени от мита, се облагат с ДДС пратки на стойност над 10 или 22 евро (в зависимост от държавите членки).

Увеличаването на минималните прагове в полза на пътниците, пристигащи с въздушен транспорт, и по отношение на входящите пратки, особено в сектора на потреблението, би могло да подпомогне МСП, особено младите предприятия, да изнасят в малки обеми или да използват електронната търговия, без да трябва да плащат мита. ЕИСК призовава Европейската комисия да оцени осъществимостта на това искане (последствията върху приходите от постъпващите мита, върху правата на интелектуалната собственост, и др.). ЕИСК приветства инициативата на Европейския съюз за създаването на база данни „10 неща, които трябва да знаете, когато търгувате онлайн“ (16) за европейските оператори, изнасящи стоки в други държави членки на ЕС. Комитетът смята, че подобна база данни може също така да бъде адаптирана спрямо трансатлантическата търговия.

3.4. Необходим достъп до цялата подходяща информация в рамките на многоезичен портал

ЕИСК подкрепя искането на Европейската комисия относно създаването на портал, предназначен за МСП, и би желал да отправи следните искания:

— цялата информация би трябвало да бъде достъпна на 24-те официални езика на Европейския съюз;

— софтуерът следва да бъде възможно най-прост и удобен за употреба;

— подбрани МСП от ЕС следва да изпробват функционирането на базата данни, за да се гарантира, че инструментът отговаря на техните нужди;

— базата данни следва да съдържа и човешки интерфейс, с екип, който да отговаря на въпросите от двете страни на Атлантика.

Докладът на Комисията относно МСП и ТПТИ ясно показва, че голяма част от предприятията, въпреки че са наясно с мерките, които се прилагат спрямо техния износ, няма как да знаят дали става дума за федерални или за щатски мерки, или пък за частни стандарти. Следователно е важно властите да могат редовно да набелязват процедурите и разпоредбите, които се възприемат като особено трудни за МСП, и да предвиждат специални листовки с обяснения и описания на стъпките, които трябва да се следват, за да се спазят нужните изисквания.

3.5. Представителен комитет за МСП с точни прерогативи

ЕИСК приветства институционализирането на вече протичащия диалог от компетентните по въпросите на МСП власти на европейско и американско равнище. Комитетът обаче счита, че организациите, представляващи МСП, трябва да бъдат подходящо представени в посветения на тях трансатлантически диалог, както и съставът на бъдещия Комитет за МСП да не бъде ограничен само до националните администрации, а да бъде отворен за организациите — представителки на МСП, много малките предприятия и микропредприятията, от двете страни на Атлантика. Някои общи разпоредби, отнасящи се за МСП, ще имат значителни последици и за заетите в МСП и за потребителите на техните продукти. Следователно представители на тези заинтересовани групи също би трябвало да бъдат представени като членове в бъдещия Комитет за МСП, за да може да бъдат зачетени техните интереси още от самото начало.

ЕИСК предлага функциите на бъдещия Комитет за МСП да бъдат: мониторинг на условията за прилагане на ТПТИ спрямо МСП, много малките предприятия и микропредприятията и последиците от тях за техните служители и потребителите на техните продукти, провеждане на проучвания на въздействието, отправяне на предложения за решаване на трудностите, срещани от МСП, много малките предприятия и микропредприятията, както и от техните служители и потребителите на техните продукти, организиране на комуникацията с тези предприятия и др.

3.6. Информационна кампания на национално и регионално равнище

Особено важно е МСП да имат достъп до точна информация, ако искаме те да могат да се възползват от новите търговски перспективи, които се предлагат с ТПТИ — било то премахването на митата, улесняването на търговския обмен или сътрудничеството в областта на нормативната уредба, водещо до сближаване или взаимно признаване на оценките за съответствие, квалификациите и разпоредбите на трудовото право.

Тази информация не може да се предоставя само посредством интернет сайтове. За да познават МСП в по-голяма степен наличните инструменти и инициативи за публична подкрепа и за да ги разбират по-добре, за тях би следвало да се организира информационна кампания, обединяваща специалисти по международна търговия и експерти в областта на износа и инвестициите в САЩ. МСП все още са много слабо запознати със съществуващите инструменти, които могат да подпомогнат тяхната интернационализация, каквато е например базата данни за достъп до пазарите и мрежата Enterprise Europe. За да успеят да стъпят на международния пазар и да се развиват в чужбина, те трябва да предприемат първите стъпки в държавата си на произход. Във връзка с това следва да се обърне внимание на ресурсите и помощта, които могат да им бъдат предоставени на равнището на държавите членки и евентуално на ЕС.

