Становище  на Европейския  икономически  и социален  комитет  относно  „ Предложение  за решение  
на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  участието  на Общността  в съвместна  
научноизследователска  и развойна  програма  за Балтийско  море  (BONUS-169), предприета  от 
няколко  държави -членки “ 
COM(2009) 610 окончателен  — 2009/0169 (COD)  
(2011/C 18/20)  
Главен  докладчик : г-н RETUREAU  
На 12 ноември  2009 г., в съответствие  с член  169 и член  172, алинея  втора  от Договора  за създаване  на 
Европейската  общност , Съветът  реши  да се консултира  с Европейския  икономически  и социален  комитет  
относно  
„Предложение  за решение  на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  участието  на Общността  в 
съвместна  научноизследователска  и развойна  програма  за Балтийско  море  (BONUS-169), предприета  от 
няколко  държави -членки “ 
COM(2009) 610 окончателен  — 2009/0169 (COD).  
На 15 декември  2009 г. Бюрото  на Комитета  възложи  на специализирана  секция  „ Единен  пазар , произ­  
водство  и потребление “ да подготви  работата  на Комитета  по този  въпрос . 
Предвид  неотложното  естество  на работата , въз основа  на член  57 от Правилника  за дейността  на 462- ата си 
пленарна  сесия , проведена  на 28 и 29 април  2010 г. ( заседание  от 29 април ), Европейският  икономически  и 
социален  комитет  реши  да определи  г-н Retureau за главен  докладчик  и прие  настоящото  становище  със 140 
гласа  „за“, 4 гласа  „против “ и 3 гласа  „въздържал  се“. 
1. Заключения  и препоръки  
1.1 Балтийско  море  е регион , в който  са съсредоточени  
големи  предизвикателства : то е засегнато  от затоплянето  на 
климата  и замърсяването , дължащо  се на дейността  на човека  
и е същевременно  район  на икономическа  и социална  дейност  
със стратегическо  значение  поради  естеството  и броя  на свър­  
заните  с нея работни  места . Опазването  му е от изключително  
важно  значение  за сегашното  и бъдещите  поколения  и управ­  
лението  му трябва  да се осъществява  съгласувано  с всички  
държави  и народи , населяващи  бреговете  му. 
1.2 Не се уточнява , обаче , дали  националните  и европейските  
социални  партньори  от тези  сектори  ще бъдат  включени  в 
процедурите  на консултация , които  ще бъдат  проведени  от 
консорциума  Bonus. Комитетът  настоява  това  да бъде  ясно  
потвърдено . 
1.3 Системата  за управление  на тези  платформи  за 
консултация  и Форумът  за секторни  изследвания  трябва  да 
включват  участниците  от гражданското  общество  и по- 
специално  съответните  европейски  и национални  социални  
партньори , а проектите  по НИРД  от програмата  Bonus-169, по 
които  ще работят  научни  работници  в социалната  област , трябва  
да включват  изследвания , отразяващи  вижданията  на участ­  
ниците  в процесите  на управление  на работните  места  и 
уменията  в секторите , обхванати  от програмата . 
1.4 ОВУР  ( оценките  на въздействието  върху  устойчивото  
развитие ) биха  могли  да бъдат  полезен  и ефикасен  инструмент , 
спомагащ  за вземането  на решение  относно  подбора  и изпъл­  
нението  на проекти  за НИРД  в рамките  на програмата  
BONUS-169, които  да отчитат  трите  измерения  на устойчивото  
развитие  и да включват  представителен  подбор  участници  от гражданското  общество  в съответствие  с предизвикателствата , 
свързани  с тези  три измерения . 
1.5 Въпреки  това , за съжаление , следва  да се отбележи , че 
оценката  на въздействието , осъществена  в рамките  на програмата  
Bonus-169, не отчита  в достатъчна  степен  социалното  измерение  
и заетостта , още  повече  че представители  на гражданското  
общество  ( и по-специално  синдикатите  и европейските  
социални  партньори ) не участваха  в изготвянето  на програмата . 
