BG Официален вестник на Европейския съюз C 451/69

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Разгръщане на потенциала на колективното финансиране в Европейския съюз“

COM(2014) 172 final

(2014/C 451/11)

Докладчик: г-н Juan Mendoza Castro

На 14 март 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Разгръщане на потенциала на колективното финансиране в Европейския съюз“

COM(2014) 172 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 юни 2014 г.

На 500-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2014 г. (заседание от 9 юли 2014 г. Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 195 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК приветства съобщението на Комисията и изтъква потенциала за растеж на колективното финансиране (crowdfunding) в ЕС като алтернативен източник на финансиране.

1.2 ЕИСК подчертава, че колективното финансиране в икономиката допринася благоприятно за инвестициите, иновациите и заетостта, като същевременно разширява възможностите за избор на кредитополучателите.

1.3 Благодарение на всеобщата достъпност на колективното финансиране лицата с увреждания няма да бъдат изключени от този източник на финансиране.

1.4 Предприятията в ЕС са по-силно зависими от банково кредитиране, отколкото тези в САЩ и по тази причина при финансова криза последиците от рецесията са по-сериозни. Освен това много страни в ЕС често са прекалено рестриктивни по отношение на кредитите за МСП.

1.5 ЕИСК изтъква зависимостта на МСП от банковото кредитиране — ситуация, която ще се запази въпреки наличието на алтернативни източници, които невинаги са лесно достъпни.

1.6 Колективното финансиране има принос за финансовата екосистема, който сам по себе си няма да може да реши проблемите с финансирането на предприятията.

1.7 Стартиращите предприятия (start ups), младите новатори и предприятията от социалната икономика играят важна роля в „Програма 2020“ и в Програмата в областта на цифровите технологии.

1.8 Колективното финансиране с нефинансова възвръщаемост е широко разпространено в ЕС. Трябва да се проучат последиците от данъчните преференции, които се различават в отделните държави членки.

1.9 Европейското законодателство би трябвало да обхване единствено определени видове колективно финансиране с финансова възвръщаемост, но не и даренията и други форми на спонсориране с нестопанска цел.

1.10 Нормативната уредба би трябвало да се основава на постигането на баланс, защита на инвеститорите и избягване на прекомерното регулиране. Действията на регулатора обаче са от основно значение за вдъхване на доверие у инвеститорите.

1.11 Целта на правилата са опростени административни процедури, кратки срокове за решаване и възможно най-ниски разходи, както и неутралност, прозрачност, избягване на нелоялни практики и достъпни процедури за подаване на жалби. Всичко това е в полза както на доставчиците, така и на потребителите.

1.12 Потенциалните инвеститори трябва да получават достъпна, ясна, своевременна, надеждна и неподвеждаща информация.

1.13 ЕИСК предлага ЕС да допълни действията на държавите членки в подкрепа на инициативи с нестопанска цел, насърчаващи ценности като заетостта, солидарността, плурализма, демокрацията и свободата.

1.14 Колективното финансиране би следвало да се признава изрично в законодателството на държавите членки като нова форма на спонсорство.

2. Въведение

2.1 През последните години се наблюдава тенденция, при която определени средства за производство започват да преминават от предприятията към физически лица, известни под наименованието „произвеждащи потребители“ (1).

2.2 Този процес се ускори с появата на интернет и постави началото на т.нар. „икономика на сътрудничеството“, при която дадено лице решава да сподели с останалите притежавано от него имущество, понякога в замяна на пари. Вж. становището на ЕИСК „Съвместното потребление — модел за устойчиво развитие за XXI век“ (2) и резолюцията на Европейския парламент (3).

2.3 В този контекст в интернет процъфтяват шепа стартиращи предприятия, тъй като мрежата в много случаи позволява премахване на посредничеството, в резултат на което лицата могат да обменят цифрови и физически стоки. За съжаление, за да не се уронва доверието, е необходимо да се обърне внимание на евентуално неправомерно използване на тази област на интернет от страна на „авантюристи“.

2.4 Във финансовата област също се появяват други механизми като емитиране на облигации с висока доходоносност (high yield) на първичния европейски пазар или на местно равнище посредством създадения неотдавна алтернативен пазар на инструменти с фиксиран доход (MARF).

