Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2014 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС /* COM/2013/0753 final - 2013/0366 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Основания и цели Всички регламенти относно възможностите за риболов трябва да ограничават използването на рибните запаси до равнища, съобразени с основните цели на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). Във връзка с това с Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството се определят целите на годишните предложения за ограничения на улова и риболовното усилие, за да се гарантира, че рибарството в Съюза е устойчиво в екологично, икономическо и социално отношение. Установяването на възможностите за риболов представлява едногодишен цикъл на управление (за дълбоководните запаси цикълът е двугодишен). Това обаче не пречи на въвеждането на дългосрочни подходи за управление. Съюзът е постигнал добър напредък в това отношение и основните запаси, които представляват търговски интерес, вече са обхванати от многогодишни планове за управление. Годишният ОДУ и таваните на усилието трябва да са съобразени с тези планове. Обхват По отношение на 2014 г. Комисията взе под внимание предпочитанието на държавите членки да се възобнови използването на единен текст за общия регламент относно възможностите за риболов вместо подхода, възприет през 2012 г. и 2013 г. През всяка една от тези години бяха предложени и приети два отделни текста: единият се отнасяше до възможностите за риболов, по които ЕС взема самостоятелно решение, а другият — до възможностите за риболов, които са определени въз основа на решенията, взети в рамките на двустранни и многостранни преговори. В резултат на това структурата и повтарящият се текст на настоящото предложение се основават на сливането на отделните регламенти, приети през 2013 г. (регламенти (ЕС) № 39/2013 и (ЕС) № 40/2013). По отношение на възможностите за риболов, произтичащи от мерки, договорени в рамките на многостранно или двустранно споразумение в областта на рибарството или съответен процес, намесата на Съюза се основава на позиция, съобразена с научните препоръки и с целите на собствената му политика, които се прилагат в еднаква степен и по отношение на неговите вътрешни решения. Резултатът от подобни преговори предполага съгласието на Съюза да поеме задължения спрямо трети страни. Когато става въпрос за отразяване на такива решения в правото на ЕС, той не разполага със съществена свобода на действие извън вътрешното разпределение между държавите членки. По отношение на вътрешното разпределение се прилага принципът на относителната стабилност. Вследствие на това предложението обхваща: · споделените запаси, т.е. запасите, които се управляват съвместно с Норвегия в Северно море и Скагерак, или свързаните с Комисията за риболова в североизточните части на Атлантическия океан (NEAFC) споразумения на крайбрежните държави; · възможностите за риболов, които произтичат от споразуменията, постигнати в рамките на регионалните организации за управление на рибарството (РОУР). В настоящото предложение редица възможности за риболов са отбелязани като „pm“ (pro memoria). Това се дължи на следните съображения: – становищата за някои запаси няма да бъдат налични към момента, в който е предвидено приемането на предложението; или – все още не са влезли в сила някои ограничения върху улова и други препоръки от съответните РОУР, тъй като годишните им заседания не са проведени; или – стойностите за запасите във водите на Гренландия, както и за тези, които се използват съвместно или се разменят с Норвегия и други трети държави, все още не са известни до приключването на консултациите с тези държави през ноември и декември 2014 г. Преглед на запасите Както обикновено, Комисията направи преглед на ситуацията, с която трябва да бъдат съобразени предложенията за възможностите за риболов, чрез годишното си Съобщение относно консултация за възможностите за риболов (COM (2013) 319 final), наричано по-долу „съобщението“). В него се съдържа преглед на състоянието на запасите въз основа на констатациите в научните становища от 2012 г. Съгласно съобщението положителното е, че при запасите, за които е извършен цялостен анализ, делът на експлоатираните над устойчивите равнища е спаднал от 86 % през 2009 г. на 39 % през 2013 г. Все още обаче се наблюдават някои тревожни тенденции. Регистрирано е например увеличение в броя на запасите, за които се препоръчва намаляване на улова до възможно най-ниското равнище. Наред с това държавите членки не са изпълнили всички изисквания за докладване на данни, които са от решаващо значение за изготвянето на задълбочен анализ на състоянието на различните запаси. В отговор на искане от Комисията Международният съвет за изследване на морето (ICES) предостави през юли своето годишно становище относно повечето рибни запаси, обхванати от настоящото предложение. Насоките, формулирани в съобщението на Комисията, са били взети предвид от ICES. Становището бе разгледано от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) на неговата лятна пленарна сесия. Изготвяните от тези два органа научни становища зависят в голяма степен от предоставените им данни — единствено запаси, за които има достатъчни и надеждни данни, могат да бъдат подлагани на цялостна оценка, така че да се изготвят приблизителни оценки на размера им и прогноза за тяхната реакция при различните експлоатационни сценарии (наречени „таблици на вариантите за улов“). При наличието на достатъчни данни научните органи могат да представят приблизителни оценки относно коригирането на възможностите за риболов, в резултат на което съответният запас да осигури максимален устойчив улов (МУУ). Такова становище се нарича „становище МУУ“. В други случаи научните органи се придържат към подхода на предпазливост и изготвят препоръки относно препоръчителното равнище на възможностите за риболов. Методиката, следвана за тази цел от ICES, е представена в публикувани от него материали относно изпълнението на препоръките за запаси, за които са налице ограничени данни[1]. Основната група предложен ОДУ спада към приложение IA. В него са посочени 152 ОДУ за запаси, експлоатирани в Скагерак и Категат, в подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х, ХII и XIV на ICES, във водите на ЕС по CECAF и във водите на Френска Гвиана. 23 от тези ОДУ са обхванати от т. нар. „становище МУУ“. Що се отнася до останалите: · 13 ОДУ са предложени съгласно дългосрочните планове за управление, т.е. плановете за управление, произтичащи от специфични действащи регламенти относно ОПОР, все още неприети предложения на Комисията относно планове за управление или планове за управление, предложени от регионалните консултативни съвети (РКС) и оценени от научните консултативни органи като предпазни. · 55 ОДУ се отнасят до запаси, за които са налице ограничени данни и за които все още не е извършена цялостна оценка. 21 от тях се предлагат на същото равнище като през 2012 г. — това бе предшествано от съвместна декларация на Съвета и Комисията, призоваваща за поддържането на стабилни възможности за риболов, освен ако не бъде изготвена научна препоръка, доказваща влошаване на състоянието на запаса. Обосновката за подобно решение е свързана с факта, че по-голямата част от тези запаси представляват прилов при смесен риболов, без измененията на ОДУ да оказват реално отражение върху еволюцията на тяхното състояние; от друга страна, периодичните намаления на ОДУ могат да доведат до причинени от регулирането изхвърляния на улов. · На този етап останалият ОДУ е обозначен като „pm“ (pro memoria) поради факта, че съответните научни становища все още не са достъпни или зависят от международни преговори или споразумения, насрочени на по-късен етап през годината. По отношение на тези запаси се налага актуализиране на предложението, след като бъдат изготвени съответните научни становища. Предложените възможности за риболов отговарят на получените от Комисията научни становища относно състоянието на запасите, които бяха използвани по начина, посочен в съобщението. Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Предложените мерки са разработени в съответствие с целите и правилата на общата политика в областта на рибарството и са съвместими с политиката на Съюза за устойчиво развитие. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Консултация със заинтересованите страни а) Методи на консултиране, основни целеви сектори и общ профил на участниците в консултацията Въз основа на съобщението си относно възможностите за риболов за 2014 г. Комисията проведе консултации със заинтересованите страни (по-специално чрез РКС) и държавите членки по предлагания от нея подход към различните предложения, свързани с възможностите за риболов. Освен това Комисията е следвала насоките, набелязани в нейното съобщение до Съвета и Европейския парламент относно подобряването на консултациите във връзка с управлението на рибарството в Общността (COM (2006) 246 окончателен), което определя принципите на т. нар. „подход на предварителни действия“. Също така през септември 2013 г. Комисията организира форум с участието на заинтересованите страни, на който бяха представени и обсъдени резултатите от научните становища и основните последици от тях. б) Обобщение на отговорите и на начина, по който те са били взети под внимание Отзвукът на посочената консултация на Комисията относно възможностите за риболов отразява вижданията на държавите членки и на заинтересованите лица по отношение на извършената от Комисията оценка на състоянието на ресурсите и на начина да се гарантира подходящо управление. Държави членки Единствената държава членка, която е реагирала на съобщението към момента на изготвяне на настоящия обяснителен меморандум, е Обединеното кралство. В своя отговор Обединеното кралство оценява усилията на Комисията да осигури съгласуваност с пакета от реформи на общата политика в областта на рибарството, както и Рамковата директива за морска стратегия. Британската страна подкрепя целите, свързани с МУУ до 2015 г., където това е възможно, а по отношение на подхода на предпазливост призовава за прагматизъм и индивидуално определяне на ОДУ. Регионален консултативен съвет за северозападните води Регионалният консултативен съвет за северозападните води е съгласен с целта, залегнала в политическото споразумение относно реформата на общата политика в областта на рибарството, според която е необходимо най-късно до 2020 г. експлоатацията на рибните запаси да бъде изравнена с равнището на МУУ, като там, където е възможно, това бъде постигнато още до 2015 г. Той отчита, че подобряването на селективността на риболовните уреди е приоритет в неговата област на интереси, и отбелязва конкретните тревоги, изразени в съобщението относно бялата риба (атлантическа треска, пикша и меджид) в Ирландско море и водите на запад от Шотландия. Що се отнася до научните становища, макар Регионалният консултативен съвет за северозападните води да приветства новата консултативна методика, въведена през 2012 г. от ICES, той също така очаква разработването на по-усъвършенствано решение за запасите, за които са налице ограничени данни, като възнамерява да продължи тясното си сътрудничество с ICES и учените в държавите членки, насочено към гарантиране на наличността и качеството на данните. Събиране и използване на експертни становища Както бе отбелязано, по отношение на използваната методика Комисията се консултира с Международния съвет за изследване на морето (ICES) и с Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР). Изготвяните от ICES становища се основават на рамка за становища, разработена от неговите експертни групи и органи за вземане на решения и се използват в съответствие с меморандума за разбирателство, сключен с Комисията. НТИКР предоставя своите становища в съответствие със следните указания, които получава от Комисията. Крайната цел на Съюза е запасите да се приведат на равнища, осигуряващи МУУ. Тази цел е изрично посочена в предложението на Комисията за реформа на общата политика в областта на рибарството[2]. През юни 2013 г. съзаконодателите постигнаха политическо споразумение по това предложение, в което, наред с останалото, се посочва, че целта във връзка с МУУ трябва да бъде изпълнена „до 2015 г., където това е възможно, и най-късно до 2020 г. за всички запаси“. Изричното включване на тази цел в Основния регламент за ОПОР отразява ангажимента на Съюза по отношение на заключенията на Световната среща на върха по въпросите на устойчивото развитие, проведена през 2002 г. в Йоханесбург, и съответния план за прилагане. В тези текстове се предвижда, че, когато е възможно, държавите се ангажират не по-късно от 2015 г. да съхранят или възстановят изтощените рибните запаси до равнищата за максимален устойчив улов. Както вече бе отбелязано, за някои запаси вече е налична такава информация. Сред тях са някои много важни видове по отношение на обема на улова и търговската стойност, като например мерлуза, треска, морски дявол, морски език, мегрим, пикша и норвежки омар. В някои случаи постигането на целта за МУУ може да изисква намаляване на равнището на смъртността от риболов и/или намаляване на улова. Поради това при изготвянето на настоящото предложение са използвани становищата относно МУУ, когато такива са били налични. През последните няколко години някои запаси вече са били експлоатирани на равнищата на МУУ. В този случай целта на предложения ОДУ е да се гарантира поддържане на тези равнища или, когато в становището е посочено, че уловът през 2012 г. е надхвърлил МУУ, да се намали смъртността от риболов и и да се възстановят устойчивите равнища на експлоатация. За запасите, които все още не са постигнали равнища на МУУ, предложеният ОДУ съответства на МУУ за 2015 г. Този подход следва принципите, формулирани в съобщението относно възможностите за риболов през 2014 г. За запасите, за които са налице ограничени данни, консултативните научни органи издават препоръки за намаляване, стабилизиране или увеличаване на улова. В много случаи становищата на ICES са предоставяли количествени насоки относно такива изменения въз основа на методиката за +/- 20 % максимална промяна в улова от година на година с превантивна цел. Тези насоки са използвани за определяне на предложения ОДУ. При липсата на научни становища е следван подходът на предпазливост, т.е. предпазният ОДУ е бил понижаван с 20 %. Очаква се през есента да бъдат предоставени становищата относно някои запаси — предимно широко разпространени запаси, акули и морски лисици. След тяхното получаване ще се наложи настоящото предложение да бъде актуализирано. На последно място, както бе посочено по-горе, становищата относно 13 запаса се използват за целите на прилагане на договорените планове за управление. По отношение на актуалните тенденции, наблюдавани в развитието на запасите, могат да бъдат посочени следните особености: Води около Иберийския полуостров Макар запасите от морски дявол и мегрим да са в добро състояние и да се експлоатират по устойчив начин, някои запаси от норвежки омар остават на ниски равнища. Биомасата от южен хек продължава да нараства въпреки все още значителния натиск, който риболовът упражнява върху този запас. Следователно тази положителна тенденция може да се дължи на благоприятните условия на околната среда. С цел да се оптимизират свързаните с нея ползи, би било целесъобразно риболовното усилие да се намали в съответствие с приложимия дългосрочен план за управление на запаса. Бискайски залив Състоянието на запаса от морски език в Бискайския залив остава под оптималното равнище, като ICES препоръчва намаляване на ОДУ за трета поредна година. В настоящото предложение обаче ОДУ е представен като „pm“ (pro memoria), тъй като съответните заинтересовани страни са предложили мерки за дългосрочно управление на този запас и Комисията очаква научните становища относно тези мерки (предвидени за ноември 2013 г.). Келтско море В риболовната зона навлизат по-малки количества риба и е регистриран спад в биомасата на запасите с важно икономическо значение за района. Поради това е предложено значително намаляване на ОДУ съгласно научните становища за съответните запаси, например от атлантическа треска и пикша. Големите количества изхвърлена риба са постоянен проблем не само в зоната за улов на бяла риба, но и в зоната за улов на калканоподобни — макар уловът на морски език и морска писия да се извършва едновременно, в научните становища се призовава за противоположни действия за управление, т.е. уловът на морски език да се намали, а този на морска писия да се увеличи. Проблемът се задълбочава от техническите трудности, свързани с гарантирането на селективен улов на морски език (при който в риболовните уреди да не се задържат екземпляри морски език, а само морска писия). Води на запад от Шотландия Запасите от бяла риба (атлантическа треска, пикша и меджид) в този район са в лошо състояние поради неустойчивите равнища на изхвърлянията. Не е отбелязано възстановяване на запасите от атлантическа треска и се предлага нулево равнище на ОДУ независимо от обстоятелството, че управлението само чрез ОДУ може да се окаже недостатъчно за преустановяване на отрицателната тенденция при запаса. Нещо повече — възможно е положението да се влоши вследствие на научните становища относно норвежкия омар, които ще бъдат оповестени през ноември. Ако, както се очаква, в тях се препоръча увеличаване на ОДУ за норвежки омар, това ще създаде риск от още по-големи количества нежелан улов на запасите от бяла риба. В резултат на това ще се наложи спешно въвеждане на мерки за селективен улов. ICES все още не е регистрирал никаква промяна в смъртността при атлантическата треска, произтичаща от сегашните мерки за селективен улов, прилагани от действащите в района риболовни флотове. Ирландско море Състоянието на запасите от атлантическа треска и меджид в района продължава да буди безпокойство. Подобно на положението във водите на запад от Шотландия равнището на изхвърляния на бяла риба са високи и по всичко личи, че прилаганите в момента мерки за селективен улов са недостатъчни. Състоянието на запасите от морски език и морска писия може да се сравни с това в Келтско море. НТИКР потвърждава — а в няколко случая дори е доразвил — представените от ICES становища. Средства, използвани за запознаване на обществеността с експертните становища Всички доклади на НТИКР са публикувани на уебсайта на ГД „Морско дело и рибарство“. Всички доклади на ICES са публикувани на неговия уебсайт. Оценка на въздействието Регламентът относно възможностите за риболов не е инструмент, който позволява Съветът да приема комплексни пакети от