P9_TA(2022)0288

План за действие на ЕС за социалната икономика

Резолюция на Европейския парламент от 6 юли 2022 г. относно плана за действие на ЕС за социалната икономика (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Европейският парламент,

— като взе предвид Европейския стълб на социалните права,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 9 декември 2021 г., озаглавено: „Изграждане на икономика, която работи за хората: план за действие за социалната икономика“ (COM(2021)0778),

— като взе предвид Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания (UNCRPD), подписана и ратифицирана от ЕС и всички негови държави членки, и по-специално член 27 „Работа и заетост“,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 3 март 2021 г., озаглавено „Съюз на равенство: Стратегия за правата на хората с увреждания за периода 2021–2030 г.“ (COM(2021)0101),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 7 октомври 2020 г., озаглавено „Съюз на равенство: стратегическа рамка на ЕС за равенство, приобщаване и участие на ромите“ (COM(2020)0620) и препоръката на Съвета от 12 март 2021 г. относно равенството, приобщаването и участието на ромите (2021/C 93/01),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 2 юни 2021 г., озаглавено „Координиране на икономическите политики през 2021 г.: преодоляване на COVID-19, подкрепа на възстановяването и модернизиране на нашата икономика“ (COM(2021)0500),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 22 ноември 2016 г., озаглавено: „Новите европейски лидери: Инициатива за подкрепа на стартиращи и разрастващи се предприятия“ COM(2016)0733,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 25 октомври 2011 г., озаглавено „Инициатива за социалното предприемачество — Създаване на благоприятна среда за насърчаване на социалните предприятия като основни участници в икономиката и социалната иновативност“ (COM(2011)0682),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 23 февруари 2004 г. относно насърчаването на кооперативните дружества в Европа (COM(2004)0018),

— като взе предвид Европейската програма за умения от 1 юли 2020 г. за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост,

— като взе предвид Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. за обществените поръчки (1) („Директивата за обществените поръчки“),

— като взе предвид Социалния ангажимент от Порто, подписан от португалското председателство на Съвета, председателя на Европейския парламент и представители на социалните партньори и организации на гражданското общество,

— като взе предвид декларацията от Порто от 8 май 2021 г., одобрена от Европейския съвет,

— като взе предвид заключенията на Съвета от 7 декември 2015 г. на тема „Насърчаването на социалната икономика като основен двигател на икономическото и социалното развитие в Европа“,

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 19 януари 2022 г., озаглавено относно „Иновативни финансови инструменти в контекста на развитието на предприятията със социално въздействие“,

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 27 април 2021 г., озаглавено „Ролята на социалната икономика за създаването на работни места и за прилагането на Европейския стълб на социалните права“,

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 22 септември 2016 г., озаглавено „Външното измерение на социалната икономика“,

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 23 декември 2009 г., озаглавено „Многообразие на формите на предприятия“ (2009/C 318/05),

— като взе предвид становището на Комитета на регионите от 1 юли 2021 г., озаглавено „План за действие за социалната икономика“ (CDR 5860/2020),

— като взе предвид извършения през 2022 г. от Европейската комисия и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) преглед на политиките, озаглавен „Извличане на максимална полза от приноса на социалната икономика за кръговата икономика“,

— като взе предвид Насоките за местните власти относно политиките за социална и солидарна икономика, публикувани от Научноизследователския институт на ООН за социално развитие през 2021 г.,

— като взе предвид своята позиция на първо четене от 4 април 2019 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) (2),

— като взе предвид своята резолюция от 17 февруари 2022 г. с препоръки към Комисията относно устав на европейските трансгранични сдружения и организации с нестопанска цел (3),

— като взе предвид своята резолюция от 16 септември 2021 г. относно справедливи условия на труд, права и социална закрила за работниците през платформа — нови форми на заетост, свързани с цифровото развитие“ (4),

— като взе предвид своята резолюция от 7 юли 2021 г. относно остаряването на стария континент — възможности и предизвикателства, свързани с политиката за периода след 2020 г. в сферата на застаряването на населението (5),

— като взе предвид своята резолюция от 11 февруари 2021 г. относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Европейска програма за умения за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост (6),

— като взе предвид своята резолюция от 23 октомври 2018 г. относно ролята на финансовото участие на работниците и служителите за създаването на работни места и за реинтеграцията на безработните лица на пазара на труда (7),

— като взе предвид своята резолюция от 24 ноември 2020 г. относно борбата с бездомничеството в ЕС (8),

— като взе предвид своята резолюция от 5 юли 2018 г., съдържаща препоръки към Комисията относно Устав за социалните и основаните на солидарност предприятия (9),

— като взе предвид своята резолюция от 10 септември 2015 г. относно социалното предприемачество и социалните иновации в борбата срещу безработицата (10),

— като взе предвид своята резолюция от 2 юли 2013 г. относно приноса на кооперациите за превъзмогване на кризата (11),

— като взе предвид своята резолюция от 2 юли 2013 г. относно предложението за регламент на Съвета относно устав на европейската фондация (12),

— като взе предвид своята резолюция от 14 март 2013 г., съдържаща препоръки към Комисията относно Устава на европейското взаимоспомагателно дружество (13),

— като взе предвид своята резолюция от 20 ноември 2012 г., озаглавена „Инициатива за социалното предприемачество — Създаване на благоприятна среда за насърчаване на социалните предприятия като основни участници в икономиката и социалната иновативност“ (14),

— като взе предвид своята резолюция от 19 февруари 2009 г. относно социалната икономика (15),

— като взе предвид своята резолюция от 13 март 1987 г. относно сдруженията с нестопанска цел в Европейските общности (16),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становището на комисията по регионално развитие,

— като взе предвид доклада на комисията по заетост и социални въпроси (A9-0192/2022),

А. като има предвид, че социалната икономика обхваща различни видове частни субекти, независими от публичните органи, като например кооперации, взаимоспомагателни дружества, сдружения (включително благотворителни организации), фондации, социални предприятия и други правни формати, като всички те се характеризират с различни оперативни и организационни принципи и характеристики, като например за върховенството на човека, както и за предимството на социалните и екологичните цели пред печалбата, реинвестирането на повечето печалби/излишъци в устойчивостта на субекта и общия интерес от предоставяне на стоки и услуги на техните членове или на обществото като цяло, както и демократично управление или управление, основано на участието;

Б. като има предвид, че въпреки че съществува необходимост от сравними механизми за събиране на данни за сектора на социалната икономика в държавите от ЕС, се твърди, че социалната икономика представлява 2,8 милиона единици в Европейския съюз и според ПДОС осигурява заетост на около 13,6 милиона работници (между 0,6 и 9,9 % от работната сила в зависимост от държавата); като има предвид, че броят на субектите на социалната икономика и равнището на заетост в сектора в ЕС варират в зависимост от определението на понятието „субект на социалната икономика“, оценките и националните статистически данни; като има предвид, че повече от една трета от платените работни места в сектора на социалната икономика са в сектора на социалните услуги; като има предвид, че социалната икономика предлага неоползотворен потенциал за създаване на работни места и е важен инструмент за борба със социалното изключване и бедността, не на последно място чрез активни инициативи за заетост, въведени в няколко държави членки, като например територии с нулева дългосрочна безработица; като има предвид, че Комисията следва да изброи и картографира текущите инициативи, за да има по-добро разбиране на тяхното функциониране и ефективност и да споделя най-добри практики с държавите членки;

В. като има предвид, че принципът на субсидиарност е един от крайъгълните камъни за функционирането на Европейския съюз; като има предвид, че социалната икономика е един от най-добрите примери за неговото прилагане;

Г. като има предвид, че социалната икономика изигра важна роля за смекчаването и справянето с краткосрочните и дългосрочните въздействия на COVID-19 върху социалния пазар, обществото и икономиката на ЕС и че тя беше движеща сила и допринесе за социалната и икономическата издръжливост благодарение на устойчивостта на своя бизнес модел;

Д. като има предвид, че социалната икономика допринася за добре функциониращите социални системи и се възползва от тях; като има предвид обаче, че именно държавата и публичните органи носят крайната отговорност за осигуряването на универсален, финансово приемлив и равен достъп на гражданите до висок стандарт на обществени услуги и благосъстояние; като има предвид, че организациите на социалната икономика играят допълваща роля и следва да продължат да го правят, но не са заместители на предоставянето на услуги на първа линия от държавни или регионални публични органи;

Е. като има предвид, че субектите на социалната икономика демонстрираха голяма издръжливост и новаторство пред трудностите, но се сблъскаха със затруднения по време на пандемията от COVID-19, като например спад в дейността, ограничени парични резерви или необходимостта от извършване на бизнес дейността си онлайн;

Ж. като има предвид, че новите екологични, икономически и социални предизвикателства, изострени от пандемията, допринесоха за по-задълбочен размисъл относно ролята на социалната икономика;

З. като има предвид, че субектите на социалната икономика имат дългогодишно и при все това разнородна история в повечето държави членки, повечето от които са приели специфични закони в тази област; като има предвид, че субектите на социалната икономика са се утвърдили като ключови социални и икономически участници, които могат да играят важна роля на пазара; като има предвид, че те все още са изправени пред значителни пречки, които ограничават тяхното икономическо и цялостно социално въздействие; като има предвид, че държавите членки трябва да приемат специално законодателство, за да преодоляват тези пречки и да дават възможност за консолидиране и развитие на социалната икономика, както и да гарантират, че субектите на социалната икономика могат да се конкурират ефективно във всички икономически сектори;

И. като има предвид, че организациите на социалната икономика работят в ключови сектори като здравеопазването, дългосрочните грижи, социалната сфера, образованието и професионалното обучение, културата и популяризирането на културното наследство, модерните технологии, жилищното настаняване, развлекателния сектор, кръговата икономика, енергията от възобновяеми източници и управлението на отпадъците; като има предвид, че поради своята местна опора и социален и интегриращ характер те са неразделна част от европейския социален модел;

Й. като има предвид, че социалната икономика е основен компонент от социалната пазарна икономика на ЕС и двигател за прилагането на Европейския стълб на социалните права и неговите цели; като има предвид, че организациите на социалната икономика играят роля (17) в актуализираната промишлена стратегия, тъй като полагат основата за по-устойчива и издръжлива икономика на ЕС, при която никой не е изоставен;

К. като има предвид, че цифровият преход предлага множество възможности за социалната икономика; като има предвид, че операторите на социалната икономика се нуждаят от обучение, за да бъдат в крак с бързо развиващите се, конкурентни цифрови пазари;

Л. като има предвид, че субектите на социалната икономика традиционно играят важна роля за интеграцията и заетостта на работниците в неравностойно положение, както и за предоставянето на услуги за тях, особено за хората с увреждания, включително чрез социалните предприятия за трудова интеграция (WISE) по линия на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (UNCRPD), като по този начин подобряват тяхното благосъстояние и психично здраве;

М. като има предвид, че секторът на социалните услуги, който е част от социалната икономика, се справя с предизвикателства като ниски заплати и несигурни условия на труд, които трябва да бъдат ефективно разглеждани;

Н. като има предвид, че кооперациите могат да играят роля в демократизацията на цифровата заетост, например чрез създаване на трудови платформи, които са собственост на работниците;

О. като има предвид, че над 82,2 милиона доброволци играят активна и основна роля в социалната икономика (18); като има предвид, че доброволчеството е важно както за младото поколение, така и за по-възрастните хора, за които в някои случаи то представлява важна възможност за активна роля в обществото;

П. като има предвид, че настоящата ситуация, причинена от войната в Украйна, демонстрира значението на местните общности и солидарността в Европейския съюз и в държавите, които граничат с Украйна; като има предвид, че като цяло социалната икономика в тези държави не е добре развита; като има предвид, че по-голямото участие на предприятия на социалната икономика би могло да бъде голямо предимство при координирането на подкрепата за украинските бежанци;

Р. като има предвид, че социалната икономика играе важна роля в насърчаването на приобщаващия „зелен“ и цифров преход;

