2009
ПОСТИГНАЛИ ЛИ СА СВОИТЕ ЦЕЛИ 
„МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ “ 
И „ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ “ В ПОЛИТИКАТА 
НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА?ЕВРОПЕЙСКА 
СМЕТНА ПАЛАТА
Специален доклад  № 8
BG
ISSN 1831-0974

ПОСТИГНАЛИ ЛИ СА СВОИТЕ 
ЦЕЛИ „МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ“ И „ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ“ В ПОЛИТИКАТА НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА?Специален доклад № 8   2009
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея от Договора за ЕО)
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?2
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-45410
Факс: +352 4398-46410
Ел. поща: euraud@eca.europa.eu
Интернет страница: http://www.eca.europa.eu
Специален доклад  № 8   2009
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в Интернет чрез сървъра 
Europa (http://europa.eu).
В края на изданието ще намерите неговите каталожни данни.Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз,  2009 г.ISBN 978-92-9207-424-1doi:10.2865/69270
© Европейски общности, 2009 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
Printed in Belgium
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?3
СЪДЪРЖАНИЕ
Точки
 РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ
I–V РЕЗЮМЕ
1–16  ВЪВЕДЕНИЕ
1–5   ЦЕЛИ НА ПОЛИТИКАТА НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ (ИТР) 
И ЗАПЛАХИ ПРЕД НЕЙНОТО ПРОВЕЖДАНЕ
1–3 ЦЕЛИ НА ПОЛИТИКАТА
4–5 СТРУКТУРНИ СЛАБОСТИ И АМБИЦИИ НА ИЗСЛЕДОВАТЕЛСКАТА ДЕЙНОСТ В ЕС
6–16  ШЕСТА РАМКОВА ПРОГРАМА
9–11 НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ И ТЕХНИТЕ ЦЕЛИ
12–16 ПОДБОР И УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ
17–18  ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
17 ОБХВАТ НА ОДИТА
18 ПОДХОД НА ОДИТА
19–56  ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ
19–27   ОБЩ ПРИНОС КЪМ РЕАЛИЗИРАНЕТО НА ЦЕЛИТЕ НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА 
И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ
22–24 ЕФЕКТИВНО СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА
25–27 ПЛАНИРАНЕТО НА ПРОЕКТИТЕ В ЧАСТ ОТ СЛУЧАИТЕ Е БИЛО ПО-УСПЕШНО ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО ИМ
28–43  ПОСТИГАНЕ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ ЦЕЛИ НА НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ
29–35  ИНТЕГРАЦИЯТА НА МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ ЧЕСТО Е БИЛА ЗАМЕНЯНА 
С ТРАДИЦИОННИ ФОРМИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО
36–38  ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ: ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ И ОТНОСИТЕЛНО НИСКО 
НИВО НА ФИНАНСОВО АНГАЖИРАНЕ НА УЧАСТНИЦИТЕ
39–43 НЕ Е НАПЪЛНО ПОСТИГНАТА ЦЕЛТА ЗА УЧАСТИЕ НА МСП
44–53  УПРАВЛЕНИЕ НА НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА
45–46 СПЕЦИФИЧНАТА РОЛЯ НА ИНСТРУМЕНТИТЕ НЕ Е ЯСНО УСТАНОВЕНА
47–49 МНОГОБРОЙНИ ПРАВНИ РАЗПОРЕДБИ И НЕ ВИНАГИ ДОСТАТЪЧНО НАСОКИ
50 ПРОЦЕСЪТ НА ПРЕГОВОРИ Е ПО-ДЪЛЪГ И ЧЕСТО ЛИПСВА ПРОЗРАЧНОСТ
51 ПО-МАЛКО НА БРОЙ И ПО-ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ, НО ВСЕ ОЩЕ С МНОГО УЧАСТНИЦИ
52–53 СЛАБОСТИ ПРИ МОНИТОРИНГА НА ПРОЕКТИТЕ
54–56  СТИМУЛИРАНЕ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ
55–56  НАЛИЧИЕ НА ПОВЕЧЕ ЕВРОПЕЙСКИ ФОНДОВЕ, НО ЗА ОТНОСИТЕЛНО ПО-МАЛЪК РАЗМЕР НА ИНВЕСТИЦИИТЕ 
В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ ОТ СТРАНА НА УЧАСТНИЦИТЕ
57–65  ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ
 ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?4
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?5
РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ
Брутен вътрешен продукт (БВП) : Общата пазарна стойност на всички крайни продукти 
и услуги, които са произведени и предоставени в една държава за дадена година.
Европейско изследователско пространство : Зона без граници за изследвания, в която 
научните ресурси ще бъдат по-добре употребени за създаването на повече работни места и подобряване на европейската конкурентоспосбност.
ИТР инструменти : Различни типове проекти, установени от рамковите програми. Всеки 
инструмент преследва специфични цели и включва специални механизми за участие.
Мрежи за високи научни постижения : Инструмент, който има за цел съществената 
и дълготрайна интеграция на изследователските дейности на партньорите от мрежата, като по този начин за дадена област се обръща пряко внимание на проблема с фраг-ментирането на изследователските дейности в Европа.
Интегрирани проекти : Инструмент, който има за цел постигането на амбициозни, ясно 
дефинирани научни и технологични цели от европейско измерение.
Малки и средни предприятия (МСП) : Предприятия, в които работят по-малко от 
250 души и чийто годишен оборот не надвишава 50 милиона евро и/или общият им 
годишен балансов отчет не надвишава 43 милиона евро.
Рамкови програми в областта на ИТР : Многогодишни програми, които за даден период 
установяват кои научни и технологични дейности ще бъдат финансирани от Общността, техния бюджет и подробни правила за техническото и финансовото им изпълнение.
SMART цели : Цели, които Финансовият регламент на ЕС определя като конкретни, изме-
рими, достижими, актуални и планирани със срокове.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?6
РЕЗЮМЕ
I.
Всеизвестен факт е, че изследователските 
дейности на европейско ниво страдат от  
недостатъчни и недобре насочени инвес-
тиции. Ето защо като част от усилията на ЕС 
за преодоляване на тези проблеми Шеста 
рамкова програма (6РП) въведе два нови инструмента — „мрежите за високи научни 
постижения“ и „интегрираните проекти“.  
От една страна, целта е създаване на ефек-
тивна и дълготрайна интеграция на дей-ностите в областта на изследванията, а от друга страна се полагат усилия за пости-
гането на амбициозни, ясно определени  научни и технологични цели от европейско измерение.
II.
По време на одита беше проверено до  каква степен мрежите за високи научни  
постижения и интегрираните проекти са  
допринесли за постигането на дефини-
раните от Договора цели на политиката  
в областта на изследванията, както и за  
постигането на собствените си специ-
фични цели; дали Комисията ефективно  е управлявала тези нови инструменти  
и дали прилагането на 6РП е стимулирало 
инвестициите за изследвания и техноло-
гично развитие.
III.
Палатата достигна до заключението, че:
проверените по време на одита инстру- i) 
менти на 6РП успешно са довели до  насърчаване на сътрудничеството  
в областта на изследванията и прила-гане на сравнително добри проекти.  Въпреки това тези инструменти са  функционирали без наличието на ясна логика на интервенцията, както и на  
SMART цели (конкретни, измерими,  достижими, актуални и планирани със 
срокове) и показатели за изпълнение;
специфичните цели на новите инстру- ii) 
менти са били постигнати само час-тично. Мрежите за високи научни  постижения са благоприятствали добро 
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?7
V.
Палатата препоръчва също така:
Комисията да прецени дали мрежите за i) 
високи научни постижения и проектите 
за сътрудничество, сходни с интегри-
раните проекти, разполагат с реалис-тични цели и предоставят съществени 
предимства в сравнение с традицион-
ните инструменти за сътрудничество  
в областта на изследванията. По отно-шение на мрежите за високи научни  постижения, които са финансирани  
по 6РП, Комисията следва да оцени за всеки отделен случай дали предиш-ните резултати, евентуалната доба-вена стойност за ЕС и перспективите  
за устойчивост обосновават по-ната-
тъшното им финансиране от 7РП;
Комисията следва да разгледа различ- ii) 
ните причини, довели до относително 
ниското ниво на инвестиции в област та 
на ИТР от страна на участниците в срав-
нение с поставените цели, и да пред-
ложи конкретни мерки. Необходимо  е предоставянето на подходящи данни 
за мониторинг на катализиращия ефект 
на общностното финансиране в област -
та на изследванията и технологичното 
развитие. Следва отново да се извърши оценка на реалистичността на поставе-
ните цели, по-специално по отношение 
на МСП и частния сектор;
с оглед подобряване на управлени- iii) 
ето на проектите, адекватното им  
прилагане и подходящата им оценка,  Комисията следва своевременно да  
предостави ясни насоки, да ускори  процеса на договаряне и да подобри  мониторинга на проектите.РЕЗЮМЕ
ниво на сътрудничество в областта на 
изследванията, но често не са успели 
да доведат до постепенна и устойчива 
интеграция на изследователските дей-
ности между партньорите в мрежата.  
Интегрираните проекти са допринесли за по-високо качество на сътрудничест-
вото в областта на изследванията, но не 
са привлекли по-значителни ресурси от 
индивидуални участници, нито допъл-нителни средства от публични и частни източници на финансиране;
управлението от страна на Комиси- iii) 
ята страда от известен брой слабости, най-вече в началото на изпълнението на 6РП, които са засегнали ефектив-
ността на дейностите, по-специално  неустановената специфична роля на  
новите инструменти, недостатъчните  
насоки и слабости при мониторинга на 
проектите;
за разлика от 5РП 6РП не успя да доведе iv) 
до съществено увеличаване на инвес-тициите в областта на изследванията  
и технологичното развитие (ИТР) от  
страна на участниците. В относителни 
стойности участието на частния сектор 
дори е намаляло. Не е постигната целта да се отделят 15 % от общия бюджет за 
приоритетните тематични области на  
6РП за участие на МСП.
IV.
Палатата отново отправя предишната  си препоръка, че разходните програми  следва да се основават на ясна интервен-ционна логика, обвързваща инструмен-тите с реалистични цели. В този контекст 
следва да се разгледа възможността за  
определяне на една единствена цел за  всеки инструмент с оглед осигуряване на 
яснота относно специфичната му роля.  
За всяка програма следва да се опреде-
лят подходящи показатели за изпълнение с цел мониторинг на очакваните продукти, резултати и въздействия.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?8
ВЪВЕДЕНИЕ
ЦЕЛИ НА ПОЛИТИКАТА НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА 
НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ (ИТР) И ЗАПЛАХИ ПРЕД НЕЙНОТО ПРОВЕЖДАНЕ
ЦЕЛИ НА ПОЛИТИКАТА
 1.  Дейностите в областта на изследванията и технологичното развитие 
имат значително влияние върху научния и техническия прогрес  
и иновациите. Изследванията представляват важен приоритет за Европейския съюз и неговите държави-членки с оглед поддържане и подобряване на високия стандарт на живот на гражданите на  
Съюза.
 2.  Общата цел на провежданата от Европейската общност политика 
в областта на изследванията и технологичното развитие1 е да се 
укрепят научните и технологични основи на индустрията в Общ-
ността и да се допринесе за насърчаване на конкурентоспособ-
ността на международно ниво. Предприятията, научните центрове 
и университетите са поощрени да си сътрудничат в ИТР дейности от високо качество с оглед изцяло да използват възможностите  
на международния пазар.1 Договор за създаване на Европейската 
общност, дял XVIII (Научни изследвания 
и теxнологично развитие), членове 163—
173. Дейностите са определени както следва:
а) осъществяване на научни изследвания, 
технологично развитие и пилотни 
програми посредством поощряването 
на сътрудничеството с и между 
предприятията, научните центрове 
и университетите;
б) поощряване на сътрудничеството 
в областта на научните изследвания, 
технологичното развитие 
и демонстрационните инициативи на 
Съюза с трети страни и международни 
организации;
в) разпространяване и оптимизиране на 
резултатите от осъществяването на 
научните изследвания, технологичното 
развитие и демонстрационните 
инициативи в рамките на Съюза;
г) поощряване на обучението 
и мобилността на занимаващите се 
с научни изследвания в рамките на 
Съюза.