мерки, и трябва да се ограничи до обхвата, определен в член 43, параграф 3 от Договора. Следователно той е добре приспособен към подхода на управление според резултатите. Ако политиката като цяло функционира по-добре, годишните възможности за риболов ще се подобрят. Това включва по-специално технически мерки, управление на флота, структурно подпомагане, контрол и правоприлагане, регулиране на пазарите и интегриране на инструментите за управление в цялостна морска политика. Въпреки това все още е необходимо регламентът относно възможностите за риболов да се използва, за да се извършат нужните корекции, насочени към опазване на ресурсната база за европейската риболовна и преработвателна промишленост, както и да се предотврати или коригира отрицателното въздействие на твърде високата смъртност от риболов върху морската среда. Съюзът е приел редица многогодишни планове за управление на запаси с ключово икономическо значение, в това число мерлуза, атлантическа треска, калканоподобни и др. Преди приемането на тези планове се изисква изготвяне на оценка на тяхното въздействие. След като влязат в сила, те определят равнищата на ОДУ, които трябва да бъдат установени за дадената година, за да се постигнат поставените дългосрочни цели. Комисията е задължена да направи своето предложение за ОДУ в съответствие с тези планове, при условие че те остават валидни и в сила. Поради това множество важни равнища на ОДУ, включени в предложението, са резултат от специфичната оценка на въздействието, извършена за плана, на който се основават. Що се отнася до останалия ОДУ и независимо от факта, че многогодишните планове могат да не бъдат въведени навреме, предложението цели да избегне краткосрочния подход в полза на дългосрочните решения за устойчивост, като се вземат предвид инициативите на заинтересованите страни и на РКС, в случай че за тях е издадено положително становище от ICES и/или НТИКР. В много случаи това води до по-плавно намаляване на възможностите за риболов. Ориентираната към МУУ политика, на която се основава дългосрочният управленски подход на Комисията, бе предмет на подробен анализ и оценка на въздействието в рамките на реформата на ОПОР — процес, който доведе до представянето на 13 юли 2011 г. на пакет от предложения и в чийто настоящ етап съзаконодателите са постигнали съгласие, че е целесъобразно свързаната с МУУ цел да бъде добавена към водещите цели във връзка с прилагането на ОПОР през следващото десетилетие (вж. раздел 2 по-горе). Предложението за реформа, представено от Комисията, е разработено въз основа на оценка на въздействието (SEC(2011) 891), в чийто контекст бе анализирана свързаната с МУУ цел. В нейните заключения се посочва, че тази цел е необходимо условие за постигането на екологична, икономическа и социална устойчивост. Съзаконодателите приеха мотивите, залегнали в предложението на Комисията за реформа, и през юни миналата година постигнаха политическо споразумение, според което свързаната с МУУ цел „...следва, при възможност, да бъде постигната до 2015 г., като най-късно до 2020 г. трябва да бъдат постигнати целите във връзка с всички запаси“. Що се отнася до възможностите за риболов на РОУР и запасите, които те споделят с трети държави, настоящото предложение по същество транспонира мерки, договорени в международен план. Всички елементи, които са от значение за оценката на възможните въздействия на възможностите за риболов, се разглеждат при подготовката и провеждането на международни преговори, в рамките на които възможностите за риболов на Съюза се съгласуват с трети страни. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Правно основание Правното основание на настоящото предложение е член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Задълженията на Съюза за устойчива експлоатация на живите водни ресурси произтичат от задълженията, определени в член 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Обобщение на предложението В предложението се установяват ограниченията на улова и на усилието, приложими към рибарството в Съюза, с оглед постигане на целта на ОПОР за осигуряване на екологична, икономическа и социална устойчивост на риболовните дейности. Прилагане Съществуващите разпоредби в областта на предложението са приложими до 31 декември 2014 г. с изключение на някои разпоредби за ограничения на усилието, които са приложими до 31 януари 2015 г., и някои равнища на ОДУ със специфични сезонни цикли (например мойва в гренландски води). Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Съюза в съответствие с член 3, параграф 1, буква г) от Договора. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. Принцип на пропорционалност Предложението отговаря на принципа на пропорционалност, тъй като ОПОР е обща политика. Съгласно член 43, параграф 3 от Договора Съветът приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов. С предложения регламент на Съвета възможностите за риболов се разпределят на държавите членки. В съответствие с член 20, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 държавите членки са свободни от своя страна да разпределят тези възможности сред региони или стопански субекти по своя преценка. Следователно държавите членки имат значителна свобода на действие във връзка с решенията относно социално-икономическия модел, който ще изберат, за да усвоят предоставените им възможности за риболов. Предложението не поражда нови финансови последици за държавите членки. Тъй като такъв регламент се приема всяка година, държавните и частните механизми за неговото прилагане са вече създадени. Избор на инструменти Предложен инструмент: регламент. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Предложението няма отражение върху бюджета на Съюза. 5. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ Опростяване Предложението предвижда опростяване на административните процедури за публичните органи (на Съюза или държавите членки) и по-специално по отношение на изискванията за управление на усилието. Клауза за преглед/преразглеждане/изтичане на срока на действие Тъй като предложението се отнася до годишен регламент за 2014 г., то не включва клауза за преразглеждане. Подробно обяснение на предложението Настоящото предложение се ограничава до определянето и разпределянето на възможностите за риболов и на условията, които са функционално свързани с използването на посочените възможности. За известен брой рибни запаси, като например мерлуза, морски език, морска писия и норвежки омар, риболовните възможности са установени въз основа на правилата, определени в съответните многогодишни планове. За запаси, за които секторът е предложил дългосрочна стратегия за управление, оценена от консултативните научни органи като ефективна и предпазлива (например херинга в Келтско море), предложението се придържа към формулираните в нея правила за контрол на улова. По отношение на запасите от атлантическа треска в Категат становището за 2014 г. е същото като това за 2013 г., т.е. поради съображения за предпазливост следва да не се разрешава целеви риболов на този вид в посочения район, а приловът и изхвърлянията да бъдат сведени до минимум. Следователно този запас, за който са налице ограничени данни, попада в обхвата на член 9 от плана за атлантическата треска[3], поради което се предлага намаляване на ОДУ с 20 %. Тъй като същата разпоредба е приложима и към атлантическата треска в Ирландско море, в този случай също се предлага намаляване с 20 %. По отношение на запасите от атлантическа треска във водите на запад от Шотландия становищата, основаващи се на подхода за МУУ, препоръчват избягване на целевия риболов и намаляване на прилова и изхвърлянията през 2014 г.; в резултат на това, подобно на 2013 г., Комисията предлага нулев ОДУ с 1,5 % допустими за разтоварване количества. Състоянието на запаса от атлантическа треска във водите на запад от Шотландия е изключително сериозно: в този район няма реален спад в риболовното усилие въпреки алтернативните мерки за предотвратяване на улова на атлантическа треска и намаляване на изхвърлянията, които не са доказали своята практическа ефективност в контекста на системно високите приблизителни оценки на изхвърлянията (понастоящем около 71 %). Доказано е, че запасът е с нарушена способност за възпроизводство, с ниска биомаса и ограничена численост. При тези условия дори нулевият ОДУ — макар да е единственият препоръчителен вариант — не може сам по себе си да гарантира възстановяване на запаса. Необходимо е той да бъде съчетан с допълнителни мерки за ефективно предотвратяване на нежелания улов и значително намаляване на изхвърлянията. Що се отнася до предвидените в настоящия регламент възможности за риболов под формата на риболовно усилие, те засягат запасите от атлантическа треска, морски език в западната част на Ламанша, южен хек и норвежки омар. Тези запаси се регулират от съответстващите им планове за управление. Поради ред причини, в това число посочените по-горе, е наложително да се постигне реално намаляване на риболовното усилие по отношение на трите споменати запаса от атлантическа треска (в Категат, Ирландско море и водите на запад от Шотландия), в резултат на което се предлага понижаване на усилието съгласно член 12, параграф 4, буква б) от плана. По отношение на южния хек, норвежкия омар и на морския език в западната част на Ламанша през 2014 г. ще