1.6 Участието  на представителите  на гражданското  общество  
може  да бъде  организирано  посредством  най-малко  два вида  
дейности : 
а) подобряване  на събирането  и разпространяването  на инфор­  
мацията , обработката  на изразените  позиции  на участниците  
от гражданското  общество  от съответните  страни , участващи  в 
програмата  Bonus-169, и на механизмите  за обратна  връзка ; 
за тази  цел трябва  да се осигури  прозрачност  във връзка  с 
признаването  и използването  на приноса  на всички  заинтере­  
совани  участници  от гражданското  общество , включително  
европейските  социални  партньори , и да се предвиди  съот­  
ветната  обратна  връзка ; 
б) съдържанието  на повдигнатите  от всички  заинтересовани  
участници  от гражданското  общество , включително  евро­  
пейските  социални  партньори , да се включи  в дискусиите  и 
анализите ; предизвикателството  се състои  в това  да се 
предложи  процес , който  да окаже  осезаемо  въздействие  
върху  разработването  и осъществяването  на програмата  
Bonus-169, като  се отчитат  трите  измерения  на устойчивото  
развитите  (екологично , социално  и икономическо ).BG 19.1.2011 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  C 18/109
1.7 Комитетът  отново  изразява  своята  подкрепа  за програмата  
и за нейния  механизъм  на финансиране , който  цели  да осигури  
нови  средства  на Bonus-169, а не само  да разпредели  вече  
наличните , освен  по отношение  на изследователски  инструменти , 
които  са особено  подходящи  за поставените  цели  и ще бъдат  
предоставени  изцяло  на разположение  за определен  срок  и въз 
основа  на ограничен  бюджет . 
1.8 Провеждането  на научноизследователска  дейност  в 
Балтийско  море  се оправдава  поради  факта , че на него  имат  
излаз  значителен  брой  държави -членки , засегнати  от силното  
замърсяване , натрупано  през  индустриалната  епоха , което  
продължава  и в наши  дни и превръща  Балтийско  море  в едно  
от най-замърсените  големи  водни  пространства  в света , до степен  
в която  редица  промишлени  и занаятчийски  дейности  се 
поставят  под въпрос , предвид  факта , че основната  част  от насе­  
лението  и дейностите  са съсредоточени  в крайбрежната  ивица . 
Според  Комитета  всички  засегнати  държави , при необходимост  и 
Руската  федерация , следва  да участват  в изследванията  и да дадат  
своя  принос  в зависимост  от възможностите  си, като  се отчита  
реалната  ситуация  по отношение  на слабо  населените  страни  и 
трети  държави . 
2. Предложения  на Комисията  
2.1 Седмата  рамкова  програма  на Европейската  общност  за 
научни  изследвания , технологично  развитие  и демонстрационни  
дейности  от 20 декември  2006 г. определя  регионалните  насоки  
за периода  2007-2013 г., като  ги съсредоточава  в четири  
основни  вида  дейности : „ сътрудничество “, „ идеи “, „ хора “ и 
„капацитет “. 
2.2 Решението  на Европейския  парламент  и на Съвета  от 
29 октомври  2009 г. относно  участието  на Общността  в 
съвместна  програма  за научни  изследвания  и развитие  на 
Балтийско  море  (Bonus-169), изпълнявана  от няколко  евро­  
пейски  държави , прилага  тази  рамка  към проблематиката , 
свързана  с Балтийско  море  и определя  целите  и подробностите , 
свързани  с финансирането  на изпълнението  на проекта . 
2.3 За постигане  на целите  на BONUS-169 тя ще бъде  
осъществена  на два ясно  обособени  етапа : 
а) първоначален  стратегически  етап  с времетраене  две години , 
през  който  ще бъдат  създадени  подходящи  форуми  за 
консултации  с оглед  активно  участие  на заинтересованите  
страни , ще бъде  подготвен  стратегически  план  за научни  
изследвания  и ще бъдат  разработени  и разширени  строги  
правила  и ред за изпълнение ; 
б) етап  на изпълнение  с времетраене  минимум  5 години , през  
който  ще бъдат  публикувани  най-малко  три съвместни  покани  
за представяне  на предложения  с оглед  финансиране  на 
проекти  със стратегическа  насоченост  по Bonus-169, 
отнасящи  се конкретно  до целите  на инициативата . 
