BG    BG 
 
 
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ   
Брюксел, 11.6.2015 г.  
COM(2015) 288 final  
  
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, 
ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА 
НА РЕГИОНИТЕ  
Трети доклад за изпълнението на националните стратегически планове и 
стратегическите насоки на Общността за развитието на селските райони (2007 —
2013 г.)  
{SWD(2015) 114 final}   
 
2 ПРЕДГОВОР  
 
Настоящият доклад е третият доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския 
икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението на националните 
стратегически планове (НСП)1 и стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони за 
2007―2013  г.2.  
Настоящият доклад на Комисията3 е изготвен въз основа на анализа и прегледа на обобщените доклади, 
представени от държавите членки (ДЧ) през 2014  г.4, както и на други налични данни, по -специално 
финансовите и физическите общи показатели за мониторинга и дейностите на Европейската мрежа за  
развитие на селските райони.  
Той обобщава основните аспекти на развитие, настоящите тенденции и предизвикателствата, поети с 
оглед на изпълнението на НСП и стратегическите насоки на Общността.  
Важно е да се отбележи, че данните, използвани от държавите ч ленки в настоящия доклад, обхващат 
сумарно времето от началото на програмния период през 2007  г. до края на 2013  г. Въпреки че 2013  г. 
съответства на края на програмния период, тя не бележи края на прилагането, което продължава до 
31 декември  2015  г.5. Дот огава предстои да бъдат проведени значителен брой операции, така че преди 
края на 2016  г. няма да е наличен заключителен преглед на постиженията на програмите.  
                                                            
1 Вж. дял  ІІ, глава  ІІ от Регламент (ЕО) №  1698/2005 на Съвета от 20  септември  2005  г. относно подпомагане на развитието 
на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР).  
2 Решение на Съвета от 20  февруари  2006  г. относно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони 
(период на пр ограмиране от 2007  г. до 2013  г.) (2006/144/ЕО).  
3 Вж. член 14 „Доклад на Комисията“ от Регламент (ЕО) №  1698/2005 на Съвета от 20  септември 2005  г. 
4 Вж. член 13 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20  септември  2005  г. Тези обобщени доклади описват  
постигнатия напредък при изпълнението на националните стратегически планове и цели, както и приноса за постигането на 
стратегическите насоки на Общността.  
5  Съгласно правилото т.нар. „n+2“ държавите членки могат да правят разходи за програмите за периода  2007 —2013  г. до 
края на 2015  г. 
 
3  
 
СЪДЪРЖАНИЕ  
1. КОНТЕКСТ И ПРЕГЛЕД  ................................ ................................ ................................ ..................  1 
1.1 Приоритети на Общността за развитието на селските райони в периода 
2007―2013  г. ................................ ................................ ................................ .............................  4 
2. ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРИОРИТ ЕТИТЕ НА ОБЩНОСТТА  ................................ ................................ . 7 
2.1 Преглед на основните резултати  ................................ ................................ .................  7 
2.2. Изпълнение по оси и мерки  ................................ ................................ ..........................  9 
Ос 1 – Подобряване к онкурентоспособността на секторите на земеделието и горско 
стопанство  ................................ ................................ ................................ ................................ . 9 
Ос 2 – Подобряване на околната среда и ландшафта  ................................ .........................  10 
Ос 3 – Подобряване на качеството на живот в селските райони и разнообразяване на 
селската икономика  ................................ ................................ ................................ ...............  12 
Ос 4 – Изграждане на местeн капацитет за създаване на заетост и диверсификация  ..... 13 
3. ПЕРСПЕКТИВА  ................................ ................................ ................................ .............................  14 
 
 
4 1. КОНТЕКСТ И ПРЕГЛЕД  
1.1 Приоритети на Общността за развитието на селските райони в  периода 2007―2013  г. 
През февруари 2006  г. Съветът на Европейския съюз прие стратегически насоки за развитие на 
селските райони за периода 2007 —2013  г.2, в които се посочват три основни тематични 
приоритета:  
 Подобряване на конкурентоспособността на секторите на земеделието и горското 
стопанство . Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР6) 
следва да допринася за силен и динамичен европейски селскостопански и хранително -
вкусов сектор, съсредоточавайки усилията върху приоритети  като трансфера на знания, 
модернизацията, иновациите и качеството в хранителната верига, както и върху 
приоритетни сектори за инвестиции в материален и човешки капитал. Мерките, 
групирани в „ос 1“, допринасят преди всичко за постигане на целта 
„Конкуренто способност“ на програмите за развитие на селските райони (ПРСР).  
 Подобряване на околната среда и ландшафта . С цел запазване и подобряване на 
природните ресурси на ЕС и ландшафта в селските райони ресурсите, предназначени за 
този приоритет, следва да дадат своя принос в три приоритетни области на равнище ЕС: 
биологично разнообразие, съхранение и развитие на земеделие и горско стопанство с 
висока природна стойност, развитие на традиционни селскостопански ландшафти; води 
и изменение на климата. Мерките, групир ани в „ос 2“ на ПРСР, допринасят преди 
всичко за постигане на целите във връзка с околната среда;  
 Подобряване на качеството на живот в селските райони и насърчаване на 
диверсификацията в селската икономика . Финансовите ресурси, предназначени за тези 
област и, следва да допринасят за постигането на целите по водещия приоритет  —
 създаване на възможности за заетост и условия за растеж. Мерките следва да се 
използват по -специално за насърчаване на изграждането на капацитет, усвояването на 
знания и умения и орган изацията за развитие на местни стратегии, както и за да се 
помогне на селските райони да запазят привлекателността си за бъдещите поколения. 
При насърчаването на обучението, информацията и предприемачеството,следва да се 
имат предвид специфичните потребнос ти на жените, младите хора и по -възрастните 
работници. Мерките, групирани в „ос 3“ на ПРСР, заедно с тези по „ос 4“, допринасят за 
постигане на по -общите цели за развитие на селските райони.  
Освен тематичните приоритети в приетите стратегически насоки за р азвитие на селските 
райони се изтъква и необходимостта от следното:  
 Изграждане на местен капацитет за създаване на заетост и диверсификация , като 
същевременно се допринася за постигането на тематичните приоритети. Тази 
хоризонтална ос, наричана също „оста Leader“, („ос 4“) следва да изпълнява важна 
функция за подобряване на управлението и мобилизиране на вътрешния потенциал за 
развитие на селските райони чрез стратегии за местно развитие;  
 Осигуряване на съгласуваност при програмирането.  Трябва да се постигн е максимално 
полезно взаимодействие между осите и в рамките на всяка една от тях. Когато е 
уместно, следва да се имат предвид други стратегии на равнище ЕС.  Необходимо е да се 
мобилизират средства за подобряване на управлението и изпълнението на политиките . 
По-специално следва да се изградят европейски и национални мрежи за развитие на 
селските райони като платформи за обмен между заинтересованите страни на най -добри 
практики и експертни познания във всички аспекти на разработването, управлението и 
изпълнен ието на политиките;  
 Взаимно допълване между инструментите на Общността.  За да засили полезното 
взаимодействие между структурните политики, политиките по заетостта и политиките за 
развитие на селските райони, ДЧ следва да осигурят взаимно допълване и съглас уваност 
между действията, подлежащи на финансиране от различни фондове на ЕС.  
Стратегическите насоки предоставят рамката, въз основа на която ДЧ изготвят своите НСП, 
които транспонират приоритетите на ЕС в национални приоритети и служат като база за ПРСР. 
Чрез ПРСР се изпълняват приоритетите посредством набори от подбрани мерки, групирани по 
оси (вж. таблица  17 със списъка на мерките по оси). Програмите, национални и регионални, 
                                                            
6 Регламент (ЕО) №  1698/2005 на Съвета от 20  септември  2005  г. относно подпомагане на развитието на селските райони 
от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР).  
7 Всички таблици са представени в р аботния документ на службите на Комисията.  
 
5 бяха одобрени от Комисията през 2007 и 2008 г. Тяхното изпълнение е предмет на мониторинг 
и оценка въз основа на общата рамка за мониторинг и оценка (ОРМО).  
 
 
6 1.2 Преглед на бюджета и на оперативните цели  
Общият бюджет на ЕЗФРСР за целия програмен период 2007 —2013  г. възлиза на 96,2 млрд. 
евро. За да се гарантира балансирана стратеги я, ЕЗФРСР определи минимални равнища на 
разходите за всяка тематична ос, приложими във всяка ПРСР (10  %, 25  % и 10  % съответно за 
оси 1, 2 и 3). За ос 4 (Leader) са заделени минимум 5  % (2,5  % за ДЧ от ЕС -12) от 
финансирането на ЕС за всяка програма. Общия т наличен бюджет е по -голям, тъй като 
средствата по ЕЗФРСР се допълват с национално публично финансиране 8. 
 
 
Графика 1. Относителна тежест на отделните оси в общата сума на финансирането по 
ЕЗФРСР за програмния период 2007 —2013  г. — ЕС-27. 
 
След като про грамирането бе направено на равнище държави членки, финансовата разбивка 
между различните оси, както и определянето на основните целеви показатели за 2013 г., дадоха 
следните резултати съгласно графика 1 по -горе:  
– Ос 1 – „Подобряване конкурентоспособността на секторите на земеделието и горско 
стопанство“  съставлява 33  % от общото финансиране по ЕЗФРСР. Очаква се до края на 
програмния период по тази ос да бъдат подпомогнати 575  000 инвестиционни проекта за 
модернизация на земеделските стопанства и 34  000 пред приятия, които се стремят да 
осигурят добавена стойност за своите земеделски и горски продукти;  
– Ос 2 „Подобряване на околната среда и ландшафта“  съставлява основната част (45  %) 
от общото финансиране по ЕЗФРСР. Очакваният резултат е да има 47 млн. хектара 
земеделска земя под агроекологично управление, 55 млн. хектара земеделска земя в по -
малко облагодетелствани и планински райони, които получават компенсации за своите 
неблагоприятни природни условия, и 1,3 млн. хектара земеделска земя, за която се 
отпуска финансиране с цел привеждане в съответствие с изискванията на мрежата 
„Натура 2000“;  
– Ос 3 – „Качество на живот в селските райони и разнообразяване на селската 
икономика“  има по -малък дял (14  %) в общото финансиране по ЕЗФРСР. Очаква се до 
2013  г. по тази ос да бъде подпомогнато развитието или основаването на 73  350 
предприятия в селските райони и да бъде отпуснато подпомагане за 29  000 проекта за 
обновяване на села;  
– Ос 4 – „LEADER“  съставлява 6  % от общото финансиране по ЕЗФРСР. Предвидено е 
основният дял от подпомагането за изпълнение на стратегии за местно развитие да бъде 
насочен към насърчаване на диверсификацията и подобряване на качеството на живота 
(проекти от типа на тези по ос 3).  
Прегледът на състоянието на ОСП и Европейският план за икономическо възстановяване 
(ЕПИВ) доведоха до отпускането на допълнителни бюджетни средства в размер на 4,9 млрд. 
евро, разпределени между шест различни „предизвикателства“. По -голямата част от тези 
средства са съсредоточени в областите на биологичното разнообразие (31  % или 1,5 милиарда 
                                                            
8 Всички финансови данни в доклада се отнасят само до ЕЗФРСР, освен ако изрично не е посочено друго.  
 
7 евро) и управлението на водите (27  % или 1,3 милиарда евро). За преструктурирането на 
сектора на млечните проду кти са изразходвани 15  % от допълнителния бюджет (0,7 милиарда 
евро), за мерки във връзка с изменението на климата — 14 % (0,7 милиарда евро), а за 
възобновяемата енергия — 6 % (0,3 милиарда евро). Освен това държавите членки решиха да 
инвестират 35  % от с редствата, които са на разположение за Европейския план за 
икономическо възстановяване, в широколентовата инфраструктура, т.е. 0,3 милиарда евро от 
наличните 1 милиард евро.  
2. ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРИОРИТ ЕТИТЕ НА ОБЩНОСТТА  
2.1 Преглед на основните резултати  
Общият размер на разходите, направени от 27 -те ДЧ на ЕС по линията на ЕЗФРСР до края на 
2013  г., достигна 71 милиарда евро9, което съставлява 74  % от общия бюджет за периода 
2007―2013 г. в размер на 96,2 милиарда евро (разглежданият период обхваща 7 години о т 
целия 9 -годишен период на изпълнение10). Годишните разходи като цяло се развиват по план 
след първоначалния бавен старт в първите години от програмния период 2007 —2013.  
Ситуацията значително варира в отделните ДЧ (графика 2), като две ДЧ са имали равнища  на 
разходите над 90  %, а осем ДЧ са изразходили по -малко от 70  %. 
  
 
Графика 2. Общи разходи от бюджета на ЕЗФРСР до края на 2013  г. в сравнение с общия 
размер на отпуснатите средства за периода 2007―2013  г. 
 
Изпълнението по ос 1 (68  %) е до голяма степен в съответствие с целевите разходи за периода 
2007 —2013  г. поради значителния брой одобрени инвестиционни проекти, които предстои да 
бъдат сключени.  
Най-висок е коефициентът на изпълнение по ос 2 (86  %), с рав номерно и балансирано 
разпределение между държавите членки. Този висок коефициент на изпълнение може да се 
                                                            
9 Плащания към ДЧ за календарните години 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 и 2013. Не може да се направи сравне ние с 
Петия финансов доклад на Комисията до Европейския парламент и до Съвета за изпълнението на ЕЗФРСР, който се основава на 
финансова година.  
10 Плащанията по ЕЗФРСР за периода 2007 —2013  г. може да се извършват до 2 години след последното поето задължени е 
(2013  г.), т.е. до края на 2015  г. 
 
8 обясни с различията в механизмите за изпълнение между инвестиционните мерки по оси 1 и 3 
и най -значимите мерки по ос 2.  
В ос 3 се забелязва значителн о увеличаване в сравнение с края на 2011  г. (60  % в сравнение с 
31 % в края на 2011  г.), когато е отчетено значително забавяне в изпълнението на мерките11. 
Съществуват обаче различия между отделните държави членки, като някои от тях все още 
закъсняват в пос тигането на целите си.  
Степента на изпълнение за ос 4 е 46  % – стойност, силно повлияна от забавянето в прилагането 
на местни стратегии и МГД в отделните държави членки. Съществуват значителни 
несъответствия между държавите членки в изпълнението на Leader . 
 
Графика 3. Разходи от бюджета на ЕЗФРСР до края на 2013  г. в сравнение с общия размер на 
отпуснатите средства за периода 2007―2013  г. по отделни оси.  
 
Що се отнася до степента на изпълнение по прегледа на състоянието на ОСП и по Европейския 
план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), до края на 2013  г. са изразходени 3,3 милиарда 
евро от общо предвидените 4,95 милиарда евро (74  %). Това потвърждава положителната 
тенденция, отчетена през 2012  г. след прогнозираното слабо начало през 2010  г. Ако 
разгле даме усвояването по „предизвикателства“, степента на усвояване е най -висока по линия 
на предизвикателствата, свързани с изменението на климата, биологичното разнообразие и 
млечния сектор (съответно 100  %, 94  % и 85  %), докато по линия на свързаните с 
широк олентовите мрежи, управлението на водите и възобновяемата енергия предизвикателства 
степента на усвояване е далеч по -ниска (съответно 31  %, 28  % и 21  %). По -високото усвояване 
в областите на биологичното разнообразие и изменението на климата се обяснява с факта, че 
мерките за справяне с тези предизвикателства са предимно от ос 2.  
 
                                                            
11 Втори доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и 
Комитета на регионите за изпълнението на националните стратегически планове и стратегическите насоки на Общност та за 
развитието на селските райони (2007―2013  г.). 
 
9 
 
Графика 4. Общите разходи от бюджета по прегледа на състоянието и ЕПИВ (ЕЗФРСР) до 
края на 2013  г. в сравнение с общия размер на отпуснатите средства за целия период 2007 —
2013  г. във връзка с „новите предизвикателства“ (данни от ОРМО 2013).  
В процеса на програмиране бяха взети предвид полезните взаимодействия между и вътре в 
самите оси, както и цялостната последователност (ПРСР базирани на анализ на силните и 
слаби страни на ситу ацията, предварителна оценка на ПРСР...). В хода на целия програмен 
период се цели поддържането на такива полезни взаимодействия, по -специално чрез 
мониторинга (комитетите за мониторинг), оценките и дейностите на Националните мрежи за 
селските райони (НМСР ) и Европейската мрежа за развитие на селските райони (ЕМРСР) 
(съвместни анализи или обмен на информация и практики между ръководителите на ПРСР и 
заинтересованите страни).  
През първите години от периода на изпълнение бяха изградени механизми за гарантиран е на 
взаимното допълване между ЕЗФРСР и структурните фондове на ЕС. Те са под формата на 
установяване на разграничителни линии и/или механизми за координиране като 
междуведомствен орган.  
 
2.2. Изпълнение по оси и мерки  
 
Ос 1 – Подобряване конкурентоспособн остта на секторите на земеделието и горско стопанство  
Общите разходи по ос 1 на ЕЗФРСР, регистрирани в периода 2007―2011  г., възлизат на 68  % 
от общата отпусната сума за периода 2007―2013  г. (средна стойност за ЕС -27).  
Основните резултати по тази цел към края на 2013  г. са следните:  
 2 430 000 участника, успешно завършили обучение, свързано със селското и/или 
горското стопанство (88  % от прогнозния целеви показател за 2013  г. за периода);  
 136 000 стопанства, въвели нови продукти и/или нови технологии (54  % от целевия 
показател);  
 общи инвестиции в размер на 80 млрд. евро (80  % от целевия показател12) за главните 
инвестиционни мерки по ос 1 при размер на финансирането от ЕЗФРСР 17  млрд. евро 
(28 млрд. евро общи публични разходи (ЕЗФРСР + национален източник)).  
                                                            
12 Общият размер на инвестициите включва частни и публични разходи за следните инвестиционни мерки (112; 121; 122; 
123; 125; 126).  
 
10  
 
Графика 5. Разходи от бюджета на ЕЗФРСР до края на 2013  г. в сравнение с общия размер на 
отпуснатите средства за периода 2007 —2013  г. в рамките на ос 1 по отделни мерки.  
 
Мярка 121 (модернизация на земеделските стопанства) е най -крупната мярка по ос 1 по 
отношение на отпуснатия бюджет по ЕЗФРСР (11,6 млрд. евро). Усвояването на плащанията по 
тази мярка е в размер на 75  % от нейния общ бюджет, като вече са изпълнени 379  000 проекта 
за модернизация (66  % от целевия показател). Общият обем на реализираните инвестиции 
надвишава 39 млрд. евро и се очаква да достигне 49  млрд. евро до края на програмния период 
2007 —2013  г. Високият процент на усвояване показва големия интерес на се лскостопанските 
производители към инвестициите. Той беше потвърден и от увеличението на бюджета в 
течение на програмния период.  
За мярка 123 (Добавяне на стойност към земеделските и горски продукти) степента на 
усвояване е 58  %, а подпомогнатите стопанств а са 22  885 (при целеви показател 34  029). 
Общият обем на инвестициите възлиза на 17,4 млрд. евро (71  % от целевия показател).  
За мярка 125 (инфраструктура, свързана с развитието и приспособяването на земеделския 
сектор и горското стопанство) степента на усвояване към края на 2013  г. е 55  %. Направените 
до момента разходи по линия на ЕЗФРСР в размер на 2,6 млрд. евро са довели до общи 
инвестиции в размер на 7,2 млрд. евро (публични + частни). Броят на финансираните операции 
е над 43  500 (99  % от целта) със  средна инвестиция от около 160  000 евро – стойност, по -ниска 
от очакваното и в съответствие с по -ниското усвояване на разходите (55  %).  
За мярка 112 (Създаване на стопанства на млади фермери) степента на усвояване е 77  % 
разходите по линия на ЕЗФРСР са н ад 2,1 млрд. евро и броят на подпомогнатите млади 
земеделски производители е близо 145  000. 
 
Ос 2 – Подобряване на околната среда и ландшафта  
Общите разходи по ос 2 на ЕЗФРСР за периода 2007―2013  г. съставляват 86  % от общия 
размер на отпуснатите средства.   
Основните резултати по тази цел към края на 2013  г. са по -специално:  
 46,9 милиона хектара, обхванати от схемата за управление на териториите с цел 
подобряване на околната среда (биологично разнообразие, качество на водите, почвите и 
борба с изменението н а климата), което съставлява 27  % от общата площ на 
 
11 използваната земеделска площ (ИЗП) на ЕС13. Тази площ включва 7,6 млн. хектара за 
подпомагане на биологичното земеделие;  
 1,5 млн. хектара за подпомагане на управлението на специфични територии в зони по 
„Натура 2000“ или по линия на Рамковата директива за водите;  
 340 000 хектара, обхванати от схемата за подпомагане на залесяването в земеделските и 
неземеделските райони.  
 
Графика 6. Разходи от бюджета на ЕЗФРСР до края на 2013  г. в сравнение с общия размер на 
отпуснатите средства за периода 2007 —2013  г. в рамките на ос 2 по отделни мерки.  
 
Трите най -крупни мерки по отношение на отпуснатия бюджет са също и тези с най -голямото 
усвояване сред мерките по ос 2, а именно: 211 (плащания за неблагоприятни природни условия 
на земеделски производители в планински райони — 100 % усвояване), 212 (плащан ия на 
земеделски производители в области с неблагоприятни природни условия, различни от 
планинските райони — 91 % усвояване) и 214 (плащания за агроекология — 87 % усвояване).  
За мярка 214 разходите по линия на ЕЗФРСР възлизат на над 20 млрд. евро. Агроек ологичните 
плащания са обхванали над 1,5 милиона стопанства (общо обхваната от подпомагането площ – 
46,9 млн. хектара). Изпълнението на различните операции не протича по еднороден начин в 
различните европейски ПРСР. Отчетените степени на изпълнение обаче к ато цяло 
потвърждават водещата роля на агроекологичните плащания в рамките на мерките във връзка с 
опазването на околната среда. Мярка 214 има водеща роля и за изпълнението на целите на 
прегледа на състоянието на ОСП във връзка с биологичното разнообразие и изменението на 
климата.  
По линия на мерки 211 и 212 са подпомогнати територии с обща площ над 55 млн. хектара в 
по-слабо облагодетелстваните и планинските райони с цел да бъдат компенсирани 
неблагоприятните природни условия в тях. Степента на усвояване н а финансирането при тях е 
близо 100  %. 
Мярка 221 (Първо залесяване на селскостопански площи) има роля и в бюджета по ос 2, по -
специално за поддържането на бюджетните задължения от предходни програмни периоди. При 
повечето ПРСР общият бюджет е намалял от на чалото на програмния период. Степента на 
усвояване за мярката обаче е 77  % и обхваща над 271  000 хектара залесени земи. По отношение 
на размера на отпуснатия бюджет другите най -значими мерки в подкрепа на сектора на 
                                                            
13 Използвана земеделска площ според ИСЗС (Изследване на структурата на зем еделските стопанства) за 2010  г.(Евростат, 
актуализация от 2014  г.). 
 
12 горското стопанство са мярка 226 (Възста новяване на потенциала на горското стопанство и 
въвеждане на превантивни мерки) и мярка 227 (Инвестиции в непроизводствени дейности). В 
рамките на двете мерки са отпуснати над 3 млрд. евро за инвестиции в гори на територията на 
ЕС. 
 
Ос 3 – Подобряване на к ачеството на живот в селските райони и разнообразяване на селската 
икономика  
Общите разходи по ос 3 на ЕЗФРСР за периода 2007―2013  г. съставляват 60  % от общия 
размер на отпуснатите средства.  
Основните резултати по тази цел към края на 2013  г. са следните:  
 Ос 3 е подпомогнала създаването на работни места (75  000) в условията на нарастваща 
безработица в селските райони14; 
 21 млрд. евро от общия обем на направените инвестиции (частни и публични) с принос 
от ЕЗФРСР в размер на 7 млрд. евро (общо 10 млр д. евро публично финансиране 
(ЕЗФРСР + публично финансиране от ДЧ))15. 
 135 000 операции в подкрепа на развитието на неземеделските дейности в селските 
райони, включително създаването на бизнес и нови туристически дейности16. 
 
 
Графика 7. Разходи от бюджета на ЕЗФРСР до края на 2013  г. в сравнение с общия размер на 
отпуснатите средства за периода 2007 —2013  г. в рамките на ос 3 по отделни мерки.  
Най-крупната мярка от ос 3 по отношение на общия размер на отпуснатите средства е мярка 
321 (Основни услуги за иконо миката и селското население). Степента на усвояване на 
финансирането по нея надхвърля 60  %, а броят на изпълнените проекти е над 50  000. Общият 
обем на реализираните до края на 2013  г. инвестиции е около 5,3 млрд. евро, а финансирането 
от ЕЗФРСР е в размер  на 2,3 млрд. евро.  
От гледна точка на изпълнението обаче най -голям напредък в ос 3 е отбелязан по мярка 322 
(Обновяване и развитие на селата), където степента на усвояване е 73  %, което съответства на 
                                                            
14 Безработицата се е увеличила общо от 7,1  % през 2007  г. на 10,3  % през 2013  г. в слабо населените селски райони и от 
7 % през 2007  г. на 10,2  % през 2013  г. в полуселските райони (източ ник: Евростат). 
15 Отнася се за следните инвестиционни мерки (311, 313, 321, 322 и 323). 
16 Отнася се за мерки 311, 312 и 313.  
 
 
13 6,8 млрд. евро от общия обем на инвестициите в подкре па на дейности по обновяване (при 
размер на финансирането от ЕЗФРСР 2,5 млрд. евро) в близо 40  000 села.  
В замяна на това степента на изпълнение по мярка 312 (Създаване и развитие на бизнес) остава 
доста ниска (45  %), при все че броят на подпомогнатите мик ропредприятия (над 61  000) е доста 
близо до целевия показател (84  %). 
В заключение, степента на изпълнение за мярка  311 (Диверсификация с неселскостопански 
дейности) е сходна с тази по ос 3 (62  %). Общият размер на инвестициите е над 4,2 млрд. евро 
за общо  35 000 бенефициера.  
 
Ос 4 – Изграждане на местeн капацитет за създаване на заетост и диверсификация  
Общите разходи по ос 4 на ЕЗФРСР за периода 2007―2013  г. съставляват 46  % от общия 
размер на отпуснатите средства.  
Основният резултат по тази цел към края на 2013  г. е следният:  
 Близо 139  000 проекта, финансирани от 2  402 МГД.  
 
 
Графика 8. Разходи от бюджета на ЕЗФРСР до края на 2013  г. в сравнение с общия размер на 
отпуснатите средства за периода 2007 —2013  г. в рамките на ос 4 по отделни мерки17. 
 
В края на  2013  г. общият брой на МГД е 240218. Той се е удвоил в сравнение с Leader+, а 
половината от териториите прилагат подхода Leader за първи път.  
Поради това че процедурата за подбор на МГД бе завършена сравнително късно, много от 
подбраните МГД започнаха със  закъснение да изпълняват проектите във връзка с тяхната 
стратегия за местно развитие. Това обяснява сравнително ниската степен на финансово 
усвояване по ос 4 на ЕЗФРСР, което съставлява 46  % от общата отпусната сума по тази ос, но 
по отношение на последно то тримесечие се забелязва съществено увеличение на разходите.  
В някои ДЧ бяха изтъкнати специфични трудности. Интегрирането на Leader промени по -
специално подхода, което наложи значителни административни корекции (административна 
реорганизация, обучение н а персонала).  
 
                                                            
17   413 съответства на операциите по LEADER в рамките на проекти от типа на тези по ос 3, а 431 – на текущи разходи и 
популяризира не на местни групи за действие  
18 Съгласно проучване на Европейската мрежа за развитие на селските райони (ЕМРСР) от юни 2014  г. 
 
14  
3. ПЕРСПЕКТИВА  
В глобален план усвояването на финансирането като цяло се развива по план, независимо от 
някои неблагоприятни условия, като например икономическото положение. Достигнатата до 
края на 2013  г. степен на изпълнение и общото из пълнение на изходните показатели 
потвърждават, че основните трудности във връзка с прилагането, отчетени в предишните 
доклади, до голяма степен са преодолени.  
В някои държави членки обаче степента на усвояване продължава да е по -ниска, по -специално 
по отно шение на изпълнението на оси 3 и 4. Наличните данни за тези две оси подчертават 
разнообразието между държавите членки, особено по отношение на изпълнението на LEADER. 
Като цяло добрата степен на изпълнение на LEADER говори за осъществимостта на тази ос, но  
ниските степени на изпълнение, отчетени при някои ПРСР, показват наличието на различия 
между селските райони в Съюза. Важна роля в това отношение може да изиграе 
сътрудничеството в рамките на Европейската мрежа за развитие на селските райони.  
Що се отнася  до отделните програми, в тях бяха внесени редица подобрения и корекции, с цел 
да бъдат отстранени трудностите, срещнати през първите години на изпълнението, да бъдат 
отчетени препоръките от междинните оценки и да се включат допълнителни средства за 
справя не с новите предизвикателства (преглед на състоянието на ОСП) и с икономическата 
криза (Европейски пакет за икономическо възстановяване). Повечето от настъпилите промени 
се изразяват в прехвърляне на бюджетни средства между отделните мерки, адаптиране на 
целевите бенефициери и/или на критериите за допустимост. Основните причини за 
наблюдаваните бюджетни промени бяха измененията на стратегическите приоритети, ниската 
степен на усвояване и реакциите с оглед на преодоляването на непредвидените проблеми, 
дължащ и се на по -широк политически, икономически или законодателен контекст.  
Системата за мониторинг на политиката за развитие на селските райони дава представа за 
основните крайни продукти и резултати във втория стълб на общата селскостопанска политика 
(ОСП). По-конкретно, по ос 1 бяха успешно обучени около 2,4 млн. земеделски стопани и в 
рамките на 637  000 проекта бяха мобилизирани над 80  млрд. евро от общите инвестиции. По 
линия на 2 бяха изпълнени мерки във връзка със защитата на околната среда върху площ от  47 
млн. хектара. В ос 3 са изпълнени над 50  000 проекта в сферата на основните услуги за 
икономиката и населението в селските райони и са подпомогнати или създадени 62  000 
микропредприятия. На последно място, до този момент е отпуснато финансиране за 140  000 
проекта по LEADER (ос 4).  
Тази картина ще бъде допълнена от провеждането на последваща оценка, при която ще бъде 
оценено цялостното въздействие на политиката за развитие на селските райони. До края на 
2016  г. управляващите органи ще представят на Коми сията последващите оценки на ПРСР за 
всяка отделна ПРСР, като след това ще бъде направено обобщение на резултатите на равнище 
ЕС.