Сред допълнителните незаконодателни мерки, предприети от Комисията в областта на пенсиите, се включват проектът „Проследи своята пенсия в Европа“ („Track and trace your pension in Europe“), с който се предлага създаването на европейска услуга за проследяване, която да помага на хората да проследяват информация относно своите пенсионни права в държавите членки, и проектът RESAVER.

На последно място, предложението се основава на следните документи:

·проучване на ОИСР, „Stocktaking of the tax treatment of funded private pension plans in OECD and EU countries“ (Равносметка на данъчното третиране на финансирани частни пенсионни планове в държавите от ОИСР и ЕС);

·проект на Комисията и ОИСР относно данъчното облагане, финансовите стимули и пенсионните спестявания;

·проучване на ОИСР, „Core Principles of Private Pension Regulation“ (Основни принципи за регулиране на частното пенсионно осигуряване); както и

·проучване на Oxera относно позицията на спестяващите лица, използващи частни пенсионни продукти, в 14 държави — членки на ЕС.

3.3.Оценка на въздействието

Предложението за ОЕПЛПО се подкрепя от положително становище на Комитета за регулаторен контрол (КРК), представено на 22 май 2017 г., след първоначалното отрицателно становище на 2 май 2017 г. В своите коментари КРК предложи в оценката на въздействието да се обърне по-голямо внимание на анализа на основните продуктови характеристики на ОЕПЛПО и да се обясни по какъв начин характеристиките на ОЕПЛПО се съпоставят с тези на съществуващите продукти за лично пенсионно осигуряване. КРК също така поиска да получи по-подробни данни относно количественото определяне на въздействието от варианта ОЕПЛПО, както и да се пояснят залегналите в основата му допускания. Тези точки се вземат предвид в окончателната версия на оценката на въздействието чрез:

·подробно описание на различните варианти за характеристиките на ОЕПЛПО;

·обяснение как са вдъхновени от съществуващите продукти за лично пенсионно осигуряване с най-висок индекс на проникване; както и

·количествено определяне на допълнителния обем, който ще се генерира с пускането на ОЕПЛПО на пазара за продукти за лично пенсионно осигуряване, и на ефекта върху капиталовите пазари.

Предложението съответства на заключенията в оценката на въздействието. Алтернативите за цялостна политика, разгледани в оценката на въздействието, обхванаха следните варианти:

·непредприемане на действия на равнището на ЕС;

·рамката за ОЕПЛПО; или

·хармонизиране на националните режими за лично пенсионно осигуряване.

При първия вариант ще продължат да съществуват установените недостатъци (ще се запази разпокъсаността на националните капиталови пазари, недостатъчно добрите характеристики на съществуващите продукти за лично пенсионно осигуряване и ограниченията на трансграничната преносимост и трансграничното предлагане). От друга страна тези недостатъци ще се преодолеят при третия вариант. Това обаче също така ще включва хармонизиране на националните данъчни режими за лично пенсионно осигуряване, което ще изисква единодушната подкрепа на държавите членки. То също така ще доведе до значителни разходи на доставчиците за привеждане в съответствие: на първо място, те ще трябва да адаптират всички свои продукти за лично пенсионно осигуряване към новия режим. В допълнение към това е възможно този режим постоянно да се различава в значителна степен от секторните режими, съгласно които доставчиците разпространяват другите си финансови продукти. Поради това в оценката на въздействието се заключава, че вторият вариант е предпочитаният избор на политика, тъй като той предлага допълнителна хармонизирана общоевропейска рамка, която допълва съществуващите национални режими и може да преодолее установените недостатъци, като се използват целенасочени решения, с които се избягват прекомерните разходи за спазване на изискванията.

Рамката за ОЕПЛПО ще има положително отражение върху икономиката. В съответствие с проучването на EY тя ще доведе до ръст на управляваните активи на пазара за продукти за лично пенсионно осигуряване от 0,7 трилиона евро до 2,1 трилиона евро до 2030 г. с ОЕПЛПО в сравнение с 1,4 трилиона евро без ОЕПЛПО, ако се приеме, че във връзка с ОЕПЛПО се предоставят данъчни стимули.