[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 31.8.2007

COM(2007) 490 окончателен

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

Изменящ Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, налагащ окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефлатат (РЕТ) с произход от Индия

(представено от Комисията).

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 2026/1997 на Съвета за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 461/2004 на Cъвета (наричан по-долу „основен регламент“) в рамките на процедурата относно вноса на фолио от полиетиленов терефталат (РЕТ), с произход от Индия. |

Общ контекст Настоящото предложение се представя в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие с материалните и процедурни изисквания, изложени в основния регламент. |

Действащи разпоредби в областта, за която се отнася предложението С Регламент (ЕО) № 2597/1999 (OВ L 316, 10.12.1999) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от РЕТ с кодове ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, и с произход от Индия. След провеждане на преглед, с оглед изтичането на срока на действие на съществуващите мерки, съгласно член 18 от основния регламент, Съветът наложи окончателно изравнително мито на върху вноса на фолио от РЕТ с произход от Индия посредством Регламент (ЕО) № 367/2006 (ОВ L 68, 8.3.2006, стр. 6). След провеждане на частичен временен преглед Съветът измени Регламент (ЕО) № 1676/2001, и с Регламент (ЕО) № 366/2006 (OВ L 68, 8.3.2006, стр. 6.) наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от РЕТ с произход, inter alia, от Индия. |

Съвместимост с други политики и цели на Съюза Не е приложимо. |

Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

В съответствие с разпоредбите на основния регламент, на заинтересованите страни в процедурата вече е била предоставена възможността да защитят своите интереси. |

Набавяне и използване на експертни оценки |

Не беше необходима външна експертна оценка. |

Оценка на въздействието Това предложение произтича от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък от условия, които подлежат на оценка. |

Правни елементи на предложението |

Кратко описание на предлаганите мерки Поради наличието на prima facie доказателства за съществуването на увеличено субсидиране на 2 август 2006 г. Комисията започна ex officio частичен временен преглед на действащите изравнителни мита по отношение на вноса на фолио от РЕТ с произход от Индия. Целта на този преглед, който по обхват се ограничи в разглеждането на субсидирането на един индийски производител износител, а именно - Jindal Poly Film Limited (наричан по-долу „Jindal“), беше да се прецени дали нивото на действащото изравнително мито е достатъчно, за да предотврати субсидиране, причиняващо вреда. Разследването за преглед потвърди, че „Jindal“ е получило по-високи нива на субсидиране от тези, установени в първоначалното разследване, и в частност по Схемата за предварителни лицензи, Схемата за експортно ориентирани единици и Схемата за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване. Така се предлага нивото на изравнителното мито да се увеличи в съответствие с разкритията на това разследване. Тъй като нивото на антидъмпинговото мито, наложено с Регламент (ЕО) № 366/2006 за „Jindal“ беше 0%, не се налага да се прави изменение на този регламент. |

Правна основа Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 461/2004 на Съвета от 8 март 2004 г. |

Принцип на субсидиарност Настоящото предложение попада под изключителната компетенция на Общността. Следователно принципът на субсидиарност не е приложим. |

Принцип на пропорционалност Предложението е съобразено с принципа за пропорционалност по следните причини: |

Видът на мерките е описан в гореспоменатия основен регламент и не оставя възможност за национално решение. |

Не се изисква предоставянето на информация относно това как финансовата и административна тежест върху Общността, националните правителства, областните и местни органи, икономическите субекти и гражданите е сведена до минимум и съответства на целите на предложението. |

Избор на правни инструменти |

Предложени инструменти: регламент. |

Други инструменти не биха били подходящи, защото горепосоченият основен регламент не предвижда други възможности. |

Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на Общността. |

1. Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

Изменящ Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, налагащ окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефлатат (РЕТ) с произход от Индия

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

Като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

Като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност[1] („основен регламент“),

като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,

като има предвид, че

A. ПРОЦЕДУРА

I. Предишно разследване и мерки в сила

2. С Регламент (ЕО) № 2597/1999[2] Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от РЕТ, попадащо под кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия (наричано по-долу „разглеждан продукт“). Разследването, довело до приемането на този Регламент, ще бъде наричано по-долу „първоначално разследване“. Мерките бяха под формата на адвалорни мита, вариращи от 3,8 % до 19,1 %, наложени върху вноса от индивидуално назовани износители, с остатъчна ставка на митото от 19,1 %, налагана върху вноса на разглеждания продукт от всички останали дружества. Изравнителното мито, наложено върху вноса на фолио от РЕТ, произвеждано и изнасяно от Jindal Poly Films Limited, преди известно под името Jindal Polyester Ltd[3], („Jindal“ или „дружеството“), е 7 %. Периодът на първоначалното разследване беше от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.

3. След провеждане на преглед, с оглед изтичането на срока на действие на съществуващите мерки, съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006[4] Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от РЕТ с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Периодът на разследване за преглед е в рамките от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.

4. С Регламент (ЕО) № 1288/2006[5] Съветът, след временен преглед относно друг индийски производител на фолио от РЕТ Garware Limited („Garware“), измени окончателното изравнително мито, наложено на „Garware“ с Регламент (ЕО) № 367/2006.

II. Ex officio започване на частичен временен преглед

5. Налице са Prima facie доказателства за Комисията, сочещи, че „Jindal“ е извличало полза от увеличени нива на субсидиране, в сравнение с първоначалното разследване, и промените на тези нива са от траен характер.

