[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 10.7.2009

COM(2009) 356 окончателен

ШЕСТИ ГОДИШЕН ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

ПРЕГЛЕД НА ДЕЙСТВИЯТА ЗА ТЪРГОВСКА ЗАЩИТА НА ТРЕТИ СТРАНИ СРЕЩУ ОБЩНОСТТА (СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДАННИ ОБХВАЩАТ ПЕРИОДА ДО 31 ДЕКЕМВРИ 2008 Г., НО КОМЕНТАРЪТ ПО СЛУЧАИТЕ И ТЕКСТЪТ СА АКТУАЛИЗИРАНИ КЪМ МАРТ 2009 Г.) {SEC(2009) 958}

ШЕСТИ ГОДИШЕН ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

ПРЕГЛЕД НА ДЕЙСТВИЯТА ЗА ТЪРГОВСКА ЗАЩИТА НА ТРЕТИ СТРАНИ СРЕЩУ ОБЩНОСТТА (СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДАННИ ОБХВАЩАТ ПЕРИОДА ДО 31 ДЕКЕМВРИ 2008 Г., НО КОМЕНТАРЪТ ПО СЛУЧАИТЕ И ТЕКСТЪТ СА АКТУАЛИЗИРАНИ КЪМ МАРТ 2009 Г.)

Резюме

Броят на действащите мерки за търговска защита срещу ЕС в края на 2008 г. отбеляза леко намаление спрямо предходната година. Това се дължи на факта, че през 2008 г. изтече срокът на действие на голям брой мерки, наложени през периода 2002—2003 г. вследствие на започнати процедури през 2001 г. Очаква се този брой да нарасне предвид ускореното започване на нови процедури през последните месеци на 2008 г. и първите месеци на 2009 г. Комисията продължи да наблюдава отблизо тази дейност, за да осигури помощ на засегнатите производствени отрасли на ЕС и да се намесва, когато това е уместно. През настоящата година бяха постигнати положителни резултати. Въпреки това, в условията на настоящата финансова и икономическа криза, много трети страни ще са подложени на все по-голямо изкушение да прилагат инструментите по начин, който не е в съответствие с правилата на СТО и не допринася за насърчаването на отворена търговия. В този смисъл дейността на Комисията за наблюдение на действията на третите страни, за насърчаване на международното сътрудничество и координацията и за поощряване повишаването на дисциплината при използването на инструменти за търговска защита е от изключително важно значение.

1. Въведение

В миналогодишните доклади Комисията отбеляза със задоволство тенденцията на намаляване на броя на мерките за търговска защита срещу ЕС или неговите държави-членки, но също така стигна до заключението, че все още е необходимо тези действия да се наблюдават отблизо предвид постоянните слабости, установени в действията на трети страни.

Разгръщащата се световна икономическа криза определено беше събитието, белязало 2008 г., и това естествено оказа отрицателно влияние върху положението на много икономически оператори в световен мащаб. В този контекст, в неотдавнашната си декларация страните от Г-20 подчертаха изключителната значимост на отхвърлянето на протекционизма и се ангажираха да се въздържат от поставяне на нови бариери пред търговията със стоки чрез налагане на нови ограничения за износа или прилагане на мерки, които не са в съответствие със СТО.

Интересно е да се отбележи, че броят на започнатите разследвания за търговска защита значително се увеличи през последните месеци на годината и тази тенденция се запази и през първите месеци на 2009 г.: в края на февруари 2009 г. имаше 49 текущи разследвания относно инструментите за търговска защита (ИТЗ), които потенциално биха могли да засегнат износа на ЕС[1], като този брой е изключително голям в сравнение с предходни години, а почти половината от тези нови процедури са започнати през последните четири месеца на 2008 г.

Антидъмпинговите и изравнителните мерки не могат сами по себе си да бъдат считани за „протекционистки“ мерки, при положение че тяхната цел по-скоро е да поправят деформациите в международната търговия и да възстановят справедливите търговски потоци. Не е такъв случаят обаче когато започването на нови разследвания и всякакви възможни произтичащи от това мерки не са в съответствие със стандартите на СТО.

В настоящата ситуация гарантирането на правото на достъп до пазара за промишлените отрасли на ЕС е по-важно отвсякога и поради това необходимостта от привеждане в действие на стандартите за прилагане на инструментите (и дори от въвеждане на по-строги стандарти), както и от внимателно наблюдение дали предприетите действия са правно обосновани, продължава да е от решаващо значение.

В този контекст докладът по-долу представя подробен анализ на общите тенденции, на текущите проблеми, както и на постигнатите резултати от Комисията в дейността ѝ по наблюдаване на действията на третите страни.

2. Общи тенденции

В края на 2008 г. са съществували общо 133 действащи мерки за търговска защита срещу Европейската общност или нейните държави-членки, което представлява намаление в сравнение с предходната година (147 мерки). Това намаление се дължи основно на изтичането на срока на действие на редица мерки след „обичайния“ 5-годишен срок за налагането им и следва да се разглежда в светлината на най-големия брой на действащи мерки, достигнат през 2004 г., когато те наброяваха почти 200.

Повечето от тези мерки са все така антидъмпингови мерки; те съставляват около две трети от общия брой. Тенденцията към намаляване на броя на изравнителните мерки се запази през 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава и по отношение на броя на защитните мерки, който също намаля от 36 през 2007 г. на 32 през 2008 г., но все още представлява една четвърт от общия брой действащи мерки.

Както беше обяснено по-горе, намаляването на броя на действащите мерки обаче е в контраст с нивото на новите започнати процедури. В действителност общият брой на започнатите процедури нарасна от 19 през 2007 г. на 33 през 2008 г., което е обезпокоителна тенденция, особено като се има предвид, че почти половината от новите случаи бяха започнати през последните два месеца на годината и че тази тенденция се запази през първите месеци на 2009 г. Следва да се отбележи обаче, че половината от тези започнати процедури се отнасят до защитни мерки, които се прилагат erga omnes , но невинаги се отнасят за продукти, изнасяни от промишлени отрасли на ЕС. Във всеки случай се очаква, че ако всички тези разследвания доведат до предприемане на мерки, броят на действащите мерки в бъдеще ще нарасне.

Тези нови случаи засягат главно стоманодобивната промишленост (скрепителни елементи, горещо/студено валцувани рулони, стоманени тръби), но също така продукти като химикали, керамични плочки и машини за прибиране на реколтата. Тези инструменти бяха използвани най-вече от Индия, Русия, Китай и Бразилия, но също и от държави, които никога или почти никога не са ги използвали, като например Казахстан през 2008 г. и Израел в началото на 2009 г.

Общо през 2008 г. бяха наложени 18 нови мерки (2 временни и 16 окончателни мерки). Най-активни бяха действията от страна на Бразилия (4 антидъмпингови мерки) и Турция (4 защитни мерки) заедно с Индия и САЩ — всяка с по две антидъмпингови мерки.

3. Тенденции по държави

САЩ продължават да са държавата, която използва в най-голяма степен инструментите срещу Европейската общност или нейните държави-членки с 25 действащи мерки, т.е. почти 20 % от общия брой. Другите държави, които основно използват инструментите, са Индия (16 мерки), Бразилия и Турция (всяка с по 11 мерки), Китай (9 мерки), Украйна и Мексико (всяка с по 8 мерки).

В Индия броят на наложените мерки продължи да намалява (от 19 през 2007 г. на 16 през 2008 г.), докато в другите държави той започна да намалява едва сега (Бразилия и Китай) или остана стабилен (САЩ) в сравнение с 2007 г. На петте държави, които най-много използват инструментите, все още се пада повече от половината от общия брой на действащите мерки.

През 2008 г. броят на мерките се увеличи само в три държави (Турция, Япония и Република Молдова), а по отношение на Турция следва да се подчертае, че нарастването на броя на мерките е свързано изключително с нови защитни мерки, въведени през 2008 г.

Подробно описание на тенденциите и основните процедури за всяка трета страна е представено в приложение I.

4. Текущи проблеми

Комисията все още е изправена пред същите проблеми като тези, установени в миналото, т.е. незадоволителни стандарти при започване на разследване, недостатъчен анализ на вредите и причинно-следствените връзки, незачитане на правото на защита на заинтересованите страни и нарастващо използване на защитни мерки.

