P9_TA(2022)0278

Общи европейски действия в областта на грижите

Резолюция на Европейския парламент от 5 юли 2022 г. към общи европейски действия в областта на грижите (2021/2253(INI))

(2023/C 47/04)

Европейският парламент,

— като взе предвид членове 2 и 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС),

— като взе предвид целите, определени в член 3 от ДЕС, по-специално борбата със социалното изключване и дискриминацията, насърчаването на социалната справедливост, равенството между жените и мъжете, солидарността между поколенията и защитата на правата на детето, както и икономическото, социалното и териториалното сближаване,

— като взе предвид член 8 относно интегрирането на принципа на равенство между половете, в който е заложена целта на ЕС за премахване на неравенствата и насърчаване на равенството между жените и мъжете, както и хоризонталната социална клауза в член 9 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид целите на социалната политика, определени в член 151 и 153 от ДФЕС,

— като взе предвид преразгледаната Европейска социална харта, по-специално член 15 от нея относно правото на лицата с увреждания на независимост, социална интеграция и участие в живота на обществото и член 23 относно правото на възрастните хора на социална закрила,

— като взе предвид Хартата на основните права на Европейския съюз („Хартата“) и по-специално член 25 от нея относно правото на възрастните хора да водят достоен и независим живот, член 26 относно интеграцията на хората с увреждания и Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи, както е посочено в член 6 от ДЕС,

— като взе предвид принципите на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), по-специално принцип 17 относно интеграцията на хората с увреждания и принцип 18 относно правото на достъп до дългосрочни грижи,

— като взе предвид обявеното от ООН десетилетие на остаряване в добро здраве (2021 — 2030 г.) и рамката на СЗО за държавите с цел постигането на интегрирано продължение на дългосрочните грижи (1),

— като взе предвид плана за действие на ЕССП и неговите водещи цели за 2030 г.,

— като взе предвид целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), по-специално цел № 3 относно „Добро здраве и благосъстояние“, цел № 5 относно „Равенство между половете“, цел № 8 относно „Достоен труд и икономически растеж“ и цел № 10 относно „Намаляване на неравенствата“,

— като взе предвид тематичния доклад на независимия експерт на ООН по въпросите на упражняването на всички права на човека по отношение на възрастните хора от 22 юли 2020 г., озаглавен „Въздействието на заболяването от коронавирус (COVID-19) върху упражняването на всички права на човека по отношение на възрастните хора“ A/75/2020 (2), и нейната декларация „Самостоятелност и грижи за възрастните хора“ пред 30-тата сесия на Съвета на ООН по правата на човека (3),

— като взе предвид конвенциите и препоръките на Международната организация на труда (МОТ), по-специално Конвенция № 149 относно сестринския персонал от 1977 г. и съпътстващата я Препоръка № 157, Конвенция № 183 за закрила на майчинството от 2000 г. и съпътстващата я Препоръка № 191, Конвенция № 189 относно домашните работници от 2011 г. и съпътстващата я Препоръка № 201, Конвенция № 190 относно насилието и тормоза от 2019 г. и съпътстващите я Препоръка № 206 и Препоръка № 202 относно минималните равнища на социална закрила,

— като взе предвид доклада на МОТ от 19 декември 2019 г., озаглавен „The Employment Generation Impact of Meeting SDG Targets in Early Childhood Care, Education, Health and Long-Term Care in 45 Countries“ („Въздействието на създаването на заетост за постигане на ЦУР в областта на грижите в ранна детска възраст, образованието, здравеопазването и дългосрочните грижи в 45 държави“),

— като взе предвид приетата на 109-ата сесия на Международната конференция по труда през юни 2021 г. резолюция на МОТ относно глобален призив за действие чрез ориентиран към човека подход за излизане от кризата с COVID-19, който да е приобщаващ, устойчив и издържлив,

— като взе предвид доклада на МОТ от 7 март 2022 г., озаглавен „Care at work: Investing in care leave and services for a more gender equal world of work“ („Грижи на работното място: инвестиране в отпуск и услуги за полагане на грижи за свят с по-голяма степен на равенство между половете на работното място“),

— като взе предвид Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания,

— като взе предвид Конвенцията на ООН за премахване на всички форми на дискриминация по отношение на жените (CEDAW),

— като взе предвид Конвенцията на ООН за правата на детето,

— като взе предвид политическите насоки на председателя на Комисията Урсула фон дер Лайен,

— като взе предвид работната програма на Комисията за 2022 г.,

— като взе предвид Регламент (EС) 2021/1057 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за създаване на Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) (4),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (5),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2020/2221 на Европейския парламент и на Съвета от 23 декември 2020 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на допълнителните средства и уредбата за изпълнение с цел оказване на помощ за улесняване на преодоляването на последиците от кризата в контекста на пандемията от COVID-19 и социалните последици от нея и за подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU) (6),

— като взе предвид Регламент (EС) 2021/522 за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето (програма „ЕС в подкрепа на здравето“) за периода 2021 — 2027 г. (7),

— като взе предвид съвместната инициатива на ОИСР и Европейската комисия „Състояние на здравеопазването“,

— като взе предвид Директива (ЕС) 2019/1158 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета (8),

— като взе предвид Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 г. относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расовия или етническия произход (9),

— като взе предвид Директива 2006/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. за прилагането на принципа на равните възможности и равното третиране на мъжете и жените в областта на заетостта и професиите (10),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2022/431 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2022 г. за изменение на Директива 2004/37/ЕО относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа (11),

— като взе предвид Препоръка (ЕС) 2021/1004 на Съвета от 14 юни 2021 г. за създаване на Европейска гаранция за децата (12),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 5 март 2020 г., озаглавено „Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020 — 2025 г.)“, COM(2020)0152),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 26 април 2017 г., озаглавено „Инициатива за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи“ (COM(2017)0252),

— като взе предвид плана за действие на Комисията за насърчаване на социалната икономика и създаване на работни места от 9 декември 2021 г.,

— като взе предвид Зелената книга на Комисията относно застаряването от 27 януари 2021 г. (COM(2021)0050),

— като взе предвид съобщението на Комисията озаглавено „Дългосрочна визия за селските райони“ от 2021 г.,

— като взе предвид декларацията на министрите, приета на четвъртата министерска конференция на Икономическата комисия за Европа на ООН по въпросите на застаряването, проведена в Лисабон на 22 септември 2017 г., озаглавена „Устойчиво общество за всички възрасти: Реализиране на потенциала за по-дълъг живот“,

— като взе предвид предложението на Комисията от 4 март 2021 г. за директива на Европейския парламент и на Съвета за укрепване на прилагането на принципа за равно заплащане на жените и мъжете за равен труд или за труд с равна стойност чрез прозрачност в заплащането и механизми за контрол на прилагането [COM(2021)0093],

— като взе предвид Предложение на Комисията от 28 октомври 2020 г. за директива на Европейския парламент и на Съвета относно адекватните минимални работни заплати в Европейския съюз (COM(2020)0682),

— като взе предвид Становище SOC/687-EESC-2021 на Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) от 19 януари 2022 г., озаглавено „Към нов модел на грижи и подкрепа за възрастните хора: поуки от пандемията, породена от COVID-19“,

— като взе предвид Становище SOC/535-EESC-2016 на Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК) от 21 септември 2012 г., озаглавено „Правата на настанените в дома на работодателя полагащи грижи работници“,

— като взе предвид доклада за дългосрочните грижи от 2021 г., изготвен от Комитета за социална закрила (SPC) и Европейската комисия ((DG EMPL), относно „Тенденции, предизвикателства и възможности в застаряващото общество“,

— като взе предвид становището на експертната група от 23 юни 2021 г. относно ефективни начини за инвестиране в здравеопазването относно подпомагане на психичното здраве на работната сила в сектора на здравеопазването и на други работници от критично значение,

— като взе предвид Заключенията на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси (EPSCO) от 14 юни 2021 г. относно социално-икономическото въздействие на COVID-19 върху равенството между половете (ST/8884-21),

— като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2018 г. относно предлагането в ЕС на услуги, свързани с полагането на грижи, с оглед на подобряването на равенството между половете (13),

— като взе предвид своята резолюция от 21 януари 2021 г. относно перспективата за равенство между половете по време на кризата с COVID-19 и в периода след кризата (14),

— като взе предвид своята резолюция от 21 януари 2021 г. относно стратегията на ЕС за равенство между половете (15),

— като взе предвид своята резолюция от 10 март 2022 г. относно плана за действие на ЕС относно равенството между половете (GAP) III (16),

— като взе предвид своята резолюция от 21 януари 2021 г. относно достъпа за всеки до достойни жилища на разумни цени (17),

— като взе предвид препоръката на Съвета от 22 май 2019 г. за висококачествени системи за образование и грижи в ранна детска възраст (18),

— като взе предвид своята резолюция от 11 март 2021 г. относно правата на детето с оглед на стратегията на ЕС за правата на детето (19),

— като взе предвид своята резолюция от 10 юли 2020 г. относно стратегията на ЕС за общественото здраве след COVID-19 (20),

— като взе предвид своята резолюция от 16 февруари 2022 г. относно укрепването на Европа в борбата с рака — към всеобхватна и координирана стратегия (21),

— като взе предвид своята резолюция от 17 декември 2020 г. относно силна социална Европа за справедливи промени (22),

— като взе предвид своята резолюция от 7 юли 2021 г. относно остаряването на стария континент — възможности и предизвикателства, свързани с политиката за периода след 2020 г. в сферата на застаряването на населението (23),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 3 март 2021 г., озаглавено „Съюз на равенство: Стратегия за правата на хората с увреждания за периода 2021 — 2030 г.“ (COM(2021)0101),

— като взе предвид своята резолюция от 18 юни 2020 г. относно Европейската стратегия за хората с увреждания след 2020 г. (24),

— като взе предвид своята резолюция от 29 ноември 2018 г. относно положението на жените с увреждания (25),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 28 юни 2021 г., озаглавено „Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021 — 2027 г. — Здравословни и безопасни условия на труд в променящ се свят на труда“ (COM(2021)0323),

— като взе предвид своята резолюция от 10 март 2022 г. относно нова стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд след 2020 г. (включително по-добра защита на работниците от излагане на вредни вещества, стрес на работното място и наранявания поради повтарящи се движения) (26),

— като взе предвид доклада на Европейския синдикален институт (ETUI)/Европейската синдикална федерация на работещите в сектора на обществените услуги (EPSU) относно прозрачността в заплащането и ролята на неутралната по отношение на пола оценка и класификация на професиите в сектора на обществените услуги,

— като взе предвид препоръката на Съвета от 8 ноември 2019 г. относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила (27),

— като взе предвид дейностите на ЕОТ и по-специално тази за сътрудничество с държавите членки в борбата с недекларирания труд,

— като взе предвид Индекса за равенство между половете на Европейския институт за равенство между половете (EIGE) и неговия тематичен акцент върху здравето,

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид доклада на комисията по заетост и социални въпроси и комисията по правата на жените и равенството между половете (A9-0189/2022),