III. Разследване

6. В резултат на това Комисията, след консултация с Консултативния съвет, реши да започне ex officio частичен временен преглед съгласно член 19 на основния регламент, ограничено до нивото на субсидиране на „Jindal“, за да прецени необходимостта от продължаване, отмяна или изменение на съществуващите изравнителни мерки. На 2 август 2006 г. със съобщение за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз[6] , Комисията съобщи за започването на този преглед.

7. Периодът на разследване за преглед (наричан по-долу „ПР за преглед“) е в рамките от 1 април 2005 г. до 31 март 2006 г.

8. Комисията официално уведоми „Jindal“, правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“) и Du Pont Tejin Films, Люксембург, Mitsubishi Polyester Film, Германия, Toray Plastics Europe, Франция, и Nuroll, Италия, които представляват по-голямата част от производителите на фолио РЕТ в Общността (наричани по-долу „промишлеността на Общността“), за започването на частичния временен преглед. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид или да подадат молба за изслушване в сроковете, посочени в съобщението за започване.

9. За да получи информацията, необходима за разследването, Комисията изпрати въпросник на „Jindal“, което сътрудничи като отговори на въпросника. Беше проведено посещение за проверка в помещенията на „Jindal“ в Индия.

10. „Jindal“, ПИ и промишлеността на Общността бяха информирани за основните резултати от разследването и имаха възможност да представят своите коментари. Предоставените от „Jindal“ коментари се обсъждат по-долу. ПИ не предостави никакви коментари.

Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ

11. Разглежданият продукт е фолио от PET с произход от Индия, обичайно декларирано под кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, както е дефинирано в първоначалното разследване.

В. СУБСИДИИ

I. Въведение

12. На основание на наличната информация и отговора на въпросника на Комисията, бяха разследвани изброените по-долу схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии:

a) Схеми на национално равнище:

i) Схема с предварителни лицензи;

ii) Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“;

iii) Схема за експортно ориентирани единици/ Схема за специални икономически зони;

iv) Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;

v) Схема с освобождаване от подоходен данък;

vi) Схема с експортни кредити;

vii) Сертификат за снабдяване, освободено от мито.

13. Посочените по-горе схеми i) до iv) и vii) се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Законът за външната търговия упълномощава ПИ да издава известия относно политиката по износа и вноса. Дългосрочен план за индийската политика по износа и вноса за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., който е продължение на предишната политика на износа и вноса, беше публикувана от ПИ („Политика на ИВ за 2004—2009 г.“). В допълнение към това, беше издаден наръчник на процедурите, управляващи „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“ („ПНА I 2004-09“) и той се актуализира редовно[7].

14. Схемата с освобождаване от подоходен данък, посочена по-горе под точка (v), се основава на Закона за подоходен данък от 1961 г., изменян всяка година със Закона за финансите.

15. Схемата с експортни кредити, посочена по-горе под точка (vi), се основава на раздели 21 до 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да инструктира търговските банки в областта на експортните кредити.

б) Регионални схеми

16. На основание на наличната информация и на отговора на въпросника на Комисията, Комисията разследва и схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра от 1993 г. Тази схема се основава на решения на Министерството на промишлеността, енергетиката и труда на ПИ.

II. Схеми на национално равнище

1. Схема с предварителни лицензи (ALS)

a) Нормативна уредба

17. Подробно описание на схемата се намира в раздели 4.1.3 до 4.1.14 на „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“ и в глави 4.1 до 4.30 на ПНА I 2004—2009 г. Схемата е заменена през април 2006, т.е. след ПР за преглед от Схемата за предварителна оторизация, но това изглежда е по същество промяна на названието. Следващият анализ е на действащата по време на ПР за преглед ALS.

б) Условия за участие

18. ALS се състои от шест подсхеми. Inter alia, тези подсхеми се различават по критериите за участие. Подсхемите „физически износ“ и „годишни потребности“ са отворени за производители износители и за търговци износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители. В подсхема „предвиден износ“ могат да участват главни снабдители, изброени в параграф 8.2 на „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“, напр. снабдителите на ЕОЕ. Производителите износители, които снабдяват окончателния износител, могат да участват в подсхема „междинни доставки“. И накрая, междинните снабдители на производителите износители могат да претендират за свързаните с „предвиден износ“ ползи в рамките на подсхемите „предварителни нареждания за освобождаване“ (Advance Release Order – ARO) и „вътрешно кредитно писмо“. Тъй като само първите четири от подсхемите са използвани от „Jindal“ през ПР за преглед, само те се разглеждат в подробности по-долу.

в) Практическо приложение

19. Предварителни лицензи се издават за:

i) Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен продукт за износ. Износът трябва да е „физически“ в смисъл, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Лицензът посочва условията на разрешението за внос и на задължението за износ, включително вида на износния продукт.

ii) Годишна потребност: Този лиценз не е свързан с конкретен износен продукт, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химични и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, обусловени от предходните му експортни резултати, притежателят на лиценз може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да избере да изнася който и да е готов продукт, попадащ в продуктовата група, която ползва такива освободени от мито суровини.

iii) Предвиден износ: Тази подсхема позволява на даден главен снабдител да внася безмитно суровини, които са необходими за производството на стоки, предвидени за продажба като „предвиден износ“ на категориите от клиенти, упоменати в параграф 8.2., букви (б—е), (ж), (и) и (к) на „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“. Според ПИ този тип износ се отнася за сделки, при които доставяните стоки не напускат територията на държавата. Като „предвиден износ“ се разглеждат няколко категории доставки, при условие че стоките се произвеждат в Индия, например, снабдяване на ЕОЕ или дружество, намиращо се в специална икономическа зона (СИЗ).

iv) Междинни доставки: Тази подсхема е за случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един единствен износен продукт и да си поделят производствения процес. Производителят износител произвежда междинния продукт. Той може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел предварителен лиценз (ALS) за междинни доставки. Окончателният износител извършва производството и е задължен да изнесе готовия продукт.