С. като има предвид, че Парламентът е подчертавал в предишни резолюции значението на улесняването на развитието на трансграничните дейности и на достъпа до вътрешния пазар на взаимоспомагателни дружества, сдружения и фондации;

Т. като има предвид, че наличието на правна и политическа рамка, която адекватно защитава и насърчава работническите кооперативни предприятия, набор от мерки на политиките, насочени към улесняване на прехвърлянето на бизнес към служители, и високо равнище на организация и консолидация на работническите кооперации в организациите/федерациите, допринасят за успешното прехвърляне на бизнес към служителите;

У. като има предвид, че моделът на социалната икономика притежава голям потенциал за достигане до най-уязвимите общности и общностите в неравностойно положение, като например ромите, като значително подобрява техния достъп до права, ресурси и услуги, както и тяхното професионално, социално и гражданско участие;

Ф. като има предвид, че организациите на социалната икономика се възприемат от инвеститорите като високорискови (19);

1. приветства плана за действие на Комисията за социалната икономика (SEAP), изложените в него водещи принципи, определящи социалната икономика, политическия тласък, който той дава за развитието на социалната икономика, и богатството от обявени мерки; отбелязва обаче, че някои аспекти, свързани със заетостта и социалните въпроси в социалната икономика, биха могли да бъдат допълнително засилени;

2. подчертава многообразието от цели на социалната икономика и важната роля, която тя играе за подобряване на издръжливостта на икономиката, за гарантиране на справедлив преход, намаляване на неравенствата, предоставяне на възможности за качествена заетост на уязвимите групи, насърчаване на независимия живот, засилване на чувството за общност, противодействие на обезлюдяването и укрепване на развитието на селските райони, прилагане на принципите на Европейския стълб на социалните права и постигане на социално сближаване във възходяща посока;

3. насърчава държавите членки да се възползват от схемите в сектора на социалната икономика, за да прилагат принципите на Европейския стълб на социалните права;

4. твърди, че кризата, породена от COVID-19, подчерта жизнено важната роля на организациите на социалната икономика за подпомагане на хората, изправени пред многобройни трудности, като по този начин се гарантира социалното сближаване, както и че тя показа своята важност и издръжливост;

5. счита, че действията на равнището на ЕС и на национално равнище за насърчаване на развитието на социалната икономика са от особено значение в настоящия контекст, в който поради икономическата и социална криза, предизвикана от COVID-19, трябва да бъде мобилизиран пълният потенциал на социалната икономика, за да се гарантира икономическото възстановяване, да се насърчава социалното предприемачество и да се създават качествени работни места; подчертава, че субектите от социалната икономика имат съществена роля за подобряването на устойчивостта на икономиката и на обществото след пандемията от COVID-19;

6. подчертава, че въпреки че социалната икономика е значителен източник на икономически растеж и създаване на работни места, е необходимо да се направи повече за насърчаване на този модел, включително принципите на солидарност, социално приобщаване и социални инвестиции, които са в основата му; поради това настоятелно призовава Комисията и държавите членки, както и регионалните и местните органи, да увеличат усилията си за по-нататъшно насърчаване на социалната икономика и включване на измерението на социалната икономика в съответните политики, програми и практики, като например свързаните с текущите преходи, като например зеления и цифровия преход, на равнището на Съюза, както и в световен мащаб, чрез външната дейност на ЕС;

7. насърчава държавите членки да подкрепят участниците в социалната икономика да разработват програми за социални иновации за усъвършенстване на развитието и предоставянето на социални услуги и за повишаване на достъпността на услугите за най-уязвимите, в това число за хората с увреждания и за възрастните хора;

8. отново призовава ( 20 ) принципът „Мисли първо за малките!“ да бъде определен като водещ принцип при изготвянето на бъдещото законодателство и приемането на политики, без да се отслабват настоящите правила, стандарти и права, като например опазването на околната среда и защитата на потребителите, така че, от една страна, регулаторните рамки да подкрепят в по-голяма степен микропредприятията, малките и средните предприятия при прилагането на действащите правила и разпоредби, и от друга страна, да се засили развитието, устойчивостта и растежът на социалната икономика;

9. счита, че следва да бъдат предложени конкретни стратегии и последващи мерки за постигане на целите на плана за действие за социалната икономика (SEAP), като се вземат предвид националното законодателство и практики; подчертава, че взаимовръзките между SEAP и други инициативи на ЕС, като например плана за действие на Европейския стълб на социалните права, Европейската стратегия за хората с увреждания или Европейската платформа за борба с бездомничеството, трябва да бъдат описани в по-големи подробности; счита, че е необходимо да се установи график за всички действия, включени в плана за действие за социалната икономика, както и за техния мониторинг и оценка, за да бъдат давани насоки на съответните органи при изпълнението на SEAP и за да се гарантира сближаване на политиките;

10. изтъква факта, че тъй като те действат в полза на общия интерес, субектите на социалната икономика създават работни места, предлагат социално иновативни продукти и услуги, улесняват социалното приобщаване и насърчават по-устойчива икономика, която е по-силно обвързана с местното равнище; подчертава, че когато ролята на социалната икономика за създаването и поддържането на заетост е свързана с работници и региони в неравностойно положение, е необходима подходяща подкрепа, за да се осигури дължимото признание за такива субекти;

11. изразява съжаление, че 11,6 % от работните места в частния сектор на държавите членки са недекларирани, и подчертава необходимостта от политически мерки за борба с недекларирания труд и ефективно прилагане на правата на работниците; подчертава приноса на организациите на социалната икономика и по-специално на кооперативите в борбата срещу недекларирания труд;

12. подчертава необходимостта от насърчаване на възможностите за пряко публично финансиране под формата на безвъзмездни средства, например чрез фондовете на ЕС, както и за частни инвестиции в сектора на социалната икономика, особено с оглед на повишеното търсене на услуги, предоставяни от организациите на социалната икономика по време на пандемията от COVID-19 и при възстановяването след пандемията;

