СТАНОВИЩЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 24 март 2022 година

относно предложение за изменение на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за кредитен риск, риск от корекция на кредитната оценка, операционен риск и пазарен риск, както и за долна граница на изчисленото капиталово изискване

(CON/2022/11)

(2022/C 233/02)

Въведение и правно основание

На 20 и 21 януари 2022 г. Европейската централна банка (ЕЦБ) получи искания съответно от Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз за становище относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 575/2013 по отношение на изискванията за кредитен риск, риск от корекция на кредитната оценка, операционен риск и пазарен риск, както и за долна граница на изчисленото капиталово изискване, и на Директива 2014/59/ЕС (1) (наричани по-долу „предложените изменения на РКИ“).

ЕЦБ отбелязва, че предложените изменения на РКИ са тясно свързани с друго предложение, по което ЕЦБ получи искане за консултация, а именно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на надзорните правомощия, санкциите, клоновете от трета държава и рисковете с екологичен, социален и управленски характер (2) (наричани по-долу „предложените изменения на ДКИ“).

ЕЦБ е компетентна да даде становище на основание член 127, параграф 4 и член 282, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз, тъй като предложените изменения на РКИ съдържат разпоредби, засягащи задачите на ЕЦБ относно пруденциалния надзор над кредитните институции съгласно член 127, параграф 6 от Договора, и приноса на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) за гладкото провеждане на политики, свързани със стабилността на финансовата система, както е посочено в член 127, параграф 5 от Договора. Управителният съвет прие настоящото становище съгласно член 17.5, изречение първо от Процедурния правилник на Европейската централна банка.

Общи забележки

ЕЦБ приветства предложенията на Комисията, с които в ЕС се въвеждат оставащите реформи „Базел III“ (3), засилва се единната нормативна уредба на ЕС и се подобрява пруденциалната рамка за кредитните институции в различни области.

ЕЦБ подчертава значението на навременното, пълно и точно финализиране на прилагането от ЕС на реформите „Базел III“. Те са насочени към справяне с основните недостатъци в настоящата рамка, установени в предишни анализи, извършени както от европейски, така и от международни органи също и по отношение на европейски банки, поради което тези реформи са от съществено значение, за да се гарантира стабилността на европейския банков сектор.

Навременното прилагане на реформите „Базел III“ е важно за бързото справяне с тези недостатъци. Поради това ЕЦБ насърчава законодателните органи на Съюза да приключат законодателния процес своевременно и без ненужно дълги срокове за прилагане. Това е важно, за да се гарантира, че банките могат да издържат на бъдещи кризи.

ЕЦБ също така счита за важно пълното прилагане на стандартите „Базел III“. ЕЦБ оценява това, че предложението на Комисията обхваща всички елементи, разработени от Базелския комитет за банков надзор и приети от Групата на управителите на централни банки и ръководителите на надзорни органи през декември 2017 г.

На последно място, ЕЦБ е силно ангажирана с точното прилагане на реформите „Базел III“. Това е важно за финансовата стабилност и за международното доверие в ЕС. Последователното прилагане на тези реформи ще подчертае ангажимента на ЕС към международното финансово сътрудничество, като по този начин ще спомогне за укрепването на функционирането на световната финансова система и доверието в банките в ЕС. Същевременно точното прилагане предоставя най-добрата възможна гаранция за стабилна банкова система, докато с предложените отклонения и варианти за прилагане ще останат рискове, по отношение на които не са взети достатъчно мерки в банковия сектор. Както е обяснено по-долу, тези рискове възникват основно при предложеното пруденциално третиране на експозициите към недвижими имоти, кредитния риск от предприятията без кредитна оценка, кредитния риск от контрагента, експозициите към капиталови инструменти и операционния риск.

В следващите раздели от становището детайлно са описани възгледите за основните елементи на предложението и за оставащите рискове, които не биха могли да бъдат обхванати в достатъчна степен, ако ЕС реши да се отклони от стандартите „Базел III“.

Важно е също така пруденциалната рамка да продължи да бъде подходяща за целта, като отстранява установените пропуски и остава в крак с иновациите. Новите определения на основни понятия за предприятията за спомагателни услуги и финансовите институции, предложени от Комисията, са добре дошли, тъй като изясняват границите на регулаторния периметър. ЕЦБ приветства също така възложеното на Комисията задължение да представи доклад във връзка с ново предложение относно пруденциалното третиране на криптоактивите.