2.4 Темите  следва  да бъдат  заимствани  от стратегическия  план  
за научни  изследвания  по Bonus-169, да са съобразени  в макси­  
малната  възможна  степен  с установената  пътна  карта  и да обхващат  научни  изследвания , технологично  развитие  и 
дейности  за обучение  и/или разпространение  на информация . 
2.5 Една  от първите  фази  на проекта  Bonus-169 се състоеше  
в провеждането  на широки  консултации  с обществеността . На 
проекта  беше  посветена  страница  в Интернет , бяха  извършени  
оценки  на въздействието , бяха  проведени  консултации  с НПО . 
Тези  консултации  бяха  необходими  и трябва  да продължат  по 
време  на изпълнението  на проектите . Горепосочените  участници  
от гражданското  общество  трябва  да участват  в контрола  на 
управлението  на средствата  и в развитието  на жизнения  цикъл  
на проектите , за да могат  те наистина  да се изпълняват  с цел да 
„се инвестира  повече  и по-добре  в научни  знания  с оглед  на 
растеж  и заетост “ ( 1 ), съгласно  преразгледаната  Лисабонска  
стратегия . В член  5 на решението  на Европейския  парламент  и 
на Съвета  от 29 октомври  2009 г. се уточнява , че Bonus EEIG, 
на която  е възложено  управлението  на Bonus-169, трябва  да се 
отчита  пред  Комисията  от името  на Общността . Съгласно  член  
13 Комисията  съобщава  на Парламента  и Съвета  заключенията  
от оценката  на дейностите , предприети  в рамките  на BONUS- 
169. Следователно  ЕИСК  разполага  само  със средство  за контрол  
a posteriori и няма  възможност  да изразява  становища  по 
осъществяването  на проектите  по BONUS-169.  
2.6 Целите  на Bonus-169 са определени  в Приложение  1, 
параграф  1 от Решението . Въпреки  че в буква  „ г“ се припомня  
необходимостта  да „ се изграждат  подходящи  форуми  за 
консултации  със заинтересованите  страни , включително  с пред­  
ставители  на всички  сектори  с отношение  към въпроса “, няма  
цел, която  да припомня  социално -икономическите  цели  на 
проекта , нито  неговото  значение  за развитието  на заетостта  в 
района  около  Балтийско  море . 
2.7 Приложение  2 е от първостепенно  значение , тъй като  в 
него  се определят  ръководните  органи  на проекта  Bonus-169. С 
параграф  4 се създава  консултативен  съвет , съставен  от учени  с 
международна  известност , представители  на съответните  заинте­  
ресовани  страни  и гражданското  общество  с интереси  в тези  
сектори . Именно  в тези  рамки  представителите  на работниците  
и работодателите , НПО  и сдружения  ще имат  право  на 
наблюдение , контрол  и предложения  във връзка  с Bonus-169.  
2.8 Става  въпрос  за дългосрочна  програма , чийто  срок  може  
да бъде  и срокът  за осъществяване  на съвместни  дейности . 
2.9 В дванадесетото  съображение  на Решението  се посочва , че 
инициативата  Bonus-169 „ има пресечни  точки  с множество  
свързани  научноизследователски  програми  на Общността  за 
широка  гама  от човешки  дейности , оказващи  акумулиращи  се 
въздействия  върху  екосистемата  – като  например  рибарство , 
аквакултури , земеделие , инфраструктура , транспорт , обучение  и 
мобилност  на изследователите , както  и социално -икономически  
проблеми .“ 
2.10 Организирането  на програмата  на два етапа  трябва  да 
позволи  „ да се гарантира  ефективното  използване  и внедряване  
на резултатите  в политиката  и в споразумения  за управление  на 
ресурси  в широка  гама  от икономически  сектори “.BG C 18/110 Официален  вестник  на Европейския  съюз  19.1.2011 г. 
( 1 ) COM(2009) 610 окончателен , т.1.4.
