[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 9.4.2008

SEC(2008) 441

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА КОМИСИЯТА

Придружителен документ към Предложение за ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА за създаването на Европейска референтна рамка за осигуряване на качеството на професионалното образование и обучение (ЕРРОК) РЕЗЮМЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО [SEC(2008) 440 COM (2008) 179 окончателен]

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА КОМИСИЯТА

РЕЗЮМЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ОТ СЪЗДАВАНЕТО НА ЕВРОПЕЙСКА РЕФЕРЕНТНА РАМКА ЗА ОСИГУРЯВАНЕ НА КАЧЕСТВОТО НА ПРОФЕСИОНАЛНОТО ОБРАЗОВАНИЕ И ОБУЧЕНИЕ (ЕРРОК)

Целта на оценката на въздействието е да бъдат анализирани пътищата за осигуряване на дейността на европейска референтна рамка за осигуряване на качеството (ЕРРОК), по-нататък наричана „Рамката“, както и най-добрият вариант за избор на подходящ правен инструмент.

Рамката е резултат от работа, провеждана съвместно с широк кръг органи със специфични отговорности в развиването на качеството на ПОО. Началото на съвместната дейност бе положено с Европейския форум по качеството на ПОО (2001-2002 г.), после тя бе продължена в Техническата rаботна група по ПОО (2003-2004 г.), а от 2005 г. – в Европейската мрежа по осигуряване на качеството на ПОО (по-нататък „ЕМОК“).

Комисията потърси становището на Консултативния комитет за професионално обучение (ККПО), в който участват представители на правителствата на държавите-членки и на социалните партньори и който твърдо подкрепи ЕРРОК. От друга страна, генералните директори по професионално обучение на държавите-членки (ГДПО) и бившата координационна група от Копенхаген (КГК) също участваха активно в подготовката на настоящата инициатива.

Освен това, предложението е резултат от тясното сътрудничество с европейския форум по качеството на ПОО (2001-2002 г.), с Техническата Работна група по ПОО (2003-2004 г.), и от 2005 г. – с Европейската мрежа по осигуряване на качеството на ПОО („ЕМОК“), в която участват главните заинтересовани страни в областта на осигуряването на качеството на ПОО.

Най-общо казано, тези консултации потвърдиха широката подкрепа за Рамката като подходящ референтен инструмент, предназначен да помага на държавите-членки да насърчават и наблюдават непрекъснатото подобряване на своите системи за професионално образование и обучение (ПОО)[1]

Рамката включва

- повтаряща се последователност от дейности, чиято цел е да осигури подобряване на качеството: планиране, прилагане, анализ/оценка и преглед на ПОО, подкрепени от общи критерии за качество, от примерни дескриптори и показатели, ;

- мониторинг, който включва комбинация от вътрешни и външни механизми за оценка, които следва да бъдат определени по подходящ начин от държавите-членки, за да се определи:

а) възможностите на системите, процесите и процедурите, както и

б) областите, в които следва да се работи за подобряване;

- използването на измервателни инструменти с цел предоставяне на доказателства за ефективност.

Критериите за качество, примерните дескриптори и показателите са определени чрез действащ „отдолу нагоре“ подход за постигане на консенсус, с цел да бъде подкрепено прилагането на Рамката.

При оценката на въздействието бяха разгледани пет възможни варианта:

1. Да не се създава инструмент на европейско равнище. Това би означавало да се продължи въз основа на принципите на общата рамка за осигуряване на качество (ОРОК) в сегашния ѝ вид. Все пак, досегашният опит подсказва, че що се отнася до насърчаването на държавите-членки да популяризират използването на настоящата рамка, нейното въздействие бе ограничено.

2. Съобщение на Комисията Въпреки че има по-голяма тежест в качеството си на препоръка, в приемането на съобщението, също като при третата възможност, не са привлечени нито държавите-членки, нито Европейският парламент, и това няма да доведе до политическия ангажимент, необходим за осигуряване на надеждност на Рамката и за гарантиране на прилагането ѝ на национално равнище.

3. Препоръка на Комисията. При този вариант, както и при вариант 2, държавите-членки и Европейският парламент не участват при приемането на препоръката, което няма да доведе до политическия ангажимент, необходим за осигуряване на прилагането ѝ на национално равнище.

4. Препоръка на Европейския парламент и на Съвета съгласно членове 149 и 150 от Договора. Свободата за действие на държавите-членки би била запазена. Така обаче би бил даден силен политически сигнал за намерението на институциите да се ръководят от заключенията на Съвета от 2004 г[2]. за развиване и предоставяне на системи на ПОО и следователно за улесняване на мобилността в рамките на Европа. По всичко личи, че с препоръката се отговаря на очакванията на държавите-членки, социалните партньори и другите заинтересовани страни, подпомага се подобряването на качеството на системите на ПОО чрез европейско сътрудничество и се запазва доброволният характер на инструмента. Неще повече, използването на препоръката в тази област би било в съответствие с други подобни инициативи — като Препоръката на Европейския парламент и на Съвета 2006/143/ЕО от 15 февруари 2006 г. относно по-нататъшно европейско сътрудничество за осигуряването на качество във висшето образование и Препоръката на Европейския парламент и на Съвета 2006/961/ЕО от 18 декември 2006 г. относно транснационалната мобилност в рамките на Общността за целите на образованието и обучението; Европейската харта за качество на мобилността.

5. Решение на Европейския парламент и на Съвета съгласно членове 149 и 150 от Договора. Това би изисквало приемане на принципи и задължения от страна на държавите-членки, по силата на които те ще съобразяват системите си за качество с Рамката. Това би наложило също и приемането на хармонизирани показатели за сравнение и стандарти на европейско равнище и действителни задължения държавите-членки да прилагат стандартите. Подобен вариант едва ли би намерил подкрепа. Налице е пълен консенсус сред заинтересованите страни, според които използването на рамката следва да бъде изцяло на доброволен принцип.

След като съпостави предимствата и недостатъците на изложените възможности, Комисията избра да предложи вариант 4 , който би дал възможност — в сътрудничество с държавите-членки и със социалните партньори — да се посрещнат очерталите се предизвикателства и да се намерят подходящи решения. Този вариант, който в най-голяма степен отговаря на очакванията на държавите-членки и на заинтересованите страни, би осигурил най-добрата основа за успешното прилагане на Рамката и за реализирането на нейната истинска добавена стойност, която може да се опише като повишена ефективност, по-добра съгласуваност между отделните страни в развитието на качеството и повече прозрачност на системите за ПОО, което би подпомогнало мобилността и ученето през целия живот. Този вариант би бил също така в съответствие с подхода, възприет в инициативите ЕКР и ECVET.

Друг въпрос за оценка на въздействието е очакваното въздействие върху административната тежест и административните разходи. Въпреки че това въздействие трудно може да се оцени като абсолютна стойност поради разнообразието от ситуации в различните държави-членки, то изглежда е ограничено и е свързано главно с организационните споразумения между различните органи. На равнището на ЕС ще се увеличат само разходите за наблюдение.

Освен това, наблюдението и оценяването на постиженията на Рамката в изпълняването на нейните цели ще бъде непрекъснато. Ако бъде приета от Парламента и Съвета, Рамката би могла да бъде преразглеждана и да служи за основа за по-нататъшно развитие. Комисията ще наблюдава прилагането на Рамката и да изготви доклад до Европейския парламент и до Съвета три години след приемането ѝ по отношение на натрупания опит и да разгледа изводите за в бъдеще, като предвиди, ако е необходимо, преразглеждане на законовия инструмент. Въпросният доклад ще се базира, inter alia , върху резултатите от външна оценка.

Осигуряване на качество: Какво включва това? Ефективността и ефикасността на обучението при удовлетворяването на нарастващите нужди на обществото, икономиката и гражданите трябва редовно да бъдат оценявани, наблюдавани и подобрявани въз основа на реални факти. Осигуряването на качество е средството за постигане на тази цел. То трябва да се разглежда като инструмент за непрекъснато подобряване на ПОО, основан на поредица от действия за осигуряване на качество, който установява подходящи отношения между планиране, прилагане, анализ/оценка и преглед на ПОО. Следователно, осигуряването на качество предполага възприемането на системен подход. Той следва да съдържа и механизми за управление и наблюдение на работата на ПОО и да използва измервания, за да подпомага прегледа и подобряването на ПОО на системно равнище и на равнище на доставчиците. Този подход към осигуряването на качество е отразен в общите принципи на осигуряването на качество в образованието и обучението, които се съдържат в приложение 3 към Препоръката за създаване на Европейска квалификационна рамка (ЕКР). Той е и в основата на създаването на Рамката. |

6. Професионалното образование и обучение (ПОО) е важна движеща сила в създаването на основано на знанието общество, което служи за основа на Лисабонската стратегия. Необходимо е то да се основава на инвестициите в човешкия капитал и в неговото развитие. Според заключенията на междинния преглед на Лисабонската стратегия през 2005 г., понастоящем не е намерен отговор на тези предизвикателства.