А. като има предвид, че социалните права са част от правата на човека и конституционните права, правата на жените представляват основни права на човека, и като има предвид, че Венецианската комисия на Съвета на Европа, Европейският съд по правата на човека и Хартата подчертават, че правата на човека са част от принципите на правовата държава; като има предвид, че в плана за действие на ЕССП се определят конкретни инициативи за прилагането на принципи, които са от съществено значение за изграждането на по-силна социална Европа за справедливи преходи и възстановяване, като например равенството между половете, равните възможности, равновесието между професионалния и личния живот, грижите за деца и подпомагането на децата, интеграцията на хората с увреждания и дългосрочните грижи; като има предвид, че разширяването и укрепването на стойността и правата на работната сила в областта на полагането на грижи ще бъде предпоставка за изпълнението на тези инициативи, включително инициативите, които се отнасят конкретно до принципи 17 и 18; като има предвид, че европейският семестър и наборът от социални показатели следва да се използват за укрепване на по-справедливо, равноправно, устойчиво и издръжливо общество; като има предвид, че ползването на най-високия достижим стандарт на здраве е основно право и че трябва да се гарантира и прилага високо равнище на защита на здравето чрез всички политики и дейности на Съюза; като има предвид, че достъпът до качествени обществени услуги е решаващ фактор за качеството на живот като част от стратегията за полагане на грижи и увеличаването на инвестициите в сектора;

Б. като има предвид, че децата представляват 18,3 % от населението в ЕС (28); като има предвид, че през 2020 г. 47,5 % от домакинствата в ЕС са били с поне едно дете, а 14 % са се състояли от деца и един родител (29), мнозинството от които жени;

В. като има предвид, че преобладаващата част от лицата, полагащи официални и неформални, платени и неплатени грижи, са жени; като има предвид, че отговорностите за полагане на грижи в домакинството формират способността, продължителността и вида на платения труд, който жените могат да извършват през целия си професионален живот, като по този начин оказват влияние върху участието им в социалния, икономическия, културния и политическия живот; като има предвид, че стереотипите, според които жените се справят по-добре в полагане на грижи, и схващането, че неплатените грижи и домашният труд са „женски труд“, засилват модела на „мъжът изкарва прехраната — жената полага грижи“, който продължава да оформя достъпа до социални права, като по този начин оказва въздействие върху икономическата независимост на жените; и допринася за недостатъчното оценяване и икономическата невидимост на грижите, особено на приноса на лицата, полагащи грижи в семейството, както и недостатъчното оценяване на полагащите грижи работници в частни и публични институции;

Г. като има предвид, че 80 % от всички дългосрочни грижи в Европа се предоставят от полагащи неформални грижи (30), в преобладаващата си част жени, лишени от справедливи условия на труд, най-често без заплащане и/или без адекватна социална подкрепа, което превръща грижите във въпрос, изключително свързан с пола; като има предвид, че неформалното предоставяне на грижи е свързано с липсата на права, като например отпуск по болест и годишен отпуск, както и отпуск по майчинство, бащинство и родителски отпуск, намаляване на равнищата на заетост, увеличаване на равнищата на бедност и социално изключване, влошено психично здраве и повишено чувство на социална изолация и самота, което оказва отрицателно въздействие върху тяхното физическо и психично здраве, благосъстояние и социално приобщаване; като има предвид, че приносът на жените към неплатения труд по полагане на грижи всяка година добавя приблизително 11 трилиона щатски долара (31) към световната икономика, което се равнява на 9 % от БВП (32);

Д. като има предвид, че 15,4 % от младите хора, незаети с работа, учене или обучение (NEET), са в това положение, тъй като полагат грижи за деца или недееспособни възрастни или имат други семейни задължения; като има предвид, че 88 % от NEET са жени (33);

Е. като има предвид, че е необходимо да се признае, че всички хора разчитат на грижи в различна степен, в зависимост, наред с другото, от възрастта, социално-икономическия статус, физическото предразположение и личната история от детството до напреднала възраст; като има предвид, че грижите следва да се разграничават от подкрепата за лица с увреждания или заболявания; като има предвид, че социалната и икономическата стойност на труда за полагане на грижи, както платен, така и неплатен, не се оценява и признава и той трябва да бъде оценен отново и поставен в центъра на икономическите политики; като има предвид, че следва спешно да се обърне внимание на социалното равенство, равенството между половете и икономическото въздействие на лицата с отговорности за полагане на грижи, по-специално с оглед на демографските промени;

Ж. като има предвид, че всички държави членки и ЕС са задължени по силата на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, включително член 19 от нея относно приемането на ефективни и подходящи мерки, които да гарантират равното право на всички хора с увреждания на независим живот и включване в общността; като има предвид, че равният и ефективен достъп до финансово приемливи качествени грижи и услуги за подкрепа е съществена предпоставка за независимия живот на хората с уреждания, тяхното участие в живота на общността и социално приобщаване;

З. като има предвид, че грижите обхващат всички услуги, подкрепящи автономността и независимостта на лицата, нуждаещи се от грижи, както и физическите, психологическите, емоционалните, социалните, личните и домакинските потребности на лицата и групите в уязвимо положение; като има предвид, че получаването на грижи следва да бъде признато като право, гарантиращо равното упражняване на правата, достойнството, автономността, приобщаването и благополучието на всички членове на обществото; като има предвид, че Европейският съюз може да допълва и подкрепя действията на държавите членки за подобряване на услугите за полагане на грижи както за онези, за които се полагат грижи, така и за онези, които ги полагат;

И. като има предвид, че труд по полагане на грижи означава набор от услуги, извършвани от лица, семейства, общности, доставчици на платени услуги, публични организации и държавни институции в различни видове среда — от институции до частни домакинства;

Й. като има предвид, че Европейската комисия определя персоналните и домакинските услуги като широка гама от дейности, които допринасят за благополучието на семейството и отделната личност в нейния дом, включително грижи за деца, дългосрочни грижи и грижи за хора с увреждания, задължения, свързани с домакинството, оздравителни занятия, домашни ремонти, поддържане на градината, ИКТ помощ; като има предвид, че персоналните и домакинските услуги включват грижи и услуги, различни от грижи, преки и непреки услуги; като има предвид, че на световно равнище персоналните и домакинските услуги обикновено се описват с термина „домашен труд“; като има предвид, че следователно с включването на домашните работници в рамките на работната сила в областта на грижите се признава, че предоставянето на грижи включва не само персонални грижи, но и различни от междуличностните непреки грижи, което обуславя необходимите предварителни условия за предоставянето на персонални грижи; като има предвид, че при персоналните и домакинските услуги дейностите по полагане на грижи и дейностите, несвързани с грижите, са силно взаимосвързани поради факта, че голяма част от работниците извършват и двата вида дейности и по този начин спадат към работната сила по полагане на грижи;

К. като има предвид, че достъпът до качествени грижи и създаването на съобразена с възрастта среда са от съществено значение за един по-дълъг и активен живот в добро здраве; като има предвид, че се очаква броят на хората в ЕС, нуждаещи се от дългосрочни грижи, да се увеличи от 30,8 милиона през 2019 г. на 38,1 милиона през 2050 г. (34); като има предвид, че няколко държави членки вече се сблъскват с недостиг на работна сила в сектора на дългосрочните грижи с риск той само да нараства, тъй като се увеличава търсенето на дългосрочни грижи, и като има предвид, че това изисква инвестиции в работна сила и осигуряване на достойни условия на заетост и труд за нея;

Л. като има предвид, че кризата с COVID-19 подчерта ключовата роля, която играят работниците в сферата на персоналните и домакинските грижи в нашите общества, като показва спешната необходимост от гарантиране на пълното признаване на тези работници във всички държави членки, наред с правата им на колективно договаряне, социална сигурност и социална закрила; като има предвид, че поради продължаващата липса на необходимото признаване на тези работници в няколко държави членки много от тях загубиха работните си места по време на пандемията от COVID-19, без да могат да се възползват от държавните схеми за компенсация на трудовото възнаграждение и за запазване на работите места; като има предвид, че в резултат от пандемията много работници в сферата на персоналните и домакинските услуги загубиха жилищното си настаняване, както и бяха изложени на насилие и тормоз на работното място;

М. като има предвид, че въпреки факта, че през целия си живот всеки човек поне веднъж поема ролята на лице, полагащо грижи, и на лице, което получава грижи, съществува стигматизация и стереотипи относно взаимозависимостта, физическите или психическите увреждания, заболяванията и крехкото здраве, както и необходимостта от грижи и подкрепа, които се пресичат с други основания за дискриминация, преди всичко пол, сексуална ориентация, възраст, увреждане, националност, цвят на кожата, етнически или социален произход, генетични характеристики, както и социално-икономически или имигрантски и други среди в неравностойно положение, като по този начин се увеличава рискът от бедност или социално изключване;

Н. като има предвид, че населението на ЕС застарява, като през 2018 г. 19 % от гражданите на ЕС са на 65 или повече години (35); като има предвид, че дискриминацията въз основа на възраст и неудовлетворените, незабелязвани и непризнати потребности от грижи продължават да са проблем в областта на грижите в Европа; като има предвид, че броят на хората, които са зависими от помощта на други лица или имат нужда от здравни и дългосрочни грижи, нараства с възрастта;

О. като има предвид, че ревматичните заболявания и заболяванията на опорно-двигателния апарат са сред най-широко разпространените водещи до увреждания и тежки незаразни заболявания в света, които засягат над 100 милиона европейци и съставляват над 50 % от годините, прекарани с увреждане, в Европа; като има предвид, че хората с ревматични заболявания и заболявания на опорно-двигателния апарат, поради широкото им разпространение, свързаните с увреждания последици и връзките с високата честотата на съпътстващи заболявания, представляват значителна част от нуждаещите се от дългосрочни официални и неформални грижи в Европа;

П. като има предвид, че много от полагащите грижи и домашните работници са от етнически малцинства или са мигранти (36), които са изправени пред изключително несигурно положение и са подложени на междусекторна дискриминация поради своята раса или етническа принадлежност, пол, социално-икономически статус и националност и предоставят грижи с настаняване в дома на работодателя с често неограничени часове, в нарушение на законодателството за работното време в официалната и неформалната икономика; като има предвид, че тези работници са предимно жени, които нямат официален трудов договор, поради което са по-уязвими на експлоатация и често нямат достъп до своите права, по-специално на достоен труд и социална закрила;

Р. като има предвид, че във всички държави членки липсват висококачествени, достъпни, налични и финансово приемливи услуги за полагане на грижи, включително в селските райони, особено засегнати от застаряването на населението; като има предвид, че мониторингът на официалните и неформалните грижи и формата и средствата на съществуващите услуги за полагане на грижи е възпрепятстван от липсата на данни, включително дезагрегирани данни, липсата на показатели за качеството, като например Европейското проучване на използването на времето (ETUS) за оценка и наблюдение на предоставяните услуги, пътни карти за изпълнение, липсата на знания сред доставчиците на здравни грижи относно заболяванията, водещи до временно увреждане;