2.11 Аналогично , при оценката  на въздействието  се 
споменават  икономическото  и социалното  въздействие  в 
оценката  на евентуалните  икономически , екологични  и 
социални  последици  (параграф  5, който  е обаче  твърде  общ  по 
отношение  на социалните  и екологичните  аспекти ). Някои  
варианти  позволяват  „ подпомагане  на други  икономически  
сектори  като  морски  инфраструктури , мини , съоръжения  за 
вятърна  енергия , транспорт , рибарство , нефтени , газови  или теле­  
комуникационни  предприятия  да възприемат  поведение , което  да 
е съобразено  в по-голяма  степен  с опазването  на околната  среда  
и на тяхната  екосистема .“ Този  анализ  е напълно  недостатъчен  
(недостатъчно  развит ), но ясно  посочва  общата  насока , на която  
ще се основава  стратегическият  етап  на програмата . 
2.12 Трите  проекта , които  ще бъдат  подбрани  и осъществени  
от Bonus EEIG трябва  непременно  да отчитат  предизвикател­  
ствата  от значение  за социалния  и човешкия  фактор , свързани  
с изменението  на климата , за крайбрежните  зони  на Балтийско  
море . Изменението  на климата  може  да доведе  до движения  на 
населението , които  ще имат  социални  последствия  и отражения  
върху  заетостта , които  е целесъобразно  да се прогнозират , както  
припомня  становището  по собствена  инициатива  на ЕИСК  
относно  „ Устойчивото  развитие  на крайбрежните  зони “ от 
13 октомври  2009 г. Съществува  опасност  трудовото  законода­  
телство  в някои  сектори  като  рибарството  и морския  транспорт  
да претърпи  неблагоприятно  развитие . Европейската  комисия  
трябва  да отчете  тези  фактори  и в оценката  и насоката  на 
проектите  да се предвиди  обучение  и преквалификация  с 
помощта  на участниците  от гражданското  общество  и ЕИСК . 
2.13 ЕС ще работи  пряко  с Bonus EEIG – мрежата  от 
балтийски  организации  за финансиране  на науката  със 
седалище  в Хелзинки , Финландия , която  представлява  
специална  структура  за изпълнение  на Bonus-169 и ще 
отговаря  за разпределянето , администрирането , наблюдението  и 
докладването  относно  използването  на вноската  на Общността  и 
на паричните  вноски  на държавите -членки . 
2.14 Bonus-169 се управлява  от Bonus EEIG чрез  нейния  
секретариат . Bonus EEIG трябва  да изгради  следните  структури  
за целите  на програмата : ръководен  комитет , секретариат , 
консултативен  съвет , форум  за отраслови  изследвания  и форум  
на координаторите  на проекти . 
2.14.1 Консултативният  съвет  подпомага  ръководния  комитет  
и секретариата . Той се състои  от учени  с международна  
известност , представители  на съответните  заинтересовани  
страни , по-специално  от секторите  на туризма , възобновяемите  
енергийни  източници , рибарството  и аквакултурите , морския  
транспорт , биотехнологиите , доставчиците  на технологии , индус­  
триалните  и обществените  организации  с интереси  в тези  
сектори , други  обединени  балтийски  научноизследователски  
програми , както  и представители  на други  европейски  морски  
региони . 
2.14.2 Той предоставя  съвети , насоки  и препоръки  по научни  
и политически  въпроси  във връзка  с Bonus-169. Това  включва  
съвети  относно  целите , приоритетите  и направлението  на 
BONUS-169, начини  за подобряване  на научноизследова­  
телските  резултати  от Bonus-169, по-специално  по отношение  
на тяхното  представяне  и качество , изграждане  на капацитет , 
свързване  в мрежа  и значение  на извършваната  работа  за 
постигане  на целите  на Bonus-169. Той ще съдейства  също  така  за използването  и разпространението  на резултатите  от 
Bonus-169.  
2.14.3 Освен  това  консултативният  съвет  на Bonus, 
включващ  широка  гама  от заинтересовани  страни  като  
HELCOM, ICES, Генерална  дирекция  „Морско  дело  и рибарство “ 
на Европейската  комисия , WWF и Финландската  асоциация  на 
земеделските  стопани , изигра  централна  роля  в подготовката  на 
научния  план  и стратегията  за изпълнение  на Bonus-169.  
2.15 Преработеното  кратко  изложение  на плана  на Bonus- 
169 за научни  изследвания , представено  на Генерална  
дирекция  „ Изследвания “ през  юни  2009 г., се основава  главно  
на работата  и консултациите , осъществени  за първоначалната  
инициатива  Bonus-169.  
2.16 Предвижда  се по време  на стратегическия  етап  на 
програмата  да бъде  осъществено  обширно  и стратегически  
насочено  допитване  до заинтересованите  страни  от други  
сектори  с отношение  към въпроса  като  земеделие , рибарство , 
аквакултури , транспорт  и управление  на водните  ресурси . 
2.17 Платформи  за консултации  със заинтересованите  страни  
2.17.1 Въз основа  на задълбочен  анализ  на заинтересованите  
от Bonus-169 страни  на местно , национално , регионално  и евро­  
пейско  равнище  ще бъдат  създадени  платформи  и механизми  за 
консултации  с цел да се засили  и институционализира  участието  
на заинтересованите  страни  от всички  засегнати  сектори , за уста­  
новяване  на критични  пропуски , подреждане  по приоритет  на 
научноизследователските  теми  и за подобрено  внедряване  на 
резултатите  от научните  изследвания . Ще бъдат  привлечени  за 
участие  учени , включително  по други  природни  науки  освен  
морските , както  и по дисциплини  на обществените  и икономи­  
ческите  науки , за да се гарантира  изискваната  мултидисципли­  
нарност  при разработването  на стратегическия  план  за научни  
изследвания , на неговата  стратегическа  визия  и на приоритетите  
за научни  изследвания . 
2.17.2 Ще бъде  създаден  форум  за отраслови  научни  
изследвания  (включващ  представители  на министерства  и други  
участници , занимаващи  се с изследване  и управление  на региона  
на Балтийско  море ) като  постоянен  орган  в подкрепа  на 
програмата , отговарящ  за обсъждане  на плановете  за програмата , 
резултатите  и нововъзникващи  потребности  от научни  
изследвания  с оглед  вземането  на решения . Този  форум  ще 
улесни  напредъка  на интегрирането  на научноизследователската  
работа  във всички  балтийски  страни  и съвместното  планиране  по 
отношение  на инфраструктурите ; той ще допринесе  и за изяс­  
няване  на нуждите  по отношение  на научноизследователската  
работа , ще улесни  внедряването  на резултатите  от изследванията  
и интегрирането  на финансирането . 
2.18 Значението  на оценките  на въздействието  върху  устой­  
чивото  развитие  (ОВУР ) 
2.18.1 Оценките  на въздействието  върху  устойчивото  
развитие  (ОВУР  или SIA на английски ) са основен  политически  
инструмент  за измерване  на последствията  от политиките  и 
мерките  върху  трите  стълба  на устойчивото  развитие  (икономи­  
ческия , социалния  и екологичния ).BG 19.1.2011 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  C 18/111
2.18.2 ОВУР  бяха  проведени  и използвани  като  инструмент  
от Европейската  комисия  най-вече  в рамките  на преговорите  по 
търговските  споразумения  (но също  и в не толкова  официална  
форма  в рамките  на преговорите , предшестващи  приемането  на 
европейския  регламент  Reach и директивите  от Европейския  
пакет  в областта  на енергетиката  и климата ) и имат  голямо  
значение  за процеса  на консултации  и отчитането  на 
позициите  и изискванията  на участниците  от гражданското  
общество . 
2.18.3 За целите  на ОВУ  беше  създаден  набор  от показатели : 
— показатели  на Световната  банка  и Комисията  на ООН  по 
устойчиво  развитие  за икономическия  стълб ; 
— показатели  на Комисията  на ООН  по устойчиво  развитие  и 
на МОТ  за социалния  стълб , включващи  достойния  труд ; 
— показатели  на Програмата  на ООН  за околната  среда  (UNEP), 
на Европейската  агенция  за околна  среда  и на Комисията  на 
ООН  по устойчиво  развитие  за екологичния  стълб . 
2.18.4 В съобщение  на Европейската  комисия  ( 2 ) относно  
ОВУР  беше  въведена  цялостна  рамка  за оценките  на въздей­  
ствието  във всички  области  на действие  на Европейската  
комисия , по-специално  преговорите  и търговските  споразумения . 
През  март  2006 г. методологично  ръководство , изготвено  от ГД 
„Търговия “ формализира  ОВУР , извършени  във връзка  с прего­  
ворите  и прилагането  на търговските  споразумения  между  Евро­  
пейския  съюз  и трети  страни . 