В ЕС има голямо разнообразие от системи и програми за ПОО, които отговарят на различни цели. Европа се нуждае от общи референтни точки, за да бъде осигурена прозрачност, последователност и преносимост на квалификации между многото насоки за развитие в цяла Европа, с което да се улесни взаимното доверие и мобилността в една безгранична перспектива за продължаващо през целия живот учене. Всичко това следва да бъде направено, без да се накърнява автономността на държавите-членки в управлението на системите за ПОО.

Основните цели и добавената стойност на Рамката следва да допринесат за:

- повишаване на ефективността на ПОО в отговор на широк кръг от нужди, при запазване на общата съгласуваност на всички равнища на прилагане;

- подобряване на прозрачността и съгласуваността на разработките в различните страни, като по този начин се насърчава взаимното доверие и мобилността на учащите и работещите в перспективата на учене през целия живот.

Рамката освен това ще засили цялостното и устойчиво сътрудничество между заинтересованите страни при популяризирането на подобряването на качеството на всички равнища.

Разработването на Рамката е съставна част от работната програма „Образование и обучение 2010 г.“ и от „Копенхагенския процес“. Тя се изгражда върху постиженията, породени от европейското сътрудничество в тази област от 2002 г. („Копенхагенски процес“) и по-специално върху Общата рамка за осигуряване на качество (ОРОК)[3] , която бе създадена въз основа на съществуващия опит на държавите-членки и на другите участващи държави.

Рамката е част от поредица мерки, разработени за подкрепа на непрекъснатото подобряване на качеството и управлението на системите за ПОО. В това число са Европейската квалификационна рамка за учене през целия живот (ЕКР)[4] Европейската кредитна система за ПОО (ECVET)[5] и общите европейски принципи за определяне и признаване на неформалното и самостоятелното учене[6].

Рамката изцяло зачита компетенциите на държавите-членки. Същевременно тя се стреми да окуражава:

- създаването на по-развити и по-последователни системи за осигуряване и подобряване на качеството в различните страни, да допринася за повишаването на ефективността на системите за обучение, с което да затвърждава статута на ПОО в Европейския съюз;

- подобряване на прозрачността на осигуряването на системите за осигуряване и подобряване на качеството, повишаване взаимното доверие и улесняване на мобилността;

- осъществяването на сътрудничество и взаимно обучение с цел увеличаване на ангажираността на заинтересованите страни към културата на подобряването на качеството и отговорността на всички равнища.

Рамката следва да бъде гъвкав инструмент, способен да се развива в резултат от практическия опит както на европейско, така и на национално равнище. Подходът на ОРОК бе одобрен от Съвета.

Използването на Рамката е на доброволен принцип. Нейните главни ползватели ще бъдат публичните органи и органите, натоварени с осигуряване на качеството и с неговото подобряване.

Рамката е предложена въз основа на членове 149 и 150от Договора за ЕО. В тези членове се предвижда, че Общността подкрепя дейността на държавите-членки в областта на образованието и професионалното обучение и изрично се посочва, че „Общността допринася за развитието на качествено обучение“ и че „действията на Общността имат за цел (…) да подобрят първоначалната и продължаваща професионална квалификация (…) Освен това, в Договора се посочва, че дейностите на Общността включват съдействие в областите на качественото образование и професионална квалификация[7].

[1] За целите на настоящата препоръка, определенията, които са в сила, се базират на речника на Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) (работен документ, ноември 2003 г.) http://communities.trainingvillage.gr/quality

[2] Заключения на Съвета за осигуряването на качество в професионалното образование и обучение, 18 май 2004 г.

[3] Подходът на общата рамка за осигуряване на качество беше подкрепен от заключенията на Съвета относно осигуряването на качество в професионалното образование и обучение, 18 май 2004 г..

[4] Препоръка на Европейския парламент и на Съвета относно създаването на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот, под печат.

[5] Работен документ на Комисията „Европейска кредитна система за професионалното образование и обучение; система за трансфер, натрупване и признаване на резултатите от обучението в Европа“. SEC (2006) 1431 - 31 октомври 2006 г.

[6] Заключения на Съвета и представителите на правителствата на държавите-членки, среща в рамките на Съвета по въпросите на общи европейски принципи за определяне и валидиране на неформалното и самостоятелното учене, 9175/04 EDUC 101 SOC 220 18 май 2004 г. .

[7] Член 3, параграф 1, буква р)