СРЕДНА СТОЙНОСТ НА ГОДИШНИТЕ РАЗХОДИ  
НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА НА ИТР (4РП—7РП)ФИГУРА 1
в милиони евро на годи)на
4РП — ЕС 12 
(1995—1998 г.)5РП — ЕС 15
(1999—2002 г.)6РП — ЕС 15
(2003—2006 г.)6РП — ЕС 25
(2004—2006 г.)7РП — ЕС 27
(2007—2013 г.)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?9
 3.  От 1984 г. ИТР дейностите на Европейската общност се изпълняват 
посредством многогодишни рамкови програми (РП), които фиксират 
научните и технологични цели, основните насоки на дейностите, общия бюджет и разпределението му по дейности, както и подроб-
ните правила за финансовото участие на Общността за определен 
период. Финансирането на последователните рамкови програми на 
ЕС се е увеличило с времето. Рамковите програми са най-значимият 
източник на публично финансиране на изследователските дейности 
в Европейския съюз, като представляват между 4 % и 5 % от общия размер на публичното финансиране в областта на ИТР.
СТРУКТУРНИ СЛАБОСТИ И АМБИЦИИ 
НА ИЗСЛЕДОВАТЕЛСКАТА ДЕЙНОСТ В ЕС
 4.  Широко разпространено е схващането, че европейските изследова-
телски дейности са засегнати от структурни слабости. Комисията 
отбелязва, че2:
а) са налице недостатъчни и недобре насочени инвестиции  
в областта на ИТР;
б) човешките ресурси в областта на изследванията са недоста-
тъчни;
в) капацитетът за преобразуване на научноизследователските  
постижения в иновативни и конкурентни продукти и услуги  
е ограничен;
г) политиките в областта на изследванията в Европа са фрагмен-
тарни.
 5.  Комисията и Европейският съвет считат създаването на европейско 
изследователско пространство за ключова стъпка към преодо-
ляване на тези структурни слабости3. Европейското изследова-
телско пространство следва да играе ролята на вътрешен пазар за изследвания и технологични дейности, както и на форум за  
по-добро сътрудничество между националните и регионалните  
дейности и политики в областта на изследванията. Европейският 
съвет поставя амбициозната стратегическа цел пред Европейския 
съюз „да се превърне в най-конкурентоспособната и динамична икономика в света, основана на знанието, която е способна на  
устойчив икономически растеж с повече и по-добри работни места и по-голямо социално единство“
4. В тази перспектива европейските 
усилия в областта на изследванията следва да се увеличат, като целта е да се доближи 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) към 2010 г. (срещу 1,9 % през 2000 г.). Две трети от тези нови инвести-ции се очаква да дойдат от частния сектор
5.2 Вж. предложение на Комисията 
за решения на Съвета относно 
специфичните програми за 
изпълнение на Шеста рамкова програма, COM (2002) 43 
окончателен от 30.1.2002 г., 
раздел 5.1 „Необходимост от 
интервенция на Общността“, 
стр. 71.
3 Създаването на европейско 
изследователско пространство 
е предложено от Европейската 
комисия в съобщението ≠ „Към 
европейско изследователско 
пространство“ от януари 2000 г. Целта за създаване на такова 
пространство е приета скоро 
след това от ЕС по време на 
Европейския съвет в Лисабон 
през март 2000 г.
4 Вж. Заключенията на 
Европейския съвет от Лисабон, 
март 2000 г., точка 5.
5 Вж. Заключенията на 
Европейския съвет от Барселона, март 2002 г., точка 47.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?10
ШЕСТА РАМКОВА ПРОГРАМА
 6.  Шеста рамкова програма (6РП)6 на Европейската общност е инстру-
мент, създаден да подпомага постигането на посочените по-горе 
амбициозни цели. Предназначението му е да финансира дейности, 
които допринасят за иновациите и за създаването на европей-
ско изследователско пространство, като ускорява интегрирането 
и сътрудничеството във фрагментирания европейски изследова-
телски сектор. За периода от 2002—2006 г. 6РП обхваща пълния 
спектър от фундаментални до приложни изследвания, развитието на научната и техническа компетентност и координирането на  
европейските научни изследвания. Програмата е структурирана около три основни направления:
интегриране и укрепване на европейското изследователско   —
пространство;
структуриране на европейското изследователско простран- —
ство; и
укрепване на основите на европейското изследователско прос- —
транство.
ОСНОВНИ КОМПОНЕНТИ И ПРИНЦИПИ НА 6РПФИГУРА 2
Основни компоненти на 6РП
Интегриране
на европейските изследо-
вателски дейностиСтруктуриране
на Европейското изследо-
вателско пространствоУкрепване
на основите на ЕИП
Основни принципи на 6РП
Концентриране
върху подбрани при-
оритетни области на 
изследванияСтруктуриращ ефект
чрез по-засилени връзки
с национални, регио-
нални и други европейски 
инициативиКоординиране
Опростяване на 
процедурите6 Решение № 1513/2002/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 27 юни 2002 година 
относно шестата рамкова 
програма на Европейската 
общност за изследвания, технологично развитие 
и демонстрации, допринасящи 
за създаването на европейско 
изследователско пространство 
и иновации (2002—2006 г.), 
(ОВ L 232, 29.8.2002 г., стр. 1).
Източник : Ръководство на Комисията „Участие в европейските изследователски дейности“, 2-ро издание, февру-
ари 2004 г. (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?11
 7.  С бюджет от около 17 милиарда евро за периода 2002—2006 г. до 
края на 2008 г. 6РП финансира „непреки“ ИТР дейности, като тези 
инвестиции са оценени на обща стойност от 25 милиарда евро7. По-
голямата част от разходите (около 75 %) са извършени за интегри-ране и укрепване на европейското изследователско пространство, в рамките на седем приоритетни тематични области
8, т.е. програми, 
които обхващат специфични изследователски области.
 8.  6РП обръща специално внимание на малките и средните предприя-
тия (МСП) с оглед на разработване на технологичната им компетент-ност и улесняване на достъпа им до изследователски постижения от високо качество. За тази цел е отделена сума в размер на 1,8 милиарда евро, т.е. 15 % от общия бюджет на приоритетните области (с една трета повече, отколкото в предходната рамкова програма).
 НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ И ТЕХНИТЕ ЦЕЛИ
 9.  В допълнение към традиционните инструменти9 6РП въведе два нови 
инструмента, имащи за цел интегриране и укрепване на европей-
ското изследователско пространство:
мрежите за високи научни постижения имат за основна цел ефек- —
тивната и дълготрайна интеграция на изследователските дей-ности на партньорите от мрежата, като по този начин за дадена 
приоритетна област се обръща пряко внимание на проблема 
с фрагментирането на изследователските дейности в Европа.
интегрираните проекти са създадени с цел предоставяне на   —
необходимите знания за изпълнение на тематичните приори-
тети посредством постигането на амбициозни, ясно дефинирани научни и технологични цели от европейско измерение.
 10.  Мрежите за високи научни постижения и интегрираните проекти могат 
да се приложат в рамките на някоя от седемте „приоритетни тема-тични области“ (вж. бележка под линия 8). Тези инструменти се  разглеждат от законодателните органи като основните средства за генериране на по-голяма добавена стойност от тази, която може да се постигне на национално ниво (европейска добавена стой-ност), посредством интегрирането на изследователските ресурси в Европа. Това би трябвало да позволи достигането на критична маса по отношение на експертен опит, дейности и ресурси (персо-нал, умения, компетенции, финанси, инфраструктура, оборудване). Очаква се също така тези нови инструменти да играят ключова  роля за постигане на целта за изразходване на 15 % от бюджета на приоритетните тематични области за МСП (вж. точка 8).7 Непреки ИТР дейности са 
дейностите, които се изпълняват 
от подизпълнители, за разлика от 
преките дейности, извършвани директно от Комисията 
посредством нейния съвместен 
изследователски център.
8 Седемте приоритетни 
тематични области са: 
науки за живота, геномика 
и биотехнологии за 
здравето; технологии на 
информационното общество; 
нанотехнологии и нанонауки, 
многофункционални материали на основата на знанието и нови 
производствени процеси 
и устройства; аеронавтика 
и космическо пространство; 
качество и безопасност на 
храните; устойчиво развитие, 
глобални промени и екосистеми; гражданите и управлението 
в общество, основано на 
знанието.
9 Конкретни целенасочени 
проекти, съгласувани действия, 
специфични проекти за 
подкрепа, действия по програма 
„Мария Кюри“, интегрирани 
инфраструктурни инициативи 
и действия, предвидени от 
член 169.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?12
 11.  В карета 1 и 2 са представени примери за вида дейности, извършвани 
в рамките на мрежите за високи научни постижения и интегрира-
ните проекти.
ПОДБОР И УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ
 12.  В рамките на Комисията 6РП се изпълнява под съвместната отговор-
ност на няколко генерални дирекции (ГД)10. Както и за предходните 
рамкови програми, Комисията периодично публикува покани за  представяне на предложения, в които са описани основните сфери на дейност. Представените от евентуалните бенефициенти искания за финансиране се оценяват с помощта на независими експерти („оценители“). Предложенията се оценяват по посочените в пока-ните за предложения научни и технически критерии, включително спрямо критерии за управление, свързани с капацитета на кандида-тите да реализират проектите. Комисията прави подбор и отпуска безвъзмездните средства за проектите, които в най-голяма степен заслужават финансиране от ЕС.
 13.  Напредъкът в изпълнението на проектите периодично се проследява 
и оценява от Комисията, включително по отношение на фиксира-
ните за всеки инструмент специфични цели. Този мониторинг се 
извършва с помощта на независими експерти („проверители“)11.10 Заедно с ГД „Изследвания“, 
която е основната генерална 
дирекция, управляваща 
и координираща дейностите на 6РП, четири други ГД също 
ръководят части от конкретни 
програми: ГД „Информационно 
общество и медии“, ГД 
„Енергетика и транспорт“, ГД „Предприятия и промишленост“, 
ГД „Морско дело и рибарство“. 
В допълнение ГД „Съвместен 
изследователски център“ 
отговаря за дейностите, които 
се изпълняват пряко от самата 
Комисия.
11 Вж. точка 25 и бележка под 
линия 19.
КАКВИ ДЕЙНОСТИ СА ИЗВЪРШВАНИ В РАМКИТЕ НА МРЕЖИТЕ  
ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ?
Всяка мрежа за високи научни постижения е различна. Извършваните специфични дейности 
включват:
Интеграцията на дейностите, които са реализирани в рамките на проверените мрежи за високи 
научни постижения, включва обмен на докторанти и изследователски персонал, организиране на съвместни работни ателиета, създаване на виртуални работни групи в областта на изследванията, базирани на интернет, установяване на виртуални лаборатории и институти, както и организиране на посещения с оглед предоставянето на достъп до инсталации, намиращи се извън обектите.
Съвместните изследователски дейности, които са реализирани в рамките на проверените мрежи за 
високи научни постижения, включват финансирането на индивидуални изследователски проекти, което често се извършва посредством вътрешни покани за представяне на предложения, органи-зирани от отговорните за научните дейности органи.
Дейностите по разпространяване на научните постижения включват посещения в предприятия, 
участие в международни конференции, организиране на летни училища и други обучения, раз-пространяване на проектна информация посредством специално създадени уебсайтове, брошури, 
прессъобщения и публикуване на статии.КАРЕ 1
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?13
 14.  Проектите, които се изпълняват в рамките на мрежите за високи 
научни постижения и интегрираните проекти, са привлекли почти 
50 % от средствата на 6РП. Съгласно данните на Комисията в конте-кста на Седма рамкова програма (2007—2013 г.) мрежите за високи 
научни постижения и проектите за сътрудничество, които имат  
характеристики на интегрирани проекти, получават 16 % от общото 
финансиране на 7РП, отпуснато до февруари 2009 г.
