Съкращения

ГД "Бюджет" : Генерална дирекция "Бюджет"

ГД "Данъчно облагане и митнически съюз" : Генерална дирекция "Данъчно облагане и митнически съюз"

ЕС : Европейски съюз

ОИО : Одобрен икономически оператор

РПМК : Разпоредби за прилагане на Митническия кодекс

СМО : Световна митническа организация

ТСР : Традиционни собствени ресурси

Речник на термините

Автоматизирано управление на риска/анализ на риска : системно идентифициране на риска и прилагане на всички необходими мерки за ограничаване на излагането на риск, като се използват техники за автоматизирана обработка на данни. Това включва дейности като събиране на данни и информация, анализ и оценка на риска, планиране и извършване на действия, редовен монито- ринг и преглед на процеса и резултатите от него въз основа на международни, ЕС и национални източници и стратегии.

Вдигане на стоки : действие, с което митническите органи предоставят стоки на разположение за целите, предвидени в митническия режим, под който са поставени.

Внос : прилагане на митническата процедура "освобождаване на стоки за свободно обращение", след което стоките могат да бъдат пуснати за продажба или консумация на пазара на ЕС.

Вносна лицензия : документ, издаден от компетентните органи на държава членка, чрез който се разрешава вносът на определени стоки, подлежащи на ограничения в ЕС. Във всяка лицензия е посочен обемът на разрешения внос, като общият обем на внесените стоки не бива да надвишава това максимално количество.

Деклариране/ митническо деклариране : действие, чрез което дадено лице изявява желание да постави стоки под определен митнически режим.

Документ за извършен надзор : стоки, които подлежат на надзор от страна на ЕС, могат да бъдат внесени само при представяне на документ за извършен надзор, издаден от компетентните органи на дадена държава членка.

Документна проверка : проверка на точността, пълнотата и достоверността на информацията, вписана в митническата декларация (напр. описание на стоките, стойност, количество) или други документи (напр. вносни лицензии, сертификати за произход).

Митнически режим : прилагане на една от следните процедури: допускане на стоките за свободно обращение; транзит; митническо складиране; активно усъвършенстване; обработка под митнически контрол; временно допускане; пасивно усъвършенстване; износ.

Митническо оформяне : процес на извършване на митнически формалности, чрез който стоките се предоставят на разположение на титуляра.

Одит преди издаване на разрешение/ предварителен одит : контрол на икономическите опера- тори чрез проверка на техните отчети, документи и системи, извършван преди издаването на разре- шение за използване на митнически режим. Целта е да се провери дали икономическият оператор отговаря на условията за използване на режима и да се оцени свързаният с неговата дейност риск.

Последващ : след вдигане на стоките.

Последващ одит : контрол на икономическите оператори чрез проверка на техните отчети, докумен- ти и системи, за да се осигури спазването на митническите правила и за да се преценят свързаните с тяхната дейност рискове.

Представяне на стоки на митницата : уведомяване на митническите органи за пристигане на стоки в митническата служба или на всяко друго посочено или одобрено от митническите органи място.

Проверка преди вдигане на стоки : физическа или документна проверка, която се извършва преди стоките да бъдат предоставени на разположение на икономическия оператор за целите, предвидени от съответния митнически режим.

Проверки/ митнически проверки : специфични действия, извършвани от митнически органи с цел правилно прилагане на митническите правила; тези действия могат да включват проверка на стоки, проверка на данни в декларациите, удостоверяване на съществуването и автентичността на елек- тронни или писмени документи, проверка на отчетите на предприятия и други документи, проверка на превозни средства, на багаж и други подобни действия.

Риск : вероятност да възникне пречка за правилното прилагане на мерките на ЕС или националните мерки, да се компрометират финансовите интереси на ЕС и неговите държави членки или да се появи заплаха за сигурността и безопасността на ЕС, за общественото здраве, за околната среда или потребителите.

Рисков профил : съчетание от критерии по отношение на риска и области на контрол (напр. вид стока, държава на произход), което показва наличието на риск и води до предложение за прилагане на контролна мярка.

Свободно обращение : статут на стоки, внесени от трети държави, преминали през всички свързани с вноса процедури, за да могат да бъдат продавани или консумирани на пазара на ЕС.

Сертификат за произход : необходим документ при подаване на искане за преференциална мит- ническа ставка, който се попълва от износителя на стоките (напр. сертификат EUR.1, форма A, декларация върху фактура).

Сравнителна проверка : сверяване на информацията от опростената декларация (процедура за опростено деклариране) или вписаните в документацията на икономическия оператор данни (процедура за оформяне на място) с допълнителната декларация. Проверката може да включва съществена проверка на отделни елементи (точност) и/или да има за цел да гарантира, че всички операции, извършени под опростен режим, са включени в допълнителна декларация (пълнота).

Физическа проверка : проверка на стоки, включваща подробно преброяване и вземане на проби, за да се провери дали стоките съответстват на придружаващата ги митническа декларация.

Кратко изложение

I. Икономическите оператори, които имат разрешение за прилагане на опростени митнически процедури за внос, се ползват от ускорен процес на митническо оформяне. Митниците разчитат на истинността на вносните декларации и извършват по-малко проверки преди вдигане на стоките. Това следва да се компенсира чрез извършване на одити преди издаване на разрешението, както и на последващи одити. Тези процедури отдавна са въведени и се използват широко в рамките на ЕС. През 2008 г. над две трети от всички митнически вносни декларации на ЕС са подадени чрез използване на опростени процедури.

II. Тези процедури са важен елемент от политиката на ЕС за улесняване на търговията, която беше доразвита през 2008 г. с въвеждането на понятието "одобрен икономически оператор (ОИО)" — привилегирован ползвател на опростените митнически процедури, установено с Регламент (ЕО) № 1192/2008, и приемането на Модернизиран митнически кодекс, който ще се прилага до 2013 г.

III. По време на своя одит Палатата оцени дали двете основни опростени митнически процедури за внос се контролират ефективно, за да се осигури достатъчна увереност, че традиционните собствени ресурси (ТСР) се събират правилно, както и за да се гарантира, че икономическите оператори спазват своите задължения, произтичащи от общата търговска политика. Палатата разгледа дали при разработването на добър подход за контрол на опростените процедури Комисията е взела предвид установените добри практики и дали тя следи за правилното прилагане на процедурите в целия Европейски съюз. При одита също така беше направена оценка дали държавите членки осъществяват ефективен контрол въз основа на такъв подход.

IV. Палатата констатира следното:

- Комисията е взела предвид международните стандарти и е въвела подходяща регулаторна рамка за опростените процедури, но едва в края на 2008 г.,

- Комисията е разработила система за автоматизирано управление на риска на ниво ЕС. Макар че системата позволява автоматизиран обмен на информационни формуляри относно рисковете (Risk Information Forms — RIF), тя все още не включва рискови профили, които да обхващат ТСР и общата търговска политика,

- задължението за използване на автоматизиран анализ на риска при опростените процедури ще се прилага едва от 1 януари 2011 г.,

- Комисията е извършила специфични проверки във връзка с опростените процедури за внос за първи път през 2008 г. и е засилила дейностите по наблюдението през 2009 г., и

- все още не се прилага стандартизиран подход по отношение на последващите одити на опростените процедури на ниво ЕС, тъй като дейностите на Комисията в тази област все още не са приключили.

V. Палатата констатира, че държавите членки използват собствен подход за контрол на опростените процедури, който понякога съдържа слабости. Това от своя страна води до:

- некачествени или слабо документирани одити, извършени преди издаването на разрешение на даден икономически оператор да използва опростени процедури,

- недостатъчно използване на техники за автоматизирана обработка на данни при извършване на проверки, докато текат опростените процедури,

- прекалено използване на облекчения, по-специално освобождаване от задължението за уведомяване по процедурата за местно оформяне, които възпрепятстват извършването на основани на риска проверки преди стоките да бъдат пуснати в обращение на пазара на ЕС, и

- последващите одити на търговските документи и счетоводството на икономическите оператори са с ниско качество, не са достатъчно редовни или не са правилно насочени към операциите.

VI. Палатата оцени ефективността на извършваните от държавите членки проверки по отношение на стоките, внесени по опростени процедури, като тества произволно избрани декларации, при които е заявена преференциална митническа ставка или се изисква документите за внос да са в съответствие с общата търговска политика. В шест от девет държави членки бяха установени голям брой грешки, които често се дължат на факта, че икономическите оператори не са разполагали с необходимите документи, които ги оправомощават да внасят стоки съгласно мерките в търговската политика или да ползват преференциална митническа тарифа.