продължи да се прилага системата за управление, използваща дни в морето по вид кораб с регистриран в минали години риболов, но предлаганият регламент ще продължи да разрешава на държавите членки да прилагат система с киловатдни с цел по-ефективно използване на възможностите за риболов и стимулиране на практиките за опазване в съгласие с риболовния сектор. Що се отнася до запаса от морски език в западната част на Ламанша, целта на предложението е да се рационализира въвеждането на приложимите за всяка държава членка тавани на усилието (допълнителни дни) по начин, който вече е доказал своята ефективност по отношение на улова на южен хек и норвежки омар във възможностите за риболов от 2011 г. насам. По този начин от 2014 г. нататък действителното количество за всяка държава членка ще бъде определяно в Регламента относно възможностите за риболов. Това ще позволи по-прозрачен процес на преразпределяне на дните в морето, възстановени от бракуваните кораби в този риболовен район, при който за всяка държава членка ще бъдат определени конкретни количества. За четвърти път в рамките на процедурата по регламентиране на годишните възможности за риболов с настоящия регламент се предоставя право на съответните държави членки да приемат самостоятелно определен ОДУ, но това следва да е съобразено с целите на ОПОР. Същевременно, както е посочено по-горе, предложението включва ограничения на улова, договорени в контекста на някои РОУР и произтичащи от преговорите с трети държави (споделени запаси), повечето от които засега остават „pro memoria“ до приключване на съответните международни преговори. 2013/0366 (NLE) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2014 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, като има предвид, че: (1) В Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета[4] се изисква установяването на мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладът, изготвен от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и всички становища, получени от регионалните консултативни съвети. (2) Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително някои функционално свързани с това условия, когато това е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигуряват на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна зона, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, формулирани в Регламент (ЕО) № 2371/2002. (3) Общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните регионални консултативни съвети. (4) По отношение на рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от южен хек и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от морска писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, съдържащи се в Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета[5], Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета[6], Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета[7], Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета[8], Регламент № 1342/2008 на Съвета[9] („план за атлантическата треска“) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета[10]. По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (EО) № 811/2004 на Съвета[11]) и морски език в Бискайския залив (Регламент (EО) № 388/2006 на Съвета[12]) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати, поради което е целесъобразно да се следват научните становища, така че — в зависимост от случая — ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища. (5) За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова. (6) Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г.[13] следва да бъдат определени запасите, които са предмет на различните мерки, установени в посочения регламент. (7) Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е разпределен само на една държава членка, е целесъобразно тя да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството. (8) Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2014 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, членове 11 и 12 Регламент (EО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета[14]. (9) Предвид най-актуалните научни становища на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове. (10) При определени видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов. (11) Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009[15] и по-специално на членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, които държавите членки да използват при изпращане до Комисията на данни относно разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент. (12) За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов, т.е. система, при която целият улов се разтоварва на брега и се приспада от квотите с цел да се избегнат изхвърлянията и породеното от тях разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам — и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. За да се постигне рационално управление на изхвърляния улов напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, следва съответно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“). Това ще позволи подробното регистриране както на съхранената, така и на изхвърлената част на улова. Система, при която хора на борда извършват наблюдение в реално време, би била по-неефективна, по-скъпа и по-ненадеждна. Поради това използването на CCTV системи в момента е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов. При използването на такива системи следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[16]. (13) С цел да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване на брега, да се приспадат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от страна на неучастващите кораби няма да се увеличат. (14) Съгласно становището на ICES е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на запасите от пясъчница във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. (15) [Да се попълни след консултациите с Норвегия]. (16) [Да се попълнени след годишното заседание на Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT)]. (17) Вследствие на присъединяването на Република Хърватия към Европейския съюз през юли 2013 г. в настоящия регламент се включват разпоредби относно възможностите за риболов за Хърватия. (18) [Да се попълни след годишното заседание на Комисията за опазване на антарктическите живи морски ресурси (CCAMLR)]. (19) На своето годишно заседание през 2013 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) прие резолюция, насочена към опазването на океанската дългокрила акула и приложима към риболовните кораби от списъка на IOTC на получилите разрешение кораби, с която, под формата на временна контролна мярка, се забранява задържането на борда, трансбордирането, разтоварването на суша или съхранението на части или цели трупове на океанска дългокрила акула. В резолюцията се предвижда изключение по отношение на непромишления риболов и по-конкретно за риболовните кораби, извършващи риболовни дейности в изключителните икономически зони (ИИЗ) на държавите членки, под чийто флаг плават. (20) [Да се попълни след годишното заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO)]. (21) На своето 84-то годишно заседание през 2013 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на жълтоперия тунец, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава. (22) [Да се попълни след годишното заседание на Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO)]. (23) [Да се попълни след годишното заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC)]. (24) [Да се попълни след приемането на мерки в контекста на Конвенцията за опазване и управление на запасите от минтай в централната част на Берингово море]. (25) На своето 35-о годишно заседание през 2013 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2014 г. за някои запаси в подзони 1—4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие процедура за увеличаване през 2014 г. на ОДУ за бяла мерлуза в участък 3NO на NAFO, ако бъдат изпълнени определени условия, свързани със състоянието на запаса. Договаряща страна по NAFO може да уведоми изпълнителния секретар на NAFO, че в подучастък 3NO на NAFO е бил наблюдаван по-висок от нормалния улов на единица усилие от запаса от бяла мерлуза Ако определеното за 2014 г. увеличение бъде потвърдено от положителен вот в рамките на NAFO, то следва да се въведе в правото на Съюза и да се увеличат квотите на съответните държави членки. (26) В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на антарктическите живи морски ресурси) продължава от 1 декември до 30 ноември — поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2013 г. — е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение. (27) В съответствие с декларацията на Съюза към Боливарската република Венецуела („Венецуела“) относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под флага на Венецуела в ИИЗ към брега на Френска Гвиана[17], е необходимо да се определят възможностите за улов на снапер във води на ЕС, които се предоставят на Венецуела. (28) За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането във връзка с разрешаването на отделна държава членка да се ползва от системата за управление на разпределението на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. (29) За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с предоставяне