12.
 15.  6РП финансира 167 проекта в рамките на мрежи за високи научни 
постижения, включващи около 5 000 участника и общ принос от ЕС в размер на 1,2 млрд. евро (като размерът на допустимите инвес-тиции е 1,9 млрд. евро). Във всяка мрежа за високи научни пости-жения участват средно около 30 партньори, а приносът на ЕС за всеки договор е около 7 млн. евро. Почти 700 проекта са финан-сирани в рамките на интегрираните проекти. Те включват около 17 000 участници и общият принос на ЕС е в размер на 6,5 млрд. евро (като размерът на допустимите инвестиции е 10,7 млрд. евро). Всеки от интегрираните проекти включва средно около 25 парт-ньори, а приносът на ЕС за всеки договор е 9,5 млн. евро.
 16.  Като цяло наличните средства по 6РП са позволили финансирането 
само на едно от пет получени предложения. Този процент е сходен 
със съотношението на програмите за финансиране на Национал-
ната научна фондация на САЩ, но е по-нисък от коефициента от предходната рамкова програма (26 %). Финансираните предложе-
ния са повече при мрежите за високи научни постижения, откол-
кото при интегрираните проекти.12 Решение № 1982/2006/ЕО 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 18 декември 
2006 година относно Седмата рамкова програма на 
Европейската общност за научни 
изследвания, технологично 
развитие и демонстрационни 
дейности (2007—2013 г.), (ОВ L 412, 30.12.2006 г., 
стр. 1) В 7РП „проектите за 
сътрудничество“ е възможно 
да включват дейностите, които 
преди това са извършвани 
в рамките на „интегрираните 
проекти“.
КАКВИ ДЕЙНОСТИ СА ИЗВЪРШВАНИ В РАМКИТЕ НА ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ?
Извършваните в рамките на интегрираните проекти дейности попадат в някои от следните 
категории:
ИТР дейности, които са пряко насочени към предоставянето на нови знания, включително дей-• 
ности, свързани с иновации и разпространяване;
демонстрационни дейности, имащи за цел да докажат устойчивостта на нови технологии, които • 
предлагат потенциални икономически ползи, но които не могат да бъдат директно пуснати на 
пазара (напр. тестване на прототипи);
обучителни дейности, имащи за цел да допринесат за професионалното развитие на изследова-• 
телския персонал и други служители на ключови постове, ръководителите на изследователските 
проекти, изпълнителните директори на предприятия (по-специално МСП), и потенциалните потребители на генерираните от проекта знания.КАРЕ 2
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?14
ОБХВАТ НА ОДИТА
 17.  Целите на извършения одит бяха да се провери до каква степен:
мрежите за високи научни постижения и интегрираните про- —
екти са допринесли за постигането на дефинираните от Дого-
вора цели на политиката в областта на изследванията, както  
и за постигането на собствените им специфични цели;
Комисията ефективно е подкрепяла изпълнението на тези про- —
екти, като е предоставяла необходимите насоки на бенефициен-тите, ръководила е изпълнението на договорите и е извършвала мониторинг на постигнатия напредък;
прилагането на 6РП е стимулирало инвестициите за изследва- —
ния и технологично развитие.
ПОДХОД НА ОДИТА
 18.  Одитните доказателства са събрани посредством:
проверка на документите във връзка с 6РП (подготвителни   —
документи, правна рамка и насоки на Комисията, данни за  
изпълнението);
посещения при 36 координатори на проекти и при участници  —
в 14 проекта в 15 различни държави-членки13;
серия от „кръгли маси“ за дискусии с 60 научни изследователи  —
от 44 различни организации, участващи в 6РП14;
проучване, извършено сред 387 ИТР организации (274 учас- —
тници в програмата, 104 автори на предложения и девет орга-
низации, които не са участвали в програмата);
анализ на избрани области на управление, които играят важна  —
роля при изпълнението на инструментите (включително про-верка на реализирането на осем покани за представяне на пред-ложения и анализ на заключенията на 399 независими проверки на проекти, извършени преди 31 декември 2007 г.);
проверка на вторични доказателства относно ефективността   —
на инструментите;
обсъждане на становищата, изразени от някои асоциации,   —
участващи в изследователската дейност на Общността.13 Австрия, Белгия, Дания, 
Естония, Финландия, Германия, 
Италия, Нидерландия, Полша, 
Португалия, Словакия, Испания, 
Швеция и Обединеното кралство.
14 Кръгли маси са организирани 
със съдействието на 
координатори от националните 
органи за контакт на 6РП във 
Финландия, Франция, Полша, 
Испания и Обединеното 
кралство.ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?15
ОБЩ ПРИНОС КЪМ РЕАЛИЗИРАНЕТО НА ЦЕЛИТЕ 
НА ОБЩНОСТТА В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ
 19.  Съгласно Договора за ЕО общата цел на провежданата от Общността 
политика в областта на изследванията и технологичното развитие 
е да се укрепят научните и технологични основи на индустрията 
в Общността и да се допринесе за насърчаване на конкурентоспо-собността на международно ниво.
 20.  В рамката на предходен одит в областта на изследванията Палатата 
отбеляза липсата на ясна интервенционна логика, която да посочи 
по какъв начин различните инструменти и програми би трябвало да допринесат за целите на Общността в областта на ИТР
15. В допълне-
ние за отделните изследователски програми не са установени цели 
SMART16 и показатели за изпълнение, като това е възпрепятствало 
извършването на добър мониторинг и оценка17.
 21.  Като се има предвид липсата на ясна интервенционна логика18 Пала-
тата оцени общия принос на новите инструменти към политиката 
на Общността в областта на изследванията и технологичното раз-
витие ИТР, като обърна внимание на следните аспекти:
ефективността на съществуващото сътрудничество в областта  —
на изследванията; и
научното качество на отделните проекти според оценката на  —
експертите.15 Вж. Специален доклад 
№ 9/2007 относно „Оценяването 
на рамковите програми на 
ЕС за научни изследвания и технологично развитие — 
може ли подходът на 
Комисията да бъде подобрен?“ 
(вж. Точки 22—37), (ОВ C 26, 
30.1.2008 г.). Логиката на 
интервенцията е определена от 
Комисията като „концептуалната връзка между вложените 
в интервенцията средства 
и крайните продукти от нея и, 
съответно, въздействията от нея 
върху обществото въз основа 
на резултатите и последиците“ 
(Европейска комисия, „Оценяване на дейностите на 
ЕС — практическо ръководство 
за службите на Комисията“, юли 
2004 г., стр. 87 и 106).
16 SMART е английският 
акроним за конкретни, 
измерими, достижими, 
актуални и планирани със 
срокове. Дефиницията на 
целите SMART представлява 
един от общите принципи на Финансовия регламент на ЕС за 
осигуряване на добро финансово 
управление (вж. чл. 27, параграф 
3 от Регламент на Съвета 
(ЕО, Евратом) № 1605/2002 (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1).КОНСТАТАЦИИ 
И ОЦЕНКИ НА ОДИТА
17 Вж точки 28 и 30 от Специален доклад № 9/2007.
18 Ефектът от липсата на ясна логика на интервенцията беше вече подчертан през 2004 г. от комисията за оценка на 
петгодишния период (1999—2003 г.), която заяви, че “… от комисии като нашата се очаква да запълнят празнината между 
доказателствата, събрани главно на ниво проекти, от една страна, и социално-икономическите цели на по-високо ниво в областта на научноизследователската политика, от друга страна. В настоящия момент обаче е трудно да се направи 
тази връзка поради начина на планиране на РП. Липсва ясна логика, която да свързва най-високите цели с конкретните 
научноизследователски и познавателни цели.“ „Петгодишна оценка на рамковите програми на Европейския съюз за научни 
изследвания за периода 1999—2003 г.“, Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala 
(15 декември 2004 г.): Раздел 6 „Оценяване на рамковата програма“, стр. 19.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?16
ОЦЕНКА НА ПРОВЕРИТЕЛИТЕ НА ПОСТИГНАТОТО НИВО  
НА СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА
ОЦЕНКА ОТ СТРАНА НА ПРОВЕРИТЕЛИТЕ НА ЕФЕКТИВНОСТТА НА СЪТРУДНИЧЕСТВОТО
Ефективно ли е сътрудни чеството между участниците?ФИГУРА 3
Източник : Европейска сметна палата — Хоризонтален анализ на докладите от проверките на проектите към 
31 декември 2007 г.ЕФЕКТИВНО СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА 
НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА
 22.  Ефективността на сътрудничеството в областта на изследванията се 
оценява спрямо конкретните постигнати резултати по проекта,  
обмена на съществуващите и новопридобитите научни знания,  
както и използването на добри практики във връзка с начина, по 
който се извършва изследователската дейност.
 23.  Палатата достигна до заключението, че обхванатите от одита инстру-
менти на 6РП са довели до едно добро ниво на сътрудничество  
в областта на изследванията между участниците в проектите. Наред 
с това:
Палатата счита, че всички посетени проекти успешно са довели  —
до насърчаване на международното сътрудничество в област та 
на изследванията между организации от различни сектори  
и дисциплини;
извършената от независимите експерти оценка показа, че   —
сътрудничеството между участниците в проектите е ефективно 
в по-голямата част от случаите (вж. фигура 3 ).
Да
ОтчастиНе1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 
%Мрежи за високи научни постижения
101 проектаИнтегрирани  проекти
298 проекта
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?17
 24.  Освен това проведеното сред участниците проучване показа общо 
ниво на удовлетвореност от двата инструмента, предмет на одита 
(вж. фигура 4 ). Публичните изследователските центрове и универ-
ситети са посочили мрежите за високи научни постижения като  особено успешни, докато частните партньори (включително МСП) считат сътрудничеството за не толкова ползотворно. По отношение на интегрираните проекти сътрудничеството е счетено за успешно 
от публичните и частните партньори.
ОЦЕНКА НА УЧАСТНИЦИТЕ ОТНОСНО ЕФЕКТИВНОСТТА НА ПРОЕКТАФИГУРА 4
Доколко задоволителен е проектът по отношение на …
Мрежи за високи 
научни постиженияИнтегрирани проекти
Координатори ЗадоволителенНезадоволи-
теленЗадоволителенНезадоволи-
телен
...насърчаването на висококачествено 
сътрудничество в областта на изследванията между участниците в проектите100 % 0 % 98 % 2 %
...организирането на участниците в мрежи 100 % 0 % 97 % 3 %
...координирането на стратегическото 
планиране на изследователските дейности на участниците86 % 14 % 89 % 11 %
...трансфера на знания между участниците 100 % 0 % 97 % 3 %
...насърчаването на мобилността на 
изследователския персонал на участващите организации89 % 11 % 80 % 20 %
Участници ЗадоволителенНезадоволи-
теленЗадоволителенНезадоволи-
телен
...насърчаването на висококачествено 
сътрудничество в областта на изследванията между участниците в проектите92 % 8 % 92 % 8 %
...организирането на участниците в мрежи 94 % 6 % 98 % 2 %
...координирането на стратегическото 
планиране на изследователските дейности на участниците83 % 17 % 80 % 20 %
...трансфера на знания между участниците 97 % 3 % 88 % 12 %
...насърчаването на мобилността на 
изследователския персонал на участващите организации89 % 11 % 64 % 36 %
Източник : Проучване, извършено от Европейската сметна палата.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?18
ПЛАНИРАНЕТО НА ПРОЕКТИТЕ В ЧАСТ ОТ СЛУЧАИТЕ 
Е БИЛО ПО-УСПЕШНО ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО ИМ
 25.  Качеството на проекта е свързано с концепцията за научна и техноло-
гична компетентност и степента на иновация. За изследователските проекти е обичайна практика качеството им да бъде оценявано от партньори. В 6РП независими експерти участват в първоначалния 
подбор на предложенията, както и в мониторинга и оценката на 
изпълнението на проектите
19.