VII. За да подобри контрола над опростените процедури и да спомогне за развитието на политиката на ЕС за улесняване на търговията, Комисията следва да:

- вземе предвид констатациите на Палатата при обмислянето на допълнително опростяване на митническите процедури,

- насърчава държавите членки да въведат с бързи темпове наскоро разработената регулаторна рамка и съответни насоки, да наблюдават тяхното прилагане и да усъвършенстват допълнително установената рамка, като вземат предвид извършените от самите тях и от Палатата одити, както и резултатите от наблюдението,

- установи общи стандарти за извършване на последващи одити в митниците, като използва солидна одитна методология и основан на системи подход,

- разработи автоматизирани рискови профили за ТСР и общата търговска политика на ниво ЕС и да направи критичен преглед на практиките за опростяване в държавите членки,

- насърчава държавите членки да компютризират всички аспекти на прилагането на опростените процедури за внос, и

- прикани държавите членки да осведомяват икономическите оператори за техните задължения и отговорности и да насърчават оценяването на тяхното спазване.

Въведение

1. Опростените митнически процедури за внос представляват ключов елемент от митническата политика на ЕС — те улесняват търговската дейност, като намаляват митническите формалности и проверки преди вдигането на стоките. Стойностите за 2008 г. показват, че близо 70 % от всички митнически процедури за внос са опростени. По тази причина тяхното значение за събирането на традиционните собствени ресурси (ТСР) се счита за съществено.

2. Европейското митническо законодателство постоянно се изменя, за да се приспособи към променящите се технически, икономически и политически условия. В резултат на това през 2008 г. е публикуван Модернизираният митнически кодекс [1], който допълнително спомага за улесняването на търговията.

3. В настоящия одитен доклад се анализират две важни митнически процедури, с които се улеснява допускането на стоки за свободно обращение — процедурата за облекчено деклариране и процедурата за оформяне на място. Тези процедури отдавна са въведени и се използват широко в рамките на ЕС и представляват ключов елемент от улесняването на търговията.

4. При стандартната митническа процедура за внос икономическият оператор трябва да представи стоките на митниците, да внесе стандартна декларация и да заплати или представи обезпечение за съответните мита, преди стоките да бъдат вдигнати. Митниците могат да проверят документите и/ или да инспектират стоките.

5. Икономическите оператори, които често извършват внос на стоки, могат да направят заявка за използване на опростените процедури. Тези процедури могат да се приложат само след предварително разрешение. Чрез провеждане на одит преди издаване на разрешение националните митнически служби следва да се уверят, че кандидатстващият за опростени процедури икономически оператор е надежден, да преценят дали е възможно да извършат считаните от тях за необходими проверки и да получат обезпечение за покриване на дължимите митни сборове.

6. След като получи разрешение за прилагане на опростените процедури, икономическият оператор може да подаде опростена митническа декларация, търговски документ, напр. фактура (процедура за облекчено деклариране), или просто да впише информацията в своята счетоводна документация (процедура за оформяне на място). Икономическият оператор може да ползва облекчения при представянето на стоките на митницата, като стоките се вдигат срещу обезпечение, а дължимите мита се заплащат на по-късен етап. По този начин целият процес на оформяне на стоките се ускорява и икономическият оператор разполага с тях по-бързо.

7. След определен период — обикновено един месец — икономическият оператор представя пълна декларация (допълнителна декларация), в която се обобщава информацията от опростените декларации/ счетоводните документи, допълва се липсващата информация и се заплащат дължимите мита.

8. Митническите служби обикновено разчитат на пълнотата и точността на предоставената от икономическия оператор информация и само в изключителни случаи извършват проверки преди вдигането на стоките.

9. Тъй като голяма част от ключовата информация се предоставя по-късно в допълнителната декларация, проверките обикновено се извършват след вдигането на стоките под формата на проверка на митническите документи или сравнителни проверки, или под формата на пълен последващ одит на място при икономическия оператор.

10. Митническото законодателство на ЕС установява правната рамка за извършване на проверки и налага задължението за управление на риска. Считано от 1 януари 2009 г. Комисията въведе специфични правила за контрол на опростените процедури, по-специално по отношение на одитите преди издаване на разрешение, както и хармонизирани условия и критерии, на които икономическите оператори трябва да отговарят, преди да получат разрешение да използват опростени процедури.

11. Целта на Комисията [2] е отделните национални митнически администрации да работят като една и по тази причина тя също така разработи насоки (актове с незадължителна юридическа сила) по отношение на митническия одит по принцип и по-специално проверките при опростените процедури.

12. Функционирането на процедурата за опростено деклариране и процедурата за оформяне на място е представено схематично в приложение I.

Обхват и подход на одита

Основна цел на одита

13. При одита беше направена оценка дали регулаторната рамка и разработеният от Комисията подход, въведен в държавите членки, водят до ефективен контрол на опростените процедури, осигуряват достатъчна увереност, че ТСР се събират правилно, и гарантира, че икономическите оператори спазват своите задължения, произтичащи от общата търговска политика.

14. Одитът потърси отговор на следните конкретни въпроси:

а) Разработила ли е Комисията добър подход за контрол на опростените процедури, отчитайки международните добри практики, и следила ли е за правилното прилагане на опростените процедури и свързаните с тях проверки?

б) Използват ли държавите членки стабилен стандартизиран подход за контрол на опростените процедури и ефективен ли е този контрол?

Одитен подход и методология

15. Одитът беше извършен на два етапа. Най-напред Палатата изготви модел за контрол на опростените процедури (вж. приложение II), основан на собствения ѝ опит и на опита на други организации. Одиторите на Палатата анализираха настоящите практики, като установиха контакт със страни извън ЕС и посетиха Световната митническа организация, за да получат информация относно международните подходи за контрол на опростени процедури.

16. След това Палатата направи сравнение на препоръчания от Комисията подход с модела за контрол и оцени дейностите на Комисията по наблюдение на опростените процедури.

17. По време на втория етап Палатата провери качеството на прилаганите на практика стратегии и проверки по отношение на опростените процедури в девет държави членки [3] и ги сравни със своя модел за контрол. Тези държави членки представляват над 60 % от общия размер на събраните през 2008 г. ТСР на ЕС и използват опростените процедури за декларации за внос в голяма степен [4].

18. Качеството на стратегиите за контрол и извършените на практика проверки в тези държави членки беше оценено въз основа на отговори на въпросници, на доказателства, получени на място, както и на проверки на протичането на операциите по общо 157 търговски досиета.

Графика 1

Одитирани държави членки и техният дял в събирането на ТСР през 2008 г.

+++++ TIFF +++++

19. При извършен одит през 2007 г. Палатата идентифицира слабости във функционирането на опростените процедури в няколко държави членки и по-специално по-висок риск от грешки при опростените процедури тогава, когато икономическите оператори подават заявка за използване на преференциална митническа тарифа [5] или внасят стоки, подлежащи на мерките в рамките на общата търговска политика [6].

20. Беше проверена законосъобразността и редовността на 967 митнически декларации, отнасящи се до годините 2005—2008 и избрани произволно в одитираните държави членки, с цел да се достигне до заключение дали извършваните в тези държави членки проверки предотвратяват събирането на по-ниски от дължимите суми за ТСР и вноса на стоки, при който не са спазени условията на общата търговска политика.

Констатации и оценки

Разработила ли е Комисията добър подход за контрол на опростените процедури, отчитайки международните добри практики, и следила ли е за правилното прилагане на опростените процедури и свързаните с тях проверки?

21. Опростените процедури се използват отдавна и са заложени в Митническия кодекс от 1992 г. [7] Палатата оцени доколко Комисията е разработила общи стандарти за контрол на опростените процедури и как е наблюдавала тяхното прилагане на практика.

Първоначалната регулаторна рамка е недостатъчна, но е подобрена от началото на 2009 г.

22. През 2008 г. в ЕС започна да се прилага концепцията за ОИО. ОИО са икономически оператори, които използват привилегировано опростените митнически процедури и които трябва да отговарят на определени условия и критерии, преди да получат такъв статут [8].

23. С оглед хармонизирането на условията и критериите за ОИО с тези за икономическите оператори, използващи процедурата за облекчено деклариране и процедурата за оформяне на място, Комисията прие регламент [9], с който считано от 1 януари 2009 г. за първи път се въвеждат редица специфични проверки, които следва да бъдат извършвани, когато митническите служби разрешат на даден икономически оператор да използва тези две процедури. Със същия регламент е въведено и правното задължение за държавите членки да компютризират опростените процедури до 1 януари 2011 г.

24. Комисията е разработила също така подробни насоки за единното разрешение за опростени процедури [10]. С това разрешение икономическите оператори могат да уреждат формалностите централизирано в митническата администрация на оторизиращата държава членка, дори когато вносът се извършва в друга. През 2008 г. Комисията разшири полето на прилагане на описаните в насоките понятия, като включи и националните разрешителни за прилагане на опростени процедури, т.е. разрешителните, при които вносът и митническите процедури се извършват в една и съща държава членка, тъй като условията и критериите за издаване на двата вида разрешителни са едни и същи.

