Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Икономическата политика на еврозоната (2018 г.) (допълнение към становище)“

(COM(2017) 770 final)

(2019/C 62/54)

Докладчик: Javier DOZ ORRIT

Решение на Бюрото на Комитета 22.5.2018 г. Правно основание Член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 3.10.2018 г. Приемане на пленарна сесия 17.10.2018 г. Пленарна сесия № 538 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 132/1/6

1. Заключения и препоръки

1.1. Комитетът заявява съгласието си с целите на препоръката на Съвета и с част от предложенията в нея. Въпреки това изразява несъгласието си с предложението за неутрална обща фискална позиция на еврозоната и с начина на формулиране на препоръката относно заплатите. Във връзка с това повтаря заявеното в предходно свое становище относно предложението за препоръка на Комисията ( 1 )

1.2. Икономическата политика на еврозоната би трябвало да се изготвя в рамките на проект за реформа на ИПС с цел преодоляване на недостатъците в структурата и функционирането, съпътстващи го от създаването му, и в подкрепа на по-голяма интеграция и по-демократично управление. ЕИСК изразява загрижеността си относно безизходицата, в която се намира понастоящем процесът на реформа, липсата на ангажираност от страна на много правителства и враждебността на други, както и относно липсата на силно политическо лидерство за преодоляване на тези обстоятелства.

1.3. ЕИСК счита, че препоръките на Съвета следва да се изготвят в рамките на обща стратегия за икономическа политика, с позоваване на Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и ЦУР, както и на прилагането на Парижкото споразумение за изменението на климата. Тази стратегия следва да подготви европейското общество за осъществяването на справедлив преход към екологичен и цифров икономически модел.

1.4. Вътрешните причини за умерено положителна фискална позиция според ЕИСК са: прекратяването на експанзионистичната парична политика на ЕЦБ; фактът, че ЕС се намира в условия на тревожен недостиг на инвестиции, по-специално публични инвестиции, което залага на карта неговото икономическо и социално бъдеще, и че този недостиг на инвестиции допринася от своя страна за твърде слабото повишаване на производителността; и поддържането на прекомерни излишъци по текущата сметка от страна на големите държави в еврозоната.

1.5. Някои от държавите от еврозоната с големи излишъци не инвестират, а трупат отрицателни годишни проценти на нетното капиталообразуване в публичния сектор. ЕИСК счита, че повишаването на разходите за инвестиции в тези държави е важно от гледна точка на икономическата политика както за тях, така и за еврозоната и ЕС като цяло.

1.6. Според ЕИСК подходящото съчетаване на паричната и фискалната политика за укрепване на растежа на еврозоната, за което през последните години настояват ЕЦБ, МВФ и ОИСР, е оправдано и от предвидимите последствия от търговския протекционизъм и нестабилността, породена от глобалните геополитически рискове.

1.7. Към призива за по-големи фискални усилия трябва да се добавят социални и политически мотиви: ЕС и държавите следва да се ангажират по-решително в борбата с бедността и неравенството и за по-голямо социално сближаване, по-специално чрез достатъчно финансиране за прилагането на европейския стълб на социалните права. Според ЕИСК, ако ЕС и държавите не го направят, ще се изострят настоящите политически кризи и ще се увеличат националистическите и антиевропейските тенденции, застрашавайки самото съществуване на ЕС.

1.8. Ако се прилага стриктно, препоръката за повишаване на заплатите ще засегне само малък брой държави. ЕИСК счита, че ограничаването на разходите за труд за единица продукция не следва да е резултат от намаляването или замразяването на заплатите, а от увеличаването на производителността посредством повече инвестиции и иновации и по-добро обучение на работниците. При всички случаи равнищата на заплащане трябва да се определят от социалните партньори чрез колективното договаряне. Европейският семестър би трябвало да предложи законодателни промени за укрепване на колективното договаряне в държавите, в които то беше отслабено по време на кризата и за възстановяването му там където не е съществувало, независимо от член 28 от Хартата на основните права на ЕС. Трябва да се предприемат и допълнителни стъпки за повишаване на най-ниските заплати.

