ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 2.12.2011 
SEC(2011) 1417 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение  за РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА 
СЪВЕТА  
относно  Европейския  фонд  за морско  дело  и рибарство  [за отмяна  на 
Регламент  (ЕО) № 1198/2006 на Съвета , Регламент  (ЕО) № 861/2006 на Съвета  и 
Регламент  (ЕС) № XXX/2011 на Съвета  относно  интегрираната  морска  политика  
{COM(2011) 804 окончател eн} 
{SEC(2011) 1416 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. ИНСТРУМЕНТИ  ЗА ПУБЛИЧНО  ФИНАНСОВО  ПОДПОМАГАНЕ  НА ОБЩАТА  
ПОЛИТИКА  В ОБЛАСТТА  НА РИБАРСТВОТО  И ИНТЕГРИРАНАТА  МОРСКА  
ПОЛИТИКА  
В периода  2007—2013 г. общата  политика  в областта  на рибарството  (ОПОР ) разполага  
със следните  финансови  инструменти :  
– Европейски  фонд  за рибарство  (ЕФР ) (споделено  управление ) — 
основен  финансов  стълб  на ОПОР  с бюджет  4,304 млн. EUR; 
– Вторият  финансов  инструмент  (пряко  управление ) подпомага : 
контрола  и правоприлагането  (345 млн. EUR), събирането  на данни  и 
научните  становища  (360 млн. EUR), управлението  (45 млн. EUR) и 
доброволните  и задължителните  вноски  за регионалните  организации  за 
управление  на рибарството  (РОУР ) (9,8 млн. EUR през 2010 г.);  
– Европейски  фонд  за гарантиране  на земеделието  (ЕФГЗ ) (пряко  
управление ) — финансира  общата  организация  на пазарите  (ООП ) за 
продукти  от рибарство  и аквакултури  (15 млн. EUR на година ) и 
компенсациите  за допълнителните  разходи , извършени  при търговията  с 
продукти  от крайно  отдалечени  райони  (15 млн. EUR на година ); 
– Финансирането  на интегрираната  морска  политика  (ИМП ) (пряко  
управление ) е в размер  на 20,4 млн. EUR (за периода  2008—2010 г.). До 
края  на 2011 г. ще бъде  приет  нов регламент , който  понастоящем  е в 
процедура  за съвместно  вземане  на решения , за финансиране  на 
интегрираната  морска  политика  в периода  2011—2013 г. 
Вторият  финансов  инструмент  финансира  също  така споразуменията  за партньорство  в 
областта  на рибарството . Тези  споразумения , подобно  на задължителните  вноски  в 
РОУР , имат  свое собствено  правно  основание  и ще останат  извън  обхвата  на 
Европейския  фонд  за морско  дело  и рибарство  (ЕФМДР ). 
2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
В оценката  на въздействието  на реформата  на ОПОР  бе формулирано  заключението , че 
независимо  от отбелязания  напредък  от 2002 г. насам , ОПОР  не е успяла  да постигне  
заложените  в нея цели  за екологична , икономическа  и социална  устойчивост . Част  от 
неуспеха  може  да се обясни  с финансирането  на ОПОР  и най-вече с проблемите , 
свързани  с проектирането  и механизма  за изпълнение  на това финансиране , по-
специално  ЕФР , както  и с липсата  на ефективност  по отношение  на съдържанието .  
Що се отнася  до проектирането , всеки  финансов  инструмент  разполага  със свои  
собствени  системи  за програмиране , наблюдение , оценка  и контрол , и е предмет  на 
отделно  договаряне . Това  затруднява  координацията  и постигането  на критична  маса . 
Координацията  с други  структурни  фондове  чрез т. нар. „демаркационни  линии “ също  
се оказва  недостатъчна  за постигането  на полезно  взаимодействие  и избягване  на 
дублираните  мерки . 
 