ЕЦБ е съгласна също със становището на Комисията, изразено в обяснителния меморандум към предложението, че не е необходимо на компетентните органи да се предоставят допълнителни надзорни правомощия за налагане на ограничения върху разпределенията от кредитните институции при извънредни обстоятелства, дължащи се на сериозни икономически сътресения. Същевременно ЕЦБ отбелязва, че през такива периоди на икономически и финансови затруднения кредитните институции може да не са склонни да използват капиталовите си буфери (4). В перспектива ЕЦБ е на мнение, че следва да се обърне допълнително внимание на премахването на демотивиращите фактори за използване на капиталови буфери.

1. Въвеждане на долна граница на изчисленото капиталово изискване

1.1 Долната граница на изчисленото капиталово изискване е важен елемент от реформите „Базел III“. С нея се намалява неоправданата променливост на рисковопретеглените активи между институциите, като по този начин се укрепва равнопоставеността и се засилва пруденциалната рамка. ЕЦБ горещо приветства избрания от Комисията т.нар. подход „един пакет“ по отношение на прилагането на долната граница на изчисленото капиталово изискване, при който банките разполагат само с един начин да измерват рисковопретеглените си активи ( 5 )

1.2 Въпреки това ЕЦБ отбелязва, че предложението включва и значителни преходни мерки, водещи до по-ниски рискови тегла от предвидените в базелските стандарти в някои конкретни области, а именно: i) експозициите към жилищни недвижими имоти с ниски исторически загуби, ii) експозициите към предприятия без кредитна оценка и iii) калибрирането на кредитния риск от контрагента, свързан с експозиции към деривати. ЕЦБ счита, че тези отклонения от стандартите „Базел III“ не са оправдани от гледна точка на пруденциалната и финансовата стабилност и в резултат от това може да останат рискове, по отношение на които не са взети мерки.

1.3 По-специално преходното третиране на експозициите към жилищни недвижими имоти (ЖНИ) поражда няколко опасения. Преходната мярка би отслабила предпазната функция на долната граница на изчисленото капиталово изискване по отношение на жилищното кредитиране — област, която има потенциала да застраши финансовата стабилност, както показват последните доклади както на ЕССР ( 6 ) , така и на ЕЦБ ( 7 ) . Задлъжнялостта на домакинствата и надценяването на ЖНИ се увеличават в няколко държави членки на ЕС, което допринася за натрупването на средносрочни уязвимости и опасения във връзка с балон на жилищния пазар, задвижван от дълг. Това на свой ред би могло да остави някои банки със собствен капитал, който не е съизмерим с потенциалните загуби, произтичащи от материализирането на тези рискове. Преходната мярка може също така да доведе до допълнително фрагментиране в рамките на банковия пазар на ЕС, доколкото институциите могат да подлежат на различни капиталови изисквания за сходни рискове в зависимост от прилагането от страна на държавата членка. Предвид тези опасения ЕЦБ счита, че не трябва да има преференциално третиране на жилищните недвижими имоти. Ако бъде запазен, този механизъм следва да бъде със строго временен и ограничен характер.

1.4 Загриженост у ЕЦБ пораждат и преходните разпоредби, отнасящи се за предприятията без кредитна оценка. Съгласно базелските стандарти кредитирането на такива предприятия има по-високо рисково тегло, което отразява по-голямата несигурност за тяхната действителна степен на риск. Намаляването на рисковото тегло въз основа на собствени оценки на риска, извършени от банките, отслабва целта на долната граница на изчисленото капиталово изискване, която е да защитава срещу подценяване на рисковете от собствените модели на институциите, тъй като институциите биха могли да използват собствените си оценки на вероятността от неизпълнение (PD), за да разпределят по-ниско рисково тегло на предприятията. Комисията предлага прилагането на рисково тегло от 65 % да зависи от прогнозната едногодишна вероятност от неизпълнение, която може да достигне до 0,5 %. ЕЦБ счита, че това е твърде широко, тъй като би могло да обхване предприятия с повишен рисков профил. Предвид характерните рискове ЕЦБ счита, че за предприятията без кредитна оценка не трябва да се прави такова изключение. Ако бъде запазен, този механизъм следва да остане със строго временен и ограничен характер. На последно място, ЕЦБ напълно подкрепя усилията за увеличаване на обхвата на рейтингите сред европейските предприятия в средносрочен до дългосрочен план, което би могло да представлява важен допълнителен принос към проекта за съюз на капиталовите пазари.

1.5 ЕЦБ предупреждава да се избягва всякаква промяна в третирането на кредитния риск от контрагента, свързана с експозиции към деривати, в контекста на долната граница на изчисленото капиталово изискване, независимо дали е временна или постоянна. ЕЦБ е загрижена, че всяка промяна в калибрирането на стандартизирания подход за измерване на експозициите към кредитен риск от контрагента би оставила някои пруденциални рискове непокрити и би подценила размера на експозицията за кредитен риск от контрагента.

1.6 По отношение на нивото на прилагане на долната граница на изчисленото капиталово изискване Комисията предлага то да се прилага на най-високото равнище на консолидация. В рамките на банковите групи това е съчетано с механизъм за преразпределение на въздействието, получено на най-високото равнище на консолидация между предприятието майка и дъщерните предприятия ( 8 ) . Този механизъм позволява на банковите групи в ЕС, които са обвързани от долната граница на изчисленото капиталово изискване, да разпределят капитала в рамките на групата по-ефективно в сравнение с прилагането ѝ на индивидуално равнище, като все пак се отразява съответната степен на риск от присъствието на групата във всяка държава членка. Въвеждането обаче на специфични изисквания за долна граница на изчисленото капиталово изискване на подконсолидирано равнище в държава членка може все пак да стимулира банковите групи да реорганизират дейностите си, така че да се сведе до минимум въздействието на долната граница върху отделни части от групата по начини, които потенциално биха могли да не съответстват на установените организационни структури или разумното управление на риска. Освен това то би замразило повече капитали на местно ниво в противоречие на целта да се даде възможност за свободно движение на капитали в рамките на европейските банкови групи, което е важна предпоставка за финансова интеграция. Като алтернативен вариант долната граница на изчисленото капиталово изискване може да се прилага както на най-високото равнище на консолидация в ЕС, така и на подконсолидирано равнище в държава членка, без механизма за разпределение. Това вече би опростило рамката за банките в сравнение с предложението на Комисията и би гарантирало подходяща капитализация във всяка държава членка, въпреки че ще блокира капитал и на това подконсолидирано равнище. Като втори вариант долната граница на изчисленото капиталово изискване може да се прилага само на най-високото равнище на консолидация, което ще бъде съчетано със задължение за банките и компетентните органи да гарантират, че капитализацията на самостоятелните субекти е адекватна ( 9 ) . Този подход не само би бил по-прост и би ограничил фрагментацията на европейския банков сектор, но също така би отразил надлежно факта, че долната граница на изчисленото капиталово изискване е била калибрирана, за да се ограничи неоправданата променливост на рисковопретеглените активи на равнището на банковата група, а не на равнището на всеки субект. ЕЦБ предпочита този подход.

1.7 На последно място, ЕЦБ отбелязва, че предложените изменения на ДКИ включват разпоредби относно взаимодействията между долната граница на изчисленото капиталово изискване, надзорните изисквания и макропруденциалните капиталови буфери. Тези въпроси ще бъдат разгледани отделно в становището относно предложените изменения на ДКИ ( 10 )

2. Рамка за кредитния риск — стандартизиран подход

2.1 ЕЦБ приветства предложенията за прилагане на новия стандартизиран подход за кредитен риск, тъй като той ще направи институциите, които не използват вътрешни модели, по-устойчиви, а техните капиталови изисквания — по-чувствителни към риска. ЕЦБ обаче отбелязва със загриженост, че предложението съдържа и няколко нови отклонения от стандартите „Базел III“, особено по отношение на: i) експозициите към специализирано кредитиране, ii) експозициите към капиталови инструменти, iii) експозициите на дребно и iv) методологията за оценка на обезпеченията за експозиции, обезпечени с недвижими имоти. Същевременно са запазени някои съществуващи отклонения (напр. за малките и средни предприятия (МСП) и инфраструктурните проекти), които следва да бъдат преразгледани от съзаконодателите. ЕЦБ счита, че тези отклонения могат като цяло да ограничат последователността и безопасността на новия стандартизиран подход и да оставят непокрити някои рискове. На свой ред това би могло да остави банките без достатъчен наличен капитал, в случай че рисковете се реализират в тези пазарни сегменти. По-конкретно рамката „Базел III“ е калибрирана така, че да отразява степента на риск, свързана с експозициите към специализирано кредитиране, и всяка промяна, като например създаването на нова категория за висококачествено финансиране на обекти или промените в критериите за висококачествено финансиране на проекти, би могла да доведе до непокриване на рискове, особено по време на предоперативната фаза на проектите, и по този начин да намали защитата на банките. Освен това стандартизираните рискови тегла не би трябвало да се основават единствено на преценката на институциите без одобрение на модела дали финансирането на обекти може да отговаря на критерии за „високо качество“, подобни на вътрешнорейтинговия подход за класифициране.

2.2 Експозициите към капиталови инструменти по своята същност са по-рискови, тъй като по определение са подчинени на всички други вземания в случай на неизпълнение. Предложенията „Базел III“ отразяват това, като налагат по-високи капиталови изисквания за тези експозиции. ЕЦБ изразява загриженост относно отклоненията от този стабилен принцип в редица области, тъй като той би могъл да изложи банките на по-големи рискове в техните баланси. Това се отнася по-специално за: i) експозициите към капиталови инструменти към други членове на същата група — включително дяловите участия в предприятия от финансовия сектор, които банките имат право да не приспадат от собствения си капитал, ii) институционалните защитни схеми, и iii) дългосрочните експозиции към капиталови инструменти, които продължават вече шест или повече години, които също оказват въздействие върху адекватността на рисковите тегла на консолидирано равнище. Това не само би блокирало съществуващите много ниски рискови тегла, които не отразяват присъщата степен на риск на експозициите към капиталови инструменти, но също така би удължило липсата на съизмерим капацитет за поемане на загуби в рамките на групата. Освен това iv) ЕЦБ счита, че по-ниското рисково тегло за експозициите към капиталови инструменти съгласно законодателни програми следва да се прилага, ако е придружено от базелското изискване за инвестиционни ограничения ( 11 ) , което може да бъде взето предвид и при цялостната оценка на тези програми. На последно място, v) преходната разпоредба, приложима за експозициите към капиталови инструменти съгласно вътрешнорейтинговия подход, създава неоправдани ползи, тъй като банките могат да прилагат рискови тегла, които не само са по-ниски от приложимите понастоящем, но временно дори са по-ниски от окончателните изисквания. Поради това ЕЦБ предлага да се избегне този преходен извънреден спад в капиталовите изисквания за експозициите към капиталови инструменти на институциите с разрешение за вътрешнорейтингов подход под нивото, което ще бъде постоянно изискуемо в бъдеще ( 12 )

2.3 ЕЦБ счита, че по-ниското рисково тегло за експозициите на дребно следва да бъде ограничено до физически лица с общи експозиции под 1 млн. евро, които следва да се определят, като се вземат предвид паричните средства, които вече са дължими от клиентите, както и неусвоените кредитни линии. В допълнение не следва да се отлага повече необходимата корекция на капиталовите изисквания за безусловно отменяемите кредитни линии.

2.4 В предложението на Комисията се предлагат и някои промени в методиките за преоценка за недвижими имоти, които не са в съответствие с базелските стандарти. ЕЦБ счита, че такива преоценки следва да бъдат добре обосновани, за да се отразят надлежно промените в оценката на обезпеченията на недвижими имоти. Прилагането на статистически методи за оценка на имотите (вместо да се разчита на квалифициран независим оценител) би могло да създаде неточно усещане за безопасност. Това би могло да доведе до структурно надценяване на действителната стойност не само на отделните имоти, но и на целия портфейл, подлежащ на преоценка, което от своя страна намалява устойчивостта на банките срещу прегряване на пазарите на недвижими имоти. Също така увеличението на стойностите на имотите въз основа на средните стойности от минали периоди може непредпазливо да позволи на банките да продължат да разчитат на увеличение на стойностите на имотите, което може да не е устойчиво. Това е вярно например в сегашните условия на увеличаващо се надценяване. Тези промени биха добавили към неоправданите последици от преходния механизъм, свързани с нискорисковите ипотечни кредити в контекста на долната граница на изчисленото капиталово изискване (както е посочено в параграф 1.3), и биха могли допълнително да увеличат уязвимостите на банките на пазарите на недвижими имоти.

2.5 Рамката „Базел III“ рекалибрира начина, по който третира особеностите на МСП и инфраструктурните инвестиции, чрез прилагането на рискови тегла, емпирично калибрирани въз основа на данни от различните институции. Поради това ЕЦБ счита, че ЕС следва да се придържа към промененото калибриране.

3. Операционен риск

3.1 ЕЦБ приветства решението на Комисията да приложи новия стандартизиран подход за операционния риск в съответствие с рамката „Базел III“, която има за цел да увеличи съпоставимостта и опростеността при изчисляването на капиталовите изисквания.

3.2 Въпреки че ЕЦБ признава, че рамката „Базел III“ дава възможност да не се вземат предвид историческите загуби при изчисляването на капиталовите изисквания за операционни рискове, тя изразява съжаление, че Комисията не е избрала признаването на тези загуби. ЕЦБ счита, че ако се вземе предвид историята на загубите на дадена институция, това би довело до капиталови изисквания с по-голяма чувствителност към риска и по-голямо покритие на загубите, като така ще се преодолеят различията в рисковите профили на институциите по силно чувствителни въпроси, като например риска от неправомерно поведение, изпиране на пари или киберинциденти, и би предоставило на институциите по-големи стимули да подобрят управлението на операционния риск. Поради това ЕЦБ би предпочела прилагане на рамката „Базел III“, при което вътрешният множител на загубите се определя от историческите загуби, понесени от институцията и се въвежда постепенно.