Нарастването на броя на започнатите процедури през последните няколко месеца на 2008 г. (и първите месеци на 2009 г.), което несъмнено е пряк резултат от икономическата криза, несъмнено изостри някои от установените проблеми и особено тези, свързани със стандартите за започване на разследване, правото на защита на страните и активното използване на инструментите за защита.

4.1. Незадоволителни стандарти при започване на разследване

Както и в предходните години, твърде често се започват разследвания независимо от факта, че не са изпълнени критериите за започване на разследване , т.е. в много случаи от представените доказателства за вреда не може да се достигне до заключение и няма убедителни доказателства за причинно-следствена връзка. Това бе наблюдавано най-вече през последните месеци на 2008 г. Очевидно е, че финансовата и икономическа криза въздейства отрицателно върху положението на много промишлени отрасли и че тези промишлени отрасли се опитват да получат облекчения при всяка възможност. Поради това някои промишлени отрасли са подали жалби с цел получаване на протекция под формата на мерки за търговска защита. Макар да се признава правото на трети страни да използват инструментите за търговска защита, трябва обаче да се отбележи, че различни разследвания бяха започнати въз основа на необосновани жалби, неподкрепени с prima facie доказателства. В действителност, на първо място, отрицателните последици от кризата се проявиха едва в края на 2008 г., като този период не е достатъчно представителен, за да се докаже наличието на дъмпинг, вреда и т.н. Второ, много често вносът е обект на неоснователни обвинения за причиняването на каквато и да било предполагаема вреда, тъй като истинският източник на проблемите е по-скоро общият икономически спад. На последно място, предназначението на инструментите за търговска защита не е предоставяне на протекционистки мерки за промишлените отрасли, а отстраняване на вредоносното въздействие на несправедливо търгувания внос или на резките увеличавания на вноса.

В настоящия контекст следователно е от съществено значение разследващите органи да следят жалбите, които получават от местните промишлени отрасли, да отговарят на стандартите на СТО и да включват обективни, подходящи и достатъчни доказателства. Разследващите органи следва наистина да се въздържат от неоснователно започване на разследвания, поради факта, че те нарушават търговията, обикновено са много обременяващи за засегнатите дружества и също така много често водят до налагане на неоправдани мерки.

Съгласно правилата на СТО, не може да бъде оправдано никое разследване по жалба, основаваща се на единствено на твърдения, неподкрепени със съответните доказателства, както обаче за съжаление изглежда често се случва.

4.2. Широко използване на защитни мерки

Продължава широкото използване на защитните мерки: повече от половината от започнатите нови процедури през 2008 г. се отнасят до разследвания за защитни мерки и те все още представляват една четвърт от общия брой на действащите мерки срещу Европейските общности. Дори ако не всички тези разследвания или мерки засягат промишлените отрасли на ЕС (понякога разглежданият продукт дори не се изнася от ЕС), тази тенденция въпреки това е обезпокоителна, тъй като използването на защитни мерки следва да бъдат запазено за наистина изключителни обстоятелства. Освен това защитните мерки могат да доведат до преки или непреки отрицателни последици (нарушения в търговията) за дружествата от ЕС.

В много случаи доста строгите стандарти на СТО не се спазват от разследващите органи при налагането на такива мерки и поради това те следва да бъдат считани за протекционистки мерки, които неоснователно засягат лоялно търгуваните продукти.

При подробно разглеждане на започнатите нови процедури и наложените мерки през 2008 г. става ясно, че някои държави изразяват ясно предпочитание към избор на този инструмент, докато в повечето случаи следва по-скоро да се използват специфични за държавата инструменти, насочени към нелоялната търговия, т.е. антидъмпингови мерки.

Поради това Комисията продължава да изразява своята загриженост по отношение на използването и въздействието на защитните инструменти, като настойчиво препоръчва на третите страни да се въздържат от използването на този инструмент. Следователно, когато разследванията за защитни мерки не могат да бъдат избегнати, често ролята на службите на Комисията е да се опитват да минимизират във възможно най-голяма степен въздействието на такива мерки върху износа на ЕС.

4.3. Процедурни аспекти, по-специално спазване на правото на защита на страните

Независимо от усилията на Комисията за разрешаване на тези въпроси, за съжаление изглежда някои трети страни все още пренебрегват правото на защита на страните и налагат тежки и ненужни процедури при провеждане на разследванията си.