25. Понастоящем регулаторната рамка в голяма степен съответства на модела на Палатата за контрол на опростените процедури и е съобразена с международно признатите стандарти [11] за такива проверки.

26. Въпреки това в насоките на Комисията не са уточнени следните елементи:

- използването на методология за оценка на риска, като например модела COMPACT за ОИО [12], при извършване на одит преди издаване на разрешение;

- необходимостта да се извършват определен минимален брой проверки преди вдигане на стоките;

- предимствата на автоматизираното сверяване между данните в допълнителните и облекчените декларации/документацията, за да се осигури тяхната пълнота, и

- предимствата на вземането на мерки за добиване на увереност (напр. оценка на степента, в която икономическият оператор отговаря на условията).

Задължителното използване на автоматизиран анализ на риска все още не е въведено на практика

27. Регламент (ЕО) № 648/2005 на Европейския парламент и на Съвета [13] въвежда задължението митническият контрол да се основава на анализ на риска, извършван с помощта на техники за автоматизирана обработка на данни. Комисията е разработила информационна система за управление на риска, предназначена за митниците в целия Европейски съюз — Обща рамка за управление на риска [14].

28. За целите на сигурността/безопасността беше даден приоритет на въвеждането на общи критерии (рискови профили) за анализ на риска за стоките на първото гранично място, през което те влизат на територията на ЕС. Към настоящия момент на ниво ЕС не са разработени такива профили, които да обхващат ТСР или общата търговска политика.

29. Освен това, тъй като опростените процедури могат да останат неавтоматизирани до края на 2010 г., използването на автоматизирани рискови профили (на национално ниво или на ниво ЕС) зависи от степента на компютризация и решението на отделните държави членки да извършват автоматизиран анализ на риска във връзка с опростените процедури. Следователно дотогава няма да се прилага общ подход за управление на рисковете (за ТСР и други), възникващи при използването на опростените процедури.

30. Още повече, някои митнически служби на държави членки позволяват използването на практики при процедурата за оформяне на място, които правят невъзможно извършването на анализ на риска или проверки преди вдигането на стоките. Тези държави членки тълкуват гъвкаво митническото законодателство на ЕС, което допуска подобни практики единствено в изключителни случаи (вж. точка 46).

31. Комисията не е предоставила необходимите насоки, за да предотврати необоснованото и прекомерно използване на тези практики, която възпрепятства прилагането на автоматизиран анализ на риска, дори след като бъде завършена цялостната компютризация на опростените процедури.

Насоките за последващите одити все още не са изчерпателни

32. С модернизацията на митническото законодателство на ЕС Комисията насърчава улесняването на търговията, като се намалява броят на съответни проверки преди вдигането на стоките, което следва да се компенсира с общ, основан на риска подход за засилване на митническия контрол, особено по отношение на последващия контрол.

33. Във връзка със стандартизацията на последващите одити през 2007 г. Комисията изготви Ръководство за митнически одит [15], обхващащо всички митнически процедури. Ръководството не отчита риска от загуба на ТСР поради погасяване на задълженията по давност [16], а разделът за одитната методология не включва основни аспекти като например инструменти за оценка на риска, методи за съставяне на извадки и одитни рискове.

За пръв път Комисията е извършила специално насочени към опростените процедури проверки през 2008 г.

34. ГД "Данъчно облагане и митнически съюз" носи отговорността да гарантира, че митническото законодателство на ЕС се прилага еднакво, и съответно да накара националните митнически администрации да работят като една. ГД "Бюджет" извършва инспекции по отношение на ТСР, по време на които се проверява също така дали се спазва приложимото митническо законодателство.

35. През 2007 г. Палатата установи слабости във функционирането на опростените процедури в няколко държави членки [17] и впоследствие взе решение за провеждането на този пълномащабен одит.

36. ГД "Бюджет" е избрала опростените процедури като специален предмет на проверка за първи път през 2008 г. Тя констатира редица недостатъци в седемте проверени държави членки (вж. таблица 1).

37. През 2006 г. ГД "Данъчно облагане и митнически съюз" е създала структура, чиято цел е да следи за еднаквото прилагане на митническото законодателство на ЕС. В нея е включено и наблюдението на елементи от опростените процедури в рамките на програмите за наблюдение за 2009 и 2010 г.

38. Въведеното едва през 2009 г. задължение да се прилага подходяща рамка за контрол, липсата на общ автоматизиран анализ на риска при проверките по отношение на ТСР и общата търговска политика преди вдигането на стоките, както и непълните насоки за последващите одити увеличават вероятността да се материализират рисковете, свързани с използването на опростените процедури.

Таблица 1

Обзор на констатациите от извършената от ГД "Бюджет" проверка на по отношение на опростените процедури през 2008 г.

| държава членка |

Слабости в | DE | IE | ES | FR | PL | FI | UK |

Издаване на разрешение | | | | | | | |

Проверки преди вдигане на стоките | | | | | | | |

Използване на анализ на риска | | | | | | | |

Практики по отношение на облекченията | | | | | | | |

Последващи проверки/ одити | | | | | | | |

Използват ли държавите членки стабилен стандартизиран подход за контрол на опростените процедури и ефективен ли е този контрол?

39. Палатата разгледа направените проверки и приложените одитни подходи в девет държави членки и ги сравни със своя модел за контрол. Това включи преглед на 157 търговски досиета. Освен това Палатата измери ефективността на проверките, като използва извадка от митнически декларации. Бяха проверени общо 967 митнически декларации.

Държавите членки са следвали свои собствени подходи, което води до разлики в извършваните проверки на всеки етап

40. Всички държави членки имат установени национални инструкции за опростените процедури и са използвали своя методология за контрол в тази област. Качеството и количеството на проверките, извършвани в различните фази на протичане (преди издаване на разрешение, по време на процедурата и последващ контрол) на опростените процедури, варира в различните държави членки. В приложение III е представен преглед на качеството и количеството на проверките във всяка одитирана държава членка спрямо стандартите на модела за контрол.

Контрол преди издаване на разрешение

Нидерландските митнически служби имат най-добрият модел за извършване на одит преди издаване на разрешение, но не бяха в състояние да докажат, че са го прилагали

41. Икономическите оператори, на които е разрешено да използват опростени процедури, се ползват от ускорен процес на митническо оформяне с намален брой проверки преди вдигането на стоките. Само надеждните икономически оператори [18] имат право на такива облекчения. Тяхната надеждност следва да се оценява чрез одит преди издаване на разрешение, който да включва оценка на рисковете, свързани с търговската им дейност, и препоръка относно честотата и интензивността на проверките на дейността на икономическите оператори (план за контрол) след издаване на разрешението.

42. От деветте одитирани държави членки Нидерландия разполага с най-добрия модел за одит преди издаване на разрешение, който напълно съответства на модела за контрол на Палатата. Палатата обаче не откри достатъчно доказателства, че нидерландските митнически служби са следвали този подход. Прилаганите в другите одитирани държави членки подходи често съдържат недостатъци.

43. Освен това държавите членки не винаги бяха в състояние да докажат, че преди издаването на разрешение е извършван одит на вътрешния контрол и административната организация на икономическите оператори. Често пъти не можеше да се установи връзка между одитните доклади и разрешенията, разгледани от Палатата. Единствено белгийските митнически служби успяха да предоставят систематични задоволителни доказателства за извършени одити преди издаване на разрешение. Не бяха установени достатъчно доказателства, че се прави оценка на рисковете по отношение на икономическите оператори и че се съставят планове за контрол.

44. Констатациите на Палатата относно одитите преди издаване на разрешение са описани по-подробно в таблица 2.

Таблица 2

Оценка на одитите, извършвани преди издаване на разрешение

N.B.: задоволително; отчасти задоволително; незадоволително.

В Ирландия одитите преди издаване на разрешение не бяха проверени.

Стандарти на модела за контрол | BE | FR | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Брой разгледани търговски досиета | 17 | 20 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Извършен одит/наличие на одитен доклад | | | | | | | | |

Проверка на административната организация/ вътрешния контрол | | | | | | | | |

Проверка на счетоводството/системите, вкл. ИТ | | | | | | | | |

Проверка за сериозни нарушения | | | | | | | | |

Проверка на финансовата платежоспособност | | | | | | | | |

Извършена оценка на рисковете, свързани с дейността на икономическите оператори | | | | | | | | |

Препоръка (план) относно контрола | | | | | | | | |

Елементи, даващи увереност (напр. обученост) | | | | | | | | |

Контрол по време на прилагането на процедурите — проверки преди вдигане на стоките

Прекомерно използване на облекчения при процедурата за оформяне на място

45. Опростените процедури предполагат извършване на малък брой проверки преди вдигане на стоките. Палатата обаче счита, че на този етап следва да се прилага един минимум от проверки въз основа на автоматизиран анализ на риска с цел да се поддържа елемент на неизвестност за икономическия оператор, да се откриват случаите на внос, при които не са спазени правилата на общата търговска политика, и да се избягва събирането на по-ниски суми за ТСР от дължимите.

46. Съгласно митническото законодателство на ЕС икономическите оператори трябва да представят стоките на митническите служби или да ги уведомят за своето намерение стоките да бъдат пуснати за свободно обращение. Това важи и за опростените процедури. При процедурата за оформяне на място обаче митническите органи могат да разрешат "свръхоблекчаване" (освобождаване от задължението за уведомяване) в изключителни и обосновани случаи [19], когато икономическият оператор не е задължен да уведоми митницата за всяка отделна пратка и за своето намерение стоките да бъдат пуснати за свободно обращение (вж. точка 30).

47. В пет от деветте одитирани държави членки икономическите оператори, използващи процедурата за оформяне на място, редовно се ползват от гореспоменатото "свръхоблекчаване" (освобождаване от задължението за уведомяване) [20], макар че законодателството предвижда подобно опростяване само при определени специални обстоятелства. През 2008 г. Комисията установи подобни практики в Германия, Испания и Финландия (вж. таблица 1).

48. Въпреки че някои държави членки уточниха, че използването на това "свръх облекчаване" може да бъде преустановено временно с цел митническа проверка на стоките, те не можаха да докажат, че това е било извършвано на практика. Оказва се, че в тези държави членки са правени много малко или въобще не са правени проверки по процедурата за оформяне на място преди вдигане на стоките.

Рядко се използва автоматизиран анализ на риска при проверките по отношение на ТСР и общата търговска политика преди вдигане на стоките

49. Използването на анализ на риска при митническия контрол е правно задължение от 1 януари 2007 г. и единствено автоматизираните рискови профили като част от обработката на митническите декларации могат ефективно да защитят интересите на финансовата и търговската политика на ЕС.

50. Франция и Словения са единствените държави членки, които разполагат с автоматизирани рискови профили, включващи ТСР и общата търговска политика, за всички опростени процедури. В Швеция и Нидерландия тези профили обхващат само процедурата за облекчено деклариране.

51. Когато в контекста на проверките преди вдигане на стоките възникнат въпроси, свързани с риска, обикновено те са добре документирани, проследени и въведени в системата за управление на риска. В Белгия обаче бяха установени слабости в потока на информация, свързана с риска, особено към централното ниво.

52. Таблица 3 представя по-подробно констатациите на Палатата по отношение на проверките преди вдигане на стоките, извършвани в одитираните държави членки.

Таблица 3

Оценка на извършваните проверки преди вдигане на стоките

N.B.: задоволително; отчасти задоволително; незадоволително.

Стандарти на модела за контрол | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Брой разгледани търговски досиета | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

"Свръхоблекчаване" (освобождаване от задължението за уведомяване) при процедурата за оформяне на място | | | | | | | | | |

Минимален брой проверки по ТСР | | | | | | | | | |

Автоматизирани рискови профили за ТСР | | | | | | | | | |

Автоматизирани произволни проверки | | | | | | | | | |

Обратна информация към системата за управление на риска | | | | | | | | | |

Контрол по време на протичането на процедурите — проверки на допълнителните декларации

53. Използващите опростени процедури икономически оператори трябва да финализират своите митнически декларации на регулярни интервали и за целта подават подробни допълнителни декларации. Митниците трябва да съставят извадка от операции с помощта на автоматизиран анализ на риска и да им направят проверки. Проверките следва да включват преглед на митническите документи (фактури, сертификати, лицензии и т.н.), с цел да се открият случаите на изплащане на по-ниски от дължимите суми за ТСР или на внос на стоки без основните документи, изисквани съгласно общата търговска политика, и да се вземат незабавни съответни мерки при необходимост.

Словения е референтният критерий по отношение на допълнителните декларации

54. Палатата установи, че във всички одитирани държави членки допълнителните декларации са подадени по електронен път. В шест [21] от тях обаче е извършена недостатъчна или не е извършена никаква проверка на митническите документи и само в четири [22] държави членки на този етап се прилага автоматизиран анализ на риска за ТСР при опростените процедури.

55. Следва да се извършва систематично сверяване на данните между опростените операции (т.е. облекчените декларации и вписаните данни в документацията на икономическия оператор при процедурата за оформяне на място) и допълнителната декларация, за да се добие увереност, че допълнителната декларация е пълна и вярна. Това сверяване следва да бъде автоматизирано, когато е възможно, а откритите грешки да бъдат проследени.

56. Франция и Словения разполагат със системи за обработка на опростените процедури, компютризирани до степен, която позволява автоматизирано сверяване на данните за всички опростени процедури. Някои [23] държави членки са извършвали автоматизирано сверяване само при процедурата за облекчено деклариране или понякога са извършвали неавтоматизирани проверки. В таблица 4 са представени по-подробно констатациите по отношение на проверките на допълнителните декларации в одитираните държави членки.

Таблица 4

Оценка на проверките на допълнителните декларации

N.B.: задоволително; отчасти задоволително; незадоволително; N/A: не се прилага.

Стандарти на модела за контрол | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Брой разгледани търговски досиета | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Електронни допълнителни декларации | | | | | | | | | |

Съществени документни проверки | | | | | | | | | |

Автоматизирани рискови профили относно ТСР | | | | | | | | | |

Автоматизирани произволни проверки | | | | | | | | | |

Автоматизирано сверяване | N/A | | | N/A | N/A | | | | |

Систематично неавтоматизирано сверяване | | N/A | | | | | N/A | | |

Обратна информация към системата за управление на риска | | | | | | | | | |

Последващи одити

57. Характерът на опростените процедури предполага, че се правят малко проверки по време на тяхното протичане и че митниците се доверяват на точността на информацията, предоставена от икономическия оператор след получаване на разрешението. Единственият ефективен начин да се добие достатъчна увереност, че това доверие е оправдано, е да се провеждат добре планирани, задълбочени и достатъчно чести последващи одити. Тези одити следва да обхващат системите на икономическия оператор (вътрешен контрол, ИТ, счетоводство) и извадка от операции, в това число проверка на съответната счетоводна документация. По време на одита следва да се отчетат рисковете за митниците, свързани с дейността на икономическия оператор, и по-специално да се обърне внимание на риска от невъзможността за събиране на дължими митнически сборове поради тяхното погасяване по давност.

58. Разработеното от Комисията Ръководство за митнически одит не се използва често от националните служби, които в тези случаи използват своя методология. Въпреки че службите се стремят да прилагат последователен подход при извършването на тези одити, например чрез използване на стандартни контролни листове, доклади и формуляри за оценка на риска по отношение на икономическите оператори, одиторите в областта на митниците са следвали свои индивидуални подходи и документацията в разгледаните търговски досиета често пъти е непоследователна и/или непълна.

59. Като цяло държавите членки са изготвяли национални или регионални планове за контрол с общи цели. Палатата обаче рядко откриваше доказателства, че за избраните в нейната извадка икономически оператори е изготвена препоръка по отношение на честотата на одитите или естеството на проверките, които трябва да се извършват, като тази препоръка да бъде основана на оценка на риска по време на процеса на издаване на разрешение.

Последващите одити не се извършват достатъчно често

60. В седем от деветте одитирани държави членки са извършени последващи одити, включващи преглед на достатъчно голям брой операции и на счетоводството на икономическите оператори, но честотата на тези одити с оглед добиване на достатъчна увереност, че митническите задължения не са засегнати от погасяване по давност, е задоволителна единствено в Унгария. Особено рядко се провеждат такива одити в Швеция и Обединеното кралство.

61. В четири от деветте одитирани държави членки не е направен адекватен последващ одит на системите на икономическите оператори, в това число и на информационните системи. Единствено в Нидерландия и Обединеното кралство се извършва структуриран преглед на дейността на икономическите оператори (оценка на спазването на изискванията). Таблица 5 представя по-подробно констатациите на Палатата по отношение на последващите одити.

62. Липсва достатъчна увереност относно ефективността на контрола на опростените процедури в повечето одитирани държави членки поради използването на одитна методология с недостатъци, слабо планиране и особено липсата на достатъчно чести и задълбочени последващи одити на икономическите оператори, използващи тези процедури. Това води до нарастване на риска от непостъпване на митнически сборове в бюджета на ЕС и от случаи на внос, при които не са спазени условията на общата търговска политика.

Таблица 5

Оценка на последващите одити

N.B.: задоволително; отчасти задоволително; незадоволително.

Стандарти на модела за контрол | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Брой разгледани търговски досиета | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Добра/последователна одитна методология | | | | | | | | | |

Одит на системите, вкл. информационните системи | | | | | | | | | |

Проверка на валидността на условията за издаване на разрешение | | | | | | | | | |

Одит на операциите/сметките | | | | | | | | | |

Достатъчна честота на одитите | | | | | | | | | |

Процент от икономическите оператори, които не са одитирани в рамките на 3 години | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 |

Проследяване на одитните доклади | | | | | | | | | |

Неефективни проверки в държавите членки

63. Палатата оцени ефективността на проверките въз основа на извадки от митнически декларации. В приложение IV е представена информация за броя на проверените от нея декларации по държави и установените грешки.

64. Извадките бяха разделени на две категории. Едната засяга скорошни декларации (от 2008 г.) и има за цел да се оцени дали извършваните проверки на практика са предотвратили наличието на грешки, а другата се отнася до декларации от предходни години (2006 г. и преди това) и чрез нея се проверява дали в резултат на последващите одити има констатирани и коригирани грешки.

Ефективност на проверките на извадките от 2008 г.

65. За 2008 г. бяха съставени две извадки, свързани с данни от всички митнически служби на съответните държави членки и засягащи две различни популации:

а) финансова извадка: около 30 декларации от държава членка, при които се проверява информацията, свързана с ТСР, т.е. дали се прилага правилно преференциалната митническа тарифа въз основа на подходящ оправдателен документ (напр. сертификат за произход);

б) нефинансова извадка: около 60 декларации от държава членка, при които се проверява информацията, свързана с общата търговска политика, т.е. наличието и правилното използване на вносни лицензии (за текстилния сектор) или документи за извършен надзор (за секторите желязо и стомана).

Резултати за финансовата извадка от 2008 г.

66. В четири от деветте одитирани държави членки беше установена честота на грешките [24] в размер на най-малко 10 % (вж. графика 2).

67. Икономическите оператори са задължени да пазят митническата документация, в случай че митническите служби пожелаят да извършат последващ одит. Те са информирани за това по време на процеса по издаване на разрешение. Високият процент грешки в Швеция (19 %) и Ирландия (40 %) се дължи главно на факта, че необходимите документи не съществуваха или не можеха да бъдат открити.

Резултати за нефинансовата извадка от 2008 г.

68. Лицензиите и документите за извършен надзор се издават за определено количество стоки. За да се гарантира, че стоки без валидни документи не се допускат на пазара на ЕС, количествата трябва да се вписват в лицензията и да се удостоверяват от митницата за всеки отделен внос в момента на вдигане на стоките.

Графика 2

Честота на грешките (%) във финансовата извадка от 2008 г.

+++++ TIFF +++++

69. Единствено Швеция и Обединеното кралство разполагат с информационна система за вписване на внесените количества в лицензиите. Въпреки това в Обединеното кралство икономическите оператори лесно могат да не спазят задължението за вкарване на данни на валидна лицензия и да впишат количеството в момента на вдигане на стоките.

70. Всички държави членки освен Швеция и Италия систематично са вписвали съответните количества няколко дни или в месеца след реалния внос на стоките, обикновено при подаването на допълнителната декларация.

71. При 34 от 426 операции (8 %) вписването на количествата е извършено няколко месеца след вдигането на стоките или въобще не е било удостоверено от митническите органи. В други 31 случая (7 %) вносните лицензии/документи за извършен надзор не бяха валидни или не се отнасяха за реално внесените стоки. Освен това при 58 операции (14 %) държавите членки не бяха в състояние да представят доказателства, че такива документи са съществували към момента на вдигане на стоките. Тези случаи са обобщени в графика 3 [25].

Графика 3

Честота на грешките (%) в нефинансовата извадка от 2008 г.

+++++ TIFF +++++

72. Докато при финансовата извадка грешките могат да се коригират чрез възстановяване на митнически задължения, в случай че грешките бъдат открити преди погасяването на задълженията по давност, то при нефинансовата извадка интересите на производителите от ЕС се засягат тогава, когато се извършва внос без необходимите документи.

Ефективност на последващите одити

73. Беше съставена извадка от около 30 декларации от държава членка за 2006 г. [26] с цел да се провери ситуацията във връзка с ТСР, т.е. дали се прилага правилно преференциалната митническа тарифа, и да се оцени дали установените грешки са коригирани от митническите органи.

74. В шест [27] от деветте одитирани държави членки беше установен висок процент грешки. Тези държави членки не успяха да докажат, че има случаи на коригирани грешки в резултат на извършени последващи одити. Всяка грешка е имала финансово изражение и е довела до занижаване на дължимата сума за ТСР. В общо 274 проверени декларации бяха открити 49 грешки, които са довели до загуби от митнически сборове на стойност 558000 евро. Тези суми са погасени по давност и следователно вече не могат да бъдат възстановени и са окончателно загубени за бюджета на ЕС.

75. Фактът, че в пет [28] от тези шест държави членки икономическите оператори не бяха в състояние да предоставят изисканата митническа документация дори месеци по-късно, показва, че тези икономически оператори не са спазили поетите от тях задължения във връзка с полученото разрешение. Такива икономически оператори са ненадеждни и със своето небрежно отношение те представляват риск за ТСР и за интересите на производителите от ЕС. Те не би следвало да получават разрешение да ползват опростени процедури.

76. В трите [29] държави членки с приемлива честота на последващи одити (вж. таблица 5) нито една от проверените от Палатата декларации не беше засегната от грешки.

77. Графика 4 показва общия процент грешки в извадката за 2006 г., както и процента на грешките, свързани с липсата на основни документи.

78. Тези констатации дават основание за съмнение, особено при шест от деветте одитирани държави членки, дали извършваният при опростените процедури внос се контролира ефективно, така че да се предотвратяват загуби на средства за бюджета на ЕС и да се защитават интересите на производителите от ЕС.

Графика 4

Процент на грешките във финансовата извадка за 2006 г.

+++++ TIFF +++++

Заключения и препоръки

79. Резултатите от одита на Палатата показват, че опростените процедури все още не се контролират ефективно в повечето одитирани държави членки. Поради това липсва достатъчна увереност, че ТСР се събират правилно или че икономическите оператори спазват своите задължения, произтичащи от общата търговска политика.

80. Комисията следва да осигури ефективното функциониране в целия Европейски съюз на приложимата от 2009 г. рамка.

Разработила ли е Комисията добър подход за контрол на опростените процедури и следила ли е за правилното прилагане на опростените процедури и свързаните с тях проверки?

81. Комисията е разработила добър подход за контрол на опростените процедури и е установила регулаторна рамка, подкрепена от подробни насоки, но едва в края на 2008 г. Следва да бъдат подобрени някои аспекти, като например използването на анализ на риска или извършването на проверки по време на протичането на процедурите (вж. точки 22—26).

82. Тъй като опростените процедури могат да бъдат неавтоматизирани до края на 2010 г., прилагането на автоматизиран анализ на риска на ниво ЕС, отчитащ ТСР и общата търговска политика, ще стане задължително едва от този момент нататък. Освен това в рамките на процедурата за оформяне на място държавите членки често допускат практики, които възпрепятстват прилагането на автоматизиран анализ на риска преди вдигане на стоките (вж. точки 27—31).

83. Насоките за последващи одити в областта на митническите процедури все още не са изчерпателни. Комисията е започнала да извършва проверки, специално насочени към опростените процедури за внос, едва през 2008 г. Отскоро се осъществяват и допълнителни дейности за наблюдение (вж. точки 32—38).

84. Комисията следва да:

- подобри съществуващата регулаторна рамка и насоките за опростените процедури, като използва за основа модела за контрол на Палатата,

- следи за прилагането на регулаторната рамка и насоките в държавите членки,

- разработи профили за ТСР и общата търговска политика на ниво ЕС и да ги включи в общата рамка за управление на риска,

- допълни насоките относно последващите одити, и

- вземе предвид констатациите на Палатата при обмислянето на допълнителни облекчения при митническите процедури.

Използват ли държавите членки стабилен стандартизиран подход за контрол на опростените процедури и ефективен ли е този контрол?

85. Държавите членки не прилагат стандартизиран подход по отношение на проверките/одитите на различни етапи от опростените процедури, напр. преди издаване на разрешение или след вдигане на стоките. Те често използват различни методи при извършването на подобни проверки/одити. Одитът на Палатата показа, че провежданите от държавите членки проверки/ одити често са неефективни и не винаги следват насоките на Комисията (вж. точка 40).

86. Установеният съществен брой некачествени или слабо документирани одити преди издаване на разрешение увеличава риска от случаи на използване на опростените процедури от ненадеждни икономически оператори (вж. точки 41—44).

87. При проверките по време на протичането на опростените процедури за вдигане на стоки се използват различни и често незадоволителни подходи (вж. точки 45—56):

- Честото и необосновано използване на "свръх облекчаване" (освобождаване от задължението за уведомяване) в рамките на процедурата за оформяне на място и повсеместната липса на автоматизирани рискови профили са попречили на извършването на проверки преди вдигане на стоките и са увеличили риска от случаи на внос, при които не са спазени задълженията, произтичащи от мерките по общата търговска политика, и/или риска от загуба на ТСР.

- Недостатъчният брой извършени документни проверки на допълнителни декларации и по-специално фактът, че облекчените декларации/вписаните данни в документацията на икономическите оператори не се сверяват автоматично с допълнителните декларации, увеличават още повече тези рискове.

88. Седем от девет одитирани държави членки използват незадоволителна или частично незадоволителна одитна методология, в това число и лошо планиране. В осем от деветте одитирани държави членки честотата на провежданите последващи одити не е съобразена в достатъчна степен с риска от погасяване на задълженията по давност (вж. точки 57—62).

89. Липсата на проверки преди и след вдигане на стоките и по-специално липсата на качествени и достатъчно чести последващи одити допринасят за небрежността на икономическите оператори. Това от своя страна увеличава риска от наличието на неустановени нередности, водещи до загуба на ТСР или до неспазване на задълженията при внос, произтичащи от общата търговска политика (вж. точки 45—62).

90. Големият брой грешки в извадките от митнически декларации показва, че при опростените процедури (вж. точки 63—78):

а) проверките преди вдигане на стоките са неефективни,

б) вносът на стоки, за които се изискват лицензии или други документи, се следи трудно, ако не е въведена надеждна информационна система за онлайн управление,

в) много икономически оператори не са изпълнили ангажиментите, които са поели във връзка с разрешението да използват опростени процедури, и

г) в повечето одитирани държави членки последващите одити не са достатъчно чести и не са предотвратили или открили грешките в достатъчна степен.

91. Комисията следва да:

- прикани държавите членки незабавно да въведат новосъздадената регулаторна рамка за опростените процедури, в това число и общ подход по отношение на проверките и одитите по време на цялата процедура, който да съответства на установения от Палатата модел за контрол,

- направи критичен преглед на практиките на държавите членки да допускат "свръх облекчаване" (освобождаване от задължението за уведомяване) и да предостави насоки по този въпрос, особено по отношение на стоките, изискващи намеса от страна на митниците преди тяхното вдигане,

- насърчава всички държави членки да компютризират опростените процедури, в това число да управляват електронно (онлайн вписване в момента на вдигане на стоките) лицензиите и други документи, както и да използват автоматизирани рискови профили, обхващащи ТСР и въпросите, свързани с общата търговска политика,

- прикани държавите членки да подобрят осведомеността на икономическите оператори, за да съзнават по-ясно своите задължения и отговорности при използването на опростените процедури, и

- насърчава извършването на оценки на изпълнението и сравняване между различни държави членки, като ги стимулира да подобрят своите методи за контрол на опростените процедури.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 25 март 2010 г.

За Сметната палата

INCL ELEMENT

+++++ TIFF +++++

Председател

[1] Регламент (ЕО) № 450/2008 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 145, 4.6.2008 г., стр. 1).

[2] Съгласно, inter alia, Решение № 624/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 май 2007 г. за създаване на програма за действие за митниците в Общността (Митници 2013) (ОВ L 154, 14.6.2007 г., стр. 25).

[3] Белгия, Франция, Италия, Унгария, Нидерландия, Словения, Швеция и Обединеното кралство. Одитът в Ирландия беше извършен по време на предварителното проучване, т.е. преди финализирането на модела за контрол. Тъй като одитният подход е сравним, резултатите са представени заедно с тези за другите одитирани държави членки.

[4] През 2008 г. вносните декларации, при които са използвани опростени процедури, са представлявали между 26 % и 93 % от всички вносни декларации в одитираните държави членки.

[5] Вносът на стоки от трети държави подлежи на облагане с митнически сборове (собствени ресурси на бюджета на ЕС). При определени обстоятелства митническата ставка може да бъде намалена въз основа на споразумения за преференциална търговия, при условие че вносителят разполага със специални документи, напр. сертификати за произход.

[6] Някои вносни стоки, като например текстил и стомана, подлежат на специфични мерки за наблюдение, произтичащи от общата търговска политика, с цел защита на интересите на производителите от ЕС. Ако един икономически оператор желае да внася такива стоки от определени страни, той следва да представи специални митнически документи в момента на вдигане на стоките, напр. вносна лицензия или документ за извършен надзор.

[7] Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1).

[8] Комисията издаде подробни насоки за националните митнически служби по отношение на предоставянето на статут на ОИО (вж. DOC TAXUD/2006/1450 от 29 юни 2007 г.).

[9] Регламент (ЕО) № 1192/2008 на Комисията (ОВ L 329, 6.12.2008 г., стр. 1).

[10] TAXUD/1284/2005.

[11] Inter alia, ревизираната конвенция от Киото, към която EC се присъедини с Решение 2003/231/ЕО на Съвета (ОВ L 86, 3.4.2003 г., стр. 21) и свързаните с това насоки.

[12] TAXUD/2006/1452; Моделът COMPACT (Compliance Partnership Customs and Trade) за ОИО представлява методология за оценка на рисковете, свързани с дейността на икономическите оператори, с помощта на анализ на административната им организация и системи за вътрешен контрол.

[13] ОВ L 117, 4.5.2005 г., стр. 13.

[14] Основните елементи на Общата рамка за управление на риска действат от януари 2007 г., а елементите, свързани със сигурността/безопасността, се планираше да започнат да се прилагат от 1 юли 2009 г. Тъй като някои държави членки не бяха достигнали достатъчно ниво на компютризация, този срок не беше изпълнен и беше отложен за края на 2010 г.

[15] Ръководството за митнически одит е разработено в рамките на програмата Митници 2007 и представлява съгласувани между Комисията и държавите членки насоки относно провеждането на последващи одити от митническите служби. То е преведено на 19 езика и е разпространено до държавите членки.

[16] При нормални обстоятелства допустимият период за събиране на митнически задължения е три години от момента на внасяне на стоките (вж. член 221, параграф 3 от Регламент (ЕИО) № 2913/92).

[17] Държави членки, одитирани в рамките на декларацията за достоверност за 2007 г.: България, Дания, Германия, Испания, Португалия, Румъния.

[18] Икономически оператори, които спазват правните изисквания за използването на опростени процедури и предоставят нужната увереност, че съзнават своите задължения в тази връзка.

[19] Вж. член 266, параграф 2, буква б) от РПМК: "При условие че това не пречи на контрола на операциите, митническите органи могат: […] б) при някои специални обстоятелства, когато характерът на въпросните стоки и бързият оборот гарантират, да освободи титуляра на разрешението от изискването да уведомява компетентната митница за пристигането на стоките, […]". Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (ОВ L 253, 11.10.1993 г., стр. 1) и неговите изменения.

[20] Унгария, Нидерландия, Словения, Швеция, Обединено кралство.

[21] Белгия, Франция, Ирландия, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство.

[22] Франция, Италия, Унгария и Словения.

[23] Швеция, Нидерландия (автоматизирано сверяване при процедурата за облекчено деклариране); Белгия, Ирландия Унгария, Нидерландия и Обединеното кралство (спорадично неавтоматизирано сверяване при процедурата за облекчено деклариране и/или процедурата за оформяне на място).

[24] Тези грешки възлизат на 358000 евро, но все още могат да бъдат коригирани чрез възстановяване на дължими мита. Такова възстановяване е възможно в рамките на три години от пораждането на митническо задължение.

[25] Беше установено, че в Обединеното кралство системата за управление на лицензиите и документите за извършен надзор не е надеждна. Представената честота на грешките се отнася само до реално установените съществени грешки. В Ирландия размерът на проверената извадка е много по-малък, тъй като представляваше само част от предварителното проучване.

[26] В Ирландия и Обединеното кралство бяха избрани декларации от 2005 г., тъй като одитните посещения бяха проведени през 2008 г. По практически причини в Нидерландия подборът обхвана отчасти и 2007 г.

[27] Белгия, Франция, Ирландия, Нидерландия, Швеция, Обединено кралство.

[28] Белгия, Франция, Ирландия, Швеция, Обединено кралство.

[29] Италия, Унгария, Словения.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Кратко описание на характеристиките на опростените процедури [30]

Правното основание за опростените процедури е член 76 от Митническия кодекс на Общността [31] (МКО). Член 76, параграф 1, букви а) до в) постановяват характеристиките на трите различни процедури:

а) процедура за непълно деклариране (извън обхвата на одита);

б) процедура за облекчено деклариране;

в) процедура за оформяне на място.

Член 253 от РПМК (разпоредбите за прилагане на МКО [32]) дава обща дефиниция на целта и естеството на всяка от трите опростени процедури. Подробностите по отношение на предмета на одита — процедурата за допускане до свободно обращение — са изложени в РПМК, членове 254—267.

ПРОЦЕДУРАТА ЗА НЕПЪЛНО ДЕКЛАРИРАНЕ Е ИЗВЪН ОБХВАТА НА ОДИТА И НЕ СЕ РАЗГЛЕЖДА ДОПЪЛНИТЕЛНО В НАСТОЯЩОТО ПРИЛОЖЕНИЕ.

I. Процедура за облекчено деклариране (членове 253; 253a—253m; 260—262 от РПМК)

Член 253, параграф 2 от РПМК: "Процедурата с опростени декларации позволява поставяне на стоките под съответния митнически режим при представяне на опростена митническа декларация с последващо представяне на допълнителна декларация, която според обстоятелствата може да бъде обща, периодична или отчетна."

Съгласно член 76, параграф 1, буква б) от МКО: .."митническите органи разрешават ... вместо декларацията … да бъде представен търговски или административен документ, придружен от молба за поставяне на стоките под съответния митнически режим".

Процедурата:

а) подлежи на предварително разрешение (членове 253, 253а—253м, 260—262 от РПМК). Митниците следва да извършват подробна проверка относно надеждността на заявителя и да посочат в разрешението всички необходими детайли;

б) включва представяне на стоките на митницата.

При процедурата се допускат различни варианти, но обикновено тя протича по следния начин:

1) Икономическият оператор представя стоките на митницата и внася облекчена декларация или търговски документ (напр. фактура) вместо подробна стандартна декларация.

2) Извършва се обичайната обработка на декларациите за допускане за свободно обращение (вземат се решения за проверки на въпроси от фискален или нефискален характер).

3) В края на договорения в разрешението период (обикновено един месец) икономическият оператор внася допълнителна декларация, съдържаща всички подробности (митническа стойност, тегло и т.н.) за всяка отделна облекчена декларация, за да могат да се изчислят задълженията за общия сбор от всички облекчени декларации (общ размер на митните сборове) за дадения период.

4) Общият размер на митните сборове се вписва в счетоводството на митницата в рамките на пет дни от референтния период, например посоченият в примера по-горе един месец (вж. член 218, параграф 1 от МКО), и се изплаща съгласно член 227 от МКО, т.е. до 16-тия ден от месеца след референтния месец.

5) Може да бъде извършен последващ контрол под формата на ad hoc проверки на допълнителната декларация или задълбочени последващи одити на място при икономическия оператор, в това число проверки на неговите търговските документи и счетоводство.

II. Процедура за оформяне на място (член 253, параграф 3; членове 263—267 от РПМК)

Член 253, параграф 3: "Процедурата с освобождаване на място позволява поставянето на стоките под съответния митнически режим в помещенията на заинтересуваното лице или на друго място, определено или одобрено от митническите органи."

Съгласно член 76, параграф 1, буква в) от МКО: … "митническите органи разрешават... декларирането на стоките под съответния митнически режим да се извърши чрез вписването им в счетоводната отчетност на декларатора. В този случай митническите органи могат да освободят декларатора от задължението за представяне на стоките."

Процедурата:

а) подлежи на предварително разрешение (членове 253, 253a—253m; 263—267 от РПМК). Митническите служби следва да извършват подробна проверка относно надеждността на заявителя и да посочат в разрешението всички необходими детайли.

б) обикновено включва уведомяване на митническите органи за пристигането на стоките в помещенията на икономическия оператор (или на всяко друго определено за целта място) и за намерението стоките да бъдат вдигнати.

При процедурата се допускат различни варианти, но обикновено тя протича по следния начин:

1) Икономическият оператор получава стоките в своите помещения, обикновено под друг митнически режим, за който вече е получил разрешение (напр. транзит).

2) В зависимост от степента на облекчение икономическият оператор:

- или уведомява митницата за своето намерение стоките да бъдат вдигнати, вписва данните за стоките в своята счетоводна документация и изчаква митницата да реши дали да извърши проверки преди вдигане на стоките, или

- директно вписва данните за стоките в своето счетоводство, което може да има силата на пускане за свободно обращение.

3) По този начин, в зависимост от степента на облекчение, митническите служби може да имат или да нямат възможност да проверят стоките преди тяхното пускане за свободно обращение.

4) В края на договорения в разрешението период (обикновено един месец) икономическият оператор внася допълнителна декларация, съдържаща всички подробности (митническа стойност, тегло и т.н.) за всяко отделно вписване в счетоводната отчетност, за да могат да се изчислят задълженията за общия сбор от всички вписвания (общ размер на митните сборове) за дадения период.

5) Общият размер на митните сборове се вписва в счетоводството на митницата в рамките на пет дни от референтния период, например посоченият в примера по-горе един месец (вж. член 218, параграф 1 от МКО), и се изплаща съгласно член 227 от МКО, т.е. до 16-тия ден от месеца след референтния месец.

6) Може да бъде извършен последващ контрол под формата на ad hoc проверки на допълнителната декларация или задълбочени последващи одити на място при икономическия оператор, в това число проверки на неговите търговските документи и счетоводство.

Схематично представяне на процедурите за облекчено деклариране и за оформяне на място преди допускането на стоки за свободно обращение

Фаза Вид процедура | Процедура за облекчено деклариране | Процедура за оформяне на място |

Фаза 1 Разрешение | Официална процедура (Заявление g Разрешение): разрешение преди процедуратапроверка на надеждността на икономическия оператор и други изисквания на митническите службиуточняване на детайлите по процедурите в разрешението | Официална процедура (Заявление g Разрешение): разрешение преди процедуратапроверка на надеждността на икономическия оператор и други изисквания на митническите службиуточняване на детайлите по процедурите в разрешението |

Фаза 2 Оформяне | Икономически оператор: представя стоките на митницатаподава облекчена декларация (напр. фактура) | Икономически оператор: получава/ разполага със стоките в своите помещения (или на определено за целта място)уведомява митницата за своето намерение стоките да бъдат пуснати за свободно обращение и вписва съответните данни в своята счетоводна документация (възможно е освобождаване от задължението за уведомяване) |

Митница: регистрира опростената процедурарешава дали да извърши проверкадопуска стоките за свободно обращение | Митница: получава (или не получава) уведомление от икономическия операторрешава дали да извърши проверка (ако все още е възможно)допуска стоките за свободно обращение (ако това вече не е направено от самия икономически оператор) |

Фаза 3 Допълнителна декларация | Икономически оператор: подава допълнителна декларация (обобщаваща данните от всички облекчени декларации за периода)изплаща начислената сума на дължимите митни сборове | Икономически оператор: подава допълнителна декларация (обобщаваща данните от всички опростени декларации за периода)изплаща начислената сума на дължимите митни сборове |

Митница: вписва размера на митните сборове в своето счетоводстворешава дали да извърши последваща проверка | Митница: вписва размера на митните сборове в своето счетоводстворешава дали да извърши последваща проверка |

Фаза 4 Последващ одит | Икономически оператор: съхранява документацията за представяне на митническите органи | Икономически оператор: съхранява документацията за представяне на митническите органи |

Митница: решава дали да извърши последващ одит | Митница: решава дали да извърши последващ одит |

[30] Вж. схематичното представяне в края на приложението.

[31] Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета и неговите изменения.

[32] Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (ОВ L 253, 11.10.1993 г., стр. 1) и неговите изменения.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Модел на Палатата за контрол на опростените процедури

1) Критерии за контрол преди издаване на разрешение на икономически оператор

а) Следва да се провери дали икономическият оператор е спазвал митническите изисквания в миналото, дали разполага със задоволителна и надеждна (ИТ) система за управление на търговската документация, дали е доказана неговата платежоспособност и възможно ли е да се провери дали той спазва забраните и ограниченията по отношение на вноса.

б) Следва да се направи одит на административната организация и вътрешния контрол на икономическия оператор; одитът следва да включва посещение на място.

в) По време на одита следва да се идентифицират и оценят рисковете, свързани с дейността на икономическия оператор, и да се предвидят съответни контролни мерки; за всеки икономически оператор следва да се изготви контролен план/препоръка за преодоляване на остатъчните рискове.

г) Резултатите от одита следва да се представят под формата на доклад.

д) По време на процеса на издаване на разрешение икономическият оператор следва да получи необходимата информация и да бъде запознат със своите задължения, както и с рисковете за митницата, свързани с неговата дейност.

е) Разрешенията следва да представляват официален писмен ангажимент между митницата и икономическия оператор, в който се описва тяхното сътрудничество, правата и задълженията на всяка страна, в това число и задълженията на икономическия оператор да съобщи всякакви промени, свързани с неговата дейност и организация, както и да определи свой представител по митническите въпроси.

2) Критерии за контрол [33] по време на протичането на опростените процедури, т.е. при облекченото деклариране/ вписването в документите и при допълнителните декларации

а) Следва да се извършва минимален брой основани на риска физически и документни проверки преди вдигане на стоките, за да се запази елемент на неизвестност за икономическия оператор, да се откриват случаите на неправомерен внос и да се избягва внасянето на по-малки от дължимите суми за ТСР.

б) Със същата цел следва да се извършват съществени документни проверки на допълнителните декларации.

в) Следва да се прави автоматизирано сверяване между допълнителните декларации и облекчените декларации/вписванията в документацията на икономическия оператор, за да се гарантира пълнотата на допълнителните декларации.

г) Физическите и документните проверки трябва да са основани на анализ на риска, като се използват подходящи техники за автоматизирана обработка на данни, включващи елемент на произволност.

д) Резултатите от тези проверки следва да се документират правилно и информацията за тях да бъде вкарвана в системата за управление на риска; митницата следва да извършва редовна оценка на изпълнението, за да се гарантира ефективността и актуалността на рисковите профили.

3) Критерии за последващите одити [34] при опростените процедури

а) Следва да се извършват редовни и планирани последващи одити въз основа на подходяща и стандартизирана одитна методология, като се вземат предвид рисковете, свързани с дейността на икономическия оператор и погасяването на неговите задължения по давност; някои от одитираните икономически оператори следва да се избират на произволен принцип.

б) Одитът трябва да е насочен към операции или конкретни въпроси (напр. митническо остойностяване), към системите на икономическия оператор, в това число и ИТ системите, или да оценява дали икономическият оператор все още отговаря на условията за използване на опростените процедури.

в) Одитните констатации следва да се представят под формата на доклад и да се проследяват систематично; информацията за одитните резултати следва да се вкарва в системата за управление на риска.

г) Следва да се прилагат мерки за гарантиране на качеството (напр. оценка на икономическите оператори по отношение на изпълнението или спазването на условията) и икономическите оператори да се насърчават да извършват самооценяване.

[33] Минималният брой проверки преди вдигане на стоките и на допълнителните декларации следва да зависи от степента на риск, свързан със съответния внос. При икономическите оператори, чийто внос е нискорисков, все пак трябва да се запази елемент на неизвестност, като се извършват произволни проверки.

[34] За да се избегне рискът от погасяване на задължения по давност, последващи одити, насочени към операциите, следва да се извършват най-малко на всеки три години. Броят на операциите за проверка при всеки последващ одит зависи от свързаните с тях рискове. Одит на системите или одит за оценка дали икономическият оператор все още отговаря на условията за използване на опростените процедури може да се извършва на по-големи интервали, но винаги е необходим в случаите, когато настъпва някаква промяна (ИТ или други).

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ПРЕГЛЕД НА КОНСТАТАЦИИТЕ И ОЦЕНКИТЕ ЗА ДЕВЕТТЕ ОДИТИРАНИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

N.B.: задоволително; отчасти задоволително; незадоволително; N/A: не се прилага.

Стандарти на модела за контрол | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Брой разгледани търговски досиета | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 |

Одити преди издаване на разрешение

Извършен ли е одит на място при икономическия оператор, изготвен ли е одитен доклад, който да е наличен? | | | N/A | | | | | | |

Извършена ли е оценка на административната организация и вътрешния контрол на икономическия оператор? | | | N/A | | | | | | |

Проверени ли са счетоводните и ИТ системите? | | | N/A | | | | | | |

Проверено ли е дали са спазени правните изисквания по член 261, параграф 2 и член 264, параграф 2 от РПМК (напр. икономическият оператор да не е извършил сериозно нарушение)? | | | N/A | | | | | | |

Проверена ли е платежоспособността на икономическия оператор? | | | N/A | | | | | | |

Направена ли е оценка на риска по отношение на икономическия оператор? | | | N/A | | | | | | |

Формулирана ли е препоръка (план) за контрол въз основа на оценката на риска/одита? | | | N/A | | | | | | |

Процесът по издаване на разрешение съдържа ли елементи, създаващи увереност (напр. обучение, информираност, координация)? | | | N/A | | | | | | |

Контрол по време на протичането на процедурите — проверки преди вдигане на стоките

Облекченията при процедурата за оформяне на място (освобождаване от задължението за уведомяване) одобрени ли са в съответствие със законодателството? | | | | | | | | | |

Извършен ли е минималният необходим брой проверки преди вдигане на стоките във връзка с ТСР/общата търговска политика? | | | | | | | | | |

Приложени ли са автоматизирани рискови профили във връзка с ТСР/общата търговска политика? | | | | | | | | | |

При управлението на риска включен ли е елемент на автоматизиран произволен подбор? | | | | | | | | | |

Направено ли е проследяване на рисковите области (напр. оценка на резултатите от рисковите профили, обратна информация)? | | | | | | | | | |

Контрол по време на протичането на процедурите — проверки на допълнителните декларации

Допълнителните декларации обикновено по електронен път ли се обработват? | | | | | | | | | |

Извършен ли е необходимият минимум от документни проверки? | | | | | | | | | |

Приложени ли са автоматизирани рискови профили във връзка с ТСР/общата търговска политика? | | | | | | | | | |

При управлението на риска включен ли е елемент на автоматизиран произволен подбор? | | | | | | | | | |

Извършено ли е автоматизирано сверяване между данните от допълнителната и от облекчената декларация? | N/A | | | N/A | N/A | | | | |

Извършвано ли е систематично неавтоматизирано сверяване между данните от допълнителната и от облекчената декларация? | | N/A | | | | | N/A | | |

Направено ли е проследяване на рисковите области (напр. оценка на резултатите от рисковите профили, обратна информация)? | | | | | | | | | |

Последващи одити

Последващият одит основан ли е на подходяща одитна методология (одитни инструменти, последователен подход)? | | | | | | | | | |

Одитът включва ли проверка на системите, включително и на ИТ системите? | | | | | | | | | |

Одитът включва ли оценка дали все още са изпълнени условията, при които е издадено разрешение? | | | | | | | | | |

Одитът включва ли съществена проверка на операции (вкл. на търговските сметки)? | | | | | | | | | |

Достатъчно често ли се извършва одитът, за да се вземе предвид рискът от погасяване на задълженията по давност? | | | | | | | | | |

Какъв е процентът на икономическите оператори, които не са били одитирани достатъчно често, че да се избегне погасяване на задълженията по давност? | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 |

Извършва ли се проследяване на одитните доклади (управленски контрол, обратна информация)? | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ПРЕГЛЕД НА ГРЕШКИТЕ В ИЗВАДКИТЕ

N.B.: Държавите членки бяха приканени да предоставят липсващи документи в своите отговори на предварителните констатации и оценки на Палатата. В случаите, когато те не бяха в състояние да предоставят необходимите документи, това беше считано за грешка.

| BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK |

Финансова извадка за 2008 г.

Брой проверени операции | 31 | 32 | 20 | 30 | 33 | 30 | 30 | 31 | 30 |

В преференциалния документ не е посочено "издаден със задна дата", където е необходимо | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 |

Не са представени доказателства за директен транспорт | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 |

Не са предоставени документи | 0 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Друга съществена грешка | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 1 |

Общ брой на грешките | 5 | 4 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 |

Общо грешки (%) във финансовата извадка за 2008 г. | 16 | 13 | 40 | 3 | 6 | 7 | 0 | 19 | 7 |

Грешки (%) поради липса на основни документи | 3 | 3 | 40 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 3 |

Нефинансова извадка за 2008 г.

Брой проверени операции | 60 | 57 | 6 | 62 | 32 | 61 | 30 | 58 | 60 |

Вписването на внесените стоки не е извършено веднага след периода на обобщаване на данните или не е удостоверено от митницата | 9 | 13 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Не са предоставени документи | 23 | 6 | 6 | 0 | 0 | 18 | 0 | 5 | 0 |

Друга съществена грешка | 12 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 |

Общ брой на грешките | 44 | 26 | 6 | 11 | 2 | 19 | 2 | 7 | 6 |

Общо грешки (%) в нефинансовата извадка за 2008 г. | 73 | 46 | 100 | 18 | 6 | 31 | 7 | 12 | 10 |

Грешки (%) поради липса на основни документи | 38 | 11 | 100 | 0 | 0 | 30 | 0 | 9 | 0 |

Финансова извадка за 2006 г.

Брой проверени операции | 34 | 33 | 24 | 33 | 29 | 30 | 30 | 31 | 30 |

В преференциалния документ не е посочено "издаден със задна дата", където е необходимо | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |

Не са представени доказателства за директен транспорт | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 |

Не са предоставени документи | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |

Друга съществена грешка | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 |

Общ брой на грешките | 10 | 11 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 11 | 6 |

Общо грешки (%) във финансовата извадка за 2006 г. | 29 | 33 | 29 | 0 | 0 | 13 | 0 | 35 | 20 |

Грешки (%) поради липса на основни документи | 15 | 24 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 17 |

--------------------------------------------------