на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информация, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под флага на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011[18]. (30) За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2014 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди конкретна дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му. (31) Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: ДЯЛ I ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ Член 1 Предмет 1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС. 2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват: а) ограниченията на улова за 2014 г. и — в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент — за 2015 г.; б) ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2014 г. до 31 януари 2015 г.; в) възможностите за риболов за периода от 1 декември 2013 г. до 30 ноември 2014 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; г) възможностите за риболов за периодите, посочени в член 32, за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC за 2014 г. и — в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент — за 2015 г. Член 2 Приложно поле Настоящият регламент се прилага за следните плавателни съдове: а) кораби на ЕС; б) кораби на трети държави във водите на ЕС. Член 3 Определения За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: а) „кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на държава членка и регистриран в Съюза; б) „кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на трета държава и регистриран в нея; в) „води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора; г) „международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава; д) „общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството от всеки рибен запас, което може да се улови и разтовари на суша всяка година; е) „квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава членка; ж) „аналитични оценки“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов; з) „размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008[19]; и) „регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002; й) „риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. Член 4 Риболовни зони За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони: а) „зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009[20]; б) „Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка — до най-близката точка на шведския бряг; в) „Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка — до най-близката точка на шведския бряг, и на юг — от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen; г) „функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки: – 53° 30' с.ш. 15° 00' з.д., – 53° 30' с.ш. 11° 00' з.д., – 51° 30' с.ш. 11° 00' з.д., – 51° 30' с.ш. 13° 00' з.д., – 51° 00' с.ш. 13° 00' з.д., – 51° 00' с.ш. 15° 00' з.д., – 53° 30' с.ш. 15° 00' з.д.; д) „залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.; е) „зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета[21]; ж) „зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета[22]; з) „зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан[23]; и) „зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан[24]; й) „зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004[25]; к) „зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г.[26]; л) „зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан[27]; м) „зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10o с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан[28] и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството; н) „зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан[29]; о) „открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море; п) „зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници: – 150º з.д., – 130º з.д., – 4º ю.ш., – 50º ю.ш. ДЯЛ II ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС Глава I Общи разпоредби Член 5 ОДУ и разпределяне 1. ОДУ за корабите на ЕС във водите на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него според случая, са определени в приложение I. 2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на посочения в приложение I ОДУ във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 от настоящия регламент и в приложение III към него, както и в Регламент (ЕО) № 1006/2008[30] и разпоредбите по прилагането му. 3. За целите на специалното условие, посочено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на ЕС от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ. Член 6 ОДУ, определян от държавите членки 4. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I. 5. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия: а) той отговаря на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; и б) води до: i) експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност; ii) експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни. 6. Не по-късно от 15 март 2014 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация: а) приетия ОДУ; б) данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ; в) подробности относно степента, в която приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2. Член 7 Условия за разтоварване на суша на улова и прилова Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако: а) уловът е извършен от кораби под флага на държава членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или б) уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана. Член 8 Ограничения на риболовното усилие 1. От 1 февруари 2014 г. до 31 януари 2015 г. се прилагат следните мерки, свързани с риболовното усилие: а) приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на ЕС от участъци IIa и Vb на ICES; б) приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES с изключение на залива на Кадис; в) приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES. Член 9 Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов 1. По отношение на гренландската камбала се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002[31], с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията по посочения член. 2. Държавите членки гарантират, че за 2014 г. равнищата на риболовно усилие, измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина. Член 10 Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов 1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат: а) размените, извършени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002; б) приспаданията и преразпределенията, извършени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009; в) преразпределенията, извършени съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008; г) разтоварването на брега на допълнителни количества, разрешено съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96; д) количествата, удържани съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96; е) приспаданията, извършени съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009; ж) прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 20 от настоящия регламент. 2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент — за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ. Член 11 Закрити риболовни сезони 1. В периода от 1 май до 31 май 2014 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, морски лисици, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула. За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки: Точка || Географска ширина || Географска дължина 1 || 52° 27' с.ш. || 12° 19' з.д. 2 || 52° 40' с.ш. || 12° 30' з.д. 3 || 52° 47' с.ш. || 12° 39,600' з.д. 4 || 52° 47' с.ш. || 12° 56' з.д. 5 || 52° 13,5' с.ш. || 13° 53,830' з.д. 6 || 51° 22' с.ш. || 14° 24' з.д. 7 || 51° 22' с.ш. || 14° 03' з.д. 8 || 52° 10' с.ш. || 13° 25' з.д. 9 || 52° 32' с.ш. || 13° 07,500' з.д. 10 || 52° 43' с.ш. || 12° 55' з.д. 11 || 52° 43' с.ш. || 12° 43' з.д. 12 || 52° 38,800' с.ш. || 12° 37' з.д. 13 || 52° 27' с.ш. || 12° 23' з.д. 14 || 52° 27' с.ш. || 12° 19' з.д. Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. 2. В периодите от 1 януари до 31 март 2014 г. и от 1 август до 31 декември 2014 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото, по-малък от 16 mm, в участъци IIa и IIIa на ICES и подзона IV на ICES. Забраната, посочена в предходната алинея, се прилага за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на ЕС от подзона IV на ICES, освен ако е посочено друго. Член 12 Забрани 1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове: а) гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води; б) селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато в приложение IА е предвидено друго; в) морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС; г) обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES; д) вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във води на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; е) риба китара (Rhinobatidae) във водите на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES; ж) манта от вида Мanta birostris във всички води. 2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. Член 13 Предаване на данни Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент. Глава II Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов Член 14 Допълнително разпределение 1. Дадена държава членка може да предостави допълнително разпределение на определени запаси на плаващите под неин флаг кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. 2. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на тази държава членка. Член 15 Условия за допълнително разпределение 1. По отношение на допълнителното разпределение, посочено в член 14, се прилагат следните условия: а) корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „CCTV система“), за да записва всички дейности по риболова и преработката на борда; б) допълнителното разпределение, предоставено на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не може да превишава никое от следните ограничения: i) 75 % от оценените от съответната държава членка изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение; ii) 30 % от индивидуалното разпределение на кораба преди неговото участие в опитите; в) целият улов на кораба от запаса, за който е предоставено допълнителното разпределение, включително рибата, която е под минималния размер за разтоварване на сушата, както е определено в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98[32], се приспада от индивидуалното разпределение на кораба, получено от всяко допълнително разпределение, отпуснато съгласно член 14; г) щом индивидуалното разпределение за всеки запас, за който са предоставени допълнително разпределени квоти, бъде напълно изчерпано от кораба, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ; д) за запасите, за които може да бъде използван настоящият член, държавите членки могат да позволяват прехвърляния на индивидуално разпределение или на част от него от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават. 2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под свой флаг допълнително разпределение, превишаващо 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораб, към който спада отделният кораб, получил допълнителното разпределение, при условие че: а) степента на очакваните изхвърляния за съответния вид кораб е по-малка от 10 %; б) включването на този вид кораб е от значение за оценяване на потенциала на CCTV системата за целите на контрола; в) не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, осъществени от всички кораби, участващи в опитите. 3. Преди да предостави допълнителното разпределение, посочено в член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация: а) списъка на корабите под неин флаг, които участват в опити за напълно документиран риболов; б) спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние; в) капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от тези кораби; г) приблизително оценените количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите; д) количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2013 г. от корабите, участващи в опитите. Член 16 Обработване на лични данни Доколкото записите, получени в съответствие с член 15, параграф 1, включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива. Член 17 Оттегляне на допълнително разпределение Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 15 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2014 г. Член 18 Научен преглед на оценките относно изхвърлянията Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи за преглед на научен консултативен орган своята оценка относно изхвърлянията по видове кораби, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 15, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такива изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това. Глава III Разрешения за риболов във води на трети държави Член 19 Разрешения за риболов 1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III. 2. Когато въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III, не може да бъде надвишен. Глава IV Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството Член 20 Прехвърляне и размяна на квоти 1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („съответната държава членка“) може да обсъди с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти. 2. След получаване на уведомление от съответната държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията незабавно обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти със съответната договаряща страна по РОУР. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация. 3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти. 4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределение не променя съществуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности. РАЗДЕЛ 1 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА ICCAT Член 21 Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон 1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1. 2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2. 3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3. 4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4. 5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5. 6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6. Член 22 Любителски и спортен риболов Държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон. Член 23 Акули 1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона. 2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias. 3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT. 4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона. 5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона. РАЗДЕЛ 2 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА CCAMLR Член 24 Забрани и ограничения на улова 1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там. 2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там. Член 25 Проучвателен риболов 1. През 2014 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2014 г. 2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон. 3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m. Член 26 Улов на крил през риболовния сезон 2014—2015 г. 1. Единствено държавите членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2014—2015 г. Ако някоя от тези държави членки възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, в срок до 1 юни 2014 г. тя изпраща уведомление до секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, както и до Комисията: а) за намерението си да извърша улов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В; б) за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г. 2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил. 3. Държавите членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно намерението си по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под техен флаг към момента на уведомяването или плаващи под флага на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под флага на съответната държава членка. 4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят: а) всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), в това число информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004; б) изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие. 5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил. РАЗДЕЛ 3 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА IOTC Член 27 Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC 1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1. 2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2. 3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси. 4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР. 5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени на IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове. Член 28 Акули 1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона. 2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на океанска дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в ИИЗ на държавата членка, под чийто флаг плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление. 3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. РАЗДЕЛ 4 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА SPRFMO Член 29 Пелагични риболовни дейности — ограничения на капацитета Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под техен флаг и извършващи риболов на пелагични запаси през 2014 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона. Член 30 Пелагични риболовни дейности — ОДУ 1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 29, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ. 2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища (когато такива данни са налични). Член 31 Дънни риболовни дейности Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов а) до средното равнище на улова или усилието през този период; и б) само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон. РАЗДЕЛ 5 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА IATTC Член 32 Риболовна дейност с мрежа гъргър 1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежа гъргър, се забранява а) от 29 юли до 28 септември 2014 г. или от 18 ноември 2014 г. до 18 януари 2015 г. в зоната, определена от следните граници: – тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка, – 150º з.д., – 40º с.ш., – 40º ю.ш.; б) от 29 септември до 29 октомври 2014 г. в зоната, определена от следните граници: – 96º з.д., – 110º з.д., – 4º с.ш., – 3º ю.ш. 2. Преди 1 април 2014 г. заинтересованите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежа гъргър на заинтересованите държави членки преустановяват риболова с мрежа гъргър в зоните по параграф 1. 