1.9. Създаването на качествени работни места трябва да е един от приоритетите на икономическата политика. ЕИСК счита, че намаляването на несигурността (голям процент временна заетост и ниско заплащане), от която са засегнати най-вече младите хора, също следва да е една от приоритетните препоръки на европейския семестър.

1.10. Следва да се насърчи създаването на среда, благоприятстваща инвестициите и иновациите в предприятията, по-специално в отговор на цифровизацията на икономическите дейности.

1.11. По-лесното финансиране на предприятията следва да е друг приоритет на икономическата политика. ЕИСК отново заявява, че банковият съюз и съюзът на капиталовите пазари са много важни за финансирането на икономическата дейност, и изразява загрижеността си относно забавянето и пречките пред развитието на банковия съюз, сред които е обемът на необслужваните кредити в някои държави членки.

1.12. ЕИСК счита, че европейските органи следва да се ангажират ефективно с борбата срещу присвояването на публични средства, данъчните измами и агресивното данъчно планиране, изпирането на пари, данъчните убежища и нелоялната данъчна конкуренция между държавите членки. Това е не само въпрос на политическа етика и спазване на законите, но и фактор за стабилизиране на публичните финанси.

2. Насоките на Съвета и на Комисията

2.1. Тази година за разлика от 2017 г. Препоръката на Съвета относно икономическата политика на еврозоната ( 2 ) (23 януари 2018 г.) не се различава съществено от предложението на Комисията (22 ноември 2017 г.) ( 3 ) . След като приема, че общата фискална позиция за 2018 г. трябва да бъде като цяло неутрална, Съветът допълва, че икономическото подобряване следва да се използва за създаването на фискален резерв.

2.2. В другите препоръки становищата на Съвета и на Комисията съвпадат, що се отнася до това държавите членки да дадат приоритет на реформите за увеличаване на производителността и на потенциала за растеж, да насърчават подобряването на бизнес средата, иновациите и инвестициите и да спомогнат за създаването на качествени работни места, намалявайки неравенството. Държавите членки с „големи излишъци“ по текущата сметка следва да благоприятстват повишаването на заплатите, а тези с дефицит или висок външен дълг — да ограничат растежа на разходите за труд за единица продукция. Накрая, призовава да продължи работата по завършване на изграждането на банковия съюз. В специфичните за всяка държава препоръки за 2018 г. се подчертава благоприятният икономически период за ЕС, който според Комисията следва да служи за укрепване на структурните подобрения, постигнати през последните години, и за завършване на коригирането на макроикономическите дисбаланси в голяма част от държавите членки.

2.3. В специфичните препоръки са разгледани въпроси, свързани с европейския стълб на социалните права, подобряването на качеството на заетостта, колективното договаряне и социалния диалог, както и повишаването на заплатите. Отделено е внимание и на реформата на публичните администрации, в т.ч. мерки срещу корупцията, и на бизнес средата, както и подобряването на отношенията помежду им и на финансирането на предприятията. Като се подкрепя неутралната фискална позиция, се препоръчва да се реформират пенсионните и здравните системи, за да се решат проблемите, свързани застаряването на населението.

3. Общи и конкретни бележки

Стратегия за икономическа политика и реформа на ИПС

3.1. „Пакет за Икономическия и паричен съюз“ ЕИСК отново изтъква необходимостта от цялостна стратегия за икономическа политика, която да отчита международните споразумения и целите на екологичната устойчивост, намаляването на енергийната зависимост, цифровата революция и други глобални предизвикателства. ЕИСК приветства инициативите на Комисията в тези области, но както посочва в становището си относно ( 4 ) , счита, че не съществува икономическа стратегия на европейско равнище, която да ги обхваща, нито достатъчно ресурси за тяхното финансиране.

3.2. ЕИСК изразява загрижеността си във връзка с факта, че реформата на ИПС тече колебливо поради липсата на политическо лидерство, забавяне в приемането на решения и липсата на ангажираност от страна на много правителства в еврозоната; това увеличава риска ЕС да не бъде подготвен за следваща рецесия.

3.3. Икономическата политика, благоприятстваща устойчив растеж, трябва да се основава както на насърчаване на благоприятна за инвестиции и повишаване на производителността бизнес среда, така и на насърчаване на социалното сближаване, по-специално чрез мерки, допринасящи за изкореняването на бедността и за намаляването на социалните неравенства.

