ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 30.11.2011 
SEC(2011) 1434 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО , 
включваща  изискванията  за предварителна  оценка  и 
придружаваща  
Предложение  за изменение  на Регламента  на Европейския  парламент  и на Съвета
за създаване  на Европейския  институт  за иновации  и технологии  
{COM(2011) 817 окончател eн} 
{SEC(2011) 1433 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. Контекст   
EIT е създаден , за да запълни  определена  празнота  на картата  на Европа , с ясната  цел да 
насърчава  иновациите  чрез пълно  интегриране  на триъгълника  на знанието  (научни  
изследвания , иновации  и образование ). EIT е нова  инициатива  на равнището  на ЕС, която  
открито  обединява  целия  иновационен  цикъл  — от образование  и създаване  на знания  до 
разгръщане  на нови  пазарни  възможности  и стопанска  дейност . EIT се характеризира  с два 
основни  принципа : организационно  независим  EIT  (в чийто  управителен  съвет  не 
участват  представители  на Комисията  и на държавите -членки ), който  организира  
процедурата  за избор  на ОЗИ , координира  ги с помощта  на гъвкава  рамка  и 
разпространява  създадените  от тях най-добри  модели  на управление  и финансиране ; и 
автономни  ОЗИ , които  сами  определят  вътрешната  си организация , състав , цели  и 
методи  на работа . 
В качеството  си на агенция  и за разлика  от програмите  EIT не изпълнява  действия , а 
осъществява  дейностите  си най-вече чрез ОЗИ , които  представляват  интегрирани  
дългосрочни  партньорства , създадени  за период  между  7 и 15 години  и застъпващи  
различни  финансови  рамки . ОЗИ  са правни  субекти . Първите  три ОЗИ  са избрани  в 
следните  области : адаптиране  към изменението  на климата  и смекчаване  на последиците  
от него  (ClimateKIC — ОЗИ  „Климат “); бъдещо  информационно  и комуникационно  
общество  (ICT Labs — „ ИКТ  Лаборатории “); устойчива  енергия  (InnoEnergy — 
„ИноЕнергия “). Те са представени  по-подробно  в приложенията . 
За периода  2008—2013 г. за EIT е предвидено  финансово  участие  от бюджета  на ЕС в 
размер  на 309 млн. EUR Институтът  изцяло  е усвоил  сумите , разпределени  през 2009 и 
2010 г. (съответно  5,6 млн. EUR и 26 млн. EUR) и се очаква  да поеме  задължение  за цялата  
сума  от 55 млн. EUR, разпределена  за 2011 г. Това  е важно  постижение , като се има 
предвид  големият  обем  бюджетни  кредити  за оперативни  разходи , които  агенциите  на ЕС 
прехвърлят  или отменят , особено  през първите  години  от съществуването  им (вж. доклад  
на Сметната  палата ). 
EIT е застъпен  в стратегията  „Европа  2020“ и в ключови  водещи  инициативи  като: 
• Съобщението  „Съюз  за иновации ”;  
• Съобщението  „Младежта  в движение “; 
• Програмата  за модернизиране  на висшето  образование ;  
• Съобщението  на Комисията  за приноса  на регионалната  политика  за интелигентен  
растеж . 
2. Определяне  на проблема  
Иновациите  основателно  заемат  челно  място  в политическата  програма  на ЕС. Редица  
предизвикателства  и пречки  продължават  да възпрепятстват  иновационния  капацитет  на 
Европа  и способността  му да предложи  трайни  решения  на сложните  обществени  
предизвикателства . Това  се отразява  върху  устойчивата  конкурентоспособност  на 
предприятията , висшите  учебни  заведения  и научноизследователските  институти  в ЕС, 
както  и върху  заетостта , социалната  сфера , околната  среда  и икономическото  
 
BG 3   BG благоденствие  на гражданите  на ЕС. EIT е създаден , за да подпомага  преодоляването  на 
тези предизвикателства . Въз основа  на предизвикателствата , набелязани  в „Хоризонт  
2020“, първата  оценка  на въздействието  на EIT и мястото  му в иновационната  сфера  бяха  
установени  следните  основни  стимули  за дейността  му: 
• незадоволителни  постижения  за развитие , привличане  и задържане  на талантливи  
кадри ; 
• разпокъсана  система  за иновации ; 
• недостатъчно  използване  на съществуващите  научноизследователски  предимства  
за реализиране  на икономическа  и социална  стойност ; 
• слаба  предприемаческа  активност , особено  за създаване  на предприятия  с голям  
потенциал  за растеж  и използване  на стойностните  резултати  в областта  на 
научните  изследвания  и иновациите . 
Предизвикателството  в областта  на таланта  произтича  от факта , че Европа  среща  
сериозни  проблеми  да привлича , задържа  и развива  квалифицирани  човешки  ресурси . 
Усложняващ  фактор  е засилващата  се световна  конкуренция  за студенти  и изследователи , 
в която  все по-важна  роля  играят  страните  с бързо  развиваща  се икономика . 