 26.  Последващата оценка на проверителите на проектите се основава 
на:
реализирания напредък за постигане на целите; —
адекватното използване на средствата; —
степента на ефективност на сътрудничеството в областта на   —
изследванията;
стабилността на управлението на проекта, и —
използването и разпространяването на придобитите от про- —
екта знания.19 Оценителите участват 
в оценъчния процес, като 
разглеждат качествата на всяко 
от получените предложения 
спрямо критериите, установени от 
Комисията в съответната покана за предложения. Въз основа 
на тяхната оценка Комисията 
взема решение кои предложения 
заслужават да бъдат финансирани. 
Проверителите извършват своята 
дейност доста след стартирането 
на проекта. Въз основа на изготвен от Комисията оценъчен 
формуляр те периодично оценяват 
напредъка на даден проект за 
определен период от време. На 
базата на тази оценка Комисията взема решение дали изпълнението 
на проекта може да продължи 
или напротив, той следва да бъде 
прекратен преди планираната 
дата на приключване. Оценителите 
и проверителите са подбрани 
от базата данни, изготвена от Комисията в началото на 
програмата.
ОЦЕНКА ОТ СТРАНА НА ПРОВЕРИТЕЛИТЕ НА КАЧЕСТВОТО НА ПРОЕКТИТЕ
ОБЩА ОЦЕНКА НА НИВОТО НА КАЧЕСТВОТО НА ПРОЕКТИТЕФИГУРА 5
Добро до отлично
ПриемливоНезадоволителноБез отговор19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %Мрежи за високи научни постижения
101 проектаИнтегрирани  проекти
298 проекта
Източник : Европейска сметна палата — Хоризонтален анализ на докладите от проверките на проектите към 
31 декември 2007 г.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?19
 27.  Извършеният от Палатата анализ на оценъчните доклади на експертите 
показва, че над една трета от проектите са окачествени като „добри 
до отлични“ (вж. фигура 5 ). Само шест от общо 399 проекта, които са 
изпълнени в рамките на мрежи за високи научни постижения и интег-
рирани проекти, са посочени като незадоволителни. При все това 
голям брой от проектите (174 проекта или 44 % от всички проверени проекти) са оценени единствено като „приемливи“. Като се има пред-вид, че по време на техния подбор от Комисията експертите са оценили 
всички проекти като „отлични“, резултатите от проверката показват 
понижаване на качеството на проектите при тяхното изпълнение.
ПОСТИГАНЕ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ ЦЕЛИ 
НА НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ
 28.  Както е посочено по-горе (вж. точки 9 и 10), мрежите за високи научни 
постижения имат за основна цел ефективната и дълготрайна инте-
грация на изследователските дейности на партньорите от мрежата. 
Интегрираните проекти са създадени с цел постигане на необходи-
мите знания за изпълнение на тематичните приоритети посредством 
реализирането на амбициозни, ясно дефинирани научни и техноло-гични цели от европейско измерение. И за двата инструмента акцен-
тът е поставен върху интегрирането на „критична маса“ от експерти, 
дейности и ресурси като предварително условие за дългосрочни 
изследователски дейности и партньорства, както и за постигането на 
реално въздействие в научен, индустриален и икономически план. 
Специфичната цел, която е фиксирана по отношение на малките 
и средните предприятия, следва да се разглежда като се има пред-вид ключовата им роля в европейската икономика.
ИНТЕГРАЦИЯТА НА МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ 
НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ ЧЕСТО Е БИЛА ЗАМЕНЯНА С ТРАДИЦИОННИ ФОРМИ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО
 29.  С оглед да оцени до каква степен мрежите за високи научни постижения 
са постигнали специфичната си цел за насърчаване на дълготрай-ната интеграция на изследователските дейности на партньорите в мрежата, Палатата анализира дали:
предназначените за мрежата средства могат да се считат за   —
съществени в сравнение с общия бюджет на всеки участник;
мрежите за високи научни постижения имат значителен контрол  —
върху разпределянето на средства за проекта;
първоначално предвидените високо квалифицирани изследо- —
ватели наистина са участвали в проекта;
мрежите за високи научни постижения са постигнали напредък  —
по отношение на дългосрочните дейности и партньорства извън 
периода на финансиране от Общността.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?20
 30.  Палатата счита, че въпреки успеха при насърчаване на сътрудни-
чеството в областта на изследванията и при изпълнението на  
проекти със задоволително качество, одитираните мрежи за  високи научни постижения не са постигнали специфичната си цел. 
По-специално:
а) повечето участници са отпуснали сравнително малък дял от  
ресурсите си в областта на изследванията за мрежата;
б) мрежите за високи научни постижения не са успели да кон-
тролират наличните ресурси и да осигурят адекватно коорди-ниране на дейностите по проекта. Участващите организации  не са приели управленските структури на мрежите за високи научни постижения да вземат решения как да бъдат използвани ресурсите в мрежите;
в) в повечето случаи не е имало участие на изтъкнати учени в мре-
жите;
г) при нито една от одитираните мрежи за високи научни пости-
жения не са били установени дългосрочни и устойчиви парт-
ньорства или дейности в областта на изследванията, като по този начин всяко бъдещо сътрудничество остава зависимо от 
постоянно публично подпомагане.
 31.  Резултатите от извършените от независимите експерти проверки на про-
ектите показват, че партньорите са пристъпили към пълно преструк-туриране и интегриране на дейностите при по-малко от две трети 
от оценените мрежи за високи научни постижения (59 от общо 101). Още в предходния доклад
20 от 2004 г. се признават трудностите, пред 
които са изправени мрежите за високи научни постижения с оглед 
осъществяването на „устойчива интеграция“. Извършено по иници-атива на Комисията проучване
21 потвърди неотдавна, че само една 
малка част от мрежите за високи научни постижения са напреднали 
убедително към устойчива интеграция с перспективи за дългосрочно 
развитие и след приключване на финансирането от ЕС.
 32.  Вместо установяването на последователни партньорства и дългосрочни 
съвместни дейности мрежите за високи научни постижения често 
са имали като резултат единствено традиционни форми на сътруд-
ничество за отделни дейности в областта на изследванията.
 33.  Два основни фактора могат да обяснят трудностите при постигане на 
трайна интеграция, пред които са изправени мрежите за високи 
научни постижения. На първо място, за да се установи нов тип  
вътрешноевропейска мрежа чрез интеграция на доскоро конку-
рентни институции, се налага прилагането на нов подход за сътруд-20 Вж. „Оценка на ефективността 
на новите инструменти на Шеста 
рамкова програма“, 21 юни 2004 г., доклад на комисията от 
висококвалифицирани експерти, 
председателствана от проф. 
R. Marimon, 21 юни 2004 г. 
(http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Вж. „Експертна група относно 
бъдещето на мрежите за 
високи научни постижения“, 
окончателен доклад, септември 
2008 г., стр. 16 и 47.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?21
ничество в областта на изследванията. Нежеланието на много от 
организациите да се ангажират в дългосрочен план е възпрепят-
ствало постигането на тази цел. Публичните изследователски цен-трове, които са от съществено значение за целите на мрежите за 
високи научни постижения, са срещнали трудности в процеса на 
интеграция поради своята институционална структура и бюджетни ограничения. В областта на индустрията особена загриженост буди третирането на въпроса за интелектуалната собственост.
 34.  На второ място, в някои области една устойчива интеграция може да 
се постигне само постепенно. На практика максималният петгоди-
шен срок се оказва нереалистичен. При все това в някои случаи 
(пет от осемте проверени мрежи за високи научни постижения)  продължителността на проектите е била дори намалена по време на фазата на преговори.
 35.  Фактът, че повечето от финансираните по 6РП мрежи за високи научни 
постижения не са успели да осъществят устойчива интеграция,  поставя въпроса за условията, при които е обосновано да се про-
дължи финансирането им и след първоначалния период по теку-
щата Седма рамкова програма (7РП).
СИЛНИ И СЛАБИ СТРАНИ ПРИ ПРИЛАГАНЕТО  
НА МРЕЖИТЕ ЗА ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ
Една от проверените от Палатата мрежи за високи научни постижения засяга проект в областта на 
технологиите на информационното общество, в който участва консорциум от голям брой частни 
(МСП и големи индустриални предприятия) и публични партньори (университети). Консорциумът 
е създаден с оглед на структуриране на фрагментираните европейски изследвания в специфична 
научна област, намаляване на дублираните дейности, повишаване на компетенциите и разпро-страняване на научните познания.
Палатата оцени изпълнението на проекта въз основа на проектната документация и на проведените 
интервюта с представители на трима от одитираните участници. Беше взето предвид и станови-
щето, изразено от извършилите проверки на проектите независими експерти. Палатата достигна до 
заключението, че проектът е допринесъл за споделяне на нови знания и обмен на съществуващите 
компетентности. Налице е насърчаване на сътрудничеството в областта на изследванията, гене-
риране и разпространяване на нови знания посредством уебсайтове, участие и организиране на конференции и т.н. Тези знания имат потенциално търговско приложение. Създаден е „виртуалeн 
център за високи научни постижения“ (реализиран от участниците интернет портал с актуализи-
рана информация относно публичните и частни изследователски дейности в конкретната научна 
област). Някои от участниците са създали и школа в специфичната област на проекта.
Към края на проекта консорциумът е поискал и получил допълнително финансиране за втора фаза. 
Посетените партньори са декларирали, че участието в предприетите дейности по интегриране зависят от наличието на допълнителни средства от ЕС. При спиране на финансирането би било 
невъзможно да се продължи извършването на тези дейности.КАРЕ 3
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?22
ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ: ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ 
И ОТНОСИТЕЛНО НИСКО НИВО НА ФИНАНСОВО 
АНГАЖИРАНЕ НА УЧАСТНИЦИТЕ
 36.  Интегрираните проекти са създадени с цел постигане на необходимите 
знания за изпълнение на тематичните приоритети посредством  постигането на амбициозни цели от европейско измерение.
 37.  Ефективността на интегрираните проекти е оценена от Палатата за 
извадка от проекти в съответствие със следните критерии:
вертикална интеграция на всички заинтересовани лица от   —
„веригата за създаване на стойност“: от тези, които се занима-ват с предоставянето на знания, до тези, които са засегнати от 
технологичното развитие и технологичния трансфер;
хоризонтална интеграция на редица мултидисциплинарни дей- —
ности;
интеграция на дейности: интегрирането на различни изследо- —
вателски дейности от фундаментални до приложни изследвания 
и други, включително дейности за възприемане на технологии, 
защитни механизми и разпространяване на знания, обучение;
секторна интеграция между участниците от изследователски   —
организации от частния и публичния сектор, по-специално  между университетите и индустрията, включително МСП;
финансова интеграция на частното и публичното финансиране. —
СИЛНИ И СЛАБИ СТРАНИ ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ
Един интегриран проект, който е създаден с цел разработване на иновативно и съобразено с окол-
ната среда пакетиране въз основа на възобновяеми материали, предоставя предимства за произ-
водителите и за потребителите. С оглед изграждането на сътрудничество в интегрирания проект са 
се обединили основните производители на суровини и крайни продукти. Разходите по дейностите, 
които е трябвало да се реализират в рамките на проекта, са оценени на повече от 25 милиона евро 
(от които 56,5 % са финансирани от Общността).
В рамките на проекта успешно са интегрирани участници от различни области на дейност (верти-
кална интеграция), от публичния и частния сектор (секторна интеграция), от различни дисциплини 
(хоризонтална интеграция), и занимаващи се с фундаментални и приложни изследвания (интегра-
ция на дейности). Въпреки това проектът не е привлякъл други източници на финансиране, които 
да спомогнат за реализирането на целите му. Това е възпрепятствало постигането на финансова 
интеграция, фиксирана като цел на този специфичен инструмент на 6РП.КАРЕ 4
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?23
 38.  От доказателствата е видно, че като цяло интегрираните проекти 
са постигнали фиксираните в изследователската си област цели  
и са мобилизирали значителен обем от ресурси (човешки, финан-сови, технически). Това се дължи най-вече на по-дългия им срок на 
действие и увеличения брой участници в тях в сравнение с пред-
ходните инструменти
22. Въпреки това одитираните интегрирани  
проекти не са успели да привлекат допълнителни средства от пуб-лично и частно финансиране.
НЕ Е НАПЪЛНО ПОСТИГНАТА ЦЕЛТА ЗА УЧАСТИЕ НА МСП
 39.  Малките и средните предприятия играят ключова роля в европей-
ската икономика, като се има предвид значението им в бизнес  сектора и на пазара на труда. Както е посочено в точка 8, Шеста 
рамкова програма се стреми да отчита специфичните нужди на  
малките и средните предприятия и за тази цел фиксира праг от  
поне 15 % от общия бюджет за приоритетните тематични области 
на 6РП в сравнение с 10 % при 5РП
23.
 40.  Във фигура 6  е показано, че въпреки участието на по-голям брой 
малки и средни предприятия в ИТР проекти в сравнение с 5РП,  
приносът на ЕО за малките и средните предприятия при 6РП е нама-
лял по относителна и абсолютна стойност. Според най-добрите  
прогнози на Комисията не повече от 10 % от общия бюджет за  приоритетните тематични области на 6РП са били отделени за МСП, 
което се равнява на около 1,2 милиарда евро. Това е по-нисък про-цент от заделените средства по време на тематичните програми на 5РП (12 %, представляващи около 1,4 милиарда евро). 6РП не 
е успяла съществено да стимулира инвестициите на МСП за ИТР  в приоритетните тематични области. По отношение на 7РП пър-
вите резултати сочат, че броят на участващите МСП продължава 
да намалява
24.
 41.  По отношение на увеличаване на участието на МСП се наблюдават 
обективни трудности. МСП имат по-скоро местно/регионално изме-
рение и поради своя характер се сблъскват с по-големи пречки  
при кандидатстване, най-вече поради сложните процедури и раз-
ходите при представяне на предложения. По-високите финансови 
и технически рискове могат да попречат на сътрудничеството им с по-големи изследователски организации. Освен това по подобие 
на останалите участници от частния сектор като цяло, малките  
и средните предприятия не винаги са готови да се ангажират с дъл-
госрочни договори, тъй като се страхуват да не загубят възмож-
ностите си за адаптация в случай на промяна на нуждите.22 Специфични целеви проекти.
23 В допълнение към 
финансирането, предвидено 
в рамките на приоритетните 
тематични области, 6РП включва 
специфична програмна област, 
която има за цел подпомагане на 
хоризонталните изследователски 
дейности, в които участват МСП (475 милиона евро).
24 В 7РП са фиксирани сходни 
цели за МСП (поне 15 % от 
наличното финансиране да 
бъде от частта на програмата за 
„сътрудничество“). Данните на Комисията (октомври 2008 г.) 
сочат, че МСП представляват 
8,2 % от участниците в проекти 
и 8,5 % от предоставения принос 
от страна на ЕО.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
5РП 6РП 5РП 6РП 5РП 6РП 5РП 6РП
публичноправен частноправен
(без МСП)частноправен (МСП) неопределенРАЗВИТИЕ НА НИВОТО НА УЧАСТИЕ В РП (ПРИОРИТЕТНИ ТЕМАТИЧНИ ОБЛАСТИ)
РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА УЧАСТНИЦИТЕ В 6РП СПОРЕД АНГАЖИРАНОСТТА ИМ В ПРОЕКТИ 
(БРОЙ НА ОТДЕЛНИТЕ УЧАСТИЯ)ФИГУРА 6
РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА УЧАСТНИЦИТЕ В 6РП СПОРЕД ПОЛУЧЕНИТЕ СРЕДСТВА ОТ ЕО
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
5РП 6РП 5РП 6РП 5РП 6РП 5РП 6РП
публичноправен частноправен
(без МСП)частноправен (МСП) неопределен
Източник : Европейска сметна палата, въз основа на данни от Комисията.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?25
 42.  В допълнение редица частни компании са се отказали да участват 
заради някои разпоредби на 6РП. Като пример може да бъде посо-
чено правилото, установяващо колективна техническа и финансова отговорност на консорциума пред Комисията във връзка с изпъл-
нението на проекта. Това правило е било прилагано за частните 
компании, но не и за публичните организации, което на практика е довело до допълнителни пречки пред тази целева група. Колек-тивната финансова отговорност е отменена от 7РП и е заменена 
с гаранционен фонд, финансиран отчасти от предварителните пла-
щания, получени от участниците в програмата.
 43.  6РП включва също така и автоматичен достъп до съществуващите 
предварителни знания на участниците, необходими за изпълнение на проекта, освен ако изрично не е договорено друго. Прилагането на това правило е демотивирало частния сектор, по-специално  МСП, които при равни условия не могат да са конкурентоспособни 
спрямо по-големи организации. В 7РП се дава по-голяма свобода 
на консорциумите по отношение на правата на интелектуална соб-
ственост при определянето на достъп до съществуващи знания.
УПРАВЛЕНИЕ НА НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ 
ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА
 44.  Управлението от страна на Комисията е от ключово значение за оси-
гуряване на успешното изпълнение на дейностите по 6РП, най-вече за да ги направи привлекателни за евентуалните участници и да направлява развитието на проекта. Управляемите структури, 
ясните цели, бързите и прости процедури, както и адекватният  
мониторинг на проектите са определящи при осигуряване на ефек-тивността на инструментите. В този контекст Палатата извърши  
анализ на организирането на осем покани за представяне на пред-
ложения и провери избрани процедури за управление, оказващи 
значително влияние върху изпълнението на инструментите (по-специално процеса на преговори и мониторинга на проектите). По време на своя одит Палатата отбеляза известен брой слабости.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?26
СПЕЦИФИЧНАТА РОЛЯ НА ИНСТРУМЕНТИТЕ 
НЕ Е ЯСНО УСТАНОВЕНА
 45.  Както е посочено във фигура 7 , известен брой от заинтересованите страни 
(най-вече участниците и в по-малка степен координаторите), не са разбрали или не са схванали добре специфичните цели, които следва да постигнат инструментите, и начина, по който тези инструменти 
следва да функционират. По специално резултатите от проучването 
сочат, че мрежите за високи научни постижения са били възприети основно като инструмент за сътрудничество в мрежа, докато целта 
им е била да се осигури благоприятна среда за устойчива интеграция 
между партньорите в мрежата. Стартирането на 6РП се характеризира 
с известно объркване сред потенциалните кандидати, по-специално 
по отношение на мрежите за високи научни постижения. Допълни-телни проблеми са причинени от непоследователното предоставяне на информация от страна на службите на Комисията
25.
 46.  Ключов фактор за постигането на ефективност е разбирането на целите 
на политиката. Комисията следва да се увери, че различните заин-тересовани страни добре схващат фиксираните цели. В тази връзка 
следва да се подчертае ролята на координаторите, които показват 
много по-добро разбиране на целите, отколкото участниците. Това 
е признак за наличието на проблем с комуникацията в рамките  
на консорциумите, който вероятно е усложнен от големия брой  
участници (вж. точка 51).
ВЪЗПРИЕМАНЕ ОТ СТРАНА НА УЧАСТНИЦИТЕ  
НА РОЛЯТА НА ОДИТИРАНИТЕ ИНСТРУМЕНТИФИГУРА 7
Считате ли, че добре сте разбрали разликите между основните инструменти за сътрудничество 
(мрежите за високи научни постижения и интегрираните проекти) при избора на един от тях за представяне на вашето предложение?
Мрежи за високи научни 
постиженияИнтегрирани проекти
Одобрени кандидати Координатори Участници Координатори Участници
Да, определено 86 % 53 % 84 % 62 %
Да, до известна степен 11 % 33 % 13 % 25 %По-скоро не 0 % 8 % 3 % 12 %Категорично не 3 % 6 % 0 % 2 %
Неодобрени кандидати Координатори Участници Координатори Участници
Да, определено 75 % 67 % 60 % 58 %
Да, до известна степен 0 % 33 % 20 % 27 %По-скоро не 25 % 0 % 20 % 13 %Категорично не 0 % 0 % 0 % 2 %
Източник : Проучване, извършено от Европейската сметна палата.25 Вж. също така „Експертна група 
относно бъдещето на мрежите 
за високи научни постижения“, 
цит. пр., раздел 3.3 (стр. 18) 
и приложение 3 (стр. 45).
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?27
МНОГОБРОЙНИ ПРАВНИ РАЗПОРЕДБИ 
И НЕ ВИНАГИ ДОСТАТЪЧНО НАСОКИ
 47.  Разпоредбите, които регулират инструментите, са разпръснати в голям 
брой правни текстове26. На различни етапи са вземани решения  
относно определянето на инструментите и техните специфични  цели от Съвета и Европейския парламент (като се посочва в кои области на програмата могат да бъдат прилагани); или от Комиси-
ята във връзка с разпоредбите за прилагане на инструментите (в тях се уточняват по-специално основните механизми за предос-
тавяне на приноса на Общността, които са специфични за всеки  
инструмент); решения са вземани и за установяване на модела на 
договор за 6РП (като се установяват разпоредби за участниците 
в програмата, изпълняващи непреки ИТР дейности под формата  на специфични инструменти). Различните действащи разпоредби не винаги са били съгласувани помежду си.
 48.  При обявяването на поканите за представяне на предложения за 6РП 
през декември 2002 г. насоките все още не са били напълно готови. В крайна сметка беше установено, че закъсненията при подготвя-
нето и публикуването на насоките се дължат на късното приемане 
на моделите за договори.
 49.  В отговор на публикуването на оценката от 2004 г.27 Комисията  
предприема корективни действия с оглед добре да разграничи  инструментите. В резултат е налице едно по-добро разбиране на естеството на тези инструменти, но някои аспекти остават неизяс-
нени. Ето защо са предоставени допълнителни насоки във връзка 
с различни аспекти на управлението на проектите по 6РП, които не са уредени от първоначалните програмни ръководства
28.
ПРОЦЕСЪТ НА ПРЕГОВОРИ Е ПО-ДЪЛЪГ 
И ЧЕСТО ЛИПСВА ПРОЗРАЧНОСТ
 50.  Средната продължителност на срока за сключване на договор29 е около 
13 месеца в сравнение с 9 месеца при поканите за представяне  
на предложения на 5РП30. В резултат на това консорциумите не  
са имали друг избор, освен да стартират проектите преди сключ-ването на договора. Това е довело до настъпването на правни  
и финансови рискове за бенефициентите, което противоречи на 
целта за насърчаване на изследователските дейности. От друга  
страна, по инициатива на Комисията по време на преговорите мно-
гократно (11 от общо 14 проверени проекта) е променян обхватът 
на проекта (състав на консорциума, времетраене, работна про-
грама, без да има изрично позоваване на целите на програмата.26 Вж. напр. приложение III 
към Решение № 1513/2002/ЕО. 
Приложение III към Решение 
на Съвета 2002/834/ЕО 
(ОВ L 294, 29.10.2002 г., стр. 1). 
Регламент (ЕО) № 2321/2002 на Европейския парламент и Съвета 
(ОВ L 355, 30.12.2002 г., стр. 23).
27 Вж. „Оценка на ефективността 
на новите инструменти на Шеста 
рамкова програма“, цит. пр.
28 Например през ноември 
2004 г. е публикувано 
ръководството за организиране 
на състезателна основа на 
покани за представяне на предложения за мрежи за 
високи научни постижения 
и интегрирани проекти. 
Ръководството относно 
интелектуалната собственост 
е публикувано през март 2004 г.
29 Срокът за сключване 
на договор се определя 
като времето, изминало от 
приключване на процедурата за 
представяне на предложения до подписването на договора.
30 Вж. точка 60 от Специален 
доклад № 1/2004 относно 
управлението на непреките 
дейности в областта на 
изследванията и технологичното развитие по пета рамкова 
програма (ОВ C 99, 23.4.2004 г.).