3.4. ЕИСК призовава Комисията да осигури прилагането на европейския стълб на социалните права и да следва препоръките, отправени в становището на ЕИСК относно „Финансиране на европейския стълб на социалните права“ ( 5 ) , като изразява съжаление, че в препоръките на Съвета и в предложението на Комисията за МФР за периода 2021—2027 г. не се посочва нищо конкретно във връзка с него. Следва да се вземат под внимание и препоръките на групата на високо равнище относно инвестициите в социални грижи и подпомагане ( 6 )

3.5. ЕИСК счита, че годишните препоръки относно посоката на икономическата политика на еврозоната следва да бъдат изготвени в рамките на обща стратегия за икономическа политика с позоваване на Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и ЦУР, както и на изпълнението на Парижкото споразумение за изменението на климата. Икономическата политика следва да насърчава изграждането на устойчив европейски икономически модел, който да намали енергийната зависимост чрез използването на чиста и възобновяема енергия и да включва ефектите от цифровата революция, осигурявайки справедлив преход за работещите.

Препоръката на Съвета: доводи за умерено положителна фискална позиция

3.6. „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ ЕИСК потвърждава заключенията, направени в становището си ( 7 ) ECO/444, в което изразява съгласието си с целите на предложението за препоръка на Комисията и с голяма част от нейните предложения, но и несъгласието си с неутралната фискална позиция на съвкупно равнище, препоръчвана за еврозоната. ЕИСК отново отправя искането си за определяне на положителна фискална позиция в еврозоната главно на основата на фискална експанзия на държавите с излишък в платежния баланс и устойчиви равнища на дълга в дългосрочен план.

3.7. ЕИСК счита, че тази позиция ще спомогне за преодоляване на негативите от твърде продължителните и прекомерни мерки за консолидация, които бяха приложени в някои държави членки. Държавите членки с излишък по текущата си сметка следва да въведат мерки за насърчаване на инвестициите и устойчивите социални разходи, които да подпомогнат вътрешното търсене и потенциала за растеж, като по този начин улеснят възстановяването на баланса.

3.8. ЕИСК признава, че съществуват ограничения за провеждане на смислена фискална политика на равнището на ЕС поради ограничения характер на икономическия съюз, който се основава главно на координацията на икономическите политики на участващите в него държави в сравнение с пълния паричен съюз. По-специално ЕИСК обръща внимание на факта, че досега Комисията и Съветът не са отделили достатъчно внимание на асиметричния характер на процеса на европейския семестър, който е насочен единствено към това да се гарантира, че се вземат корективни мерки в държавите членки с дефицит. Комисията и Съветът следва да предложат мерки, които да предотвратят както прекомерните дефицити, така и излишъците.

Недостигът на инвестиции в еврозоната

3.9. Друга причина неутралната фискална позиция да бъде поставяна под въпрос е недостигът на инвестиции в еврозоната. Не са достигнати равнищата отпреди кризата. Публичните инвестиции намаляват от практически постоянна величина от 3,2 % от БВП (през периода 1997 г. — 2007 г. и между 2009 г. и 2013 г.) на 2,6 % от БВП през 2017 г. и 2018 г. ( 8 ) . Този недостиг е един от факторите с най-голямо отрицателно въздействие върху икономическата ситуация и застрашава сериозно бъдещето на икономиката и на европейските дружества. Ето защо ЕИСК отново отправя искането си ( 9 ) да се приложи т.нар. „златно правило“ за балансиран бюджет, а именно разходите за инвестиции да не се вземат предвид при изчисляването с оглед на постигането на целите за дефицита в рамките на ПСР, имайки предвид устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план. ЕИСК обръща внимание на факта, че разходите за продуктивни инвестиции могат също да допринесат за устойчивостта.