13. отново заявява, че за да се реализира пълният потенциал на плана на действие за социалната икономика, Комисията и държавите членки трябва да гарантират, че при прилагането на плана за действие за социалната икономика никой няма да бъде изоставен, както и че той гарантира пълноценно партньорство с всички заинтересовани страни от сферата на социалната икономика, в това число доставчиците на социални услуги с нестопанска цел и гражданското общество на всички равнища, включително благотворителните организации, образувани на църковна основа, като се осигурява яснота и координация между всички участници;

Създаване на среда, способстваща за социалната икономика

14. припомня на държавите членки, че Директивата за обществените поръчки позволява на възлагащите органи да използват обществените поръчки за преследване и постигане на екологични и социални цели, и по-специално позволява запазени тръжни процедури за организации, които са в съответствие с критериите за качество и чиято основна цел е включването в работната сила на лица с увреждания или на други групи, изложени на риск от социално изключване; приканва публичните органи да признаят социално и екологично отговорното възлагане на обществени поръчки като инвестиция в социално-икономическата тъкан с голям потенциал за съчетаване на социални и конкурентни цели; посочва, че включването на екологични и социални изисквания в търговете може да бъде от съществено значение за развитието на сектора на социалната икономика; призовава Комисията да продължи да насърчава социално отговорното възлагане на обществени поръчки и добрите практики, за да се стимулират социално отговорните бизнес практики, и насърчава държавите членки да се стремят да обвързват цялото публично финансиране, отпускано под формата на договори за обществени поръчки, със спазването от тяхна страна на приложимите задължения в областта на екологичното, социалното и трудовото право, установени съгласно правото на Съюза или националното право, колективните споразумения или международното екологично, социално и трудово право;

15. насърчава държавите членки да приемат систематично стратегии, насочени към развитието на социално отговорни обществени поръчки, като по този начин установяват връзка между различните области на политиката между предоставянето на услуги и продукти и техния принос за постигането на социалните цели; счита, че транспонирането на Директивата за обществените поръчки трябва да бъде съчетано с инициативи за повишаване на осведомеността относно връзката между публичните разходи и техния принос за постигането на Целите за устойчиво развитие, както и за изграждане на капацитет сред служителите в областта на обществените поръчки и организациите на социалната икономика; насърчава служителите в областта на обществените поръчки да провеждат консултации преди пускането на пазара, преди да изготвят тръжните документи, с цел по-добро разбиране на това, какво могат да предлагат организациите на социалната икономика и как те могат да изпълняват изискванията за представяне на оферти; призовава възложителите да възлагат поръчки не само въз основа на най-ниската цена, а въз основа на най-добрата стойност, като по този начин се включват критерии за качество и съображения за социално въздействие; призовава държавите членки да повишават прозрачността и да предотвратяват корупцията при обществените поръчки; подчертава необходимостта съответните органи да проучват сътрудничеството и партньорствата по отношение на достъпа до обществени поръчки на субекти от социалната икономика, какъвто е случаят в някои държави членки;

16. подчертава, че изкупуването от работници може да бъде възможно решение за предотвратяване на загубата на работни места, произтичаща от преструктуриране; приветства текущите инициативи в държавите членки за предоставяне на работниците, които се интересуват от процес на изкупуване, и на кооперациите, възникващи от изкупуването от работници, на структури за подкрепа на бизнеса, включително правни консултации, финансова подкрепа, помощ при изготвянето на бизнес планове и предоставяне на данните, необходими на външни инвеститори; насърчава и други държави членки да прилагат подобни инициативи и да включат тази тема в препоръките на Съвета от 2023 г. с цел оказване на по-нататъшна подкрепа за тези инициативи на регионално и национално равнище; подчертава ролята на представителите на работниците, включително синдикалните организации, за подкрепата и свързването с федерациите на кооперациите, подпомагащи изкупуването от страна на работниците, за да се подобрят шансовете им за успех;

17. подчертава необходимостта Комисията да продължи да работи в тясно сътрудничество с държавите членки, за да се определят инструменти и решения за отстраняване на препятствията и ускоряване на правните процедури за прехвърляне на собствеността на дадено предприятие към работниците чрез работнически кооперации или други форми на субекти на социалната икономика, притежавани от работници; призовава Комисията да създаде платформа на ЕС за обмен на най-добри практики между държавите членки, местните и регионалните органи и мрежите на социалната икономика;

18. подчертава значението на насърчаването на кооперативния модел и неговите принципи на участие на работниците и демокрацията; насърчава държавите членки да създават благоприятна правна среда за създаването и функционирането на кооперации, включително работнически кооперации;

19. подчертава текущата работа на ЕС за разширяване на таксономията за устойчиво финансиране, така че тя да обхване и социалните цели; счита, че таксономията на ЕС трябва да бъде уместна от социална гледна точка, като същевременно отчита положението на микропредприятията и МСП, тъй като тя може да бъде двигател за инвестиции в социалната икономика, ако тези инвестиции са в съответствие с принципите и характеристиките на социалната икономика;

20. подчертава значението на укрепването на бизнес планирането и на уменията за изпълнение и оценка на субектите на социалната икономика, както и на съответната медийна грамотност, управленски умения, основано на участието лидерство, учене през целия живот, устойчивост и умения, необходими за продължаващия преход, включително „зеления“ и цифровия преход, чрез подкрепа за Алианса за умения в областта на социалната икономика и сближаването; очаква с нетърпение очаквания „Пакт за умения за социалната икономика“, за да се инвестира в тези умения; призовава заинтересованите страни на социалната икономика да постигнат изцяло съответствие с целите на плана за действие на Европейския стълб на социалните права, като гарантират, че най-малко 60 % от техните служители получават обучение всяка година до 2030 г.;

21. призовава Комисията да насърчава инвестициите, оказващи социално въздействие, и да оцени съществуващите мерки за повишаване на участието на гражданите във финансови инициативи, имащи социално въздействие, с цел увеличаване на финансирането на субектите от социалната икономика и тяхната видимост;

22. приканва Комисията да прегледа внимателно, заедно със заинтересованите страни в социалната икономика и представители на научната общност, осъществимостта и практичността на облигации за социално въздействие;