По-специално, правилата за поверителност все още твърде често се тълкуват по неподходящ начин и понякога действителните данни не се разкриват и/или дори не се посочват чрез индексиране или в резюме, въпреки че всъщност не съществува риск от разкриване на поверителна информация. Такъв е например случаят, когато агрегирани показатели за действителни вреди не се разкриват, въпреки че са свързани с повече от три икономически оператора.

Също така изглежда, че различните държави изискват от износителите да подават много специфична и подробна информация, когато е очевидно, че такава информация няма отношение към определянето на дъмпинга и вредите, изключително обременяваща е и ненужна или дори понякога се отнася до изключително чувствителна специфична за стопанската дейност информация.

Това естествено се отразява отрицателно на правото на защита на промишлените отрасли износители и на другите засегнати страни. Поради това Комисията ще продължи да повдига тези въпроси пред съответните органи не само в контекста на отделните случаи, но също така и в по-общ план, по време на двустранни контакти или в рамките на работни групи, организирани с различни трети страни.

5. Главни достижения

Комисията основно изпълнява три различни роли във връзка с действията за търговска защита на трети страни. Първата роля се изразява в информиране и съветване на промишлените отрасли, пряко засегнати от разследванията. Втората роля е по-обща, като Комисията отблизо наблюдава разследванията, извършвани от трети страни, с цел гарантиране на правилното прилагане на стандартите, което включва също организирането на семинари и работни групи с цел насърчаване на най-добрите практики. На последно място, Комисията се намесва пряко в текущи разследвания, за да се отстранят установените слабости и да се осигурят най-добри резултати за засегнатите промишлени отрасли на ЕС.

Що се отнася до първите две роли, трудно е да се измерят постигнатите достижения, но Комисията получи много добри отзиви от засегнатите промишлени отрасли, както и от държавите-членки, което определено е стимул да продължи тази своя дейност и, по възможност, да я подобри. Всъщност с оглед на неотдавнашната финансова криза и произтичащото от това увеличаване на броя на предприетите действия от трети страни, ролята на Комисията по предоставяне на помощ и насоки за промишлените отрасли на ЕС е дори по-важна в сравнение с предходните години.

Главните достижения през 2008 г. бяха следните:

5.1. „Зануляване“ — благоприятни констатации на СТО

В първия случай на „зануляване“ Апелативният орган (АО) на СТО се произнесе срещу САЩ през май 2006 г. и на САЩ беше даден срок до април 2007 г. да се съобразят с констатациите. САЩ обаче отказаха да се съобразят изцяло и ЕС трябваше да отправи искане за сформиране на така наречената експертна група по съответствието, която публикува своя доклад през декември 2008 г. ЕС получи потвърждението на експертната група, че САЩ не могат да избегнат задълженията си по СТО чрез провеждане на годишни преразглеждания на дадено мито и чрез последващи твърдения, че тези преразглеждания са „заменили“ оспорваната мярка и могат да бъдат оспорвани единствено в рамките на нов спор. Независимо от това ЕС реши да обжалва този доклад, тъй като не е съгласен с някои аспекти на допълнителните констатации на експертната група. Ако при окончателното решение на този спор се установи, че действията на САЩ все още не са в съответствие със задълженията им по СТО и ако те не изпълнят тези задължения, ЕС ще има право да поиска ответни мерки.

Във втория случай на „зануляване“ АО потвърди основните твърдения на ЕС при обжалването, отхвърли всички основания за обжалване, предявени от САЩ, и потвърди констатациите на експертната група, според които САЩ са нарушили задълженията си по СТО чрез прилагането на „зануляване“ в годишните преразглеждания. Поради това от САЩ се изисква да изпълнят препоръките и решенията по този спор, като могат да поискат „разумен период от време“, за да направят това. Изпълнението в този случай включва преизчисляване на дъмпинговите маржове в 46-те отделни мерки, установени от ЕС, без да се използва методиката на „зануляване“.

