Специален доклад  Частичен успех на 
интегрирането в ОСП на 
целите на политиката за 
водите на ЕСBG 2014  г. № 04
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2014 г.
ISBN 978-92-872-0023-5
doi:10.2865/14368
© Европейски съюз, 2014 г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed  in Luxembourg
BG 2014 г.  № 04
Специален доклад Частичен успех на 
интегрирането в ОСП на 
целите на политиката за 
водите на ЕС
(в съответствие с член 287, параграф 4, втора алинея от 
ДФЕС)
02
 Съдържание
Точки
 Термини и съкращения
I – XI Кратко изложение
1 – 14  Въведение
1 – 6  Връзката между политиката на ЕС за водите и общата селскостопанска политика (ОСП)
7 – 11 Инструментите на ОСП са с потенциал да подпомогнат интегрирането в общата 
селскостопанска политика на целите на ЕС в областта на водите
12 –14 Фондове на ОСП с потенциално въздействие върху водите
15 – 20 Извършеният одит
15 – 17 Обхват и подход на одита
18 – 20 Предишни одити
21 – 79 Констатации и оценки
21 – 32 Слабости в прилагането на политиката на ЕС за водите са затруднили интегрирането и ` в ОСП
33 – 48 Въздействието на изискванията за кръстосано спазване върху свързаните с водите въпроси 
засега е ограничено
34 – 39 Механизмът за кръстосано спазване оказва въздействие, но не се използва пълноценно
40 – 48  Слабости в прилагането на механизма за кръстосано спазване
49 – 61 Не е използван напълно потенциала на финансирането за развитие на селските райони по 
отношение на въпросите, свързани с водите
52 – 55 Плановете на държавите членки във връзка с разходите за развитие на селските райони не винаги 
отчитат целите на политиката на ЕС за водите, както и нуждите на самите държави членки по 
отношение на водите
56 – 61 Финансирането на развитието на селските райони не е било използвано в достатъчна степен за 
преодоляване на проблемите, свързани с водите
62 – 65 Принципът „замърсителят плаща“ не е бил интегриран в ОСП 
66 – 79 Системите за мониторинг и оценка не предоставят цялостна картина
03 Съдържание
80 – 87 Заключения и препоръки
 Приложение I — Одитни въпроси и критерии, използвани по време на одита
 Приложение II —  Резултати от проучванията: Основни промени, отбелязани от 
земеделските консултативни органи след въвеждане на механизма за 
кръстосано спазване
 Приложение III —  Примери за свързани с водите въпроси, които не попадат в обхвата на 
механизма за кръстосано спазване 
 Приложение IV —  Допълнителни средства, отпуснати в контекста на „проверката на 
състоянието“ и плана за възстановяване, които са използвани от 
държавите членки за управление на водите
 Отговори на Комисията
04
 Термини и съкращения
ОСП  Обща селскостопанска политика
Кръстосано спазване  Механизъм, който обвързва преките плащания към земеделските производители 
и известен брой плащания от областта на развитие на селските райони със спазването на редица правила 
във връзка с околната среда, безопасността на храните, здравето на животните и растенията и хуманното 
отношение към животните, както и с поддържането на земята в добро земеделско и екологично състояние. 
Правилата за кръстосаното спазване обхващат 18 законоустановени изисквания за управление и 15 стандарта 
за добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС). Неспазването на тези стандарти и изисквания може да 
доведе до намаляване на плащанията по ОСП на земеделския производител.
Преки плащания  Плащания, които се отпускат директно на земеделските производители по силата на схема 
за подпомагане на доходите, като например схемата за единно плащане и схемата за единно плащане на 
площ.
ЕЗФРСР  Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони. В настоящия доклад се нарича също 
така „развитие на селските райони“.
Еутрофикация  Процес, при който водните обекти получават излишък от хранителни елементи, по-специално 
фосфати и нитрати. Те обикновено водят до извънредно голям растеж на водорасли, които изчерпват 
наличния кислород във водата и така причиняват смъртта на други организми, като например рибите.
Стандарти за ДЗЕС  Задължението за поддържане на земята в добро земеделско и екологично състояние 
се позовава на редица стандарти във връзка с опазването на почвата, запазване на органичните 
вещества и структурата на почвите, избягването на влошаването на местообитанията, както и във връзка 
с управлението на водните ресурси.
Проверка на състоянието През 2009 г. различните компоненти от ОСП са анализирани и коригирани с цел 
насочване на ОСП към балансирано и благоприятно за околната среда развитие. Тези корекции са известни 
под наименованието „проверка на състоянието“.
Mярка
1) мярка за развитие на селските райони  съвкупност от операции, които могат да бъдат финансирани от 
ЕЗФРСР . Всяка мярка съдържа специфични правила за спазване;
2) мярка съгласно рамковата директива за водите (РДВ) (планове за управление на речните басейни (ПУРБ) 
и програми с мерки)  съвкупност от операции, включително законови, контролни и административни 
инициативи, съдържащи се в ПУРБ и допринасящи за изпълнението на РДВ. В този контекст земеделската 
мярка представлява съвкупност от дейности или инициативи, които могат да бъдат използвани за смекчаване 
на въздействието от земеделските дейности върху водите.
05 Термини и съкращения
Продукти за растителна защита  Тези продукти се използват за защита на растенията или посевите срещу 
вредните влияния от плевели, болести или насекоми.
ПУРБ  План за управление на речни басейни.
ПРСР Програма за развитие на селските райони.
Речен басейн Териториална област, чийто повърхностен отток се влива изцяло през поредица от потоци, 
реки и, евентуално, езера в морето посредством единствено речно устие, естуар или делта.
Район на речния басейн : Област от земята или морето, съставена от един или повече граничещи си речни 
басейни заедно с прилежащите им подземни и крайбрежни води, определен съгласно РДВ като основна 
единица за управление на речни басейни.
ЗИУ Законоустановени изисквания за управление — 18 законоустановени стандарти на ЕС в областта на 
околната среда, безопасността на храните, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към 
животните.
Директори на службите по водите Директори на служби в областта на политиката за водите в различните 
държави членки и другите участващи страни.
РДВ Рамковата директива за водите — Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 
23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите 
(ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1) — всеобхватен законодателен акт, приет през 2000 г. с цел осигуряване на 
по-последователно разбиране на съществуващите разнородни политики и норми. Подходът на директивата 
за управлението на водите се основава на речните басейни като естествени елементи от околната среда, а не 
на административни или законови рамки. Тя се позовава на редица директиви от областта на водите, като 
например директивите относно водите за къпане, питейната вода, пречистването на градските отпадъчни 
води, нитратите, утайките от отпадъчни води и т.н. РДВ счита прилагането на тези директиви като минимално 
изискване. Мерките за прилагането им трябва да бъдат интегрирани в план за управление на речни басейни. 
Следва да се отбележи, че за прилагане на политиката на ЕС за водите не се предвижда предоставяне на 
целеви фондове посредством РДВ.
06
 Кратко  
изложение
I
Защитата на качеството на водните източници 
в Европа е висок приоритет за ЕС още от първото 
приемане на специфични законови инструменти 
в областта на опазване на водата в края на 70-те 
години от миналия век. Рамковата директива 
за водите (РДВ) е приета през 2000 г. с цел да се 
установи правна рамка за опазване и възстановя -
ване на водните обекти в Европа и за осигуряване 
на дългосрочно устойчиво използване на водите. 
Плановете за управление на речни басейни (ПУРБ) 
и програмите с мерки са основните инструменти на 
държавите членки за прилагане на политиката на 
ЕС в областта на водите. Държавите членки могат 
да прилагат политиката за водите като използват 
частично фондове за други политики.
II
Земеделието е един от основните източници на 
натиск върху околната среда. В Европа земеделието 
е причина за около 33 % от общото потребление 
на вода и е основен източник за замърсяване на 
водите с хранителни вещества.
III
Разходите за общата селскостопанска политика 
(ОСП) представляват малко под 40 % от бюджета 
на ЕС. Посредством ОСП ЕС се стреми да промени 
земеделските практики, които засягат водите. 
Понастоящем има два инструмента, които се 
използват за интегриране в ОСП на целите на поли -
тиката на ЕС за водите. Тези инструменти са кръс -
тосаното спазване, което представлява механизъм, 
обвързващ някои плащания от ОСП със спазването 
на специфичните екологични изисквания, и Евро -
пейският земеделски фонд за развитие на селските 
райони (ЕЗФРСР , наричан в настоящия доклад също 
така „развитие на селските райони“), който предос -
тавя финансови стимули за дейности, които изпъл -
няват допълнителни критерии освен задължител -
ните законови изисквания.IV
Европейската комисия и Съветът многократно 
подчертават нуждата от по -добро интегриране на 
политиката за водите с други политики като земе -
делието. Целите на политиката на ЕС за водите 
налага извършването на дейности в различни 
области на политика и, вследствие на това — на 
интервенции от редица органи, които е възможно 
да имат различни и потенциално противоположни 
интереси. В този контекст Сметната палата постави 
следния въпрос в рамките на своя одит: Успешно 
ли е интегрирането в ОСП на целите на политиката 
на ЕС за водите? За да отговори на този въпрос, 
Сметната палата провери степента, до която прила -
гането на политиката на ЕС за водите е позволила 
интегрирането и` в ОСП, като освен това извърши 
и анализ на кръстосаното спазване и развитието на 
селските райони.
V
По време на одита беше разгледан въпроса дали 
целите на политиката на ЕС за водите са успешно 
интегрирани в ОСП, но беше констатирано, че до 
момента това е извършено само частично. При -
чините се дължат на несъответствие между амби -
циите на целите на политиката и инструментите, 
които се използват за ефективни промени. По 
време на одита бяха отбелязани слабости в двата 
инструмента, които понастоящем се използват от 
Комисията за интегриране на въпросите за водите 
в ОСП (по -специално кръстосаното спазване 
и развитието на селските райони), и констатирани 
закъснения и слабости в прилагането на РДВ.
VI
Сметната палата достигна до заключението, че до 
този момент кръстосаното спазване и развитието 
на селските райони имат положително въздействие 
за подпомагане на целите на политиката за подо -
бряване на количеството и качеството на водите, 
но че тези инструменти са ограничени, що се 
отнася до големите цели, заложени в ОСП, и дори 
до още по -амбициозните цели, съдържащи се 
в регламентите за ОСП за периода 2014—2020 г.
Кратко изложение 07
VII
Сметната палата счита също така, че забавянията 
в прилагането на РДВ на практика са възпрепят -
ствали интегрирането в ОСП на целите на полити -
ката за водите.
VIII
Сметната палата също така установи, че систе -
мите за мониторинг и оценка, които директно са 
свързани с ОСП, и тези, които съдържат по -общи 
данни, не предоставят необходимата информация 
за цялостна обосновка на политиката, що се отнася 
до натиска върху водите от земеделските дейности. 
Все пак Сметната палата отбеляза някои полезни 
инициативи.
IX
Сметната палата препоръчва на Комисията да 
предложи необходимите изменения на текущите 
инструменти (кръстосаното спазване и развитието 
на селските райони) или, когато е уместно, създава -
нето на нови инструменти с капацитет да постигнат 
по-амбициозните цели във връзка с интегрирането 
в ОСП на целите на политиката за водите. Държа -
вите членки следва да анализират отбелязаните 
слабости във връзка с кръстосаното спазване и да 
подобрят използването на фондовете за развитието 
на селските райони с оглед по -успешното пости -
гане на целите на политиката за водите.
X
Сметната палата препоръчва освен това на Комиси -
ята и държавите членки да анализират забавянията 
в прилагането на РДВ и да подобрят качеството на 
техните ПУРБ, като включат в тях описанието на 
отделни мерки, които са достатъчно ясни и кон -
кретни на оперативно ниво.
XI
По отношение на мониторинга и оценката Комиси -
ята следва да гарантира, че разполага с информа -
ция, която във всички случаи позволява измерване 
на развитието на натиска върху водите от земедел -
ските практики, а от държавите членки се изисква 
да предоставят данни относно водите по по -навре -
менен, надежден и последователен начин.
08
 Въведение
Връзката между полити -
ката на ЕС за водите 
и общата селскостопан -
ска политика (ОСП)
01 
Опазването на водите (по отношение 
както на качеството, така и на коли -
чеството) представлява приоритет 
не само на ЕС, но и на много страни 
по света на национално, регионално 
и местно ниво. Най -значимата обща 
цел на политиката на ЕС за водите 
е да се осигури за всички европей -
ски граждани достъп до достатъчно 
количество вода с добро качество, 
както и да се осигури постигане на 
добро състояние на всички водни 
обекти в Европа1. Основните правни 
инструменти, които се използват от 
ЕС за постигането на тези цели, са 
директивите, приети от Европейския 
парламент и Съвета в областта на 
водите. Директивата представлява за -
конодателен акт на Европейския съюз, 
който изисква от държавите членки 
да постигнат даден резултат, но без да 
посочва начините за това.
02 
Директивата за нитратите, приета през 
1991 г., има за цел да намали замър -
сяването с нитрати от земеделски 
източници на водите в Европа2. След 
нея през 2000 г. е приета по -обстойна 
рамкова директива за водите (РДВ). 
РДВ изисква от държавите членки да 
постигнат добро състояние на повърх -
ностните и подземните води до 2015 г.3 
Държавите членки трябва да изготвят 
планове за управление на речни басей -
ни (ПУРБ) и съответни програми с мер -
ки, които са основните инструменти за 
прилагане на директивата, а следова -
телно и на политиката на ЕС в областта 
на водите. Държавите членки могат да 
прилагат политиката за водите като 
използват частично фондове за други 
политики. Например е възможно мер -
ките от ПУРБ да се финансират в някои 
случаи посредством ОСП.03 
В своя доклад относно водите4 Ев-
ропейската агенция за околна среда 
(ЕАОС) посочва, че въпреки подобре -
нията през изминалите няколко десе -
тилетия, няма вероятност политиката 
на ЕС в областта на водите, що се отна -
ся до качеството или количеството им, 
да постигне до 2015 г. постановените 
от РДВ цели.
04 
За земеделие се използва най -голям 
дял от земната площ в Европа (прибли -
зително 50 % от общата земна площ). 
През последните 50 години земеде -
лието оформя европейския пейзаж 
и е довело до значително увеличаване 
на използването на външни ресурси 
(торове, пестициди и вода). Следова -
телно този сектор е един от основните 
източници на натиск върху околната 
среда5. В Европа земеделието е причи -
на за приблизително 33 % от общото 
потребление на вода и е основен 
източник на замърсяване на водите 
с хранителни вещества6. Като най -го-
лям потребител на вода секторът на 
земеделието играе основна роля за 
устойчивото развитие на качеството 
и количество на водите.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  и член 4 от РДВ.
2 Директива на Съвета 
91/676/ЕИО от 
12 декември 1991 година 
за опазване на водите от 
замърсяване с нитрати от 
селскостопански източници 
(ОВ L 375, 31.12.1991 г., 
стр. 1). Директивата за 
нитратите задължава 
държавите членки да 
извършват мониторинг 
на повърхностните 
и подземните води и да 
определят застрашени от 
замърсяване с нитрати зони. 
Държавите членки следва да 
изготвят наръчник с добри 
земеделски практики, 
който да се прилага на 
доброволен принцип на 
цялата територия. Освен 
това те трябва да одобрят 
програми за действия, 
които да за задължителни 
в застрашените от 
замърсяване с нитрати зони.
3 Член 4 от РДВ.
4 Доклад на ЕАОС 
№ 9/2012: Европейските 
води — актуално 
състояние и бъдещи 
предизвикателства.
5 „Зелена“ ОСП? Предложения 
за реформи от гледна точка 
на околната среда. Проект 
за „зелена“ ОСП на ЕАОС, 
междинен доклад, първа 
фаза, 23 юни 2011 г.
6 Доклад на ЕАОС № 1/2012: 
Към ефективно използване 
на водните ресурси 
в Европа.
09 Въведение
05 
По различни поводи Съветът на Евро -
пейския съюз подчертава нуждата от 
опазване на водите посредством ОСП7.
 — През 2007 г. Съветът отбеляз -
ва, че включването на аспекта 
за устойчивото използване на 
водата в други секторни политики 
(напр. селско стопанство), е изис -
кване за постигането на целите на 
политиката за водите и се подчер -
тава необходимостта от специално 
внимание върху по -нататъшното 
развиване и при необходимост 
адаптиране на настоящите сел -
скостопански политики, за да се 
допринесе за устойчивото упра -
вление на водите.
 — През 2009 г. Съветът идентифици -
ра управлението на водите като 
ново ключово предизвикателство 
за земеделието, като декларира, 
че въпросите, свързани с упра -
влението на водите, включително 
качеството на водите, следва да 
продължат да се разглеждат в при -
ложимите правни инструменти 
на ОСП.
 — През 2010 г. Съветът признава 
необходимостта от по -ефикасно 
и устойчиво използване на водите 
в селското стопанство.06 
Необходимостта от допълнително 
интегриране на въпросите, свързани 
с управлението на водите, в другите 
области на политика, като например 
в земеделието, е ясно изразена от 
Европейската комисия, ЕАОС, Съвета 
на Европейския съюз и директорите 
на службите по водите8. Интегриране -
то в ОСП на целите на политиката на 
ЕС за водите представлява важна цел, 
поне що се отнася до разпоредбите на 
член 11 от Договора за функционира -
нето на Европейския съюз, в който се 
посочва, че: „изискванията за защита 
на околната среда трябва да бъдат 
включени в определянето и изпълне -
нието на политиките и действията на 
Съюза, в частност, за да се насърчи 
устойчивото развитие.“7 Заключения на Съвета 
относно недостига на вода 
и засушаването, 30 октом -
ври 2007 г. Заключения на 
Съвета относно недостига на 
вода, засушаването и адап -
тирането към изменението 
на климата, 11 юни 2010 г. 
Съображения 1 и 4 от 
Регламент (ЕО) № 74/2009 на 
Съвета от 19 януари 2009 г. 
за изменение на Регламент 
(ЕО) № 1698/2005 относно 
подпомагане на развитието 
на селските райони от Евро -
пейския земеделски фонд за 
развитие на селските райони 
(ЕЗФРСР) (OВ L 30, 31.1.2009 г., 
стр. 100) след извършената 
„проверка на състоянието“.
8 • COM(2012) 673 от 14 ноем -
ври 2012 г. „План за опазване 
на водните ресурси на Евро -
па“: „Необходимо е (...) по -до-
бро прилагане и повишено 
интегриране на целите на 
политиката за водите в други 
области на политиката, като 
например Общата селскосто -
панска политика (ОСП)“.  
• Съображение 16 от РДВ: 
„Необходимо е по -нататъшно -
то интегриране на опазването 
и устойчивото управление на 
водите в други политики на 
Общността като енергийната, 
транспортната, селскостопан -
ската, рибарската, регионал -
ната и туристическата.“  
• Съображение 6 от 
Регламент (ЕО) на Съвета 
№ 1698/2005 от 20 септем -
ври 2005 г. относно подпо -
магане на развитието на сел -
ските райони от Европейския 
земеделски фонд за развитие 
на селските райони (ЕЗФРСР) 
(OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1): 
„Дейностите на Европейския 
земеделски фонд за развитие 
на селските райони и проек -
тите, които ще финансира, 
следва да са съгласувани 
и съвместими с другите 
политики на Общността и да 
съблюдават цялото законода -
телство на Общността.“  
• Доклад на ЕАОС № 9/2012: 
Необходими са много повече 
усилия за интегриране на 
въпросите от управлението 
на водите в различните 
секторни политики като 
земеделието и транспорта.  
• Декларация от 30 ноем -
ври 2006 г. на директорите на 
службите по водите относно 
РДВ и земеделието: (…) зна -
чението на водните ресурси 
в социален, икономически 
и екологичен аспект трябва 
да бъде признато и интегри -
рано във всички секторни 
политики.
10 Въведение
Инструментите на ОСП 
са с потенциал да подпо -
могнат интегрирането 
в общата селскостопан -
ска политика на целите 
на ЕС в областта на 
водите
07  
Понастоящем има два инструмента на 
ОСП, които са използвани за интег -
риране в ОСП на целите на полити -
ката на ЕС за водите — кръстосаното 
спазване и Европейският земеделски 
фонд за развитие на селските райо -
ни (вж.  фигура 1 ). Тези инструменти 
са с потенциал да допринесат за устойчиво земеделие чрез насърчава -
не на добри земеделски практики и на 
придържането на земеделски дейнос -
ти към законодателството в областта 
на околната среда, като например 
директивата за нитратите, както и да 
стимулират предоставянето на благо -
приятни за околната среда обществе -
ни блага и услуги.Фигура 1Връзка между ОСП и политиката на ЕС за водите
Забележка:  Във фигурата се посочва, от една страна, по какъв начин е възможно фондовете на ОСП да бъдат използвани посредством 
преките плащания и средствата за развитие на селските райони. В рамките на кръстосаното спазване придържането към някои еко -
логични изисквания обуславя преките плащания и/или някои средства за развитие на селските райони, които земеделските произво -
дители получават. Възможно е финансираните от ОСП дейности да окажат както положително, така и отрицателно въздействие върху 
състоянието на водите. От друга страна, от фигурата е видно какви са важните етапи, установени от РДВ, която представлява основният 
инструмент за прилагане на политиката за водите на ниво ЕС.
WFD entered
into
establishmentof 
monitoring dra
measures
-/uni041E/uni0421/uni041F
/uni0417/uni0430/uni043A/uni043E/uni043D/uni043E/uni0434/uni0430/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni043E
/uni0438 /uni0444/uni043E/uni043D/uni0434/uni043E/uni0432/uni0435/uni0441/uni0431/uni043B/uni0438/uni0436/uni0430/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435 ?
/uni0417/uni0430/uni043A/uni043E/uni043D/uni043E/uni0434/uni0430/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni043E,
/uni043D/uni043E /uni0431/uni0435/uni0437 /uni0444/uni043E/uni043D/uni0434/uni043E/uni0432/uni0435/uni041F/uni043E/uni043B/uni0438/uni0442/uni0438/uni043A/uni0430/uni0437/uni0430 /uni0432/uni043E/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435
/uni043F/uni0440/uni0435/uni043A/uni0438 /uni043F/uni043B/uni0430/uni0449/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0440/uni0430/uni0437/uni0432/uni0438/uni0442/uni0438/uni0435 /uni043D/uni0430 /uni0441/uni0435/uni043B/uni0441/uni043A/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0440/uni0430/uni0439/uni043E/uni043D/uni0438 (/uni0415/uni0417/uni0424/uni0420/uni0421/uni0420)
/uni041F/uni0420/uni0421/uni0420 /uni043D/uni0430 /uni0434/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0447/uni043B/uni0435/uni043D/uni043A/uni0438 (2007—2013/uni00A0/uni0433.)(земеделски) дейности въздействиеРДВ (1ви цикъл)
Влизане в сила
на РДВ2000 г.