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?28
ПО-МАЛКО НА БРОЙ И ПО-ГОЛЕМИ ПРОЕКТИ, 
НО ВСЕ ОЩЕ С МНОГО УЧАСТНИЦИ
 51.  Въпреки че не съществува брой на участниците, който да е универса-
лен за всички проекти, видно е, че колкото повече са участниците, 
толкова по-трудно ще е управлението на проекта (организационни ограничения, разходи). В сравнение с 5РП при 6РП са сключени  по-малък брой договори, в които са участвали по-големи консор-циуми. При все това средният брой участници на договор е по-
висок при 6РП (в мрежите за високи научни постижения средно  
са участвали 30 партньори, в интегрираните проекти около 25). За 
7РП броят на участниците е намален (мрежите за високи научни 
постижения и проектите ьза сътрудничество, с сходни с интегри-
раните проекти, включват средно малко под 20 партньори).
СЛАБОСТИ ПРИ МОНИТОРИНГА НА ПРОЕКТИТЕ
 52.  Всички непреки ИТР дейности, които са изпълнени по 6РП, са обект 
на периодичен технически мониторинг от страна на Комисията. За 
мрежите за високи научни постижения и интегрираните проекти 
техническият мониторинг следва да бъде подкрепен от извършени 
от независими експерти проверки на проектите (вж. бележка под 
линия 11). По-специално Палатата констатира, че две от службите на Комисията не са спазили изцяло нормативното изискване за  извършване на годишни проверки на проектите от независими  експерти.
 53.  В случаите, когато службите на Комисията са спазили това изискване, 
проверките на проектите не са били достатъчно съгласувани, за да 
позволят ефективно използване на техните резултати като пока-
зател за изпълнение на ниво проект и програма.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?29
СТИМУЛИРАНЕ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ В ОБЛАСТТА 
НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ
 54.  Общата стойност на реализираните ИТР инвестиции по приоритет-
ните тематични области на 6РП се равнява на 19 милиарда евро. 
Бюджетът на ЕС е финансирал 63 % от тази инвестиция. Частният сектор (включително МСП) е участвал с 22 %. Оставащите 15 % са осигурени от национални публични източници
31.
НАЛИЧИЕ НА ПОВЕЧЕ ЕВРОПЕЙСКИ ФОНДОВЕ, 
НО ЗА ОТНОСИТЕЛНО ПО-МАЛЪК РАЗМЕР 
НА ИНВЕСТИЦИИТЕ В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ ОТ СТРАНА 
НА УЧАСТНИЦИТЕ
 55.  Съпоставянето между 6РП (приоритетни тематични области) и пред-
ходната програма (тематичните програми на 5РП32) сочи, че общият 
размер на инвестициите и приносът на ЕС са се увеличили по абсо-лютна стойност (съответно 8 % и 15 %). Въпреки това съотношение-
то „общи инвестиции/принос на ЕС“ е намаляло от 1,69 евро (5РП) 
до 1,59 евро (6РП). Основната причина за това е по-малкият брой 
на участниците от частния сектор като цяло в сравнение с 5РП  
(вж. фигура 6 ).
 56.  По време на своя одит Палатата подчерта риска от слабо ангажиране 
на публичните организации, участващи в програмата. В известен 
брой случаи (12 от общо 14 проверени проекта) беше констатирано, 
че размерът на собствените средства e много по-малък (между  30 % и 80 %) от действително възстановените от Комисията раз-
ходи
33. В тези случаи стимулирането на инвестициите е ограничено, 
като е възможно фондовете на ЕС просто да заменят собствените 
ресурси на участниците.31 Единствените налични данни 
за извършване на анализ 
съответстват на договорно 
установените приблизителни 
суми на допустимите разходи 
и съответния принос на Общността. Липсата на 
по-подробна информация, 
а именно действително 
реализираните инвестиции 
в резултат на участието в програмата, възпрепятства 
извършването на допълнителен 
анализ.
32 Тематичните програми на 
5РП са предшествениците на 
приоритетните тематични области на 6РП. Тези програми 
за четири на брой: „Качество 
на живот и управление на 
биоресурсите“, „Леснодостъпно 
информационно общество“, „Конкурентно и устойчиво 
развитие“, „Енергия, околна 
среда и устойчиво развитие“.
33 В съответствие с модела, 
прилаган от голям брой 
публични организации (най-вече университети), участниците 
следва да използват собствени 
ресурси с еквивалентна 
стойност на финансовото 
участие на Общността. По този 
начин се спазва принципът на 
съфинансиране. Това условие обаче не се проследява 
достатъчно добре от страна на 
Комисията.
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?30
 57.  Палатата напомня за липсата на ясна интервенционна логика в 6РП, 
която да дефинира по какъв начин различните инструменти и про-
грами следва да спомогнат за укрепване на научните и технологични основи на индустрията в Общността и да допринесат за увеличаване 
на нейната конкурентоспособност на международно ниво
34. Липсата 
на цели SMART и показатели за изпълнение значително ограничава 
оценяването на приноса на специфичните инструменти и дейности за постигане на целите в областта на ИТР, като това възпрепятства извършването на добър мониторинг и оценка (вж. точки 19 и 20).
ПРЕПОРЪКА № 1
РАЗРАБОТВАНЕ НА ЯСНА ИНТЕРВЕНЦИОННА ЛОГИКА
Палатата отново отправя предишната си препоръка, че разход-
ните програми следва да се основават на ясна интервенционна 
логика, обвързваща инструментите с реалистични цели. В този 
контекст следва да се разгледа възможността за определяне на 
една единствена цел за всеки инструмент с оглед изясняване на 
специфичната роля на всеки от тях. За всяка програма следва 
да има подходящи показатели за изпълнение за мониторинг на очакваните продукти, резултати и въздействия.
 58.  Палатата констатира, че обхванатите от одита инструменти на 6РП 
са допринесли за постигане на добро ниво на сътрудничество  в областта на изследванията между участниците в проектите. При все това, независимо от факта, че при подбора им от Комисията 
всички проекти са оценени като „отлични“, повече от една трета 
от тях са окачествени като „добри до отлични“ след тяхното изпъл-
нение (вж. точки 22—27).
 59.  Оценката на специфичните цели на мрежите за високи научни постиже-
ния и интегрираните проекти представя една контрастна картина. 
Въпреки успеха при насърчаване на сътрудничеството в областта 
на изследванията и при изпълнението на проекти със задоволи-телно качество, нито една от одитираните мрежи за високи научни 
постижения не е постигнала специфичната си цел за устойчива  
интеграция между партньорите в мрежата, като по този начин  
всяко бъдещо сътрудничество остава зависимо от постоянно пуб-
лично подпомагане. Една от срещнатите трудности е нежеланието на много от организациите да се ангажират в дългосрочен план, 
както и фактът, че максималният петгодишен срок се оказва нере-
алистичен, особено в областите, където устойчивата интеграция 
може да се постигне само постепенно. Това повдига въпроса за  условията, при които е обосновано да се продължи финансирането 
им по текущата Седма рамкова програма (7РП) след първоначално 
определения срок (вж. точки 29—35).34 Вж. точки 22—37 от Специален 
доклад № 9/2007. ЗАКЛЮЧЕНИЯ 
И ПРЕПОРЪКИ
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?31
 60.  Като цяло интегрираните проекти са постигнали фиксираните в изсле-
дователската област цели. Благодарение на по-дългия им срок  
на действие и увеличения брой участници те са мобилизирали  съществен обем от ресурси. Въпреки това интегрираните проекти 
не са успели да привлекат допълнителни средства от публично  
и частно финансиране (вж. точки 36—38).
ПРЕПОРЪКА № 2
СЪПОСТАВЯНЕ НА ПОСТИГНАТИТЕ ОТ НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ  
РЕЗУЛТАТИ СПРЯМО ТРАДИЦИОНИТЕ МЕХАНИЗМИ  
НА СЪТРУДНИЧЕСТВО В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА
Комисията следва да прецени дали мрежите за високи научни 
постижения и проектите за сътрудничество, сходни на инте-
грираните проекти, които продължават да бъдат основните  
финансирани инструменти и по текущата рамкова програма  
(7РП), разполагат с реалистични цели и предоставят същест-
вени предимства в сравнение с традиционните инструменти за 
сътрудничество в областта на изследванията. По отношение на 
мрежите за високи научни постижения, които са финансирани по 6РП, Комисията следва да оцени за всеки отделен случай дали 
постигнатите резултати, евентуалната добавена стойност за ЕС 
и перспективите за устойчивост обосновават по-нататъшното  
им финансиране от 7РП.
 61.  В сравнение с 5РП средствата, отпуснати от ЕС за 6РП като цяло са се 
увеличили, но размерът на реализираните инвестиции е пропор-
ционално по-незначителен. Основната причина за това е по-мал-
кият общ брой на участниците от частния сектор (вж. точка 55).  По време на своя одит Палатата констатира случаи, при които  
фондовете на ЕС са с много по-голям размер, отколкото ангажи-
раните соб ствени ресурси на участващите в програмата публични 
организации, като е възможно фондовете на ЕС просто да заменят 
собствените ресурси на участниците (вж. точка 56).
 62.  Шеста рамкова програма се стреми да отчита специфичните нужди 
на малките и средните предприятия и за тази цел фиксира праг от 
поне 15 % от общия бюджет на тематичните приоритетни области 
(същият праг е фиксиран и в текущата 7РП). Въпреки участието на по-голям брой малки и средни предприятия в ИТР проекти в срав-
нение с 5РП, приносът на Общността за малките и средните пред-
приятия в приоритетните тематични области е ограничен до 10 % 
(в сравнение с 12 % в 5РП). Първите резултати за 7РП показват, че тази тенденция на понижение продължава (вж. точки 39—40).
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?32
 63.  Палатата констатира, че 6РП не е стимулирала съществено увеличение 
на инвестициите в областта на изследванията и технологичното  
развитие (ИТР) от страна на участниците въпреки фиксираната от Европейския съвет цел за достигане на инвестиции в областта на 
ИТР в размер на 3 % от брутния вътрешен продукт, от които две 
трети следва да произхождат от частния сектор.
ПРЕПОРЪКА № 3
ПРОУЧВАНЕ НА ПРИЧИНИТЕ ЗА НИСКИЯ  
РАЗМЕР НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
Комисията следва да разгледа различните причини (които са  
присъщи или външни за рамковата програма), довели до отно-
сително ниското ниво на инвестиции в областта на ИТР от страна 
на участниците в сравнение с поставените цели, и да предложи конкретни мерки. Необходимо е предоставянето на подходящи 
данни за мониторинг на катализиращия ефект върху предпри-
етите инвестиции от общностното финансиране в областта на  
изследванията и технологичното развитие. Следва отново да  
се извърши оценка на реалистичността на поставените цели,  по-специално по отношение на МСП и частния сектор.
 64.  Управлението от страна на Комисията е от ключово значение за осигу-
ряване на успешното изпълнение на дейностите и за да ги направи привлекателни за евентуалните участници. Управляемите струк-тури, ясните цели, бързите и прости процедури, както и адекват-
ният мониторинг на проектите са основни елементи за осигуряване 
на ефективността на инструментите.
 65.  По време на своя одит Палатата отбеляза различни проблеми, които 
засягат ефективността на финансираните по 6РП дейности. Това 
се отнася по-специално до неясно установената специфична роля 
на инструментите, многобройните правни разпоредби, които не 
винаги съдържат достатъчно насоки, по-продължителния и често непрозрачен процес на преговори, относително големия брой  
участници в одобрените за безвъзмездна помощ проекти и сла-
бостите в мониторинга на проектите (вж. точки 44—53).
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?33
ПРЕПОРЪКА № 4
ПОДОБРЯВАНЕ НА УСЛОВИЯТА НА УПРАВЛЕНИЕ
За да подобри управлението на проектите, адекватното им изпъл-
нение и подходящата оценка, Комисията следва да осигури ясни 
и навременни насоки, по-бързи процедури за предоставяне на 
безвъзмездни средства и по-добър мониторинг на проектите.
  Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на 
заседанието ≠ от 4 юни 2009 г.
За Сметната палата
За С е а а ала а
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Председател
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?34
ОТГОВОРИ НА 
КОМИСИЯТА
РЕЗЮМЕ
III.
