ИРЛАНДИЯ: През февруари 2020 г. Комисията заключи, че в Ирландия са налице макроикономически дисбаланси, включващи по-специално високи равнища на публичен и частен дълг и нетни външни задължения. В актуализирания вариант на таблото, включващо цифрови данни до 2019 г., показателите за нетната международна инвестиционна позиция (НМИП) и за дълга в частния сектор превишават индикативните прагове.

Специфичните за всяка държава препоръки от значение за ПМД, издадени през 2019 г. и 2020 г., до голяма степен са свързани с фискално-структурните политики и жилищния пазар. Обоснованите мерки на политиките, предприети през 2020 г., бяха насочени главно към пандемията.

Очаква се растежът на реалния БВП да намалее значително в резултат на кризата, предизвикана от COVID-19, и от 5,6 % през 2019 г. да спадне на -2,3 % през 2020 г. Очаква се реалният растеж да бъде 2,9 % през 2021 г., като номиналното равнище на БВП остане с 2,7 % по-високо, отколкото през 2019 г.

Редица релевантни промени могат да бъдат обобщени, както следва:

· Уязвимостта от външни фактори остава проблем. Поради въздействието на дейностите на многонационалните предприятия е трудно да се оценят колебанията както на текущата сметка, така и цифровите данни за НМИП. Салдото по текущата сметка, което е много променливо, беше силно отрицателно през 2019 г., докато за 2020 г. се прогнозира значителен излишък и равнище около нулата за 2021 г. Основната НМИП беше като цяло стабилна през 2019 г.

·Дългът на частния сектор остава висок, въпреки че съотношението на дълга към БВП намаля до 200 % от БВП през 2019 г. Задлъжнялостта на домакинствата е ниска като процент от БВП, но остава висока спрямо разполагаемия доход. Трудно е да се оценят рисковете, свързани със задлъжнялостта на предприятията поради силното присъствие на многонационални предприятия. Going forward, corporates, facing lower profits but broadly unchanged financing needs may have to issue more debt in light of the COVID-19 crisis. Покачването на цените на жилищата се забави значително през 2019 г. до нулев растеж, като финансовата достъпност на жилищата продължава да буди безпокойство.

·Съотношението на държавния дълг към БВП спадна под прага от 60 % през 2019 г., но се очаква да нарасне отново до около 63 % от БВП през 2020 г., което отразява дълбочината на рецесията и мерките за подкрепа на правителството в отговор на кризата с COVID-19. Равнището на държавния дълг изглежда по-високо в сравнение с мерките за националния доход, т.е. съотношението на дълга към БНД*, което достигна 95 % през 2019 г.

·През последното десетилетие банковият сектор засили своята устойчивост. Съотношението на необслужваните заеми постоянно намалява, но може да се повиши, след като мерките за правителствена подкрепа, дължащи се на кризата, предизвикана от COVID-19, бъдат постепенно премахнати.

·Резултатите на пазара на труда продължиха да се подобряват през 2019 г. Очаква се равнището на безработицата леко да нарасне през 2020 г. — до 5,3 %, но да се повиши по-чувствително през 2021 г. — до 8,9 %.

В началото на кризата, предизвикана от COVID-19, в Ирландия се наблюдаваха слабости, свързани с външния дълг, държавния дълг и дълга на частния сектор. С кризата, предизвикана от COVID-19, съотношенията на дълга към БВП и безработицата ще се увеличат. Като цяло, както и като има предвид установените през февруари дисбаланси, Комисията смята за целесъобразно да проучи допълнително устойчивостта на дисбалансите или тяхното намаляване.



ГЪРЦИЯ: През февруари 2020 г. Комисията заключи, че в Гърция са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, включващи по-специално висока задлъжнялост на държавно равнище, висок дял на необслужваните заеми и непълно външно балансиране на икономиката в условията на високо, макар и намаляващо, равнище на безработицата и нисък потенциален растеж. В актуализирания вариант на таблото, включващо цифрови данни до 2019 г., показателите за нетната международна инвестиционна позиция (НМИП), покачването на цените на жилищата, държавния дълг и равнището на безработицата превишават индикативните прагове.

Специфичните за всяка държава препоръки от значение за ПМД, издадени през 2019 г. и 2020 г., до голяма степен са свързани с фискално-структурните политики, пазара на труда, бизнес средата, необслужваните заеми и финансовия сектор. Наред с необходимите политики за справяне с пандемията, предприетите през 2020 г. мерки за преодоляване на дисбалансите са свързани с неплатежоспособността, енергийните пазари, законодателството в областта на пазара на труда, необслужваните заеми, публичните инвестиции, приватизацията, цифровото управление, образованието и обучението и бизнес средата.

Очаква се растежът на реалния БВП да намалее значително в резултат на кризата, предизвикана от COVID-19, и от 1,9 % през 2019 г. да спадне на -9 % през 2020 г. Очаква се реалният растеж да бъде 5 % през 2021 г., като номиналното равнище на БВП остане с 5,3 % по-ниско, отколкото през 2019 г.

Редица важни промени могат да бъдат обобщени, както следва: