C 105/158

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“

(COM(2020) 746 final)

(допълнение към становище)

(2022/C 105/28)

Докладчик: Kristi SŐBER

Решение на Бюрото 26.4.2021 г. Правно основание член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 5.10.2021 г. Приемане на пленарна сесия 20.10.2021 г. Пленарна сесия № 564 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 166/2/1

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) си дава ясна сметка, че пандемията все още не е приключила и че икономическите последици ще продължат няколко години и се нуждаят от специален, нов микс от извънредни икономически политики. Комитетът приветства последната прогноза на Европейската комисия, в която се посочва, че от 2021 г. икономиките на ЕС и на еврозоната отново бързо ще се ускорят (което се потвърждава от предварителните данни), особено благодарение на възстановяването на инвестициите, подкрепяни решително от използването на пакета NextGenerationEU (NGEU), по-специално на Механизма за възстановяване и устойчивост.

1.2. Същевременно ЕИСК признава, че ЕС преминава през най-тежкия период от икономическата история на европейската интеграция, който засяга частното потребление и инвестиции, както и резултатите в областта на външната търговия. В този критичен момент само държавните разходи могат да спомогнат за смекчаване на ситуацията.

1.3. Тази специфична и уникална по рода си ситуация наложи необходимостта от създаване на нов микс от извънредни икономически политики за справяне с кризата. ЕИСК оценява бързата реакция както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки, и приветства факта, че двойният процес на преход стана съществена част от усилията и стратегията за възстановяване.

1.4. Особено през първата половина на 2020 г. инвестиционните инициативи в отговор на коронавируса спомогнаха за облекчаване на много трудните икономически условия, главно като стабилизираха пазарите, работните места и личните доходи. Тази първа стъпка беше последвана от NGEU — стабилният и изключително иновативен фискален принос, който беше прекият отговор на последиците от пандемията. ЕИСК горещо приветства двете инициативи като бърз и гъвкав отговор на пандемията.

1.5. ЕИСК е добре запознат с различните позиции и последици от пандемията, които доведоха до по-голямо разделение между държавите членки. ЕИСК призовава да се обърне внимание на съществуващите различия в рамките на еврозоната, както и да се даде разумен отговор на значително влошените фискални резултати, а в една обща рамка Комитетът приветства гъвкавостта, която беше възприета в специално разработените национални икономически политики и програми за възстановяване, отчитащи специфичните нужди на държавите членки. Препоръчва се такава гъвкавост да бъде възприета и при изпълнението на програмите за възстановяване и устойчивост.

1.6. Комитетът подчертава, че е необходимо да се постигне нов баланс между паричната и фискалната политика и през предстоящия период да се отстранят установените макроикономически дисбаланси. ЕИСК осъзнава значителното нарастване на съотношението на дълга към БВП през последната година. След като бъде постигнато икономическо възстановяване, намаляването на съотношението на дълга към БВП трябва да стане по начин, който да насърчава приобщаващия растеж и да избягва социалните несправедливости и отрицателните последици за дружествата и пазара на труда.

1.7. Комитетът зачита факта и разбира, че възстановяването след пандемията от COVID-19 ще бъде придружено до голяма степен от мерки на структурната политика ( 1 ) , които ще бъдат основно в съответствие с Европейския зелен пакт. Във връзка с това ЕИСК подкрепя връзките между процеса на възстановяване, фискалната консолидация и практиките на екологосъобразно бюджетиране.

1.8. Комитетът е твърдо убеден, че поуките от пандемията следва да бъдат отразени в общите усилия да се допринесе за икономически ефективното, социално справедливото и екологично устойчивото развитие на ЕС и на еврозоната в дългосрочен план.

1.9. За разлика от предишната криза през 2009—2011 г., когато банковият и финансовият сектор бяха един от факторите, задействали последвалата рецесия, този път ЕИСК приветства доброто и здравословно състояние на банковия и финансовия сектор, което спомогна за по-лесното преодоляване на тази трудна ситуация.

1.10. Комитетът с уважение призовава за запазване на целостта на единния пазар и за предотвратяване на всякакви признаци за неговото разпокъсване като основно условие за бъдещите положителни резултати на икономиките на ЕС и на еврозоната. Тази цялост следва допълнително да бъде подкрепена чрез подходящ напредък в развитието на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари.