20. Както беше споменато по-горе, през ПР за преглед „Jindal“ е използвало всички подсхеми на ALS. По-точно, е използвало подсхеми, изредени по-горе под точки i) до iv).

21. За да улеснят проверките от страна на индийските власти, притежателите на лицензи са задължени от закона да водят „достоверни и точни отчети за съобразено с лиценза потребление и използване на внесените стоки“ в специален формат (глава 4.30 ПНА I 2004-09) (наричан по-нататък „регистър на потреблението”). Проверката показа, че дружеството не е водило правилно такъв регистър на потреблението, т.е. не е записвало правилно връзката между суровината и крайното предназначение на продукта, както се изисква от формата, изискван от ПИ, въпреки факта, че тя не само изнася продукта, а и го продава на вътрешния пазар.

22. По отношение на изредените по-горе подсхеми i) и iii), както разрешението за внос, така и задължението за износ (включително предвиден износ) се определят като обем и стойност от ПИ и се документиран в лиценза. В допълнение към това, към момента на вноса и износа, правителствените служители следва да документират в лиценза съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по тази схема, се определя от ПИ на основата на стандартни норми за съотношението между суровини и крайни продукти (наричани по-долу „СНСКП”). СНСКП съществуват за повечето продукти, включително разглеждания продукт, и са публикувани в ПНА II 2004—2009 г. СНСКП за фолио от PET и гранули от PET, междинен продукт, са преразгледани в посока намаляване през октомври 2005 г.

23. По отношение на подсхема iii), се отчита, че предвиденият износ, направен, за да се изпълни съответното задължение по ALS, по същество е представлявал вътрешна за дружеството продажба, т.е. клон „Jindal“ (който не е самостоятелно юридическо лице), произвеждащ гранули от РЕТ, е продавал гранулите от РЕТ за по-нататъшно производство на ЕОЕ на „Jindal“. Вносът на суровини се е осъществил в контекста на производството на междинен продукт (гранули от РЕТ). С други думи, по подсхема iii) продажбите на вътрешния пазар се считат за износ.

24. По отношение на подсхема iv), суровини, закупени от „Jindal“ на вътрешния пазар, се отписват от предварителния лиценз на „Jindal“ и се издава междинен предварителен лиценз на вътрешния доставчик. Притежателят на такъв междинен предварителен лиценз може да внася безмитно стоките, необходими за производството на продукта, които в последствие се доставят на „Jindal“ като суровина за производството на разглеждания продукт.

25. В случая на подсхема ii), спомената по-горе, (предварителен лиценз за годишна потребност), разрешението за внос се документира по стойност в лиценза. Притежателят на лиценза е длъжен да „поддържа връзката между внасяните суровини и крайния продукт” (параграф 4.24A(c) ПНА I 2004-09).

26. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да се изпълни в рамките на предписаните срокове след издаването на лиценза. (18 месеца с две възможности за удължаване от 6 месеца всяка, т.е. общо 30 месеца).

27. Проверката показа, че специфичният размер на потреблението на дружеството на ключови суровини, необходими за производството на един килограм фолио от РЕТ, в различни степени в зависимост от качеството на фолиото от РЕТ и както е отчетен в регистъра на потреблението, е бил по-малък от съответната СНСКП. Такъв със сигурност е бил случаят по отношение на предишната СНСКП за фолио от РЕТ и гранули от РЕТ и в по-малка степен – по отношение на променената СНСКП, влязла в сила през септември 2005 г., т.е. през ПР за преглед. С други думи, на „Jindal“ е било позволено да внася безмитно според СНСКП повече освободени от мито суровини, отколкото в действителност са били необходими за производствения процес. Това направи действителния регистър на потреблението в съответствие с индийския ПНА най-важният елемент на проверката. Въпреки това, този регистър нито беше воден правилно, нито беше инспектиран от ПИ до момента. Дружеството заяви, че ПИ ще регулира излишната полза, когато изтече срокът на лицензите, т.е. 30 месеца след издаването на лиценз, тъй като обичайната практика е да се използват двете възможности за удължаване по 6 месеца. Въпреки това, твърдението не можеше да се приеме за вярно, тъй като до момента нито един лиценз, използван от „Jindal“, не е бил поправян.

28. Промените в управлението на политиката на ИВ, влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по поправянето), не са прилагани в случая на „Jindal“. Така de facto прилагането на това изискване не можеше да се потвърди на този етап.

д) Заключение

29. Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент, защото несъбирането на мита, които в други случаи са дължими, представлява финансово участие на ПИ, което предоставя полза на „Jindal“, като подобрява неговата ликвидност.