3.10. Трябва да се подчертае, че такъв недостиг на инвестиции съществува и в държавите членки, които следва да допринасят за по-активна европейска данъчна политика. Значим пример биха могли да бъдат публичните инвестиции в Германия. В периода 2013—2017 г. германските публични инвестиции като отношение към БВП възлизат на 2,1 % ( 10 ) , което ги прави едни от най-ниските в еврозоната. Нетното капиталообразуване в публичния сектор (отчитайки амортизацията на капиталовата база) през същия период е отрицателно в размер на -0,08 %, както и в периода 2003—2007 г. (-0,11 %) и едва +0,06 % в периода 2008—2012 г. В същото време нетното капиталообразуване в частния сектор, което през 90-те години на миналия век е между 6 и 8 % от БВП, в периода от 2008 до 2017 г. е спаднало от 3,2 на 2,2 % от БВП. Същевременно Германия финансира инвестиции в други държави. Излишъкът в платежния баланс на Германия, който през 2017 г. е 8,0 % от БВП, се предвижда да достигне 7,9 и 7,6 % съответно през 2018 г. и 2019 г. Препоръките на Съвета и на Комисията следва да отправят важно послание и да помогнат за преодоляване на ниското равнище на вътрешните инвестиции в Германия. По-голямото доверие относно устойчивостта на икономическите политики би трябвало да насърчи инвестициите от публичния и частния сектор и в други държави, в които има излишъци по текущата сметка ( 11 )

3.11. ЕИСК призовава Комисията и Съвета, като вземат предвид член 3 от Договора за ЕС, да поставят като приоритетна цел в насоките за икономическата политика на еврозоната увеличаването на процента на инвестициите до достигане на равнищата отпреди кризата. Това увеличаване следва да е насочено към модел на устойчиво развитие в трите му измерения: икономическо, социално и екологично.

Икономически растеж и рискови фактори

3.12. Перспективите за растеж според лятната икономическа прогноза на Комисията ( 12 ) сочат, че той ще продължи с известен спад: 2,4 % (2017 г.), 2,1 % (2018 г.) и 2,0 % (2019 г.) в еврозоната и 2,6 % (2017 г.), 2,3 % (2018 г.) и 2,1 % (2019 г.) в ЕС–27. В останалата част от света, без ЕС, растежът ще бъде от 3,9 % (2017 г.), 4,2 % (2018 г.) и 4,1 % (2019 г.). По-голямата гъвкавост при прилагането на ПСР, въведена от Комисията през 2015 г. ( 13 ) чрез „клаузата за инвестиции“ и „клаузата за структурни реформи“, несъмнено спомогна за постигането на този положителен ефект. Това показва и последната оценка на резултатите в съобщението на Комисията относно преглеждането на гъвкавостта в рамките на ПСР ( 14 )

3.13. Експанзионистичната парична политика е в края си. Увеличаването на паричната маса ( quantitative easing ) ще приключи през декември, когато ЕЦБ ще преустанови купуването на активи. От лятото на 2019 г. след оценка на средносрочните перспективи за инфлацията референтните лихвени стойности биха могли да започнат да се покачват. От няколко години председателят на ЕЦБ Марио Драги призовава фискалната политика заедно с адекватни структурни реформи да бъдат в синхрон с паричната политика с цел укрепване на възстановяването и постигане на целите по отношение на инфлацията. Подобен призив отправят МВФ, ОИСР и редица научни форуми. Що се отнася до фискалната политика искането не беше прието от отговорните за изготвянето на европейските политики. Сега, когато паричната политика отстъпва, еврозоната се нуждае още повече от по-активна бюджетна политика.

3.14. Съществуват други фактори, икономически и социални, както и вътрешнополитически дисбаланси, а така също и икономически рискови фактори и геополитическа несигурност в световен план, в условията на които следва да продължи използването на фискалната политика с цел укрепване на растежа и компенсиране на последиците от кризата, които все още са налице в много европейски държави. Предложението на ЕИСК ще помогне да се осигури по-добра финансова устойчивост в средносрочен план и да се намали дисбалансът на прекомерните излишъци.