5.2. Маслиново масло — Мексико — Прекратени мерки

Свиканата по искане на ЕС експертна група на СТО установи, че изравнителните мерки, наложени от Мексико срещу вноса на маслиново масло от ЕС, са били в нарушение на определени разпоредби на СТО. Тези мерки са прекратени след решението на мексикански национален съд, който подкрепи доводите на Комисията, представени в хода на процедурата на СТО.

5.3. PVC профили — Украйна — Прекратено разследване за защитни мерки

Комисията проследи отблизо това разследване предвид съществения икономически интерес за промишлеността на ЕС – годишна стойност на износа в размер на около 100 милиона EUR, главно от Германия и Полша – и слабостите, които бяха установени. Комисията координира своите намеси с промишлеността на ЕС и очерта основните слабости, свързани с отсъствието на сериозна вреда и с липсващите причинно-следствени връзки между вноса и каквито и да било предполагаеми проблеми на местната промишленост. Тези намеси се оказаха успешни, тъй като случаят приключи без налагане на мерки на основание липсата на определяне на сериозна вреда.

5.4. Защитни мерки — Турция

През последните години Турция стана една от държавите, които най-много използват защитни мерки, засягащи и продукти на ЕС, за които в някои случаи бе считано, че не причиняват вреда на турските производители. Целта на Комисията беше изобщо да се избегне налагането на мерки и, въпреки че не можа да постигне това, поне до известна степен успя да намали отрицателното икономическо въздействие на мерките. В действителност в случая с определени електрически уреди почти половината от видовете продукти бяха изключени от обхвата на каквито и да било мерки, а в случая с памучните прежди бяха установени максимални прагове и по този начин бе намалено действителното адвалорно мито за износа на ЕС. Турция не е започнала никакво ново разследване за защитни мерки през второто полугодие на 2008 г. и Комисията продължава да бъде изключително бдителна по този въпрос.

5.5. Стъклени блокове — Тайланд — Намалени митнически ставки

Разследването беше започнато през 2007 г. и приключи през януари 2009 г. Тайланд наложи антидъмпингови мита срещу вноса на стъклени блокове с произход от Чешката република, но след намеса от страна на Комисията, която поиска прилагането на правилото за по-ниското мито, приложимото за износителите от ЕС окончателно мито беше намалено значително.

5.6. Студеновалцувани продукти от стомана — Тайланд — Отменени мита

В този случай антидъмпинговите мита, наложени през 2002 г., варираха между 10,02 % и 25,57 % за износители от ЕС. През март 2008 г. тайландските разследващи органи започнаха преразглеждане с оглед изтичането на срока на мерките срещу ЕС, Япония, Тайван и Корея. В своите предварителни констатации Тайланд заяви намерението си да продължи срока на действие на мерките за всички засегнати страни. Комисията се намеси в този случай, като приведе доводи, че отрицателният дъмпингов марж от 41 %, произтичащ от разследването на износа на ЕС, ясно е доказал, че няма вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга за износителите от ЕС. Комисията влезе в тясна връзка с част от производителите износители от ЕС, оказали сътрудничество на разследването, които изтъкнаха също ограничения износ на разглеждания продукт и по-високото качество на износа на ЕС в сравнение с местното производство, водещи до липса на вреда за тайландската промишленост.

5.7. Декстрозен монохидрат — Индонезия

Въз основа на предварителното оповестяване Комисията се намеси, в тясно сътрудничество с промишления сектор, и успя да постигне изключването на повечето видове продукти, които се изнасят от ЕС, на основание, че те не са вредоносни за индонезийското местно производство. Този резултат обаче трябва да бъде потвърден в окончателните констатации.

5.8. Стоманени телени въжета (Южна Африка) и вискозни влакна (Бразилия) — положителни предварителни констатации

В тези два случая предварителните оповестявания изглежда показват, че нашите намеси могат да доведат до по-благоприятен резултат за засегнатите износители от ЕС, т.е. по-ниско мито в Бразилия или липса на каквото и да било мито в Южна Африка. Последното обаче трябва да бъде потвърдено в окончателните констатации.

5.9. Бразилия: преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерки срещу Гърция по отношение на консервирани праскови

Този случай е още един добър пример за положителното влияние, което постоянните усилия на промишлеността и на Комисията могат да окажат върху резултатите от едно разследване. Горепосоченото преразглеждане беше приключено през април 2008 г. без удължаване на срока на действие на мерките. За съжаление скоро след това Бразилия реши да увеличи своите митни сборове за същия продукт в рамките на границите на обвързаната ставка.