23. изразява съжаление, че субектите на социалната икономика не са включени в достатъчна степен в учебните програми на общото училищно образование и висшето образование ( 21 ) ; с оглед на това приканва представителните секторни органи и съответните публични органи, в партньорство със съответните заинтересовани страни, да преразгледат и оценят учебните програми на всички образователни равнища, от началното до висшето образование, включително професионалното и образователното обучение, и да представят политически препоръки; подчертава необходимостта от насърчаване на социалната икономика сред младите хора; изисква от Комисията да гарантира непрекъснато сътрудничество между Европейския експертен център за социални иновации и висшите учебни заведения във всички държави членки с цел разработване на съвместни проекти и повишаване на осведомеността относно възможностите, които социалната икономика предлага на бъдещите млади предприемачи и по-слабо представените групи, като например хората с увреждания, жените, възрастните хора и социално уязвимите групи;

24. подчертава, че субектите на социалната икономика от десетилетия са лидери в осъществяването на кръгови бизнес модели, особено в дейности, свързани с повторно използване, ремонтиране и рециклиране, с което ускоряват прехода към кръгова икономика и засилват фокуса върху положителното социално въздействие ( 22 ) ; подкрепя инициативата на Комисията за укрепване на капацитета на социалната икономика за по-нататъшно развитие на по-зелени услуги и продукти;

25. подчертава своеобразното естество на кооперациите за енергия от възобновяеми източници в социалната икономика, като част от енергийните общности, в енергийната система, тъй като те насърчават устойчиви практики за производство и потребление на енергия, засилват ангажираността на общностите и социалните иновации, генерират широкоразпространени ползи и могат да се използват за гарантиране на сигурността на доставките в отдалечени райони и на някои острови;;

26. подчертава основната роля на субектите на социалната икономика, включително взаимоспомагателните дружества, в сектора на грижите и подчертава важния потенциал за растеж на социалната икономика в тази област, което може да отговори на нарасналото търсене на услуги за полагане на грижи и да спомогне за справяне с текущите предизвикателства, като например застаряването на населението; призовава Комисията и държавите членки да подкрепят сектора на качествените грижи с подходящи политики и да гарантират, че предстоящото преразглеждане на държавната помощ осигурява по-голяма гъвкавост за субектите на социалната икономика, които предоставят социални и здравни услуги;

27. подчертава, че е важно да се отделя по-голямо внимание на методиките и практиките за измерване на социалното въздействие; призовава Комисията, с подкрепата на заинтересованите страни от европейската социална икономика, да направи внимателна оценка на разработването на методологии за измерване на социалното въздействие, които могат да са подходящи за многообразието на субектите на социалната икономика и допълнително да привлекат социални инвестиции;

28. подчертава значението на социалната икономика за насърчаването на равенството между половете и предоставянето на възможности за заетост на жените, по-специално на жените в уязвимо положение; подчертава, че това може да бъде входна точка, която улеснява прехода от неформална към официална заетост; отбелязва, че жените често съставляват повече от 60 % от работната сила в социалната икономика и че се съобщава, че разликите в заплащането и лидерството са по-ниски; призовава Комисията и държавите членки да премахнат всички пречки пред жените, за да бъде постигнато равенство между половете; призовава за засилване на измерението, свързано с равенството между половете, в политиките и достъпа до финансиране за жените, ангажирани в субекти на социалната икономика, като се имат предвид по-големите трудности, с които се сблъскват жените при достъпа до финансиране в сравнение с мъжете; изисква от Комисията да определи ясна роля за социалната икономика в предстоящата европейска стратегия за полагане на грижи;

29. призовава Комисията и държавите членки да създават национални, транснационални и междурегионални партньорства за изграждане на капацитет и официални споразумения с мрежите на социалната икономика и техните представителни организации; посочва, че е необходимо да се гарантират условията за по-нататъшно развитие и професионализация на субектите на социалната икономика, което може да се постигне чрез предоставяне на консултантски услуги, като например персонализирано наставничество и напътстване, финансиране на изграждането на капацитет, обучение и образование, квалификация и повишаване на квалификацията или преквалификация, инкубационни услуги, както и достъп до правни консултации;

30. подчертава ключовата роля, която новите технологии и изкуственият интелект, когато са достъпни за всички, могат да играят за създаването на работни места и развитието и разрастването на социалната икономика; подчертава, че е важно да се предоставя на предприемачите и служителите от социалната икономика, със специален акцент върху уязвимите работници, по-добър достъп до програми за обучение в областта на цифровите умения и напредналите технологии както на равнището на Съюза, така и на национално равнище, и призовава Комисията и държавите членки да проучат как основните предприятия, публичният сектор и субектите от социалната икономика могат да си сътрудничат за постигането на тази цел; отбелязва, че цифровият преход в социалната икономика следва да бъде насърчаван, наред с друго, посредством данъчната политика, обществени поръчки и държавна помощ;

31. подчертава, че социалната икономика е начин за решаване на предизвикателствата в градската среда; призовава финансирането да бъдат насочвано на местно равнище, включително градските райони;

32. приветства факта, че множество местни и регионални органи вече разполагат с амбициозни стратегии и планове за действие за насърчаване на социалната икономика; признава необходимостта от изграждане на капацитет на местно и регионално равнище и от справяне със специфичните нужди на трансграничните организации на социалната икономика, особено в селските, островните и отдалечените райони; призовава държавите членки да насърчават разработването на регионални стратегии за социалната икономика във всички региони и да разпределят финансовите ресурси съобразно определените на местно равнище приоритети; настоятелно призовава Комисията да публикува преглед на многообразието от съществуващи правни форми на социалната икономика в държавите членки, така че местните и регионалните органи да могат да се фокусират върху тях при изготвянето на своите стратегии;

Оползотворяване на пълния потенциал на инструментите на ЕС за процъфтяване на социалната икономика

33. призовава държавите членки да предоставят целево финансиране за субектите на социалната икономика и да използват пълноценно настоящите фондове на Съюза за насърчаване на сектора на социалната икономика и да повишават усилията си за усвояване на средствата, които са им предоставени за социалната икономика;