3.15. Преодоляването и борбата с политическата нестабилност и вътрешните центробежни сили в ЕС, които набират сила от началото на кризата и поставят под въпрос самото му съществуване, изискват амбициозни проекти за реформиране на ИПС и на ЕС, което означава повече интеграция с повече демокрация и по-силно социално измерение, както и укрепване на растежа с помощта на бюджетните и фискалните политики с модел, благоприятстващ намаляването на неравенството в разпределението на доходите. Това е възможно, без да се поставя под въпрос бъдещата устойчивост на публичните финанси. Също така следва да започне да се изпълнява стратегия за завършване на ИПС с участието на всички държави от ЕС, които не са конституционно освободени.Една търговска война на няколко фронта и свързаното с нея нарастване на икономическия и политическия национализъм ще създадат високорискова икономическа и политическа среда.

3.16. Като има предвид огнищата на геополитическа нестабилност в света, някои от които в съседство с ЕС, влошаването на трансатлантическите отношения в сферата на търговията, околната среда, външната политика и политиката в областта на сигурността и отбраната поради решенията на настоящата администрация на САЩ, ЕИСК подчертава, че е важно ЕС да разполага със силна икономика като основа за водещата му политическа позиция в света. Една търговска война на няколко фронта и свързаното с нея нарастване на икономическия и политическия национализъм ще създадат високорискова икономическа и политическа среда. ЕС трябва да се опита да избегне този сценарий, а при необходимост, да бъде подготвен да му се противопостави.

3.17. Въпреки повишаването на цените на петрола и на суровините инфлацията в еврозоната би трябвало да се стабилизира на около 1,7 % в периода между 2017 г. и 2019 г. (лятна прогноза), със същинска инфлация от 1,1 %, достатъчно далеч от заложеното равнище. Според ЕИСК това са нови доводи, с които се доказва нецелесъобразността на отказа от експанзионистична парична политика, в момент когато е налице неутрална бюджетна позиция или дори отрицателно бюджетно салдо, както призовава Европейският фискален съвет за 2019 г. ( 15 )

Заплати, заетост и колективно договаряне

3.18. Реалното средно увеличение на заплатите през 2017 г. беше едва около 0,2 % спрямо предходната година в деветнадесетте държави от еврозоната, като в седем от тях то беше отрицателно. Прогнозите са за 0,9 % и 0,3 % съответно през 2018 г. и 2019 г. ( 16 ) . Според прогнозите реалните разходи за труд за единица продукция следва да намалеят в еврозоната през разглежданите три години: 0,3 %, 0,1 % и 0,6 %. В замяна на това реалната производителност на заето лице, която се повиши с 0,8 % през 2017 г., отново ще нарасне с 1 % както през 2018 г., така и през 2019 г. ( 17 )

3.19. Безработицата в еврозоната през 2017 г. беше 9,1 %, все още по-висока отпреди кризата — 8,4 % (2004—2008 г.). Разликите между държавите членки са много големи — през 2017 г. равнището на безработица варира от 3,8 % в Германия до 21,5 % в Гърция. Равнището на младежката безработица продължава да е много високо, над 15 %, с големи разлики между държавите и върхови стойности в Гърция — 43,2 %, Испания — 35,0 % и Италия — 32,5 %. Временната заетост продължава да расте — средно с 12,2 % през 2017 г. спрямо 11,5 % през 2012 г. Увеличава се и заетостта на непълно работно време — 19,4 % през 2017 г. в сравнение със 17,5 % през 2007 г. ( 18 )

3.20. Въпреки възстановяването на икономиката в много държави съществува разлика между предишните и новите работни места, които са по-несигурни и с по-ниско заплащане. Тази разлика се наблюдава и между поколенията: в най-голяма степен са засегнати младите хора, а също така и голяма част от работещите в цифровата икономика, чиято работа зависи от онлайн платформите. В препоръките на Съвета и на европейския семестър е изразена загриженост за подобряването на качеството на заетостта. ЕИСК призовава за изготвяне на конкретни планове и мерки, така че тази цел да стане приоритетна. Участието на социалните партньори чрез социалния диалог и колективното договаряне в приемането на необходимите мерки е изключително важно. Също така от съществено значение е да се приемат мерки, които дават възможност за значително увеличение на най-ниските трудови възнаграждения. Трябва също така да се насърчават организациите на гражданското общество да участват в процеса на подобряване на социалните условия и условията на живот на работниците.