Установяване намрежа замониторинг2006 г.
Представяне на
проектите на ПУРБ2008 г.
Окончателно
изготвяне на ПУРБи програмитес мерки2009 г.
Оперативно
изпълнениена програмите2012 г.
Постигане нацелите в областтана околната среда2015 г.
добро състояние на
водните
обектиЗадължения на
държавите членки
 +/- въздействие върху водите 
  
кръстосано спазване
11 Въведение
08 
Кръстосаното спазване е механизъм, 
който обвързва преките плащания 
към земеделските производители 
(и известен брой плащания от облас -
тта на развитие на селските райони9) 
със спазването на редица правила във 
връзка с околната среда, безопасност -
та на храните. здравето на животните 
и растенията и хуманното отношение 
към животните, както и с поддържа -
нето на земята в добро земеделско 
и екологично състояние (ДЗЕС)10. Тези 
правила са установени в 18 законоус -
тановени изисквания за управление 
и 15 стандарта за ДЗЕС. Неспазване -
то на тези стандарти и изисквания 
може да доведе до намаляване на 
плащанията по ОСП на земеделския 
производител.09 
Шест от изискванията за кръстосано 
спазване оказват пряко въздействие 
върху качеството и количеството на 
водите. Тези изисквания са посочени 
в таблица 1 . Различни други разпо -
редби на механизма за кръстосано 
спазване оказват непряко въздействие 
върху опазването на водата (например 
ЗИУ относно опазването на дивите 
птици и естествените местообитания, 
както и стандартите за ДЗЕС относ -
но минималната почвена покривка 
или запазване на особеностите на 
ландшафта).9 Кръстосаното спазване 
се прилага към седем 
мерки за развитие 
на селските райони, 
които представляват 
приблизително 40 % от 
планираните разходи 
от ЕЗФРСР за периода 
2007—2013 г.
10 Кръстосаното спазване 
е въведено през 
2003 г. с Регламент (ЕО) 
№ 1782/2003 на Съвета от 
29 септември 2003 година 
относно установяване на 
общи правила за схеми 
за директно подпомагане 
в рамките на Общата 
селскостопанска политика 
и за установяване на някои 
схеми за подпомагане на 
земеделски производители 
и за изменение на 
Регламенти (EИО) 
№ 2019/93, (EО) № 1452/2001, 
(EО) № 1453/2001, (EО) 
№ 1454/2001, (EО) 
1868/94, (EО) № 1251/1999, 
(EО) № 1254/1999, (EО) 
№ 1673/2000, (EИО) 
№ 2358/71 и (EО) № 2529/2001 
(ОВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1). 
От 2005 г. нататък всички 
земеделски производители, 
които получават преки 
плащания, задължително 
попадат в обхвата на Таблица  1Преглед на изискванията от механизма за кръстосано спазване, 
имащи отношение към състоянието на водите
Стандарт Предмет
ЗИУ2 Опазване на подземните води от замърсяване1
ЗИУ3 Използване на утайки от отпадъчни води в земеделието2
ЗИУ4Опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопан -
ски източници3
ЗИУ9 Пускане на пазара на продукти за растителна защита4
Процедури за издаване на разрешения за 
напояване в рамките на стандарти за ДЗЕССпазване на процедурите за издаване на разрешителни в случа -
ите, когато използването на вода за напояване е обусловено от 
такъв документ
Защитни ивици в рамките на стандарти за 
ДЗЕСИзграждане на защитни ивици по продължението на течащи води
1  Членове 4 и 5 от Директива 80/68/EИО на Съвета от 17 декември 1979 г. относно защитата на водите срещу замърсяване, причинено от 
нитрати от земеделски източници (ОВ L 20, 26.1.1980 г., стр. 43). 
2  Член 3 от Директива 86/278/ЕИО на Съвета от 12 юни 1986 година за опазване на околната среда, и по-специално на почвата, при 
използване на утайки от отпадъчни води в земеделието (OВ L 181, 4.7.1986 г., стр. 6).
3  Членове 4 и 5 от Директива 91/676/EИО на Съвета от 12 декември 1991 г. относно защитата на водите срещу замърсяване, причинено от 
нитрати от земеделски източници (ОВ L 375, 31.12.1991 г., стр. 1).
4  Член 3 от Директива 91/414/ЕИО на Съвета от 15 юли 1991 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита (ОВ L 230, 
19.8.1991 г., стр. 1).
12 Въведение
10 
С фондовете за развитие на селските 
райони ЕС подпомага инвестициите 
на държавите членки да подобрят 
конкурентоспособността на селското 
и горското стопанство, опазването на 
околната среда и селските райони, 
подобряването на качеството на живот 
в селските райони и разнообразява -
нето на селската икономика, както 
и насърчаването на местните решения 
за развитие на селските райони. ЕС 
подпомага програмите за развитие на 
селските райони (ПРСР) на държавите 
членки. В основните разпоредби за 
развитие на селските райони, като 
например стратегическите насоки на 
Общността за развитие на селските ра -
йони11 и Регламент (ЕО) № 1698/200512, 
опазването и устойчивото управление 
на водите се счита за един от ключо -
вите въпроси за околната среда, който 
трябва да бъде разгледан.
11 
11. С помощта на мерките за развитие 
на селските райони земеделските 
производители могат срещу финан -
сови стимули или компенсации да се 
ангажират на доброволен принцип 
с дейности, които надхвърлят обхва -
та на задължителните разпоредби 
(вж.  каре 1 ).
Фондове на ОСП с потен -
циално въздействие 
върху водите
12 
Нивото на разходите на ЕС за земе -
делски дейности в рамките на ОСП 
е значително (58,1 млрд. евро за 2012 г. 
или малко по -малко от 40 % от бюдже -
та на ЕС). Възможно е финансираните 
от ОСП земеделски и други дейности 
да окажат както положително, така 
и отрицателно въздействие върху със -
тоянието на водите (вж.  фигура 1 ).13 
В някои случаи фондовете на ОСП са 
недвусмислено насочени към пости -
гането на положително въздействие 
върху водите, в това число финан -
сирането на мерките за развитие на 
селските райони, в които изрично се 
споменава опазването на водите. Под -
робна оценка на ПРСР от гледна точка 
на управлението на водите показва, 
че държавите членки са определили 
51 % от бюджетите13 на техните ПРСР , 
за мерки, които в по -голяма или 
в по -малка степен се отнасят до води -
те (75 млрд. евро за периода 2007—
2013 г.)14 Освен това 27 % от допълни -
телните средства, предвидени след 
„проверката на състоянието“ (която 
е утвърдена през 2009 г. и предоставя 
допълнителни 4,8  млрд  евро) са отпус -
нати за приоритетната област „упра -
вление на водите“ (1,3 млрд. евро)15.
14 
Регламентите за ОСП за периода 
2014—2020 г. отдават още по -голямо 
значение на качеството на водите като 
цел на ОСП. Законовите разпоредби 
за „зелени“ преки плащания по ОСП 
предвиждат практики, които имат 
понякога потенциален полезен ефект 
върху качеството на водите. В декла -
рация от Съвета и от Европейския 
парламент също се посочва, че някои 
произтичащи от РДВ задължения, се 
интегрират в изискванията за кръсто -
сано спазване. По -ефикасното използ -
ване на водите в земеделието е ясен 
елемент (област „на фокус“) на един от 
заложените в изменената ОСП приори -
тети за развитие на селските райони. 
В допълнение от 2014 г. посредством 
системата за съвети в областта на 
селското стопанство държавите член -
ки консултират бенефициентите във 
връзка изискванията на РДВ.разпоредбите за кръстосано 
спазване. По отношение 
на програмния период 
2007—2013 г. кръстосаното 
спазване се прилага също 
така и за известен брой от 
плащанията по ЕЗФРСР (за 
мерки 211, 212, 213, 214, 221, 
224 и 225), а от 2008 г. и за 
някои плащания в сектора 
на виното.
11 Раздели 2.5 и 3.2 от Решение 
2006/144/ЕО на Съвета от 
20 февруари 2006 г. относно 
стратегическите насоки на 
Общността за развитие на 
селските райони (период на 
програмиране от 2007 г. до 
2013 г.) (OВ L 55, 25.2.2006 г., 
стр. 20).
12 Съображение 31 от 
Регламент (ЕО) № 1698/2005 
на Съвета.
13 Общ размер на публичните 
разходи в т.ч. националното 
финансиране.
14 Обобщаващ доклад на 
задълбочената оценка 
на ПРСР за периода 
2007—2013 г. в областта 
на управление на водите, 
Ecologic Institute and Vito, 
април 2009 г. ( http://www.
ecologic.eu/download/
projekte/1900-1949/1937/
final_report.pdf ).
15 Съгласно съобщенията за 
пресата COM IP 09/1568, 
IP 09/1813, IP 09/1945 
и IP/10/102.
13 Въведение
Примери за мерки за развитие на селските райони
Подпомагане на земеделски производители, които се ангажират за минимален период от пет години да 
приемат благоприятни за околната среда земеделски техники, чиито стандарти са по-високи от тези на 
добрите земеделски практики ( агроекологични мерки ), като например екстензивно управление на паси -
ща (т.е. екстензивни пасища, липса на наторяване или на използване на утайки от отпадъчни води, стриктно 
ограничение на използването на пестициди и т.н.).
Източник:  Европейска сметна палата   
Подпомагане на инвестициите в непроизводствени 
дейности , като например създаването и възстановяване -
то на влажни зони. Влажните зони съхраняват качеството 
на водите, като спомагат за премахването на азота, фосфо -
ра и пестицидите от оттичащите се води от селскостопан -
ски дейности.
Подпомагане на инвестициите 
в земеделските стопанства , като 
например оборудване за капково на -
появане. За разлика от напояването 
чрез дъждуване, капковото напоява -
не може да допринесе за намаляване 
на водите, каптирани за напояване.Каре 1
Източник:  Европейска сметна палата
Източник:  Европейска сметна палата
14 Въведение Каре 1 Подпомагане за инфраструктура  във връзка с развитието и адаптирането на земеделието, като например 
замяната на стари и повредени напоителни канали.
Подпомагане на инвестициите в непроиз -
водствени дейности , като например възста -
новяване на канавки. Обраслите с по-малка 
растителност стръмни склонове на канавки -
те служат за защитна ивица без тор и пести -
циди, и играят важна роля за предпазване от 
наводнения.
Източник:  Европейска сметна палата
Източник:  Европейска сметна палата
15
 Извършеният  
одит
Обхват подход на одита
15 
Целта на одита беше да се провери 
връзката между ОСП и политиката на 
ЕС за водите. Одитът имаше за цел да 
намери отговор на следния основен 
въпрос:
Успешно ли е интегрирането в ОСП 
на целите на политиката за водите 
на ЕС?
16 
По време на одита беше проверено 
дали целите на политиката на ЕС за во -
дите са правилно и ефективно отразе -
ни в ОСП, както на стратегическо ниво, 
така и на ниво изпълнение (вж.  прило -
жение I ). Това беше изпълнено посред -
ством анализ на двата инструмента, 
които са използвани за интегриране 
в ОСП на целите на политиката на ЕС 
за водите: кръстосаното спазване 
и фонда за развитие на селските райо -
ни (вж. точки 7—11). За всички аспекти 
във връзка с кръстосаното спазване 
одитът обхвана периода от 2005 г., 
когато е въведен този механизъм, 
нататък, (или от 2009/2012 г. нататък за 
държавите членки, които се присъе -
диняват към ЕС съответно през 2004 г. 
и през 2007 г.). За всички аспекти във 
връзка с развитието на селските райо -
ни одитът обхвана програмния период 
2007—2013 г. По време на одита бяха 
разгледани шест изисквания за кръс -
тосано спазване с пряко въздействие 
върху качеството и количеството на 
водите (вж.  таблица 1 ).17 
Одитът беше извършен в периода ок -
томври 2012 г. — юли 2013 г. Одитните 
доказателства бяха събрани чрез:
 — документни проверки и събесед -
вания със служители от различни 
отдели на Комисията, както и от 
Европейската агенция за околна 
среда (ЕАОС).
 — одитни посещения в седем дър -
жави членки: Дания, Гърция, 
Испания (Андалусия), Франция, 
Италия (Ломбардия), Нидерландия 
и Словакия. Тези държави членки 
са били изправени пред сериозни 
проблеми във връзка с качеството 
на водите (напр. висока концен -
трация на хранителни елементи 
като нитрати) и/или с тяхното 
количество (напр. значителен не -
достиг на вода или интензивност 
на напояванията). По отношение 
на всяка от посетените държави 
членки е бил избран район на 
речен басейн с цел насочване на 
одита към област със специфичен 
ПУРБ (вж.  фигура 2 );
 — онлайн проучване сред 140 земе -
делски консултативни органи в съ -
щите седем държави членки, както 
и консултативни срещи с предста -
вителни земеделски организации 
на ниво ЕС.
16 Извършеният одит Фигура 2Избор на държави членки за одитните посещения
Словакия
/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: /uni0421/uni043B/uni043E/uni0432/uni0430/uni043A/uni0438/uni044F (/uni0414/uni0443/uni043D/uni0430/uni0432)
Италия/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: /uni041F/uni043E
Гърция/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: /uni0422/uni0435/uni0441/uni0430/uni043B/uni0438/uni044F (/uni041F/uni0438/uni043D/uni0438/uni043E/uni0441)
Дания
/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: Ringkøbing Fjord
Нидерландия
/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: /uni041C/uni0430/uni0430/uni0441
Франция/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: /uni041B/uni043E/uni0430/uni0440-/uni0411/uni0440/uni0435/uni0442/uni0430/uni043D
Испания/uni041F/uni0423/uni0420/uni0411: /uni0413/uni0443/uni0430/uni0434/uni0430/uni043B/uni043A/uni0438/uni0432/uni0438/uni0440
Посетена държава членка
Проблем с качеството
на водите
Проблем с количеството
на водите

17 Извършеният одит 
Предишни одити
18 
През последните 20 години Сметната 
палата е публикувала доклади, кои -
то пряко или непряко се отнасят до 
политиката за водите и които също 
така засягат в известна степен ОСП, но 
нито един от тях не е бил фокусиран 
изключително към връзката между 
политиката на ЕС за водите и ОСП.
19 
В своя Специален доклад № 8/2008 от -
носно кръстосаното спазване Сметна -
та палата разглежда сложния проблем 
за едновременното съществуване на 
задължителни изисквания (кръстосано 
спазване) и икономически стимули 
(агроекологични плащания) по отно -
шение например на защитните ивици, 
и критикува ограничения обхват на 
кръстосаното спазване, що се отнася 
до водите. В доклада се посочват също 
така слабостите при определянето от 
страна на държавите членки на изис -
кванията и стандартите. В Специален 
доклад № 7/2011 относно агроеколо -
гичното подпомагане се заключава, 
че целите на тази схема са твърде 
неясни, наблюдават се проблеми при 
определяне на сумите за подпомага -
не, както и че е налице недостатъчно 
насочване на помощта. В Специален 
доклад № 5/2011 относно схемата за 
единно плащане се посочва, че няма 
пряка връзка между помощта по СЕП 
и разходите, извършени от земедел -
ските производители при спазването 
на задълженията им; че не е възможно 
да се установи пряка връзка между 
помощ  та по СЕП и положителните 
вторични ефекти за обществото от 
земеделските дейности, както и че на -
маляването на размера на плащанията 
при неизпълнение на задълженията за 
кръстосано спазване не са били с дос -
татъчен възпиращ ефект.20 
В контекста на годишните си декла -
рации за достоверност (DAS) и по -
средством проверка на извадка от 
операции Сметната палата одитира 
спазването на изискванията за кръсто -
сано спазване и специфичните прави -
ла, уреждащи плащанията в областта 
на развитие на селските райони. Кон -
статациите и оценките от тези одити са 
взети под внимание при изготвянето 
на настоящия доклад.
18
 Констатации  
и оценки
Слабости в прилагането 
на политиката на ЕС за 
водите са затруднили 
интегрирането и` в ОСП
21 
РДВ представлява ключов елемент от 
политиката на ЕС за водите, тъй като 
заедно със свързаните с нея дирек -
тиви16 тя разглежда основните случаи 
на натиск върху вътрешните води, 
в т.ч. въпросите, свързани със замър -
сителите, хидроморфологията и коли -
чествата. Важен елемент от интегрира -
нето в ОСП на целите на политиката за 
водите е, че държавите членки следва 
да изготвят своите ПУРБ и асоциира -
ните програми с мерки в подходящ 
момент (вж.  фигура 1 ), както и че тези 
програмни документи следва ясно да 
определят какви дейности се предпри -
емат за облекчаване на натиска, които 
да позволят постигане на целите на 
РДВ. Въпреки това засега се наблюдава 
сериозно забавяне в прилагането на 
РДВ. Сметната палата установи, че ка -
чеството на разработените от държа -
вите членки програмни документи във 
връзка с политиката на ЕС за водите 
е слабо, както и че от правна гледна 
точка Комисията не може да повлияе 
много върху това качество.Забавяния в прилагането 
на рамковата директива за 
водите
22 
РДВ изисква от държавите членки да 
изготвят ПУРБ, за да могат да уточнят 
наред с други данни и за всеки засег -
нат район на речен басейн, значител -
ните случаи на натиск, целите и кон -
кретните мерки, които е необходимо 
да се вземат17 по отношение на водите, 
както и детайлите относно начина на 
финансиране на мерките. Трябва да са 
ясни случаите на предвидено финан -
сиране от ОСП.
23 
ПУРБ следва да се публикува не 
по-късно от 22 декември 2009 г. и да се 
представи на Комисията не по -късно 
от 22 март 2010 г.18 Въпреки това дори 
и половината от държавите членки не 
са успели да се вместят в предвидения 
график19. Към септември 2013 г. четири 
държави (Дания, Гърция, Португалия 
и Испания) все още не са приели някои 
от своите ПУРБ. Във фигура 3  се съ -
държа преглед на датите на приемане 
на ПУРБ.16 Директива за водите 
за къпане (76/160/ЕИО); 
Директива за птиците 
(79/409/ЕИО); Директива 
за питейните води 
(80/778/ЕИО), изменена 
с Директива (98/83/ЕО); 
Директива за големите 
катастрофи (Севезо) 
(96/82/ЕО); Директива за 
оценката на въздействието 
върху околната среда 
(85/337/ЕИО); Директива 
за канализационните 
утайки (86/278/ЕИО); 
Директива за градските 
пречиствателни станции 
за отпадъчните води 
(91/271/ЕОЕИО); Директива 
за опазване на растителните 
продукти (91/414/ЕИО); 
Директива за нитратите 
(91/676/ЕИО); Директива 
за местообитанията 
(92/43/ЕИО); Директива 
за цялостен контрол 
и предпазване от 
замърсяване (96/61/ЕО).
17 В приложение VII на РДВ се 
посочват подробни данни 
относно задължителното 
съдържание на ПУРБ.
18 Член 13, параграф 6 
и член 15, параграф 1 от РДВ.
19 Комисията докладва, че към 
ноември 2012 г. 25 държави 
членки плюс Норвегия 
са приели и представили 
121 от общо 174 ПУРБ за 
националните компоненти 
на районите на речни 
басейни. Работен документ 
на службите на Комисията 
SWD(2012) 379 окончателен 
1/30, Брюксел, 14.11.2012 г.: 
Европейски преглед (1/2), 
придружаващ доклада от 
Комисията до Европейския 
парламент и до Съвета 
относно прилагането на 
рамковата директива за 
водите (2000/60/ЕО)  — 
Планове за управление на 
речни басейни. Норвегия 
е приела 11 пилотни ПУРБ. 
Норвегия прилага рамковата 
директива за водите като 
част от споразумението за 
Европейско икономическо 
пространство, със 
специфичен съгласуван 
график.
19 Констатации и оценки 
март 2010 г.
октомври 2010 г.
март 2011 г.
октомври 2011 г.
март 2013 г.
към септември 2013 г.
плановете все още неотговарят напълнона изискванията Приемане и изпращане 
на плановете към:Фигура 3Преглед на датите на приемане на ПУРБ към септември 2013 г.
Забележка:  Дания — всички ПУРБ, които са приети през декември 2011 г. са изтеглени и се провеждат консултации за нови 
планове; Гърция — приети са 8 ПУРБ (от общо 14); Испания — приети са 10 ПУРБ (от общо 25); Португалия — приети са 8 ПУРБ 
(от общо 9).
20 Констатации и оценки 
24 
В съответствие с РДВ всеки ПУРБ 
следва да съдържа програма с мерки, 
насочени към различните случаи на 
натиск, идентифицирани на нивото 
на местния район на речен басейн, 
в т.ч. мерки в областта на земеделието 
(вж.  каре 2 ). Мерките е трябвало да 
започнат да се прилагат не по -късно 
от 22 декември 2012 г.20 По време на одитните посещения в държавите 
членки екипите на Сметната палата са 
извършили анализ на този аспект, като 
са наблегнали по -специално върху 
мерките във връзка със земеделието, 
и са установили, че по -голямата част 
от тези мерки все още не са действащи 
(вж.  каре 3 ).
Видове мерки, включени в ПУРБ
В приложение VI на РДВ се съдържа списък с видовете мерки, които следва да бъдат включени в програмите 
с мерки. Някои от тях са пряко ориентирани към земеделието. Например:
 οмерки, насочени към управление на търсенето в областта на водите, включително насърчаване на 
приспособяването на земеделската продукция като сухолюбиви посеви в области с тенденция към 
засушавания;
 οмерки, имащи за цел контрол на емисиите, като например инжектиране на тор в почвата вместо прилага -
нето и` на повърхността;
 οмерки за ефикасност и повторна употреба, включително пестящи вода техники за напояване или повтор -
но използване за напояване на пречистени отпадъчни води.
Забавено прилагане на земеделските мерки в ПУРБ
В Италия (ПУРБ По) от петте земеделски мерки, които е трябвало да се изпълнят в краткосрочен план само 
три са били действащи във всички региони. Четвъртата мярка е била приложена единствено в една част от 
района на речния басейн, а последната пета мярка е приложена само в някои области поради несъвмести -
мост с местната нормативна уредба;
Във Франция (ПУРБ Лоар -Бретан) мерките са били с прекалено общо съдържание, за да бъдат действащи, тъй 
като е трябвало допълнително да бъдат разработени в местните планове за управление на водите. Към сеп -
тември 2013 г. по -малко от половината от районите на речни басейни са били предмет на местните планове 
за управление на водите.