1.11. ЕИСК признава и зачита факта, че някои важни поуки от предишната криза са извлечени и използвани за подкрепа на макроикономическата стабилност, и призовава отговорните институции на ЕС да подобрят управлението на икономическата политика на ЕС и да гарантират, че извлечените от пандемията поуки са отразени в непрекъснатите усилия за реформи.

2. Основна информация и контекст

Настоящи макроикономически резултати и перспективи

2.1. Пандемията от COVID-19 предизвика внезапна и дълбока икономическа депресия, но през 2020 г. спадът на БВП в крайна сметка беше малко по-малък от първоначално очаквания. Той беше по-голям отколкото при последната икономическа криза (през 2020 г. икономиката на еврозоната спадна с 6,5 % на годишна база спрямо 4,5 % през 2009 г.; икономиката на ЕС спадна с 6,0 % на годишна база през 2020 г. спрямо 4,3 % през 2009 г., като през 2021 г. се очаква икономиките както на ЕС, така и на еврозоната да нараснат с 4,8 %). Следователно сме изправени пред извънредно икономическо положение и пред най-лошите икономически резултати на Европа от Втората световна война насам.

2.2. През 2020 г. частното потребление и инвестициите намаляха значително (и двете със 7,4 % спрямо предходната година), а външната търговия също беше сериозно засегната. Само държавните разходи през 2020 г. са нараснали слабо при сравнение на годишна база (1,3 %). Поради спешните мерки до момента не са настъпили нито масови загуби на работни места, нито големи загуби на доходи от мащаба на кризата от 2008 г. Предвид съществения спад в икономическата дейност обаче това означава, че производителността също е намаляла.

2.3. Като цяло 2021 г. се счита за година на възстановяването (главно поради нарастването на инвестиционните дейности, което според прогнозата на Европейската комисия ще достигне 6,2 %), но при все това продължава да бъде изпълнена с несигурност поради въздействието на пандемията върху стопанските субекти и промените в тяхното поведение.

Микс от извънредни икономически политики

2.4. Поради пандемията трябваше да се създаде нов микс от извънредни икономически политики, за да се осигури непосредствена, но и средносрочна реакция на сътресението. Основният му приоритет е да се преодолеят, елиминират и намалят икономическите и социалните последици от пандемията, а Европа да продължи да върви по пътя на конкурентоспособността и устойчивостта.

2.5. Друга неразделна част от средносрочната и дългосрочната реакция на пандемията и от усилията за възстановяване, реконструкция и устойчивост (стратегия „3R“) е процесът на двоен преход (екологичен и цифров) със силния си акцент върху социалните съображения и зачитането на принципите на правовата държава и други основни ценности на ЕС. Освен това ЕИСК призовава за по-голям акцент върху борбата с неравенствата и справянето с последиците от кризата, особено за най-уязвимите.

Парична политика

2.6. ЕЦБ продължава своята изключително експанзионистична политика като целенасочен отговор на пандемията. Наскоро обаче ЕЦБ обяви, че благоприятните финансови условия може да се запазят с умерено по-нисък темп на нетните покупки на активи спрямо предходните две тримесечия в рамките на програмата за закупуване на активи в условията на извънредна ситуация, причинена от пандемия (ПЗАИСП).

Фискална позиция и фискална консолидация

2.7. Инвестиционните инициативи в отговор на коронавируса (CRII и CRII+), чрез които бяха пренасочени и преразпределени средства от политиката на сближаване, помогнаха до голяма степен за компенсиране на отрицателните последици, за стабилизиране на пазарите и за защита на работните места и личните доходи.

2.8. Най-иновативният инструмент, замислен, разработен и прилаган понастоящем като пряк отговор на пандемията от COVID-19, несъмнено е програмата NGEU, чиято основна цел е да бъдат смекчени отрицателните въздействия на пандемията.

2.9. Експанзионистичната фискална позиция на NGEU беше подкрепена извънредно и временно чрез активиране на общата клауза за дерогация на Пакта за стабилност и растеж.

2.10. Въпреки това, заедно с предприетите на национално равнище мерки, фискалният ангажимент се оказа скъп и доведе до влошаване на фискалните показатели.

2.11. Трябва да се постигне осезаемо намаляване на съотношението на дълга към БВП по начин, който да избягва социалните несправедливости и несъразмерните отрицателни последици за пазара на труда. За да се подобрят фискалните показатели, е жизненоважно да има приобщаваща и устойчива стратегия за растеж.

Структурна политика и регулаторни мерки

2.12. Пандемията от COVID-19 показа някои сериозни структурни недостатъци във функционирането на европейските икономики и общества. Следователно поуките, които следва да бъдат извлечени след COVID-19, включват не само установяване на „нова нормалност“, но и прилагане на мерки, които да направят икономическите и обществените системи по-устойчиви (което вече предполага по-малка степен на нестабилност и уязвимост). Това включва не само ключовите етапи за социално справедлив двоен преход и по-ефективни и взаимосвързани системи на здравеопазване и разпределение на медицински услуги на територията на Европа, но и подкрепа за по-конкурентна еврозона вътре в Европа и извън нея, включително стратегически инвестиции в подкрепа на европейската промишленост и укрепване на позицията на ЕС в световен контекст.

2.13. През първата фаза на пандемията единният пазар беше засегнат тежко, тъй като традиционните търговски потоци бяха прекъснати между държавите — членки на ЕС, а дори и вътре в тях, поради сериозните ограничителни мерки. Ситуацията беше разрешена с намесата на Европейската комисия, която създаде зелени коридори.

Финансово посредничество

2.14. Банковият и финансов сектор на ЕС и на еврозоната доказа своята сила и устойчивост благодарение на новите нормативни актове и правила, приети след предишната криза. Понастоящем секторът е по-силен по отношение на капиталовата си обезпеченост и доброто състояние на портфейла си. Може обаче да съществуват някои рискове, свързани с платежоспособността на неговите клиенти, които може да доведат до повече необслужвани кредити.

Управление

2.15. Настоящата криза ни припомни, че архитектурата на рамката на ЕС за икономическо управление не е завършена. С Механизма за възстановяване и устойчивост характерът на европейския семестър се промени из основи: тъй като отпускането на средства е свързано с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, те станаха по-обвързващи политически. Гражданското общество следва да участва в по-голяма степен в процеса на европейския семестър. Принципът на партньорство, който отдавна е традиция в политиката на сближаване, следва да служи като модел за ефективен инструмент за участие на гражданското общество.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК отчита факта, че сценариите за възстановяване ще зависят силно от интензивността на пандемията и от успеха на ваксинационните кампании, както и от структурните аспекти (например резултатите в секторите, които бяха засегнати в голяма степен или изцяло, като например туризмът, хотелиерството, транспортът, културата и отдихът, и тяхната тежест в икономиката). Потенциалната гъвкавост на фискалната политика, с цел да се даде възможност за приемане на компенсаторни мерки, както и ефективността на тези мерки, също ще бъде от ключово значение.

3.2. ЕИСК изразява съжаление, че икономическото въздействие на пандемията доведе до по-големи разлики сред икономиките от еврозоната по отношение на икономическите резултати, фискалните показатели, инфлацията и външния баланс. Това би могло да повлияе силно на икономическото и социалното положение и на конкурентоспособността на засегнатите икономики и на еврозоната като цяло, както и на вътрешните и външните дисбаланси.

3.3. ЕИСК изразява висока оценка за всеобхватната и доста гъвкава реакция на основните участници в икономическата политика на ЕС спрямо пандемията, по-специално Европейската централна банка (с нейните програми за закупуване и основни лихвени проценти), Европейският механизъм за стабилност (ЕМС — с неговите инструменти за подкрепа на макроикономическата стабилност) и Комисията (с нейната много иновативна инициатива NGEU, допълнена с други извънредни мерки, като например CRII(+), Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE), гъвкавост във фискалните правила и правилата в областта на държавната помощ, както и във финансовото регулиране, и други извънредни мерки, които дават на държавите членки необходимата гъвкавост да приемат необходимите мерки за управление на кризата).

3.4. ЕИСК е убеден, че резултатът от микса от извънредни икономически политики е изключително важен. По-специално, трябва да бъде постигната обща и координирана съгласуваност между реакциите на паричната и на фискалната политика. Трябва да бъдат приети съответни реформи в подкрепа на устойчивото възстановяване (наред с останалото, чрез мерки за чиста енергия, цифровизация, иновации и кръгова икономика). Въздействието на NGEU и неговото взаимодействие с други икономически политики са важни, особено в държавите, които получават значителни средства.

3.5. ЕИСК оценява положително факта, че този микс от извънредни икономически политики съдържа също така някои лимити с цел предотвратяване на евентуални бъдещи отрицателни последици за показателите за ценова стабилност и фискална дисциплина в средносрочен и дългосрочен план вследствие на настоящите експанзионистични политики. По-специално бъдещото развитие на публичните финанси е изложено на високи рискове. В този контекст ЕИСК подчертава необходимостта от справедлива и устойчива данъчна политика, наред с другото, чрез борба с данъчните измами и агресивното данъчно планиране.

3.6. Комитетът очаква, че NGEU не само ще върне икономиките на еврозоната и на ЕС отново на равнищата им отпреди пандемията, но и ще подкрепи важни мерки на структурната политика основно в посока към екологичен и цифров преход, като надлежно отчита проблемите, свързани със заетостта и социалната област. Що се отнася до NGEU, Комитетът оценява факта, че ЕС е успял да приеме такава мащабна стъпка за толкова кратко време, но счита също така, че трябва да се стремим към справяне с възможните недостатъци, като например недостатъчни консултации с гражданското общество при разработването на националните планове за възстановяване и устойчивост.

3.7. ЕИСК е наясно, че друг иновативен инструмент, разработен и прилаган като пряк отговор на пандемията, е SURE, чиято цел е да се подпомагат правителствата в усилията им за защита на работните места и личните доходи.

3.8. ЕИСК препоръчва следващата фискална консолидация да зачита практиките на екологосъобразно бюджетиране ( 2 ) и подкрепата за екологосъобразните публични инвестиции, така че да допринесе за изпълнението на Европейския зелен пакт и за по-добро състояние на фискалната позиция на ЕС. ЕИСК напълно съзнава значителното отрицателно въздействие на настоящата криза върху публичните финанси.

3.9. Макар ЕИСК да предупреждава да се внимава с преждевременното дезактивиране на общата клауза за дерогация ( 3 ) , след категоричното приключване на пандемията и постигането на добър напредък в областта на възстановяването усилията трябва да бъдат съсредоточени върху фискалната устойчивост. След това фискалните политики и инструменти следва да бъдат пренасочени, така че в средносрочен и дългосрочен план да бъдат приети подходящи стратегии. ЕИСК приветства решението на Комисията да възобнови през есента на 2021 г. прегледа на рамката за икономическо управление на ЕС. Фискалните правила следва да се прилагат изцяло само след като бъдат преразгледани. Затова вместо „нормализиране“ ЕИСК препоръчва „преминаване“ към преразгледана рамка за икономическо управление ( 4 ) . Според ЕИСК всяка бъдеща фискална рамка трябва да бъде благоприятна за инвестициите чрез въвеждането на „златно правило“ за публичните инвестиции, без да излага на риск средносрочната фискална и финансова стабилност, както и да насърчава растежа и да дава възможност на държавите членки да прилагат антициклична политика по време на икономически спад.

3.10. ЕИСК изразява подкрепата си за реформи с цел по-ефективни и справедливи системи за публични приходи, при които данъчното облагане се отдалечава от труда и продуктивните инвестиции и се съсредоточава повече върху екологичното данъчно облагане и външните фактори на ценообразуването, както и върху по-ефективни и подобрени системи от стимули за ограничаване на практиките за избягване на данъци.

3.11. ЕИСК оценява високо факта, че банковият и финансовият сектор на ЕС и на еврозоната са в много по-добра форма в сравнение с предишната криза; те по-специално са по-малко уязвими и по-устойчиви. Същевременно обаче ЕИСК препоръчва да не се подценяват някои свързани с платежоспособността рискове, които може да произтекат от загубите на приходи, понесени от клиентите на тези сектори. Това би могло да доведе до повече необслужвани кредити в счетоводните баланси на банките. ЕИСК изразява задоволство, че банковият сектор в еврозоната е доказал своята стабилност и до момента не е засегнат значително от кризата.

3.12. ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че безпроблемното функциониране на единния пазар означава и по-устойчиви и ефективни икономики на еврозоната и на ЕС като цяло. Комитетът счита също така, че е особено важно да бъде завършен единният пазар, за да се ограничат липсата на гъвкавост и недостатъците в икономиката.