С. като има предвид, че едно от най-важните права по отношение на грижите и подкрепата е правото на избор на вида на услугите и мястото на тяхното предоставяне; като има предвид, че правото на човека да избира вида на грижите често се възпрепятства от недостатъчното наличие на подкрепа в домашни условия и лична помощ; като има предвид, че личната помощ много рядко се подпомага в достатъчна степен от държавите членки и остава финансово недостъпна за твърде много хора; като има предвид, че 75 % от възрастните хора, нуждаещи се от дългосрочни грижи, съобщават, че биха се оказали под прага на риска от бедност, ако бъдат принудени да заплащат услугите за полагане на грижи в дома по действителната пазарна цена (37); като има предвид, че дори в повечето от икономически най-силно развитите държави системите за социална закрила покриват под 40 % от общите разходи за полагането на дългосрочни грижи за хора с умерени нужди (38); като има предвид, че държавите членки трябва да гарантират предоставянето на качествени и адекватно финансирани и функциониращи услуги за полагане на грижи, системи за социална закрила и по-добра интеграция на качествените дългосрочни грижи в тях, което е от решаващо значение за подобряването на социалната справедливост и ще допринесе за равенството между половете;

Т. като има предвид, че пандемията от COVID-19 изостри и направи по-видими съществуващите неравенства и предизвикателства, които показват множеството структурни проблеми, вкоренени в системата за социални грижи в Европа, т.е. такива като недостатъчно обезпечените с ресурси заведения за полагане на грижи и системи за здравеопазване или липсата на инвестиции; по отношение на достъпа до официални грижи и домашни услуги, включително до навременно, финансово достъпно и висококачествено медицинско лечение, и подчерта вече съществуващите кризи в сектора на грижите поради силно увеличеното работно натоварване в сектора, недостига на работна сила в сектора на грижите, недостатъчното финансираните, затруднени системи за здравеопазване, прекомерното разчитане на неформални неплатени грижи или недекларирания труд; като има предвид, че това води до увеличаване на психологическите рискове за полагащите грижи работници, оставащи в сектора, които са предимно жени; като има предвид, че предизвикателствата на пандемията доведоха до самота и социална изолация и увеличиха риска от злоупотреби, пренебрегване, влошено физическо и психично здраве на хората, нуждаещи се от грижи, и общото благополучие на всички поколения в целия ЕС, особено предвид това, че равнищата на инвестициите в грижи отпреди пандемията бяха по-ниски (39); като има предвид, че тепърва предстои дългосрочните последици за здравето и благоденствието на хората, както и социалните и икономическите последици, да бъдат подложени на цялостна оценка и да бъдат включени в съответните области на политиката;

У. като има предвид, че потребностите на лицата, полагащи неформални грижи, не са задоволени в Европа и че пандемията от COVID-19 показа трудностите на лицата, полагащи неформални грижи, и на хората, получаващи неформални грижи, и разкри непропорционалното разчитане на жени и момичета (40); като има предвид, че липсата на признаване на работниците, извършващи лични и домакински услуги, и/или неправилното класифициране на техния трудов статус доведоха до това, че много от тях, загубили работата си по време на пандемията от COVID-19, не можеха да получат достъп до мерки за социална закрила;

Ф. като има предвид, че пандемията от COVID-19 задълбочи съществуващите неравенства между половете, особено по отношение на увеличаването на неплатения труд по полагане на грижи и дисбаланса между професионалния и личния живот, и доведе до двойна тежест за много жени, които са имали по-дълги смени на работното място и допълнителни неформални грижи у дома; като има предвид, че преди пандемията от COVID-19 (41)37,5 % от жените в ЕС ежедневно са полагали грижи за деца, възрастни хора или хора с увреждания в сравнение с 24,7 % от мъжете; като има предвид, че пандемията добави средно около 13 допълнителни часа неплатен труд на седмица за жените (42); като има предвид, че жените, работещи от дома, заети на непълно работно време или безработни, бяха подложени на още по-голям натиск, тъй като продължиха да изпълняват по-голямата част от задълженията, свързани със семейните грижи и домакинството (43); като има предвид, че все още не са напълно известни всички последици от пандемията от COVID-19 и социално-икономическото въздействие върху жените ще продължи;

Х. като има предвид, че според Световната здравна организация почти половината от смъртните случаи от COVID-19 в Европа бяха на хора, настанени в заведения за полагане на дългосрочни грижи (44); като има предвид, че над 70 % от социалните и здравните работници, които се борят с COVID-19 на предна линия, са жени, много от които са били изправени пред последиците, както и дълготрайните последици от инфекцията с COVID-19, били са изолирани и са били подложени на безпрецедентни равнища на стрес, тревожност, депресия, самоубийства и дори посттравматично стресово разстройство; като има предвид, че през 2021 г. 30 % от медицинските сестри в ЕС напуснаха професията (45); като има предвид, че високият процент на заболеваемост и смъртност поради COVID-19 в заведенията за дългосрочни грижи, включително поради липса на достъп до предпазно оборудване, тестване и лечение, подчертава системните слабости, свързани с твърде бавния преход от институционални грижи към грижи в семейството и в рамките на общността, недостига на персонал, породен от трудното привличане и задържане на работниците, лошите условия на заетост и труд, липсата на възможности за кариерно развитие на работниците в сектора на грижите, затрудненията за полагащите трансгранични грижи лица, както и липсата на подкрепа и достъп до социална сигурност за лицата, полагащи грижи неформално;

Ц. като има предвид, че в допълнение към неудовлетворените медицински нужди пандемията от COVID-19 оказа драматично отрицателно въздействие върху достъпа до образование, достойното жилищно настаняване и услугите, които са от съществено значение за благоденствието и развитието на децата, създавайки допълнителна тежест при задълженията, свързани с полагането на грижи и образованието, за всички родители и преди всичко за всички жени и самотни родители (46); като има предвид, че емпиричните доказателства потвърждават, че намаляването на услугите за полагане на грижи и увеличаването на неплатения труд за полагане на грижи, извършван от жени, по време на пандемията от COVID-19 са възвърнали и засилили неравенствата между половете;

Ч. като има предвид, че предоставянето на качествени грижи зависи от наличието на достатъчно голяма и добре обучена, мотивирана и специализирана работна сила, от създаването на привлекателни и достойни условия на труд чрез социален диалог и колективно договаряне, адекватни и справедливи заплати, както и от интегрирани услуги и от подходящо публично финансиране; като има предвид, че секторът на грижите отдавна е засегнат от недостиг на работна сила и през 2019 г. и 2020 г. 421 000 работници са напуснали сектора на грижите в домовете за настаняване (47); като има предвид, че качествената работа по полагане на грижи е квалифицирана професия, изискваща обучение и опит, и търсенето на квалифицирани полагащи грижи работници само ще се увеличава през идните години; като има предвид, че заетостта и продължаващото обучение на работното място чрез професионализиране на сектора може да допринесе за по-високото качество на предоставянето на услуги за полагане на грижи; като има предвид, че в контекста на пътищата, свързани с полагането на дългосрочни грижи, и усъвършенстването на практиките и технологиите полагащите грижи лица трупат експертен опит, който трябва да бъде признат; като има предвид, че Директивата относно придобитите права (2001/23/ЕО) трябва да се прилага винаги когато се прехвърлят договори на служители към придобиващ доставчик на грижи;

Ш. като има предвид, че най-малко 3,1 милиона работници в сферата на персоналните и домакинските услуги полагат недеклариран труд и страдат от липса на признание и основни права на работниците, като например права на колективно договаряне, социална сигурност и социална закрила (48); като има предвид, че недекларираният труд води до по-ниска защита на работниците, улеснявайки експлоатацията на труда и злоупотребите с него, като същевременно представлява и загуба на доходи за държавите членки; като има предвид, че условията за гражданите на трети държави без документи, работещи в сектора на грижите, са особено трудни по отношение на техните социални права и достъпа им до достойни условия на труд;

Щ. като има предвид, че Европейската платформа за борба с недекларирания труд се трансформира в постоянна работна група на Европейския орган по труда (ЕОТ) с цел подобряване на сътрудничеството с органите на държавите членки в борбата с недекларирания труд;

АА. като има предвид, че изследванията показват, че над 90 % от възрастните хора биха желали да живеят в собствените си домове в напреднала възраст; едва 20 % обаче прекарват последните години от своя живот в частните си домове, а мнозина от тях живеят в домове за институционални грижи (49); като има предвид, че липсват услуги за полагане на грижи, съобразени с индивидуалните потребности и предпочитания на отделния човек; като има предвид, че това изисква (50) структурите за полагане на грижи да бъдат променени от централизирани институции към грижи, насочени към пациентите, семейството и общността, за да се подкрепи по-добре автономността на лицата, нуждаещи се от грижи и подкрепа, като се осигурят осезаеми икономически и социални ползи и се повиши равнището на благосъстояние на получателите на грижи; като има предвид, че грижите в домовете за настаняване често не отговарят на стандартите за подкрепа на независимостта на хората, които използват тези услуги, и нерядко се свързват с края на живота на човека, а не се възприемат като място, където се живее с достойнство, животът процъфтява и продължава участието в социалния и културния живот; като има предвид, че тази промяна не съществува или е твърде бавна и не разполага с ресурси и трябва да отчита различните потребности и уязвимост на общностите, като например по отношение на доходите и други неравенства; като има предвид, че държавите членки следва да инвестират в тази посока;

АБ. като има предвид, че е важно да се проведат допълнителни проучвания за тормоза във всички заведения за полагане на грижи с цел информиране относно факторите, водещи до тези практики, насърчаване на осведомеността, обучение, откриване и борба срещу тормоза за всички участващи в грижите професии, и създаване на обществени платформи за докладване за подобни практики;

АВ. като има предвид, че пазарът на труда обикновено е сегрегиран по пол и подценява секторите, в които жените представляват по-голямата част от работната сила; като има предвид, че през 2020 г. брутното почасово възнаграждение на жените в ЕС е било средно с 13,0 % по-ниско от това на мъжете (51);

АГ. като има предвид, че полагането на грижи често продължава да се подценява, ползва се със слабо признание, а полагащите неформални грижи лица получават недостатъчно, а често и не получават финансова компенсация; като има предвид, че подценяването по отношение на заплащането и условията на труд, както и липсата на видимост на труда по полагане на грижи и домашния труд са тясно свързани с преобладаващите роли и норми за половете, според които жените полагат грижи, а мъжете изкарват прехраната, както и с порочния кръг на „двойното обезценяване“, при който полагането на грижи е прехвърлено на най-обезвластените групи от обществото поради липсата на стойност на полагането на грижи, а дейността по полагане на грижи от своя страна се обезценява, тъй като се извършва от най-обезвластените групи и поради факта, че домашните грижи и другите услуги по лични и домакински грижи се извършват зад затворени врата;

АД. като има предвид, че феминизацията на сектора на полагане на грижи допринася за разликите в заетостта, заплащането и пенсиите на жените и мъжете поради дела на жените, полагащи официални и неформални грижи, и може да доведе до по-голям риск от бедност, както и до намаляване на плащането на данъци в държавите членки, с 370 милиарда евро годишна загуба от БВП за Европа (52);