В Гърция (ПУРБ Тесалия) към 22 декември 2012 г. пет от шестте мерки, проверени от Сметната палата в рамки -
те на одитното посещение, не са били действащи.Каре 2 Каре 320 Член 11, параграф 7 от РДВ.
21 Констатации и оценки 
25 
При липсата на ПУРБ с определени 
цели на ниво райони на речен ба -
сейн държавите членки не разпола -
гат с важен показател, към който да 
приравнят свързаните с водите цели 
в техните ПУРБ. Това възпрепятства 
фондовете за развитие на селските 
райони да бъдат усвоени в съответ -
ствие с критериите на политиката на 
ЕС за водите.
Качеството на програмите 
с мерки е недостатъчно
26 
Посредством своите експертни групи 
Комисията е предоставила насоки по 
отношение на земеделските мерки, 
програмирани в ПУРБ, които следва да 
бъдат ясни, прозрачни и оперативни 
на ниво земеделско стопанство21.27 
Сметната палата използва установени -
те в насоките на Комисията критерии, 
за да направи подробен анализ на 
шестте земеделски мерки за всеки 
от подбраните за този одит седем 
ПУРБ (вж.  таблица 2 ). Резултатите от 
тази дейност показват, че повечето 
от анализираните мерки не са добре 
разработени, що се отнася до техния 
обхват, целеви нива, график, системи 
за мониторинг и/или комуникиране на 
резултатите.
28 
Комисията също формулира заключе -
ния в резултат на проведения от нея 
мониторинг на РДВ във връзка с ка -
чеството на програмите с мерки. След 
преглед на ПУРБ, представени до сре -
дата на 2012 г., Комисията отбеляза, че 
това което основно липсва в много от 
речните басейни ПУРБ, е информацията 
относно това как да се прилагат мерки -
те, що се отнася до графика, финансира -
нето и мониторинга22.21 Насоки за администрациите 
с оглед ясно и прозрачно 
прилагане на ниво отделно 
стопанство на земеделските 
мерки от РДВ. Тези насоки са 
разработени с помощта на 
съвместна програма, в която 
участват партньорите 
от общата стратегия за 
прилагане на РДВ, и която 
е утвърдена от директорите 
на службите по водите през 
май 2011 г.
22 Работен документ на 
службите на Комисията: 
Европейски преглед (2/2), 
придружаващ доклада от 
Комисията до Европейския 
парламент и до Съвета 
относно прилагането на 
рамковата директива за 
водите (2000/60/ЕО)  — 
Планове за управление на 
речни басейни.Таблица 2Подробен анализ на шест земеделски мерки, включени в програмите за мерки 
на седем ПУРБ1
DK EL ES FR IT NL SK
Мерките посочват необходимото ниво на адаптиране. 
Мерките са идентифицирани като основни (т.е. задължителни) или допълнителни. 
Мерките са дефинирани на ниво подбасейн или на регионално/местно ниво. 
Когато случаят не е такъв, са представени основателни причини за изготвяне на 
мерки за целия речен басейн. 
В програмата с мерки са определени ясни целеви нива за тези мерки.
В програмата с мерки е определена ясна система за наблюдение на напредъка на 
изпълнението на тези мерки. 
 критерият е спазен при всички анализирани шест мерки
 критерият е спазен при някои от анализираните шест мерки
 критерият не е спазен при нито една от анализираните шест мерки
1  Оценката на ПУРБ на Дания е извършена въз основа на ПУРБ, приети през декември 2011 г. Тези ПУРБ обаче са били отмене -
ни, а новите планове са в процес на обсъждане.
22 Констатации и оценки 
На практика Комисията има 
ограниченото влияние върху 
качеството на програмните 
документи на РДВ
29 
ПУРБ следва да гарантират, че целта 
за добро състояние на водните обекти 
е постигната до 2015 г. Въпреки че 
в качеството си на „пазителка на Дого -
вора“23 Комисията трябва да провери 
какво е извършено, тя не носи отго -
ворност за одобряване на ПУРБ. Ако 
Комисията оцени качеството на ПУРБ 
като незадоволително, тя разполага 
с ограничени правни действия.
30 
В тази връзка Съдът на Европейския 
съюз е постановил няколко решения 
въз основа на РДВ. В тези случаи обаче 
става въпрос за разпоредби на РДВ, 
които могат да се считат за недвусмис -
лени (като липса на комуникиране на 
мерките за транспониране, закъсняло 
представяне на доклади, забавя -
не при приемането на програми за 
мониторинг и ПУРБ), за разлика от не 
толкова простите случаи във връзка 
с тълкуването на ключови понятия 
като водни услуги или прилагането на 
изключенията по смисъла на член 4 от 
РДВ24. Съдебните производства често 
продължават много години и съдеб -
ните решения се постановяват дълго 
време след крайния срок за спазване 
на задълженията. Въпреки че Коми -
сията е организирала работни групи 
и семинари с представители на държа -
вите членки с цел да подобри качест -
вото на ПУРБ, нейните възможности 
да повлияе на нивото на мотивация на 
държавите членки са ограничени.31 
Одитът показа разлика в амбициоз -
ните цели на различните държави 
членки, заложени в техните програми 
с мерки. В член 4 от РДВ се определя 
целта за постигане на добро състоя -
ние на водите във всички държави 
членки до 2015 г. В същия член се 
позволява прилагането на изключе -
ния, обосновани от държавите членки. 
Държавите членки оценяват по много 
различен начин обстоятелствата, 
използвани при обосноваване на из -
ключенията. В своята оценка на ПУРБ22 
Комисията посочва, че:
 — като цяло липсва подходяща 
и прозрачна обосновка на кри -
териите, използвани за прила -
гане на изключенията по член 4, 
параграфи 4—7,
 — тълкуването на различните причи -
ни за прилагането на изключения -
та значително се променя в зави -
симост от държавите членки, и
 — възможно е масовото използва -
не на изключения да отразява 
недостатъчно амбициозните цели, 
заложени в много от плановете 
във връзка с постигане на целите 
за околната среда.23 Съгласно разпоредбите 
на член 258 от Договора 
от Лисабон Комисията 
осигурява прилагането 
на разпоредбите на 
Договора и на мерките, 
приети от институциите 
в съответствие с тях.
24 Работен документ на 
службите на Комисията 
SWD(2012) 379 окончателен 
1/30, Брюксел, 14.11.2012 г.: 
Европейски преглед (1/2), 
придружаващ доклада от 
Комисията до Европейския 
парламент и до Съвета 
относно прилагането на 
Рамковата директива за 
водите (2000/60/ЕО)  — 
Планове за управление на 
речни басейни.
23 Констатации и оценки 
32 
По подобен начин при прилагането 
на Директивата за нитратите, която 
е неделима част от РДВ и с която се об -
ръща внимание на широко известните 
и продължаващи във времето слу -
чаи на замърсяване на водни обекти 
(вж.  каре 4 ), държавите членки пред -
ставят програми за борба с нитратите 
с различна степен на амбициозност. За 
тези програми не се изисква одобре -
ние от страна на Комисията. В резултат 
на това има съществени различия между критериите, използвани от 
държавите членки при определянето 
на застрашените зони или на действи -
ята, които следва да се предприемат. 
При одитираните случаи във връзка 
с програмите за борба срещу нитрати -
те, продължителността на съдебните 
производства показва ограничените 
възможности на Комисията да повлияе 
върху качеството на програмите на 
държавите членки (вж.  каре 5 ). Фигура 4 Каре 4Значение на замърсяването с нитрати
В скорошните доклади на ЕАОС се посочва, че настоящата тенденция на нивата на нитратите не е достатъчна, 
за да се постигне добро състояние на водите дори към 2027 г. (вж.  фигура 4 ). В доклад на ЕАОС № 8/2012 се 
признава, че положителното развитие на нитратните концентрации се дължи отчасти на мерките за намаля -
ване на земеделските суровини с нитрати на ниво ЕС и на ниво държави членки, но както и че за да е възмож -
но през 2027 г. в по -голямата част от водните обекти нивата с нитрати да отговарят на висок или добър еколо -
гичен статус, са необходими допълнителни мерки за намаляване на разпространението на замърсяването.
Тенденциите в областта на нитратите сочат, че към 2027 г. все още ще същест -
вува разминаване между добрия статус и очакваното състояние
(Източник:  Адаптирани данни от Доклад № 9/2012 на ЕАОС). 1,01,52,02,53,0
1992 г. 1996 г. 2000 г.0,5
03,5
2004 г. 2008 г. 2012 г. 2016 г. 2020 г. 2024 г. 2028 г.Очаквано
състояние
Добро състояниеОтклонениеРеки в лошо екологично състояние
Реки в недобро екологично състояние
Реки в средно екологично състояние
Реки в добро екологично състояние
Реки в отлично екологично състояниеМедиана на общия размер на концентрацията на нитрати в реките (мг Н/л)
Данните във връзка с реките в лошо или недобро състояние представляват 29 % от общия размер.
Данните във връзка с реките в средно състояние представляват 48% от общия размер.
24 Констатации и оценки 
Двадесет години след влизането в сила на Директивата за нитратите в някои 
държави членки все още съществуват проблеми при прилагането и`
Директивата за нитратите влиза в сила през 1991 г. Въпреки това през 2013 г. все още има висящи дела срещу 
осем държави членки (България, Германия, Естония, Гърция, Франция, Латвия, Полша и Словакия) за наруше -
ния относно нейното правилно и пълно прилагане, както и във връзка с подходящия характер на програмите 
за борба срещу нитратите.
Например на 13 юни 2013 г. Съдът на Европейския съюз постановява (в дело C-193/12), че Франция не е изпъл -
нила задълженията си, тъй като не е определила множество зони като зони, застрашени от нитрати. В някои 
от тези райони нитратните концентрации в подпочвените води са в размер над 50 мг/л (която е максималната 
допустима концентрация в питейните води), а в други зони повърхностните води са застрашени от еутрофи -
кация, ако не се приложат планове за действие.Каре 5
Въздействието на изис -
кванията за кръстосано 
спазване върху свърза -
ните с водите въпроси 
засега е ограничено
33 
Резултатите от проучването на Смет -
ната палата (вж. точка 17)25 показват, 
че кръстосаното спазване е довело до 
увеличаване на осведомеността сред 
земеделските производители и е уско -
рило някои промени в земеделските 
практики по отношение на водите. 
Въпреки това въздействието на кръс -
тосаното спазване засега е ограниче -
но, тъй като, от една страна, различни 
свързани с водата въпроси не са вклю -
чени в изискванията за кръстосано 
спазване, а от друга страна, санкциите 
при схемата за кръстосано спазване не 
са изчислени въз основа на разходите 
по причинените щети и така е възмож -
но да съответстват само на част от тях. 
Освен това слабостите, които са уста -
новени в прилагането на механизма за 
кръстосано спазване в някои държави 
членки, допълнително намаляват по -
тенциалното му въздействие. В след -
ващата част от доклада е направен 
по-подробен анализ на тези въпроси.Механизмът за кръстосано 
спазване оказва въздейст -
вие, но не се използва 
пълноценно
Резултатите от проучването 
показват увеличено ниво 
на осведоменост сред 
земеделските производители, 
както и някои промени по 
отношение на водите
34 
При липсата на проучвания на ниво ЕС 
относно въздействието на кръстоса -
ното спазване и политиката за разви -
тие на селските райони върху нивото 
на осведомеността на земеделските 
производители, както и върху земе -
делските практики по отношение на 
водите, Сметната палата извърши про -
учване сред 140 земеделски консулта -
тивни органи в седем държави членки. 
Проучването показа, че във включе -
ните в извадката държави членки/
региони въвеждането на механизма 
за кръстосано спазване е увеличило 
нивото на осведоменост на земедел -
ските производители (вж.  фигура 5 ) 
и е ускорило промени в земеделските 
практики по отношение на водите, 
по-специално във връзка с нитратите 
и пестицидите (за допълнителни под -
робности вж.  приложение II ).25 Подробни резултати от 
извършеното проучване 
могат да се намерят на 
интернет сайта на Сметната 
палата ( www.eca.europa.eu ).
25 Констатации и оценки Фигура 5Увеличено ниво на осведоменост на земеделските производители след въвеж -
дане на механизма за кръстосано спазване
По скала за оценяване от 1 (изобщо) до 4 (много), до каква степен считате, че въвеждането на механи -
зма за кръстосано спазване е довело до повишаване на осведомеността сред земеделските произво -
дители по отношение на въздействието на земеделието върху състоянието на водите?
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0446/uni0435/uni043D/uni0442 /uni043D/uni0430 /uni043B/uni0438/uni0446/uni0430/uni0442/uni0430, /uni043E/uni0442/uni0433/uni043E/uni0432/uni043E/uni0440/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043D/uni0430 /uni0432/uni044A/uni043F/uni0440/uni043E/uni0441/uni043D/uni0438/uni043A/uni0430
/uni0417/uni0423/uni04182
(/uni043F/uni043E/uni0434/uni043F/uni043E/uni0447/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0432/uni043E/uni0434/uni0438)
/uni0417/uni0423/uni04183 (/uni0443/uni0442/uni0430/uni0439/uni043A/uni0438 /uni043E/uni0442
/uni043E/uni0442/uni043F/uni0430/uni0434/uni044A/uni0447/uni043D/uni0438 /uni0432/uni043E/uni0434/uni0438)
/uni0417/uni0423/uni04184 (/uni043D/uni0438/uni0442/uni0440/uni0430/uni0442/uni0438)
/uni0417/uni0423/uni04189 (/uni043F/uni0435/uni0441/uni0442/uni0438/uni0446/uni0438/uni0434/uni0438)
/uni0441/uni0442/uni0430/uni043D/uni0434/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438 /uni0437/uni0430 /uni0414/uni0417/uni0415/uni0421
 /uni043E/uni0442/uni043D/uni043E/uni0441/uni043D/uni043E /uni0437/uni0430/uni0449/uni0438/uni0442/uni043D/uni0438
/uni0438/uni0432/uni0438/uni0446/uni0438
/uni0441/uni0442/uni0430/uni043D/uni0434/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438 /uni0437/uni0430 /uni0414/uni0417/uni0415/uni0421
/uni043E/uni0442/uni043D/uni043E/uni0441/uni043D/uni043E /uni043D/uni0430/uni043F/uni043E/uni044F/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435
/uni0421/uni0440/uni0435/uni0434/uni043D/uni0430 /uni0441/uni0442/uni043E/uni0439/uni043D/uni043E/uni0441/uni0442
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 - /uni0418/uni0437/uni043E/uni0431/uni0449/uni043E
2 - /uni0427/uni0430/uni0441/uni0442/uni0438/uni0447/uni043D/uni043E3 - /uni041D/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni043B/uni043D/uni043E
4 - /uni041C/uni043D/uni043E/uni0433/uni043E/uni041D/uni0435 /uni0441/uni0435 /uni043F/uni0440/uni0438/uni043B/uni0430/uni0433/uni0430
/uni0411/uni0435/uni0437 /uni043E/uni0442/uni0433/uni043E/uni0432/uni043E/uni0440
26 Констатации и оценки 
Въздействието на механизма 
за кръстосано спазване 
е ограничено, тъй като 
известен брой свързани 
с водата важни въпроси не са 
включени в изискванията
35 
Понастоящем задълженията на земе -
делските производители да ограничат 
използването в техните земи на фос -
фор или пестициди26 в непосредстве -
на близост до водните обекти не са 
включени в механизма за кръстосано 
спазване27, дори когато има споразу -
мение, че тези въпроси следва да бъ -
дат разгледани. Фосфорът се съдържа 
в торовете и се използва в храните за 
животни. Той може да бъде причина 
за възникване на проблеми, засягащи 
качеството на водите, като напри -
мер еутрофикация. Що се отнася до 
пестицидите, въпреки че опазват 
посевите от вредните влияния от пле -
вели, болести или насекоми, те могат 
да причинят вреда на хората, дивата 
природа и околната среда. Само един 
малък процент от използваните пести -
циди достига набелязаните вредители, 
а останалата голяма част замърсява 
околната среда, в т.ч. водните обекти. 
Някои държави членки са предприели 
инициативи за разрешаване на тези 
въпроси, дори когато не са били длъж -
ни да го правят (например като включ -
ват ограничения за използването на 
пестициди в ДЗЕС относно защитните 
ивици) (за допълнителни подробности 
вж.  приложение III ).26 Пестицидите могат да се 
използват за защита на 
растенията или посевите 
срещу вредните влияния 
от плевели, болести или 
насекоми. В този контекст 
те са наричани също така 
продукти за растителна 
защита.
27 Някои държави членки, като 
например Нидерландия, 
са включили изисквания за 
съдържанието на фосфор 
в техните програми за 
борба с нитратите, но 
нарушаването им не се 
санкционира по схемата за 
кръстосано спазване. Що 
се отнася до пестицидите, 
при разрешаване на тяхното 
използване държавите 
членки могат единствено 
по отношение на някои 
много опасни пестициди да 
определят защитни ивици 
по протежение на течащи 
води, където пръскането им 
е забранено.
27 Констатации и оценки 
36 
Устойчивата употреба на пестициди, 
по-специално чрез придържане към 
принципите за интегрирано управле -
ние на вредителите, първоначално 
е трябвало да бъде включена в ме -
ханизма за кръстосано спазване от 
2014 г. нататък. Въпреки това съгласно 
Регламент (ЕС) № 1306/201328 срокът за 
включването в този механизъм понас -
тоящем е несиген (вж.  каре 6 ).
37 
Очакваното включване в механизма за 
кръстосано спазване на някои изиск -
вания от РДВ и от директивата относно 
устойчивата употреба на пестициди -
те трябва да доведе до разглеждане 
на въпросите, посочени в точка 35. 
Обсъжданията на предложението на 
Комисията за реформата на ОСП след 
2014 г. доведоха до изготвяне на след -
ната декларация: „Съветът и Европей -
ският парламент приканват Комисията да наблюдава транспонирането и при -
лагането от държавите членки на […]“ 
РДВ и директивата относно устойчи -
вата употреба на пестициди и, „[…] 
където е целесъобразно, след прила -
гането на тези директиви във всички 
държави членки и определянето на 
задълженията, които се прилагат 
пряко за земеделските стопани, да 
направи законодателно предложение 
за изменение на настоящия регламент 
с оглед включването на съответните 
части от директивите в системата за 
кръстосано спазване.“29 Графикът на 
това включване зависи следователно 
от напредъка на държавите членки 
при прилагането на директивите. Това 
предполага, че прилагането на дадено 
много важно политическо решение 
може да стане много бавно.Каре 6Устойчиво използване на пестициди: две крачки напред, една назад
През 2009 г. Европейският парламент и Съветът приемат регламент относно пускането на пазара на продукти 
за растителна защита30. Една от целите на регламента е от 2014 г. нататък устойчивата употреба на пестициди 
(и по -специално интегрираното управление на вредителите) да бъде включена в механизма за кръстосано 
спазване (посредством ЗИУ9).
Въпреки това в своето предложение за регламент относно финансирането на ОСП в периода 2014—2020 г.31 
(което води до приемането на Регламент (ЕС) № 1306/2013) Комисията изрично изключва от обхвата на дейст -
вие на механизма за кръстосано спазване устойчивата употреба на пестициди и интегрираното управление 
на вредителите, като пропуска изречението, в което те специално се посочват32.
В резултат на това, въпреки че устойчивата употреба на пестициди е трябвало да бъде включена в механизма 
за кръстосано спазване от 2014 г. нататък, сега действащият регламент предизвиква съмнения за спазване на 
този график.
30  Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година относно пускането на пазара на 
продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (OВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).
31  COM(2011) 628 окончателен/2.
32  Регламент (ЕО) № 1107/2009, Член 55, трето изречение: „Правилната употреба е съобразена и с разпоредбите на Директива 2009/128/ЕО, 
и по -специално с общите принципи на интегрираното управление на вредителите, както е посочено в член 14 от посочената директива 
и приложение III към нея, която се прилага най -късно от 1 януари 2014 г.“28 Регламент (ЕС) № 1306/2013 
на Европейския 
парламент и на Съвета от 
17 декември 2013 година 
относно финансирането, 
управлението 
и мониторинга на общата 
селскостопанска политика 
и за отмяна на регламенти 
(ЕИО) № 352/78, (ЕО) 
№ 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) 
№ 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 
и (ЕО) № 485/2008 на Съвета 
(OВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 549).
32 Съвместно изявление на 
Европейския парламент 
и Съвета относно 
кръстосаното спазване, 
приложено към Регламент 
(ЕС) № 1306/2013.
28 Констатации и оценки 
Стандартите за ДЗЕС във 
връзка с процедурите 
за предоставяне на 
разрешителни за напояване 
оказват недостатъчно 
въздействие, тъй като 
Комисията не изисква 
от държавите членки да 
разработят специфични 
изисквания
38 
За разлика от ЗИУ, чрез въвеждане 
на нови задължения за земеделските 
производители стандартите за ДЗЕС 
се използват за насърчаване на добри 
земеделски практики, за които на ниво 
ЕС (все още) не съществува законо -
дателство в областта на околната 
среда. Въпреки това Комисията не 
е предложила да дефинира стандарти -
те за ДЗЕС във връзка с процедурите 
за предоставяне на разрешителни 
за напояване33 по начин, по който 
да се насърчат добрите земеделски практики. Стандартите за ДЗЕС във 
връзка с напояването се позовават 
на съществуващите национални или 
регионални норми, но не предвиждат 
нови изисквания. Те не въвеждат за -
дължение за определяне на компонен -
тите от процедурите за предоставяне 
на разрешителни  — като разрешител -
но за добиване на води (водочерпене), 
уреди за измерване и отчитане на 
използването на водите — в случаите, 
когато те още не съществуват.
39 
Следователно в една държава, в която 
не съществуват процедури за издава -
не на разрешителни или тези проце -
дури са крайно недостатъчни, този 
стандарт ДЗЕС няма да окаже никакво 
въздействие (вж.  каре 7 ), а това може 
да бъде от особено значение в зо -
ните, засегнати от недостиг на вода 
(вж.  каре 8 ).
Пример за недостатъчни процедури за издаване на разрешителни
В Гърция с министерско решение от юни 2011 г. от земеделските производители се изисква до 16 декем -
ври 2011 г. да са кандидатствали за разрешителни за използване на вода (дори тези от тях, които вече 
разполагат с одобрено разрешително). Въпреки това задължителният краен срок за кандидатстване е бил 
непрекъснато удължаван — до 16 юни 2012 г., до 17 декември 2012 г., до 15 май 2013 г., и последно до 15 януа -
ри 2014 г. В речния басейн на Пиниос (Тесалия) общият брой на сондажни отвори надхвърля 30 000 и вероят -
но достига 33 000, като за повечето от тях няма разрешително34.
Сметната палата също така установи слабости в проверките на тези разрешителни (вж.  каре 9 ).
34 ПУРБ на Тесалия, Проучване, извършено от съвместно предприятие Joint Venture for Thessaly, Epirus and Western Sterea Ellada’s River Basin 
Management Plans . стр. 103.Каре 733 Спазване на процедурите за 
издаване на разрешителни 
в случаите, когато 
използването на вода за 
напояване е обусловено от 
такъв документ.
29 Констатации и оценки 
Поливното земеделие се увеличава в области с недостиг на вода
Прекомерният добив на вода за напояване е добре познат проблем, по -специално в Южна Европа, където по -
ливното земеделие се е увеличило през последните десетилетия35. Въпреки че добивът на вода за напояване 
леко е намалял в периода от началото на 90-те години до десетилетието 1998 г.—2007 г. (вж.  фигура 6 ), както 
и въпреки подобрената ефикасност при напояване посредством широко използваното капково напояване, 
водните ресурси продължават да бъдат под значителен натиск  в някои области, в резултат на който нивата 
на водоносен слой намаляват, покачва се съдържанието на сол и се изсушават влажните зони36.
35  Доклад на ЕАОС № 2/2009. Водните ресурси в Европа — борба с недостига на вода и засушаването.
36  Доклад за състоянието на околната среда на Европейската агенция по околната среда (EАОС), 2010 г. „ Water resources: quantity and flows - 
SOER 2010 thematic assessment “ (http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water -resources -quantity -and -flows ) разгледан на 5 октомври 2012 г.
Добиване на вода за напояване
Забележка:  Източна Европа: България (1990 г., 2007 г.), Чешка република (1990 г., 2007 г.), Унгария (1992 г., 2006 г.), Латвия (1991 г., 2007 г.), 
Полша (1990 г., 2007 г.), Румъния (1990 г., 2006 г.), Словакия (1990 г., 2007 г.), Словения (1990 г., 2007 г.), Западна Европа: Австрия (1990 г., 
2002 г.), Белгия (1994 г., 2007 г.), Дания (1990 г., 2004 г.), Англия и Уелс (1990 г., 2006 г.), Финландия (1994 г., 2005 г.), Германия (1995 г., 
2002 г.), Нидерландия (1995 г., 2006 г.), Норвегия (1995 г., 2006 г.), Швеция (1990 г., 2007 г.), Южна Европа: Франция (1991 г., 2006 г.), Гърция 
(1990 г., 2007 г.), Португалия (1990 г.,1998 г.), Испания (1991 г., 2006 г.).
Източник: http://www.eea.europa.eu/data -and -maps/figures/water -abstraction -for-irrigation -million -m3-year -in-the-early-1990s -and-1997 Фигура 6 Каре 8
млн. м3 / година45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
/uni0418/uni0437/uni0442/uni043E/uni0447/uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0430 /uni0417/uni0430/uni043F/uni0430/uni0434/uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0430 /uni042E/uni0436/uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0430/uni041D/uni0430/uni0447/uni0430/uni043B/uni043E/uni0442/uni043E /uni043D/uni0430
90-/uni0442/uni0435 /uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0438
1998—2007/uni00A0/uni0433.
30 Констатации и оценки 
Слабости в прилагането на 
механизма за кръстосано 
спазване
На ниво земеделско 
стопанство в държавите 
членки съществуват 
слабости в прилагането на 
изискванията за кръстосано 
спазване в областта на водите
40 
По време на одитите за декларацията 
за достоверност в различните дър -
жави членки на ЕС Сметната палата 
често установява нарушения от страна 
на бенефициентите на ниво земедел -
ско стопанство на изискванията за 
кръстосано спазване в областта на 
водите. Повечето от тях представляват 
нарушения на ЗУИ4 (опазване на во -
дите в застрашените от нитрати зони): 
неподходящи складови съоръжения 
или недостатъчен капацитет за съхра -
нение на оборския тор, непълни или 
погрешни данни за торовете, липса на 
азотен анализ, количество нитрати, 
надвишаващо 170 кг/ха, съхраняване 
на торове върху земи в забранени 
периоди и т.н. Други констатации на 
нарушения се отнасят до ЗУИ2 (опаз -
ване на подпочвените води), ЗУИ9 
(продукти за растителна защита), както 
и стандартите ДЗЕС относно защитни -
те ивици.На ниво държави членки 
се наблюдават слабости 
в системата за проверки на 
механизма за кръстосано 
спазване
41 
Държавите членки отговарят за при -
лагането на механизма за кръстосано 
спазване. По отношение на ЗИУ това 
включва въвеждане на съответните 
елементи от конкретното законодател -
ство в обхвата на механизма за кръсто -
сано спазване. По отношение на ДЗЕС 
това включва транспониране на съот -
ветните стандарти в националните или 
регионалните норми и определянето 
на практически изисквания, които се 
очаква да се спазват от земеделските 
производители. Държавите членки са 
задължени също така да информират 
земеделските производители относно 
тези изисквания и да въведат система 
за управление и контрол, позволяваща 
да се прави извадка от бенефициенти, 
които да бъдат проверени на място, 
както и санкционирани в случай на 
неспазване на изискванията.
42 
Едно от присъщите ограничения на 
системата за проверки на механизма 
за кръстосано спазване е, че поради 
естеството на някои изисквания тях -
ното спазване е много трудно прове -
римо. Например едно от изискванията 
се отнася до графика и метода за 
употреба на пестициди. Трудността 
в този случай се дължи на факта, че 
проверките на механизма за кръсто -
сано спазване обикновено се оповес -
тяват предварително и следователно 
е малко вероятно някой инспектор да 
попадне на земеделски производител, 
който разпръсква забранен продукт 
или използва неправомерен метод. 
Други изисквания могат да бъдат 
проверени единствено в рамките на 
определен период от годината или 
при липсата на някои метеорологични 
условия (напр. силен вятър, слана), 
които не винаги съвпадат с графика на 
посещението на място.
31 Констатации и оценки 
43 
В посетените държави членки на ниво 
управляващи органи бяха констатира -
ни недостатъци в системата за про -
верки на изискванията за кръстосано 
спазване във връзка с водите:
 — подробни работни инструкции 
съществуват единствено по 
отношение на ограничен брой 
проверки, а някои от инструкци -
ите са с прекалено общи термини 
и не е възможно да се гарантира, 
че инспекторите знаят точно 
какво и как проверяват, както и че 
различните инспектори извършват 
проверките по един и същи начин;
 — задължителните проверки са въ -
ведени на късен етап или все още 
липсват;
 — проверките на място се в голяма 
степен концентрирани в есенния 
сезон. Освен че това нарушава 
някои нормативни изисквания37, то 
означава, че спазването на извес -
тен брой разпоредби по отноше -
ние на водите (като например за -
браната за използване на оборски 
тор в обработвани защитни ивици) 
не може да бъде проверено по 
визуален начин на полето.
 — не са довършени проверките във 
връзка със стандартите за ДЗЕС 
относно напояването (вж.  каре 9 ).Комисията не следи дали 
стандартите за ДЗЕС са 
подходящи на ниво държави 
членки
44 
Целта на стандартите за ДЗЕС, които 
са въведени в рамките на механи -
зма за кръстосано спазване, е да се 
затвърдят основни добри практики38. 
От държавите членки се очаква да 
определят минимален набор от изи -
сквания, които отчитат националните 
агрономични, екологични и климатич -
ни условия.
45 
Понастоящем чрез своята онлайн 
база данни Комисията получава само 
ограничена информация относно 
прилагането на стандартите за ДЗЕС 
в държавите членки. Тази информация 
се състои от позовавания на прило -
жимите национални норми, както 
и от обобщителни документи, пре -
доставени от всяка държава членка. 
Информацията се оповестява относно 
географското ниво, което е счетено за 
подходящо от самите държави членки. 
Така например в случая на държавите 
членки, посетени по време на одита, 
не е включена информацията относно 
прилагането на регионално ниво (Ита -
лия и Испания) на стандартите за ДЗЕС.Каре 9Действителният обем на добитата вода не е проверен спрямо позволеното 
количество
По време на одита бяха установени слабости при проверката на изискванията за ДЗЕС относно напояването. 
Формулировката на този стандарт се изменя по следния начин: „Спазване на процедурите за издаване на 
разрешителни в случаите, когато използването на вода за напояване е обусловено от такъв документ.“ В рам -
ките на одита бяха установени различни случаи, при които въпреки че процедурите на държавата членка за 
издаване на разрешителни са предвиждали конкретен максимален обем на добиваната вода, количеството 
на действително добитата вода не е било проверено спрямо тавана, посочен в разрешителното. Подобни 
недостатъци значително намаляват ефективността на проверките.
В съответствие с контролните листове, използвани от инспекторите във връзка с кръстосаното спазване 
в Гърция и Испания, действителният обем на добитата вода понастоящем не се проверява спрямо посочените 
стойности в разрешителните. В Словакия Сметната палата установи, че добитият обем вода дори не е бил из -
мерен. Следователно проверките могат да удостоверят единствено дали е било предоставено разрешително, 
но не и дали бенефициентът е спазил предвидените в него ограничения.37 Член 53, параграф 1 от 
Регламент (ЕО) № 1122/2009 
на Комисията от 30 ноем -
ври 2009 година за опреде -
ляне на подробни правила 
за прилагане на Регламент 
(ЕО) № 73/2009 на Съвета от -
носно кръстосано спазване, 
модулация и интегрираната 
система за администриране 
и контрол по схемите за 
директно подпомагане на 
земеделски производители, 
предвидени за посоче -
ния регламент, както и за 
прилагане на Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007 на Съвета от -
носно кръстосано спазване 
по предвидената схема за 
подпомагане на лозаро -ви-
нарския сектор (OВ L 316, 
2.12.2009 г., стр. 65) и член 14, 
параграф 1 от Регламент 
(ЕО) № 65/2011 на Комисията 
от 27 януари 2011 година за 
определяне на подробни 
правила за прилагане на 
Регламент (ЕО) № 1698/2005 
на Съвета по отношение на 
прилагането на процедури 
за контрол, както и кръсто -
сано спазване по отношение 
на мерките за подпомагане 
на развитието на селските 
райони (OВ L 25, 28.1.2011 г., 
стр. 8).
38 Европейски парламент, 
Устойчиво управление на 
природните ресурси с ак -
цент върху водите и земеде -
лието , Проучване — Окон -
чателен доклад, май 2013 г. 
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL -JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf
32 Констатации и оценки 
46 
Комисията оценява прилагането на 
стандартите за ДЗЕС от правна гледна 
точка чрез документни проверки въз 
основа на информацията, предоставе -
на от държавите членки и допълнена 
от одитните посещения на място. 
Комисията не извършва оценка на 
това дали изискванията, установени от 
държавите членки относно двата свър -
зани с водите стандарта за ДЗЕС, са 
подходящи от гледна точка на околна -
та среда за целите на опазване на во -
дите. На практика стандартите за ДЗЕС 
се различават значително в зависи -
мост от държавата членка. Например 
в рамките на стандарта за ДЗЕС относ -
но защитните ивици39 (вж.  фигура 7 ) 
минималната широчина на ивиците 
е от 25 см до 10 м (вж.  таблица 3 ).
47 
В някои държави членки/региони 
защитните ивици могат да бъдат 
обработвани, докато в други те следва 
да бъдат затревени или оставени 
с храсти. Някои държави членки 
прилагат изключения за значителен 
брой водни обекти, които е възможно 
да се намират върху земеделска земя 
(вж.  каре 10 ).48 
В случая на стандарта за ДЗЕС относно 
напояването изискванията варират 
значително и между държавите член -
ки — дори там, където има особен 
натиск върху водите. Този стандарт 
за ДЗЕС се позовава на съществуващо 
законодателство в държавите член -
ки, а не въвежда нови изисквания. 
В някои държави членки/региони 
задължението да се разполага с разре -
шително за добиване на вода зависи 
от добитите количества, географското 
разположение и вида на добиваната 
вода (подпочвена или повърхностна). 
Някои държави членки забраняват 
напояването на местно ниво по време 
на засушаване. В други страни земе -
делските производители трябва да 
представят годишна справка относно 
водния обем, използван за напояване. 
По време на одита бяха установени 
случаи, при които изискванията за 
предоставяне на разрешителни за на -
появане не насърчават земеделските 
производители да използват по -малко 
количество вода. Например в някои 
държави земеделските производители 
плащат такса в зависимост от площта 
на техните стопанства, а не спрямо 
действителното количество употребе -
на вода.Фигура 7Защитни ивици
воден обект защитена ивицаобработваеми култури
  39 При този стандарт за ДЗЕС 
трябва задължително да се 
спазват поне изискванията 
във връзка с условията 
за употреба на торове 
в почвите близо до течащи 
води, така както е посочено 
в Директивата за нитратите.
33 Констатации и оценки 
Водни обекти, за които не се прилага задължението за ДЗЕС относно защит -
ните ивици
Държавите членки са освободили някои категории водни обекти от задълженията за ДЗЕС относно защит -
ните ивици. В Италия (Ломбардия) за течащите води с дължина по -малко от 5 км или които принадлежат към 
водосборен басейн с размер по -малко от 10 км² не е задължително да има защитни ивици. Испания (Андалу -
сия) освобождава от задълженията за ДЗЕС блатата, напоителните канали и канавките, без обаче да дава ясна 
дефиниция на тези водни обекти и обосновава тези изключения с аргументи, които нямат връзка с околната 
среда. Това увеличава риска прекомерно голям брой обекти с течащи вода да бъдат освободени от задълже -
нието за спазване на изискването за защитна ивица и по този начин да се намали въздействието на стандар -
тите за ДЗЕС върху качеството на водите.Таблица 3 Каре 10Голямо разнообразие на изискванията за ДЗЕС относно защитните ивици
Държава Широчина на защитната ивица Задължения и ограничения
Дания минимум 2  м забрана за обработка на почвата, третиране или засаждане 
Гърцияот 1 м до 6 м.
в зависимост от наклона и вида ограничение забрана за обработка на почвата (1 м) или азотни торове 
(2—6  м)
Испания 
(Андалусия)от 2 м до 10 мзадължително наличие на храсти
без торове или пестициди
Франция 5 мзадължителна тревна площ, храсти, храстовидна растителност 
или дървета
без минерални или органични торове или пестициди
Италия 
(Ломбардия)от 5 м до 3 м.
в зависимост от състоянието на водния обектзадължителна тревна площ
Забрана за обработка на почвата, неорганични торове, 
оборски тор или шлам
Нидерландияот 25 см до 9 м
в зависимост от посевите и някои технически 
спецификациизабрана на торове
Словакия 10 м забрана за промишлени или органични торове
34 Констатации и оценки 
Не е използван напълно 
потенциала на финанси -
рането за развитие на 
селските райони по 
отношение на въпро -
сите, свързани с водите
49 
Финансирането за развитие на сел -
ските райони е в размер на почти 
100 млрд евро за периода 2007—
2013 г. Регламент (ЕО) № 1698/2005 от -
носно развитието на селските райони 
посочва опазването на водите като 
един от ключовите въпроси, които 
следва да се решават40. В регламента 
се подчертава също така, че дейнос -
тите на ЕЗФРСР и проектите, които ще 
финансира, следва да са съгласувани 
и съвместими с другите политики на 
Общността41, като например полити -
ката за водите. Следователно, като 
предоставя на разположение фондове 
и поставя ясни цели във връзка с води -
те, политиката за развитие на селските 
райони има значителен потенциал, 
за да допринесе към интегрирането 
в ОСП на целите на политиката на ЕС 
за водите.
50 
Държавите членки мобилизират сред -
ствата за развитие на селските райони 
посредством техните ПРСР (вж. точ -
ки 10 и 11), състоящи се от серия от 
мерки, които целевите популации 
(т.е. земеделските производители) 
могат на доброволен принцип да се 
ангажират да прилагат. Бенефициенти -
те на мерките за развитие на селските 
райони се ангажират да отговарят на 
конкретни условия, определени от 
съответната държава членка.51 
В настоящия момент потенциалът на 
политиката за развитие на селските 
райони не е използван пълноценно. 
Начинът, по който понастоящем се 
прилагат ПРСР , оказва ограничено 
въздействие върху състоянието на во -
дите, тъй като видовете натиск върху 
водите не са подробно идентифицира -
ни, ПРСР и ПУРБ все още не са съгла -
сувани, а отрицателните странични 
ефекти не винаги се избягват. В допъл -
нение не са били усвоени значителни 
суми от финансирането, насочено към 
водите.40 Съображение 31 от 
Регламент (ЕО) № 1698/2005. 
„Помощите за специфични 
методи за управлението 
на земята следва да 
допринесат за устойчиво 
развитие чрез насърчаване 
на земеделските 
производители и горските 
стопани да използват 
по-специално методи 
за ползване на земя, 
съвместими с нуждата от 
запазване на природната 
среда и ландшафта, както 
и да защитят и подобрят 
природните ресурси. Тя 
следва да допринесе за 
прилагането на Шестата 
програма за действия на 
Общността за околната 
среда и на заключенията на 
председателството относно 
стратегията за устойчиво 
развитие. Ключовите 
проблеми, които следва 
да се решават, включват 
биоразнообразието, 
управлението на места по 
Натура 2000, защитата на 
водите и почвите [...]“.
41 Съображение 6 от 
Регламент (ЕО) № 1698/2005.
35 Констатации и оценки 
Плановете на държавите 
членки във връзка с раз -
ходите за развитие на 
селските райони не винаги 
отчитат целите на полити -
ката на ЕС за водите, както 
и нуждите на самите дър -
жави членки по отношение 
на водите
Понякога ПРСР на държавите 
членки не идентифицират по 
подробен начин проблемите, 
свързани с водите и все още 
не са съгласувани с ПУРБ
52 
За всички посетени по време на одита 
държави членки/региони Сметната 
палата проучи дали оценката на окол -
ната среда42, извършена в контекста 
на предварителната оценка на ПРСР , 
както и анализите във връзка с окол -
ната среда, извършени в рамките на 
ПУРБ, са изчерпателни и съгласувани. 
Като признава, че обхванатата от тези 
две оценки географска площ, както и техният график43, естество и цел, 
е възможно да се различават, Сметната 
палата счита, че оценката на свър -
заните с водите проблеми следва да 
бъде последователна в двата анализа. 
Тя установи обаче, че идентифицира -
нето на свързани с водите проблеми 
в анализа на околната среда от ПРСР 
понякога е непълно, както и че не ви -
наги е съгласувано с данните, които са 
на разположение в контекста на ПУРБ. 
По време на одита бяха установени 
случаи на свързани с водите пробле -
ми, които не са посочени като такива 
в ПРСР , и следователно не се разглеж -
дат от нито една от мерките за разви -
тие на селските райони (вж.  каре 11 ).
53 
Ниското качество на програмите 
с мерки в ПУРБ (вж. точки 27 и 28) 
представлява понастоящем пречка за 
тяхното съгласуване с ПРСР . В случа -
ите, когато подобно съгласуване съ -
ществува, то е под формата на мерки 
за развитие на селските райони, които 
са интегрирани в ПУРБ.
Свързаните с водите проблеми не са изцяло идентифицирани
-  В Дания въпросът с добива на вода не е проучен в нито една от оценките на околната среда на ПРСР , въпре -
ки че е от значение в западната част на страната съгласно ПУРБ. В ПРСР на Дания няма мерки за разрешава -
не на проблема с добива на вода.
-   В Испания (Андалусия) програмата с мерки в ПУРБ Гуадалкивир  включва мерки, насочени към запълване 
на водния регистър и борба с незаконното добиване на вода. Въпреки това проблемът с незаконно доби -
ване на подпочвени води е пренебрегнат в доклада за екологична устойчивост в контекста на ПРСР , както 
и в екологичния анализ, извършен за ПУРБ Гуадалкивир . Извън мерките за развитие на селските райони, 
които подлежат на кръстосано спазване (вж. точка 8), ПРСР не съдържа никакъв механизъм за насърчаване 
на бенефициентите да спазват процедурите за разрешителни във връзка с водите.
-   В Словакия ПРСР не съдържа мерки за преодоляване на слабостите относно количеството на водите, нито 
се разглеждат въпросите във връзка със замърсяването от пестициди, загубата на влажни зони или преко -
мерния добив на подпочвени води — всички тези проблеми са идентифицирани в ПУРБ, но не са отбелязани 
в оценката на околната среда за ПРСР .
-   В Гърция в ПУРБ Тесалия са отбелязани проблемите във връзка с хидроморфологичните промени и нереги -
стрираните сондажни отвори, но те не присъстват в оценката на околната среда за ПРСР . ПРСР в Гърция не 
съдържа мерки за разрешаване на въпросите, свързани с хидроморфологичния натиск.Каре 1142 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_en.pdf  
(стр. 14).
43 Докато оценките на 
околната среда за ПРСР са 
били изготвени през 2006 г., 
екологичните анализи 
в контекста на ПУРБ (в т.ч. 
анализ на характеристиките 
[на района на речния 
басейн], преглед на 
въздействието от човешката 
дейност върху състоянието 
на повърхностните 
и подпочвените води, 
както и икономически 
анализ на употребата 
на водите (вж. член 5 от 
РДВ) е трябвало да бъдат 
приключени най -късно до 
22 декември 2004 г.
36 Констатации и оценки 
Прилагането на ПРСР 
понякога има отрицателни 
странични ефекти върху 
водите
54 
Понякога политиките в областта на 
земеделието и околната среда имат 
несъвместими цели. Въпреки това 
фондовете за развитието на селски -
те райони трябва да се използват 
по устойчив начин от гледна точка 
на управлението на водите, а вслед -
ствие на това е необходимо ПРСР да 
съдържат предпазни клаузи, които да 
предотвратят отрицателни странични 
ефекти (вж.  каре 12 ). Преди да одо -
бри дадена ПРСР , Комисията извърш -
ва проверки с цел установяване на евентуалните отрицателни странични 
ефекти на мерките за развитие на сел -
ските райони. Въпреки тези проверки 
моделът на някои надлежно одобрени 
мерки за развитие на селските райони 
е причина за значителни отрицателни 
странични ефекти върху водите. Някои 
ПРСР са били одобрени, въпреки че не 
са съдържали подходящи предпазни 
клаузи (вж.  каре 12 ).
55 
В някои случаи дори ако ПРСР съдър -
жа предпазни клаузи с оглед избяг -
ване на отрицателните странични 
ефекти върху водите, на практика при -
лагането на мерките води до възник -
ването на подобни странични ефекти 
(вж.  каре 13 ).