3.3 ЕЦБ отбелязва, че надзорните органи сега вече са длъжни да вземат предвид качеството на управлението на риска, включително историята на загубите, когато определят рисковия профил и капиталовите изисквания в рамките на процеса на надзорен преглед и оценка (ПНПО). Във връзка с това ползата от предложеното тясно задължение на надзорните органи да наблюдават поне веднъж на всеки три години качеството на натрупаните от институциите исторически загуби следва да се оценява от гледна точка на крайната употреба на тези исторически загуби в рамката, като се има предвид и фактът, че качеството на данните е само едно от многото ключови съображения за управление на операционния риск.

4. Пазарен риск

4.1 В становището си от 8 ноември 2017 г. относно измененията в рамката на Съюза за капиталовите изисквания на кредитните институции и инвестиционните посредници ( 13 ) ( 14 ) ЕЦБ призова за достатъчно дълга фаза на прилагане на базелските стандарти относно пазарния риск в резултат на основния преглед на търговския портфейл, като се вземат предвид и по-нататъшните промени в базелските стандарти. Тъй като международно приетите правила вече са финализирани, ЕЦБ приветства предложението на Комисията за превръщане на съществуващото изискване за отчетност в капиталови изисквания.

4.2 ЕЦБ отбелязва, че предложението дава възможност на Комисията да промени калибрирането на капиталовите изисквания съгласно новата рамка за пазарния риск, както и да отложи с още две години прилагането на тази рамка. Това би позволило намаляване на капиталовите изисквания и по този начин отклонение от стандартите „Базел III“. ЕЦБ подкрепя ограничаването на тези правомощия съгласно настоящото предложение. ЕЦБ счита, че е важно тези международно приети стандарти да се прилагат последователно на международно ниво и призовава за точното им въвеждане до 2025 г. Това би било важно, за да се осигури яснота за институциите и да се гарантира стабилността на единната нормативна уредба на ЕС, като същевременно се избегнат отрицателните последици за вътрешните планове на институциите за прилагането им и за процеса на кандидатстване и одобрение на вътрешните модели. Независимо от горепосоченото може да се обмисли през 2025 г. Комисията да изготви доклад относно прилагането на основния преглед на търговския портфейл в други юрисдикции, който би могъл да послужи като основа за законодателите на Съюза да подготвят евентуални последващи стъпки за гарантиране на равнопоставеност в световен мащаб.

4.3 ЕЦБ приветства яснотата, предоставена от предложението на Комисията относно минималната честота, приложима съгласно подхода на подробен преглед, когато предприятията за колективно инвестиране са включени във вътрешните модели. Същевременно ЕЦБ е загрижена, че такова третиране може да доведе до това някои рискове да не бъдат включени във вътрешния модел, и поради това предлага да се добави отделно изискване за идентифициране, измерване и наблюдение на съответните рискове, в случай че не се използва ежедневен подход на подробен преглед.

5. Риск от корекция на кредитната оценка (ККО)

5.1 ЕЦБ отбелязва със загриженост, че в предложението на Комисията не се преразглеждат съществуващите изключения, приети от Съюза, и припомня, че тези изключения бяха определени като съществено неспазване в предишната програма за оценка на регулаторната съгласуваност на Базелския комитет през 2014 г ( 15 ) .. ЕЦБ счита, че тези отклонения не са оправдани от пруденциална гледна точка и оставят институциите изложени на непокрити рискове от своите сделки с деривати с освободени контрагенти ( 16 )

5.2 Въпреки това ЕЦБ отчита усилията, положени от Комисията за решаване на въпросите, произтичащи от откритото хеджиране за ККО на освободените от ЕС контрагенти, като позволява на институциите доброволно да включат тези контрагенти в своята регулаторна рамка за ККО ( 17 ) и определя нови изисквания за отчетност за освободените от ЕС контрагенти. Въпреки че последното може да спомогне за насърчаване на по-добри практики за управление на риска от страна на институциите, то нито ще подобри пруденциалното им състояние, нито ще доведе до пазарна дисциплина. За да се постигне пазарна дисциплина, трябва да се въведе изискване за оповестяване. Ако законодателните органи на Съюза изберат да запазят съществуващите изключения, тези предложения спомагат за смекчаване донякъде на отрицателните последици от тези изключения, въпреки че те не ограничават съществено рисковете, които тези експозиции пораждат за счетоводните баланси на банките.