АЕ. като има предвид, че жените и мигрантите, по-специално мобилните работници от ЕС и извън ЕС, преобладават в сектора на грижите, като жените представляват 76 % от 49 милиона документирани работници в ЕС, полагащи грижи (53), и над 85 % от полагащите неплатени грижи във всички държави членки, когато се взема предвид както ежедневната, така и седмичната ангажираност (54);

АЖ. като има предвид, че 6,3 милиона специалисти работят в областта на дългосрочните грижи, сред които жените (81 %) са свръхпредставени, и че нараства броят на работниците над 50-годишна възраст, на работещите на непълно работно време, в несигурни условия и през платформи, както и на работниците мигранти, неформалните и мобилните работници, включително настанените в дома на работодателя полагащи грижи лица (8 % от работниците в сектора на полагане на грижи са чужденци); като има предвид, че през 2020 г. работниците мигранти и мобилните работници представляваха 28 % от полагащите персонални грижи работници (55); като има предвид, че дефицитите на грижите в някои региони на ЕС се задълбочават от това „изтичане на грижи“ и от явлението глобални вериги за полагане на грижи; като има предвид, че това прави невъзможно да се мисли за грижите само в рамките на националните граници; като има предвид, че все още съществуват пречки, които възпрепятстват свободното предоставяне на услуги за полагане на грижи в ЕС; като има предвид, че работниците са от съществено значение за нашите общества, както по отношение на общественото здраве, така и на социалното приобщаване на понякога изолираните лица, за които се полагат грижи;

АЗ. като има предвид, че във всички държави членки заплащането в сектора на грижите и домашния труд е значително по-ниско от средното и по-малко от заплащането, което получават работниците за същата работа в други сектори, по-специално в здравеопазването (56); като има предвид, че това се дължи на неформалния труд, по-малкия обхват на колективно договаряне в тези сектори, както и на подценяването на секторите с преобладаваща женска работна сила, като например полагането на грижи; като има предвид, че тези служители, които работят в стопанския и нестопанския сектор, нямат достъп до представителство на работниците и колективно договаряне; като има предвид, че разликата по отношение на средното заплащане е най-малка в държавите членки с колективни споразумения за части от сектора (57); като има предвид, че представителството на работниците, включително синдикалните организации, и колективното договаряне са от решаващо значение за представителството и защитата на правата и интересите на работниците във всички заведения за полагане на грижи, както и за повишаването и поддържането на стандарти в сектора на грижите;

АИ. като има предвид, че кризата с COVID-19 подчерта няколко предизвикателства по отношение на реда и условията на заетост на полагащите дългосрочни грижи работници; като има предвид, че полагащите дългосрочни грижи работници бяха в още по-голям риск от заразяване с COVID-19, отколкото здравните работници в болниците, поради липсата на лични предпазни средства и подходящо обучение за изпълнението на протоколите при инфекции и на другите превантивни дейности;

АЙ. като има предвид, че макар да носи емоционална удовлетвореност за огромна част от полагащите грижи лица, полагането на грижи оказва отрицателно въздействие върху физическото и психичното здраве на лицата, полагащи грижи, и затруднява съвместяването на полагането на грижи с платената работа, което е особено важно в случая на жените, полагащи грижи (58); като има предвид, че психичното здраве на лицата, полагащи професионални и неформални грижи, беше непропорционално засегнато по време на пандемията от COVID-19; като има предвид, че психичните проблеми се увеличиха по време на пандемията, повишавайки тежестта на грижите; като има предвид, че работата по полагане на грижи често се свърза с работата на смени, с кратко предизвестие и дълго работно време; като има предвид, че рисковете за здравето и лошото качество на работното време са основните причини за относително високия процент на отсъствията в сектора за полагане на дългосрочни грижи; като има предвид, че 38 % от професионалистите в областта на полагането на грижи считат, че поради неблагоприятните последици от тяхната работа няма да могат да продължат да работят до 60-годишна възраст (59);

АК. като има предвид, че 33 % от полагащите дългосрочни грижи работници в Европа са изложени на някакъв вид неблагоприятно социално поведение (включително словесни обиди, заплахи и унизително поведение), а едва 22 % от полагащите дългосрочни грижи работници се чувстват много удовлетворени от своите условия на труд (60);

АЛ. като има предвид, че съществуват различни форми на заетост на полагащите официални грижи лица, настанени в дома на работодателя, като например посредством дружества или агенции за временна заетост и посредници;

АМ. като има предвид, че жените представляват по-голямата част от хората, получаващи грижи, и 44 милиона души в ЕС предоставят неформални дългосрочни грижи на членове на семейството, съседи или приятели (61), като повечето от тях са жени, а 12 % от жените и 7 % от мъжете, предоставящи неформални дългосрочни грижи, правят това за повече от 40 часа седмично (62); като има предвид, че 30 % от хората над 65-годишна възраст живеят с две или повече незаразни заболявания; като има предвид, че незаразните заболявания представляват значителна и нарастваща тежест за пациентите, полагащите грижи лица, обществата и здравните системи;

АН. като има предвид, че големият брой получатели на грижи, които са зависими от неформални грижи, е пряко свързан с неналичието, физическата и финансовата недостъпност на качествени професионални услуги, приспособени към техните нужди, както и с избора по подразбиране на много държави членки на неплатените неформални грижи като основен източник на предоставянето на грижи (63); като има предвид, че предоставянето на неформални грижи следва да е въпрос на избор, а не необходимост поради липса на налични услуги за полагане на грижи;

АО. като има предвид, че значителен дял от сектора на официалните услуги за полагане на грижи с настаняване в дома на работодателя функционира в сивата зона, което засяга тежко качеството на полаганите в дома грижи; като има предвид, че липсват данни, които да позволяват точното установяване на броя на полагащите грижи лица, които са в сивата зона;

АП. като има предвид, че жените в ЕС прекарват седмично средно 13 часа повече от мъжете в полагане на неплатени грижи и в домакинска работа (64); като има предвид, че достъпът до финансово достъпни и качествени професионални услуги за полагане на дългосрочни грижи за зависими членове на семейството и разпределението на неплатените грижи и домакинската работа между мъжете и жените представляват решаващи фактори, които определят дали жените навлизат и остават на пазара на труда, както и качеството на работата, която те извършват; като има предвид, че 7,7 милиона жени в ЕС остават извън пазара на труда поради отговорностите си за полагане на неформални грижи, в сравнение с 450 000 мъже, а 29 % от заетите на непълно работно време жени посочват задълженията по полагане на грижи като основната причина за ангажираността им на непълно работно време (65); като има предвид, че едва 6 % от мъжете заявяват, че основната причина за работа на непълно работно време е поради задължения за полагане на грижи в сравнение с 29 % от жените, а само 64 % от бащите в ЕС полагат грижи всеки ден (66);

АР. като има предвид, че жените са засегнати също така от повече прекъсванията в кариерата, обикновено работят по-малко часове и има по-голяма вероятност да са ангажирани на непълно работно време или в условия на несигурна или временна заетост; като има предвид, че секторното разделение, неравномерното разпределение на неплатените грижи и домашната работа представляват основната причина за трайната разлика в заетостта, заплатите и пенсиите, както и за по-големия риск от бедност и социално изключване на жените; като има предвид, че разликата в пенсиите на мъжете и жените е средно 27 % през 2020 г. (67); като има предвид, че равното разпределение на неплатените грижи и домакинската работа, означаващо равно участие на мъжете, има ясно положително въздействие върху дела на жените, ангажирани във форми на платена заетост, и намаляването на разликата в заплащането между мъжете и жените; като има предвид, че отговорностите за полагане на грижи за деца са причина за промяна в заетостта при 60 % от жените в сравнение със 17 % от заетите мъже и че те водят до намаляване на работното време при 18 % от заетите жени и само при около 3 % от мъжете (68); като има предвид, че наличието, достъпността и финансовата приемливост на детски заведения с високо качество са от решаващо значение за осигуряване на възможност на хората, по-специално на жените, които имат отговорности за полагане на грижи, да участват на пазара на труда; като има предвид, че предизвикателствата в общественото здраве, като например мигрената, се срещат три пъти по-често при жените (69) и че голям дял от засегнатите жени все още са на предната линия в полагането на грижи за деца и изпълнението на задължения, свързани с домакинството;

АС. като има предвид, че тези различия се потвърждават на световно равнище, като жените отделят средно 3,2 пъти (201 работни дни на година) повече време от мъжете (63 работни дни) за неплатен труд по полагане на грижи, което е най-ясно изразено при момичетата и жените, които живеят в държави със средни доходи и са с по-ниско образователно равнище, живеят в селски райони и имат деца, ненавършили училищна възраст (70);

АТ. като има предвид, че сред работниците от критично значение преобладават жени (в състава на работната сила на 4 от 16-те други професионални категории от критично значение в ЕС влизат над 50 % жени) (71), като например професионалисти в областта на грижите, които до голяма степен не могат да изпълняват задачите си в условия на работа от разстояние, както и в секторите, които бяха най-сериозно засегнати от пандемията, поради което те бяха изложени на висок риск от заразяване, тежка работна натовареност, нарушено равновесие между професионалния и личния живот и загуба на работни места; като има предвид, че условията на труд и живот бяха особено влошени за жените с малки деца, ангажирани във форми на платена заетост (72);

АУ. като има предвид, че грижите остават една от основните сфери на възпроизвеждане на свързани с пола архетипи, което допълнително се засилва от липсата на инвестиции в качествени услуги и предубедеността по отношение на пола в другите политики, които засягат по непропорционален начин самоопределянето на жените в социалния и професионалния живот;

АФ. като има предвид, че предприятията на социалната икономика могат да имат значителен потенциал и принос за улесняване на реинтеграцията на полагащите грижи лица на пазара на труда;

АХ. като има предвид, че няколко държави членки и региони в ЕС все още не успяват да постигнат целта за осигуряване на грижи за 90 % от децата на възраст между три години и задължителната възраст за започване на училище, както и за 33 % от децата на възраст под три години; като има предвид, че липсата на достатъчна инфраструктура, предлагаща качествени и достъпни грижи за всички, особено услуги в ранна детска възраст, засяга по-специално децата от семейства в неравностойно положение, което отразява процента на записване под средния за децата с увреждания, децата от ромски и други малцинствени общности, децата мигранти, децата, живеещи в бедност, и децата от други групи в неравностойно положение, които биха извлекли най-големи ползи от грижите за деца в ранна детска възраст (73);

АЦ. като има предвид, че през 2020 г. 24,2 % от децата в ЕС — което се равнява на почти 18 милиона — са били изложени на риск от бедност или от социално изключване; като има предвид, че децата от семейства с ниски доходи, бездомните деца, децата с увреждане, децата с мигрантски произход, децата с малцинствен етнически произход, по-специално децата от ромски произход, децата в специализирани институции, децата, живеещи в семейства в несигурно положение, семейства с един родител, ЛГБТИК+ семейства и семейства, в които родителите не са вкъщи, защото работят в чужбина, са изправени пред сериозни затруднения, например изключително тежки лишения по отношение на жилищното настаняване или в пренаселени жилища, пречки пред достъпа до основни и базови услуги; като има предвид, че за децата с увреждания в ЕС съществува много по-голяма вероятност да бъдат настанени в специализирани институции за полагане на грижи, отколкото за децата без увреждания, и изглежда много по-малко вероятно те да се ползват от усилия за създаване на необходимите условия за преход от грижи в специализирани институции към грижи, полагани в общността и семейството (74); като има предвид, че Европейската гаранция за децата е инструмент на ЕС, чиято цел е предотвратяване и борба с бедността и социалното изключване чрез гарантиране на свободен и действителен достъп на децата в нужда до основни услуги за полагане на грижи, например образование и грижи в ранна детска възраст, образователни и училищни дейности, здравеопазване и поне едно здравословно ястие през всеки учебен ден, както и действителен достъп за всички деца в нужда до здравословно хранене и подходящо жилищно настаняване (75);като има предвид, че достъпът до качествени грижи за деца и образование на приемливи цени е от решаващо значение за личностното развитие и благоденствието на децата; като има предвид, че съществува безспорна положителна взаимна зависимост между достъпа до услуги за грижи за деца, от една страна, и заетостта и доходите на мъжете и особено на жените, от друга страна (76);

АЧ. като има предвид, че достъпът до качествени услуги за полагане на грижи, особено дългосрочни грижи, се обуславя във все по-голяма степен от индивидуалните и семейните доходи, местоживеенето, наличието на грижи и капацитета за тяхното предоставяне и наличието в географско отношение, както и от свободния капацитет на доставчиците; като има предвид, че по приблизителни оценки двама от всеки трима души, нуждаещи се от грижи, нямат достъп до услуги за полагане на грижи, главно поради липса и финансова недостъпност на такива грижи (77); като има предвид, че домакинствата с ниски доходи и по-ниски нива на образование и домакинствата на мигранти изпитват най-големи трудности при достъпа до официални услуги за полагане на дългосрочни грижа в дома; като има предвид, че една трета от домакинствата в ЕС — а в пет държави членки дори половината домакинства — съобщават, че се нуждаят от професионални услуги за полагане на дългосрочни грижи, но нямат достъп до тях по финансови причини (78); като има предвид, че достъпът до здравеопазване и грижи следва да бъде всеобщ, действителен, независимо от икономическите условия или разликите в положението и статуса по отношение на местоживеенето или от административна гледна точка; като има предвид, че хората с по-ниски доходи също са група, в рамките на която се наблюдава по-голяма необходимост от грижи (79);

АШ. като има предвид, че цифровите технологии имат потенциала да подпомагат както лицата, предоставящи официални грижи, така и тези, които полагат неформални грижи, и да намалят тежестта, с която тези лица сблъскват, например при транспортиране на пациенти за консултации, които биха могли да се проведат онлайн; като има предвид, че според резултатите от проучването на Eurocarers от 2021 г. 78 % от лицата, полагащи неформални грижи, никога не са използвали технологии, свързани с полагането на грижи (80); като има предвид, че цифровизацията и интернет на нещата в сектора за полагане на грижи трябва да бъдат взети предвид, но следва да не заместват напълно незаменимото човешко взаимодействие, свързано с грижите; като има предвид, че следва да се насърчават научните изследвания и пилотните проекти, за да се изпита практическата осъществимост и ефективността на цифровите услуги; като има предвид, че възрастните хора, включително тези, които получават грижи, срещат трудности при достъпа до цифрови услуги; като има предвид, че достъпът до цифрови услуги, включително достъп до цифрова грамотност, следва да се разглежда като право на лицата, за които се полагат грижи; като има предвид, че драстичният преход към работа от разстояние разкри необходимостта от по-добро гарантиране на изпълнението, преразглеждане и актуализиране на законодателството, свързано с условията на труд в цифровата среда, и от използване на изкуствен интелект в професионалния живот;

АЩ. като има предвид, че жените, които се сблъскват с междусекторна дискриминация, са изправени пред допълнителни бариери при достъпа до здравеопазване и услуги за полагане на грижи и че трябва да се постави специален акцент върху предприемането на мерки във връзка с последиците от косвените предупреждения при достъпа до частни и публични услуги, произтичащи от трайните стереотипи и недостатъчното представителство на определени групи в тези институции;

БА. като има предвид, че трябва да се обръща особено внимание на хората в напреднала възраст, когато е необходимо, за да се помага на хората, които са загубили своята автономност, и да се предотврати изпадането им в изолация;

ББ. като има предвид колко е важно надлежно да се вземат предвид превенцията и гериатричната рехабилитация, за да се гарантира достойно остаряване в добро здраве;

БВ. като има предвид, че е налице необходимост от преобразуване на сестринските грижи чрез предоставяне сестринска помощ в дома, по възможност безплатно или на приемлива цена;

БГ. като има предвид, че повишените инвестиции в икономиката за полагане на грижи в съответствие с Целите за устойчиво развитие ще доведе до създаването на почти 300 милиона допълнителни работни места в световен мащаб до 2035 г. (81); това ще включва 96 милиона преки работни места в областта на грижите за деца, 136 милиона преки работни места в областта на дългосрочните грижи и 67 милиона непреки работни места в сектори, несвързани с грижите; като има предвид, че за това равнище на създаване на работни места ще са необходими инвестиции в размер на 3,2 % от световния БВП, като се вземат предвид общите разходи минус данъчните приходи (82); като има предвид, че по приблизителни оценки на Европейската комисия се очаква в ЕС да бъдат създадени 8 милиона нови работни места в сектора за полагане на грижи до 2030 г. (83);

БД. като има предвид, че демографските промени и съпътстващото застаряване на населението ще повишат търсенето на услуги за полагане на грижи; като има предвид, че е малко вероятно работни места в областта на полагането на грижи да бъдат заменени или намалени чрез автоматизация; като има предвид, че това следва да мотивира ЕС и държавите членки да инвестират в икономиката за полагане на грижи като сектор с добри изгледи за създаване на работни места, в рамките на цифровия преход, с цел увеличаване на броя на квалифицирания персонал и привличане на повече хора в този сектор;

БЕ. като има предвид, че продължават да липсват или да няма подходящи стандарти за качество за грижите, по-специално за социалните услуги за полагане на грижи;

БЖ. като има предвид, че секторът на грижите се нуждае от значителни инвестиции, ресурси и реформа; като има предвид, че през 2018 г. годишният недостиг на инвестиции в социална инфраструктура в Европа възлизаше по приблизителни оценки на 100 — 150 милиарда евро (84); като има предвид, че в доклада от 2021 г. относно застаряването на населението се предвижда увеличаване на публичните разходи, необходими за покриване на разходите за дългосрочни грижи и подпомагане, в размер до 2,9 % от БВП годишно през 2070 г. спрямо 1,7 % през 2016 г., като същевременно сценарият за „остаряване в добро здраве“ може значително да намали тези разходи, а пълното задоволяване на нуждите от дългосрочни грижи значително ги увеличава;

БЗ. като има предвид, че е от съществено значение да се разбере взаимодействието между официалните и неформалните грижи; като има предвид, че услугите за предоставяне на официални грижи могат да осигурят подкрепа за лицата, полагащи неформални грижи, например като им се даде възможност да ползват почивки, както и като им се предостави обучение; като има предвид, че липсата на официално признаване на лицата, полагащи неформални грижи, и свързаната с това липса на данни за тях и техните нужди е пречка за това взаимодействие;

БИ. като има предвид, че полагането на грижи зависи от наличието на добре финансирани и правилно функциониращи обществени услуги и системи за социална закрила;

БЙ. като има предвид, че е налице значително разнообразие в средите на лицата, предоставящи неформални грижи; като има предвид, че те имат различни потребности в зависимост от социално-икономическото им положение, участието им на пазара на труда, потребностите на лицата, които се ползват от техните услуги, и периода от време, който те прекарват в грижи за зависими лица;

БК. като има предвид, че невродегенеративните заболявания, например болестта на Алцхаймер и други форми на заболявания, свързани с увреждане на паметта, не се диагностицират в достатъчна степен в повечето европейски държави; като има предвид, че са налице данни, които ясно показват, че настоящият брой потвърдени случая на хора с деменция — 9 милиона , ще се удвои до 2050 г.; като има предвид, че жените продължават да бъдат непропорционално силно засегнати от деменция (85);

БЛ. като има предвид, че през февруари 2021 г. Европейският омбудсман започна проучване по собствена инициатива относно ролята на Комисията в процеса на деинституционализация в ЕС, насочвайки внимание към изпълнението на задължението на Комисията да гарантира, че държавите членки използват средствата от ЕС по начин, който насърчава прехода към извеждане на хората от институциите за настаняване и към независим живот и участие в живота на общността;

БМ. като има предвид, че механизмът, предвиден в директивата от 2001 г. за предоставяне на временна закрила, беше задействан за пръв път като отговор на масовия приток на бежанци, най-вече жени с деца и други зависими лица, които бягат от войната в Украйна, за да се гарантира на разселените лица равен достъп до пазара на труда и до жилищно настаняване, медицинска помощ и достъп до образование за децата; като има предвид, че задействането на посочения по-горе механизъм ще окаже значително пряко въздействие върху сектора на грижите, като се увеличи броят на хората в ЕС, нуждаещи се от всеобхватни и персонализирани услуги за полагане на грижи, но също така и броят на лицата, полагащи неформални или официални грижи;

БН. като има предвид, че данните за качеството на услугите за полагане на грижи почти изцяло се основават на нестандартни проучвания за степента на удовлетвореност на ползвателите;

БО. като има предвид, че трудностите, свързани с предоставянето на подходящо, достойно и финансово достъпно жилищно настаняване, особено за възрастните хора, самотните родители, хората с уреждания, хората, изложени на риск от бедност и социално изключване, семействата с малки деца и семействата с един родител, значително възпрепятстват достъпа до качествени услуги за полагане на грижи;

БП. като има предвид, че в 11 държави от ОИСР средната заплата на работниците, полагащи дългосрочни грижи, е едва 9 евро на час, докато заплатите на работниците в болниците, по-голямата час от които са мъже, са средно 14 евро на час (86);

БР. като има предвид, че повече от половината от работниците, полагащи грижи, заявяват, че не печелят достатъчно, за да покриват основните си нужди, например жилищно настаняване и храна, а 31 % от тях нямат подходящ достъп до лични предпазни средства (87);

БС. като има предвид, че повечето работници, полагащи грижи, не получават достатъчно добро възнаграждение, за да си позволят достоен стандарт на живот за себе си и своите семейства (88);

Европа, която се интересува

1. отбелязва, че е от жизненоважно значение да се гарантират достойнство, независимост, автономност, благосъстояние и участие в социалния живот чрез качествени грижи през целия живот — като се започне от грижите и образованието в ранна детска възраст и се стигне до услугите за полагане на грижи за възрастни хора и подкрепата за хората с увреждания, като се има предвид, че хората са взаимозависими и че всеки може да се нуждае от грижи в определен момент от своя живот;