5.10. Статут на държава с пазарна икономика за новите държави-членки на ЕС

Припомня се, че през 2007 г. стана ясно, че Бразилия и Аржентина продължават да третират по-новите държави-членки на ЕС като страни, които не са придобили пълен и безусловен статут на държава с пазарна икономика („СДПИ“), в рамките на антидъмпингови разследвания. След многобройни намеси на различни нива този въпрос беше почти напълно разрешен през 2008 г. Буди съжаление фактът, че проблемът беше разрешен след толкова дълго време, особено като се има предвид, че по естеството си той е немислим, а още по-разочароващо е, че в Бразилия въпросът все още не е напълно решен в случая с Румъния и България. Независимо от това Комисията продължава да полага усилия и се надява да постигне окончателно решение през 2009 г.

6. Заключение

Въпреки че броят на действащите мерки за търговска защита срещу ЕС или неговите държави-членки през 2008 г. намаля, очаква се този брой да нарасне през следващата година. Всъщност дейността по търговска защита бе изключително активна през 2008 г., и особено в края на годината, което контрастира с горепосоченото намаляване. Бяха започнати 33 нови разследвания, като около половината от тях бяха предприети през последните четири месеца на годината. Тази тенденция продължи в началото на 2009 г.

Тази тенденция е особено обезпокоителна, тъй като Комисията отбеляза, че в известен брой случаи започнатите разследвания не са правно обосновани, главно поради липсата на prima facie доказателства за вреда или поради твърде ограничения период от време. Освен това правото на защита на страните често не беше спазвано напълно.

Световният икономически спад несъмнено доведе до отрицателни последствия за икономическото положение на много дружества в световен мащаб и е разбираемо, че много дружества се опитват да получат и получават всякакъв вид облекчения при тези обстоятелства. Тази ситуация сама по себе си обаче не е достатъчна, за да се оправдае започването на разследвания за търговска защита, тъй като тяхната цел е по-скоро да се поправят деформации на пазара и да се възстановят справедливите търговски потоци, а не да се предпазват промишлените отрасли от лоялна конкуренция. Поради това администрациите на трети страни следва да бъдат изключително внимателни при получаване на жалби и да изпълняват своите международни задължения, т.е. да не започват такива разследвания и/или да не налагат мерки за търговска защита, когато те не са правно обосновани.

В тази връзка Комисията подложи на внимателно наблюдение дейността за търговска защита на трети страни, намеси се много активно в рамките на текущите разследвания и подпомогна в значителна степен дружествата, срещу които бяха насочени тези действия. Достиженията през настоящата година подчертават основателността на предприетите от Комисията действия, а също и значението на сътрудничеството с промишлените отрасли и държавите-членки, както и необходимостта от засилване на двустранните контакти с органите на трети страни. За съжаление тези усилия невинаги водеха до положителни резултати и в много случаи все още се счита, че разследванията бяха лишени от обективност и че правото на защита на засегнатите страни не беше спазвано по адекватен начин.

В една трудна икономическа ситуация гарантирането на правото на достъп до пазарите за промишлените отрасли на ЕС придобива дори още по-голямо значение и поради това Комисията ще продължи да насочва усилията си в подкрепа на износителите и да насърчава високи стандарти в разследванията за търговска защита, за да се избегнат злоупотреби при прилагане на инструментите.

В допълнение към преките намеси в рамките на текущите разследвания, Комисията ще продължи и обсъжданията на двустранно равнище, например в различните ad hoc експертни групи относно инструментите за търговска защита, с много търговски партньори, като Индия, Китай, Украйна и Корея, и ще организира различни обучения за длъжностни лица от трети страни, което предоставя още една възможност да се насърчи прилагането на високи стандарти в сферата на търговската защита.

[1] Тези дела се състоят от 29 антидъмпингови разследвания (от които 9 преразглеждания с оглед изтичане срока на действие на мерките), 19 разследвания за защитни мерки (от които 8 се отнасят за износа на ЕС) и 1 за изравнително мито (преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мярката).