ЕИСК препоръчва също така да се създаде мрежа от асоциации на европейски и американски МСП, чиято задача да бъде популяризирането на ТПТИ, посредством реален подход отдолу-нагоре.

3.7. Задълбочаване на европейската политика в полза на МСП

3.7.1. Важно е ТПТИ да не се възприема като средство за унищожаване на преференциалното отношение, прилагано специално спрямо МСП в рамките на договорите за обществени поръчки на местно и регионално равнище. ТПТИ следва да запази този вид приоритети, доколкото те се прилагат в еднаква степен и за европейските, и за американските МСП.

3.7.2. Освен това е от основно значение в процеса на преговори, както и в областта на нормативното сътрудничество, да се спазва принципът Think Small First („Мисли първо за малките предприятия!“), така че приоритетите и реалностите за МСП и за микропредприятията да бъдат отчетени още със започването на законодателния процес и да бъдат запазени конкретните им интереси. За тази цел ЕИСК настоява малките предприятия и микропредприятията да бъдат конкретно представени в консултативната група (TTIP Advisory Board).

3.7.3. Относно сътрудничеството в нормативната област, на МСП, и по-специално на малките предприятия и на микропредприятията, трябва да може да се предлага съобразена с техните нужди подкрепа, за да им се помогне да приведат дейността си в съответствие с разпоредбите.

3.7.4. Следва да се подчертае, че голям брой от предприятията, които могат да инвестират или изнасят на трансатлантическия пазар, са предприятия, занимаващи се с иновации, и че те се нуждаят от строги и разбираеми правила в областта на защитата на интелектуалната собственост в САЩ и в Европейския съюз.

3.7.5. Що се отнася до хранително-вкусовия сектор, е необходимо да се обърне специално внимание на предприятията, чието производство и свързаните с него процеси се градят на етични, културни и екологични принципи. Особено важно е да продължи насърчаването на търговията с тези продукти, спомагащи за устойчивото развитие. Също така е необходимо да се гарантира подходяща защита на географските указания, които представляват гаранция за потребителя по отношение както на произхода на продуктите, така и на методите за производство. ЕС от години поддържа политика за качество на продуктите, която е едно от най-големите му преимущества, тъй като тя дава конкурентно предимство на производителите на Съюза, допринася значително за продължаване на културните и гастрономическите традиции, подпомага развитието на селските райони, както и политиките в подкрепа на пазара и доходите на производителите.

3.7.6. В друго свое становище ЕИСК разглежда опита със Законодателния акт за малкия бизнес (SBA) в САЩ и ЕС, за да се разберат добре предимствата, които американският Small Business Act предлага на местните МСП по отношение, например, на достъпа до обществените поръчки или до финансиране. Когато дойде моментът, този анализ ще позволи да бъдат предложени подобрения и по-ефикасни методи на работа за европейския SBA, така че той да стане по благоприятен за европейските МСП и по-обвързващ.

Брюксел, 2 юли 2015 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) DG Trade Chief Economist Note „SMEs are more important than you think! Challenges and Opportunities for EU Exporting SMEs“. (ГД „Търговия“: „МСП са по-важни, отколкото си мислиш! Предизвикателства и възможности за малките и средните предприятия износители в ЕС“ http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) „Small and medium sized entreprises and the TTIP“ („Малките и средните предприятия и Трансатлантическото споразумение за партньорство в областта на търговията и инвестициите“ http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Вж. бележка под линия 1.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(5) ОВ C 424, 26.11.2014 г., стр. 9.

(6) Вж. бележка под линия 1.

(7) Интернационализацията на МСП. Окончателен доклад, 2010 г. Annual Report on European SMEs 2013/2014 (Годишен доклад за европейските МСП за 2013/2014 г.) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, стр. 62).

(8) Вж. бележка под линия 7.

(9) Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports, USITC, 2010 (Дял на МСП в износа на САЩ. Комисия на САЩ по международна търговия, 2010 г. (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) The Transatlantic Trade and Investment Partnership — Big Opportunities for Small Business, Atlantic Council (Големи възможности за малък бизнес. Атлантически съвет): (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, стр. 3).

(11) OMC, wt/COMTD/AFT/W/53, стр. 23.

(12) The Transatlantic Trade and Investment Partnership — Big Opportunities for Small Business. Atlantic Council (Големи възможности за малък бизнес. Атлантически съвет): (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, стр. 3); Small and Medium Sized Еnterprises and the TTIP (Малките и средните предприятия и ТПТИ) (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); Small Companies in a Big Market (Малките предприятия на големия пазар) (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries, (Въздействието на ТПТИ върху европейските енергийни пазари и производство. Комисия ITRE на ЕП, 2015 г.) (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en