2.5 Прякото кредитиране (direct lending) позволява на предприятията да се финансират посредством двустранни преговори със специализирани на пазара агенти и без банково посредничество; или най-алтернативното колективно финансиране, при което в общия случай дребни инвеститори се обединяват чрез интернет, за да предоставят свои спестявания на кандидати за заем.

3. Кратко съдържание на съобщението

3.1 Зелената книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономика“ (4) постави началото на широка дискусия относно различните фактори, които позволяват на европейската икономика да насочи средства към инвестициите, нужни за осигуряване на икономически растеж (5).

3.2 Според Комисията под колективно финансиране се разбира покана, отправена към обществеността — обикновено чрез интернет страница, с която се набират средства за конкретни проекти или бизнес инвестиции. По този начин платформите или кампаниите за финансиране свързват множество непрофесионални инвеститори с организаторите на проекта. Трябва обаче да се предотврати злоупотреба с тях.

3.3 Най-честите прояви на колективно финансиране са: — дарения; — спонсорства (рекламиране в замяна на финансиране); — награди (получава се стока или услуга на стойност, по-малка от внесената сума); — предварителни продажби (получаване на средства за пускане на даден продукт на пазара); — лихвени или безлихвени заеми; — инвестиции в предприятия (закупуване на облигации или акции).

3.4 Предимства: това е алтернативна форма на финансиране, която се отличава с гъвкавост, участие на обществото и голямо многообразие на формите. Освен това колективното финансиране достига директно до потребителя, улеснява проучванията на пазара и дава възможност за достъп до кредит на лицата, които срещат по-големи трудности при получаването му.

3.5 Това финансиране обаче носи рискове и предизвикателства: възможност за измама или пране на пари, липса на вторичен пазар и др.

3.6 Сред европейските разпоредби, свързани с тази област, са такива, които се отнасят до: проспекта при публично предлагане на ценни книжа (6), ДПФИ (7), европейските платежни услуги (8), потребителските кредити (9) и ипотечните кредити (10).

3.7 Приоритети, определени в Зелената книга: създаване на експертна група за получаване на консултации по различни въпроси; повишаване на осведомеността и информацията; оценяване на действащите разпоредби в държавите членки, за да се определи необходимостта от намеса на равнището на ЕС.

3.8 Комисията признава, че в ЕС колективното финансиране все още е много слабо застъпено в сравнение с банковите заеми, но счита, че е „обещаващо“ на фона на други източници като бизнес ангели (business angels) или рисков капитал.

3.9 Развитието на колективното финансиране е изправено пред различни предизвикателства като липсата на прозрачност на приложимите правила, ролята, която трябва да играе вътрешният пазар и интеграцията му във финансовата екосистема.

4. Общи бележки

4.1 ЕИСК взема под внимание съобщението и изразява съгласие с необходимостта от подобряване на знанията за този източник на финансиране с потенциал за растеж в Европа. Освен това изразява съгласие, че алтернативните модели на финансиране могат да помогнат на новосъздадените предприятия да пристъпят към следващите етапи на набирането на средства.

4.2 Данните подкрепят „маргиналния“ характер, който Зелената книга приписва на колективното финансиране, което през 2012 г. е било в размер на 735 милиона евро (11), спрямо 6 билиона евро банкови заеми за нефинансови институции (12).

4.3 Трябва обаче да се изтъкне неговия ръст. В световен план колективното финансиране нарасна постепенно от 530 млн. USD през 2009 г. до 5,1 млрд. USD през 2013 г. по оценки, което се равнява на кумулативен годишен ръст от 76 %. В географски план най-големият пазар беше Северна Америка (и най-вече САЩ) с 60 % от общия обем, следван от Европа, на която се пада дял от 36 % (13).

4.4 Колективното финансиране има ползотворно влияние върху икономиката, тъй като предлага алтернатива на традиционните източници на финансиране и благоприятства инвестициите, иновациите и създаването на работни места. Следва да се изтъкне и евентуалното му въздействие върху развитието на дейностите на социалната икономика, занаятчийските предприятия и микропредприятията (14).

4.5 Необходимо е да се насърчи и благоприятства всеобщата достъпност, за да се гарантира участието на лица с увреждания в платформите за колективно финансиране, като се избегне възможността тези лица да бъдат изключени от тази нова форма на финансиране, която предлага допълнителна възможност за третия сектор.