Примери за ПРСР със и без предпазни клаузи
В проверената в рамките на одита ПРСР за Италия (Ломбардия) има предпазни клаузи във връзка с мярка, 
насочена към инвестиране в модернизацията на земеделските стопанства. ПРСР позволява изграждането на 
нови оранжерии за градинарство единствено ако са енергийно и водно икономични. За недопустими се счи -
тат инвестициите за разширяване на съществуващата напоителна мрежа или за увеличаване на напояваната 
площ.
Въпреки това моделът на същата мярка в ПРСР за Испания (Андалусия) предоставя възможност за причиня -
ване на значителни отрицателни странични ефекти, като например разширяването на напояваната площ или 
одобряването на проекти, които ще доведат до увеличаване на общото потребление на вода.
Пример за отрицателни странични ефекти поради наличие на слабости в при -
лагането на мярка за развитие на селските райони
При извършен от Сметната палата одит в Испания в контекста на DAS беше установено, че по мярка 125 
(инфраструктура, свързана с развитието и адаптирането на селското и горското стопанство) е бил одобрен 
проект, при който предоставените права на бенефициента по отношение на водите са били недостатъчни, за 
да бъде проектът икономически жизнеспособен, и бенефициентът е използвал по -голямо количество вода 
от разрешеното. Така са били нарушени две изисквания за допустимост по отношение на този тип проекти. 
Това показва, че извършените проверки с оглед одобряване на заявленията за проекти не са били ефектив -
ни, както и че не са били спазвани основни изисквания, които по принцип би трябвало да предотвратяват 
отрицателни странични ефекти (като увеличаване на количеството използвани води).Каре 12 Каре 13
37 Констатации и оценки 
Фондовете за развитие на 
селските райони не са били 
използвани в достатъчна 
степен за преодоляване 
на проблемите, свързани 
с водите
Нивото на прилагане на 
мерките, насочени към 
водите, не винаги отговаря на 
очакванията
56 
В мерките за развитие на селските 
райони, които е възможно да окажат 
пряко въздействие върху опазването 
на водите, се включват и тези, при 
които от земеделските производители 
се изисква да променят земеделските 
си практики, като намалят използване -
то на пестициди или торове, или като 
адаптират посевите си към местните 
хидроложки условия. Начинът, по 
който тези мерки в действителност се 
прилагат, представлява важен фактор 
при оценката на това дали потенциа -
лът на ЕЗФРСР във връзка с опазването 
на водите е използван пълноценно. 
Сметната палата проучи този аспект 
посредством анализ на мерките, 
активирани от държавите членки 
в техните ПРСР , както и чрез оценка 
на употребата от страна на държави -
те членки на възможностите, пред -
видени в член 38 от Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005 във връзка с разходите за 
прилагане на РДВ.
57 
Сметната палата анализира степента 
на изпълнение на активните мерки за 
развитие на селските райони, посо -
чени от самите държави членки като 
оказващи пряко въздействие върху 
опазването на водите. Въпреки че този 
анализ е ограничен в някои отноше -
ния44, резултатите от него сочат, че 
в около половината от всички случаи 
степента на изпълнение е в съответ -
ствие с очакванията.44 Тъй като често мерките 
имат подмерки, които не 
са насочени към водите, не 
всички проекти, които са 
финансирани по тези мерки, 
на практика са свързани 
с опазването на водите.
38 Констатации и оценки 
58 
Въпреки това държавите членки не 
са успели да се възползват от въз -
можностите, предвидени в член 38 
от Регламент (ЕО) № 1698/2005, който 
изрично постановява, че мярка 21345 
може да бъде използвана „за да 
компенсира направените разходи 
и пропуснатите доходи, произтичащи 
от неблагоприятното положение във 
въпросните райони, свързани с прила -
гането на [РДВ]“ (вж.  таблица 4 ).
59 
По време на одитните посещения нито 
една от държавите членки, с изклю -
чение на Дания46, не е била активи -
рала мярка 213 във връзка с РДВ, така 
както е предвидено в член 38. Според 
Комисията22 едва 4 % от представените 
и` ПУРБ са посочвали, че разпоред -
бите на член 38 ще бъде използвани 
с цел компенсиране на земеделските производители, спазващи изисквани -
ята на РДВ. Ограниченото използване 
на мярка 213 е било причинено, наред 
с други фактори, от забавяния в дър -
жавите членки във връзка с приключ -
ването на техните ПУРБ. Друг фактор, 
който затруднява използването на 
мярка 213, е че за свързаните с РДВ 
плащания правилата за прилагане са 
били публикувани едва през февруари 
2010 г.47 — три години и два месеца 
след началото на програмния пери -
од за развитие на селските райони48 
и повече от една година, след като 
ПУРБ е трябвало да бъдат приключени 
в съответствие с член 13 от РДВ.Таблица 4Степен на изпълнение на мерките за развитие на селските райони1, посочени 
от държавите членки като оказващи пряко въздействие върху опазването на 
водите (в %)
Държава Мярка115 121 125 213 214 216 226 321
Дания 84,1 24,2
Франция (континенталната част)  69,7 39,8 85,8 16,9
Гърция 17, 0 35,7 71,7 21,5
Италия (Ломбардия) 75,8 42,4 69,0 51,9
Словакия 85,8 88,2 91,8
Нидерландия 51,0 30,4 95,7 9,7
Испания (Андалусия) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Степен на изпълнение в съответствие с очакванията (> 60 %)
 Мярка 213 не е активирана в нито една от държавите членки, посетени по време на одита
 Мярката не е посочена от държавата членка като оказваща пряко въздействие върху опазването на водите Опазване
1  Мярка 115: Създаване на услуги за управление, подпомагане и консултации; мярка 121: модернизация на земеделски стопанства; мяр -
ка 125: инфраструктура, свързана с развитието и адаптирането на земеделието и горското стопанство; мярка 214: агроекологични 
плащания; мярка 216: подпомагане на инвестициите в непроизводствени дейности; мярка 226: възстановяване потенциала на горско -
то стопанство и въвеждане на превантивни мерки; мярка 321: основни услуги за икономиката и населението в селските райони.
Източник:  Европейска комисия, данни към 31 март 2013 г.45 Мярка 213: Плащания по 
програма Натура 2000 и пла -
щания, свързани с директи -
ва 2000/60/ЕО (РДВ).
46 Дания е активирала мяр -
ка 213 за компенсация за 
разходите във връзка със 
спазването на широката 10 м 
защитна ивица, но поради 
временното спиране на 
датската ПУРБ през декем -
ври 2012 г. прилагането на 
мярката е в застой.
47 Регламент (ЕС) № 108/2010 
на Комисията от 8 февру -
ари 2010 година за изме -
нение на Регламент (ЕО) 
№ 1974/2006 за определя -
нето на подробни правила 
за прилагане на Регламент 
(ЕО) № 1698/2005 на Съвета 
относно подпомагане на 
развитието на селските 
райони от Европейския зе -
меделски фонд за развитие 
на селските райони (ЕЗФРСР) 
(ОВ L 36, 9.2.2010 г., стр. 4).
48 ЕЗФРСР , 2007—2013 г.
39 Констатации и оценки 
Рядко са били използвани 
финансовите инструменти, 
които са специално 
замислени с цел 
преодоляване на свързаните 
с водата проблеми
60 
В Решение 2009/61/ЕО на Съвета49 
се отбелязва нуждата от укрепване 
на възможностите за реагиране на 
известен брой „съществени нови 
предизвикателства“, идентифицира -
ни през 2003 г.50, едно които е „упра -
влението на водите“. В съответствие 
с това решение „проверката на със -
тоянието“ е довела до предоставяне -
то на допълнителни средства, насоче -
ни към тези нови предизвикателства. 
Общият размер на допълнителния 
бюджет е 3,8 млрд. евро. Същевре -
менно в отговор на икономическата 
криза от 2008 г. Комисията изготви 
Европейски план за икономическо 
възстановяване51 (EERP). По EERP се 
отпускат допълнително 1  млрд.  евро, 
които следва да се изразходят за широколентова инфраструктура 
в селските райони, както и за новите 
предизвикателства.
61 
През 2010 г. в контекста на първите 
изменения на ПРСР вследствие на 
„проверката на състоянието“ държа -
вите членки са разпределили 26,9 % 
от допълнителните средства за ОСП 
(1,3 млрд. евро) за „новите предизви -
кателства“ във връзка с управлението 
на водите52 (вж.  фигура 8 ). Средният 
процент на изпълнение за тези фон -
дове в края на 2012 г. е 17,5 % за ЕС-27. 
Тази стойност обаче варира значи -
телно между различните държави 
членки53 (вж.  приложение IV за повече 
подробности). Въпреки че „провер -
ката на състоянието“ е предоставила 
възможност за по -добро интегри -
ране в ПРСР на въпросите, свързани 
с управлението на водите, на практика 
по-голямата част от държавите членки 
са използвали в много малка степен 
тези допълнителни средства.Фигура 8Разпределение през 2010 г. на средствата, отпуснати за различните „нови 
предизвикателства“ в контекста на „проверката на състоянието“ и плана за 
възстановяване
Източник: Европейска комисия.0,3 % биологично
разнообразие
31,2 %
управление на водите
26,9 %възобновяема енергия
5,6 %изменение на климата14,2 %широколентова инфраструктура7,3 %иновации във връзка с нови
предизвикателствапреструктуриране на сектора
на млечните продукти
14,5 %49 Решение 2009/61/ЕО на 
Съвета от 19 януари 2009 го -
дина за изменение на Реше -
ние 2006/144/ЕО относно 
стратегическите насоки на 
Общността за развитие на 
селските райони (период на 
програмиране от 2007 г. до 
2013 г.) (ОВ L 30, 31.1.2009 г., 
стр. 112).
50 Съображение 3 от Решение 
№ 2009/61/EО: „В оценката 
на прилагането на рефор -
мата на общата селскосто -
панска политика от 2003 г., 
изменението на климата, 
възобновяемите енергийни 
източници, управлението 
на водите, биоразнообрази -
ето и преструктурирането 
на сектора на млякото 
и млечните продукти бяха 
посочени като съществени 
нови предизвикателства 
за европейското селско 
стопанство.
51 COM(2008) 800 окончателен 
от 26 ноември 2008 г.
52 Сметната палата отбелязва, 
че някои от тези фондове, 
които са насочени към 
разрешаване на „новите 
предизвикателства“ на 
40 Констатации и оценки 
Принципът „замърсите -
лят плаща“ не е бил 
интегриран в ОСП
62 
Принципът „замърсителят плаща“ 
задължава замърсителят да поема 
разходите за предотвратяване, кон -
тролиране и отстраняване на замърся -
ването54. Понастоящем този принцип 
представлява правно задължение, 
утвърдено на ниво ЕС в Договора55 
и в директивата относно екологич -
ната отговорност56, както и изрично 
в член 9 от РДВ.
63 
Земеделските практики водят едно -
временно до ползи и вреди за окол -
ната среда. Отрицателните странични 
ефекти на земеделието върху околна -
та среда често включват въвеждането 
на нежелани химикали (замърсители) 
в околната среда. Разпокъсаният ха -
рактер на замърсяването, причинено 
от земеделието, и трудното иденти -
фициране на замърсителя, възпре -
пятстват прилагането на законодател -
ството в областта на околната среда, 
както и определянето на отговорност -
та за щетите54. Въпреки това прин -
ципът „замърсителят плаща“ следва 
да се прилага, когато земеделската 
дейност причинява екологични вреди, 
които засягат частната и публичната 
собственост54. Може да съществуват 
механизми за прилагане на принципа 
„замърсителят плаща“ (като глобите, 
наложени на ниво държави членки), но 
те не влияят върху плащанията, които 
се получават от бенефициентите на 
ОСП.64 
Санкциите, които понастоящем се 
налагат на земеделските производите -
ли, които не спазват изискванията за 
кръстосано спазване (т.е. надвишават 
допустимото нормативно ниво на за -
мърсяване), не са изчислени въз осно -
ва на разходите по причинените щети 
и така е възможно да съответстват 
само на част от тях. В много случаи те 
не отговарят на сериозния характер 
на извършеното от страна на земе -
делския производител нарушение на 
задълженията за кръстосано спазване. 
Това вече е било посочено от Сметната 
палата в нейния Специален доклад 
№ 8/2008. В тази връзка Сметната 
палата отново обръща внимание на 
слабостите, отбелязани в точки 40—43 
относно прилагането на механизма за 
кръстосано спазване. Следователно по 
начина, по който в момента се прила -
га, механизмът за кръстосано спазване 
може да предостави полезно, но все 
пак само частично решение на прин -
ципа „замърсителят плаща“.
65 
Значителен брой плащания за разви -
тие на селските райони не попадат 
в обхвата на механизма за кръстосано 
спазване9. В резултат на това земедел -
ски производител, който замърсява, 
ще продължи да получава тези плаща -
ния, без те изобщо да бъдат намалени. 
Понастоящем не съществува механи -
зъм, който като отчита в достатъчна 
степен разходите за предотвратяване 
или отстраняване на замърсяванията, 
причинени от земеделски произво -
дител, да намалява пропорционално 
размера на плащанията за развитие на 
селските райони.биоразнообразието, също 
могат да окажат положи -
телно въздействие върху 
водите.
53 Комисията не разполага 
с потвърдени данни за 
тези нива на изпълнение. 
Въпреки това данните, 
представени от Сметната 
палата, се основават на 
информация, получена от 
Комисията.
54 Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the 
Polluter Pays Principle 
(Земеделието и принципът 
„замърсителят плаща “), 
том 11.3 Electronic Journal 
of Comparative Law , 
декември 2007 г., http://www.
ejcl.org/113/article113-15.pdf .
55 Член 191, параграф 2 
от Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз.
56 Директива 2004/35/EО на 
Европейския парламент и на 
Съвета (OВ L 143, 30.4.2004 г., 
стр. 56), изменена 
с Директива 2006/21/EО 
(OВ L 102, 11.4.2006 г., стр. 15) 
и Директива 2009/31/EО 
(OВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 114).
41 Констатации и оценки 
Системите за монито -
ринг и оценка не предос -
тавят цялостна картина
66 
От години вече политиката на ЕС 
за водите е по -силна и са въведени 
инструментите на ОСП с потенциал за 
разрешаване на свързаните с водите 
проблеми:
i) механизмът за кръстосано 
спазване е въведен през 2003 г., 
а от 2005 г. става задължителен 
за всички земеделски произво -
дители, които получават преки 
плащания;
ii) развитието на селските райони 
е включено в ОСП през 2000 г.; и
iii) Рамковата директива за водите 
влиза в сила през 2000 г., като 
държавите членки се задължават 
до края на 2006 г. да разпола -
гат с действащи програми за 
мониторинг.
67 
В настоящия си вид системите за 
мониторинг не предоставят цялостна 
картина на видовете натиск от страна 
на земеделието върху водите. Инфор -
мацията в това отношение е частична 
и разпокъсана, а понякога се предос -
тавя и със закъснение. Причините за 
това са, че
i) системите за мониторинг и оцен -
ка на ОСП са от ограничена полза 
по отношение на информацията 
във връзка с водите,
ii) механизмите за мониторинг на 
политиката за водите са устано -
вени късно и са непълни иiii) нито една съществуваща инфор -
мационна система не е в със -
тояние да предостави данните, 
необходими, за да направи 
връзката от една страна, между 
качеството и количеството на 
водите и, от друга страна, земе -
делските практики.
Системите за мониторинг 
и оценка на ОСП са от 
ограничена полза за 
измерване на напредъка 
към постигане на целите 
в областта на водите, 
постановени в регламентите 
на ОСП
68 
Законодателството на ЕС57 изисква 
от държавите членки да представят 
годишен отчет на Комисията, който да 
съдържа резултатите от проверките 
във връзка с кръстосаното спазване. 
Тези резултати се отнасят до броя на 
извършените проверки и до наруше -
нията на различните изисквания за 
кръстосано спазване. Те не включват 
информация относно въздействието 
на механизма за кръстосано спазване 
върху качеството или количеството на 
водите, и никога не са били предвиде -
ни за тази цел.
69 
Комисията извършва мониторинг 
и оценка на всички дейности за разви -
тие на селските райони за програмния 
период 2007—2013 г. посредством 
общата рамка за мониторинг и оценка 
(ОРМО). ОРМО използва показатели за 
измерване на напредъка към постига -
не на целите за развитие на селските 
райони, както и оценки от страна на 
независими експерти.57 Член 84, параграф 1, 
буква д) от Регламент (ЕО) 
№ 1122/2009.
42 Констатации и оценки 
70 
По отношение на водите ОРМО оп -
ределя пет референтни критерия58, 
един показател за резултати (райони 
с успешно стопанисване на земята, 
допринасящо за качеството на води -
те) и един показател за въздействие 
(подобряване на качеството на води -
те). По време на одита беше констати -
рано, че показателят за резултати не 
е достатъчно ясно формулиран, тъй 
като не уточнява какво се разбира под 
„успешно стопанисване на земята“; 
показателят за въздействието относно 
качеството на водите се отнася един -
ствено до нитрати и фосфор; липсва 
показател за количеството води. 
Освен това докладите на държавите 
членки за всички показатели от ОРМО 
често са с остарели или непълни дан -
ни. В много случаи държавите членки 
не са определили целеви нива.71 
В документ с насоки на ОРМО59 са 
формулирани пет въпроса за оценка 
във връзка с водите. Някои добри 
примери бяха установени в средно -
срочните оценки, в които оценителите 
са успели да измерят количествено 
въздействието на някои (под)мерки 
върху качеството на водите, като са 
използвали модели, проучвания на 
бенефициенти и анализ на качеството 
(вж.  каре 14 ). Това обаче не предста -
влява общ стандартизиран подход, 
а съществуват и ясни слабости във 
връзка със системното количествено 
измерване на резултатите и въздейст -
вията, изчерпателния и надежден 
характер на данните и тяхната после -
дователност. Различни средносрочни 
оценки обръщат внимание на липсата 
на целеви нива в ПРСР , което затрудня -
ва оценката на напредъка към пости -
гане на целите във връзка с водите.
Пример за успешно измерване на въздействието в средносрочна оценка
Италия (Ломбардия) — Във връзка с мярка 214 (агроекологични плащания) оценителят е използвал модели, за 
да изчисли на ниво парцели азотния излишък и съотношението експозиция/токсичност, измерени в подпоч -
вените води като резултат от използването на пестициди. На регионално ниво общото намаляване на азотния 
излишък в резултат от прилагането на мярка 214 е било в размер на 2,6 кг/ха, а съотношението експозиция/
токсичност е намаляло с 3,9 %. Тези резултати са били още по -добре изразени в районите, където прилагане -
то на мярката е било по -успешно.Каре 14
Механизмите за мониторинг 
на политиката за водите са 
незавършени
72 
Член 8 от РДВ задължава държави -
те членки да осигурят „програми за 
мониторинг на състоянието на водите, 
с цел събирането на подробна ин -
формация за него на територията на 
всеки район на речен басейн“. Пред -
видено е било до 2006 г. програмите за мониторинг да станат действащи 
и да съдържат програма за наблюда -
ващ мониторинг (която обхваща целия 
регион) и програма за оперативен 
мониторинг (по -чест и задълбочен 
контрол, насочен към идентифицира -
не на проблемните зони). Държавите 
членки също могат да изберат да 
изготвят програми за проучвателен 
мониторинг (напр. по отношение на 
специфични субстанции).58 Качество на водите (брутен 
баланс на съдържащи се 
хранителни вещества), 
качество на водите 
(замърсяване с нитрати 
и пестициди), качество на 
водите (% от територията, 
определена като зона, 
застрашена от замърсяване 
с нитрати), употреба на 
водите (% от полезната 
земеделска площ, която 
е предмет на напояване) 
и защитни гори по 
отношение предимно на 
почви и води.
59 Наръчник за общата рамка 
за мониторинг и оценка. 
Ръководство, ГД „Земеделие 
и развитие на селските 
райони“, септември 2006 г.
43 Констатации и оценки 
73 
След оценка през 2012 г. на програми -
те за мониторинг на държавите членки 
ЕАОС посочва, че съществуват при -
мери за изготвяне на доклади с много 
високо качество. Въпреки това обаче 
се наблюдават също така и случаи, при 
които докладите съдържат пропуски 
или противоречия60. В друг доклад 
Комисията отбелязва: „От информа -
цията, докладвана на Комисията, се 
вижда ясен пропуск в мониторинга. [...] 
В някои държави членки екологично -
то и химичното състояние на водите 
са неизвестни за повече от 50 % от 
водните обекти.“61 В някои държави 
членки мрежите за мониторинг са 
били изготвени със закъснение и/или са съдържали методологични слабо -
сти. По време на одита беше конста -
тирано, че в някои държави членки 
мониторингът е бил фокусиран върху 
събирането на информация във връз -
ка със състоянието на водните обекти, 
без да се обръща голямо внимание 
на мониторинга на видовете натиск 
върху водите (вж.  каре 15 ). На местно 
ниво е имало известен брой научни 
изследвания или експериментални 
мрежи, които са позволили установя -
ването на връзка между земеделски -
те практики и качеството на водите 
(вж.  каре 16 ).
Пример за слабости в мрежа за мониторинг
Франция — в таблицата с показатели на ПУРБ липсват специфични показатели за извършване на мониторинг 
единствено на причинените от земеделието случаи на натиск. Един от предоставените показатели позволява 
да се оцени кумулативното въздействие върху състоянието на водите от дейността на домакинствата, индус -
трията и земеделието. Същото се отнася и до показател относно надвишаването на количествените целеви 
нива на възлови точки.
Отново във Франция показател във връзка с обема вода, извличан от различни сектори на дейност от под -
почвените и повърхностните води, измерва количеството вода, използвано за напояване. Този показател оба -
че i) няма количествено изразена цел и ii) не позволява извлечения обем вода да бъде съпоставен с устойчи -
ви стойности, измерени по време на засушаване.
Пример за успешни мрежи за мониторинг
Нидерландия разполага с две специфични мрежи за мониторинг, които позволяват установяването на връзка 
между земеделието и водите. При първата мрежа се извършва оценка на концентрацията на известен брой 
субстанции в земеделските стопанства, които след това се съпоставят с базата данни, която съдържа инфор -
мация относно начина на управление, използваните торове и други вещества, и т.н. Другата мрежа използва 
съществуващите контролни точки в земеделските райони, за да оцени влиянието на земеделието върху 
качеството на водите (съдържание на фосфор и азот).