BG 3   BG Освен  това ЕФР  не поставя  необходимия  акцент  върху  стратегическите  приоритети  на 
ОПОР . Оперативните  програми  (ОП) често  се състоят  от набор  мерки , между  които  
държавите -членки  могат  да правят  своя избор . Много  държави  дават  предимство  на 
инвестиции , които  улесняват  усвояването  на средствата , вместо  да съсредоточат  
усилията  си върху  приоритетите  на ОПОР . За подобно  поведение  благоприятства  
отсъствието  на изисквания , свързани  с изпълнението  на тези приоритети , както  и 
неефективните  и разнородни  действия  за наблюдение  и оценка  — всяка  държава -
членка  разполага  със свои  собствени  показатели  и това възпрепятства  обобщаването  и 
сравненията .  
Наред  с това 75 % от ЕФР  са разпредени  съгласно  данните  за предишния  дял на 
рибарския  сектор  в политиката  на сближаване . За останалите  25 % (регионите  по цел 
„Несближаване ”) разпределението  се основава  на мащабите  на сектора . В резултат  на 
това се наблюдават  огромни  различия  (в някои  случаи  от порядъка  на 30:1) по 
отношение  на подпомагането  на глава  от населението  — те ще бъдат  в ущърб  на 
необхванатите  от цел „Сближаване “ държави -членки  със значителни  сектори  на 
рибарството  и аквакултурите , докато  при други  държави -членки  големите  суми  на 
разпределените  финансови  средства  са съчетани  с относително  малки  мащаби  на 
посочените  сектори . Това  — наред  с продължителния  процес  на създаване  на системи  
за управление  и контрол  и на подготовката  на ОП, които  са предпоставки  за 
изпълнението  на ЕФР  — е основното  обяснение  за наблюдаваната  в момента  ниска  
степен  на усвояване  на средства  по ЕФР  (към октомври  2011 г. делът  е 20 %).  
Отсъствието  на стратегически  подход  обяснява  също  така липсата  на критична  маса  
при голям  брой  проекти  и твърде  ограниченото  прилагане  на възможностите  на ЕФР  в 
областта  на околната  среда . 
Тези  проблеми  при проектирането  се отнасят  най-вече до частта  от финансирането , 
свързана  със споделеното  управление  на ЕФР , която  представлява  основният  дял от 
цялостното  финансиране . Най-значимият  проблем  при инструментите , попадащи  в 
обхвата  на прякото  управление , се отнася  до разпокъсаността  на подкрепата  за ОПОР  и 
ИМП  и значителната  административна  тежест , свързана  с централното  бюджетно  
управление .  
Що се отнася  до липсата  на ефективност , финансирането  на ОПОР  не е ограничило  
свръхкапацитета  по отношение  на опазването  на околната  среда . Въпреки  сумата  от 
1,7 милиарда  EUR, изразходвана  за бракуване  на кораби  от 1994 г. насам , в повечето  
флотове  на ЕС действителният  риболовен  капацитет  не е намалял . Свръхкапацитетът  е 
основната  причина  за прекомерния  улов  и за ниската  икономическа  рентабилност . 
Също  така публичното  финансиране  оказа  доста  ограничено  въздействие  върху  
високото  равнище  на изхвърляния  при много  риболовни  дейности  в ЕС. Новото  
предложение  за реформа  на ОПОР  включва  забрана  на изхвърлянията , като се очаква  тя 
да повиши  търсенето  на избирателни  риболовни  уред  и нови  риболовни  техники .  
Друг  основен  фактор  за успеха  на реформираната  ОПОР  е наличието  на научни  
становища  и икономически  данни . В момента  има научни  становища  за 45 % от 
търговските  запаси , за които  отговорност  носи  ЕС; през следващата  година  този 
процент  трябва  да нарасне , за да се гарантира  преходът  към устойчив  риболов . 
Координацията  с данни  от другите  морски  области  е слаба , а изискванията  не се 
изпълняват  в достатъчна  степен . 
 
BG 4   BG Аквакултурите  са друга  област , в която  е необходимо  да се повиши  ефективността  на 
публичните  финансови  потребности . Следва  да се постави  по-силен  акцент  върху  
стратегическия  подход , който  насърчава  екологосъобразния  растеж  в сектора  на 
аквакултурите . Също  така публичната  подкрепа  трябва  да насърчава  услугите  по 
опазване  на околната  среда  на екстензивните  аквакултури  в уязвимите  местообитания  
(например  укрепване  на биологичното  разнообразие ).  
На последно  място , развитието  на морското  пространствено  планиране  на сегашния  си 
етап се оказва  недостатъчно  за отстраняване  на отрицателните  икономически  и 
екологични  последици  от конкуренцията  за пространство  сред  морските  дейности . 
От икономическа  гледна  точка  публичните  финансови  инструменти  не са насочени  
към преодоляване  на изостаналостта  по отношение  на иновациите  в секторите  на 
рибарството  и аквакултурите  в ЕС (производителността  на труда  е 25 % под средното  
за ЕС). Ниското  равнище  на иновациите  отчасти  обяснява  слабите  резултати  на 
европейските  флотове  и стагнацията  в производството  на аквакултури  през последните  
15 години . Тази  изостаналост  често  е свързана  с малкия  размер  на предприятията  — 
91 % от риболовните  предприятия  притежават  само  един  риболовен  съд, а 98 % от 
дружествата  в сектора  на аквакултурите  са МСП . Малкият  размер  ограничава  достъпа  
до финансиране  и застраховане . 
Изоставането  е особено  осезателно  при маркетинга  и предлагането  на стоките  на 
пазара . Друга  критична  област  е високото  потребление  на енергия , по-специално  в 
риболовния  сектор . 
На последно  място , разпокъсаността  на морските  политики  води  до пропускането  на 
потенциални  полезни  взаимодействия  и липсата  на подходяща  подкрепа  за 
научноизследователската  дейност , насочена  към технологичните  иновации . Тя 
възпрепятства  и ясния  анализ  на областите , предлагащи  реален  потенциал  за растеж  в 
морския  сектор .  
В социално  отношение  работните  места , предлагани  от риболовния  сектор , са 
непривлекателни . В много  крайбрежни  общности  риболовните  дейности  вече не са така 
важни , както  в миналото . Макар  на тяхно  място  да се появяват  нови  дейности , които  са 
източник  на доходи  и работни  места , някои  крайбрежни  общности  не разполагат  с 
възможности  за диверсификация . Освен  това новата  ОПОР  може  да доведе  до 
допълнителни  краткосрочни  загуби  на работни  места  в риболовния  сектор  и свързаните  
с него  услуги . Следователно  в средносрочен  план  е възможно  някои  общности  да се 
окажат  нежизнеспособни .  
3. КОЙ Е ЗАСЕГНАТ ? 
Основната  цел на публичната  финансова  подкрепа  е да се осигури  успехът  на ОПОР  и 
на ИМП . С оглед  на това засегнатите  заинтересовани  страни  са същите  като посочените  
в доклада  относно  оценката  на въздействието  на ОПОР : 
 
BG 5   BG Заинтересована  
страна  Описание  на заинтересованата  страна  Ключови  интереси  
Сектор  на 
риболова  в ЕС Собственици  на кораби , оператори  и екипажи . Запазване  на рентабилността  и поминъка  
Сектор  на 
аквакултурите  Производители  на аквакултури  Idem 
Зависими  
предприятия  и 
общности   Предприятия  и общности , зависещи  от 
рибарството  Idem. Жизнеспособност  на общностите  в 
рибарските  райони . 
Преработвател
ен сектор  Преработватели  на суровини , внесени  или 
уловени  във води  на ЕС Повишаване  на добавената  стойност . Достъп  
до надеждни  доставки . 
Регулатори  на 
сектора  Национални , регионални  и местни  органи  за 
регулиране  на рибарството   Оптимизиране  на публичната  финансова  
подкрепа  за постигане  на целите  на 
политиката . Гарантиране  на хранителните  
доставки . 
Изследователск
а дейност  в 
сектора  Научноизследователски  организации , които  
допринасят  за опазването  и управлението  на 
запасите  Принос  за ефективното  управление  на 
риболовния  сектор  чрез своевременен  достъп  
до висококачествени  данни .  
Потребители  Потребители  на продукти  от рибарство  и 
аквакултури  Наличието , цената , качеството  и хранителните  
стойности  на продуктите  от рибарство  с 
различна  степен  на екологичен  анализ . 
Трети  държави  Секторът  на рибарството , който  е в 
конкуренция  с флотовете  на ЕС. 
Производители  и износители  на продукти  от 
аквакултури . Конфликтни  интереси  между  тези, които  
разглеждат  ЕС като пазар  за износ , и местните  
риболовни  общности , които  са изправени  пред  
конкуренция  от флотовете  на ЕС при достъпа  
до местни  ресурси .  
НПО , 
гражданското  
общество  и ЕС НПО , призоваващи  за устойчиво  управление . 
Широката  общественост  с интерес  и 
загриженост  за риболова  и морската  околна  
среда Поддържане  на рибните  популации , 
биологичното  разнообразие  и 
привлекателността  за отдих  и почивка  на 
океаните , реките  и езерата , като същевременно  
се развива  икономически  и социално  устойчив  
отрасъл . Ефективни  хранителни  доставки . 
 