2. подчертава колко са важни достъпността и наличието на обществени грижи, както и качеството, физическата достъпност, наличността, финансовата достъпност и адекватността на грижите, както и че всички хора, нуждаещи се от грижи, и лицата, полагащи грижи за тях, следва да имат право на действителен избор, когато става въпрос за услуги за полагане на грижи, подходящи за тях и техните семейства, и тяхната форма (грижи в рамките на семейството, грижи в общността, ориентирани към пациента грижи, персонализирани грижи или други форми), мястото на предоставяне и тяхната интензивност, като се обръща специално внимание на предоставянето и достъпа за хората, живеещи в отдалечени райони (433), например селските райони или най-отдалечените региони; счита, че инвестициите в предоставянето на качествени обществени и социални услуги са основни лостове за предотвратяване на прехвърлянето на неравностойното положение от едно поколение на друго;

3. отбелязва, че грижите и различните подходи на политиката към тях трябва да бъдат разработени и преработени в зависимост от индивидуалните потребности; признава, че образците и моделите за организиране на грижите са разнообразни в държавите членки и подчертава правото на всеки човек да избира най-подходящите качествени услуги за полагане на грижи за своето индивидуално положение, както и необходимостта държавите членки и ЕС да гарантират това в рамките на своите политики; подчертава, че съгласно принцип 18 от Европейския стълб на социалните права (ЕССП) „Всеки има право на достъп до финансово достъпни дългосрочни грижи с добро качество, по-специално домашни грижи и обществени услуги по места“, и подчертава, че за да се бъде изпълнен този принцип, трябва да се разшири предоставянето на грижи;

4. отбелязва, че жените представляват по-голямата част от работната сила (76 %) в сектора на официалните грижи и извършват основната част от неформалната работа по полагане на грижи, като същевременно представляват по-голямата част от получателите на грижи, че грижите остават подценени, непризнати и осигуряват недостатъчна, а често и никаква финансова компенсация за лицата, полагащи грижи, и че това подценяване по отношение на заплащането, условията на труд и липсата на видимост е тясно свързано с феминизирането на сектора поради високия дял на жените, работещи в сферата на официалните и неформалните грижи; подчертава, че този аспект, свързан с равенството между половете, трябва да бъде взет предвид при разработването на стратегии и политики за полагането на грижи;

5. изразява загриженост относно въздействието на структурните ограничения и финансовите ограничения върху вида услуги за полагане на грижи, които са на разположение на отделните лица, и признава, че интеграцията на грижите в цяла Европа е ограничена поради липсата на подходящи стимули и структури;

6. подчертава колко е важно наличието на интегриран и основаващ се на правата подход към общите европейски действия в областта на грижите, при който се обръща еднакво внимание на физическите, психическите, психологическите и социалните, личните и свързаните с домакинството потребности на хората; подчертава, че е важно да се проправи пътят за по-съгласуван подход на здравните и социалните системи, както и по отношение на официалните и неформалните грижи и координацията между местните, регионалните и националните политики за полагане на грижи в рамките на държавите — членки на ЕС, наред с хоризонталната и секторната интеграция;

7. подчертава необходимостта от разработване на амбициозна и приобщаваща европейска стратегия за полагането на грижи, която да гарантира равен достъп до грижи за всички, като се обръща специално внимание на лицата в уязвимо положение, като допринася за социалната справедливост;

8. счита, че превенцията е от ключово значение; призовава за първична, вторична и третична превенция ( 89 ) , включително подходящо използване на съответното образование и информация, скрининг, ранно откриване, профилактика и подходящи последващи действия във връзка с незаразните заболявания, които да бъдат сред компонентите на една цялостна европейска стратегия за полагането на грижи; настоятелно призовава Комисията да приеме всеобхватен и цялостен подход към грижите;

9. настоятелно призовава Комисията да укрепи устойчивостта и изграждането на капацитет на ЕС в кризисни ситуации, свързани със здравето; настоятелно призовава Комисията да насърчава научните изследвания и иновациите чрез установяване на приоритетни области за бъдеща научноизследователска и развойна дейност въз основа на настоящи и бъдещи заболявания, както и по-нататъшното развитие на възможностите, свързани със сектора за полагане на грижи, включително за частните участници;

10. подчертава, че насърчаването на модела на равенство по отношение на доходите и на полаганите грижи, при който мъжете и жените извършват наравно платен труд на пазара на труда и неплатен труд по изпълнение на отговорности в домакинството и в полагането на грижи, следва да бъде цел на всички действия на ЕС в областта на полагането на грижи, пазара на труда и социалните услуги; припомня колко е важно да се прилага интегрирането на принципа на равенство между половете във всички политики;

11. призовава Комисията и държавите членки да инвестират в сектора за полагане на грижи, да засилват и осигуряват устойчиви, по-големи и адекватни инвестиции и финансиране, за да се гарантира равен достъп за лицата, нуждаещи се от грижи, до финансово достъпни и предоставяни от подходящ персонал качествени грижи и услуги в домакинството, както и активен и пълноценен професионален живот за лицата, полагащи грижи, с адекватно заплащане, което осигурява достойни условия на живот и възможности за професионално развитие в сектора чрез сертифициране и валидиране на уменията;

12. призовава Комисията и държавите членки да подобрят наличието на финансиране за всички видове услуги за полагане на грижи и да използват по най-добрия начин европейските структурни и инвестиционни фондове за инвестиции в грижи за деца и възрастни хора и други лица, нуждаещи се от грижи, чрез ЕСФ +, InvestEU и други финансови инструменти за насърчаване на социалните инвестиции, както и Механизма за възстановяване и устойчивост, програмата EU4Health и европейските структурни и инвестиционни фондове за инвестиране в публично гарантирани грижи и улесняване на достъпни услуги на приемливи цени за всички; призовава Комисията да отговори на очакванията и да създава полезни взаимодействия с равенството между половете, приобщаването на лица от уязвими групи и стандартите, определени за инвестиции в цифровия и екологичния преход, например да подкрепя екологизирането на полагането на грижи и на проектите за полагане на грижи и да започне инициатива за екологично устойчиви грижи, като се има предвид, че инфраструктурите за полагане на грижи имат значителни отрицателни въздействия върху околната среда, които трябва да бъдат преодолени и смекчени, в рамките на ръководните принципи; призовава Комисията да разработи насоки и пътна карта за общи стандарти за държавите членки в този смисъл; призовава Европейската инвестиционна банка да разгледа възможността да включи в годишния си бюджет развитието на сектора за полагане на грижи и на икономиката за полагане на грижи, като част от изпълнението на собствената ѝ стратегия за равенството между половете и икономическото овластяване на жените;

13. призовава за специален инвестиционен пакет за насърчаване на сектора на полагане на грижи в ЕС и на икономиката за полагане на грижи, както и за осигуряване на координация между различните програми и инициативи с цел ефективно изпълнение на стратегията; отново призовава за разработването на инструменти за бюджетиране, съобразени с равенството между половете, в МФР и свързаните с нея програми, които да позволяват проследяване на конкретното финансиране, разпределено за насърчаване на равенството между половете;

14. припомня задълженията и ангажиментите на ЕС и държавите членки за преход от институционална среда, основаваща се на разделение, към грижи в общността и домовете и насърчаването на различни модели на независим живот и подкрепа; призовава държавите членки да използват наличните европейски и национални фондове, за да ускорят този преход и да подпомагат индивидуалната автономност и независимия живот, като подкрепят начини за повишаване на независимостта, например адаптиране на дома или инсталиране на цифрови системи за откриване и помощни технологии у дома, при пълно спазване на разпоредбите и целите на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания; настоятелно призовава Комисията да предприеме ефективни мерки, за да гарантира, че средствата на ЕС се използват за преход от институционализирани грижи към грижи в общността и семейството, като същевременно се гарантират грижи в рамките на семейството в цялото им многообразие;

15. подчертава, че за да се намали недекларираният труд в областта на официалните грижи е важно да се осигури публично финансиране за истински доставчици на услуги за полагане на грижи в рамките на системите за социална сигурност или чрез данъчни разходи, което ще направи предоставянето на законни и справедливи услуги за полагане на грижи достъпно от финансова гледна точка;

16. призовава държавите членки да гарантират всеобщо здравно осигуряване, да увеличат инвестициите в здравеопазването и да отдадат приоритет на финансирането за общностни и първични грижи; призовава държавите членки спешно да премахнат съществуващите пречки пред здравеопазването за всички, включително за мигрантите без документи, и като обърнат специално внимание на жените, които се сблъскват с комбинирана дискриминация; призовава за гарантиране на по-високо и справедливо заплащане и достойни условия на труд за лицата, полагащи грижи, помощния здравен персонал и друг помощен персонал;

17. подчертава, че значителна част от моделите, услугите и заведенията за полагане на грижи се основават на институционализиран, остарял модел под съвременните критерии за качество и не отговарят на физическите, социалните и психологическите потребности и желания на лицата, които се ползват от грижи; подчертава, че хората, нуждаещи се от грижи, следва да бъдат поставени в центъра на плановете за полагане на грижи на всички етапи от разработването, прилагането и оценката на политиките и услугите за полагане на грижи чрез проучване на иновативни решения, нови модели и инструменти за предоставяне на грижи, насърчаване на социалното приобщаване и разбирането за индивидуалните потребности на хората, нуждаещи се от грижи, което обхваща няколко поколения, като целта е преходът от институционални грижи към грижи в семейството и общността и насърчаването на различни модели на независим живот и подкрепа;

18. счита, че са необходими ориентирани към индивида и съобразени с личните потребности грижи, за да се гарантира достойнството на получателите на грижи и на лицата, полагащи грижи, както и пълноценното участие и приобщаване в общността; подчертава, че този преход към ориентиран към индивида подход изисква засилена интеграция на грижите към по-цялостни модели за полагане на грижи, за да се осигурят повече ползи за получателите на грижи и да се подобри качеството на грижите;

19. подчертава необходимостта от пълноценно използване на цифровите решения в подкрепа на хората, нуждаещи се от грижи, за да живеят те независимо и самостоятелно, необходимостта от подобряване на зачитането на правото им на самоопределение, от развиване на автономност както за полагащите грижи специалисти, така и за получателите на грижи, чрез персонализиран подход към проектирането и бюджетирането на полагането на грижи, включително съобразени с личните потребности здравни грижи и грижи, насочени към индивида, чрез подходящи инструменти, като същевременно се гарантира наличието на качествен човешки контакт за лицата, нуждаещи се от грижи и подкрепа;

20. счита, че развитието на услугите за полагане на грижи следва да взема предвид всички категории ползватели и техните различия; заявява, че лицата, които планират, програмират и предоставят услуги за полагане на грижи, имат задължението да са запознати с тези потребности, с предоставянето на възможности на ползвателите на услуги и със значението на подхода, основаващ се ползвателите, при разработването на услуги и че грижите за възрастни хора и хора с увреждания трябва да се планират и разработват с участието на ползвателите;