3. Корабите с мрежа гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен жълтопер тунец, големоок тон и ивичест тон. 4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи: а) когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или б) през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса. 5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона. 6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това: а) записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи); б) докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Най-късно до 31 януари 2014 г. държавите членки предават тази информация на Комисията. РАЗДЕЛ 6 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА SEAFO Член 33 Забрана за риболова на дълбоководни акули Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули: – морски лисици (Rajidae), – черноморска бодлива акула (Squalus acanthias), – акула от вида Etmopterus bigelowi, – късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus), – голяма светеща акула (Etmopterus princeps), – гладка светеща акула (Etmopterus pusillus), – акула от вида Apristurus manis, – кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus), – дълбоководни акули от разред Selachimorpha. РАЗДЕЛ 7 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА WCPFC Член 34 Изисквания относно риболовните дейности, насочени към големоокия тон, жълтоперия тунец, ивичестия тон и южнотихоокеанския бял тон 1. Държавите членки гарантират, че не се увеличава броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежа гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. 2. Корабите на ЕС не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш. Член 35 Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба 1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на използващи устройства за събиране на риба (УСР) кораби, оборудвани с мрежа гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2014 г. и 24:00 ч. на 31 октомври 2014 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежа гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът а) не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред; б) не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР. 2. Всички оборудвани с мрежа гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, жълтопер тунец и ивичест тон. 3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи: а) в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба; б) когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или в) при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване. Член 36 Зона на припокриване между IATTC и WCPFC 1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 34—37, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п). 2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, както и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 32, параграф 1, буква а) и параграфи 2—6, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква н). Член 37 Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за улов на риба меч Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII. РАЗДЕЛ 8 БЕРИНГОВО МОРЕ Член 38 Забрана за риболов в откритите води на Берингово море Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море. ДЯЛ III ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС Член 39 ОДУ На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008. Член 40 Разрешения за риболов 1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на ЕС, е определен в приложение VIII. 2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана. Член 41 Забрани 1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове: а) гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС; б) морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС; в) обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES; г) вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; д) селдова акула (Lamna nasus) във водите на ЕС; е) риба китара (Rhinobatidae) във водите на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES; ж) манта от вида Мanta birostris във водите на ЕС. 2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. Член 42 Влизане в сила Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Прилага се от 1 януари 2014 г. Въпреки това член 8 се прилага от 1 февруари 2014 г. Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов, посочени в членове 24, 25 и 26 и приложения IД и V, за зоната на Конвенцията CCAMLR се прилагат, считано от определените в тях дати. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки. Съставено в Брюксел на […] година. За Съвета Председател СПИСЪК НА ПРИЛОЖЕНИЯТА ПРИЛОЖЕНИЕ І: Общ допустим улов, приложим за кораби на ЕС в зоните, за които е установен различен ОДУ по вид и по зона ПРИЛОЖЕНИЕ IА: Скагерак, Категат, подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х, ХII и XIV на ICES, води на ЕС по CECAF, води на Френска Гвиана ПРИЛОЖЕНИЕ ІБ: Североизточна част на Атлантическия океан и Гренландия, подзони I, II, V, XII и XIV на ICES и гренландски води от NAFO 1 ПРИЛОЖЕНИЕ IВ: Северозападна част на Атлантическия океан — зона на Конвенцията NAFO ПРИЛОЖЕНИЕ IГ: Далекомигриращи риби — всички зони ПРИЛОЖЕНИЕ IД: Антарктика — зона на Конвенцията CCAMLR ПРИЛОЖЕНИЕ IЕ: Югоизточна част на Атлантическия океан — зона на Конвенцията SEAFO ПРИЛОЖЕНИЕ IЖ: Южен червен тон — всички зони ПРИЛОЖЕНИЕ IЗ: Зона на Конвенцията WCPFC ПРИЛОЖЕНИЕ IЙ: Зона на Конвенцията SPRFMO ПРИЛОЖЕНИЕ IIA: Риболовно усилие за кораби в контекста на управлението на някои запаси в участъци IIIa, VIa, VIIa, VIId на ICES, подзона IV на ICES и във водите на ЕС от участъци IIa и Vb на ICES ПРИЛОЖЕНИЕ IIБ: Риболовно усилие за кораби в контекста на възстановяването на някои запаси от южен хек и норвежки омар в участъци VIIIс и IХа на ICES с изключение на залива на Кадис ПРИЛОЖЕНИЕ IIВ: Риболовно усилие за кораби в контекста на управлението на запасите от морски език в западната част на Ламанша в участък VIIe на ICES ПРИЛОЖЕНИЕ IIГ: Зони за управление на пясъчница в участъци IIa и IIIa на ICES и подзона IV на ICES ПРИЛОЖЕНИЕ III: Максимален брой разрешения за риболов за корабите на ЕС, извършващи риболов във води на трети държави ПРИЛОЖЕНИЕ IV: Зона на Конвенцията ICCAT ПРИЛОЖЕНИЕ V: Зона на Конвенцията CCAMLR ПРИЛОЖЕНИЕ VI: Зона на Конвенцията IOTC ПРИЛОЖЕНИЕ VII: Зона на Конвенцията WCPFC ПРИЛОЖЕНИЕ VIII: Количествени ограничения на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на ЕС [1] Вж. по-специално документа „General Context of ICES Advice“ (Общ контекст на препоръките на ICES), публикуван на http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf. [2] Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общата политика в областта на рибарството, COM(2011) 425 окончателен. [3] Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси („план за атлантическата треска“). [4] Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (ОВ L 358, 31.12.2002 г., стр. 59). [5] Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 г. за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Кантабрийско море и Западния иберийски полуостров и за изменение на Регламент (ЕО) № 850/98 относно опазването на риболовните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми (ОВ L 345, 28.12.2005 г., стр. 5). [6] Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (ОВ L 122, 11.5.2007 г., стр. 7). [7] Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (ОВ L 157, 19.6.2007 г., стр. 1). [8] Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (ОВ L 344, 20.12.2008 г., стр. 6). [9] Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 423/2004 (ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 20). [10] Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, за изменение на Регламент (ЕО) № 43/2009 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1559/2007 (OВ L 96, 15.4.2009 г., стр. 1). [11] Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (ОВ L 150, 30.4.2004 г., стр. 1). [12] Регламент (ЕО) № 338/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (ОВ L 65, 7.3.2006 г., стр. 1). [13] Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (ОВ L 115, 9.5.1996 г., стр. 3). [14] Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 г. за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (ОВ L 214, 19.8.2009 г., стр. 16). [15] Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 847/96, (ЕО) № 2371/2002, (ЕО) № 811/2004, (ЕО) № 768/2005, (ЕО) № 2115/2005, (ЕО) № 2166/2005, (ЕО) № 388/2006, (ЕО) № 509/2007, (ЕО) № 676/2007, (ЕО) № 1098/2007, (ЕО) № 1300/2008, (ЕО) № 1342/2008 и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 2847/93, (ЕО) № 1627/94 и (ЕО) № 1966/2006 (ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 1). [16] Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31). [17] ОВ L 6, 10.1.2012 г., стр. 9. [18] Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13). [19] Регламент (ЕО) № 517/2008 на Комисията от 10 юни 2008 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 850/98 по отношение определянето на размера на окото и оценяването на дебелината на влакното на рибарските мрежи (ОВ L 151, 11.6.2008 г., стр. 5). [20] Регламент (ЕО) № 218/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно предоставянето на статистика за номиналния улов на държавите членки, които извършват