4. ПРАВО  НА ДЕЙСТВИЕ  
ЕС притежава  изключителни  пълномощия  по отношение  на опазването  на морските  
биологични  ресурси . Извън  тези правомощия  (т.е. елементи  на ОПОР  в сферата  на 
споделената  компетентност ) се прилагат  принципите  на субсидиарност  и 
пропорционалност . Предложението  за бъдещия  бюджет  на ЕС е съобразено  с принципа  
на субсидиарност , тъй като акцентът  в него  е поставен  върху  „областите  на 
политиката , в които  ЕС може  да бъде  по-ефективен , като  предприема  действия  на 
европейско  равнище  в сегашния  контекст  на национални  мерки  за икономии  и 
финансова  консолидация “. 
По отношение  на рибарските  и морските  дейности  предложението  включва  нов 
Европейския  фонд  за морско  дело  и рибарство , опиращ  се на четири  стълба : 
Интелигентен  и екологосъобразен  сектор  на рибарството , интелигентен  и 
екологосъобразен  сектор  на аквакултурите , устойчиво  и приобщаващо  териториално  
развитие  и интегрирана  морска  политика . Първите  три области  следва  да бъдат  предмет  
на споделено  управление , а последната  — на пряко  централизирано  управление . Освен  
това в ЕФМДР  ще бъдат  включени  съпътстващи  мерки  в областта  на събирането  на 
данни  и научните  консултации , контрола , управлението , пазарите  на риба  и рибни  
продукти  (включително  по отношение  на най-отдалечените  региони ), доброволните  
вноски  към РОУР  и техническото  съдействие .  
 
BG 6   BG 5. ЦЕЛИ  НА ЕФМДР  
ЕФМДР  ще подпомага : 
– целите  на новата  ОПОР , устойчивите  и конкурентоспособни  сектори  на 
рибарството  и аквакултурите , 
– развитието  на ИМП , 
– устойчивото  развитие  на рибарските  райони . 
Посредством  постигането  на тези цели  ЕФМДР  ще допринесе  и за стратегията  „Европа  
2020“ и по-специално  за три водещи  инициативи : „Европа  за ефективно  използване  на 
ресурсите “, „Съюз  за иновации “ и „Програма  за нови  умения  и работни  места “. 
Формулирани  са следните  конкретни  цели : 
5.1. Конкретни  цели , свързани  с организацията  на ЕФМДР : 
– преглед  на критериите  за разпределение  на средствата , 
– акцент  върху  интелигентните  и екологосъобразни  инвестиции  и 
териториално  развитие , 
– по-добра  стратегия  и програмиране , 
– насърчаване  на колективните  подходи , 
– създаване  на рамка  за наблюдение  и оценка  въз основа  на общи  
показатели , 
– въвеждане  на по-стриктни  условия  за подпомагане , 
– оползотворяване  на полезното  взаимодействие  между  финансовите  
инструменти  на ОПОР  и ИМП ; опростяване  на процеса  на отпускане  на 
помощите  и намаляване  на административната  тежест , и 
– оползотворяване  на взаимодействията  с други  фондове  на ЕС (например  
LIFE). 
5.2. Конкретни  цели , свързани  със съдържанието  на ЕФМДР : 
– премахване  на неефективните  субсидии , 
– ограничаване  на въздействието , което  рибарството  оказва  върху  околната  
среда ,  
– принос  към управлението  и опазването  на морските  екосистеми  и към 
целите  на Рамковата  директива  за морска  стратегия  и „Натура  2000“, 
– насърчаване  на екологосъобразния  растеж  на сектора  на аквакултурата ,  
 
BG 7   BG – увеличаване  на наличната  научна  информация  и данни ; координация  
между  данните  по отношение  на рибарството  и ИМП , 
– осигуряване  изпълнението  на ОПОР ,  
– насърчаване  на трансграничното /екосистемно  управление  на морските  
басейни  на ЕС, 
– увеличаване  на иновациите , 
– опазване  здравето  на животните  и хуманно  отношение  към тях,  
– преодоляване  на разпокъсаността  при морските  политики  и принос  към 
усилията  за откриване  на възможностите  за растеж , 
– намаляване  на потреблението  на електроенергия , 
– подобряване  привлекателността  на работните  места  в сектора  и 
устойчивото  развитие  на крайбрежните  общности . 
6. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Разработени  са три варианта  за реформа . В съответствие  с реформата  на ОПОР  и 
предложението  за бъдещия  бюджет  на ЕС се отхвърлят  вариантите  „без промяна “ и 
„запазване  на статуквото “. Вариантът  „запазване  на статуквото “ обаче  остава  като 
отправен  параметър . 
6.1. Общи  елементи  
Между  вариантите  за реформа  съществуват  някои  общи  елементи , предварително  
определени  в предложението  за новата  ОПОР  и съобщението  на Комисията  за МФР : 
• ЕФМДР  е включен  в общата  стратегическа  рамка  и обхвата  на обща  нормативна  
уредба , 
• критериите  за разпределение  на средствата  са съобразени  с мащабите  на риболовния  
сектор , 
• повечето  субсидии  за флотовете  са преустановени ,  
• OOП е интегрирана  в ЕФМДР ; от 6-те инструмента  за интервенция  се запазва  само  
помощта  за складиране ,  
• в ЕФМДР  е включена  схема  за компенсиране  на най-отдалечени  региони , 
• критична  маса  се постига  чрез колективни  действия , организации  на производители  
(ОП), други  колективни  структури  и местни  инициативни  групи  по териториално  
развитие ,  
• въведени  са критерии , основаващи  се на: обхвата  на допустимостта  и съдържанието , 
спазването  на регламентите  за контрол  и ННН  риболов , спазването  на задълженията  
за събиране  на данни  и изпълнението  на изискванията  за приемане  на националните  
стратегически  планове  за аквакултури , 
 