Дания разполага с програма за мониторинг, насочена към документиране на въздействието на националните 
планове за водната среда и други секторни земеделски програми върху преминаването на хранителни веще -
ства във водната среда. Наблюдавани са шест представителни водосборни басейни посредством директни 
измервания, събеседвания със земеделските производители относно земеделските практики, както и чрез 
моделиране на отношенията между земеделието и загубата на хранителни вещества в околната среда.Каре 15 Каре 1660 Доклад на ЕАОС № 8/2012 — 
Водите в Европа — оценка 
на състоянието и видовете 
натиск.
61 COM(2012) 670 окончателен. 
Доклад от Комисията до 
Европейския парламент и до 
Съвета относно прилагането 
на рамковата директива 
за водите (2000/60/ЕО). 
Планове за управление на 
речни басейни.
44 Констатации и оценки 
74 
По този начин мониторингът в конте -
кста на РДВ е довел до подобряване на 
осведомеността относно състоянието 
на водите в Европа и видовете натиск, 
на които са подложени, но въпреки 
това все още е непълен и резултатите 
му трябва да се тълкуват внимателно, 
като се имат предвид липсващите дан -
ни и методологичните недостатъци. 
В повечето случаи липсва мониторинг 
от страна на държавите членки на от -
делните мерки в програмите на ПУРБ 
(вж.  таблица 2 ).
75 
По отношение на мониторинга на ни -
тратното съдържание в подпочвените 
и повърхностните води Директивата 
за нитратите62 изисква от държавите 
членки да „изготвят и прилагат адек -
ватни програми за наблюдение с цел 
отчитане ефективността на програми -
те за действие“. На всеки четири го -
дини те са длъжни да изготвят доклад 
относно концентрацията на нитрати 
в подпочвените и повърхностните 
води, еутрофикацията на повърхност -
ните води, въздействието на програ -
мите с действия върху качеството 
на водите и земеделските практики, 
измененията на застрашените от 
замърсяване с нитрати зони и програ -
мите с действия, както и очакваните 
бъдещи тенденции в качеството на 
водите63. Тези доклади от държавите 
членки се използват като основа за 
обобщаващия доклад на Европейска -
та комисия относно прилагането на 
директивата. Въпреки това има някои 
забавяния при изготвянето на докла -
дите от държавите членки във връзка 
с директивата за нитратите. Обоб -
щаващият доклад на ЕС за периода 
2008—2011 г. е бил публикуван едва на 
4 октомври 2013 г.6476 
Отделните доклади на държавите 
членки за периода 2008—2011 г. се 
различават по качество и подход. 
В своя обобщаващ доклад Комисията 
отбелязва, че сред държавите членки 
има големи различия, що се отнася до 
формата и качеството на докладите, 
и вследствие на това не е лесно да се 
направи едно цялостно и съгласувано 
обобщение на ниво ЕС. По подобен на -
чин, в известен брой случаи цифрови -
те данни, които се предоставят заедно 
с писмените доклади от държавите 
членки, са съдържали несъответствия 
и тълкуването им е било затруднено, 
като в резултат от това е трябвало да 
се поискат пояснения от държавите 
членки. Не само че данните не винаги 
са на разположение за всички държа -
ви членки, но има и случаи, в които не 
е възможно да се прави съпоставяне 
на информацията между държавите 
членки.62 Член 5, параграф 6 от 
директивата за нитратите 
(91/676/ЕИО).
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water -nitrates/
64 Работен документ на 
службите на Комисията 
SWD(2013) 405 окончателен, 
придружаващ доклад 
на Комисията до 
Съвета и Европейския 
парламент относно 
прилагането на Директива 
91/676/ЕИО на Съвета за 
опазването на водите от 
замърсяване с нитрати от 
селскостопански източници 
въз основа на докладите 
на държавите членки за 
периода 2008—2011 г.
45 Констатации и оценки 
Системата WISE, 
която е порталът към 
информацията за водите 
в Европа, трябва да бъде 
допълнително подобрена
77 
Европейската информационна систе -
ма за водите (WISE) е създадена през 
2003 г. едновременно като инструмент 
за отчитане за държавите членки 
и като онлайн портал, предоставящ 
достъп до информацията за водите на 
ниво ЕС. Системата WISE се захранва 
от разнообразни информационни 
потоци, идващи, от една страна, от за -
дължителните данни, събирани от ГД 
„Околна среда“ на Комисията в съот -
ветствие със задълженията и` в контек -
ста на директивите за водите, пречист -
ването на градските отпадъчни води, 
водите за къпане и за питейната вода, 
а от друга страна, от незадължителна 
информация, предоставена веднъж 
годишно от ЕАОС65. Системата WISE 
не съдържа данни, предоставени от 
държавите членки съгласно Директи -
вата за нитратите66 или информация, 
събрана от ГД „Земеделие“ посред -
ством ОРМО. За периода 2003—2011 г. 
събраните и съпоставени от системата 
WISE данни са фокусирани по -скоро 
върху качеството на водите, а не върху 
количеството или риска от недостиг 
на вода4.
78 
Въпреки потенциала за предоставяне 
на подробна информация относно 
водите в Европа системата WISE е из -
правена пред някои затруднения. Не 
всички информационни потоци в WISE 
са напълно интегрирани. Поради 
въпроси, свързани с конфиденциал -
ния характер на някои данни, както 
и заради разлики в мащаба, честотата 
на данните (средногодишни срещу 
тримесечни стойности) и обработва -
нето им от държавите членки (някои 
страни предоставят обобщени данни), 
не винаги е възможно данните да се 
съпоставят така, че да бъдат пълно -
ценно използвани.Усилията на Комисията за 
разработване на показатели, 
които свързват качеството 
и количеството на водите със 
земеделските практики, все 
още не са ползотворни
79 
От 2002 г. нататък Комисията започва 
да разработва серия от агроеколо -
гични показатели, които да позволят 
проследяване на ниво ЕС, на нацио -
нално и на регионално ниво67 на 
интегрирането в ОСП на въпросите, 
свързани с околната среда. На прак -
тика наличността на данните предста -
влява проблем за по -голямата част от 
тези показатели (вж.  таблица 5 ). Нито 
един от агроекологичните показате -
ли не установява връзка с отделните 
земеделски практики.65 Показателите на ЕАОС във 
връзка със земеделието 
и водите са следните: 
брутен баланс на 
съдържащи се хранителни 
вещества; използване на 
ресурсите от питейна вода; 
субстанции,поглъщащи 
кислород в реките; 
хранителни вещества 
в питейната вода; 
хранителни вещества 
в преходните, крайбрежните 
и морските води; хлорофил 
в преходните, крайбрежните 
и морските води; пестициди 
в подпочвените води 
(Доклад на ЕАОС от 2012 г. 
относно показателите за 
околната среда).
66 По отношение на нитратите 
ЕАОС и ГД „Околна среда“ 
са насочили усилията 
си в последните годни 
към рационализиране 
на данните от докладите 
относно състоянието на 
околната среда, както и на 
тези, събрани в съответствие 
с директивата за 
нитратите и РДВ. Целта 
е да се намали тежестта 
на държавите членки за 
изготвяне на докладите, 
като същевременно се 
подобрят съпоставимостта 
и последователността 
на данните от различни 
източници. Понастоящем 
тази дейност 
е преустановена.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/
introduction .
46 Констатации и оценки Таблица 5Преглед на агроекологичните показатели, които идентифицират основните 
видове натиск върху качеството и количеството на водите
Наименование на агро -
екологичния показателОсновен показател/второ -
степенен показателОтговорен орган Срещнати проблеми
Брутен азотен балансПотенциален излишък на азот 
в земеделските земи (кг/ха/
година)ЕвростатМетодите за изчисляване на брутния 
азотен баланс се различават в зависимост 
от държавите членки, не е възможно съ -
поставяне на данните между държавите.
Риск от замърсяване с фосфорПотенциален излишък на 
фосфор в земеделските земи 
(кг/ха/година)
Уязвимост към просмукване 
или изтичане на фосфорЕвростат
ГД „Околна среда“Методите за изчисляване на брутния фо -
сфорен баланс се различават в зависимост 
от държавите членки, не е възможно съ -
поставяне на данните между държавите.
Показателят все още не е оперативен 
поради липса на данни и методологически 
трудности.
Качество на водите — замър -
сяване с нитрати Реки и  подпочвени води 
с концентрация на нитрати над 
50 мг NO3/л
Алармен праг: концентрация на 
нитрати над 25 мг NO3/л ЕвростатНаличните данни не са достатъчно 
подробни, за да е възможно да се установи 
дали тенденцията в районите, където се 
прилагат мерки на ОСП, е различна от ра -
йоните, където те не се прилагат. Данните 
не са разграничават по регион, вид на 
почвата и т.н., въпреки че това би било от 
полза за определяне на причините за тези 
тенденции.
Качество на водите — замър -
сяване с  пестицидиЕАОСНедостатъчна налична информация Липса 
на надеждни данни относно пестициди 
в подпочвените води.
НапояванеДял (%) на поливните площи от 
използваната земеделска площ 
(ИЗП) (и съответната тенденция)ЕвростатЛипса на информация относно измер -
ването на потреблението на вода с цел 
оценка на ефикасността. Информацията не 
е отчетена на ниво речен басейн. Липсва 
връзка с използването на водите (добива -
не и състояние на водите в района).
ВодочерпенеГодишно водочерпене по източ -
ник и сектор
Използване на вода по видове 
доставчици и потребителиЕАОС/ЕвростатНа разположение има данни само за една 
част от държавите членки (между полови -
ната и две трети).
Риск във връзка с пестицидиИндекс на риска от вреди, 
причинени от токсичността 
и изложението на пестициди.ГД „Здравеопаз -
ване и защита на 
потребителите“/
ЕвростатНяма налични данни за този показател. 
Данните относно продажбите на пестициди 
е трябва да бъдат предоставени считано 
от 2013 г., а тези относно използването на 
пестициди — от 2015 г. 
Забележка: Известен брой други агроекологични показатели имат непряко отношение към водите. Те включват потребление -
то на минерални торове в земеделието, потреблението на пестициди, сеитбените модели, моделите на животновъдството, 
покритието на почвите, управлението на торовете, специализирането на земеделските стопанства, както и интензификацията/
екстензификацията на земеделските стопанства.
47
 Заключения  
и препоръки
80 
Комисията и държавите членки са 
фиксирали амбициозни целеви нива 
на политиката за подобряване на 
управлението на водите в ЕС в средно -
срочен и дългосрочен план. Като един 
от основните потребители и фактори 
за замърсяване на водите, земедели -
ето има ключова роля в тази област. 
Това е признато както при изготвянето 
на рамковата директива за водите, 
така и в контекста на по -скорошното 
политическо споразумение относно 
бъдещето на общата селскостопанска 
политика (ОСП).
81 
С оглед да достигне тези амбициозни 
целеви нива ОСП трябва да бъде при -
лагана по начин, който да насърчава 
най -ефективното и ефикасно използва -
не на водите в земеделието и да води 
до ограничаване на разхищенията, 
замърсяването и т.н. По -голямата част 
от средствата на ЕС и плащанията за зе -
меделските стопанства се обуславят от 
прилагането на някои добри практики 
в областта на водите (като част от ме -
ханизма за кръстосано спазване). Също 
така посредством мерките за развитие 
на селските райони значителни сред -
ства са били предоставени за конкрет -
ни проекти в областта на водите.
82 
Целта на одита беше да се провери 
дали е било успешно интегрирането 
в ОСП на целите на политиката за 
водите на ЕС. Сметната палата за -
ключава, че Комисията и държавите 
членки са постигнали само частичен 
успех в тази област. Това се дължи на 
несъответствие между амбициите на 
целите на политиката и капацитета на 
инструментите, които се използват за 
ефективни промени. Използваните 
понастоящем инструменти от ОСП 
за разрешаване на свързаните с во -
дите въпроси засега не са успели да 
постигнат достатъчен напредък към достигане на амбициозните целеви 
нива на политиката по отношение на 
водите. По време на одита бяха уста -
новени слабости както по отношение 
на модела и прилагането на механизма 
за кръстосано спазване, така и във 
връзка с използването на фондовете 
за развитие на селските райони. Бяха 
констатирани също забавяния и слабо -
сти в прилагането на РДВ.
83 
По отношение на кръстосаното 
спазване в рамките на одита беше 
установено, че известен брой свър -
зани с водата важни въпроси все още 
не попадат в обхвата на механизма за 
кръстосано спазване (точки 35—37), 
както и че Комисията не е гаранти -
рала, че стандартите за ДЗЕС (добро 
земеделско и екологично състояние) 
във връзка с водите са с подходящ ха -
рактер на ниво държави членки или че 
са формулирани така, че да насърча -
ват прилагането на добри земеделски 
практики (точки 38 и 44—48). Освен 
това начинът, по който понастоящем 
се прилага този механизъм, предста -
влява ползотворен, но само частичен 
отговор на въпроса за спазването 
на принципа „замърсителят плаща“, 
а прилаганите санкции за кръстосано 
спазване не са изчислени въз основа 
на разходите по причинените щети 
и така е възможно да съответстват 
само на част от тях. (точки 62—65).
84 
В контекста на реформата на ОСП 
в новия период (2014—2020 г.) са 
фиксирани дори още по -амбициозни 
цели, що се отнася до интегриране -
то в ОСП на целите на политиката за 
водите. За този нов период Комисията 
цели да увеличи обхвата на механи -
зма за кръстосано спазване. Като има 
предвид предишни свои констатации 
и оценки относно функционирането 
на механизма за кръстосано спазване 
Сметната палата препоръчва:
48 Заключения и препоръки 
Препоръка 1
На политическо ниво Сметната палата 
препоръчва на Комисията да пред -
ложи на законодателния орган на ЕС 
необходимите изменения на текущите 
инструменти (кръстосано спазване 
и развитие на селските райони) или, 
когато е уместно, създаването на нови 
инструменти с капацитет да постигнат 
по-амбициозните цели във връзка 
с интегрирането в ОСП на целите на 
политиката за водите.
85 
На ниво държави членки и като взема 
предвид, че кръстосаното спазване 
и развитието на селските райони са 
основните инструменти за интегри -
ране на свързаните с водите въпроси 
в ОСП, Сметната палата заключава, че 
съществуват слабости в прилагането 
на механизма за кръстосано спазване 
(точки 40—43), както и че не е използ -
ван напълно потенциала на програ -
мите за развитие на селските райони 
по отношение на въпросите, свързани 
с водите (точки 49—61). Поради това 
Сметната палата препоръчва:
Препоръка 2
Държавите членки следва да:
— преодолеят идентифицираните по 
време на одита слабости при из -
пълнението на проверките в кон -
текста на механизма за кръстосано 
спазване;
— наложат подходящи санкции в слу -
чай на нарушение;
— положат допълнителни усилия за 
идентифициране на свързаните 
с водите проблеми в техните ПРСР 
и следят за съгласуването им 
с ПУРБ;— изготвят и стриктно да приложат 
защитни механизми с цел да се 
избегнат отрицателни странични 
ефекти върху водите в резултат от 
дейностите, финансирани от по -
литиката за развитие на селските 
райони;
— проучат по -активно и да насърчат 
по подходящ начин използването 
на фондове, предназначени за 
свързаните с водите въпроси, като 
същевременно спазват прин -
ципите на доброто финансово 
управление.
86 
Като има предвид уместния характер 
на РДВ в контекста на политиката на ЕС 
в областта на водите, и като отбеляз -
ва, че има призната необходимост от 
интегриране на въпросите, свързани 
с управлението на водите, в други 
области на политика, като например 
земеделието, Сметната палата заклю -
чава, че забавянията и слабостите 
в прилагането на РДВ са затруднили 
интегрирането в ОСП на целите на 
политиката за водите (точки 21—32 
и 72—76). Като признава, че политика -
та на ЕС за водите се прилага ефек -
тивно посредством фондове от други 
политики (като ОСП) и като се стреми 
да осигури последователност между 
политиките на ЕС за водите и земеде -
лието, Сметната палата препоръчва:
Препоръка 3
Комисията следва да предложи подхо -
дящи механизми, които ефективно да 
повлияят положително на качеството 
на програмните документи на държа -
вите членки в контекста на РДВ и да 
предотврати забавянията във връзка 
с изготвения от нея график. За тази цел 
преди ангажирането на фондове за 
развитие на селските райони би могло 
да се фиксират минимални условия 
във връзка с прилагането на РДВ.
49 Заключения и препоръки 
Държавите членки следва спешно да 
ускорят процеса на прилагане на РДВ 
и за следващия цикъл на управление 
(2015 г.) да подобрят качеството на 
техните ПУРБ, като опишат отделните 
мерки (напр. по отношение на обхвата, 
графика, целевите нива и разходите), 
както и като ги представят по дос -
татъчно ясен и конкретен начин на 
оперативно ниво.
87 
Сметната палата заключава също така, 
че липсва достатъчна осведоменост на 
ниво ЕС, както и в различните държа -
ви членки, относно видовете натиск 
върху водите в резултат от земеделски 
дейности, както и относно начина, по 
който този натиск се развива (точ -
ки 66—79). Сметната палата констати -
ра следните слабости на ниво Комисия 
и на ниво държави членки:
 — Системите за мониторинг и оценка 
на ОСП са от ограничена полза 
за измерване на напредъка към 
постигане на целите в областта на 
водите, постановени в регламен -
тите на ОСП;
 — Европейската информационна сис -
тема за водите (WISE) е непълна;
 — Усилията на Комисията за разрабо -
тване на показатели, които свърз -
ват качеството и количеството на 
водите със земеделските практи -
ки, все още не са ползотворни.Поради това Сметната палата 
препоръчва:
Препоръка 4
Комисията следва да повиши нивото 
си на осведоменост относно връзката 
между качеството/количеството на 
водите и земеделските практики, като 
подобри съществуващите системи 
за мониторинг и гарантира, че те са 
в състояние най -малко да измерят 
развитието на видовете натиск върху 
водите в резултат от земеделските 
практики. Това би подпомогнало 
процеса на идентифициране на ра -
йоните, в които фондовете на ОСП са 
най -необходими.
Като се има предвид, че качество -
то на данните относно водите за ЕС 
като цяло зависи от качеството на 
изпращаната от държавите членки 
информация, както и че предоставя -
нето на разположение на тези данни 
е предварително условие за вземане 
на обосновани политически решения, 
държавите членки се насърчават да 
подобрят качеството на изпращаните 
до Комисията и ЕАОС данни, що се 
отнася до своевременния им характер, 
надеждността и последователността 
им.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител  
Rasa BUDBERGYTĖ, член на Европейската сметна палата, в Люксембург на 
заседанието му от 26 март 2014 г.
За Сметната палата
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Председател

50
 Приложения
Одитни въпроси и критерии, използвани по време на одитаПриложение I1 COM
2 COM
3 COM
4 COM5 COM
1 ДЧ
2 ДЧ3 ДЧ4 ДЧ5 ДЧ6 ДЧ7 ДЧ
6 COM
8 ДЧ9 ДЧ
10 ДЧИзискванията за кръстосано спазване засягат количеството
и качеството на водите.
Механизмът за кръстосано спазване е ълноценно използван 
(прилага се за сички съответни плащания/мерки) с глед 
избягване на отрицателни транични ефекти.
Комисията следи за това държавите ленки коректно да са 
транспонирали зискванията за кръстосано спазване в ъответни национални норми.
Комисията е изпратила насоки на ържавите членки за начина, по 
който ледва да разглеждат въпросите за одите в техните ПРСР.
Комисията проверява дали ПРСР азглеждат въпросите за 
опазване на одите.
Нормите на държавите членки, които ранспонират изискванията 
за ръстосано спазване са достатъчно бвързващи, а мерките от ПРСР инансират само проекти или нтервенции, които надграждат адълженията за кръстосано спазване.
Нормите на държавите членки, които ранспонират изискванията 
за ръстосано спазване, са конкретни и перативни на ниво земеделски роизводител, а проверките за тяхното пазване функционират правилно.
При изготвянето на ПРСР са извършени онсултации с основните 
аинтересовани страни, отговорни за рилагането на политиката на ЕС за одите.
ПУРБ и програмите с мерки са перативни, конкретни и измерими 
по ачин, който не възпрепятства нтегрирането им в ПРСР за следващия рограмен период.
Анализът на околната среда, извършен а ПРСР, е съгласуван
с анализа на колната среда, изготвен за ПУРБ.
Мерките от ПРСР отчитат нуждите от бластта на водите, 
идентифицирани в нализа на нуждите.
Мерките от ПРСР са изготвени така, че а се избягват отрицателно 
странични фекти върху водите.
Системата за мониторинг на Комисията  надеждна и показва 
положителен ринос на земеделската политика при остигане на целите на ЕС в областта на одите.
Системата за мониторинг на държавите ленки е надеждна
и показва оложителен принос на земеделската олитика при постигане на целите на ЕС  областта на водите.
Изискванията за кръстосано спазване в бластта на водите са 
известни на енефициентите и са ги стимулирали ри извършване на тяхната дейност да зпълняват по-коректно задължениятаи във връзка с водите.
Програмите за развитие на селските айони са достатъчно 
привлекателни, а да са насърчили бенефициентите да ъзприемат земеделски практики, които опринасят за опазване на водитеи адграждат задължителните зисквания.Посещения или 
документни 
проверки на 
държавите членкиПреглед на 
Комисията
Легенда
В състояние ли са държавите членки да окажат, че инструментите на ОСП са били фективни при постигане на целите на олитиката на ЕС за водите?В състояние ли е Комисията да докаже, че 
нструментите на ОСП са били ефективни ри постигане на целите на политиката на
ЕС за водите?Държавите членки 
зползвали ли са своите
ПРСР, за да постигнат 
елите на политиката на
ЕС за водите?Държавите членки 
зползвали ли са еханизма за ръстосано спазване, а да постигнат елите на политиката а ЕС за водите?Комисията следи ли 
али държавите ленки полагат силия чрез 
техните
ПРСР да постигнат 
елите на олитиката на ЕС за одите?Комисията следи ли 
али механизмът за 
ръстосано спазване  неговото рилаганев ържавите членки 
тчитат еобходимостта 
от остигане на целитеа политиката на ЕСа водите?
Успешно интегрирани 
ли са в ОСП целите на политиката на ЕС за водите?
В състояние ли са Комисията и държавите членки да докажат, че инструментите на ОСП са били ефективни при постигане на целите на политиката на ЕС за водите?Комисията и ържавите членки определили ли са стратегия относно най-добрия начин за използване на инструментите на ОСП за постигане на целите на политиката на ЕС за водите?
Държавите членки използвали ли са наличните инструменти на ОСП, за да постигнат целите на политиката на ЕС за водите?Комисията определила
ли е най-добриятначин за използване на инструментите на ОСП за постигане на целите на политиката на ЕС за водите? 
51 Приложения
Резултати от проучванията: Основни промени, отбелязани от земеделските 
консултативни органи след въвеждане на механизма за кръстосано спазванеПриложение ІІ
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13Подобрен мониторинг и употреба на торове
Подобрен мониторинг и употреба на пестициди
По-добро познаване/спазване на нормативната уредба
В защитените ивици не са използвани торове/пестициди
Създаване на обезопасени помещения за съхраняване
на пестициди, подобрено рециклиране
Подобрено спазване на условията за съхраняване на торове
Подобрено наемане на подизпълнители и подобрен
мониторинг на използването на утайки от отпадъчни води
Употреба на водоспестяващи методи за напояване
Подобрено спазване на условията за пулверизиране
Инсталация на водомери
Подобрено съхраняване на опасни субстанции
ДругиМоля, посочете примери за евентуално наблюдавани от вас промени в земеделските практики след въвеждане
на механизма за кръстосано спазване 
Брой отговори
Всички изисквания
ЗИУ2ЗИУ3ЗИУ4
ЗИУ9
Стандарти за ДЗЕС
относно напояванеСтандарти за ДЗЕС
относно защитни ивици
- Подобрение на отделните канализационни системи- Увеличен капацитет на съоръженията за 
съхраняване на оборски тор
- Използване на отговарящи на изискванията 
санитарни помещения
- Спазване на забраните за използване на пестициди- Поддържане на естествена растителност
в защитните ивици, намаляване на нивото на ерозия
- Отговаряща на изискванията повторна употреба на 
рециклирани води
- По-обезопасено използване на пестицидите от 
земеделските производители
52 Приложения
Примери за свързани с водите въпроси, които не попадат в обхвата 
на механизма за кръстосано спазване
Употреба на фосфор в  земеделиетоИзползване на пестициди в  непосредствена близост до 
водни обектиУпотреба 
в земеделиетоФосфорът прониква в земеделската земя посредством мине -
ралните и органичните торове (напр. NPK смеси или животински 
тор/шлам) и се използва в храните за животни. Пестицидите се използват за защита на посевите срещу вредите 
от плевели, болести или насекоми.Въздействие върху водитеФосфорът може да проникне в повърхностните води и да повли -
яе на качеството им, какъвто е случаят с еутрофикацията. Въздушното пръскане на пестициди има потенциал да предиз -
вика значително неблагоприятно въздействие върху здравето 
на хората и околната среда, по-специално при разнасяне1.
Според прогнозните изчисления само 0,1 % от използваните 
пестициди достигат набелязаните вредители, а останалата 
голяма част (99,9 %) замърсява околната среда2 (напр. водните 
обекти).Текущо състояниеСпоред прогнозните изчисления на ЕАОС приносът на земеде -
лието за наличието на фосфор в повърхностните води е между 
20 % и повече от 50 %3.
Скорошни доклади на Комисията посочват, че добро състояние 
за наличието на фосфор не може да бъде достигнато до 2015 г., 
а чак през 2027 г. (дванадесет години след крайния срок, 
предвиден в РДВ).Според ЕАОС наличната цялостна информация в Европа е огра -
ничена, като липсват надеждни данни относно пестицидите 
в подпочвените води. 
В своя доклад № 9/2012 ЕАОС отбелязва, че пестицидите 
представляват честа причина за лошото химическо състояние 
на реките.Как се разглежда понастоящем този 
въпрос?Изискванията във връзка с нитратите (ЗУИ4) са в състояние да 
окажат непряко въздействие върху нивата на фосфор. Земедел -
ските производители в застрашените от замърсяване с нитрати 
зони трябва да се придържат към азотните прагови стойности, 
което предполага мониторинг на нивото и графика на използва -
не на шлам и оборски тор. Това води до страничния ефект, който 
е ограничаване на използването на фосфор.Някои държави членки, като например Франция и Испания 
(Андалусия) са предвидили ограничения на използването на 
пестициди в стандартите за ДЗЕС относно защитните ивици, 
като забраняват употребата на тези субстанции на определено 
разстояние от водните обекти.
В другите пет държави членки/региони, посетени по време на 
одита, ограниченията относно защитните ивици се отнасят до 
торовете, но не до пестицидите (вж. таблица 3 ).Някои държави членки, като например Нидерландия, са се 
възползвали от възможността изрично да обърнат внимание на 
замърсяването с фосфор в техните програми за борба с нитра -
тите, като са определили стандарти за използване на фосфор за 
земеделските производители.
1 Директива 2009/128/ЕО.
2  Horrigan, L., Lawrence, R. S., & Walker, P., ʻHow sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial agriculture ʼ, in 
Environmental Health Perspectives , 2002 г., том 110, № 5.  
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110-000445.pdf .
3  Разглеждане на проблемите при използване на фосфор в земеделската практика, окончателен доклад на Европейската комисия. Служба 
за състоянието на почвите на Белгия, ноември 2005 г.  
http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdf .Приложение III
53 Приложения
Допълнителни средства, отпуснати в контекста на „проверката на състоянието“ 
и плана за възстановяване, които са използвани от държавите членки за упра -
вление на водите
Средства на ЕЗФРСР (в млн. евро)
Държава членка1Средства на Европейския план 
за икономическо възста -
новяване и „проверката на 
състоянието“, заделени2 за 
новите предизвикателства 
на управлението на водите 
(данни за 2010 г.)Разходи3
(в края на 2012 г.)Процент на изпълнение (%)
Белгия 21,6 20,1 92,9
България 19,0 8,7 45,9
Чешка република 7, 0 2,4 34,4
Дания 61,0 7, 6 12,5
Германия 166,0 78,0 47, 0
Ирландия 26,0 0,4 1,6
Гърция 70,0 0,0 0,0
Испания 188,6 47, 2 25,0
Франция 460,5 3,4 0,7
Италия 88,5 20,4 23,0
Нидерландия 21,0 1,1 5,2
Полша 34,0 0,0 0,0
Румъния 22,0 0,0 0,0
Словения 1,0 0,2 17,7
Финландия 31,0 2,3 7, 3
Швеция - 35,4  -
Обединено кралство 104,0 5,7 5,4
ЕС27 1 332,0 232,9 17, 5
1  Държавите членки, които не са заделили никакви средства от Европейския план за икономическо възстановяване и „проверката на 
състоянието“ за управлението на водите, не са включени в настоящия списък. 
2 Съгласно съобщенията за пресата COMIP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 и IP/10/102.
3 Информация, предоставена от Комисията от натрупаните данни за мониторинг на ЕС27 за годините 2010, 2010 и 2012.Приложение IV
54
 — по-доброто познаване от страна на държавите 
членки на аналитичната рамка на политиката за 
развитие на селските райони, както и на проце -
са по изготвянето на планове за управление на 
речни басейни (ПУРБ) (в рамките на РДВ),
 — специални условия във връзка с подпомагането 
за инвестиции в напоителни системи по новия 
Регламент за развитие на селските райони.
VII
Комисията признава, че е имало забавяния в прила -
гането на земеделските мерки в контекста на РДВ и се 
ангажира да работи съвместно с държавите членки за 
разрешаването на този въпрос. Когато това не може 
да бъде постигнато по пътя на съгласието, нещата ще 
бъдат ускорени посредством производство за устано -
вяване на неизпълнение на задължения.
IX
В контекста на реформата на ОСП Комисията 
е предложила, а съзаконодателите са се съгласили 
в съвместно изявление1, че РДВ и Директивата за 
устойчива употреба на пестициди (ДУУП) ще бъдат 
включени в системата за кръстосано спазване след 
прилагането на тези директиви във всички държави 
членки и определянето на задълженията, които се 
прилагат пряко за земеделските производители.
Преди да бъде осъществено това включване на 
директивите в системата за кръстосано спазване, 
съзаконодателите са се съгласили също така, че 
тези две директиви ще бъдат част от задължителния 
обхват на системата за съвети в селското стопан -
ство, за да могат всички заинтересовани земеделски 
производители да получават съответните съвети. 
Следователно основните елементи на политиката на 
ЕС за водите могат своевременно да бъдат включени 
в ОСП.
Що се отнася до политиката за развитие на селските 
райони, необходимите инструменти и механизми за 
периода 2014—2020 г. са заложени в новия Регламент 
за развитие на селските райони (РРСР) — Регла -
мент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на 
Съвета, както и в свързаното законодателство.
1 Съвместно изявление на Европейския парламент и Съвета 
относно кръстосаното спазване, приложено към Регламент 
(ЕС) № 1306/2013.Кратко изложение
Общ отговор по точки V и VI
Комисията би желала да подчертае, че кръстосаното 
спазване е довело до увеличаване на осведомеността 
сред земеделските производители и е подобрило тех -
ните земеделски практики по отношение на водите. 
Комисията обаче отбелязва, че прилагането на систе -
мата за кръстосано спазване от страна на държавите 
членки все още показва определени слабости.
В обхвата на системата за кръстосано спазване вече 
са включени важни аспекти от законодателството 
на ЕС, свързани с водите, по -специално въпроси 
за нитратите и пестицидите. В изпълнението на 
задълженията си по Рамковата директива за водите 
(РДВ) държавите членки следва да решат останалите 
въпроси във връзка с водите. Програмите с мерки 
включват всички задължителни изисквания, опре -
делени в член 11, параграф 3. Съответните мерки 
по РДВ ще бъдат своевременно включени в обхвата 
на кръстосаното спазване, когато задълженията на 
ниво земеделско стопанство станат достатъчно ясни. 
Междувременно бяха приети стандарти за добро 
земеделско и екологично състояние по отношение на 
водите (стандарти за ДЗЕС) с цел да бъдат обхванати 
някои основни изисквания, които вече са били вклю -
чени в националното законодателство, така че да се 
направи връзка с плащанията по общата селскосто -
панска политика (ОСП).
По отношение на развитието на селските райони 
Комисията е на мнение, че през периода 2014—2020 г. 
ще настъпят подобрения в резултат на:
 — наличието на изрично свързани с водата „це -
леви области“ (подприоритети) в рамките на 
самия нов Регламент за развитие на селските 
райони, съдържащи съответни показатели, по 
които държавите членки да определят целите 
в техните програми за развитие на селските 
райони (ПРСР),
 — задължението по новия Регламент за развитие 
на селските райони — минимум 30 % от общия 
принос, предоставян от ЕЗФРСР на всяка ПРСР , 
да се изразходват под формата на конкретни 
мерки за смекчаване на последиците от изме -
нението на климата и адаптиране към тях, както 
и за проблеми, свързани с околната среда;Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 55
XI
Що се отнася до нововъведената система за монито -
ринг и оценка на ОСП, обвързването на качеството 
и количеството на водите със земеделските практики 
е много сложно предвид голямото разнообразие 
от земеделски практики и агротехнически условия 
в рамките на ЕС, товарите от неземеделски източ -
ници, които също оказват съществено въздействие 
върху качеството и наличието на водите, и затруд -
ненията при определяне на причинно -следствените 
връзки. Следователно разходите и административ -
ната тежест, свързани със системите за мониторинг 
и оценка, трябва да бъдат балансирани внимателно 
спрямо ползите, които се очакват от подобрените 
процеси на управление и изработване на политики.
Направените изводи на основата на Общата рамка за 
мониторинг и оценка (ОРМО) за периода 2007—2013 г. 
показват, че е било изключително трудно да се 
заложат точни целеви стойности за показателите за 
въздействие, като например качеството на водите, 
поради многобройните външни фактори, които се 
включват. На държавите членки бяха предоставени 
указателни документи, които да им помогнат да 
измерват въздействието, което се очаква в пос -
ледващите оценки, чрез въпросните показатели за 
въздействие.
По отношение на показателите за резултати се при -
знава, че имаше известни трудности при правилното 
записване на данните за показателя за резултати по 
„площ под успешно управление на земята“.
В контекста на РДВ държавите членки са длъжни да 
определят значителния натиск, на който са подло -
жени водите, и да докладват за това в ПУРБ и в Евро -
пейската информационна система за водите (WISE). 
Признава се, че нивото на докладваната информаци -
ята не е било от полза за целите на анализа и поради 
тази причина — чрез процеса в рамките на Общата 
стратегия за прилагане на РДВ — бяха обсъдени 
евентуални промени в изискванията за докладване, 
даващи възможност за по -добро проследяване на 
натиска върху водите и на степента, в която прилага -
ните мерки оказват въздействие.
Вж. също така отговора по точка VIII.В РРСР (т.е. в рамките на самото основно законо -
дателство) „подобряване управлението на водите“ 
и „повишаване на ефективността при потреблението 
на вода в селското стопанство“ представляват ясно 
определени елементи на „приоритетите“, въз основа 
на които държавите членки/регионите трябва да про -
грамират разходите в рамките на техните ПРСР .
Съществуват редица мерки, способстващи за осъ -
ществяването на тези приоритети — подпомагане за 
обучение, използване на съвети, инвестиции, много -
годишни практики за управление на земята и екс -
периментално развитие (в това число в рамките на 
Европейското партньорство за иновации за селско -
стопанска производителност и устойчивост).
Комисията имаше работна програма за съобщаване 
на тези възможности на държавите членки в конте -
кста на различни форуми и по -специално в рамките 
на работната група за селското стопанство, сфор -
мирана в съответствие с Общата стратегия за при -
лагане на РДВ. Накрая, следва да се има предвид, че 
политиката за развитие на селските райони трябва 
да осигури осъществяването на редица приоритети, 
а финансовите ресурси са ограничени.
X
Комисията оцени всички представени ПУРБ и до 
есента на 2014 г. ще проведе срещи с всички държави 
членки, на които ще бъдат обсъдени проблемите 
с прилагането на първия кръг от ПУРБ и ще бъде 
одобрена програма за действие с държавите членки 
за отстраняване на сериозните разминавания. Разми -
наванията по отношение на ефективните земеделски 
мерки бяха обсъдени с всички държави членки, на 
които е дадено време доброволно да постигнат съот -
ветствие с изискванията по този въпрос, след което 
Комисията ще предприеме допълнителни действия.
Комисията ще продължи също така да работи съв -
местно с държавите членки в рамките на работната 
група за селското стопанство, сформирана в съответ -
ствие с Общата стратегия за прилагане на РДВ, която 
събира примери за добри практики и ги популяри -
зира сред държавите членки.
Отговори на Комисията 56
Ако обаче тези цели не са ясно определени, задачата 
за изработване на ПРСР няма да е напълно невъз -
можна при положение че надлежно се вземат пред -
вид критериите на политиката на ЕС за водите, като 
все пак съответните цели трябва да бъдат изпълнени 
на базата на подробни анализи на силните и слабите 
страни, възможностите и заплахите (SWOT анализ) 
и на „нуждите“, които са част от всяка ПРСР . Все пак 
липсата на адекватен ПУРБ и цели действително ще 
направи тази задача много по -трудна.
33
Комисията споделя заключението на Сметната палата, 
че кръстосаното спазване е довело да увеличаване на 
осведомеността сред земеделските производители 
и е ускорило някои промени в земеделските практики 
по отношение на водите.
Комисията би искала да подчертае също така, че от 
самото начало в системата за кръстосано спазване 
е включена важна част от законодателството на ЕС 
в областта на защитата на водите на ЕС от замърся -
ване от земеделски източници, като например Дирек -
тивата за нитратите или Регламента за пестицидите.
Комисията споделя заключението на Сметната палата, 
че са установени слабости в прилагането на систе -
мата за кръстосано спазване в някои държави членки, 
но би искала да подчертае, че установените слабости 
са отстранени в рамките на процедурата за уравня -
ване на сметките. Тази процедура е важен стимул за 
подобряване на прилагането на системата за кръсто -
сано спазване от страна на държавите членки.
35
Комисията счита, че замърсяването с фосфор и пес -
тициди в някои държави членки е включено в зако -
ноустановените изисквания за управление (ЗИУ) във 
връзка с прилаганото понастоящем законодател -
ство на ЕС. В някои държави членки програмите за 
действие в контекста на Директивата за нитратите 
действително включват също изисквания по отноше -
ние на фосфора и споменатата директива е част от 
правилата за кръстосано спазване. Разпоредбите на 
Регламента за пестицидите по отношение на разре -
шенията за продукти за растителна защита също са 
част от обхвата на системата за кръстосано спазване.Извършеният одит
19
По отношение на Специален доклад № 7/2011, макар 
Комисията да признава, че в някои отношения има 
нужда от подобрения, тя подчертава също така 
силните страни на агроекологичните мерки, които са 
осъществени през периода 2007—2013 г.
Констатации и оценки
21
Задължителните компоненти, които следва да бъдат 
включени в ПУРБ, са определени в Директивата. 
Комисията извърши проверка на качеството на ПУРБ. 
Констатациите са публикувани в доклади за дър -
жавите членки. Проведени са двустранни срещи за 
обсъждане на подобренията, които трябва да бъдат 
направени в бъдещите ПУРБ.
23
Чрез процеса в рамките на Общата стратегия за при -
лагане на РДВ бяха изготвени  указателни документи, 
които да помогнат на държавите членки при изготвя -
нето на ПУРБ с високо качество.
Съблюдаването на тези указателни документи остава 
приоритет за Комисията и държавите членки.
24
Комисията е осведомена, че земеделските мерки все 
още не са оперативни на ниво земеделско стопанство 
и че няма напредък в това отношение и ще използва 
доказателствата на Сметната палата заедно със 
своите собствени (докладване по програми с мерки), 
за да проследи този въпрос съвместно със съот -
ветните държави членки, за да подобри действията 
в тази насоки през втория цикъл на ПУРБ.
25
Държавите членки разработват ПУРБ на ниво район 
на речен басейн и след това залагат целите на ниво 
воден обект. Ако не са поставени такива цели, Коми -
сията ще отправи препоръки и, ако е необходимо, ще 
открие процедури за установяване на неизпълнение 
на задължения от държави членки.
Отговори на Комисията 57
за контрол на политиките за водочерпенето и опре -
делянето на цената на водата, с които да се създава 
възможност за количествено състояние на водите, 
отговарящо на „добро“ състояние, както се изисква 
от РДВ. Когато такива мерки за контрол липсват или 
са считани за недостатъчни с оглед постигането на 
целите на РДВ, Комисията проследява въпроса съв -
местно с държавите членки.
42
Затрудненията при извършване на проверките по 
някои изисквания не са специално свързани със 
системата за кръстосано спазване, а произтичат от 
самото задължение. Макар да е вярно, че не е въз -
можно годишната кампания за контрол по системата 
за кръстосано спазване да бъде приспособена към 
всички видове изисквания, при кръстосаното спаз -
ване могат да бъдат следвани също направените по 
друг повод констатации.
43
Когато, по време на одитите на Комисията, бъдат 
установени слабости, може да се вземе решение за 
прилагането на финансови корекции до отстраняване 
на недостатъците.
46
Разнообразието от защитни ивици се свързва с кон -
кретните разпоредби на Директивата за нитратите. 
При защитните ивици следва да се вземат предвид 
условията на околната среда в съответните области 
на дадената държава членка (член 5, параграф 3, 
буква б)). Това означава, че е възможно защитните 
ивици да се различават, но при условие, че формата 
и структурата на защитните ивици, заедно с другите 
мерки, включени в програмата за действие, са дос -
татъчни, за да се намали замърсяването на водите, 
причинявано от нитратите (член 5, параграф 5).
Официално Комисията не участва в приемането на 
програмите за действие по отношение на нитратите, 
в които са определят мерките, в това число и защит -
ните ивици. Откритите производства за установяване 
на неизпълнение на задължения обаче показват, 
че Комисията подлага на съмнение уместността на 
мерките от гледна точка на изпълнение на целите за 
качеството на водите.Освен това в някои държави членки това законода -
телство е допълнено с определени стандарти за ДЗЕС.
37
Графикът за прилагане на РДВ и ДУУП, в това число на 
ниво земеделско стопанство, е посочен в текстове на 
самите директиви. Ако държавите членки не спа -
зят този график, срещу тях могат да бъдат открити 
процедури за установяване на неизпълнение на 
задължения.
38
Стандартът за ДЗЕС относно използването на водите 
за напояване се основава на съществуващото 
национално законодателство и с него се цели да 
бъде направена връзка между тези национални 
разпоредби и плащанията по ОСП. Предварителното 
разрешение за водочерпене е изискване по член 11, 
параграф 3, буква д) от РДВ, което е различно от 
използването на вода. Поради това не е включено 
в стандарта за ДЗЕС по отношение на използването на 
водите. Когато в националното законодателство липс -
ват ясно формулирани разпоредби относно уредите 
за измерване и отчитане на използването на водите, 
такива няма да има така също в стандарта за ДЗЕС. 
По принцип в националното законодателство трябва 
да бъдат отчетени националните, регионалните или 
местните потребности във връзка с използването 
на водата. Тези потребности се различават значи -
телно в различните места и въвеждането на едни 
и същи изисквания в рамките на целия ЕС не би било 
уместно.
Комисията обаче отбелязва, че през програмния 
период 2014—2020 г. от ЕЗФРСР ще се предоставя 
подпомагане за инвестиции в напояването само ако 
на равнището на инвестицията вече е въведено отчи -
тане на консумацията на вода или предстои да бъде 
въведено като част от инвестицията. Редица други 
условия ще трябва да бъдат изпълнени, като много 
от тях са свързани със състоянието на водни обекти, 
засегнати от проектите за напояване.
39
Рамковата директива за водите представлява съот -
ветният инструмент на ЕС, чрез който следва да бъде 
подобрено управлението на водите в ЕС по един 
планиран и съгласуван начин. Поради това ще бъде 
предложено директивата да бъде своевременно 
включена в системата за кръстосано спазване, когато 
бъдат установени задълженията, които са пряко при -
ложими за земеделските производители. Държавите 
членки следва да са включили в своите ПУРБ мерки 
Отговори на Комисията 58
 — специални условия във връзка с подпомагането 
за инвестиции в напоителни системи по новия 
Регламент за развитие на селските райони.
Каре 11 
 — Въпреки че датската стратегическа екологична 
оценка е съсредоточена върху качеството на 
водите, мярка 121 (Инвестиции в земеделските 
стопанства), тя включва също така конкретно 
подпомагане за намаляване на използване -
то на водите в сектора на градинарството, 
като по този начин пряко е насочена към 
водочерпенето.
Водочерпенето може да бъде намалено също 
така чрез основни мерки за повишаване на ефек -
тивността при използването на водата в съответ -
ствие с принципа „замърсителят плаща“. Няма да 
е необходимо тези мерки да бъдат финансирани 
п о  П Р С Р.
 — ПРСР включва дейности за обучение по мяр -
ка 111, за да се разширят познанията на земе -
делските производители за законодателството 
в областта на околната среда. Дейности по пре -
доставяне на съвети се подпомагат така също 
по мярка 115, за да се популяризира по -устой -
чивото използване на водите.
 — В Словакия ПУРБ са приети и докладвани през 
месец март 2010 г. — доста след извършване -
то на екологичната оценка във връзка с ПРСР 
(самата ПРСР на Словакия е одобрена на 4 де -
кември 2007 г.). Поради тази причина мерките, 
които са идентифицирани в ПУРБ, не са били 
включени в екологичния анализ във връзка 
с ПРСР . В бъдеще би трябвало съгласуваността 
да е по -добра, тъй като първите ПУРБ вече са 
нотифицирани.
 — В Гърция ПУРБ са били приети много след одо -
бряването на ПРСР . Въпреки това отрицателно -
то въздействие върху околната среда и ико -
номиката на сондажните отвори е отбелязано 
в екологичната оценка за ПРСР . В резултат на 
това по мярка 125 има съфинансирани проекти, 
които се отнасят до събирането и оползотво -
ряването на повърхностните отточни води, 
модернизирането и подобряването на услови -
ята за напояване, дренаж, достъп и също така 
инфраструктура, която спомага за мониторинга 
и отчитането на въздействието на хидроморфо -
логичния натиск върху водоносните хоризонти.48
Комисията е осведомена за нередностите, свързани 
с контрола на водочерпенето в земеделския сектор, 
и проследява този въпрос заедно със съответните 
държави членки и съгласно оценката на ПУРБ, за да 
гарантира, че действа ефективно законодателство.
Вж. също така отговора по точка 39.
49
В съображение 6 политиката на ЕС за водите не 
е посочена изрично, но, разбира се, тази поли -
тика е включена във фразата „други политики на 
Общността“.
51
Комисията е съгласна, че анализът на натиска върху 
водите следва да бъде задълбочен, че ПРСР и ПУРБ 
трябва да бъдат достатъчно добре съгласувани, 
че трябва да се избягват отрицателните странични 
ефекти от свързаното с водите подпомагане и че 
програмираното финансиране следва или да се 
изразходва ефективно, или, ако е необходимо, да се 
разпредели повторно по подходящ начин (с надлежна 
обосновка).
В някои случаи изпълнението в тези области би могло 
да бъде подобрено през програмния период 2014—
2020 г. Комисията вярва, че подобрения ще настъпят 
в резултат на:
 — на изрично свързани с водата „целеви области“ 
(подприоритети) в рамките на самия нов Регла -
мент за развитие на селските райони, съдържа -
щи съответни показатели, по които държавите 
членки да определят целите в техните програ -
ми за развитие на селските райони (ПРСР),
 — задължението по новия Регламент за развитие на 
селските райони минимум 30 % от общия при -
нос, предоставян от ЕЗФРСР на всяка ПРСР , да се 
изразходват под формата на конкретни мерки за 
смекчаване на последиците от изменението на 
климата и адаптиране към тях, както и за пробле -
ми, свързани с околната среда;
 — по-доброто познаване от страна на държавите 
членки на аналитичната рамка на политиката за 
развитие на селските райони, както и на проце -
са по изготвянето на планове за управление на 
речни басейни (ПУРБ) (в рамките на РДВ),
Отговори на Комисията 59
58
Член 38 стана активен през 2010 г., непосредствено 
след изтичането на крайния срок за представяне на 
ПУРБ. Новите задължения станаха задължителни за 
земеделските производители едва в края на 2012 г., 
когато предстоеше приключване на програмите за 
развитие на селските райони през 2013 г.. Следова -
телно тази мярка беше приложена само от няколко 
държави членки.
Освен това трябва да се има предвид, че плащането 
на компенсации може да спомогне за ускоряване 
на прилагането. Тъй като обаче член 38 се отнася до 
компенсиране на разходи, той не добавя никакви 
изисквания по отношение на околната среда. Сле -
дователно държавите членки могат спокойно да 
започнат амбициозно прилагане без да се възползват 
от възможностите по член 38.
59
Макар посочените от Сметната палата причини за сла -
бото използване на мярка 213 да дават добро обясне -
ние, още два аспекта трябва да бъдат разяснени.
Първо, по принцип някои мерки за развитие на сел -
ските райони се използват по -широко от други.
Второ, мярка 213 е до известна степен необичайна 
мярка, тъй като по нея се предлага компенсация 
за вреди, възникнали вследствие на изпълнението 
на задължителни изисквания в определени зони. 
Повечето мерки функционират на различна база (т.е. 
плащания за доброволно извършени инвестиции/
практики). Тази отличителна черта на мярка 213 може 
да накара някои държави членки да подхождат пред -
пазливо към прилагането и` преди да се убедят, че 
други правят това успешно.
При всички положения Комисията очаква през пери -
ода 2014—2020 г. мярката, покриваща плащания по 
РДВ, да бъде по -широко използвана, тъй като вече 
има ПУРБ.53
Комисията е съгласна, че в редица държави членки за 
втория цикъл на ПУРБ са необходими много по -добре 
дефинирани програми с мерки за земеделския сек -
тор, и активно работи в тази насока заедно с държа -
вите членки.
54
Новият Регламент за развитие на селските райони за 
програмния период 2014—2020 г. съдържа специални 
предпазни клаузи по отношение на подпомагането за 
инвестиции за напояване, които обвързват подпома -
гането с измерване и отчитане на водата, с предста -
вянето на ПУРБ, които да съдържат съответни мерки 
за земеделския сектор и със състоянието на водните 
обекти.
Освен това в множество нормативни актове се изис -
ква, по -специално Директивата за оценка на въз -
действието върху околната среда, преди определени 
инвестиции да се извършва екологична оценка (това 
изискване се поставя и в член 45, параграф 1 от РРСР).
Накрая, изпълнението на стандарта за ДЗЕС, мини -
малните изисквания за употреба на торове и пре -
парати за растителна защита, както и определянето 
на цените на водата представляват предварителни 
условия за финансиране от ЕЗФРСР (вж. приложение V 
към РРСР).
Каре 12 
По принцип разширяването на напояваната площ 
и/или увеличаването на общото потребление на вода 
биха имали „отрицателни странични ефекти“, само 
ако няма достатъчно вода на разположение, с която 
надлежно да се покрият тези промени, като в същото 
време се гарантира поддържането или постигането 
на добро състояние на водите.
Макар че по мярка 125 в испанските ПРСР инвести -
циите, водещи до разширяване на напояваната площ 
или до увеличаване на общото потребление на вода, 
не са допустими, рискът от увеличаване на напоява -
ната площ чрез инвестиции по мярка 121 и намален. 
Това се дължи на факта, че водната инфраструктура/
тръбопроводи, които се намират извън стопанството 
и по които се извършва доставката на вода в стопан -
ството, не са допустими по мярка 125, ако водят до 
увеличаване на напояваната площ.
Отговори на Комисията 60
За многогодишните програми, като програмите за 
развитие на селските райони, определени резултати, 
например въздействията върху качеството на водите, 
могат да бъдат оценени надлежно едва през програм -
ния период и след това. Такива последствия могат да 
бъдат измервани едва след достатъчно дълъг период 
от време след изпълнението.
68
Проверките не дават информация за въздействието 
на дадена политика. Определянето на дадено въз -
действие изисква внимателно планиране на оценката, 
която да дава възможност за разграничаване на 
ефектите от дадена политика, като например кръс -
тосаното спазване от други фактори, които също 
въздействат.
69
В контекста на ОРМО са определени редица пока -
затели, спомагащи за измерване на напредъка към 
постигане на целите. Те са източник на информация, 
която се използва от оценителите в хода на тяхната 
работа.
70
От 2014 г. нататък новата рамка за мониторинг 
и оценка съдържа също така информация за количе -
ството на водите. Като цяло следва да се отбележи, 
че събирането на информация включва практически 
затруднения и финансови разходи. Следователно има 
ограничение по отношение на това каква информа -
ция може да се събира, както и честотата на събиране 
на данни.
Направените изводи на основата на Общата рамка за 
мониторинг и оценка (ОРМО) за периода 2007—2013 г. 
показват, че е било изключително трудно да се 
заложат точни целеви стойности за показателите за 
въздействие, като например качеството на водите, 
поради многобройните външни фактори, които се 
включват. На държавите членки бяха предоставени 
указателни документи, които да им помогнат да 
измерват въздействието, което се очаква в пос -
ледващите оценки, чрез въпросните показатели за 
въздействие.
По отношение на показателите за резултати се при -
знава, че имаше известни трудности при правилното 
записване на данните за показателя за резултати по 
„площ под успешно управление на земята“.64
Вж. отговора по точка 83.
65
Споменатите от Сметната палата мерки за развитие 
на селските райони, които не са включени в системата 
за кръстосано спазване, са най -вече инвестиционни 
мерки.
Законодателството за развитие на селските райони 
за периода 2014—2020 г. съдържа разпоредби, които 
спомагат да се гарантира, че подпомагане се пре -
доставя само за инвестиции, които са екологически 
устойчиви. В това отношение разпоредбите, свързани 
с инвестиции за напояване, са формулирани особено 
подробно.
Административната тежест, която се свързва с включ -
ването на инвестиционните мерки в системата за 
кръстосано спазване, би била голяма, защото упра -
влението на тези мерки е многогодишно. Освен това 
въздействието би било доста ограничено, тъй като 
повечето земеделски производители, които получа -
ват подпомагане за инвестиции по линия на полити -
ката за развитие на селските райони, вече са засег -
нати от кръстосаното спазване чрез схемите за преки 
плащания по стълб I и чрез свързаните с площ мерки 
за развитие на селските райони.
67
За новия програмен период 2014—2020 г. с Регла -
мент (ЕС) № 1306/2013 е въведена нова система за 
мониторинг и оценка на ОСП като цяло на нивото 
на нейните цели. Тази система съдържа също така 
информация относно количеството използвана вода 
и качеството на водите. Все пак обвързването на 
качеството и количеството на водите със земедел -
ските практики е много сложно предвид голямото 
разнообразие от земеделски практики и агротехни -
чески условия в рамките на ЕС, товарите от неземе -
делски източници, които също оказват съществено 
въздействие върху качеството и наличието на водите, 
и затрудненията при определяне на причинно -след -
ствените връзки. Следователно разходите и адми -
нистративната тежест, свързани със системите за 
мониторинг и оценка, трябва да бъдат балансирани 
внимателно спрямо ползите, които се очакват от 
подобрените процеси на управление и изработване 
на политики.
Отговори на Комисията 61
Заключения и препоръки
82
Вж. отговора по точка V.
83
Важното свързано с водата законодателство на ЕС 
вече е включено в обхвата на системата за кръсто -
сано спазване. Освен това някои свързани с водата 
въпроси са решени в контекста на Рамковата 
директива за водите, която своевременно ще бъде 
предложена за включване в обхвата на системата 
за кръстосано спазване, когато Директивата бъде 
приложена във всички държави членки и бъдат уста -
новени задълженията, които са пряко приложими за 
земеделските производители. Междувременно бяха 
определени свързани с водите стандарти за ДЗЕС, за 
да бъдат обхванати някои основни изисквания, вече 
включени в националното законодателство, така че 
да се направи връзка с плащанията по ОСП.
Системата за кръстосано спазване допринася за 
постигането на целите, заложени в принципа „замър -
сителят плаща“, но по нея не се предвижда компенси -
ране на разходите по екологични щети. Принципът за 
изчисляване на намаленията на размера на плаща -
нията при неизпълнение на задълженията за кръс -
тосано спазване действително се основава на даден 
процент от всички съответни плащания по ОСП, полу -
чени от земеделския производител. В съответствие 
с принципа на пропорционалност сериозността на 
извършеното от земеделския производител нару -
шение на правилата на ЕС се отразява чрез дадения 
процент, а не с абсолютните суми.
Препоръка 1
Комисията счита, че тази препоръка отчасти е била 
спазена, но ще бъде напълно осъществена, когато 
бъдат изпълнени определени условия.
Що се отнася до ОСП за периода след 2014 г., Коми -
сията е предложила Рамковата директива за водите 
(РДВ), както и Директивата за устойчива употреба на 
пестициди (ДУУП), да бъдат включени в системата за 
кръстосано спазване, когато въпросните директиви 
бъдат приложени във всички държави членки и бъдат 
установени задълженията, които са пряко приложими 
за земеделските производители. Европейският пар -
ламент и Съветът са одобрили този подход като в тази 
връзка са направили съвместно изявление по повод 
приемането на реформата на ОСП.71
Като цяло средносрочните оценки бяха извършени 
на твърде ранен етап от осъществяването на про -
грамите, за да могат да предоставят надеждни данни 
за въздействията и резултатите, тъй като в повечето 
случаи в хода на програмата се оказа твърде рано за 
проявяването на някакви резултати/въздействия от 
политиката.
По тази причина в новия програмен период средно -
срочните оценки са премахнати.
За многогодишните програми, като програмите за 
развитие на селските райони, определени резултати, 
например въздействията върху качеството на водите, 
могат да бъдат оценени надлежно едва през програм -
ния период и след това. Такива последствия могат да 
бъдат измервани едва след достатъчно дълъг период 
от време след изпълнението. При повечето интервен -
ции случаят не е бил такъв към момента на извърш -
ване на средносрочните оценки (2010 г.).
74
В рамките на работната група за докладване, сформи -
рана в съответствие с Общата стратегия за прилагане 
на РДВ, се полагат усилия за промяна на докладва -
нето, за да може да бъде направена по -ясна връзка 
между натиска върху водите, мерките и реакцията от 
тях. Освен това Комисията ще предприеме необходи -
мите действия, за да се гарантира изпълнението на 
изискванията за мониторинг по РДВ.
78
Заедно с Европейската агенция за околна среда 
(ЕАОС) Комисията работи с държавите членки за 
подобряване на Европейската информационна сис -
тема за водите.
79
Агроекологичните показатели непрекъснато се 
подобряват, а някои от тях включват земеделски 
практики, като АЕП 15 (брутен азотен баланс), АЕП 12 
(интензификация/екстензификация), АЕП 11 (прак -
тики за управление на земеделски стопанства), АЕП 7 
(напояване). Признава се, че в бъдеще следва да 
бъдат насърчавани по -големи синергии между ОРМО, 
данните в ИСАК и изследването на структурата на 
земеделските стопанства в съответствие с член 17 от 
Директивата за INSPIRE, касаещ обмена на масиви от 
пространствени данни.
Отговори на Комисията 62
Препоръка 2
Тази препоръка е насочена към държавите членки.
86
Политиката на ЕС за водите се прилага отчасти 
с помощта на „фондове“, но и отчасти без такива 
(в изпълнение на принципа „замърсителят плаща“). 
Нефинансираните нормативни изисквания изпълня -
ват много важна роля в целия пакет от мерки, които 
са необходими за намаляване на въздействието на 
земеделието върху водите.
Препоръка 3
Отговор по първата част от препоръка 3:
Комисията счита, че тази препоръка отчасти е била 
изпълнена.
Въз основа на приетия през 2012 г. План за водите 
Комисията ще продължи добре приемания процес 
по Общата стратегия за прилагане на РДВ, в рамките 
на който до момента са разработени 23 указателни 
документа, подробно описващи как следва да бъде 
прилагана РДВ. Мандатът на сформираните в съот -
ветствие с Общата стратегия за прилагане работни 
групи е твърдо съсредоточен върху подобряването 
на качеството на ПУРБ и на състоянието на водите 
в ЕС чрез осъществяването на включените в Плана 
предложения.
В двустранно сътрудничество с държавите членки 
Комисията проследява значителните пропуски в мер -
ките, които са необходими за прилагането на РДВ, 
като целта е проблемите да бъдат разрешени свое -
временно за вторите ПУРБ през 2015 г. В някои случаи, 
по целесъобразност, ще бъдат открити производства 
за установяване на неизпълнение на задължения.
През 2016 г. държавите членки ще представят на 
Комисията своите актуализирани ПУРБ. Комисията ще 
ги оцени и, inter alia,  на тази база ще направи преглед 
на РДВ и най -късно до 2019 г. ще предложи евенту -
алните необходими изменения и/или ще осъществи 
други инициативи.
Що се отнася до ПРСР , една от основните мерки — 
политика за определяне на цената на водата 
(член 9) — представлява предварително условие за 
ПРСР и съответно държавите членки ще трябва да 
осигурят изпълнението на това изискване, за да се 
гарантира, че в определени случаи ще могат да теглят 
средства от ПРСР .През 2012 г. европейските директори на службите 
по водите2 взеха предвид препоръките на Страте -
гическата група за координация и на Комисията. 
Директорите на службите по водите признаха, че 
списъкът с предложените основни мерки следва да 
бъде предвиден за включване в системата за кръс -
тосано спазване, ако в рамките на дискусиите за ОСП 
Европейският парламент и Съветът вземат решение 
за включване на разпоредбите на РДВ в системата за 
кръстосано спазване.
Преди да бъде осъществено това включване на 
директивите в системата за кръстосано спазване, 
съзаконодателите са се съгласили също така, че 
тези две директиви ще бъдат част от задължителния 
обхват на системата за съвети в селското стопан -
ство, за да могат всички заинтересовани земеделски 
производители да получават съответните съвети. 
Следователно основните елементи на политиката на 
ЕС за водите могат своевременно да бъдат включени 
в ОСП.
Що се отнася до политиката за развитие на селските 
райони, необходимите инструменти и механизми за 
периода 2014—2020 г. са заложени в новия Регламент 
за развитие на селските райони (РРСР) — Регла -
мент (ЕС) № 1305/2013 на Европейския парламент и на 
Съвета, както и в свързаното законодателство.
В РРСР (т.е. в рамките на самото основно законо -
дателство) „подобряване управлението на водите“ 
и „повишаване на ефективността при потреблението 
на вода в селското стопанство“ представляват ясно 
определени елементи на „приоритетите“, въз основа 
на които държавите членки/регионите трябва да про -
грамират разходите в рамките на техните ПРСР .
Съществуват редица мерки, способстващи за осъ -
ществяването на тези приоритети — подпомагане за 
обучение, използване на съвети, инвестиции, много -
годишни практики за управление на земята и екс -
периментално развитие (в това число в рамките на 
Европейското партньорство за иновации за селско -
стопанска производителност и устойчивост).
Накрая, следва да се има предвид, че политиката за 
развитие на селските райони трябва да осигури осъ -
ществяването на редица приоритети, а финансовите 
ресурси са ограничени.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a-c247-4275-9a56-9676a75a90f6 .
Отговори на Комисията 63
мониторинг и оценка (ОРМО) за периода 2007—2013 г. 
показват, че е било изключително трудно да се 
заложат точни целеви стойности за показателите за 
въздействие, като например качеството на водите, 
поради многобройните външни фактори, които се 
включват. На държавите членки бяха предоставени 
указателни документи, които да им помогнат да 
измерват въздействието, което се очаква в пос -
ледващите оценки, чрез въпросните показатели за 
въздействие.
По отношение на показателите за резултати се при -
знава, че е имало известни трудности при правилното 
записване на данните за показателя за резултати 
в „площ под успешно управление на земята“.
В съответствие с РДВ държавите членки следва да 
установяват значителните товари във водите и да ги 
докладват в ПУРБ и в Европейската информационна 
система за водите. Комисията признава, че нивото, 
на което се докладва информацията, не е било от 
полза за анализа и по тази причина — чрез процеса 
на Общата стратегия за прилагане на РДВ — са били 
обсъдени промени, които да бъдат направени в изис -
кванията за докладване, за да се осигури по -добро 
проследяване на съответните товари и на степента, 
в която прилаганите мерки оказват въздействие.
Отговор по втората част от препоръка 4:
Тази част от препоръката се отнася до държавите 
членки.Отговор по втората част от препоръка 3:
Тази част от препоръката е насочена към държавите 
членки.
87 Второ тире
Заедно с ЕАОС Комисията работи с държавите членки 
за подобряване на Европейската информационна 
система за водите.
87 Трето тире
Правилното и ефективно прилагане на агроекологич -
ните показатели зависи от предоставянето на данни 
и информация от страна на държавите членки. Без 
тази информация показателите не могат да функцио -
нират правилно. Проблемът с недостатъчната инфор -
мация се отнася особено сериозно до показателите за 
водите.
Препоръка 4
Отговор по първата част от препоръка 4:
Комисията счита, че тази препоръка понастоящем се 
изпълнява.
За новия програмен период 2014—2020 г. с Регла -
мент (ЕС) № 1306/2013 е въведена нова система за 
мониторинг и оценка на ОСП като цяло на нивото 
на нейните цели. Тази система съдържа също така 
информация относно количеството използвана вода 
и качеството на водите. Все пак обвързването на 
качеството и количеството на водите със земедел -
ските практики е много сложно предвид голямото 
разнообразие от земеделски практики и агротехни -
чески условия в рамките на ЕС, товарите от неземе -
делски източници, които също оказват съществено 
въздействие върху качеството и наличието на водите, 
и затрудненията при определяне на причинно -след -
ствените връзки. Следователно разходите и адми -
нистративната тежест, свързани със системите за 
мониторинг и оценка, трябва да бъдат балансирани 
внимателно спрямо ползите, които се очакват от 
подобрените процеси на управление и изработване 
на политики.
За многогодишните програми, като програмите за 
развитие на селските райони, определени резултати, 
например въздействията върху качеството на водите, 
могат да бъдат оценени надлежно едва през програм -
ния период и след това. Такива последствия могат да 
бъдат измервани едва след достатъчно дълъг период 
от време след изпълнението.
Направените изводи на основата на Общата рамка за 

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр:  
чрез EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  повече от един екземпляр или постери/карти: 
от представителствата на Европейския съюз ( http://ec.europa.eu/represent_bg.htm ), 
от делегациите в страни извън Европейския съюз ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm ), 
като се свържете с услугата Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm ) 
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени 
телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Платени абонаменти:
•  чрез някой от търговските представители на Службата за публикации на 
Европейския съюз ( http://publications.europa.eu/others/agents/index_bg.htm ).
QJ-AB-14-004-BG-C  ISSN  1831-0974
Защитата на качеството на водните източници 
в Европа е приоритет за ЕС още от края на 70-те 
години на миналия век. Като един от основните 
потребители и фактори за замърсяване на водите, 
земеделието има ключова роля за устойчивото 
управление на водите. 
ЕС многократно признава, че различните му 
политики трябва да бъдат съгласувани, както и че 
е необходимо политиките в областта на околната 
среда, в т.ч. тези по отношение на водите, да бъдат 
подпомагани от Общата селскостопанска политика. 
В рамките на настоящия одит беше разгледан 
въпроса дали целите на политиката на ЕС за водите са 
успешно интегрирани в ОСП, но беше констатирано, 
че до момента това е извършено само частично.
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНА
ПАЛАТА