2.18.5 Тези  ОВУР  могат  да бъдат  използвани  като  инструмент  
в процеса  на консултации  със значимите  и представителни  
участници  от гражданското  общество . 
3. Общи  бележки  
3.1 През  2009 г. ЕИСК  заяви , че трябва  се опрости  пред­  
виденият  начин  на управление . В проучвателното  си становище  
относно  „ Макрорегионално  сътрудничество  – Разгръщане  на 
стратегията  за Балтийско  море  върху  други  макрорегиони  в 
Европа “ ( 3 ) той предложи  създаването  на съвещателен  „Балтийски  
форум  на гражданското  общество “ с цел улесняване  на 
публичния  дебат  и информирането  на обществеността  относно  
прилагането  на стратегията . 
3.2 В един  процес  на глобално  макро -регионално  управление  
комуникацията  във връзка  с проектите  и провеждането  на 
оценки  на въздействието  на проектите  върху  населението  и 
заетостта  са от първостепенно  значение . Необходимо  е да се 
създадат  сдружения  и трансгранични  мрежи  между  сродните  
организации  в отделните  държави -членки  като  синдикати , 
сдружения  на потребителите  и местни  и доброволчески  орга­  
низации , за да се създаде  гражданско  общество , компетентно  
по социално -икономическата  проблематика , свързана  с региона  
на Балтийско  море . Населението  и работниците  трябва  да се 
възползват  от резултатите  от изследователските  проекти . Трябва  да се прогнозират  нуждите  от развитите  по отношение  на 
обучението , по-специално  във връзка  с развитието  на региона  в 
близко  бъдеще  като  следствие  от сегашната  ситуация  по 
отношение  на ресурсите  и от затоплянето  на климата . 
3.3 В т. 2.2.2 от Съобщението , посветена  на заинтересованите  
страни , не се уточнява  естеството  на тези  заинтересовани  страни  
освен  акцента , поставен  върху  участието  на учени . В тази  точка  
би трябвало  да се спомене  значението  на гражданското  общество  
при създаването  на тези  платформи  на заинтересованите  страни , 
включително  полезната  роля  на европейските  социални  
партньори  на ЕИСК , както  и европейските  комитети  за 
отраслов  социален  диалог , имащи  отношение  към програмата  
Bonus-169.  
3.4 Полезната  роля  на европейските  социални  партньори  би 
трябвало  да бъде  призната  в системата  на управление  на 
програмата  Bonus-169.  
3.5 За оптимизирането  на ролята  на социалните  и граж­  
данските  партньори  би било  от полза  да се предвиди  обучение  
на техните  представители  за работа  в платформите  за 
консултации , което  да се включи  в бюджетен  ред. 
4. Допълнителни  бележки  
4.1 Става  въпрос  за програма , която  да даде  тласък  на науч­  
ноизследователската  дейност  за почистване  на Балтийско  море  и 
за международна  координация  на учените . 
4.2 Очевидно  е, че тази  научноизследователска  програма  има 
твърде  непосредствено  въздействие  върху : 
— икономическата  и индустриална  тъкан  на басейна ; 
— отрасловото  развитие  (вътре - и междуотраслово ); 
— видовете  работни  места  и необходимите  за тях умения , като  в 
крайна  сметка  вероятно  ще се наложи  някои  работници  да 
сменят  професията  си или да се адаптират  към дълбоки  
промени . 
4.3 ЕИСК  отправя  следните  предложения , с които  се 
преследват  две цели : 
— програмата  Bonus-169 да отчита  социалното  въздействие , 
както  и това  върху  професиите , нуждата  от нови  умения  и 
отпадането  на други , които  понастоящем  намират  
приложение ; по възможност  това  социално  въздействие  да 
се прогнозира  ( предвиждания  и мерки  за преквалифици­  
рането  на някои  групи  население  към нови  професии ); 
— мерките  за насърчаване  на положителните  ефекти  и смек­  
чаване  на отрицателните  последствия  да се разработват  съгла­  
сувано  с представителите  на гражданското  общество .BG C 18/112 Официален  вестник  на Европейския  съюз  19.1.2011 г. 
( 2 ) COM(2002) 276 окончателен . 
( 3 ) ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 6.