34. счита, че е необходимо да се улеснява достъпът на предприятията от социалната икономика до европейските фондове и в контекста на публично-частни партньорства, без да се нарушава тяхното правно естество, и да се насърчава активното им участие в определянето на европейската политическа програма, като например в рамките на прилагането на Европейския стълб на социалните права;

35. приветства предложението за стартиране на нов единен Портал на ЕС за социална икономика през 2023 г.; подчертава, че тази инициатива има потенциал да подпомага субектите от социалната икономика чрез предоставяне на важна информация и насоки относно съответното финансиране от ЕС, политиките, мрежите и платформите, както и относно свързани инициативи;

36. отбелязва възможностите, предлагани по линия на InvestEU, за подкрепа на социалната икономика; настоятелно призовава Комисията и партньорите по изпълнението да разработват финансови продукти, съобразени с нуждите на предприятията от социалната икономика, в рамките на компонента, свързан със социалните инвестиции и уменията, и да отпускат достатъчно ресурси за тези продукти, с акцент върху проектите, работещи успоредно в областта на цифровата трансформация и зеления преход; отбелязва, че следва да бъдат разработени надеждни критерии за допустимост, насочени към финансовите посредници, които подкрепят конкретно социалната икономика, и счита, че в рамките на консултантския център InvestEU следва да се предоставят консултантски услуги, за да се повишава максимално потенциалът на тези финансови посредници да се възползват от програмата InvestEU; призовава Комисията да гарантира, че други финансови продукти на InvestEU, като например предназначените за МСП, са достъпни за субектите от социалната икономика, повечето от които са микропредприятия, малки и средни предприятия, за да се даде възможност за разработване на поредица от проекти по ключови теми и да се подобри дългосрочната икономическа устойчивост на субектите на социалната икономика, както и поемането от тях на новаторски решения;

37. отбелязва по-специално ключовата роля на фондовете на политиката на сближаване, включително Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) и Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд, за финансирането на проекти в областта на социалната икономика; припомня специфичните цели на ЕСФ+ за подобряване на достъпа до заетост за всички търсещи работа лица, и по-специално младите хора, както и за насърчаване на самостоятелната заетост и социалната икономика; припомня на държавите членки, че финансирането от ЕСФ + може да се използва от органите за възлагане на обществени поръчки за финансиране на „посредници по социалните клаузи“, т.е. специалисти, които отговарят за насърчаването и подпомагането на прилагането на социалните клаузи на местно равнище, както и за предоставяне на консултации на публичните органи относно изготвянето на тръжни спецификации, които са достъпни за социалната икономика;

38. признава големия потенциал на социалната икономика за създаването на качествени работни места и платени стажове за младите хора, което може да ускори тяхната интеграция на пазара на труда; насърчава държавите членки да използват наличните средства в рамките на засилената гаранция за младежта за насърчаване на социалната икономика сред по-младото поколение, тъй като тя може да засили тяхната интеграция на пазара на труда; приветства инициативата на Комисията за създаване на Академия за политика в областта на младежкото предприемачество през 2022 г. в рамките на ЕСФ + с цел насърчаване на младежкото предприемачество и призовава Комисията да отделя специално внимание на социалното предприемачество и да разработва целенасочени инициативи за подпомагане на други недостатъчно представени предприемачи в социалната икономика;

39. подкрепя създаването на национални центрове за компетентност в областта на социалните иновации, насочени към социалните предприемачи, и на Европейски център за компетентност в областта на социалните иновации; припомня обаче на Комисията и държавите членки, че социални иновации се осъществяват от всички организации на социалната икономика, включително доставчиците на социални услуги с нестопанска цел, както и от социалните предприемачи; призовава държавите членки да се стремят да се справят със специфичните предизвикателства пред сектора на социалните услуги с нестопанска цел, за да се позволи на този сектор да продължи по своя новаторски път, като същевременно бъдат запазени обаче безвъзмездните средства и субсидиите, предлагани по линия на ЕСФ+ или проекта „Еразъм+“;

40. приветства използването на целево финансиране от ЕС за проекти, насочени към разработване и създаване на възможности за прехвърляне на предприятия към техните служители и по този начин към непрекъснатост на стопанската дейност, включително чрез поглъщане от кооперация на работниците ( 23 )

41. призовава държавите членки да насърчават достъпа на субектите на социалната икономика до финансиране по линия на NextGenerationEU в контекста на своите национални планове за възстановяване и устойчивост, по-специално за насърчаване на качествена заетост, социално приобщаване и приобщаващ цифров и „зелен“ преход за всички;

42. приканва Комисията при следващото преразглеждане на Общия регламент за групово освобождаване (ОРГО) да разшири обхвата на регламента и да вземе предвид по подходящ начин специфичните нужди на субектите на социалната икономика по отношение на достъпа до финансиране и развитието на пазара; призовава Комисията да включва по-добре социалните съображения в областта на държавната помощ, като например насърчаването на наемането на работници в неравностойно положение, включително хората с увреждания, особено в контекста на възстановяването след COVID-19, да проучва различни основани на доказателства варианти, след консултация със съответните заинтересовани страни, да подкрепя развитието на субектите на социалната икономика и да предоставя яснота и насоки на националните органи относно правното основание, което да се използва за подпомагане на субектите на социалната икономика чрез държавна помощ;

43. приветства плановете на Комисията да обмисли стартирането на специални механизми за съвместни инвестиции с фондации и благотворителни организации по целеви въпроси, като например бездомничеството;

44. настоятелно призовава националните, регионалните и местните органи да използват по-добре потенциала на настоящите правила относно специфичните разпоредби относно услугите от общ икономически интерес (УОИИ) с цел получаване на достъп до подкрепа за публично финансиране съгласно Регламента на ЕС за държавната помощ, не на последно място чрез пълноценно използване на възможността за признаване на субектите на социалната икономика, извършващи стопанска дейност, като УОИИ, когато това е уместно;

45. приветства идеята за стартиране на нова инициатива в рамките на програмата за единния пазар в подкрепа на създаването на партньорства между субектите от социалната икономика и традиционните предприятия, с което ще се създадат условия за пазар за „социално отговорни покупки“ между предприятията, което може да засили социалната икономика;