21. призовава държавите членки да обменят информация и най-добри практики с цел разработване на обща европейска рамка за качество на официалните и неформалните грижи, която се основава на правата на независимост, автономност и благосъстояние, и използва като образец, наред с другото, рамката на СЗО за подкрепа на страните в постигането на интегрирана непрекъснатост на дългосрочните грижи, която да обхваща всички заведения за предоставяне на грижи, като насърчава социалното сближаване във възходяща посока, като гарантира равни права за всички граждани и подобрява качеството на живот;

22. призовава Комисията да подкрепя държавите членки при подобряването на техните инфраструктури за събиране на данни в съответствие с посочената рамка за качество;

23. освен това призовава за обмен на най-добри практики относно най-добрия начин за подкрепа на групи със специфични потребности от грижи (например самотните родители, които са предимно жени, родители с деца с тежки заболявания и възрастни хора);

24. подчертава, че увеличаването на потребностите от грижи поражда необходимост от съвместен подход на ЕС и призовава за конкретна европейска стратегия за профилактика на здравните грижи като част от решението за нарастващия натиск върху системата на здравеопазването; отбелязва, че следва да се разработят услуги за полагане на грижи, така че да се подобрят непрекъснатостта на грижите, профилактичните здравни грижи, рехабилитацията и независимия живот, и подчертава значението на програмите за насърчаване на здравословния живот и образованието през целия живот, профилактика на заболяванията и редовни прегледи, заедно с по-ефективни здравни програми за стимулиране на процеса на остаряване в добро здраве; призовава Комисията и държавите членки да участват активно в Десетилетието на остаряването в добро здраве на СЗО, като изготвят планове за остаряване в добро здраве в ЕС, които обхващат достъпа до здравни услуги и грижи, както и стратегии за популяризиране на здравословния начин на живот и профилактиката;

25. призовава Комисията да поеме водеща роля в областта на грижите, като определи амбициозни цели на равнището на ЕС за финансиране, достъп, качество, ефикасност и устойчивост на услугите за полагане на грижи, като се консултира с държавите членки, както и със съответните заинтересовани лица, включително социалните партньори, и да разработи хармонизирани определения и показатели за оценка на тези цели за децата, възрастните хора и хората с увреждания;

26. подчертава необходимостта от таблица с показатели за наблюдение на прилагането на правото на качествени грижи в обществен, частен, официален и неформален контекст;

27. припомня, че ЕС следва да използва рамката 5R на МОТ за достоен труд за полагане на грижи (признаване, намаляване и преразпределяне на неплатения труд по полагане на грижи, възнаграждаване на платения труд по полагане на грижи), заедно с гарантиране на представителството на полагащите грижи работници, социалния диалог и колективното договаряне;

28. припомня, че следва да се постигне напредък по отношение на икономика за полагане на грижи, която възприема интегриран, цялостен, съобразен с пола и обхващащ целия живот подход към грижите; подчертава, че това следва да включва законодателни мерки и инвестиции на равнището на ЕС с цел насърчаване също така на достойни условия на труд и на привлекателността на труда в сектора за полагане на грижи;

29. подчертава колко е важно да се изтъкне необходимостта от европейски подход към полагането на грижи в последващите заключения от Конференцията за бъдещето на Европа, тъй като грижите са ключов сектор за бъдещето на Европа;

30. призовава Комисията да представи амбициозна, солидна и подготвена за бъдещето европейска стратегия за полагането на грижи, която да се основава на правото на всеки на финансово и физически достъпни и висококачествени грижи, както и на други принципи, определени в ЕССП и стратегическите документи на ЕС, и на индивидуалните права и потребности както на получателите на грижи, така и на лицата, полагащи грижи, и която да обхваща целия живот, като е насочена към и отговаря на потребностите на хората в критични периоди през целия им живот, поставяща основата за непрекъснатост на услугите по полагане на грижи през целия живот и поощряваща солидарността между поколенията;

31. подчертава, че тази стратегия следва да се основава на надеждни, всеобхватни и съпоставими данни, които са публично достъпни, относно положението и различните категории по отношение както на лицата, полагащи грижи, кат и на лицата, за които се полагат грижи, групирани по пол, възраст, националност, етнически произход ( 90 ) , увреждане, социално-икономическо положение, наличност и финансова достъпност, вид на предоставяните или получаваните грижи и различни заведения за полагане на грижи (частни или публични, институционални, семейни или общностни), и да включва конкретни и прогресивни цели с график и показатели за оценка на напредъка и справяне с неравенствата, като се вземат предвид потребностите от грижи в европейските общества; повтаря призива си към Комисията и държавите членки да актуализират статистическата рамка за събиране на надеждни, съпоставими и групирани данни, като същевременно се гарантира пълно зачитане на стандартите за неприкосновеност на личния живот и по отношение на основните права; призовава Комисията да разработи централно управлявани подробни проучвания за използването на времето, групирани по горепосочените параметри, за да се оцени стойността на неплатения труд в държавите членки;

32. подчертава необходимостта от провеждане на консултации с всички съответни заинтересовани страни, както на равнището на ЕС, така и на национално и местно равнище, включително представителите на лицата, полагащи неформални грижи, и организациите на пациентите, при подготовката на европейската стратегия за полагането на грижите, за да се вземе предвид многообразието по отношение на положението, в което се намират те, и подчертава, че стратегията трябва да определи своите целеви групи;

33. призовава Комисията изрично да включи всеобхватни мерки за борба срещу насилието и тормоза, по-специално борбата срещу всички форми на злоупотреба с възрастни хора и действия с цел злоупотреба, насочени срещу лица, полагащи грижи, в европейската стратегия за полагането на грижи с цел борба с тревожните явления като неоказването на помощ, пренебрегването и неправомерното използване на физически или химически ограничения, по-специално в областта на дългосрочните грижи и подкрепа; призовава държавите членки да разработят обучения за лицата, полагащи неформални и официални грижи, за да се избегне и забрани насилието, свързано с полагането на грижи, и да се води борба срещу неговите прояви, както и да създадат независими и ефективни механизми за съобщаване на такива случаи и предоставяне на правна защита;

34. призовава Комисията да гарантира, че целевите инвестиции за икономиката, свързана с полагането на грижи, са включени в (преразгледаните) национални планове за възстановяване и устойчивост, кохезионните фондове и всички други съответни финансови инструменти на ЕС;

35. подчертава, че нововъзникващата „сребърна икономика“ може да се превърне в един от основните икономически двигатели, особено в селските райони, и може да осигури възможности за секторите на здравеопазването и дългосрочните грижи да предлагат висококачествени грижи по по-ефективен начин;

36. призовава Европейската комисия да учреди ден на равните грижи в ЕС — всяка високосна година на 29 февруари, с цел повишаване на осведомеността относно подценяването и липсата на видимост по отношение на полагането на грижи и лицата, полагащи грижи, в нашите общества;

37. призовава Комисията и държавите членки, наред с отговора на непосредствените нужди от грижи, да приемат политики и мерки за справяне с причините за тях, например бедността, социалното изключване и други структурни пречки, които възпрепятстват всеобщия и равен достъп до качествени грижи, преди всичко предизвикателствата, свързани със заетостта, образованието и обучението, както и достойното и финансово достъпно жилищно настаняване;

Качествени грижи за всяко дете

38. приветства плановете на Комисията за преразглеждане на целите от Барселона като част от пакета за европейска стратегия за полагането на грижи; призовава за насърчаване на сближаването във възходяща посока и за допълнителни инвестиции във висококачествени публични грижи за всяко дете в ЕС, наред с другото чрез преразглеждане на целите и значително повишаване на равнището на амбиция за достъпност на грижите за деца под тригодишна възраст и за лицата, които се сблъскват с бедност, социално изключване и пресичащи се форми на дискриминация, и определяне на конкретни усъвършенствани показатели за мониторинг на достъпа до грижи за деца на възраст под 1 година; призовава Комисията да включи в целите нова подцел за предоставяне на грижи за деца след учебните часове; призовава държавите членки, които изостават по отношение на целите от Барселона от 2002 г., да приемат във възможно най-кратък срок всички необходими мерки за постигане на целта за осигуряване на грижи за деца за най-малко 90 % от децата на възраст между 3 години и задължителната възраст за започване на училище и за най-малко 33 % от децата под тригодишна възраст;

39. припомня, че фондовете на ЕС (европейските структурни и инвестиционни фондове, и по-специално Европейският социален фонд +, както и МВУ) следва да се използват за допълване на инвестициите на държавите членки в грижите за деца; призовава Комисията да насърчава инвестициите в услуги за полагане на грижи за деца при използването на финансовите инструменти на ЕС от страна на държавите членки; подчертава, че публичните инвестиции и качествената заетост и условия на труд за работниците в сектора за полагане на грижи за деца са от съществено значение за осигуряването на качествени грижи за децата;

40. призовава държавите членки да разработят грижи за деца, образование, включително извънучилищни дейности, и други политики и мерки в подкрепа на всички деца и техните семейства по приобщаващ и интегриран начин, като използват ориентиран към децата подход, насочващ вниманието специално към децата в уязвимо положение, например децата, изложени на риск от бедност и социални лишения, както и децата с увреждания, децата мигранти и децата от малцинствата, и подкрепящ бързото и ефикасно прилагане на Европейската гаранция за децата, включително ангажимента за гарантиране на ефективно и безплатно висококачествено образование и грижи в ранна детска възраст за децата в нужда ( 91 ) ; призовава държавите членки да разработят услуги за лична помощ за децата с увреждания и да осигурят достойни и качествени условия на труд за специалистите, работещи с деца с увреждания;

41. подчертава, че кризата с COVID-19 и пристигането на бежанци след войната в Украйна могат допълнително да влошат положението на децата, изложени на риск от бедност и социално изключване, или децата, които се нуждаят от достъп до качествени грижи; поради това отново призовава ( 92 ) държавите членки и Комисията да увеличат финансирането за гаранцията за децата със специален бюджет в размер на най-малко 20 милиарда евро, за да се борят с бедността, засягаща децата и техните семейства, както и да допринесат за постигането на целта до 2030 г. да се намали броят на засегнатите от бедност лица с най-малко 15 милиона души, включително с най-малко 5 милиона деца във всички държави членки;

42. припомня, че социалната закрила и подкрепата за лицата и семействата, със специален акцент върху групите в уязвимо положение, например големите семейства, семействата с един родител или семействата, в които има дете с увреждане, са от съществено значение, и призовава компетентните национални органи да осигурят всеобхватни, адекватни и достъпни системи за социална закрила за всички и интегрирани системи за закрила на детето, за да не бъде изоставен никой, включително за ефективно предотвратяване, ранна намеса и подкрепа за семействата, за да се гарантират сигурност и безопасност за децата, лишени или изложени на риск да бъдат лишени от родителски грижи, както и мерки за подкрепа на прехода от институционални грижи към качествени грижи, полагани в семейството или общността; призовава държавите членки да увеличат инвестициите в системи за закрила на детето и услуги за социално подпомагане като важна част от прилагането на гаранцията за децата;