6. Вътрешнорейтингов подход

6.1 ЕЦБ приветства предложените промени във вътрешнорейтинговия подход за кредитен риск в съответствие с окончателния пакет „Базел III“ ( 18 ) , тъй като те се считат за необходими, за да се запази чувствителността към риска, като същевременно значително се ограничат възможностите за неоправдана променливост на размера на рисково претеглените експозиции (RWEA). ЕЦБ подкрепя предложението да не се допуска: i) използването на усъвършенствания вътрешнорейтингов подход (A-IRB) за експозиции към големи предприятия, експозиции към кредитни институции и инвестиционни посредници и към финансови институции, третирани като предприятия, и ii) използването на вътрешнорейтинговия подход за експозициите към капиталови инструменти. По същия начин ЕЦБ подкрепя прилагането на долни граници за входящите рискови параметри , което ще гарантира минимално ниво на консервативност в параметрите на модела, като същевременно ще ограничи неоправданата променливост на размера на рисково претеглените експозиции.

6.2 Освен това ЕЦБ подкрепя допълнителните разяснения и подобрения, свързани с оценката на вероятността от неизпълнение (PD), загубата при неизпълнение (LGD) и кредитните конверсионни коефициенти (CCF).

6.3 Въпреки това ЕЦБ би искала да подчертае някои несъответствия в предложението, които могат да попречат на цялостното правилно прилагане на изискванията. По-специално, за да се ограничи рискът от неправилно тълкуване, ЕЦБ препоръчва в различните членове на изменения РКИ допълнително да се съгласуват термините, използвани за определяне на размера на корпоративните длъжници, като например „оборот“, „приходи“ и „продажби“ ( 19 )

6.4 Tрябва да се гарантира съгласуваност между определението за неизпълнение и оценката и прилагането на рисковите параметри. По-специално, по отношение на прилагането на вътрешнорейтинговия подход на ниво клас експозиции, както е въведено в изменения член 148, ЕЦБ би искала да подчертае, че за експозициите на дребно тази промяна създава възможност за използване на вътрешнорейтинговия подход за поне един от класовете експозиции, посочени в новия член 147, параграф 2, буква г), подточки i), ii), iii) и iv). Същевременно по отношение на експозициите на дребно ЕЦБ отбелязва, че съществуващият член 178, параграф 1 позволява на институциите да прилагат определението за неизпълнение на ниво отделно кредитно улеснение, а не по отношение на общите задължения на кредитополучателя. Във връзка с това, когато понятието за неизпълнение за експозициите на дребно е определено на ниво длъжник, ЕЦБ препоръчва да се ограничи възможността за използване на вътрешнорейтинговия подход или за всички, или за нито един от класовете експозиции, посочени в член 147, параграф 2, буква г), подточки i), ii), iii) и iv), без да се засяга възможността да се поиска постоянно частично използване при условията, посочени в член 150.

6.5 По отношение на новите изисквания за оценките на вероятността от неизпълнение ЕЦБ счита, че допълнително определяне на времевия хоризонт за присъждане на рейтинги, както е предложено в окончателните стандарти „Базел III“, би гарантирало адекватно диференциране на риска въпреки неблагоприятните икономически условия и би увеличило съпоставимостта на рисковопретеглените активи между институциите. Освен това в предложението са въведени някои разлики между изискванията за оценките на вероятността от неизпълнение за експозициите на дребно и изискванията за оценките на вероятността от неизпълнение за експозиции към предприятия и институции, което може да възпрепятства правилното тълкуване от страна на институциите. В този контекст ЕЦБ препоръчва допълнително рационализиране на изискванията по отношение на тези видове експозиции.

7. Оповестяване и отчитане по стълб III

7.1 ЕЦБ приветства целта на новия интегриран център, управляван от Европейския банков орган (ЕБО), за оповестявания по стълб III от кредитните институции, чиято цел е да се ограничи тежестта за институциите и да се улесни използването на информацията по стълб III от всички заинтересовани лица. Надзорните органи ще извлекат полза от централизирания център за оповестяване, тъй като той ще улесни тяхната роля за гарантиране на качеството на информацията по стълб III. ЕЦБ обаче отбелязва, че в предложението се прилагат различни подходи по отношение на количественото публично оповестяване на малки и несложни институции (SNCIs) и по-големи институции. За малки и несложни институции ЕБО ще използва надзорна отчетност, за да състави съответното количествено публично оповестяване въз основа на предварително определена схематизация. За по-големите институции ще трябва да се разработи нов процес на отчитане на оповестяванията, което ще доведе до двойно отчитане на данните, тъй като изискванията за данните по стълб III се припокриват с надзорната отчетност. След това ЕБО ще получи тези нови образци „в електронен формат“ и ще трябва да ги публикува в деня на получаването им. ЕЦБ счита, че подходът за количествените оповестявания на малките и несложни институции би могъл да се прилага за всички институции, независимо от техния размер и сложност, с цел да се ограничи тежестта на отчетността за всички институции. ЕЦБ отбелязва също така, че графикът за публикуване от ЕБО на информация по стълб III в централизирания център не позволява да се извърши съгласуване между надзорната отчетност и оповестената по стълб III информация, което би могло да доведе до допълнително натоварване за надзорните органи и объркване за инвеститорите и другите ползватели на информацията по стълб III. По същата логика, за да се осигури съгласуваност, политиката относно повторното подаване на данни до ЕБО, предвидена в изменения член 434а, следва да не бъде ограничена до публичните оповестявания, а да обхваща и надзорната отчетност.