3.13. ЕИСК приветства специалния микс от икономически политики, който беше приет миналата година, за да се осигури незабавна реакция на пандемията, и който беше коригиран непрекъснато, за да бъде отразена променящата се ситуация. ЕИСК счита, че мерките за реагиране на ЕС биха могли да смекчат ефективно потенциалните дългосрочни отрицателни въздействия на кризата върху икономическите резултати на еврозоната и на ЕС и върху пазарите на труда на ЕС и биха могли да намалят разширяването на икономическите и социалните разлики. В същото време е от решаващо значение да се обърне внимание на значителните дисбаланси, за да се покрият ефективно значителните макроикономически рискове, включително рисковете от нарастващи неравенства.

3.14. ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че добре функциониращите системи на здравеопазване, социална защита и действия при извънредни ситуации са от съществено значение за положителното дългосрочно устойчиво икономическо развитие. Пандемията показа и засили тази връзка, която следва впоследствие да бъде отразена и в прилагането на Европейския стълб на социалните права.

3.15. ЕИСК силно препоръчва да продължат усилията за завършване на архитектурата на икономическия и паричния съюз, включително за адаптиране на европейския семестър спрямо програмата NGEU, завършване на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари и преразглеждане на рамката за икономическо управление. Следва да се обмисли дали замисълът на NGEU би могъл да послужи също така за пример как общите финансови ресурси на ЕС биха могли да се мобилизират и използват в бъдеще.

3.16. ЕИСК посочва, че основният пакет от мерки за преодоляване на отрицателните въздействия на пандемията беше изготвен през първата половина на 2020 г., т.е. непосредствено преди най-тежките последици от пандемията да бъдат усетени в повечето държави членки. Следователно би могло да се обмисли оценяване на уместността и адекватността на приетите мерки. Планирането играе ключова роля в предвиждането, което ще даде възможност да се продължи да се реагира на новата реалност, причинена от пандемията, която далеч не е преодоляна и налага необходимост от постоянно планиране.

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК изразява високата си оценка за публикуваните от Комисията седем водещи инициативи, които да послужат като насоки за практическото прилагане на Механизма за възстановяване и устойчивост в отделните държави членки. Много е важно тези инициативи да бъдат съгласувани с предизвикателствата и приоритетите, определени за възстановяването след COVID-19 в препоръката на Съвета относно Икономическата политика на еврозоната.

4.2. ЕИСК признава силно подкрепящата роля на общоевропейския Гаранционен фонд към Европейската инвестиционна банка за защитата и стимулирането на стопанския сектор в еврозоната и в ЕС като цяло.

4.3. Във връзка с възстановяването Комитетът предлага съсредоточаване върху икономическия растеж и социалната справедливост, които ще доведат до по-високи доходи и БВП. С оглед на намаляването на тежестта за бъдещите поколения и ограничаването на риска, свързан с по-високите лихвени проценти или намаленото производство, устойчивата фискална позиция изисква по-голямо увеличаване на икономическата дейност, което може да стане възможно чрез а) укрепване на публичните инвестиции и б) реформи в подкрепа на прехода към екологична и цифрова икономика.

4.4. ЕИСК признава и зачита факта, че някои важни поуки от предишната криза са извлечени и използвани за подкрепа на макроикономическата стабилност, и изразява силното си убеждение, че поуките, извлечени от пандемията, следва впоследствие да бъдат отразени в постоянни усилия за реформа, съсредоточени върху намаляване на административната тежест за предприятията посредством цифровизация на публичните администрации, на МСП и на стопанския сектор като цяло, електронна идентификация и по-ефективни съдебни системи.

Брюксел, 20 октомври 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Определение на ЕЦБ в: ECB Occasional Paper Series (Тематични материали на ЕЦБ) „Структурни политики в еврозоната“, юни 2018 г.: Структурна икономическа политика = мерки на икономическата политика, приети за трудовите, стоковите и финансовите пазари с цел подобряване на институционалните и регулаторните рамки, така че да се подобрят условията за дългосрочен растеж и да се гарантира желаното въздействие върху разпределението.

(2) Документ за обсъждане, Elva Bova (2021 г.), Green Budgeting Practices in the EU: A First Review (Практики на екологосъобразно бюджетиране в ЕС: първи преглед).

(3) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 227.

(4) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр.227 и становището на ЕИСК по собствена инициатива относно „Преформулиране на фискалната рамка на ЕС за устойчиво възстановяване и справедлив преход“ (ECO/553), вж. страница 10 от настоящия брой на Официален вестник..