30. В допълнение към това, четирите подсхеми, използвани от „Jindal“ (т.е. изброените по-горе под точки i) до iv)), по закон зависят от извършването на износ и следователно се определят като специфични по член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ, никое дружество не може да извлече ползи в рамките на тези схеми. Очевидно такъв е случаят по отношение на схеми i), ii) и iv), но дори схемата за предвиден износ изпълнява този критерий в настоящия случай, защото доставките за ЕОЕ имат за крайна цел действителен износ.

31. Подсхемите, използвани в настоящия случай, не могат да се разглеждат като допустими системи за възстановяване на мита или системи с възстановяване на заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а) точка ii) от основния регламент. Те не се придържат към строгите правила, предвидени в приложение І, буква и), приложение ІІ (определение и правила за възстановяване) и приложение ІІІ (определение и правила за възстановяване на заместители) от основния регламент. ПИ не прилага ефективно своята система за проверка или процедури, с които да се провери дали и в какви количества, суровините са били вложени в производството на изнасяния продукт (приложение ІІ, точка ІІ, параграф 4 от основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване на заместители — приложение ІІІ, точка ІІ, параграф 2 от основния регламент). СНСКП за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите СНСКП не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като замисълът на тези твърде щедри стандартни норми не дава възможност на ПИ да извършва достатъчно прецизни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. В допълнение на това, не е бил осъществен ефективен контрол от страна на ПИ, на основата на правилно воден регистър на потреблението.

32. В своите коментари след направените разкритията дружеството твърди, че поддържа правилно воден регистър и като такъв той представлява правилна система за проверка в съответствие с приложение II от основния регламент. В допълнение на това, то твърди, че ALS действа като схема за заместване, така че освободени от мито суровини могат да се използват за производството на продукти, продавани на вътрешния пазар, тогава, когато освободените от мито суровини пряко или чрез заместване се използват в производството на стоки, които впоследствие се изнасят в рамките на разумен период от време. Въпреки това, макар че дружеството вероятно води регистър на потреблението на суровини за производството на дадено количество от разглеждания продукт, то не е поддържало система, по която да може да се провери кои суровини са употребени в производството на изнасяния продукт и в какви количества, както се изисква от индийската „Политика на ИВ“ ( допълнение 23) и в съответствие с приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент. В допълнение към това, то не поддържа система, чрез която да се провери дали количеството суровина, за което се иска възстановяване, не надвишава количеството на подобен изнасян продукт в съответствие с приложение II, точка II, параграф 2. След внимателно разглеждане становището по настоящия случай е че не съществува връзка между освободените от мито суровини и изнасяния продукт и следователно - не действа подходяща система за проверка.

33. Тези подсхеми следователно подлежат на изравнителни мерки.

е) Изчисление на размера на субсидията

34. Размерът на субсидията е изчислен по следния начин. Числителят е сборът на неплатените вносни мита (основни мита и специални допълнителни мита) върху материала, внесен по подсхеми i) до iii) съответно, прилагани за внос чрез междинен производител; а в случая на подсхема iv) числителят е сборът на неплатените вносни мита върху суровини, използвани за производството на разглеждания продукт, през ПР за преглед.

35. В своите коментари след направените разкрития дружеството твърди, че митата за суровината, необходима за производството на фолио от РЕТ, са намалени от 15 % на 7,5 % от март 2006 г., т.е. след края на ПР и помоли Комисията да вземе предвид тези промени при изчислението на размера на субсидията за ALS. Въпреки това, макар че е имало случаи, при които събития, станали след ПР, са били вземани предвид, те се касаят за изключителни обстоятелства, а настоящият случай не е такъв. Следователно в съответствие с член 5 и член 11, параграф 1 от основния регламент, тази молба трябва да бъде отхвърлена.

36. В своите коментари след направените разкрития дружеството твърди още, че ползата, получена по подсхема iv), всъщност представлява разликата в цената между обикновените покупки на суровини на вътрешния пазар и покупки на суровини при лишаване от ALS и представи изчисления в този смисъл без подкрепящи доказателства. Въпреки това, ползата е изчислена на основата на неплатеното мито в лиценза, тъй като продажбата/покупката на материала е чисто търговско решение и не променя размера на неплатеното мито. Във всеки случай, това твърдение беше направено за първи път след разкритията и тъй като Комисията нямаше възможност да го провери, то беше отхвърлено.

37. В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати, където за това бяха отправени основателни искания. Целият размер на неплатените вносни мита е приет за числител, а не размерът на свръхосвобождаването, както поиска дружеството, защото ALS не отговаря на условията, определени в приложение II от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент знаменателят е експортният оборот през ПР за преглед. Дружеството заяви, че предвиденият износ трябва да се включи в общия експортен оборот на дружеството през ПР за преглед. Въпреки това, тъй като тези сделки в действителност не са износ, а са продажби на вътрешния пазар, те не могат да бъдат правилно класифицирани като износ и поради това не са включени в размера на общия експортен оборот.

38. Размерът на субсидията, установена за ALS възлиза на 14,68 %.

2. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“)

a) Нормативна уредба

39. Описание на DEPBS се намира в параграф 4.3 от „Политика на ИВ за 2004—2009 г.”

б) Условия за участие

40. Беше установено, че „Jindal“ не използвало DEPBS през ПР за преглед и следователно не е необходим по-нататъшен анализ дали тази схема подлежи на изравнителни мерки.

3. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)/Схема за специални икономически зони (SEZS)

a) Нормативна уредба

41. Подробни описания на тези схеми се намират в глава 6 на „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“, в ПНА I 2004—2009 г., в Закона за СИЗ и описаните в него правила (SEZS)

б) Условия за участие

42. С изключение на чисто търговските фирми, всички предприятия, които предприемат износ на определено количество от произведените от тях стоки и услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемите за ЕОЕ и СИЗ. Беше установено, че през ПР за преглед „Jindal“ се е възползвала от схемата за ЕОЕ, но не и от тази за СИЗ. Следователно анализът се съсредоточава само върху схемата за ЕОЕ.

в) Практическо приложение

43. ЕОЕ може да се създаде навсякъде в Индия. Тази схема е допълнителна към SEZS.

44. Исканията за предоставяне на статус на ЕОЕ трябва, наред с другото, да включват подробности относно плануваното производствено количество, приблизителната стойност на износа, потребностите от внос и местните потребности за следващите пет години. Ако властите приемат искането на дружеството, свързаните с това условия му се съобщават. Съгласието за това дружество да бъде признато за ЕОЕ важи за срок от пет години и може да бъде подновявано.

45. Ключово задължение на ЕОЕ, както е посочено в „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“, е да се постигнат нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за референтния период от пет години общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.

46. ЕОЕ имат право на следните отстъпки:

i) освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително производствено оборудване, суровини и консумативи);

ii) освобождаване от акцизна такса при закупуване на стоки на местния пазар;

iii) възстановяване на централния данък върху продажбите при закупуване на стоки на местния пазар;

iv) възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността франко борд на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, т.е. акциза върху готовата продукция;

v) освобождаване от обичайно дължимия подоходен данък върху печалби, осъществени при продажби за износ, в съответствие с раздел 10Б на Закон за подоходния данък, за десетгодишен период след започването на дейност, но не и след 2010 г.;

vi) възможност за 100 % чуждестранно участие в капитала.

47. Единиците, чиято дейност попада в тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 на Закона за митниците. Те имат законово задължение да водят в специален формат точен отчет за целия внос, за употребата и използването на вносните материали и за осъществения износ. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните органи („тримесечни и годишни доклади за постигнатия напредък”). Същевременно, „в никой момент [ЕОЕ] не е длъжна да свързва всяка пратка на вносни стоки със свой износ, прехвърляния към други единици, продажби във вътрешната тарифна зона или със запаси”, както е посочено в параграф 6.11.2 на ПНА 2004-09 г.

48. Вътрешните продажби се изпращат и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на изпращане на експортни партиди на ЕОЕ се наблюдава от митнически/акцизен служител на постоянна работа в ЕОЕ.

49. „Jindal“ се е възползвало от схемата за ЕОЕ, за да внася производствено оборудване без вносни мита и да получава възстановяване на централния данък върху продажбите, дължим за стоки, продадени на вътрешния пазар. То не се е възползвало от освобождаването от данък върху вноса на суровини, тъй като неговата ЕОЕ, за да произвежда фолио от РЕТ, използва гранули от РЕТ. Тези гранули от РЕТ се произвеждат в друг клон на дружеството от суровини, закупени по ALS.

г) Заключения относно ЕОЕ

50. Освобождаване на ЕОЕ от два вида вносни мита („основно мито“ и „специално допълнително мито“) и възстановяването на данъка върху продажбите представляват финансово участие на ПИ по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако не съществуваше тази схема, като по този начин предоставя на ЕОЕ ползи по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент, като подобрява тяхната ликвидност.

51. По този начин освобождаването от основно мито и от специално допълнително мито и възстановяването на данъка върху продажбите представляват субсидии по смисъла на член 2 от основния регламент. Те зависят по закон от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Поставената пред ЕОЕ и посочена в параграф 6.1 на „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“ цел — да осъществява износ, е задължително условие за получаване на стимулите.

52. В допълнение беше установено, че ПИ не разполага с ефективна система за проверка или процедура, посредством които да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно или освободени от данък върху продажбите суровини са били вложени в производството на изнасяния продукт. (приложение ІІ, точка ІІ, параграф 4 от основния регламент, а ако става въпрос за системи с възстановяване за заместители — приложение ІІІ, точка ІІ, параграф 4 от основния регламент). Във всеки случай, освобождаването от мита върху производствено оборудване вече не е допустима схема за възстановяване, защото това производствено оборудване не представлява стоки, които се използват в производствения процес.

53. ПИ не проведе по-нататъшно разследване, основано на действителните суровини, вложени в производството, въпреки че това обикновено е необходимо да се направи при отсъствието на ефективна система за проверка (приложение II, точка параграф 5 и приложение III, точка II, параграф 3 от основния регламент), нито доказа, че не е възникнало никакво свръх-освобождаване от данъци.

д) Изчисление на размера на субсидията

54. Съобразно с горното, подлежащата на изравнителни мерки полза е опрощаването на всички вносни мита (основно мито и специално допълнително мито), обикновено дължими при внос, а така също и възстановения данък върху продажбата – и двете през ПР за преглед.

i) Освобождаване от данък върху продажбата за стоки, закупени на вътрешния пазар

55. Числителят беше определен по следния начин. Размерът на субсидията беше изчислен на основата възстановимия данък върху продажбата за покупки в производствения сектор, напр. части и опаковки през ПР за преглед. Таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.

56. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот, генериран от продажбата на разглеждания продукт през ПР за преглед (знаменател), защото субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така полученият марж на субсидията е 0,04 %.

ii) Освобождаване от вносни мета (основно мито и специално допълнително мито) и възстановяване на централен данък върху продажбата за производствено оборудване

57. В съответствие с член 7, параграф 3, ползата е изчислена на основата на сбора на неплатените вносни мита върху внесеното оборудване и сбора на възстановените данъци върху продажбата за закупеното производствено оборудване, и двата разпределени за период, който съответства на действителната амортизация на подобно производствено оборудване в производството на разглеждания продукт. Дружеството заяви, че това трябва да е ставката на амортизация, използвана в действителност от дружеството в неговите финансови отчети; изискването, посочено в член 7, параграф 3 се интерпретира обаче като отнасящо се за ставката на амортизация, определена в законодателството, което се прилага по отношение на дружеството, в този случай – ставката, определена в Закона за дружествата, 1956 г. Към така изчисления размер, които е съотносим с ПР за преглед, бяха добавени лихви за този период, за да се отрази стойността на ползата във времето и така да се установи пълният размер на ползата, получена по тази схема. Таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент от горната сума, за да се достигне до размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7 параграф 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот, от продажбата на разглеждания продукт през ПР за преглед (знаменател), защото субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Дружеството заяви, че предвиденият износ следва да бъде включен в общия експортен оборот, но това искане бе отхвърлено поради причините, посочени в съображение (36) по-горе. Така полученият марж на субсидията е 1,26 %.

58. Така общият марж на субсидия по схемата за ЕОЕ възлиза на 1,3 %.

4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCGS)

a) Нормативна уредба

59. Подробно описание на EPCGS се намира в „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“ и в глава 5 на ПНА I 2004—2009 г.

б) Условия за участие

60. Схемата е отворена за всеки производител износител, за всеки търговец износител, „обвързан“ с поддържащ производител, или за всеки доставчик на услуги. Не беше установено, че „Jindal“ се е възползвало от тази схема през ПР за преглед.

в) Практическо приложение

61. При условие, че поемат задължение да изнасят, дружествата получават разрешение да внасят производствено оборудване (ново, а от април 2003 г. и употребявано, оборудване на възраст до 10 години) при намалени или нулеви ставки за митото. За тази цел, след внасянето на заявление и заплащането на такса, Индия издава лиценз EPCGS. От април 2000 г. схемата осигурява намалено мито от 5 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по нея. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесеното производствено оборудване трябва да се използва за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време.

г) Заключение относно EPCGS

62. Схемата EPCGS предоставя субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Намалението на митото представлява финансово участие на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от иначе дължими мита. В допълнение, намалението на митото предоставя полза на износителя, тъй като спестените мита при вноса подобряват неговата ликвидност.

63. Освен това, схемата EPCGS, зависи по закон от извършването на износ, тъй като подобни разрешения са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.

64. Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) oт основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) от основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.

д) Изчисление на размера на субсидията.

65. Числителят беше определен по следния начин: размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент, на основата на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени за период, който съответства на действителната амортизация на подобно производствено оборудване в производството на фолио от РЕТ, което бе изтълкувано като ставката, определена в Закона за дружествата, 1956 г., а не тази, която действително се използва от дружеството, поради причините, посочени в съображение (56) по-горе. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. Таксите, платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.

66. Дружеството заяви, че е производственото оборудване, внасяно безмитно по схемата ECPG за използване в неговия клон Khanvel, вече не се използва и че ползата, свързана с това оборудване не следва да се включва в числителя. Въпреки това, тъй като не съществуват доказателства, че дружеството не притежава такова оборудване, Комисията трябва да отхвърли това искане.

67. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент, този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот през ПР за преглед (знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ. Дружеството заяви, че предвиденият износ следва да бъде включен в общия експортен оборот, но това искане бе отхвърлено поради причините, посочени в съображение (36) по-горе. Субсидията, получена от „Jindal“, е 1,11 %.

5. Схема с освобождаване от подоходен данък (EITES)

a) Нормативна уредба

68. Нормативната уредба за тази схема се съдържа в Закона за подоходен данък от 1961 г., който се изменя ежегодно от Финансов закон. Последният определя всяка година основата за събирането на данъци, а също така и различни освобождавания и намаления, които могат да се използват. Например ЕОЕ могат да претендират за освобождаване от подоходен данък на основание раздел 10Б от Закона за подоходен данък от 1961 г.

б) Практическо приложение

69. Тъй като не беше установено, че „Jindal“ се е възползвало от EITES, не е необходим по-нататъшен анализ относно необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.

6. Схема с експортни кредити (ECS)

a) Нормативна уредба

70. Схемата е подробно описана в ръководен циркуляр IECD № 5/04.02.01/2002-03 (Експортен кредит в чуждестранна валута) и в ръководен циркуляр IECD № 10/04.02.01/2003-04 (Експортен кредит в рупии) на Резервната банка на Индия (РБИ), адресирани до всички търговски банки в Индия.

(б) Условия за участие

71. В схемата могат да участват производители износители и търговци износители. Беше установено, че „Jindal“ се е възползвало от тази схема през ПР за преглед.