7.2 Освен това качествените оповестявания и някои количествени оповестявания ( 20 ) не могат да бъдат извлечени от надзорната отчетност въз основа на предварително определената схематизация. Този въпрос се отнася както за малките и несложни институции, така и за другите институции. Поради това процесът на предоставяне на такива оповестявания на ЕБО следва да бъде изяснен. ЕЦБ предвижда също така потенциални трудности за ЕБО при обобщаването и сравняването на качествена информация поради неструктурирания ѝ характер.

7.3 ЕЦБ отбелязва, че в предложените изменения на ДКИ се предвижда изменение на член 106 от ДКИ, за да се предоставят правомощия на компетентните органи да изискват от институциите, които не са малки и несложни институции, да представят информацията за оповестяване на ЕБО за нейното публикуване на централизиран уебсайт на ЕБО. Това изменение на ДКИ е излишно, ако текстът на РКИ бъде изменен в посоката, предложена в параграф 7.1.

8. искове с екологичен, социален и управленски характер

8.1 По-доброто интегриране на рисковете с екологичен, социален и управленски характер в пруденциалната рамка е от решаващо значение за повишаване на устойчивостта на банковия сектор. Цялостните коментари на ЕЦБ относно предложенията, засягащи рисковете с екологичен, социален и управленски характер, ще бъдат предоставени в становището ѝ относно предложените изменения на ДКИ ( 21 ) . По-конкретно, по отношение на предложените изменения на РКИ, ЕЦБ приветства предложението на Комисията за въвеждане на хармонизирани определения на рисковете с екологичен, социален и управленски характер и оценява заявеното намерение за привеждане на определенията в съответствие с тези, предложени от ЕБО в доклада му относно управлението и надзора на рисковете с екологичен, социален и управленски характер за кредитните институции и инвестиционните посредници ( 22 ) . ЕЦБ обаче отбелязва някои различия във формулировката на предложените определения спрямо използваната от ЕБО формулировка. Определенията на ЕБО са по-широки, като обхващат всяко отрицателно въздействие, а не само загубите. Следователно те отразяват по-точно естеството на рисковете с екологичен, социален и управленски характер, които се материализират, наред с другото, чрез стратегически и свързани с репутацията рискове. Тези рискове могат например да доведат до по-ниски обеми на бизнеса и да засегнат устойчивостта и жизнеспособността на институцията. Поради това ЕЦБ предлага прецизиране на формулировката на определенията, за да се гарантира по-тясна съгласуваност с тези предложени от ЕБО.

8.2 ЕЦБ приветства предложението за изменение на член 430, с което от институциите се изисква да отчитат на компетентните органи експозицията си към рисковете с екологичен, социален и управленски характер. Тъй като отчитането на съответната качествена и количествена информация за рисковете с екологичен, социален и управленски характер улеснява надзора върху тези рискове, ЕЦБ приканва законодателните органи на Съюза и ЕБО да гарантират, че предложеното изискване за отчетност ще бъде приложено възможно най-скоро. ЕЦБ отбелязва, че спрямо това отчитане се прилага принципът на пропорционалност, както е посочено в съображение 40 от предложените изменения на РКИ.

8.3 ЕЦБ е съгласна със съображение 40 от предложените изменения на РКИ, в което се посочва, че експозицията към рисковете с екологичен, социален и управленски характер не е непременно пропорционална на размера и сложността на институцията. Поради това е наложително пазарите и надзорните органи да получават подходящи данни от всички субекти, изложени на тези рискове, независимо от техния размер. Ето защо ЕЦБ силно подкрепя предложението изискванията за оповестяване относно рисковете с екологичен, социален и управленски характер да се прилагат по отношение на всички институции съгласно член 449а. ЕЦБ подкрепя предложението на Комисията честотата и подробностите на изискванията за оповестяване да бъдат съобразени с размера и сложността на институциите, за да се вземе надлежно предвид принципът на пропорционалност. ЕЦБ отбелязва, че е важно да се гарантира адекватна съгласуваност между изискванията за оповестяване на рисковете с екологичен, социален и управленски характер за институциите и други инициативи в областта на оповестяванията на информация (напр. Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта), в смисъл че такива инициативи следва да поставят институциите в по-добра позиция да оценяват адекватно своите рискове и да спазват собствените си задължения за оповестяване.