4.4 За да се отговори  на двете  посочени  по-горе  цели , ЕИСК  
отправя  двойно  предложение : 
а. за пълноценно  включване  на икономическите  и социалните  
представители ; 
б. за осъществяване  на оценка  на въздействието  не по модела  на 
оценките , извършвани  в Комисията , а по модела  на ОВУР  
(дори  с няколко  подобрения ); 
4.4.1 П ъ л н о ц е н н о в к л ю ч в а н е н а и к о н о м и ­ 
ч е с к и т е и с о ц и а л н и т е п р е д с т а в и т е л и ( а ) 
— включване  на европейските  и националните  социални  
партньори  от „ участващите  страни “ във форума  за 
отраслови  научни  изследвания , както  беше  посочено  по-горе ; 
— но също  и внасяне  на уточнения  относно  „ механизмите  за 
консултации “ на платформата  за консултации  със заинтере­  
сованите  страни ; ако става  въпрос  просто  за Интернет  връзка , 
за периодично  информиране , това  няма  да доведе  до нищо : 
— твърде  много  различни  гласове  създават  какофония , този  
„обществен “ глас  трябва  да бъде  организиран ; 
— може  да се предложи  създаването  на малобройна  работна  
група  от социалните  и икономическите  партньори , която  
да работи  съвместно  и съгласувано , и която  да допълва  
работата  на учените ; 
— може  да се отиде  по-далеч  и да се предложи  тази  работна  
група  да служи  като  отправна  точка  за изготвянето  на 
проучването  на въздействието  ( участие  в ръководния  
комитет  на проучването ) и да даде  консултативно  
становище  на Европейската  комисия . Оценката  на въздей­  
ствието  също  трябва  да бъде  популяризирана  и резул­  
татите  да станат  обществено  достояние  в участващите  
държави . 4.4.2 О с ъ щ е с т в я в а н е н а о ц е н к а т а н а в ъ з д е й ­ 
с т в и е т о н е п о м о д е л а н а о ц е н к и т е , 
и з в ъ р ш в а н и в К о м и с и я т а , а п о м о д е л а н а 
О В У Р ( б ) ; 
— да се предложи  оценката  на въздействието  да бъде  наистина  
оценка  на въздействието  върху  устойчивото  развитие  и да 
включва  социалните , икономическите  и екологичните  
елементи ; 
— в частност , да не се забравя  включването  на елементи , 
свързани  с корекциите  за икономическо  и промишлено  
приспособяване , както  и преходите , свързани  със заетостта ; 
например  оценката  би могла  да включва  елементи  като : 
— „ картографиране “ на професиите  в района  около  
Балтийския  басейн ; 
— идентифициране  на „застрашените “ професии  (тези , които  
са застрашени  от изчезване ) и на професиите  с голям  
потенциал  за развитие  в зависимост  от различните  науч­  
ноизследователски  програми ; 
— идентифициране  и на капацитета  като  развитие  на 
уменията ; равнище  на знанията , възможности  за адап­  
тиране  към нови  знания /умения , наличие  на местни  
сектори  за учене /обучение ; 
— включване  на работните  места , свързани  с новите  и 
бъдещите  промишлени  отрасли . 
— Тези  елементи  са от съществено  значение  за подготовката  на 
териториално  прогнозно  управление  на работните  места  и 
уменията  ( 4 ) и не могат  да се създават  „ в стерилна  среда “, 
само  сред  учените . 
Брюксел , 29 април  2010 г. 
Председател  
на Европейския  икономически  и социален  комитет  
Mario SEPIBG 19.1.2011 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  C 18/113  
( 4 ) Прогнозното  управление  на работните  места  и уменията  позволява  
по-добро  прогнозиране  на приспособяването  на уменията  към 
работните  места , по-добро  овладяване  на последствията  от техноло­  
гичните  и икономическите  промени , по-добър  синтез  между  
факторите  конкурентоспособност , организация , осигуряваща  квали­  
фикация , и развитие  на уменията  на работниците , по-добро  
управление  на професионалното  развитие , намаляване  на рисковете  
и на разходите , свързани  с дисбалансите , по-добър  подбор  и програ­  
миране  на действията  за необходимите  корекции  (www.wikipedia. 
org).