3.21. Препоръката на Съвета относно повишаването на заплатите, ако бъде приложена стриктно, ще засегне само ограничен брой държави и може да доведе до допълнителни различия между тях, както и до увеличаване на неравенствата. ЕИСК счита, че нарастването на производителността, което е следствие от увеличените инвестиции, повече иновации и по-добро обучение на работниците, следва да подобри конкурентоспособността на най-изостаналите европейски икономики, а не вътрешните девалвации, които също имат нежелани социални последици. Увеличението на заплатите благоприятства нарастването на вътрешното търсене и спомага за фискалния баланс чрез увеличаване на данъчните приходи.

3.22. При всички случаи равнищата на заплащане трябва да се определят от социалните партньори чрез колективното договаряне. Законите също могат да допринесат за това в част от държавите членки, поне що се отнася до минималните заплати. Европейският семестър следва да предложи мерки за укрепване на колективното договаряне въз основа на автономността на социалните партньори и социалния диалог, по-специално в държавите, в които те са отслабени в резултат от политиките за управление на кризата или в които това право не съществува понастоящем, независимо от член 28 от Хартата на основните права на ЕС.

Производителност, бизнес среда и финансиране на частните инвестиции

3.23. ЕИСК изразява загриженост по отношение на намаляването на темповете на растеж на производителността в ЕС през последните десетилетия. В наскорошно проучване на ОИСР ( 19 ) се посочва, че средният темп на нарастване на произведеното за един час труд в ЕС е бил 0,6 % в периода 2007—2016 г. (при непрекъснат спад след достигнатите 2,2 % в периода 1990—2000 г.), което е под средното равнище от 0,8 % в ОИСР и далеч под 5,0 % в държавите извън ОИСР за същия период. При представянето на проучването ( 20 ) генералният секретар на ОИСР Анхел Гурия заяви, че нарастването на производителността освен добро регулиране и управление изисква и повече капиталови инвестиции в НИРДИ, както и в образование и професионално обучение. ЕИСК споделя напълно това мнение.

3.24. „Документ за размисъл относно задълбочаването на Икономическия и паричен съюз до 2025 г.“ В същото проучване ОИСР подчертава, че бюджетът на ЕС е малък и че стойността му по отношение на европейския БНД намалява от 1993 г. насам ( 21 ) . ЕИСК изразява дълбока загриженост, разбирайки, че тази тенденция ще продължи, ако МФР за периода след 2020 г. бъде приета при условията, предложени от Комисията, с което ще се затруднят действията за постигането на по-голямо икономическо и социално сближаване между европейските държави. Както ЕИСК посочва в становището си относно ( 22 ) , фактът, че все още не е постигнато споразумение с оглед завършване на изграждането на ИПС в съответствие с насоките, разгледани в Размисъла относно бъдещето на Европа, влияе неблагоприятно на тази ситуация.

3.25. ЕИСК споделя препоръката на Съвета относно нарастването на производителността и ролята на инвестициите в НИРДИ за тази цел, както и специфичните за всяка държава препоръки за подобряване на публичните администрации и на бизнес средата.

3.26. За да се насърчи растежът, трябва да се създадат благоприятни условия за инвестиции от страна на предприятията. ЕИСК отново посочва, че е важно в най-скоро време да бъде създаден съюзът на капиталовите пазари и да завърши процесът на създаване на банковия съюз. ЕИСК изразява загрижеността си относно забавянето по отношение на банковия съюз, тъй като все още не е предложен общ механизъм на защита за Единния фонд за преструктуриране въз основа на ЕМС, и относно пречките пред създаването на европейска схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД), които надхвърлят оправданите опасения във връзка с евентуалните последици от размера на необслужваните заеми в някои държави ( 23 )