8.4 ЕЦБ също така силно подкрепя предложението за по-ранен краен срок, в който ЕБО да представи доклада си относно пруденциалното третиране на експозициите, върху които оказват въздействие екологични и/или социални фактори съгласно член 501в. ЕЦБ изразява силната си подкрепа в полза на този труд и счита, че по-ранната дата за представянето на доклада би допринесла за участието на ЕС в международния политически дебат по тези въпроси. Когато ЕЦБ отправя препоръки за изменения на предложените изменения на РКИ, конкретните предложения с обяснителен текст към тях се представят в технически работен документ. Техническият работен документ е достъпен на английски език на EUR-Lex.

Съставено във Франкфурт на Майн на 24 март 2022 година. Председател на ЕЦБ Christine LAGARDE

(1) COM(2021) 664 final.

(2) COM(2021) 663 final.

(3) Реформите „Базел III“, известни още като стандартите „Базел III“, са стандарти, приети от Базелския комитет за банков надзор (БКБН). Консолидираните стандарти са достъпни на уебсайта на Банката за международни разплащания www.bis.org

(4) Виж Становище CON/2020/16 на Европейската централна банка от 20 май 2020 г. относно изменения на пруденциалната рамка на Съюза в отговор на пандемията от COVID-19 (ОВ C 180, 29.5.2020 г., стр. 4). Всички становища на ЕЦБ се публикуват на EUR-Lex.

(5) За допълнителна информация относно подхода „единен пакет“ по отношение на рисковобазираните капиталови изисквания, моля, вижте въпросите и отговорите на Комисията: Questions and Answers.

(6) Европейски съвет за системен риск, „Уязвимости в секторите на жилищните недвижими имоти в страните от ЕИП“: Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries, февруари 2022 г.

(7) Европейска централна банка, Преглед на финансовата стабилност: Financial Stability Review, November 2021, ноември 2021 г.

(8) Виж обяснителния меморандум на Комисията: explanatory memorandum.

(9) В съответствие с SCO 10 от базелските принципи: SCO 10 of the Basel principles.

(10) Виж предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на надзорните правомощия, санкциите, клоновете от трета държава и рисковете с екологичен, социален и управленски характер, и на Директива 2014/59/ЕС.

(11) Виж CRE 20.59 от базелските принципи: CRE 20.59 of the Basel principles.

(12) Капиталовите изисквания за ръководените от банка финансови конгломерати също са засегнати от разпоредбите на подточки iii) и v) поради т.нар. датски компромис, според който притежаваните от банките капиталови инструменти, емитирани от застрахователни предприятия, принадлежащи към един и същ финансов конгломерат, могат да бъдат рисково претеглени, а не приспаднати.

(13) Виж бележка под линия 1 в SCO30.5.

(14) Становище CON/2017/46 на Европейската централна банка от 8 ноември 2017 г. относно измененията в рамката на Съюза за капиталовите изисквания на кредитните институции и инвестиционните посредници (ОВ C 34, 31.1.2018 г., стр. 5).

(15) Базелски комитет по банков надзор, 2014 г., Програма за оценка на регулаторната съгласуваност (RCAP) — Оценка на разпоредбите на Базел III — Европейски съюз, Regulatory Consistency Assessment Programme (RCAP) - Assessment of Basel III regulations - European Union, достъпна на уебсайта на Банката за международни разплащания www.bis.org

(16) Това беше подчертано и от Европейския банков орган, 2019 г., Политически съвети относно реформите „Базел III“ относно корекцията на кредитната оценка (ККО) и пазарния риск, Policy advice on the Basel III reforms on credit valuation adjustment (CVA) and market risk, Препоръка ККО2: Изключение от ККО, стр. 9, достъпна на уебсайта на ЕБО www.eba.europa.eu

(17) Виж обяснителния меморандум на Комисията: explanatory memorandum.

(18) Виж по-специално Базел III: Basel III: Финализиране на следкризисните реформи (bis.org).

(19) Например в член 142, параграф 1, точка 5а „голямо предприятие“ е определено чрез препращане към показателя „продажби“, докато в новия член 5, параграф 8 „малко и средно предприятие“ се определя чрез препращане към показателя „оборот“.

(20) Например по отношение на екологични, социални и управленски (ESG) оповестявания и оповестявания на лихвения риск в банковия портфейл (IRRBB).

(21) Виж бележка 10 по-горе.

(22) Европейски банков орган, 2021 г., Доклад на ЕБО относно управлението и надзора на рисковете с екологичен, социален и управленски характер за кредитните институции и инвестиционните посредници (EBA/REP/2021/18), достъпен на уебсайта на ЕБО www.eba.europa.eu