43. призовава държавите членки да предоставят непрекъсната цялостна и интегрирана подкрепа на родителите, включително платени права и мерки по майчинство, бащинство и родителство, които са отразени и в пенсионните схеми, социалните услуги с нисък праг, например дневни грижи, консултации, медиация или психосоциална подкрепа, които насърчават по-съществена роля и по този начин гарантират равното участие на мъжете в неплатени грижи и домашни задължения, включително грижи за много малки деца, както и за деца с увреждания; подчертава значението на подходящи и достъпни публични структури и услуги за полагане на грижи на приемливи цени за самотните родители, по-голямата част от които са жени, и за семействата с ниски и нестабилни доходи, изложени на риск от бедност и социално изключване; призовава Комисията и държавите членки да събират стандартизирани данни относно равенството, групирани по основанията, защитени съгласно Директива 2000/43/ЕО, Директива 2000/78/ЕО и Директива 2006/54/ЕО, въз основа на доброволно участие, поверителност, самоопределяне и информирано съгласие, като същевременно се зачитат основните принципи и стандарти на ЕС за защита на данните и основните права;

44. подчертава, че е важно да се гарантират достъпни, налични и приобщаващи качествени грижи за деца на приемливи цени, като се използва подход, основаващ се на правата и ориентиран към децата, който да отговаря на търсенето по време на работното време на родителите и на училищните ваканции и да способства за равни възможности на родителите да се завърнат на работа, и да постига равновесие между професионалния и личния живот, тъй като това е един от основните фактори за пълноценното участие на жените на пазара на труда; подчертава, че в същото време този подход следва да отговаря на специфичните нужди на децата и техните родители, свързани например с увреждания, заболявания и работа в специфичен сектор; припомня, че дисбалансите между половете в областта на грижите и заетостта имат отрицателни последици за участието на пазара на труда и кариерното развитие на много жени през целия им живот, което води до значителна разлика между половете по отношение на пенсиите и големи разлики в равнищата на бедност в напреднала възраст;

Равен достъп до качествени услуги за полагане на грижи

45. призовава държавите членки да признаят правото на грижи и да реформират и интегрират своите социални услуги и системи за закрила по такъв начин, че да предоставят действителен, цялостен, равен и навременен достъп до услуги за полагане на грижи и лечение през целия живот, като интегрират в своите системи за социална закрила решения, които гарантират индивидуален подход и по-голяма автономност за ползвателите при избора на услуги и на вида на модела за заетост, който най-добре да отговаря на нуждите и да защитава правата както на ползвателите, така и на доставчиците на грижи, включително лични услуги в домакинството, лична помощ и други модели на заетост за услугите за полагане на грижи в дома, за да подобрят непрекъснатостта на грижите, здравната профилактика, рехабилитацията, по-добрата превенция, диагностиката и лечението на професионалните заболявания, автономност, независим живот и включване в общността; обръща внимание на необходимостта да се разполага с достъп до правата за полагане на грижи независимо от правото на други социални трансфери и да се премахнат структурните пречки, които водят до неизползване или отлагане на предоставянето на грижи и други помощни услуги; посочва освен това потребностите на всички лица, полагащи грижи, особено на работниците мигранти, които имат разнообразен статут и могат да се сблъскат с особени пречки при достъпа до грижи, междусекторна дискриминация, маргинализация и бедност сред работещите;

46. отбелязва, че достъпността на грижите произтича от комбинация от фактори, например наличието на персонализирани услуги с разнообразен спектър, разходи и гъвкавост, но също така и подходящ персонал за полагане на грижи, достойни условия на труд, време на чакане, географски разстояния до най-близкото заведение за полагане на грижи, подходяща обществена инфраструктура и транспорт; счита, че в това отношение следва да са на разположение и да се насърчават, ценят и признават различни форми на предоставяне на услуги за полагане на грижи, по-специално че предоставянето на грижи в семейството и в рамките на общността следва да подобрено и да се определи като приоритет в прехода от институционални грижи към грижи в рамките на семейството и общността; посочва демографските промени като важен фактор за увеличаване на потребностите от грижи, което ще изисква значителни инвестиции от страна на ЕС и държавите членки, както и идентифициране и премахване на административните пречки, които възпрепятстват навременния и действителен достъп на получателите на грижи и техните семейства до подходящи решения за полагане на грижи и подкрепа;

47. подчертава въздействието на зелената среда, ежедневния достъп до различни форми на природата и на открито при качествени условия на живот на хората, нуждаещи се от грижи; отбелязва, че според проучвания достъпът до природата носи значителни ползи както за физическото, така и за психичното здраве на всички хора, особено на тези, които се нуждаят от грижи, и подчертава необходимостта от улесняване на достъпа до природата и на открито за хората, зависещи от грижи, както и от подкрепа за природосъобразни решения в сектора на грижите;

48. отбелязва, че развитието на цифровите технологии изглежда обещаващо като подкрепа за предоставянето на грижи, но само ако те са разработени от гледна точка на потребителя и са модулни ( 93 ) и приспособени към конкретните потребности; подчертава във връзка с това необходимостта Комисията и държавите членки да предприемат мерки за преодоляване на недостига на цифрови умения сред лицата, полагащи официални и неформални грижи, както и сред лицата, ползващи грижи, като се въведат специфични програми, насочени към тези групи; подчертава, че това следва да бъде допълнено с подобряване на достъпа до интернет и особено на лесни за ползване и персонализирани цифрови решения, достъпни за всички получатели на грижи и лица, полагащи грижи, за да се подкрепи развитието на цифровите здравни услуги и онлайн услуги за полагане на грижи, както и да се подкрепи потенциалът на технологичното развитие за намаляване на неравенството по отношение на достъпа до здравни услуги и услуги за полагане на грижи и пречките пред трансграничното им предоставяне; призовава държавите членки да използват финансирането по линия на EU4Health и „Цифрова Европа“ за подкрепа и повишаване на цифровата грамотност както на получателите на грижи, така и на лицата, полагащи грижи;

49. подчертава необходимостта да се гарантира, че грижите не се комерсиализират;

50. призовава Комисията и държавите членки да разработят необходимите инструменти за редовна оценка на достъпността, наличността и финансовата достъпност на услугите за полагане на грижи и леченията; подчертава, че принципът на достъпност се прилага в същата степен и следва да се гарантира стриктно неговото изпълнение във всички услуги за полагане на грижи и подкрепа, които осигуряват достойнство и автономия, както във физическата, така и в цифровата среда; призовава Комисията и държавите членки да отдадат предимство на основани на резултатите показатели за достъп до грижи, например докладваните неудовлетворени потребности от грижи;

51. подчертава колко са важни навременните инвестиции в заведения за полагане на грижи, установяването на недостига на умения, оценката на бъдещите нужди от персонал и обучение на равнището на отделните професии, сектори и региони, като се обръща специално внимание на гъстотата и нуждите от грижи на населението, като средство за гарантиране на адекватни и устойчиви равнища на персонал и предприемане на мерки за преодоляване на неравенствата по отношение на достъпа до услуги и грижи; призовава Комисията и държавите членки да предложат всеобхватни стандарти и показатели за качество както за официалните, така и за неформалните услуги за полагане на грижи, домашни, частни и публични структури, включително компетентността и изискванията за обучение по отношение на лицата, полагащи грижи, както и инструментите за ефективен мониторинг на тяхното прилагане;

52. подчертава, че трансграничните услуги за полагане на грижи, включително грижи, предоставяни от настанени в дома на работодателя работници — както мобилни работници в рамките на ЕС, така и от работници мигранти от държави извън ЕС, често са от решаващо значение за посрещане на нарастващите потребности от грижи; припомня, че повечето от тези работници мигранти са жени и че те са засегнати от световните вериги за полагане на грижи; подчертава, че свободното движение на хора и работници е един от основните стълбове на ЕС, но че все още съществуват проблеми за трансграничното предоставяне на грижи; призовава за защита на социалноосигурителните права на всички работници, полагащи грижи, и на лицата, ползващи грижи, като част от правото на свободно движение на хора в този сектор, както и за гарантиране на достойни условия на труд и премахване на недекларирания труд; насърчава държавите членки да разработят трансгранично обучение, по-специално в трансграничните региони, да улеснят трансграничното предоставяне на грижи и да обменят най-добри практики в сектора за предоставяне на грижи, наред с другото, като средство за справяне с изтичането на грижи и липсата на достъп до качествени грижи в регионите или държавите, откъдето идват лицата, предоставящи грижи;

53. отново призовава за общо определение на понятието „увреждане“, както и за взаимно признаване на статута на хората с увреждания в съответствие със заключителните бележки на Комитета по КПХУ относно първоначалния доклад на Европейския съвет, приет през 2015 г., с цел да се премахне основната пречка пред мобилността в рамките на ЕС на хората с увреждания и да се предостави на хората с увреждания възможност за достъп до здравеопазване, грижи и други услуги, които улесняват независимия живот, както и равни възможности за образование и заетост; призовава за прилагането и разширяването на европейската карта за хора с увреждания във всички държави членки, като се проправи пътят към европейско определение за увреждания и се даде възможност на хората с увреждания да упражняват правото си на свободно движение в Европа без бариери;

54. призовава да се отдава приоритет на и да се интегрира психичното здраве в рамките на политиката в областта на общественото здраве и политиките в областта на полагането на грижи на равнището на ЕС и на равнището на държавите членки; призовава Комисията да представи европейска стратегия за психичното здраве, с цел да се гарантира добро психично здраве за всички, да се установят предизвикателствата, свързани с психичното здраве на всички поколения във всички съответни условия, както и да се води борба със стереотипите и свързаното с тях стигматизиране във връзка с психичното здраве; подчертава, че това следва да се извършва по съобразен с пола начин, като се обръща специално внимание на тези положения на уязвимост и на страдащите от най-големи лишения групи; подчертава колко са важни качественото психично здраве и грижи през целия живот, включващи ранната възраст, образованието, трудовата сфера, както и стратегии за превенция, откриване и бърз достъп до ефективно, финансово достъпно и подходящо качествено лечение, което допринася за качеството на живот на всички възрастни, включително на лицата, нуждаещи се от дългосрочни грижи;

55. подчертава значението на емоционалните, психологическите, социалните и духовните грижи и подкрепа, както и на услугите, свързани с психичното здраве (извън лекарствената терапия), за подобряване на качеството на живот на лицата, получаващи палиативни грижи; поради това призовава Комисията и държавите членки да подобрят достъпа до интегрирани услуги за палиативни грижи за облекчаване на болката и дискомфорта, както и за запазване на достойнството и качеството на живот на лицата, страдащи от смъртоносно заболяване, след като всички средства за активни грижи бъдат надлежно разгледани и счетени за неефективни, и да гарантират подходяща подкрепа за лицата, полагащи грижи за тях;

56. призовава за това медицинските сестри да имат по-лесен достъп до услуги, предлагащи подкрепа за психичното и физическото здраве;

57. призовава държавите членки да гарантират незабавен и пълен достъп на лицата, ползващи се с временна закрила, до качествени услуги за полагане на грижи, без дискриминация на каквото и да е основание и със специ