Комисията приветства заключението на  
Палатата относно успеха, постигнат от  
одитираните инструменти на 6РП.
i)
Рамковите програми винаги са се осно-
вавали на здрава интервенционна логика (която в 7РП е формулирана по-ясно).  
Гарантирането на това всички цели да  
се вместват точно в строгите дефини-
ции на критериите „SMART“ представлява 
предизвикателство, особено като се има  предвид присъщата на изследователската дейност несигурност на резултатите. При все това основните аспекти на обоснов-
ката „SMART“ бяха включени във всички  
свързани с изследванията законодателни 
и изпълнителни актове, за което свиде-
телства например наличието на „цели“  в тематичните приоритети на 6РП, макар 
и този подход да не бе представен ясно  
в приложимия по времето на подготовката 
и приемането на 6РП финансов регламент. 
Всички работни програми по 7РП съдър-
жат анализи на очакваното въздействие,  
които съответстват на целите, обосновката и дейностите, посочени в специфичните  
програми.
ii)
Комисията смята, че някои „мрежи за  високи научни постижения“ са били по-
малко успешни от други, но няколко  
мрежи постигнаха устойчива интеграция. 
Това е нормално с оглед на широкия кръг от обхванати области, различните учас-тници в големия брой отделни проекти  и реалните условия на сътрудничеството 
в консорциуми.
От друга страна, по всеобщо мнение интег-
рираните проекти бяха доста успешни,  
например в областта на енергийните  
и транспортните демонстрационни интег-рирани проекти, ръководени от индус-
трията. Много проекти доведоха до  
внедряване и възпроизвеждане на пазара 
след успешното приключване на догово-
рите по 6РП.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?35
iii)
Комисията счита, че нейното управление 
на инструментите на 6РП е изиграло важна 
роля за успеха, постигнат от тези инстру-менти. Комисията активно търсеше реше-ния на срещнатите проблеми в условията 
на наложените от съществуващата зако-
нодателна рамка ограничения. В действи-телност проектодокументи с насоки бяха 
налични още преди началото на 6РП.
iv)
6РП (с двата си нови инструмента — интег-рираните програми и мрежите за високи  научни постижения) сама по себе си не  е панацея за предизвикателствата пред  
изследователската дейност в Европа, още 
повече че тя съставлява едва 5 % от общия 
размер на предоставените от Европа сред-
ства за изследвания. Освен това в момент, когато хиляди финансирани по нея проекти 
все още са в ход, е твърде рано да се пра-
вят заключения от сравнения с 5РП. Също 
така Комисията смята, че благодарение на 
6РП изследователските усилия са получили 
значителна подкрепа и че постиженията на 
6РП са съществени. Комисията потвърж-дава констатациите на Палатата по отно-
шение на участието на частния сектор и би желала да добави, че ако се вземат пред-вид публичните и частните организации,  
извършващи търговски дейности (сектор стопански предприятия), нивата на учас-
тие са подобни на тези за 5РП.
Комисията е съгласна за трудностите,  
свързани с участието на МСП по 6РП. Тези проблеми са разгледани в 7РП.IV.
Рамковите програми винаги са се основа-
вали на здрава интервенционна логика,  
която създава условия за ефективно оце-няване и мониторинг. 7РП има по-ясно  формулирана интервенционна логика,  
както и цели и показатели за изпълне-
нието, които ще спомогнат за допълни-телно укрепване на системата за оценка  
и мониторинг. В 7РП изследователските  
цели и целите на политиката в областта на 
изследванията са изложени по недвусмис-
лен и ясен начин в работните програми. За всяка тема са определени научните цели, обхватът на дейностите и индикации за  очакваните резултати.
V.
i)Комисията оцени интегрираните проекти и мрежите за високи научни постижения  
чрез различни проучвания и доклади. По 
отношение на продълженото по 7РП финан-
сиране на мрежи за високи научни пости-
жения от 6РП Комисията стигна до подобно 
заключение като това на Палатата.
ii)
Комисията постоянно проучва изследо-вателската област, извършва мониторинг на националните политики в областта на  
изследователската и развойната дейност и е ангажирана активно в усилията за  
допълнителни инвестиции за изследвания 
посредством, по-специално, отворения  
метод на координиране.
iii)
Комисията е съгласна, че своевременното предоставяне на ясни насоки, ускорява-нето на процеса на договаряне и подобря-ването на мониторинга на проектите са от много голямо значение. Комисията изпъл-нява задълженията си, като в същото време постоянно трябва да търси баланс между две трудно съвместими цели — бързината на изплащането на средства и необходи-мостта от гарантиране на подотчетното им разпределяне на изпълнителите, всичко  това в условията на съответната законо-дателна среда.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?36
ВЪВЕДЕНИЕ
10.
Целта на 6РП бе да насърчи участието на 
МСП във всички области и инструменти,  
особено в контекста на дейностите,  извършвани в приоритетните тематични  области.
16.
По-ниското ниво на успеваемост за пред-ложенията по 6РП в сравнение с 5РП се  отдава на по-високите нива на записване по 6РП. Нивата на записване зависят от  редица комплексни фактори, сред които  степента на подробност на поканите за  
представяне на предложения, наличните  
средства и оценъчния подход.
КОНСТАТАЦИИ 
И ОЦЕНКИ НА ОДИТА
20. -21.
В отговора си на предишен одит на Пала-
тата1 Комисията посочи, че рамковите  
програми винаги са се основавали на  здрава интервенционна логика, изло-
жена съгласно разпоредбите на Договора в различни законодателни и изпълнителни актове. В 7РП това е формулирано по-ясно, което допълнително ще укрепи системата за мониторинг и оценка на Комисията.  
Гарантирането на това всички цели да се вместват точно в строгите дефиниции на 
критериите „SMART“ представлява предиз-
викателство, особено като се има предвид 
присъщата на изследователската дейност несигурност на резултатите. Макар и този подход да не бе ясно представен в при-ложимия по времето на подготовката  и приемането на 6РП финансов регламент, 
основни елементи от подхода „SMART“  бяха включени в работните програми на  
Комисията по 6РП. Всички работни про-
грами по 7РП, разработена въз основа на 
подробна предварителна оценка на въз-действието, съдържат анализи на очаква-
ното въздействие, които съответстват на 
целите, обосновката и дейностите, посо-
чени в специфичните програми.
1 Вж. отговорите на Комисията по специален доклад 
№ 9/2007.24.
Комисията смята за много положителна  
високата обща удовлетвореност от двата 
инструмента (мрежите за високи научни  постижения и интегрираните проекти), изра-зена от участниците в проучването на Пала-
тата. Предвид на различния обхват и профил 
на двата инструмента е нормално частните партньори да считат, че интегрираните про-
екти отговарят по-добре на нуждите им.
27.
Тъй като предложенията съответстват на „очакванията“, а проектите — на реалност та, 
и тъй като изпълнението на проектите може 
да срещне неочаквани трудности, не е изне-
надващо, че някои проекти може да са оце-
нени по-малко положително в сравнение 
с предложенията, от които произтичат.
30.
Комисията отбелязва, че съгласно предста-
вената на фигура 5 обща оценка качеството 
на над 80 % от проектите е „приемливо“  
и „добро до отлично“, което говори, че  участниците са вложили адекватно изследо-
вателския си капацитет в мрежата. Един от най-важните аспекти на тези нови инстру-менти, многократно изтъкван в различни ръководни документи, бе увеличената роля на самите консорциуми (и по-специално на 
координаторите) по отношение на вътреш-ното управление на проекта. Твърде рано 
е да се прави окончателно заключение за 
това как и/или дали е постигната целта за 
„дългосрочни и устойчиви партньорства  и дейности в областта на изследванията“.
Комисията отбелязва, че поведението на  
мрежите за високи научни постижения  
варираше в рамковата програма. При  някои тематични приоритети, като напри-
мер ТИО и НМП, мрежите проявяваха тен-
денция за постигане на по-висока степен 
на устойчиво развитие, отколкото при  други приоритети
2.
2 ТИО и НМП обозначават тематичните приоритети на 6РП 
„Технологии на информационното общество“ и „Наноте-
хнологии и нанонауки, многофункционални материали 
на основата на знанието и нови производствени процеси 
и устройства“.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?37
31.
Комисията отбелязва твърдението на  
Палатата, че почти две трети от мрежите за 
високи научни постижения са постигнали пълно преструктуриране на дейностите  и интегриране между партньорите, което 
е значителен дял.
33.
Възможно е определени обстоятелства да 
са попречили на участниците да работят  
заедно по по-ефективен начин. Това е нор-
мално и неразривно свързано с естеството на сътрудничеството между различни  
заинтересовани лица с допълващи се, но 
все пак различни индивидуални изследо-
вателски цели.
35.
Възможността за продължаване по 7РП на финансирането на някои обещаващи мрежи 
за високи научни постижения се разглежда 
за всеки отделен случай. В действителност 
продължителността на дадена мрежа за  
високи научни постижения от 6РП може да се удължи по 7РП, с цел да се постигнат  
целите ≠, но без ново финансиране (понас-
тоящем има такива случаи).
38.
Трябва да се прави разграничение между 
възможното измерение на финансовата  интеграция по смисъла на насоките, изгот-
вени от Комисията за интегрираните про-
екти, и принципа за съфинансиране, който 
управлява всички проекти по 6РП. Не  съществуваше изискване, съгласно което участниците в интегрираните проекти да привличат други източници на финанси-ране в допълнение към собствения си дял 
на съфинансиране. Комисията отбелязва  нееднаквото поведение в тематичните  
области на рамковата програма по отно-
шение на привличането на допълнително 
частно и публично финансиране.40.
Що се отнася до 7РП, в хода на настоящата 
седемгодишна рамкова програма все още 
е твърде рано да се предлага каквато и да била окончателна оценка за участието на МСП.
41. -43.
Комисията е съгласна за трудностите,  свързани с участието на МСП по 6РП. Тези проблеми са разгледани в 7РП. Освен това в допълнение към финансирането, предос-тавено след поканите за представяне на  предложения, 7РП оказва подкрепа в раз-
мер до 100 млн. евро за съвместната про-
грама за МСП „Eurostars“ въз основа на член 
169 от Договора. Програмата е съвместно 
начинание на страните — участнички  
в EUREKA, и подкрепя транснационални  
проекти, започнати и ръководени от МСП, които извършват изследователска и раз-
война дейност. Очаква се „Eurostars“ да  
съдейства за изграждането на европей-
ското изследователско пространство чрез 
интегриране на участващите национални програми в съвместна програма на евро-
пейско равнище.
44.
Комисията е на мнение, че заключени-ето на Палатата, според което одитира-ните инструменти на 6РП са насърчили  ефективното сътрудничество в изследо-вателската дейност между участниците  в проекта (вж. параграф 58), говори добре за общото управление на тези инстру-менти от страна на Комисията. Комисията активно търсеше — и продължава да търси в рамките на 7РП — решения на срещна-тите проблеми в условията на наложените от съществуващата законодателна рамка  ограничения.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?38
45.
Комисията предостави насоки на участ-
ващите заинтересовани страни, с цел да  улесни разбирането от тяхна страна на  новите инструменти. Много голям про-
цент координатори и участници в проуч-
ването очевидно са разбрали разликата  между двата инструмента (вж. фигура 7 от 
доклада на Палатата). Следва да се очаква 
също, че координаторите ще разбират по-
добре инструментите, отколкото другите 
участници. Европейската изследователска общност като цяло е разбрала и използ-
вала добре новите инструменти, както  
е видно от самата фигура 7.
46.
Един от най-важните аспекти на тези  
нови инструменти, многократно изтък-ван в различни ръководни документи, бе 
увеличената роля на самите консорциуми 
(и по-специално на координаторите) по  
отношение на вътрешното управление на 
проекта.
47.
Комисията изпълняваше рамковата про-грама по най-добрия възможен начин, така че да гарантира съответствието с различ-
ните приложими разпоредби.
48.