Инициативата  на Европейската  комисия  „Съюз  за иновации “ подчертава  необходимостта  
да се постигне  по-висока  стойност  спрямо  вложените  средства  и да се разреши  проблемът  
с разпокъсаността . Европейските  и националните  системи  в областта  на научните  
изследвания  и иновациите  трябва  да бъдат  по-добре  обвързани  помежду  си, а работата  им 
трябва  да се подобри .  
Европейската  научноизследователска  и иновационна  база притежава  отличен  потенциал  
благодарение  на редица  утвърдили  се центрове  за високи  постижения . Въпреки  това тези  
постижения  могат  да се използват  още по-успешно . 
В Европа  не е разпространена  преобладаващата  култура  на предприемачество , 
характерна  за САЩ  и бързо  развиващите  се азиатски  икономики . Съществена  причина  за 
това могат  да бъдат  различните  нагласи  към риска , който  се разглежда  като решаващ  
фактор  за предприемачеството . Освен  това в Европа  представата  за предприемаческо  
мислене  до голяма  степен  остава  ограничена  в стопанските  училища  и курсовете  по 
икономика .  
В проведената  независима  оценка  на EIT се потвърждават  неговият  замисъл  и общи  цели , 
но се обръща  внимание  на някои  въпроси , свързани  с изпълнението  на дейността  му след  
неговото  създаване . По въпроса  доколко  EIT е постигнал  общата  си цел за увеличаване  на 
иновационния  капацитет  на държавите -членки , при оценката  е установено , че 
въздействието  на EIT за структуриране  на иновациите  в Европа  е ограничено  поради  
различни  фактори , като липса  на критична  маса , недостатъчно  ефективна  администрация  
и ограничени  икономии  от мащаба  поради  ограничен  обхват  на дейностите . Важно  е да се 
подчертае , че всички  тези въпроси  са свързани  с изпълнението  на дейността  на EIT. 
3. Полезни  взаимодействия , взаимно  допълване  и добавена  стойност  за ЕС  
 
BG 4   BG В своята  обща  стратегическа  рамка  за научни  изследвания  и иновации  („Хоризонт  2020“) 
Комисията  определя  три взаимно  допълващи  се и взаимосвързани  стълба : високи  
постижения  в науката ; справяне  с обществените  предизвикателства ; осигуряване  на 
водещи  позиции  в промишлеността  и рамки  за конкурентоспособност . Насърчаването  на 
иновативно  образование  и предприемаческо  мислене  е особено  неповторим  и съществен  
принос  на EIT към трите  стълба  на „Хоризонт  2020“. Като  част от „Хоризонт  2020“ EIT 
попада  в рамките  на стълба  „справяне  с обществените  предизвикателства “ посредством  
своите  иновационни  дейности  и интегрирането  на триъгълника  на знанието . Въпреки  това, 
като се има предвид  комплексният  му и плуридисциплинарен  характер , трябва  да се 
търсят  взаимодействия  и с другите  стълбове , по-специално  „конкурентоспособност “. На 
равнището  на ОЗИ  се разработват  връзки  с други  инициативи , които  се реализират  по 
различен  начин  при отделните  общности  и предизвикателства . 
Тъй като „Хоризонт  2020“ не включва  образователни  дейности  извън  рамките  на EIT, 
институтът  има специален  принос  към целите  на „Хоризонт  2020“ чрез иновативно  
образование , което  възпитава  предприемачески  дух, и по този начин  има важна  роля  за 
обвързването  на рамковата  програма  за научни  изследвания  и иновации  с политиките  и 
програмите  в областта  на образованието . В тази връзка  EIT ще допринесе  за 
осъществяването  на Европейското  пространство  за висше  образование . По-специално  чрез 
нови  трансдисциплинарни /интердисциплинарни  степени  с означението  на EIT институтът  
застава  начело  на съвместните  усилия  за осигуряване  на образование , което  насърчава  
иновациите  и има ясни  последствия  за по-широката  европейска  програма  за 
модернизиране  на висшите  учебни  заведения . 
Освен  това той може  да допринесе  към рамката  на сближаване , като съдейства  за 
изграждането  на връзки  между  местните  и глобалните  аспекти  на иновациите . Центровете  
за съвместно  ползване  осигуряват  трансгранично  сътрудничество  в мрежите  на ОЗИ  и 
извън  тях и са добре  подготвени  да се възползват  от различни  схеми  за финансиране  в 
съответните  региони . С тяхна  помощ  EIT и ОЗИ  имат  силно  териториално  въздействие  и 
предлагат  важен  елемент  на европейска  добавена  стойност  паралелно  с развитието  на 
интелигентна  специализация  и клъстери . 
Европейският  характер  на EIT носи  съществена  добавена  стойност  за ЕС. Понастоящем  
EIT е единствената  инициатива  на ЕС, която  открито  обединява  целия  иновационен  цикъл  
— от образование  и създаване  на знания  до разгръщане  на нови  пазарни  възможности  и 
стопанска  дейност . Както  се посочва  във външната  оценка  на EIT1, това започва  да 
демонстрира  редица  потенциални  ползи  от гледна  точка  на ефективността . Освен  това 
другите  инициативи  на ЕС нямат  същото  институционално  измерение .  