46. счита, че настоящите маркировки и сертификати за организациите на социалната икономика биха могли да послужат като вдъхновение за държавите членки; приветства ангажимента, поет в плана за действие за социалната икономика, за започване на проучване относно националните знаци за социална икономика и системите за сертифициране, за да се повиши видимостта на социалната икономика и да се даде възможност за добре функциониращ единен пазар, и въз основа на резултатите да се проучи възможността за подготвяне на почвата за по-стандартизирана система на равнището на Съюза; подчертава, че това проучване следва да се основава на предишни констатации и да включва заинтересованите страни от социалната икономика;

47. препоръчва обхватът на Европейската мрежа на градовете и регионите за социална икономика да се разшири с цел укрепване на нови регионални и местни партньорства, и по-специално стимулиране на цифровия и зеления преход в териториите.

48. насърчава Комисията, в сътрудничество с държавите членки, да определи ефективни инструменти за подкрепа и защита на пространството на организациите на гражданското пространство и по-конкретно на субектите на социалната икономика, в държавите членки; подчертава, че програмата „Гражданство, равенство, права и ценности“, която е насочена, наред с другото, към организации с нестопанска цел и разполага с бюджет от 1,55 милиарда евро, предоставя значим принос за справяне с предизвикателствата, пред които е изправено гражданското общество в ЕС;

49. отбелязва, че финансирането на организации с нестопанска цел често изисква съфинансиране и че изискването да се притежава твърде висок дял от собствени ресурси може да бъде забранително; поради това подчертава, че делът на собствените ресурси, необходими за съфинансиране, следва да бъде оценен и че трябва да се вземат предвид различни средства, които биха могли да намерят паричен израз, като например време за доброволческа дейност или вноски в натура;

50. изразява задоволство, че Комисията започна проучване, предоставящо сравнителен анализ на правните режими и ландшафти на сдруженията в ЕС; изисква от Комисията да представи, въз основа на член 352 от Договора за функционирането на Европейския съюз, предложение за регламент за създаване на статут на европейско сдружение, основано на препоръките, изложени в резолюцията на Парламента от 17 февруари 2022 г., съдържаща препоръки към Комисията относно устав на европейските трансгранични сдружения и организации с нестопанска цел, и в част I от приложението към него;

Към ефективно прилагане на плана за действие за социалната икономика (SEAP)

51. горещо приветства предложението за препоръка на Съвета относно рамковите условия за социалната икономика, която да бъде одобрена през 2023 г.; подчертава, че препоръката следва да предоставя общо определение на равнището на Съюза на понятието „социална икономика“, основано на нейните основни принципи и характеристики, представени в SEAP, и че както препоръката, така и определението трябва да вземат предвид многообразието на субектите на социалната икономика в държавите членки; подчертава, че основната цел на препоръката трябва да бъде укрепване на правните и политическите рамки за социалната икономика, особено в държавите членки, в които екосистемата на социалната икономика е по-слабо развита; счита, че в препоръката следва да бъдат ясно подчертани инструментите за подкрепа, предоставяни от ЕС, и да се предоставят насоки относно конкретни политики, като например подходящи правни рамки за различните видове субекти на социалната икономика, обществени поръчки, държавна помощ, заетост, социални и здравни политики, данъчно облагане, образование, умения и обучение, както и значението на свързването на текущите преходи с програмата за социална икономика;

52. подчертава значението на участието на работниците и на демократичното управление, които са принципи, признати в SEAP, за постигането на целите на социалната икономика; подчертава, че всички работници в социалната икономика трябва да имат достойни условия на труд и заетост, както и изгледи за кариерно развитие, които в идеалния случай се основават на колективни трудови договори; подчертава в този контекст, че, субектите от социалната икономика трябва да гарантират спазването на профсъюзните права, социалния диалог и колективното договаряне; призовава Комисията да гарантира, че цялата финансова подкрепа от ЕС за субектите на социалната икономика следва да бъде обвързана със спазването от тяхна страна на приложимите условия на труд и заетост и/или задълженията на работодателите, установени със закон и/или произтичащи от колективни трудови договори; подчертава, че тъй като техният модел се основава на участието на работниците, субектите на социалната икономика са в добра позиция да насърчават социалния диалог и колективното договаряне; поради това подчертава необходимостта от по-нататъшно развитие на социалния диалог, както на национално, така и на европейско равнище, и на колективното договаряне в социалната икономика;

53. Призовава Комисията и Европейската служба за външна дейност да насърчават социалната икономика в международен план и да повишават видимостта на сектора във външното измерение на политиките на Съюза, наред с другото, чрез признаване и включване на нейния специфичен характер в бъдещите споразумения за асоцииране и предоставяне на информация и обучение относно социалната икономика на персонала на делегациите на ЕС, както и чрез оценка на начина, по който тези действия могат да допринасят за развитието на социалната икономика в трети държави;

54. изразява съжаление, че предишните призиви на Парламента към Комисията да представи предложения, позволяващи на взаимоспомагателните дружества, сдруженията и фондациите да действат в европейски и трансграничен мащаб, не са довели до законодателни промени, като по този начин е бил накърнен европейският социален модел и е било възпрепятствано завършването на единния пазар; повтаря призива на Парламента за въвеждане на общи минимални стандарти за организациите с нестопанска цел в целия ЕС и за създаване на устав за европейските сдружения и призовава Комисията да обясни пред обществеността причините, поради които призивите на Парламента не са били последвани; предлага, с оглед на възможностите, предоставяни от плана за действие за социалната икономика, както и от дейностите на Комитета за мониторинг на Декларацията от Люксембург, който включва по-голямата част от държавите членки, да се проучи възможността за засилено сътрудничество като инструмент за преодоляване на гореспоменатата „мъртва хватка“, продължаваща с десетилетия;