Комисията действаше възможно най-
бързо предвид на късното приемане  
от законодателите на правните актове  относно 6РП. Още през ноември 2002 г.,  много преди изготвянето на моделите за договори, за всички инструменти бяха  налични подробни брошури и „разпоредби 
за прилагане“. Бяха изготвени и публику-вани в интернет голям брой документи  
с насоки. Освен това на целеви меропри-
ятия за координатори, на които бяха пока-
нени координаторите по всички проекти, бяха разгледани по-специално въпросите, 
които са имали по отношение на особено-
стите на инструментите.49.
Комисията със задоволство отбелязва  
факта, че Палатата оценява непрекъс-натите ≠ усилия за насърчаване на по-
доброто разбиране на новите инструменти по 6РП, в това число бързата ≠ реакция  
на външни оценки. Европейската изсле-дователска общност като цяло е разбрала 
и използвала добре новите инструменти.
50.
Въвеждането на нови инструменти неиз-бежно доведе до необходимостта авторите 
на предложения да се запознаят с нови  
понятия по отношение на преговорите,  
които следваше да се проведат, и данните 
за предаване, елементи, които много  
често изискваха допълнителни контакти  
и обмен между самите участници, а това  винаги е продължителен процес. Освен  
това наложеното на Комисията от зако-
нодателя (в конкретния случай Съвета)  
задължение за получаване на (положи-
телно) становище относно всички инте-грирани проекти и мрежи за високи научни 
постижения, които да се финансират (неза-висимо от размера на участието на Общ-ността), допринесе за удължаване на срока за сключване на договор. Същевременно този срок е сравним със срока при други 
основни финансиращи агенции в света.  Колкото до преговорния процес, обхватът 
на проекта винаги е бил променян в прав-
ния контекст на рамковата програма.
51.
Комисията е съгласна с коментарите на  Палатата. При все това Комисията при-помня, че един от най-важните аспекти  на тези нови инструменти, многократно  изтъкван в различни ръководни документи, бе увеличената роля на самите консорци-
уми (и по-специално на координаторите) 
по отношение на вътрешното управление на проекта.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?39
52.
Комисията категорично подкрепя значени-
ето на мониторинга на проектите, извърш-ван по различни начини, включително  особеното внимание от страна на отго-
ворниците за проектите. В същото време 
тя признава, че има случаи, в които не  е извършвана независима проверка, често 
по индивидуални и специфични причини.
53.
За всички ГД в областта на изследванията бе изготвен общ образец за доклад на про-
верителите. Освен това бе изготвен и бази-
сен общ документ с насоки, като той бе  
предоставен на различните служби, които 
да го адаптират към своите нужди.
55.
Комисията потвърждава констатациите на 
Палатата. При все това Комисията подчер-
тава, че приносът на ЕС към частния сек-
тор по 6РП е увеличен значително — с над 
1 милиард евро — в сравнение с 5РП. Вярно е също така, че положението е различно  
в отделните сектори. Комисията смята, че 6РП е имала положително влияние върху конкурентоспособността на индустрията. Освен това тя би желала да добави, че ако се вземат предвид публичните и частните 
организации, извършващи търговски дей-ности (сектор стопански предприятия),  
нивата на участие са подобни на тези по  
5РП.ЗАКЛЮЧЕНИЯ 
И ПРЕПОРЪКИ
57.
Комисията счита, че рамковите програми 
винаги са се основавали на здрава интер-венционна логика. По 6РП законодател-ните актове, а също и работните програми 
и различните видове информационни  
материали на Комисията осигуриха съгла-суван поток и богатство от информация за 
интервенционната логика, целите, основа-
нието и европейската добавена стойност 
на усилията, за предвидените действия,  
обосновката и прилаганата оперативна  рамка, за да могат да се използват всички 
инструменти, както и друга полезна  
информация за авторите на предложения 
и участниците в проектите. Гарантира-
нето на това всички цели да се вместват  
точно в строгите дефиниции на критериите 
„SMART“ представлява предизвикателство, особено като се има предвид присъщата  
на изследователската дейност несигурност 
на резултатите. Макар и този подход да не 
бе ясно представен в приложимия по вре-
мето на подготовката и приемането на 6РП финансов регламент, основни елементи от 
подхода „SMART“ бяха включени в работ-ните програми на Комисията по 6РП.  Всички работни програми по 7РП съдър-жат анализи на очакваното въздействие,  които съответстват на целите, обосновката 
и дейностите, посочени в специфичните  програми. Комисията счита, че 6РП е била 
обект на правилен мониторинг и оценка.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?40
Препоръка № 1
Комисията е на мнение, че рамковите про-
грами винаги са се основавали на здрава интервенционна логика, която създава  
условия за ефективно оценяване и мони-
торинг. Всички работни програми по 7РП, разработена въз основа на подробна  предварителна оценка на въздействието, 
съдържат анализи на очакваното въз-
действие, които съответстват на целите,  обосновката и дейностите, посочени в спе-
цифичните програми. Това ще съдейства  
допълнително за укрепване на системата 
за оценка и мониторинг. Вместо да се  
ограничават до „инструментите“, изсле-дователските цели и целите на полити-
ката в областта на изследванията по 7РП, 
включително и тези, които са насочени  
към структуриране на изследователските 
усилия, са недвусмислено и ясно изложени 
в работните програми. За всяка тема, за  
която са отправени покани за представяне на предложения, са определени научните 
цели, обхватът на дейностите и индикации 
за очакваните резултати.
58.
Комисията отбелязва с удовлетворение  заключението на Комисията, че обхвана-тите от одита инструменти на 6РП са доп-ринесли за постигане на добро ниво на  сътрудничество в областта на изследва-
нията между участниците в проектите. Тъй 
като предложенията съответстват на „очак-ванията“, а проектите — на реалност та,  
и тъй като изпълнението на проектите  
може да срещне неочаквани трудности,  
не е изненадващо, че някои проекти може да са оценени по-малко положително  в сравнение с предложенията, от които  произтичат.59.
При голям брой мрежи за високи научни  
постижения е постигната трайна интегра-ция между партньорите, а общото качество 
на проектите е оценено като високо  
(съгласно представената на фигура 5 обща оценка качеството на над 80 % от мрежите за високи научни постижения е „прием-
ливо“ и „добро до отлично“). Почти две  
трети от мрежите са постигнали пълно  преструктуриране на дейностите и инте-
грация между партньорите. Възможността 
за продължаване на финансирането по  
7РП на някои обещаващи мрежи за високи 
научни постижения от 6РП се разглежда за всеки отделен случай. В действителност  
продължителността на дадена мрежа за  
високи научни постижения от 6РП може  
да се удължи, но без ново финансиране  
(понастоящем има такива случаи). Освен  
това в надлежно обосновани случаи може 
да се предвидят нови мрежи.
60.
Трябва да се прави разграничение между 
възможното измерение на финансовата  
интеграция и принципа за съфинансиране, който управлява всички проекти по 6РП. Не 
съществуваше изискване, съгласно което участниците в интегрираните проекти да привличат други източници на финанси-ране в допълнение към собствения си дял на съфинансиране. Комисията отбелязва  
нееднаквото поведение в тематичните  области на рамковата програма по отно-
шение на привличането на допълнително 
частно и публично финансиране.
Препоръка № 2
Комисията оцени тези инструменти на 6РП чрез различни способи. По отношение на 
продълженото финансиране на мрежите за 
високи научни постижения по 6РП Коми-сията стигна до подобно заключение след 
доклада на експертната група относно  
бъдещето на мрежите за високи научни  
постижения.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?41
61.
Комисията потвърждава констатациите на 
Палатата. Въпреки това Комисията посочва, че това не намалява приноса на рамковата 
програма за насърчаване на конкурентос-
пособността на индустрията.
Освен това тя би желала да добави, че ако 
се вземат предвид публичните и частните 
организации, извършващи търговски дей-ности (сектор стопански предприятия),  
нивата на участие са подобни на тези по  
5РП.
62.
Що се отнася до 7РП, в хода на настоящата седемгодишна рамкова програма все още 
е твърде рано да се предлага каквато и да 
била окончателна оценка за участието на 
МСП.
63.
6РП съставлява много малък дял (близо  
5  %) от общото финансиране, предос-
тавено за изследователски дейности  
в Европа, и следователно възможностите 
≠ за влияние в област, в която държавите-
членки имат водеща роля, са по дефиниция ограничени. Независимо от това Комиси-ята е уверена, че благодарение на 6РП  изследователските усилия са получили  значителна подкрепа.
Препоръка № 3
Комисията постоянно проучва изследо-
вателската област, извършва мониторинг 
на националните политики в областта на  
изследователската и развойната дейност и е ангажирана активно в усилията за  допълнителни инвестиции за изследвания посредством, по-специално, отворения  
метод на координиране.65.
Комисията активно търсеше решения на  
срещнатите проблеми в условията на нало-жените от съществуващата законодателна 
рамка ограничения. Тя отбелязва, че голе-
мият брой проекти по новите инструменти, който свидетелства за включването на  хиляди участници в тях, и добрите общи  
резултати по тях сочат, че нито една сла-
бост не е била от значение за цялостното използване на интегрираните проекти  
и мрежите за високи научни постижения.
Препоръка № 4
Комисията е съгласна, че своевременното 
предоставяне на ясни насоки, ускоряването 
на процеса на договаряне и подобряването 
на мониторинга на проектите са елементи 
от много голямо значение за изпълнени-
ето на европейската рамкова програма за 
изследвания. Комисията изпълнява задъл-
женията си, като в същото време посто-янно трябва да търси баланс между две  
трудно съвместими цели — бързината  
на изплащането на средства и необходи-
мостта от гарантиране на подотчетното им 
разпределяне на изпълнителите, всичко  това в условията на настоящата законода-
телна среда.

ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 8/2009 — Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в поли тиката на Общността в областта на изследванията?43
Европейска сметна палата
Специален доклад № 8/2009
Постигнали ли са своите цели „мрежите за високи научни постижения“ и „интегрираните проекти“ в политиката на Общността 
в областта на изследванията?
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз2009 г. — 41 стр. — 21 
✕ 29,7 см
ISBN 978-92-9207-424-1
doi:10.2865/69270

Как да получим публикации на Европейския съюз?
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от близката книжарница, като посочите заглавието, името на издателя и/или 
ISBN номера;
•  като се обърнете пряко към един от нашите разпространители. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://bookshop.europa.eu или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
Безплатни публикации:• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от представителствата или делегациите на Европейската комисия. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://ec.europa.eu или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
ШЕСТА РАМКОВА ПРОГРАМА Е СЪЗДАДЕНА ОТ ЕС ЗА НАСЪРЧАВАНЕ 
НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА И ТЕХНОЛОГИЧНОТО РАЗВИТИЕ В ЕВРОПА ПРЕЗ ПЕРИОДА 2002—2006 г. СМЕТНАТА ПАЛАТАТА АНА ЛИЗИРА 
ДО КАКВА СТЕПЕН ДВАТА ОСНОВНИ ИНСТРУМЕНТА, „МРЕЖИТЕ ЗА 
ВИСОКИ НАУЧНИ ПОСТИЖЕНИЯ“ И „ИНТЕГРИРАНИТЕ ПРОЕКТИ“ , ЕФЕКТИВНО СА ДОПРИНЕСЛИ ЗА ПОСТИГАНЕТО НА ЦЕЛИТЕ НА ПРОГРАМАТА. ПАЛАТАТА ДОСТИГНА ДО ЗАКЛЮЧЕНИЕТО, ЧЕ ТЕЗИ ИНСТРУМЕНТИ СА ДОПРИНЕСЛИ ЗА ПОСТИГАНЕ НА ОБЩАТА ИМ ЦЕЛ ЗА ЕФЕКТИВНО НАСЪРЧАВАНЕ НА СЪТРУДНИЧЕСТВОТО В ОБЛАСТТА НА ИЗСЛЕДВАНИЯТА, НО СПЕЦИФИЧНИТЕ ЦЕЛИ НА ПРОГРАМАТА СА САМО ЧАСТИЧНО ОСЪЩЕСТВЕНИ.
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТАQJ-AB-09-010-BG-C