в) Практическо приложение

72. В рамките на тази схема, РБИ определя задължителни максимални лихвени проценти спрямо експортните кредити в индийски рупии и в чуждестранна валута, които търговските банки могат да налагат на износителя „с цел да се предостави на износителите кредит при лихви, които са конкурентни на международно равнище“. ECS се състои от две подсхеми — Схема за експортен кредит преди експедиране („кредит за опаковане“), покриваща кредитите, предоставени на износителя за финансиране на закупуването, обработката, изработването, опаковането и/или превоза на стоки преди износа и Схема за експортен кредит след експедиране, осигуряваща кредити за оборотен капитал за финансиране на експортните вземания. РБИ също инструктира банките да предоставят известна част от тяхното общо банково кредитиране за финансиране на износа.

73. Вследствие на тези ръководни циркуляри на РБИ, износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновени търговски кредити („парични кредити“), които се подчиняват изцяло на пазарни условия.

г) Заключение относно ECS

74. Първо, с намаляването на разходите за финансиране в сравнение с пазарното ниво на лихвените проценти, гореспоменатите лихвени проценти предоставят полза за тези износители по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Независимо от факта, че преференциалните кредити в рамките на ECS се отпускат от търговски банки, предоставената полза представлява финансово участие на правителството по смисъла на член 2, параграф 1, точка iv) от основния регламент. РБИ е държавен орган и следователно попада под определението за „правителство“ в член 1, параграф 3 от основния регламент и инструктира търговските банки да предоставят преференциално финансиране на дружествата износители. Това преференциално финансиране се равнява на субсидия, която се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти зависят от осъществяването на износ, в съответствие с член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.

д) Изчисление на размера на субсидията

75. Размерът на субсидията беше изчислен на основата на разликата между лихвата, платена върху експортни кредити, използвани през ПР за преглед, и евентуално платимата лихва, ако бяха използвани процентите, прилагани спрямо обикновени търговски кредити, използвани от дружеството. Размерът на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през ПР за преглед (знаменател), в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. „Jindal“ е извлякло ползи от ECS и е получило субсидия от 0,1 %.

7. Сертификат за снабдяване, освободено от мито (DFR’)

a) Нормативна уредба

76. Правната уредба на тази схема се съдържа в параграф 4.2 от „Политика на ИВ за 2004—2009 г.“

б) Практическо приложение

77. Тъй като не беше установено, че „Jindal“ се е възползвало от DFRC през ПР, не е необходим по-нататъшен анализ относно необходимостта от прилагане на изравнителни мерки за тази схема.

III. Регионална схема

Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Махаращра

a) Нормативна уредба

78. За да насърчи разполагането на производства в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. ПИ стимулира новоразгръщащи се единици, създавани в развиващите се области на щата, посредством схемата с пакет от насърчителни мерки. Схемата е била изменяна многократно от въвеждането й и „Схема 1993“ е била в действие от 1 октомври 1993 г. до 31 март 2001 г., докато последното и изменение - „Схема 2006“е въведена в рамките на „Промишлена, инвестиционна и инфраструктурна политика на Махаращра от 2006 г.“ през пролетта на 2006 г. и се очаква да е в действие до 31 март 2011 г. PSI на ПИ се състои от няколко подсхеми, сред които основните са: пряко финансиране посредством така наречената „субсидия за насърчаване на промишлеността“, освобождаване от местен данък върху продажбите и данък върху електроенергията и възстановяване на данък октроа.

79. „Jindal“ продължава да се възползва от стимули по „Схема 1993“ до май 2001 г., но не и от следващите схеми. Следователно, само тази схема е оценена в контекста на настоящия случай.

б) Условия за участие

80. За да могат да участват, дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити области, като създават нови промишлени предприятия или като правят широко мащабни капиталовложения в разгръщане и разнообразяване на съществуващите промишлени предприятия. Тези области са класифицирани съгласно икономическото им развитие в различни категории (т.е. слаборазвити области, по-слаборазвити области и най-слаборазвити области). Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са областта, в която предприятието е или ще се намира и размерът на инвестицията.

в) Практическо приложение

81. Освобождаване от местен данък върху продажбите на крайни стоки: стоките обикновено подлежат на централен данък върху продажбите (за междущатски продажби) или, в миналото, Щатски данък върху продажбите (за продажби в рамките на даден щат), който варира в зависимост от щата/щатите, в които си извършват трансакциите. През април 2005 г. законите за продажбите в рамките на щата в Махаращра са заменени от системата за данък добавена стойност („ДДС”). При схемата за освобождаване определени единици не са задължени да събират данък върху продажбата при своите трансакции. По подобен начин определени единици са освободени от задължението да плащат местния данък върху продажбите при покупката на стоки от снабдител, който също отговаря на условията за участие в схемата. Беше установено, че „Jindal“ е извлякло полза от това освобождаване по отношение на продажби през ПР за преглед.

82. Възстановяване на данък върху електроенергията: на единиците, отговарящи на условията, се възстановява данъкът върху електроенергията, консумирана с производствени цели, за период от седем години. В случая на „Jindal“ този седемгодишен период е приключил на 31 март 2003 г. Следователно „Jindal“ повече не е отговарял на условията за възстановяване на данъка върху електроенергията.

83. Възстановяване на данък октроа: октроа е данък, налаган от местните правителства в Индия, включително ПМ, на стоките, които влизат в границите на определен град. Промишлените предприятия имат право да получат обратно платения данък октроа от ПМ, ако техният обект се намира на територията на някои определени градове в границите на щата. Общата сума, която може да бъде възстановена, е ограничена до 100 % от фиксираната капиталова инвестиция. Заводът на „Jindal“ се намира извън рамките на града и следователно е освободен per se от данък октроа, така че тази схема не е приложима в настоящия случай.

г) Заключение относно PSI 1993 на ПМ

84. „Jindal“ е придобило права за освобождаване от данък върху продажбата на крайни продукти през ПР за преглед, за които в миналото е прието, че не предоставят полза на получателя (съображение (114) от Регламент (EО) № 367/2006. Следователно PSI не подлежи на изравнителни мерки.

IV. Размер на субсидиите, подлежащите на изравнителни мерки

85. Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии в съответствие с основния регламент, изразен адвалорно, за разследвания производител износител е 19,5%. Този размер на субсидиране надвишава минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 на основния регламент.

[pic]

V. Вероятност от продължаване или повтаряне на субсидирането

86. В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали продължаването на съществуваща мярка е недостатъчно, за да противодейства на подлежащото на изравнителни мерки субсидиране, което причинява вреда.

87. Беше установено, че през ПР за преглед, „Jindal“ e продължило да извлича полза от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. В допълнение към това, процентът на субсидията, установен през този преглед, е значително по-висок от установения през първоначалното разследване. Не съществуват доказателства, че схемите ще бъдат отменени или поетапно прекратени в близко бъдеще.

88. Тъй като беше доказано, че дружеството получава много по-голямо субсидиране от преди и е вероятно да продължи да получава субсидии в по-голям размер от определения в първоначалното разследване, се стигна да заключението, че съществуващите мерки не са достатъчни, за да противодействат на подлежащото на изравнителни мерки субсидиране, което причинява вреда, и следователно следва да бъдат изменени, за да отразят новите разкрития.

VI. Заключение

89. С оглед на направените заключения относно нивото на субсидиране на „Jindal“ и на факта, че настоящите мерки са недостатъчни, за да противодействат на подлежащото на изравнителни мерки субсидиране, което беше установено, изравнителното мито по отношение на „Jindal“ следва да се измени, за да отрази установените нови нива на субсидиране.

90. Измененото изравнително мито беше определено на основата на новия процент на субсидиране, установен през настоящия преглед, тъй като маржът на вреда в първоначалното разследване остава по-висок.

91. В съответствие с член 24, параграф 1 от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) 384/96, не се допуска едновременно налагане на антидъмпигово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Въпреки това, на „Jindal“ е наложено антидъмпингово мито от 0 % по отношение на разглеждания продукт и следователно тези разпоредби не се прилагат в настоящия случай.

92. „Jindal“, ПИ и Промишлеността на общността бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които се планира да се препоръча изменението на действащите мерки, и за възможността да направят своите коментари. ПИ не подаде никакви коментари, докато коментарите на „Jindal“ са обсъдени в съображенията, свързани с всеки конкретен коментар по-горе.

93. В своите коментари дружеството помоли Комисията да приеме ценови гаранции, за да компенсира подлежащите на изравнителни мерки субсидии, установени в настоящия случай. Комисията разгледа предложението на дружеството и счита, че не може да приеме ценови гаранции. Ценовите гаранции, основани на продуктови групи, както беше предложено от дружеството, позволяват висока степен на гъвкавост за промяна на техническите спецификации на продуктите от групата. Фолиото от РЕТ има многобройни и подлежащи на диференциране характеристики, които до голяма степен определят продажните цени. Следователно промените в тези характеристики имат значително влияние върху цените. Опитът да се подразделят групите, за да са по-хомогенни от гледна точка на физическите им характеристики би довел до умножаване на групите и би направил мониторинга невъзможен, по-специално, като затрудни митническите власти при разграничаването на продуктовите типове от класификацията на продуктите по групи при вноса. По тези причини приемането на ценови гаранции се счита за непрактично по смисъла на член 13, параграф 3 от основния регламент. „Jindal“ беше информирано и му беше дадена възможност да коментира. Въпреки това неговите коментари не промениха горното заключение.

94. Тъй като India Polyfilms Limited, дружество, свързано в миналото с „Jindal“, се обедини с „Jindal“ на 1 април 1999 г. и не представлява повече отделна единица, то беше премахнато от списъка, изложен в член 1, параграф 2,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Член 1, параграф 2 на Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета се заменя със следното:

‘2. Ставката на митото, приложимо спрямо цена при свободна доставка на границата на Общността, за внос от Индия на компаниите, изброени по-долу, е, както следва:

[pic]

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Oфициален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки .

Съставено в Брюксел на […] година

За Съвета:

Председател

[…]

[1] ОВ L 288, 21.10.1997 г., стр. 1 Регламент, последно изменен от Регламент (ЕО) № 461/2004 (ОВ L 77, 13.03.2004 г., стр. 12).

[2] ОВ L 316, 10.12.1999 г., стр. 1.

[3] ОВ C 297, 2.12.2004 г., стр. 2.

[4] ОВ L 68, 8.3.2006 г., стр. 15.

[5] ОВ L 236, 31.8.2006 г., стр. 1.

[6] ОВ C 180, 2.8.2006 г., стр. 90.

[7] Нотификация № 1(RE-2006)/2004-2009 от 7.4.2006 г. на Министерството на търговията и промишлеността на правителството на Индия