BG 8   BG • наблюдението  се основава  на обща  рамка  и набор  от общи  показатели . 
Финансовото  разпределение  за ЕФМДР  е 6,692 милиарда  EUR (по текущи  цени ). Въз 
основа  на предварителна  оценка  неговото  разпределение  между  областите  на 
политиката  следва  да бъде : 
Области   Процент  от ЕФМДР  за 2014—2020 г.  
Предишна  част от ЕФР  (от които )  67—70 %  
— рибарство  30—35 %  
— аквакултури  15—17,5 %  
— местно  развитие  15—17,5 %  
Доброволни  вноски  в международни  
организации , включително  РОУР  1,5—2,0 %  
Събиране  на данни  и научни  становища  7—8 %  
Контрол  и правоприлагане  10—11 %  
Пазарна  политика , включително  
компенсация  за най-отдалечените  региони  2,5—3 %  
Управление  0,8—1 %  
ИМП  6—7 %  
 
6.2. Съдържание   
Вариант  1: „ЕФР +“ (отговаря  на варианти  1 и 1а от оценката  на въздействието  на 
реформата  на ОПОР ) изпитва  въздействието  на мерките  за отстраняване  на всички  
слабости  по проектирането  и съдържанието , свързани  с предишната  част ЕФР , 
включително  отмяната  на временното  и окончателното  преустановяване  на 
риболовните  дейности , по-стабилно  стратегическо  планиране  (CSF), условия  за 
допустимост , свързани  с целите  на ОПОР , нова  рамка  за оценка  и наблюдение  и 
приоритетно  третиране  на колективни  проекти . Териториално  развитие  е засилено  и по-
добре  координирано  с други  инициативи  за местно  развитие . Настоящата  структура  на 
финансовите  инструменти  се запазва , въпреки  че е положено  усилие  за по-доброто  
координиране  на техния  обхват  и цели . 
Вариант  2: „ЕФР  + интеграция “: В допълнение  към вариант  1 в новия  фонд  са 
включени  всички  финансови  инструменти  на ОПОР , които  обаче  продължават  да се 
управляват  отделно , съгласно  настоящите  начините  за прилагане  (споделено  или пряко  
управление ). ИМП  остава  извън  бъдещия  фонд . 
 
BG 9   BG Вариант  3: „ЕФМДР  сближаване “: събирането  на данни , контролът , ООП  и 
инструментът  за най-отдалечените  региони  се обединяват  в ЕФМДР  при споделено  
управление . ИМП  е включена  в бъдещия  фонд . 
7. ОЦЕНКА  НА ВАРИАНТИТЕ / ИЗБОР  НА ПРЕДПОЧИТАН  ВАРИАНТ  
Сравнението  на вариантите  се основава  на анализа  на техния  потенциал  за понижаване  
на изхвърлянията , преодоляване  на изостаналостта  в сферата  на иновациите  и 
създаване  на работни  места  в крайбрежните  общности . Вариант  3 е предпочитан  по 
отношение  както  на въздействието , така и на рентабилността  на действията  на ЕС. 
 Екологична  
устойчивост  Икономическ
а 
устойчивост  Социална  
устойчивост  Опростяване  
и 
администрати
вна тежест  Рентабилнос
т 
Запазване  на 
статуквото  (-) (-) (-) (-) (-) 
ЕФР + (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
ЕФР  + 
интеграция  (XX) (XX) (XX) (XXx)  (XXx)  
ЕФМДР  
сближаване  (XXx)  (XXx)  (XXx)  (XXX)  (XXX)  
8. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Необходимо  е ЕФМДР  да разполага  със солидна  система  за наблюдение  и оценка . 
Трябва  да съществуват  общи  изходни  показатели , показатели  за резултатите  и 
показатели  за въздействието , основаващи  се на данни , събрани  на равнище  
мярка /програмно  ниво  и агрегирани  на национално  или европейско  равнище  
(последното  трябва  да бъде  предмет  на договореност  между  Комисията  и държавите -
членки ).