Борба срещу данъчната престъпност и за справедливо данъчно облагане

3.27. Finance & Development на МВФ се посочва, че близо 40 % от ПЧИ в света — дванадесет трилиона долара — са „фантом“, т.е. това са финансови инвестиции, които преминават през кухи корпоративни структури без реална икономическа дейност. Използването на посредници или специални бизнес структури само по себе си не предполага избягване на данъци, но несъмнено означава повече възможности за избягване на данъчно облагане и дори за укриване на данъци. В статията се твърди също, че 9,8 % от световното богатство се намира в данъчни убежища. Много е трудно да се гарантира устойчивостта на публичните финанси и да се осъществяват силни социални и инвестиционни политики при запазване на настоящите нива на данъчни измами и избягване на данъци, на изпиране на пари чрез данъчни убежища и на нелоялна данъчна конкуренция между държавите от ЕС. В една важна статия ( 24 ) в списаниетона МВФ се посочва, че близо 40 % от ПЧИ в света — дванадесет трилиона долара — са „фантом“, т.е. това са финансови инвестиции, които преминават през кухи корпоративни структури без реална икономическа дейност. Използването на посредници или специални бизнес структури само по себе си не предполага избягване на данъци, но несъмнено означава повече възможности за избягване на данъчно облагане и дори за укриване на данъци. В статията се твърди също, че 9,8 % от световното богатство се намира в данъчни убежища.

3.28. ЕИСК изтъква отново необходимостта от прилагане на неотложни допълнителни ефективни мерки срещу присвояването на публични средства, данъчните измами, изпирането на пари, данъчните убежища и нелоялната данъчна конкуренция, като се започне с прилагането на петата Директива за борба срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма ( 25 ) и със създаването на съгласуван, точен и единен списък на реалните данъчни убежища по света, спрямо които да се приложат съответните санкции.

3.29. Трябва да се действа ефективно и срещу агресивното данъчно планиране, което практикуват многонационалните дружества, по-специално в областта на цифровата икономика. В тази важна борба следва да се съчетават умело импулсът на международните мерки с други мерки, които могат да се прилагат в ЕС. В същото време следва постепенно да се изгради подходяща фискална хармонизация в еврозоната и в ЕС.

Брюксел, 17 октомври 2018 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Становище на ЕИСК относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 33).

(2) Препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната.

(3) Вж. COM(2017) 770 final.

(4) ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 28.

(5) ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1.

(6) Инвестирането в социални грижи и подпомагане — европейска повеля Investing in Social Care & Support. A European Imperative, ноември 2017 г.

(7) ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 33.

(8) Европейска икономическа прогноза, пролет 2018 г. Статистическо приложение, стр. 165.

(9) Становище на ЕИСК относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 33) и предходни становища.

(10) Тези и всички следващи данни за инвестиции са взети от публикацията на Alexander Roth и Gutram Wolff: Understanding (the lack of) German public investment [Анализ на (липсата на) германски публични инвестиции]; Фондация „Брьогел“, Blog Spot, 6 юни 2018 г.

(11) Например Нидерландия, Ирландия, Малта и Словения в еврозоната, и Дания извън еврозоната.

(12) Европейска икономическа прогноза — лято 2018 г.

(13) Вж. съобщението на Комисията, озаглавено „Пълноценно използване на гъвкавостта, заложена в действащите разпоредби на ПСР“; COM(2015) 12 final.

(14) Вж. COM(2018) 335 final.

(15) Европейски фискален съвет, Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019 (Оценка на подходящата фискална позиция за еврозоната през 2019 г.); 18 юни 2018 г.

(16) Европейска икономическа прогноза, пролет 2018 г. Статистическо приложение, стр. 172.

(17) Пак там, стр. 172 — 174 и Евростат.

(18) Пак там, стр. 171 и Евростат.

(19) 2018 OECD Economic Surveys of the Euro Area and the EU (Икономическо проучване на ОИСР за еврозоната и ЕС, 2018 г.) Общ преглед, 19 юни 2018 г., стр. 21.

(20) Брюксел, 19 юни 2018 г., Фондация„Брьогел“.

(21) Пак там, ОИСР, стр. 25 — 30.

(22) ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 124.

(23) Позицията на ЕИСК по тази тема се съдържа в становището му относно „Пакет относно необслужваните заеми“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 43).

(24) J. Damgaard, T. Elkjaer и N. Jahannesen, Piercing The Veil: Some $12 Trillion Worldwide Is Just Phantom Corporate Investment (Да надникнем зад завесата: близо дванадесет трилиона долара по света са корпоративна инвестиция фантом); Finance & Development, 10 юни 2018 г.

(25) Директива 2018/843 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 43).