55. отбелязва, че пълният потенциал на сектора на социалната икономика за справяне със социално-икономическите предизвикателства изисква ясно определяне на социалните приоритети от страна на публичните органи и субектите от социалната икономика; подчертава, че проектите в областта на социалната икономика често изискват тясно партньорство с публични субекти; поради това призовава Комисията и държавите членки да разработят, в рамките на макроикономическото управление, предвидено на равнището на ЕС, нова стратегия за социални инвестиции, в която социалните приоритети са ясно определени, в съответствие с Европейския стълб на социалните права, и която може да осигури рамка за сътрудничество между публичните органи и субектите на социалната икономика;

56. призовава Комисията да използва докладите по държави и специфичните за всяка държава препоръки в процеса на европейския семестър, за да следи развитието на социалната икономика в Европа, и също така я призовава да направи инициативите си по-амбициозни и съгласувани и, когато е възможно, да предлага правни мерки;

57. призовава Комисията да следи дали държавите членки извършват последващи действия по отношение на ангажиментите за социалната икономика, заложени в националните планове за възстановяване и устойчивост (ПВУ);

58. приветства съобщението, че ще бъде проведено ново проучване за събиране на качествена и количествена информация относно социалната икономика във всички държави членки; призовава това проучване да обхваща различните видове субекти на социалната икономика и да събира дезагрегирани данни за работниците; отбелязва, че са необходими подробни, стандартизирани, съпоставими и надеждни данни относно мащаба и въздействието на социалната икономика, за да се улеснява вземането на основани на доказателства решения, свързани с политиките, за адаптиране към бъдещето на развитието на социалната икономика и оказване на принос за икономическите и социалните цели на ЕС; призовава Комисията, като част от тази работа, да актуализира проучването от 2012 г. относно взаимоспомагателните дружества в Съюза, за да идентифицира възможностите и пречките пред тяхното развитие, по-специално в областта на здравеопазването и застраховането; призовава Комисията и националните статистически органи да работят с Евростат за събиране на стандартизирани данни и редовно да ги актуализират и анализират;

59. приветства работата на Комисията върху план-график на прехода за социалната икономика и близките промишлени екосистеми; отбелязва обаче, че е необходима допълнителна информация, за да се разбере как това ще взаимодейства с други регионални и местни инициативи и да се гарантира ефективно прилагане по места;

60. призовава държавите членки да определят координатори по въпросите на социалната икономика и да създават местни звена за контакт по въпросите на социалната икономика с цел повишаване на осведомеността и улесняване на достъпа до подкрепа и финансиране, включително финансиране от ЕС; призовава Комисията да създаде единна онлайн платформа на ЕС за обмен на най-добри практики между държавите членки, местните и регионалните органи и мрежите на социалната икономика; подчертава, че тази платформа трябва да се управлява в сътрудничество с европейските мрежи на социалната икономика и експертната група на Комисията по въпросите на социалната икономика и социалните предприятия (GECES); счита, че е необходимо да се гарантира тясна координация между националните координатори, местните звена за контакт, онлайн платформата на ЕС и портала на ЕС за социална икономика, за да се увеличат максимално обменът на знания и полезните взаимодействия, както и видимостта на възможностите за участниците в социалната икономика, и да се избегне евентуално дублиране на работата;

61. призовава Комисията да продължи да си сътрудничи с GECES и да създаде специална работна група за изпълнението на SEAP, включваща GECES, както и националните координатори, отговарящи за мониторинга и редовното докладване на Парламента, Съвета и съответните заинтересовани страни, включително социалните партньори, както и да разпространява нейния състав и график за действие;

o

o o

62. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

(1) ОВ L 94, 28.3.2014 г., стр. 65.

(2) ОВ C 116, 31.3.2021 г., стр. 162.

(3) Приети текстове, P9_TA(2022)0044.

(4) ОВ C 117, 11.3.2022 г., стр. 53.

(5) ОВ C 99, 1.3.2022 г., стр. 122.

(6) ОВ C 465, 17.11.2021 г., стр. 110.

(7) ОВ C 345, 16.10.2020 г., стр. 2.

(8) ОВ C 425, 20.10.2021 г., стр. 2.

(9) ОВ C 118, 8.4.2020 г., стр. 145.

(10) ОВ C 316, 22.9.2017 г., стр. 224.

(11) ОВ C 75, 26.2.2016 г., стр. 34.

(12) ОВ C 75, 26.2.2016 г., стр. 11.

(13) ОВ C 36, 29.1.2016 г., стр. 111.

(14) ОВ C 419, 16.12.2015 г., стр. 42.

(15) ОВ С 76 Е, 25.3.2010 г., стр. 16.

(16) ОВ C 99, 13.4.1987 г., стp. 205.

(17) ОИСР/Европейски съюз (2022 г.), „Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy“ (Преглед на политиките относно извличането на максимална полза от приноса на социалната икономика за кръговата икономика), 2022 г.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Европейска комисия, генерална дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Рецептурник за социално финансиране: практическо ръководство за разработване и изпълнение на инициативи за развитие на инструментите и пазарите за социално отговорни финанси), Служба за публикации, 2017 г.

(20) Наред с другото, в своите резолюции от 16 декември 2020 г. относно нова стратегия за европейските МСП (ОВ C 445, 29.10.2021 г., стр. 2) и от 24 юни 2021 г. относно европейската регулаторна пригодност и принципа на субсидиарност — Доклад относно по-доброто законотворчество за 2017 г., 2018 г. и 2019 г. (ОВ C 81, 18.2.2022 г., стр. 74).

(21) Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries (Промени на пазара на труда. Кооперации и социални предприятия. Труд и заетост в избрани държави), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2019 г.

(22) ОИСР/Европейска комисия, „Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy“ (Политически обзор за извличане на максимална полза от приноса на социалната икономика за кръговата икономика), OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, №. 2022/01, Служба за публикации на ОИСР, 2022 г.

(23) Например иновативни модели за прехвърляне на предприятия за МСП в региона на Балтийско море, финансирани по линия на Interreg, използване на финансиране от Европейския социален фонд и Програмата за заетост и социални иновации (EaSI), пилотни проекти, подкрепяни от Европейския парламент, прехвърляне към кооперации и спасяване на работни места.