EIT изрично  има за цел да носи  добавена  стойност  на равнището  на ЕС чрез:  
• изграждане  на нови  иновационни  модели  чрез дългосрочни  интегрирани  
партньорства  на световно  равнище ;  
• преодоляване  на разпокъсаността  и създаване  на връзки  между  високите  
постижения  в целия  ЕС;  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader 
 
BG 5   BG • насърчаване  на предприемачеството  чрез интегриране  на триъгълника  на 
знанието ;  
• култивиране  на талантливи  кадри  през граница ;  
• прилагане  на подход , гарантиращ  постигането  на резултати ;  
• експериментален  характер ;  
• привличане  на частни  инвестиции .  
4. Цели  
Направената  външна  оценка  потвърди  замисъла  и целите  на EIT — да допринася  за 
подобряване  на иновационния  капацитет  на ЕС чрез привличането  на партньорски  
организации  в интегрирани  иновационни , научноизследователски  и академични  дейности , 
които  отговарят  на най-високи  стандарти . Амбицията  на EIT да се превърне  в образец  за 
интегрирано  европейско  пространство  за иновации , научни  изследвания  и образование  
чрез разработването  на иновации  в области  от ключов  икономически  и обществен  интерес  
остава  все така актуална . След  създаването  на EIT значението  на подкрепата  на ЕС за 
справяне  с обществените  предизвикателства  съществено  се увеличи . Като  се имат  предвид  
мащабът  на неефективност  на пазара  и липсата  на стимули  за дружествата  да развиват  
иновации , способни  да отговорят  на обществените  предизвикателства , съществуват  
сериозни  основания  за публична  намеса . 
В пълно  съответствие  с други  инициативи  на ЕС общите  цели  на EIT са: 
• да допринася  за засилване  на иновационния  капацитет  на държавите -членки  и ЕС, 
като насърчава  създаването  на интегрирани  и съвместно  използвани  
партньорства , които  съчетават  иновационни , научноизследователски  и 
академични  дейности  и служат  като световно  признат  пример  за нови  
иновационни  модели ; 
• да осъществява  действия  за справяне  с ключови  обществени  предизвикателства  
чрез разработването  на нови  продукти , процеси  и услуги , които  отговарят  на най-
високите  международни  стандарти .  
В основата  на очертаните  по-горе общи  цели  са залегнали  някои  по-конкретни  цели : 
• интегриране  на триъгълника  на знанието  (научни  изследвания , иновации  и 
образование ) за създаване  на икономическа  и социална  стойност  и за извличане  
на по-голяма  полза  от по-тясно  съвместно  взаимодействие  и сътрудничество ; 
• повишаване  на привлекателността  и пазарната  приложимост  на възможностите  за 
следдипломната  квалификация  за привличане , развитие  и задържане  на кадри  с 
подходяща  квалификация ; 
• използване  на недостатъчно  оползотворения  потенциал  на 
научноизследователските  предимства  на ЕС за постигане  на по-голяма  
възвръщаемост  на продуктовите  и трудовите  пазари ;  
 
BG 6   BG • развитие  на ползотворно  сътрудничество  между  центровете  за високи  постижения  
за създаване  на критична  маса  за авангардни  иновации  и образование ; 
• насърчаване  на разработването  на иновативни  продукти  и процеси  в области , в 
които  неефективността  на пазара  води  до недостатъчно  добро  предлагане ;  
• укрепване  на предприемаческия  капацитет  в ЕС за създаване  на нова  стопанска  
дейност  и по-голяма  реализация  на потенциалната  стойност  на 
научноизследователските  и академичните  резултати ; 
• укрепване  на съществуващи  и потенциални  центрове  за високи  постижения  в 
областта  на научните  изследвания , иновациите  и образованието  в ЕС за 
изграждане  на конкурентоспособни  центрове  в световен  мащаб  със световно  
призната  репутация  за отлични  достижения ; 
• преодоляване  на различията  в иновационния  капацитет  на ЕС чрез разработване  и 
споделяне  на знания  за възвръщаемостта  на нови  модели  за иновативни  практики  
и управление  на иновациите . 
Паралелно  с приноса  им за конкретните  цели  на EIT оперативните  цели  на института  се 
ръководят  от необходимостта  да бъде  постигната  критична  маса  от ОЗИ  чрез тяхното  
консолидиране  и разширяване ; укрепване  на административната  им ефективност  и 
капацитет  чрез осигуряване  на механизми  за подкрепа  на ОЗИ , мерки  за опростяване , 
целенасочени  услуги  и стратегия  за популяризиране , включително  интернационализация ; 
подобряване  и разширяване  на дейността  на EIT, включително  разпространение  на 
резултатите , с оглед  постигането  на икономии  от мащаба . 
5. Варианти  на политиката  
Преди  създаването  на EIT през 2009 г. бяха  разгледани  няколко  варианта  за неговото  
развитие , за всеки  от които  бе направена  оценка  на въздействието2. Тъй като не е 
настъпила  съществена  промяна  в средата , която  би могла  да оправдае  преразглеждане  на 
отхвърлените  варианти , настоящата  оценка  на въздействието  не се спира  допълнително  на 
тях3. Вместо  това представените  варианти  се опират  на придобития  опит  през първите  две 
години  от дейността  на EIT. Вариантите  са подчинени  на изложените  по-горе цели .  
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
3 Обсъдени  са пет варианта : централизиран  EIT — централно  управлявана  институция , която  пряко  
извършва  научноизследователски , академични  и иновационни  дейности  и пряко  отговаря  за 
управлението  на ОЗИ ; 2) EIT с разпределяща  роля  — EIT изпълнява  ролята  на финансиращ  орган , а 
ОЗИ  имат  независим  статут  и пряко  извършват  академични , научноизследователски  и иновационни  
дейности ; 3) интегриран  EIT, съчетаващ  варианти  1) и 2) — управителният  съвет  на EIT определя  
цялостната  стратегия , избира  ОЗИ  и оценява  и наблюдава  работата  им, а ОЗИ  имат  независим  
статут  и самостоятелно  организират  дейността  си; 4) EIT с финансираща  и акредитираща  роля  — 
EIT изпълнява  ролята  на финансиращ  орган  и присъжда  обозначението  „EIT“ въз основа  на високи  
постижения ; 5) запазване  на съществуващото  положение  (вариант  без EIT). В хода  на първата  
оценка  са отпаднали  още два варианта : а) една -единствена  напълно  нова  институция  и б) мрежа  от 
организации . Като  предпочитан  вариант  на политиката  се е наложил  вариант  3. В оценката  на 
въздействието  се посочва , че „този вариант  цели  да установи  баланс  между  вариант  1 и вариант  2, 
като запазва  ползите  от тях и избягва  недостатъците  им“ (стр. 32). 
 
BG 7   BG Бяха  анализирани  три варианта : 
Вариант  1. Закриване  
Една  от възможностите  е EIT да прекрати  дейността  си. Това  е краен  вариант , при който  
се приема , че всички  дейности  на EIT ще бъдат  преустановени . Продължаването  на 
дейностите  на ОЗИ  ще зависи  от способността  им да осигурят  средства , с които  да 
заменят  изгубеното  финансиране  след  закриването  на EIT.  Приема  се, че е слабо  вероятно  
трите  ОЗИ  да успеят  да продължат  дейността  си, тъй като според  констатациите  в 
оценката  на EIT те все още не са постигнали  финансова  самоиздръжка . В оценката  е 
отчетено  и предположението , че може  да се запази  известна  част от дейностите . Нито  една  
от съществуващите  други  инициативи  на равнището  на ЕС не може  да подкрепи  
дългосрочната  интеграция  на върхови  научни  изследвания , образование  и иновации  за 
преодоляване  на определени  обществени  предизвикателства . Няма  да бъде  изпълнена  и 
ролята  на EIT за разпространение  на добри  иновативни  практики . 
Вариант  2. Запазване  на съществуващата  база  
Продължаването  на работата  със съществуващите  три ОЗИ  ще позволи  на EIT да 
консолидира  дейността  си и да се съсредоточи  върху  ограничен  брой  приоритетни  
области . При този сценарий  и запазване  на съществуващата  база се приема , че сегашният  
модел  за дейността  на EIT и ОЗИ  ще продължи  да следва  подобен  образец  и мащаб . При 
този вариант  не се предвижда  увеличаване  на средствата  за EIT, а продължаване  на 
настоящия  му бюджет . Всяко  разширяване  на дейността  на ОЗИ  ще бъде  вследствие  на 
способността  им да осигурят  допълнителни  средства . 
Дейностите  на EIT ще продължат  при настоящото  (планирано ) равнище . Това  включва  
дейности  в областта  на предприемачеството  и съвместни  семинари  за участниците  в ОЗИ . 
При този вариант  нови  ОЗИ  могат  да се създават  само  след  като някоя  от съществуващите  
общности  престане  да получава  средства  от EIT. Така  ще се поддържа  постоянен  бюджет  
и ще се запази  дейността  на трите  ОЗИ , получаващи  подкрепа  от ЕС. Отражението  на EIT 
и ОЗИ  върху  европейските  иновации  ще бъде  ограничено  поради  липса  на критична  маса , 
способна  да предизвика  значително  въздействие  (срв. — въпреки  че няма  единодушно  
становище  по въпроса  какво  представлява  критична  маса , повечето  от отговорилите  са на 
мнение , че между  шест  и десет  ОЗИ  биха  били  подходящ  мащаб  в бъдеще ). 
Вариант  3. Постепенен  растеж  и разширяване  на дейностите  
При този вариант  EIT ще стартира  няколко  нови  ОЗИ , с което  ще бъдат  обхванати  по-
голям  брой  приоритетни  области . Бюджетът  за всяка  нова  ОЗИ  ще бъде  приблизително  
същият  като прилагания  понастоящем  за съществуващите  ОЗИ . Въз основа  на анализа  на 
проучването  относно  икономии  от мащаба , на което  се опира  настоящата  оценка  на 
въздействието , и предложенията  на EIT за бъдещето  се приема , че до 2020 г. общият  брой  
на ОЗИ  би могъл  да достигне  девет  общности . Това  ще позволи  на EIT да постигне  
очакваното  въздействие  върху  иновациите , научните  изследвания  и образованието  въз 
основа  на предположението , че в състава  на всяка  ОЗИ  влизат  пет—шест  центъра  за 
високи  постижения  (центрове  за съвместно  ползване ) и че едни  и същи  центрове  могат  да 
участват  в повече  от една  ОЗИ , което  би довело  до критична  маса  от приблизително  50 
центъра  за високи  постижения  на територията  на ЕС. Допълнително  разрастване  извън  
 
BG 8   BG групата  от девет  ОЗИ  би могло  да компрометира  принципа  за високи  постижения  на 
световно  равнище , който  е крайъгълен  камък  в модела  на EIT. 
Настоящите  и планираните  дейности  на EIT ще продължат  и ще бъдат  разширени  с цел 
самият  институт  да се утвърди  като образователна  организация . Това  ще включва  
разработването  на стратегии  за разпространение  и популяризиране , както  и програма  за 
„интернационализация “ на EIT с оглед  на взаимоотношенията  му с трети  държави . При 
този вариант  се предполага  също  така, че EIT ще започне  допълнителни  дейности , за да 
могат  ползите , придобити  чрез ОЗИ , да достигнат  до по-широки  кръгове  извън  преките  
участници  в ОЗИ . EIT ще провежда  допълнителни  дейности  за изграждане  на връзки  
между  предприятия , научноизследователски  институти , висши  учебни  заведения  и 
обществени  органи  в райони  с по-слабо  развит  иновационен  капацитет . Институтът  ще се 
стреми  да насърчава  развитието  на иновационен  капацитет  в тези райони . Това  не 
означава  размиване  на критериите  за „високи  постижения ” при избора  на ОЗИ , а 
задълбочаване  на ролята  на EIT. 
6. Оценка  на въздействието  
Замисълът  на EIT е да се засили  иновационният  капацитет  на ЕС и на държавите -членки  с 
цел повишаване  на конкурентоспособността  на икономиката  на ЕС и разработване  на 
иновации , способни  да отговорят  на обществените  предизвикателства . EIT има потенциал  
да постигне  съществени  и широки  институционални  последици  чрез установяване  и 
разпространение  на добри  управленски  практики  и модели  на финансиране , разработени  
от ОЗИ , като гарантира , че натрупаните  от тях знания  се събират , остойностяват  и 
оползотворяват  на цялата  територия  на Съюза  и извън  него . 
6.1. Най-съществено  икономическо , социално  и екологично  отражение   
Икономическо  въздействие : Най-същественото  въздействие  е свързано  с 
научноизследователската  и иновационната  дейност  и с влиянието  върху  инвестиционните  
потоци . Възприетият  за EIT децентрализиран  модел  насърчава  трансграничните  потоци  и 
допринася  за изграждането  на единно  европейско  пространство  за образование , научни  
изследвания  и иновации .  
Социално  въздействие : Разработването  на иновации , способни  да отговорят  на 
обществените  предизвикателства , носи  ползи  за благоденствието  на гражданите . 
Вариантите  ще подпомогнат  и модернизацията  на висшето  образование , което  ще 
стимулира  допълнителни  ползи  за обществото . 
Екологично  въздействие : В най-лошия  случай  въздействието  ще бъде  неутрално , а в най-
добрия  случай  дейности  в определени  области  могат  да насърчат  разработването  на 
иновации  с благоприятни  последици  за околната  среда .  
6.2. Качествена  оценка  на значимите  последици  
Иновации  и научни  изследвания . Всеки  вариант  ще насърчи  по-активни  научни  
изследвания  и иновации  и ще повиши  ефективността  на иновационните  усилия . Това  ще 
бъде  постигнато  чрез осигуряването  на инвестиции  за иновационна  дейност . Освен  това 
вариант  3 косвено  ще осигури  положителни  резултати  чрез подкрепа  за създаване  и 
разпространение  на добри  практики  за насърчаване  и управление  на иновациите . 
 
BG 9   BG Образователни  системи . Вариант  2 и 3 ще подобрят  качеството  на образованието , 
особено  по отношение  на участието  на стопанските  среди  и предоставянето  на 
образование  по предприемачество . Положително  въздействие  при Вариант  3 ще бъде  
постигнато  и чрез повишена  информираност  за добри  практики  в тези части  на ЕС, които  
не участват  пряко  в EIT. 
Вътрешен  пазар  и конкуренция . EIT може  да има потенциално  положително  въздействие  
чрез ОЗИ  върху  движението  на работници  и капитали , както  и за по-добър  избор  за 
потребителите . Поради  по-големия  мащаб  на дейностите  въздействието  при вариант  3 ще 
бъдат  по-осезателно , отколкото  при вариант  2. При вариант  1 ще се запази  известно  
положително  въздействие , но е малко  вероятно  то да окаже  значително  влияние  върху  
пазарните  условия . 
Конкурентоспособност , търговия  и инвестиции . При всички  варианти  EIT чрез ОЗИ  
вероятно  ще има положително  въздействие  върху  производителността . Степента  на 
въздействие  ще е най-голяма  при вариант  3 и най-незначителна  при вариант  1. Вариант  2 
и 3 също  имат  потенциал  да донесат  ползи  за конкурентоспособността  на участващите  
предприятия  и институции  в световен  мащаб . Дейността  на EIT ще даде  и стимул  за 
трансгранични  инвестиционни  потоци  чрез пренасочване  на икономическа  дейност . 
Потребители  и домакинства . Макар  и слабо , вариант  2 и 3 вероятно  ще имат  
положително  въздействие  за потребителите  и домакинствата  чрез предоставяне  на нови  
стоки  и услуги . 
Специфични  отрасли  и региони . Поради  възприетите  в ОЗИ  мултидисциплинарни  и 
интердисциплинарни  подходи  потенциално  много  отрасли  ще работят  с EIT. 
Регионалното  въздействие  на EIT вероятно  ще бъде  по-значително . Регионите  и 
държавите -членки , в които  са разположени  центрове  за съвместно  ползване , ще имат  
възможности  да реализират  положителни  резултати  чрез икономии  от агломерация  и 
пълноценно  използване  на положителни  външни  фактори . Това  важи  само  за вариант  2 и 
3. Освен  това вариант  3, при който  стремежът  е да се разшири  обхватът  на EIT за 
създаване  на нови  модели  за управление  на иновациите  в ЕС, има потенциал  да донесе  
положителни  резултати  във всички  региони  на Съюза . 
Трети  държави /международни  отношения . Приема  се, че вариант  2 и 3 имат  потенциал  
да окажат  влияние  върху  инвестиционните  потоци  между  ЕС и трети  държави  чрез 
създаване  на по-благоприятна  среда  за инвестиции . И двата  варианта  могат  да съдействат  
за привличането  на приток  на студенти  и изследователи  от трети  държави . 
Макроикономическа  среда . Всички  варианти  ще имат  положително  въздействие  върху  
икономическия  растеж . То ще се изразява  както  чрез последици  върху  търсенето , така и 
чрез по-добро  предлагане . Степента  на въздействие  ще е най-голяма  при вариант  3 и най-
незначителна  при вариант  1.  
Заетост  и пазар  на труда . Всички  варианти  способстват  за разкриването  на нови  работни  
места  и подкрепа  за предприемачеството . Степента  на въздействие  ще е най-голяма  при 
вариант  3 и най-незначителна  при вариант  1. Вариант  2 и 3 ще подпомогнат  
функционирането  на пазара  на труда  в ЕС, тъй като насърчават  временна  мобилност  на 
работната  сила  за участие  в обмен  на знания . 
 
BG 10   BG Последици  за околната  среда . Вариант  2 и 3 ще имат  положително  въздействие  върху  
климата ; транспорта  и използването  на енергията ; качеството  на въздуха ; възобновяемите  
и невъзобновяемите  ресурси  и екологичните  последици  от дейността  на предприятията  и 
потребителите . 
6.3. Бюджетни  допускания  и оценка  на ефективността  на разходите  
С цел да се оцени  въздействието  на различните  варианти  бяха  направени  допускания  
относно  възможните  приходи  и разходи  на EIT и ОЗИ . Общото  ниво  на въздействието  ще 
се различава  в зависимост  от наличния  бюджет  и вида  на разходите . Бюджетните  
прогнози  се основават  на жизнения  цикъл  на ОЗИ4, както  и на принципа , че се финансират  
средно  до 25 % от общите  разходи  на ОЗИ  за целия  жизнен  цикъл  на общността  
(15 години ). Допусканията  са, както  следва : 
Вариант  1: Не се предвиждат  разходи  от страна  на ЕС за централния  офис  на EIT или 
ОЗИ . Приема  се, че собствените  приходи  и разходи  на ОЗИ  за периода  2014—2020 г. се 
равняват  на около  една  трета  от общата  дейност  на ОЗИ  през 2013 г. Така  разходите  са 
най-съществени  през първите  години  и към 2020 г. започват  да клонят  към нула . Не се 
предвиждат  приходи  или разходи  за централния  офис  на EIT. 
Вариант  2: За периода  2014—2020 г. се предвижда  приходите  от страна  на ЕС и 
разходите  на трите  ОЗИ  да възлязат  на обща  стойност  1,800 млн. EUR. Сумата  се основава  
на допускания  за бюджета , необходим  за укрепване  на съществуващите  ОЗИ , и бюджет  на 
EIT за популяризиране  и разпространение  на резултатите , всестранна  подкрепа  за ОЗИ  и 
административни  разходи  на EIT. За периода  2014—2020 г. финансовото  участие  на EIT 
за трите  ОЗИ  ще покрива  последните  години  от етапа  на развитието  им и етапа  на 
постигане  на устойчивост . Очаква  се ОЗИ  да покриват  със собствени  средства  разходи  на 
обща  стойност  около  4,000 млн. EUR. През  същия  период  се очаква  приходите  и 
разходите  на централния  офис  на EIT да бъдат  на стойност  около  55 млн. EUR. 
Вариант  3: За периода  2014—2020 г. се предвижда  приходите  от страна  на ЕС и 
разходите  на деветте  ОЗИ  да възлязат  на обща  стойност  2,800 млн. EUR. Сумата  се 
основава  на допускания  за бюджета , необходим  за укрепване  на съществуващите  ОЗИ , 
постепенно  развитие  на нови  ОЗИ  (три нови  ОЗИ  до 2015 г. и още три до 2018 г.) и 
бюджет  на EIT за популяризиране  и разпространение  на резултатите , всестранна  подкрепа  
за ОЗИ  и административни  разходи  на EIT. Бюджетът  отразява  различните  етапи  в 
развитието  на деветте  ОЗИ . Разходите  ще бъдат  най-съществени  през по-късните  години , 
тъй като се предвижда  поетапно  включване  на ОЗИ . Очаква  се ОЗИ  да покриват  със 
                                                 
4 Жизненият  цикъл  на ОЗИ  обхваща  следните  етапи : 
а) етап на „създаване ” — 2 години : времето , през което  ОЗИ  се организира , създава  необходимите  
финансови  и правни  структури  и набира  основен  персонал . Изпълнението  на същинската  дейност  на 
ОЗИ  обикновено  започва  на втората  година . 
б) етап на „развитие ” — 3 години : приема  се, че ОЗИ  вече е създадена  и е започнала  да изпълнява  основните  
си дейности , но продължава  динамично  да разширява  обхвата  на дейността  си и броя  на 
партньорите  си. Това  би довело  до значително  увеличение  на бюджетите  на ОЗИ . 
в) етап на „нормален  ритъм  на работа ” — 6 години : ОЗИ  има стабилна  структура  с ясно  определен  обхват  от 
дейности .  
г) етап на „постигане  на устойчивост ” — 4 години : дейностите  на ОЗИ  са сходни  с дейностите  ѝ през етапа  
на „нормален  ритъм  на работа “ и финансовото  участие  от EIT постепенно  намалява , което  налага  
ОЗИ  да си осигури  други  източници  на приходи .  
 
BG 11   BG собствени  средства  разходи  на обща  стойност  около  6,100 млн. EUR.  През  същия  период  се 
очаква  приходите  и разходите  на централния  офис  на EIT да бъдат  на стойност  около  
100 млн. EUR .  
7. Сравнение  на вариантите  
Въз основа  на оценката  на въздействието  (проведена  в рамките  на ГД и от външен  
консултант ) са направени  изводи  за силните  и слабите  страни  на отделните  варианти  и за 
способността  им да постигнат  изложените  по-горе цели . Различните  варианти  бяха  
сравнени  по отношение  на тяхната  ефективност , ефикасност  и последователност . Накрая  
бяха  разгледани  някои  възможни  рискове , свързани  с различните  варианти . Резултатите  са 
следните : 
Вариант  1 не допринася  за целите  на EIT спрямо  заложената  база. Основната  му полезна  
характеристика  е, че при него  не се предвиждат  разходи  от страна  на ЕС, а вложените  до 
момента  средства  за дейността  на ОЗИ  ще продължат  да носят  ползи . Тези  ползи  ще 
започнат  да намаляват  през периода  на следващата  многогодишна  финансова  рамка . 
Вариант  1 би донесъл  допълнителни  ползи , ако съществуваха  доказателства  за 
съществени  нарушения  от страна  на правителствата  по отношение  на EIT, като ефект  на 
заместване , изтласкване  на инвестиции  или неправомерно  насочени  инвестиции . 
Външната  оценка  на EIT обаче  не откри  доказателства  за такива  нарушения .  
Административните  разходи  при този вариант  значително  ще намалеят , тъй като се очаква  
дейностите  на EIT да бъдат  прекратени . Перото  за административни  разходи , в което  
влизат  разходи  за необходимия  персонал , административни , инфраструктурни  и 
оперативни  разходи  до прекратяването  на дейността  на EIT, няма  да надхвърля  1 % от 
бюджета  на EIT. 
Вариант  2 и 3 в най-голяма  степен  отговарят  на целите  на EIT. Поради  по-големия  си 
мащаб  вариант  3 има по-голямо  въздействие  от вариант  2. Друга  полза  от мащаба  на 
вариант  3 е по-малката  потенциална  опасност  да бъдат  привилегировани  съществуващите  
мрежи . Тази  слабост  е относително  по-голяма  при вариант  2. Ефективността  на разходите  
при вариант  2 е по-голяма , отколкото  при вариант  1, тъй като EIT ще запази  мащаба  на 
дейността  си. Разходите  за изпълнение  също  пропорционално  ще намалеят , тъй като ще се 
разпределят  между  реално  съществуващите  ОЗИ . Административните  разходи  при този 
вариант  няма  да се увеличат  значително . Перото  за административни  разходи , в което  
влизат  разходи  за необходимия  персонал , административни , инфраструктурни  и 
оперативни  разходи , няма  да надхвърля  2 % от бюджета  на EIT. 
Вариант  3 печели  положителна  оценка , тъй като ще повиши  международното  признание  
на EIT и най-вече ще допринесе  за споделяне  на натрупаните  в EIT знания  с външни  
участници  и организации . По-специално  вариант  3 предлага  начин  за намаляване  на някои  
териториални  диспропорции , свързани  с вариант  2. Ефективността  на разходите  при 
вариант  3 е по-голяма , отколкото  при вариант  2, тъй като EIT е постигнал  по-ефективен  
мащаб  на дейността  си. Разходите  за изпълнение  също  пропорционално  ще намалеят , тъй 
като ще се разпределят  между  повече  на брой  ОЗИ . Перото  за административни  разходи , в 
което  влизат  разходи  за необходимия  персонал , административни , инфраструктурни  и 
оперативни  разходи , няма  да надхвърля  2,16 % от бюджета  на EIT. 
Вариант  3 има две слабости . Първо , самият  му мащаб  може  да започне  да предизвиква  
нарушения  на пазара . Това  не би могло  да се случи  при вариант  1 и е по-малко  вероятно  
 
BG 12   BG при вариант  2. Второ , при него  се укрепват  съществуващите  центрове  за високи  
постижения  с риск  да бъдат  засилени  преобладаващите  различия  в относителното  
представяне  на отделните  региони  на ЕС по отношение  на иновациите . Въпреки  това се 
смята , че EIT ще бъде  в състояние  да смекчи  тези последствия  с помощта  на 
целесъобразни  действия . 
Въз основа  на наличните  доказателства  предпочетеният  вариант  е вариант  3. 
8. Наблюдение  и оценка  
Докладът  за оценката  на EIT5 съдържа  някои  настоятелни  препоръки  във връзка  с 
наблюдението  и оценката  на EIT, по които  Комисията  трябва  да вземе  мерки  в 
своя план  за действие  и оценка . В препоръките  се подчертава , че е важно  да бъдат  
създадени  строги  процедури  за наблюдение  в сътрудничество  с ОЗИ , че EIT 
следва  да действа  като стимулиращ  партньор  за ОЗИ  и че EIT следва  да възприеме  
култура  на „откритост “. EIT трябва  да се стреми  да развива  култура  на 
непрекъснато  оценяване  в цялостната  си дейност . Целта  трябва  да бъде  да се 
оценяват  иновативните  практики , прилагани  в рамките  на отделните  ОЗИ  и между  
тях, и да се установява  постигнатата  възвръщаемост  на вложените  средства . EIT 
трябва  да се стреми  да работи  с ОЗИ  за постоянно  подобряване  на резултатите , 
както  и да популяризира  извлечените  поуки  с цел да съдейства  за подобряване  на 
резултатите  и в други  краища  на ЕС. 
В съответствие  с отговорността  си Комисията  се ангажира  изцяло  да подкрепя  EIT за 
установяването  на здрава  и надеждна  система  за наблюдение , насочена  към резултатите , 
която  едновременно  с това изцяло  зачита  договорните  отношения  между  EIT и ОЗИ . В 
този процес  е важно  системата  за наблюдение  да бъде  разработена  и прилагана  съвместно  
с EIT, като се отчитат  най-малко  четири  основни  определящи  фактора : 
• На равнището  на европейската  политика : необходимостта  от съвместимост  между  
системата  за наблюдение  на EIT, цялостната  система  за наблюдение  на „Хоризонт  
2020“ и системата  за наблюдение  на Съюза  за иновации . 
• На равнището  на EIT: набор  от показатели  за измерване  на напредъка  на 
собствените  процедури  и дейности  на EIT, като разпространение  на резултатите , 
популяризиране , развитие  на човешките  ресурси . Показателите  трябва  да 
отговарят  на целите , характерни  за една  ефикасна  и ефективна  институция . 
• На равнището  на всички  ОЗИ : общ набор  от конкретни , измерими , постижими , 
актуални  и срочни  показатели , приложими  във всички  ОЗИ , например  чрез по-
нататъшно  развитие  на картата  за оценка  на EIT, която  се управлява  и прилага  от 
института . Тези  показатели  трябва  да отговарят  на целите  на EIT. 
• На равнището  на отделните  ОЗИ : ОЗИ  имат  различни  стопански  модели  и пазари , 
следователно  и различни  отраслови  КПИ . При измерването  на постигнатия  
напредък  спрямо  целите , заложени  в годишните  бизнес  планове , EIT ще взема  
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader 
 
BG 13   BG предвид  КПИ  на отделните  ОЗИ . КПИ  на отделните  ОЗИ  трябва  да отговарят  на 
целите  им.