риболов в североизточната част на Атлантическия океан (ОВ L 87, 31.3.2009 г., стр. 70). [21] Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно предоставянето на статистика за номиналния улов на държавите членки, които извършват риболов в зони извън северната част на Атлантическия океан (ОВ L 87, 31.3.2009 г., стр. 1). [22] Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно предоставянето на статистика за улова и риболовната дейност от държавите членки, които извършват риболов в северозападната част на Атлантическия океан (ОВ L 87, 31.3.2009 г., стр. 42). [23] Сключена с Решение на Съвета 2002/738/ЕО (ОВ L 234, 31.8.2002 г., стр. 39). [24] Съюзът се присъедини с Решение 86/238/ЕИО на Съвета (ОВ L 162, 18.6.1986 г., стр. 33). [25] Регламент (ЕО) № 601/2004 на Съвета от 22 март 2004 г. за определяне на някои контролни мерки за риболовната дейност в зоната, обхваната от Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (ОВ L 97, 1.4.2004 г., стр. 16). [26] Сключена с Решение 2006/539/ЕО на Съвета (ОВ L 224, 16.08.2006, стр. 22). [27] Съюзът се присъедини с Решение 95/399/ЕО на Съвета (ОВ L 236, 05.2.1995, стр. 24). [28] Сключена с Решение на Съвета 2008/780/ЕО (ОВ L 268, 9.10.2008 г., стр. 27). [29] Съюзът се присъедини с Решение 2005/75/ЕО на Съвета (ОВ L 32, 4.2.2005 г., стр. 1). [30] Регламент (ЕО) № 1006/2008 на Съвета от 29 септември 2009 г. относно разрешения за риболовни дейности на риболовните кораби на Общността извън водите на Общността и достъпа на кораби на трети държави до водите на Общността (ОВ L 286, 29.10.2008 г., стр. 33). [31] Регламент (EO) № 2347/2002 на Съвета от 16 декември 2002 г. за определяне на специалните условия за достъп до риболовните полета на дълбоководни запаси и за определяне на съответните изисквания (ОВ L 351, 28.12.2002 г., стр. 6). [32] Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета от 30 март 1998 г. относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми (ОВ L 125, 27.4.1998 г., стр. 1). ПРИЛОЖЕНИЕ I ОБЩ ДОПУСТИМ УЛОВ, ПРИЛОЖИМ ЗА КОРАБИ НА ЕС В ЗОНИТЕ, ЗА КОИТО Е УСТАНОВЕН РАЗЛИЧЕН ОДУ ПО ВИД И ПО ЗОНА В таблиците в приложения IА, IБ, IВ, IГ, IД, IЕ, IЖ и IЙ са определени ОДУ и квотите (в тонове живо тегло с изключение на случаите, когато е посочено друго) по запаси и условията, функционално свързани с тях, където е целесъобразно. За всички възможности за риболов, определени в настоящото приложение, важат правилата, посочени в Регламент (ЕО) № 1224/2009, и по-специално в членове 33 и 34 от него. Ако не е посочено друго, под риболовни зони се разбират зоните на ICES. Рибните запаси за всяка зона са посочени по азбучен ред на наименованията на видовете на латински език. От значение за регулаторните цели са само латинските наименования на видовете; общоприетите наименования са предоставени само за пояснение. За целите на настоящия регламент се прилага следната таблица за съответствие на латинските и общоприетите наименования: Научно наименование || 3-буквен код || Общоприето наименование Amblyraja radiata || RJR || Бодлив скат Ammodytes spp. || SAN || Пясъчница Argentina silus || ARU || Атлантическа аргентина Beryx spp. || ALF || Берикс Brosme brosme || USK || Менек Caproidae || BOR || Капрова риба Centrophorus squamosus || GUQ || Сива късошипа акула Centroscymnus coelolepis || CYO || Португалска котешка акула Chaceon spp. || GER || Западноафрикански джерион Chaenocephalus aceratus || SSI || Чернопера ледена риба Champsocephalus gunnari || ANI || Антарктическа ледена риба Channichthys rhinoceratus || LIC || Ледена риба-еднорог Chionoecetes spp. || PCR || Снежен краб Clupea harengus || HER || Херинга Coryphaenoides rupestris || RNG || Гренадир Dalatias licha || SCK || Черна акула Deania calcea || DCA || Птицеклюна акула Dipturus batis || RJB || Обикновен скат Dissostichus eleginoides || TOP || Патагонски кликач Dissostichus mawsoni || TOA || Антарктически кликач Dissostichus spp. || TOP || Кликач Engraulis encrasicolus || ANE || Хамсия Etmopterus princeps || ETR || Голяма светеща акула Etmopterus pusillus || ETP || Гладка светеща акула Euphausia superba || KRI || Крил Gadus morhua || COD || Атлантическа треска Galeorhinus galeus || GAG || Галеорхинус галеус Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Червена писия Gobionotothen gibberifrons || NOG || Гърбава скална треска Hippoglossoides platessoides || PLA || Американска писия Hippoglossus hippoglossus || HAL || Атлантическа камбала Hoplostethus atlanticus || ORY || Атлантически големоглав Illex illecebrosus || SQI || Късоопашат калмар Lamna nasus || POR || Селдова акула Lepidonotothen squamifrons || NOS || Сива скална треска Lepidorhombus spp. || LEZ || Мегрим Leucoraja naevus || RJN || Кукувичев скат Limanda ferruginea || YEL || Жълтоопашата лиманда Limanda limanda || DAB || Лиманда Lophiidae || ANF || Морски дявол Macrourus spp. || GRV || Макрурус Makaira nigricans || BUM || Син марлин Mallotus villosus || CAP || Мойва Manta birostris || RMB || Манта от вида Мanta birostris Martialia hyadesi || SQS || Калмар Melanogrammus aeglefinus || HAD || Пикша Merlangius merlangus || WHG || Меджид Merluccius merluccius || HKE || Мерлуза Micromesistius poutassou || WHB || Син меджид Microstomus kitt || LEM || Малоуста писия Molva dypterygia || BLI || Синя молва Molva molva || LIN || Молва Nephrops norvegicus || NEP || Норвежки омар Notothenia rossii || NOR || Мраморна скална треска Pandalus borealis || PRA || Северна скарида Paralomis spp. || PAI || Крабове Penaeus spp. || PEN || Скариди от рода Penaeus Platichthys flesus || FLE || Писия Pleuronectes platessa || PLE || Морска писия Pleuronectiformes || FLX || Калканоподобни Pollachius pollachius || POL || Сребриста сайда Pollachius virens || POK || Сайда Psetta maxima || TUR || Калкан Pseudochaenichthys georgianus || SIG || Южноджорджийска ледена риба Raja alba || RJA || Бял скат Raja brachyura || RJH || Късоопашат скат Raja circularis || RJI || Пясъчен скат Raja clavata || RJC || Морска лисица Raja fullonica || RJF || Скат от вида Leucoraja fullonica Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Норвежки скат Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Норвежки скат Raja microocellata || RJE || Дребноок скат Raja montagui || RJM || Петнист скат Raja undulata || RJU || Вълнист скат Rajiformes || SRX || Морски лисици Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Гренландска камбала Scomber scombrus || MAC || Скумрия Scophthalmus rhombus || BLL || Средиземноморски калкан Sebastes spp. || RED || Морски костур Solea solea || SOL || Обикновен морски език Solea spp. || SOO || Морски език Sprattus sprattus || SPR || Цаца Squalus acanthias || DGS || Черноморска бодлива акула/морско куче Tetrapturus albidus || WHM || Бял марлин Thunnus maccoyii || SBF || Южен червен тон Thunnus obesus || BET || Големоок тон Thunnus thynnus || BFT || Червен тон Trachurus murphyi || CJM || Сафрид Trachurus spp. || JAX || Сафрид Trisopterus esmarkii || NOP || Норвежки паут Urophycis tenuis || HKW || Бяла мерлуза Xiphias gladius || SWO || Риба меч Следната сравнителна таблица на общоприетите и латинските наименования е дадена само за пояснение: Берикс || ALF || Beryx spp. Американска писия || PLA || Hippoglossoides platessoides Хамсия || ANE || Engraulis encrasicolus Морски дявол || ANF || Lophiidae Антарктически кликач || TOA || Dissostichus mawsoni Атлантическа камбала || HAL || Hippoglossus hippoglossus Големоок тон || BET || Thunnus obesus Птицеклюна акула || DCA || Deania calcea Чернопера ледена риба || SSI || Chaenocephalus aceratus Късоопашат скат || RJH || Raja brachyura Синя молва || BLI || Molva dypterygia Син марлин || BUM || Makaira nigricans Син меджид || WHB || Micromesistius poutassou Червен тон || BFT || Thunnus thynnus Капрова риба || BOR || Caproidae Средиземноморски калкан || BLL || Scophthalmus rhombus Мойва || CAP || Mallotus villosus Атлантическа треска || COD || Gadus morhua Лиманда || DAB || Limanda limanda Обикновен скат || RJB || Dipturus batis Обикновен морски език || SOL || Solea solea Крабове || PAI || Paralomis spp. Кукувичев скат || RJN || Leucoraja naevus Западноафрикански джерион || GER || Chaceon spp. Писия || FLE || Platichthys flesus Калканоподобни || FLX || Pleuronectiformes Манта от вида Мanta birostris || RMB || Manta birostris Голяма светеща акула || ETR || Etmopterus princeps Атлантическа аргентина || ARU || Argentina silus Гренландска камбала || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Макрурус || GRV || Macrourus spp. Сива скална треска || NOS || Lepidonotothen squamifrons Пикша || HAD || Melanogrammus aeglefinus Мерлуза || HKE || Merluccius merluccius Херинга || HER || Clupea harengus Сафрид || JAX || Trachurus spp. Гърбава скална треска || NOG || Gobionotothen gibberifrons Сафрид || CJM || Trachurus murphyi Черна акула || SCK || Dalatias licha Крил || KRI || Euphausia superba Сива късошипа акула || GUQ || Centrophorus squamosus Малоуста писия || LEM || Microstomus kitt Молва || LIN || Molva molva Скумрия || MAC || Scomber scombrus Антарктическа ледена риба || ANI || Champsocephalus gunnari Мраморна скална треска || NOR || Notothenia rossii Мегрим || LEZ || Lepidorhombus spp. Северна скарида || PRA || Pandalus borealis Норвежки омар || NEP || Nephrops norvegicus Норвежки паут || NOP || Trisopterus esmarkii Норвежки скат |