4.6 ЕИСК приветства решението за включване на представители на МСП в експертната група. В тази група трябва да бъдат представени както структури, свързани с предлагането, така и с търсенето.

5. Финансова структура и икономически растеж

5.1 Финансовата структура има тясна връзка с икономическия растеж и последиците от кризата. Предприятията в САЩ получават по-голям дял финансиране на капиталовите пазари, отколкото в ЕС, където предприятията разчитат предимно на банкови кредити. Относителната значимост на банковото финансиране варира от под 20 % в Съединените щати до над 60 % в някои държави — членки на ЕС.

5.2 Банките са по-склонни да предоставят заеми по време на „нормална“ рецесия, като по този начин смекчават последиците за икономиката. Ситуацията обаче се променя, когато икономическата криза се съчетае с финансова. В този случаи рецесиите в страните с по-силна насоченост към банкови системи са три пъти по-тежки, отколкото в тези, които разполагат с пазарно ориентирана финансова структура (15).

5.3 В ЕС липсата на достатъчно финансиране е вторият най-сериозен проблем за предприятията (първият е привличането на клиенти) (16).

5.4 Осигуряването на ликвидност за финансовата система от страна на ЕЦБ с цел улесняване на кредитирането на предприятия несъмнено би било много благоприятна мярка за европейската икономика.

6. Колективно финансиране с финансова възвръщаемост (financial return crowdfunding)

6.1 Финансиране на МСП

6.1.1 ЕИСК вече разгледа проблемите с финансирането в редица становища, като подчерта важността на МСП за европейската икономика (17).

6.1.2 Силното ограничаване на кредитирането (credit crunch) вреди на икономиката и по-специално на съществуването на МСП, за които банковите заеми (често трудно отпускани) представляват основен източник на финансиране. Това е една от причините за голямото нарастване на безработицата, което се усеща особено силно в някои държави — членки на ЕС.

6.1.3 Като се има предвид, че обикновено става дума за инвестиции в малък размер, колективното финансиране е насочено предимно към МСП (и микропредприятията сред тях), които представляват преобладаващата част от европейската стопанска структура (99,8 % от общия брой нефинансови предприятия в ЕС-28) с решаващ принос към заетостта, тъй като осигуряват работни места за 67,2 % от работната сила (18).

6.1.4 ЕИСК отбелязва съществуващия скептицизъм във връзка с ефективността на алтернативните източници на финансиране. Съобщението на Комисията относно дългосрочното финансиране на европейската икономика (19) беше възприето като стъпка напред, но недостатъчна, според европейското сдружение на МСП, за които колективното финансиране ще е приложимо за „малък брой“ предприятия, като се има предвид, че стартиращите предприятия представляват едва 1 % от МСП (20).

6.2 Финансиране на стартиращите предприятия

6.2.1 ЕИСК изтъква необходимостта Съюзът и държавите членки да насърчават и подкрепят колективното финансиране, специално в случая на новосъздадените новаторски предприятия (start ups). Стартиращите предприятия, занимаващи се с проекти за научноизследователска и развойна дейност в сферата на високите технологии — които са сред целите на Програмата в областта на цифровите технологии — представляват особен интерес поради потенциалното си благотворно влияние върху растежа и работните места. Това обаче не изключва т.нар. традиционни или занаятчийски сектори, които също могат да бъдат много новаторски.

6.2.2 Освен това ЕИСК предлага ЕС и държавите членки да насърчават и подкрепят колективното финансиране чрез развиване и стимулиране на социалните иновации, младите новатори и социалната икономика. Структурите на социалната икономика имат ключова роля в стратегията „Европа 2020“ за постигане на социално приобщаване и приобщаване на уязвими групи посредством създаването на заетост и съчетаването на социалната и икономическата стойност.

6.2.3 Макар и недостатъчно за финансиране на ежедневното функциониране на дадено предприятие, колективното финансиране е особено подходящо за този тип инициативи, в много случаи водени от млади предприемачи, които желаят да реализират конкретен бизнес проект.

7. Колективното финансиране във финансовата екосистема на ЕС

7.1 ЕИСК посочва, че колективното финансиране може да играе известна роля като източник на финансиране редом с други нетрадиционни форми като бизнес ангели (business angels), рисков капитал (venture capital), взаимноизгодно (win win) (21) заеми и др. Но в действителност големият проблем, който трябва да решат икономическите и паричните органи, освен ограниченото кредитиране (credit crunch), е свързан с изискваните високи обезпечения.

7.2 В ЕС насърчаването на небанкови канали за финансиране може да допринесе за засилване на започналата преди две десетилетия тенденция към по-голямо склонност на предприятията да прибягват до капиталовите пазари. Трябва да се обмислят изискванията за платежоспособност, за да се гарантира възвръщаемост на инвестираните капитали и да се придаде по-голяма правна сигурност на този източник на финансиране.

8. Колективно финансиране с нефинансова възвръщаемост (crowdfunding with non-financial return)

8.1 Даренията, безлихвените заеми или безвъзмездното прехвърляне на права могат да бъдат насочени към проекти с търговски характер, но обикновено представляват солидарни вноски за социални инициативи, ръководени от сдружения с нестопанска цел. Безвъзмездното спонсорство може да благоприятства създаването или поддържането на културни или спортни дейности.

8.2 Колективното финансиране е обичаен модел за финансиране сред социалните предприятия. Потенциалът на този механизъм, по-специално за приобщаващото предприемачество, трябва да се оцени в по-широкия контекст на инициативата за социално предприемачество.

8.3 Като се има предвид, че даренията и някои форми на инвестиции подлежат на специален режим на данъчно облагане в държавите членки, ЕИСК счита за уместно предложението на Комисията да се проучат последиците от данъчните стимули.

9. Специфични бележки

9.1 Необходимост от европейско законодателство

9.1.1 Колективното финансиране може да набере скорост, за да се превърне в жизнеспособна алтернатива за финансиране, само ако се насърчава доверието на инвеститорите. Регулаторният орган трябва да играе основна роля в тази област.

9.1.2 Комисията споменава възможни „бъдещи действия“, които би предприела, след като получи становището на експертната група. ЕИСК счита, че подобряването на трансграничното колективно финансиране определено ще изисква законодателство, в което са хармонизирани вече приетите (или в процес на приемане) критерии от държавите членки. В тези „нови пазари“ трябва да се обърне особено внимание на интереса и защитата на потребителите.

9.1.3 Това хармонизиране би могло да се изрази в приемането на регламент относно платформите за колективно финансиране с финансова възвръщаемост, който да включва най-малкото: — реда и условията; — услугите, които трябва да предоставят; — количествените ограничения; — задълженията за информиране (включително евентуални конфликти на интереси); — изключенията от приложното му поле; — забраните (по-специално произтичащи от забраната за придобиване и публикуване на свързани проекти); — изискванията за равнопоставени условия на конкуренция; — финансовите изисквания и — задължение за публичен регистър (публичност и прозрачност).

9.1.4 Дейностите за спонсориране и други с нефинансова възвръщаемост би трябвало да бъдат изключени от евентуален европейски законодателен акт, тъй като не носят рисковете, свързани с дейностите с финансова възвръщаемост. Евентуалните нередности, които могат да се проявят, вече са обхванати от административното и наказателното право на държавите членки.

9.1.5 ЕИСК предлага да се разгледа регламентирането на колективното финансиране основно в следните случаи: — емитиране или записване на ценни книжа в акционерни дружества (закупуване на облигации или акции); — емитиране или записване на ценни книжа в дружества с ограничена отговорност; — заеми с лихва (на физически лица или предприятия).

9.1.6 Евентуален европейски нормативен акт би трябвало да бъде гъвкав и балансиран, като избягва както прекомерното регламентиране (което може да бъде пречка пред разпространението на колективното финансиране), така и липсата на защита на инвеститорите. С други думи, той следва да бъде обективен, прозрачен, пропорционален на преследваните от него цели и да предлага високо ниво на защита на инвеститорите.

9.1.7 При всички положения инвеститорите трябва да са наясно, че никога не може да се изключи наличието на известен риск.

9.1.8 Основни принципи са простите административни процедури и свеждането до минимум на бюрокрацията. Освен това се изискват: — равнопоставени условия на конкуренция; — намаляване на административните разходи; — кратки срокове за решение.

9.1.9 Правилата би трябвало да гарантират, че платформите за колективно финансиране работят въз основа на основните принципи на: — неутралност; — дължима грижа; — стремеж към максимален интерес на клиентите, които трябва да бъдат добре информирани; — предотвратяване на нелоялни търговски практики при неговия маркетинг; — достъпни процедури за подаване на жалби.

9.1.10 Информацията за потенциалните инвеститори би трябвало да бъде: — ясна и целесъобразна; — навременна и достатъчна; — обективна и достоверна; — неподвеждаща с действия или пропуск.

9.1.11 Правата на интелектуална собственост на лицата, които представят проекти в интернет, ще останат защитени, когато влезе в сила Регламентът за създаването на единен европейски патент.

9.2 Насърчаване на алтернативни източници на финансиране

9.2.1 ЕИСК счита за целесъобразно обществените власти да провеждат кампании за разпространение на колективното финансиране с цел да насърчат по-добра насоченост на предприятията към капиталовите пазари. По-специално трябва да се предоставя целесъобразна информация на МСП в сътрудничество с техните организации.

9.2.2 Обучението, насочено както към предприемачи, така и към инвеститори — по-специално инвеститори в неблагоприятно положение — също ще играе изключително важна роля за интегрирането на колективното финансиране в европейската икономика. За тази цел ще трябва да се насочат необходимите ресурси за трансфер на подходящи знания както за администрирането на платформите, така и за ефективната оценка на рисковете от транзакциите.

9.2.3 Колективно финансиране с нефинансова възвръщаемост ЕИСК подчертава, че: — то може да насърчи общите европейски ценности като солидарността, плурализма, демокрацията и свободата. За тази цел е важно Съюзът да приеме и в тази сфера мерки, допълващи приетите от държавите членки мерки, подкрепяйки създаването на платформи от европейски интерес за проекти, насочени към укрепване на икономическото, социалното или териториалното сближаване, в които могат да вземат активно участие организациите на работодателите, синдикатите и други представители на организираното гражданско общество. — Целесъобразно е колективното финансиране да бъде изрично признато в законодателството на държавите членки като нова проява на спонсорство — не само по форма, но и по съдържание — тъй като можем да говорим за новаторство в продукти и процеси. Това трябва да се признава и подкрепя от държавите членки.

Брюксел, 9 юли 2014 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) Alvin Toffler, „Третата вълна“, стр. 86 и следващи.

(2) ОВ C 177 от 11.6.2014 г., стр.1.

(3) Резолюция на ЕП относно „Европейска програма за потребителите“, 2012/2133(INI).

(4) COM(2013) 150 final.

(5) Вж. Становище на ЕИСК, ОВ C 327 от 12.11.2013 г., стр.11.

(6) Директива 2003/71/ЕО (ОВ L 345/64) изменена с Директива 2010/73/ЕС (ОВ L 327/1).

(7) Директива 2004/39/ЕО (ОВ L 145/1).

(8) Директива 2007/64/ЕО (ОВ L 319/1).

(9) Директива 2008/48/ЕО (ОВ L 133/66).

(10) Предложение за директива COM(2011) 142 final.

(11) Massolution (2013 г.), Crowdfunding Industry Report („Доклад за сектора на колективното финансиране“) 2012 г., http://www.crowdsourcing.org/research.

(12) European Banking Federation Facts and Figures („Факти и цифри на Европейската банкова федерация“) (2012 г.): http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf.

(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon

(14) Вж. становищата на ЕИСК относно „Финансиране на предприятията/алтернативни механизми за предоставяне на средства“ и относно „Дългосрочно финансиране на европейската икономика“ (предстои публикуване в ОВ).

(15) Financial structure and growth („Финансова структура и растеж“). BIS Quarterly Review, март 2014 г.

(16) ЕЦБ: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area („Проучване на достъпа до финансиране за МСП в еврозоната“), 2013 г.

(17) ОВ C 77 от 31.3.2009 г., стр. 23, ОВ C 27 от 3.2.2009 г., стр. 7, ОВ C 351/45 15.11.2012 г., ОВ C 48 от 15.2.2011 г., стр.33.

(18) Евростат: Structural business statistics overview („Структурен преглед на статистическите данни за предприятията“), декември 2013 г.

(19) COM(2014) 168 final.

(20) Европейската асоциация на занаятчиите, малките и средни предприятия (UEAPME), съобщение от 27.3.2014 г.

(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing