Предложение за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — Рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) /* COM/2011/0811 окончателен - 2011/0402 (CNS) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Пакетът от предложения за „Хоризонт 2020“, изготвен изцяло в съответствие със съобщението на Комисията „Бюджет за стратегията „Европа 2020“[1], напълно подкрепя стратегията „Европа 2020“, която определя научните изследвания и иновациите като централен елемент за постигане на целите за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Пакетът съдържа предложения за: (1) рамкова програма за „Хоризонт 2020“ (Договор за функционирането на Европейския съюз — „ДФЕС“); (2) единен набор от правила за участие и разпространение на резултатите (ДФЕС); (3) единна специфична програма за изпълнението на „Хоризонт 2020“ (ДФЕС); както и (4) едно единствено предложение за частите на „Хоризонт 2020“, съответстващи на Договора за Евратом. Цялостната политическа история и контекстът на тези законодателни предложения са представени в съобщение на Комисията, прието заедно с тях, което засяга множество големи междусекторни елементи, като например опростяване и как е бил подобрен подходът към иновациите. Рамковата програма „Хоризонт 2020“ допринася пряко за решаването на основните обществени предизвикателства, набелязани в стратегията „Европа 2020“ и нейните водещи инициативи. Тя ще допринесе също така за постигането на водещи позиции на Европа в промишлеността. Това ще доведе също до повишаване на качеството на научната база, което е от съществено значение за устойчивостта и дългосрочния просперитет и благоденствие на Европа. Предложенията разполагат с пълния набор от средства за подпомагане, интегрирани в цикъла за изследвания и иновации, които са необходими за постигане на тази цели. Следователно „Хоризонт 2020“ обединява и усъвършенства дейностите, които в момента се финансират по Седмата рамкова програма за научни изследвания, посветената на иновациите част от Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, както и от Европейския институт за иновации и технологии. Предложенията са така подбрани, че да доведат също до значително опростяване за участниците. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО При изготвянето на четирите предложения изцяло бяха взети предвид отговорите, получени в рамките на широка обществена консултация въз основа на Зелената книга „От предизвикателствата към възможностите — изграждане на обща стратегическа рамка за финансиране от ЕС на научните изследвания и иновациите“, COM(2011) 48. Бяха изразени становища от Европейския съвет, държавите-членки и широк кръг заинтересовани страни от промишлеността, академичните среди и гражданското общество. Предложението също така се основава на две задълбочени оценки на въздействието, базирани на консултации със заинтересованите страни, на вътрешни и външни оценки и на становища на международни експерти. Оценките установиха, че „Хоризонт 2020“ ще допринесе за по-ясна насоченост, за постигането по най-добрия начин на необходимата критична маса на усилията на програмно и проектно равнище, ще доведе до най-силно въздействие върху целите на политиката и ще породи ползи за конкурентоспособността, икономиката и обществото по веригата за създаване на стойност, като в същото време ще спомогне за опростяване, напр. чрез намаляване на административната тежест за участниците, рационализиране на приложимите правила и процедури, осигуряване на съгласуваност между инструментите и насочване към нов баланс между рискове и доверие. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 3.1. Правно основание Предложението допринася за постигане на целите на политиката, като обединява научноизследователските и иновационните дейности. „Хоризонт 2020“ ще се основава на дяловете от ДФЕС „Промишленост“ и „Научни изследвания и технологично развитие, и космическо пространство“ (членове 173 и 182). Съответните правила за участие и разпространение ще се основават на същите дялове от ДФЕС (членове 173, 183 и 188). И в двата случая позоваването на дял „Промишленост“ ще се отнася основно до Европейския институт за иновации и технологии (EIT), който ще се финансира чрез финансова вноска от „Хоризонт 2020“. EIT няма да фигурира на равнище специфична програма. Трябва да се припомни, че иновационни дейности изрично бяха включени в различни рамкови програми въз основа на дял „Научни изследвания“ от Договора за функционирането на Европейския съюз, а сегашните рамкови програми също включват редица иновационни дейности. Вследствие на това специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ ще се основава на дял „Научни изследвания и технологично развитие, и космическо пространство“ от ДФЕС (член 182), тъй като предвидените в нея дейности ще спадат към обхванатите от този член. Предложението за програма за научни изследвания и обучение по Евратом в допълнение към „Хоризонт 2020“ се основава на членове 7 и 10 от Договора за Евратом. 3.2. Принципи на субсидиарност и пропорционалност Предложенията са проектирани за постигане на максимална добавена стойност и ефект за Съюза, като се фокусират върху цели и дейности, които не могат да бъдат ефикасно осъществени, ако държавите-членки действат самостоятелно. Намесата на равнище на Съюза може да укрепи общата рамка за научни изследвания и иновации и да координира научноизследователската дейност на държавите-членки, като по този начин ще се избегне дублиране на усилията, ще се запази критичната маса в ключовите области и ще се гарантира използването на публичното финансиране по най-оптимален начин. Тази намеса ще позволи да бъдат избрани най-добрите предложения чрез конкуренция в рамките на целия континент, като по този начин ще се повиши равнището на върховите постижения и ще се осигури видимост за научните изследвания и иновациите. Съюзното равнище е най-подходящо и за подкрепа на трансграничната мобилност, като по този начин се подобрява обучението и професионалното развитие на изследователите. Програмите на равнище на Съюза дават повече възможности за високорискова и дългосрочна научноизследователска и развойна дейност, като разпределят риска и пораждат широта на обхвата и икономии от мащаба, които не биха могли да бъдат постигнати по друг начин. Намесата на равнището на Съюза може да мобилизира допълнителни публични и частни инвестиции в научните изследвания и иновациите, да допринесе за оформянето на Европейското научноизследователско пространство, в което знанията, изследователите и технологиите се движат безпрепятствено, и да ускори търговската реализация и разпространението на иновациите в рамките на единния пазар. Програми на равнище на Съюза са необходими също в подкрепа на определянето на политиката, както и на целите, определени от редица политики. Доказателствата за това са представени в придружаващите оценки на въздействието. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Бюджетите на всички предложения са представени в текущи цени. В правния финансов разчет, приложен към настоящото предложение, са отразени въздействията върху бюджетните, човешките и административните ресурси. На базата на анализ на разходите и ползите Комисията може да използва нови или съществуващи изпълнителни агенции за изпълнението на „Хоризонт 2020“, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета относно установяването на статута на изпълнителните агенции, отговарящи за някои задачи по управлението на програмите на Съюза. 2011/0402 (CNS) Предложение за РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА от XXX година за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — Рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) (текст от значение за ЕИП) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 182, параграф 4 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взе предвид становището на Европейския парламент[2], като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[3], като взе предвид становището на Комитета на регионите[4], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като има предвид, че: (1) В съответствие с член 182, параграф 3 от Договора Регламент (ЕС) № [...] на Европейския парламент и на Съвета от ... относно рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ („Хоризонт 2020“)[5] трябва да се изпълнява посредством специфична програма, в която се определят конкретни цели и подробни правила за тяхното прилагане, задава се тяхната продължителност и се предоставят средствата, които се считат за необходими. (2) „Хоризонт 2020“ има три приоритета, а именно създаването на отлична наука („Високи постижения в научната област“), осигуряването на промишлено лидерство („Водещи позиции в промишлеността“) и справянето с предизвикателствата пред обществото („Обществени предизвикателства“). Тези приоритети следва да бъдат осъществени чрез специфична програма, която се състои от три части за непреки дейности и една част за преките дейности на Съвместния изследователски център (JRC). (3) Докато чрез „Хоризонт 2020“ се определят общата цел на тази рамкова програма, приоритетите и общите насоки на конкретните цели и дейности, които трябва да бъдат осъществени, чрез специфичната програма следва да се определят конкретните цели и общото описание на дейностите, които са специфични за всяка от частите. Разпоредбите за изпълнението, изложени в „Хоризонт 2020“, се прилагат изцяло за тази специфична програма, включително тези, отнасящи се до етичните принципи. (4) Всяка част следва да се допълва и да бъде прилагана съгласувано с останалите части на специфичната програма. (5) Съществува критична необходимост да бъдат укрепени и подобрени върховите постижения на научна база на Съюза и да бъде гарантирано световното равнище на научните изследвания и привлечените таланти, за да се осигурят дългосрочната конкурентоспособност и благосъстоянието на Европа. Част І „Високи постижения в научната област“ следва да подкрепя дейностите на Европейския съвет за научни изследвания в областите на граничните изследвания, бъдещите и нововъзникващите технологии, програмата „Мария Кюри“ и европейските научноизследователски инфраструктури. Тези дейности следва да са насочени към изграждането на компетентност в дългосрочен план, като се акцентира силно върху науката, системите и изследователите от следващото поколение, както и подпомагането на новите таланти от Съюза и от асоциираните държави. Дейностите на Съюза в подкрепа на високите постижения в научната област следва да помогнат за укрепването на Европейското научноизследователско пространство и да направят научната система на Съюза по-конкурентоспособна и по-привлекателна в световен мащаб. (6) Научноизследователските дейности, провеждани в рамките на част І „Високи постижения в научната област“, следва да се определят в зависимост от потребностите и възможностите на науката, без предварително набелязани тематични приоритети. Програмата за научните изследвания следва да се определя в тясно сътрудничество с научната общност. Изследванията следва да бъдат финансирани въз основа на върховите научни постижения. (7) Европейският съвет за научни изследвания следва да замени и наследи Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО[6]. Той следва да работи съгласно принципите за отлична наука, автономност, ефикасност и прозрачност. (8) С цел да се поддържат и укрепват водещите позиции на Съюза в промишлеността, е необходимо спешно да се стимулира изследователската и развойната дейност в частния сектор и инвестициите в иновации, да се насърчат изследователската дейност и иновациите с търговска цел и да се ускори разработването на нови технологии, които ще подкрепят развитието на предприятията и икономическия растеж в бъдеще. Част ІІ „Водещи позиции в промишлеността“ следва да подкрепя инвестиции във висококачествени научни изследвания и иновации в ключови базови технологии и други промишлени технологии, да улеснява достъпа до рисково финансиране за новаторски компании и проекти и да предоставя широка подкрепа от страна на Съюза за иновациите в малките и средни предприятия. (9) Космическите научни изследвания и иновации, които са споделена компетентност на Съюза, следва да бъдат включени като съгласуван елемент в част ІІ „Водещи позиции в промишлеността“, за да се увеличат научните, икономическите и социалните ефекти и да се осигури ефикасно и ефективно изпълнение. (10) Справянето с основните обществени предизвикателства, набелязани в стратегията „Европа 2020“[7], изисква големи инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите за разработване и въвеждане на новаторски и революционни решения, които разполагат с необходимия мащаб и обхват. Тези предизвикателства разкриват също големи икономически възможности за новаторски компании и следователно допринасят за конкурентоспособността на Съюза и трудовата заетост. (11) Част ІІІ „Обществени предизвикателства“ следва да повиши ефективността на научноизследователската дейност и иновациите в отговор на основните обществени предизвикателства чрез подпомагане на висококачествени научноизследователски и иновационни дейности. Тези дейности следва да бъдат осъществени въз основа на ориентиран към предизвикателствата подход, който обединява ресурси и познания в различните области, технологии и дисциплини. Научните изследвания в областта на обществените и хуманитарните науки са важен елемент за справяне с всички тези предизвикателства. Дейностите трябва да покриват пълния спектър от научни изследвания и иновации с акцент върху иновационната дейност, като например пилотни и демонстрационни дейности и изпитвателни платформи, както и подкрепа за обществени поръчки, изследвания в преднормативната фаза и стандартизация и налагане на иновации на пазара. Дейностите следва да подпомагат пряко компетентността в съответните сектори по отношение на политиките на равнището на Съюза. Всички предприети по отношение на предизвикателствата действия следва да допринасят за постигане на общата цел за устойчиво развитие. (12) Като съставна част на „Хоризонт 2020“ Съвместният изследователски център (JRC) следва да продължава да предоставя независима и ориентирана към потребителите научна и техническа подкрепа при формулирането, разработването, изпълнението и наблюдението на политиките на Съюза. За да изпълни мисията си, Съвместният изследователски център следва да провежда научни изследвания с най-високо качество. Когато осъществява преки дейности съгласно тази мисия, Съвместният изследователски център следва да поставя особен акцент върху области от ключов интерес за Съюза, а именно интелигентен, приобщаващ и устойчив растеж, сигурност и гражданство, както и глобална Европа. (13) Преките дейности следва да се изпълняват от Съвместния изследователски център по гъвкав, ефикасен и прозрачен начин с оглед на съответните нужди на потребителите на неговите услуги и на политиките на Съюза, и да са съобразени с опазването на финансовите интереси на Съюза. Тези научноизследователски дейности следва при необходимост да се приспособяват към посочените потребности и към развитието на науката и технологиите и да бъдат насочени към постигане на върхови научни резултати. (14) Съвместният изследователски център следва да продължи да генерира допълнителни ресурси чрез конкурентни дейности, включително участие в непреки дейности по „Хоризонт 2020“, работа с трети държави и, в по-малка степен, използване на интелектуалната собственост. (15) Специфичната програма следва да допълва дейностите, осъществявани в държавите-членки, както и други дейности на Съюза, които са необходими за целия набор стратегически усилия за изпълнението на стратегията „Европа 2020“, както е изложено в съобщението на Комисията „Европа 2020 — Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“, по-конкретно чрез действия в области като политиката на сближаване, земеделието и развитието на селските райони, образованието и професионалното обучение, промишлеността, общественото здравеопазване, защитата на потребителите, политиката по заетостта и социалната политика, енергетиката, транспорта, околната среда, изменението на климата, сигурността, морското дело и рибарството, сътрудничеството за развитие и политиката за разширяване и добросъседство. (16) С цел да се гарантира, че оценките на „Хоризонт 2020“ отразяват правилно съвременното състояние, а специфичните условия за използване на финансовите механизми отразяват пазарните условия, на Комисията следва да бъде делегирано правомощие да изменя актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз, за да адаптира или подобрява показателите за постигнати резултати, съответстващи на конкретните цели на специфичната програма, както и на специфичните условия за използване на финансовите механизми. От особена значение е Комисията да проведе подходящи консултации в рамките на своите подготвителни дейности, включително на равнището на експерти. По време на подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да гарантира предаване на съответните документи на Съвета в срок и по подходящ начин. (17) За да се осигурят еднакви условия за прилагането на специфичната програма, на Комисията следва да бъдат предоставени правомощия да приема работни програми за изпълнението на специфичната програма. (18) Изпълнителните правомощия, свързани с работните програми за части I, II и III, с изключение на дейностите на Европейския съвет за научни изследвания, когато Комисията не се отклонява от позицията на научния съвет, следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[8]. (19) Управителният съвет на Съвместния изследователски център, създаден с Решение на Комисията 96/282/Евратом от 10 април 1996 г. относно реорганизацията на Съвместния изследователски център[9], бе консултиран относно научно-техническото съдържание на тази специфична програма за преките дейности на Съвместния изследователски център. (20) От съображения за правна сигурност и яснота Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ за изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.)[10], Решение 2006/972/EО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специалната програма „Идеи“ за изпълнение на Седма рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.)[11], Решение 2006/973/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специалната програма „Хора“ за изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.)[12], Решение 2006/974/EО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специалната програма „Капацитети“ за изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.)[13], и Решение 2006/975/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специалната програма, която трябва да бъде изпълнена чрез преки дейности на съвместния научноизследователски център по Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.)[14], следва да бъдат отменени, ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: ДЯЛ I УЧРЕДЯВАНЕ Член 1 Предмет С настоящото решение се създава специфична програма за изпълнение на Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. на Европейския парламент и на Съвета[15] и се определят конкретните цели на Съюза за подкрепа на научноизследователските и иновационни дейности, определени в член 1 от посочения регламент, както и правилата за изпълнение. Член 2 Създаване на специфичната програма 1. С настоящото се създава специфична програма за изпълнение на Рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) „Хоризонт 2020“, наричана по-долу „специфичната програма“, за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. 2. В съответствие с член 5, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“], специфичната програма се състои от следните части: а) Част I „Високи постижения в научната област“; б) Част II „Водещи позиции в промишлеността“; в) Част III „Обществени предизвикателства“; г) Част IV „Преки дейности на Съвместния изследователски център (JRC) извън ядрената област“. Член 3 Конкретни цели 1. Част I „Високи постижения в научната област“ подобрява върховите постижения на европейските научни изследвания в съответствие с приоритета „Високи постижения в научната област“, посочен в член 5, параграф 2, буква a) от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“], като преследва следните конкретни цели: а) подобряване на изследванията в гранични области на науката чрез дейностите на Европейския съвет за научни изследвания (ЕСНИ); б) подобряване на научните изследвания в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии; в) укрепване на уменията, обучението и професионалното развитие чрез програмата „Мария Склодовска-Кюри“ (програма „Мария Кюри“); г) укрепване на европейските научноизследователски инфраструктури, включително електронните инфраструктури. Общите насоки за действие по отношение на тези конкретни цели са определени в част I от приложение I. 2. Част ІI „Водещи позиции в промишлеността“ подобрява позициите в промишлеността и конкурентоспособността в съответствие с приоритета „Водещи позиции в промишлеността“, посочен в член 5, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“], като преследва следните конкретни цели: а) засилване на водещите позиции на Европа в промишлеността чрез научни изследвания, технологично развитие, демонстрационни дейности и иновации в следните базови и промишлени технологии: i) информационни и комуникационни технологии, ii) нанотехнологии; iii) авангардни материали; iv) биотехнологии; v) авангардни производствени системи, vi) космическо пространство; б) подобряване на достъпа до рисков капитал за инвестиции в научни изследвания и иновации; в) увеличаване на иновациите в малките и средните предприятия. Общите направления на действие по отношение на тези конкретни цели са определени в част IІ от приложение I. Съществуват специфични условия за използването на финансовите механизми по конкретната цел, посочена в буква б). Тези условия са определени в точка 2 от част ІІ на приложение І. Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 10 с цел адаптиране на тези показатели, ако условията на икономическия пазар налагат това, или в съответствие с резултатите, постигнати от механизма за гарантиране на заеми по Програмата за конкурентоспособност и иновации и инструмента за споделяне на риска в рамките на механизма за споделяне на риска на Седмата рамкова програма. 3. Част ІІІ „Обществени предизвикателства“ допринася за постигане на приоритета „Обществени предизвикателства“, определен в член 5, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“] чрез провеждане на научни изследвания, технологични разработки, демонстрационни и иновационни дейности със следните конкретни цели: а) подобряване на здравето и благосъстоянието през целия живот; б) осигуряване на достатъчно доставки на безопасна храна с високо качество и други продукти на биологична основа чрез разработване на продуктивни и ефикасни първични производствени системи, насърчаване на свързани екосистемни услуги, наред с конкурентоспособни и нисковъглеродни вериги за производство и доставка; в) извършване на прехода към надеждна, устойчива и конкурентоспособна енергийна система предвид задълбочаващия се недостиг на ресурси, нарастващите енергийни нужди и изменението на климата; г) осъществяване на европейска транспортна система, щадяща ресурсите и околната среда и осигуряваща безопасни и безпрепятствени връзки за гражданите, икономиката и обществото; д) постигане на ефикасна и устойчива на изменението на климата икономика, както и устойчиво снабдяване със суровини, за да бъдат посрещнати нуждите на нарастващото световно население в рамките на устойчивата експлоатация на природните ресурси на планетата; е) насърчаване на приобщаващи, новаторски и сигурни общества в Европа в контекста на безпрецедентни преобразувания и нарастваща глобална взаимна зависимост. Общите направления на действие по отношение на тези конкретни цели са определени в част IІІ от приложение I. 4. Част IV „Преки дейности на Съвместния изследователски център (JRC) извън ядрената област“ допринася за изпълнение на всички приоритети, предвидени в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“] с конкретната цел за предоставяне на потребителски ориентирана научно-техническа подкрепа за политиките на Съюза. Общите насоки за тази конкретна цел са дадени в част ІV от приложение I. 5 Специфичната програма се оценява във връзка с резултатите и въздействието, измерени спрямо показатели за изпълнението, включващи, когато е уместно, публикации във влиятелни списания с взаимен научен контрол, обмен на изследователи, достъпност на изследователските инфраструктури, инвестиции, осигурени чрез дългов и рисков капитал, брой МСП, внедряващи нови за предприятието или пазара иновации, препратки към съответни научноизследователски дейности в политически документи, както и случаи на специфични въздействия върху политиките. Допълнителни подробности на ключовите показатели за изпълнение, съответстващи на конкретните цели, определени в параграфи 1—4 от настоящия член, са посочени в приложение ІІ. Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове в съответствие с член 10 с цел адаптиране на тези показатели с оглед на нови тенденции или на тяхното подобряване. Член 4 Бюджет 1. В съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“] финансовият пакет за изпълнение на специфичната програма е в размер на 86198 милиона EUR. 2. Сумата, посочена в параграф 1, се разпределя между четирите части, определени в член 2, параграф 2 от настоящото решение, в съответствие с член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“]. Ориентировъчната разбивка на бюджета за конкретните цели, определени в член 3 от настоящото решение, и максималният общ размер на средствата за дейности на Съвместния изследователски център са определени в приложение II към Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“]. 3 Не повече от 6 % от сумите, посочени в член 6, параграф 2 от Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“] за части I, II и III на специфичната програма, се отделят за административни разходи на Комисията. 4. При необходимост бюджетни кредити могат да бъдат вписани в бюджета след 2020 г., за да покрият технически и административни разходи, което да позволи управлението на дейности, които не са завършени до 31 декември 2020 г. ДЯЛ II ИЗПЪЛНЕНИЕ Член 5 Работни програми 1. Специфичната програма се изпълнява чрез работни програми. 2. Комисията приема общи или отделни работни програми за изпълнението на части I, ІІ и III на тази специфична програма, посочени в букви а), б) и в) на член 2, параграф 2, с изключение на изпълнението на дейности в рамките на конкретна цел „Укрепване на научната база на Европа в областта на граничните изследвания“. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 9, параграф 2. 3. Работните програми за изпълнение на действията в рамките на конкретната цел „Укрепване на научната база на Европа в областта на граничните изследвания“, установени от научния съвет на Европейския съвет за научни изследвания съгласно член 7, параграф 2, буква б), се приемат от Комисията с акт за изпълнение. Комисията се отклонява от работната програма, изготвена от научния съвет, само когато счита, че той не е в съответствие с разпоредбите на настоящото решение. В този случай Комисията приема работната програма посредством акт за изпълнение в съответствие с процедурата за проверка, посочена в член 9, параграф 2. Комисията надлежно обосновава тази мярка. 4. Комисията приема отделна многогодишна работна програма, посредством акт за изпълнение, за част IV от специфичната програма относно преките дейности на Съвместния изследователски център извън ядрената област, посочени в член 2, параграф 2, буква г). Тази работна програма взема предвид становището на Управителния съвет на Съвместния изследователски център, посочен в Решение 96/282/Евратом. 5. В работните програми се взема предвид състоянието на науката, технологиите и иновациите на национално и международно равнище и на равнище на Съюза, както и съответните тенденции в политиката, икономиката и обществото. В тях се съдържа информация за координацията с научноизследователските и иновационните дейности, провеждани от държавите-членки, включително в областите, в които съществуват инициативи за съвместно планиране. При необходимост те се актуализират. 6. Работните програми за изпълнението на части I, ІІ и III, посочени в букви а), б) и в) на член 2, параграф 2, определят целите, които се преследват, очакваните резултати, метода на изпълнение и техния общ размер, включително ориентировъчна информация за разходите във връзка с климата, когато е уместно. Те съдържат също описание на действията, които ще се финансират, указание на сумите, разпределени за всяка дейност, ориентировъчен график на изпълнение, както и многогодишен подход и стратегически насоки за следващите години от изпълнението. За безвъзмездни средства те включват приоритетите, основните критерии за оценка и максималния размер на съфинансирането. В работните програми се дава възможност за прилагане на „възходящи“ подходи, насочени към постигането на целите по новаторски начини. Освен това в тези работни програми се включва раздел, който набелязва междусекторните действия, както е посочено в член 13 на Регламент (ЕС) № ХХ/2012 г. [„Хоризонт 2020“], обхващащи две или повече конкретни цели както за един и същи приоритет, така и за повече от един приоритети. Тези действия се осъществяват по интегриран начин. Член 6 Европейски съвет за научни изследвания 1. Комисията създава Европейски съвет за научни изследвания (ЕСНИ), който е средството за изпълнение на действията по част І „Високи постижения в научната област“, свързани със конкретната цел „Укрепване на научната база на Европа в областта на граничните изследвания“. ЕСНИ е правоприемник на Европейския научноизследователски съвет, създаден с Решение 2007/134/ЕО. 2. Европейският съвет за научни изследвания следва да се състои от независим научен съвет, предвиден в член 7, и специализирана изпълнителна структура, предвидена в член 8. 3. ЕСНИ има председател, който се избира сред опитните и международно наложили се учени. Председателят се назначава от Комисията въз основа на процедура, подготвена от специален комитет по подбора, за период от четири години, който може да бъде подновен еднократно. Процедурата по подбор и избраният кандидат се ползва с одобрението на научния съвет. Председателят е същевременно председател на научния съвет и осигурява неговото ръководство и връзка със специализираната изпълнителна структура, и го представлява в света на науката. 4. Европейският съвет за научни изследвания следва да работи съгласно принципите за отлична наука, автономност, ефикасност, ефективност, прозрачност и отчетност. Той гарантира непрекъснатост на дейностите, провеждани от Европейския съвет за научни изследвания по силата на Решение 2006/972/EО. 5. Дейностите на Европейския съвет за научни изследвания подкрепят научни изследвания, извършвани във всички области и в условията на конкуренция от национални и транснационални екипи на европейско равнище. Безвъзмездни средства за гранични научни изследвания се отпускат от Европейския съвет за научни изследвания въз основа на единствено на критерия за върхови постижения. 6. Комисията действа като гарант на автономността и целостта на Европейския съвет за научни изследвания и осигурява правилното изпълнение на възложените му задачи. Комисията гарантира, че изпълнението на действията на Европейския съвет за научни изследвания е в съответствие с принципите, установени в параграф 4 от настоящия член, както и с общата стратегия на научния съвет, посочена в член 7, параграф 2. Член 7 Научен съвет 1. Научният съвет е съставен от учени, инженери и изследователи, ползващи се с добро име и подходящ опит, осигуряващи разнообразие на научноизследователските области и действащи в качеството си на личности, независими от външни интереси. Членовете на научния съвет се назначават от Комисията след независима и прозрачна процедура за тяхното определяне, съгласувана с научния съвет, включително след консултация с научната общност и доклад до Европейския парламент и до Съвета. Техният срок на пълномощие е ограничен до четири години и може да бъде подновен веднъж на основата на ротационна система, която гарантира приемственост на работата на научния съвет. 2. Научният съвет определя: а) цялостната стратегия на Европейския съвет за научни изследвания; б) работната програма за изпълнение на дейностите на Европейския съвет за научни изследвания; в) методите и процедурите за партньорска проверка и за оценка на предложенията, на основа на които се определят предложенията, които ще бъдат финансирани; г) позиция по всеки въпрос, който от научна гледна точка може да подобри постиженията и въздействието на Европейския съвет за научни изследвания, както и качеството на извършваните научни изследвания; д) кодекс на поведение, отнасящ се inter alia до избягването на конфликти на интереси. Комисията се отклонява от позициите на научния съвет, изложени в съответствие с букви а), в), г) и д) на първа алинея, само когато счита, че разпоредбите на настоящото решение, не са спазени. В този случай Комисията приема мерки за запазване на непрекъснатостта на изпълнението на специфичната програма и за постигане на нейните цели, като посочи точките на отклонение от позицията на Европейския съвет за научни изследвания и надлежно ги обоснове. 3. Научният съвет действа в съгласие с мандата, изложен в точка 1.1 от приложение I. 4. Научният съвет действа изключително в интерес на постигането на целите на тази част от специфичната програма, отнасяща се до конкретната цел „Укрепване на научната база на Европа в областта на граничните изследвания“ съгласно принципите, изложени в член 6, параграф 4. Той действа почтено и неподкупно и изпълнява ефективно своята работа с възможно най-голяма степен на прозрачност. Член 8 Специализирана изпълнителна структура 1. Специализираната изпълнителна структура отговаря за административното прилагане и изпълнение на програмата, както е описано в точка 1.2 от част І на приложение І, и подкрепя научния съвет при изпълнението на всички негови задачи. 2. Комисията гарантира, че специализираната изпълнителна структура следва стриктно, ефикасно и с необходимата гъвкавост единствено целите и изискванията на Европейския съвет за научни изследвания. ДЯЛ III ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ Член 9 Процедура на комитета 1. 1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011[16]. 2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. 3. Когато становището на комитета, посочен в параграф 2, трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това. Член 10 Упражняване на делегираните правомощия 1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при условията, предвидени в настоящия член. 2. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията за неопределен период от време от момента на влизане в сила на настоящото решение. 3. Делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени по всяко време от Съвета. Решението за оттегляне прекратява делегирането на посоченото в това решение правомощие. Решението за оттегляне влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на посочена в него по-късна дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила. 4. След като приеме делегиран акт, Комисията незабавно уведомява за това Съвета. 5. Делегиран акт влиза в сила само ако Съветът не е повдигнал възражение в срок от два месеца от уведомяването на Съвета за този акт, или ако преди изтичането на този срок Съветът е уведомил Комисията, че няма да повдига възражения. Този срок се удължава с един месец по искане на Съвета. 6. Европейският парламент бива уведомяван за приемането на делегирани актове от Комисията, за всяко формулирано възражение срещу тях или за оттеглянето на делегирането на правомощия от страна на Съвета. Член 11 Отмяна и преходни разпоредби 1. Решения № 2006/971/ЕО, № 2006/972/ЕО, № 2006/973/ЕО, № 2006/974/ЕО и № 2006/975/ЕО се отменят, считано от 1 януари 2014 г. 2. Въпреки това, действията започнати по силата на решенията, посочени в параграф 1, и финансовите задължения, свързани с действия, проведени съгласно тези решения, продължават да се управляват от разпоредбите на посочените решения до тяхното завършване. Когато е необходимо, останалите задачи на комитетите, учредени с решенията, посочени в параграф 1, се поемат от комитета, посочен в член 9 от настоящото решение. 3. Финансовите средства за специфичната програма могат също така да покриват разходи за техническо и административно съдействие, необходимо за осигуряване на прехода между тези програми и мерките, обхванати от Решения № 2006/971/ЕО, № 2006/972/ЕО, № 2006/973/ЕО, № 2006/974/ЕО и № 2006/975/ЕО. Член 12 Влизане в сила Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Член 13 Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Съставено в Брюксел на година. За Съвета Председател ПРИЛОЖЕНИЕ I Общи насоки за действие Общи елементи на непреките дейности 1. Планиране 1.1. Общи положения Регламент (ЕО) № XX/2012 („Хоризонт 2020“) предоставя набор от принципи за насърчаване на програмния подход, при което дейностите допринасят по стратегически и интегриран начин за постигането на нейните цели, както и за осигуряване на висока степен на допълване с други свързани политики и програми в целия Съюз. Непреките дейности по „Хоризонт 2020“ ще бъдат осъществени чрез форми на финансиране, предвидени във Финансовия регламент, по-конкретно безвъзмездни средства, награди, възлагане на поръчки и финансови инструменти. Всички форми на финансиране ще бъдат използвани гъвкаво за всички общи и конкретни цели на „Хоризонт 2020“, като тяхната употреба се определя въз основа на потребностите и особеностите на дадената конкретна цел. Особено внимание ще бъде отделено на осигуряването на широк подход към иновациите, който не се ограничава само до разработването на нови продукти и услуги въз основа на научни и технологични пробиви, а включва също аспекти като използване на съществуващи технологии в нови приложения, непрекъснато усъвършенстване, нетехнологични и социални иновации. Само един цялостен подход към иновациите може едновременно да доведе до справяне с обществените предизвикателства и до възникване на нови конкурентни предприятия и клонове на промишлеността. По-специално при обществените предизвикателства и базовите и промишлените технологии ще бъде поставено специално ударение върху подкрепящи действия, които се прилагат в близост до крайните потребители и пазара, като например демонстрационни и пилотни проекти или проекти за доказване на работоспособността на концепции. Това включва също, когато е подходящо, действия в подкрепа на социални иновации, подкрепа на подходи в областта на търсенето, като обществени поръчки за новаторски решения, намиращи се във фаза на предварителна стандартизация или в предпазарна фаза, както и други ориентирани към потребителите мерки с цел да се ускори внедряването и разпространението на новаторски продукти и услуги на пазара. Освен това ще има достатъчно пространство за използването на възходящи подходи и отворени, леки и бързи схеми за всяко от предизвикателствата и технологиите, така че най-добрите изследователи, предприемачи и предприятия в Европа да получат възможност да предлагат революционни решения по собствен избор. Подробното определяне на приоритетите при изпълнението на „Хоризонт 2020“ ще доведе до стратегически подход при планирането на научните изследвания с използване на режими на управление, които са тясно съгласувани с разработването на политика, но пресичат границите на традиционните секторни политики. Това ще се основава на солидни доказателства, анализ и прогнозиране, като напредъкът ще се измерва спрямо стабилен набор от показатели за постигнатите резултати. Този междусекторен подход към планирането и управлението ще позволи ефективна координация между всички конкретни цели по „Хоризонт 2020“ и ще даде възможност за справяне с предизвикателствата, надхвърлящи границите на отделни сектори, като например устойчивостта, борбата с изменението на климата или морските науки и технологии. Определянето на приоритетите ще се основава също така на широк спектър от становища и препоръки. Сред източниците ще бъдат, когато е подходящо, групи от независими експерти, създадени специално с цел изработване на препоръки за изпълнението на „Хоризонт 2020“ или всяка от нейните конкретни цели. Тези експертни групи притежават подходящо равнище на експертен опит и знания в обхванатите области и обединяват членове с разнообразен професионален контекст, включително с ангажименти в промишлеността и обществото. Определянето на приоритети може също да се извърши с оглед на програмите за стратегически изследвания на европейските технологични платформи или приноса на европейските партньорства за иновации. Когато е уместно, партньорствата в рамките на публичния сектор и публично-частните партньорства, ползващи подкрепата на „Хоризонт 2020“, ще имат принос и към процеса на определяне на приоритетите и към изпълнението, в съответствие с разпоредбите, установени в решението за „Хоризонт 2020“. Редовното взаимодействие с крайните потребители, гражданите и организациите на гражданското общество чрез подходящи методи, като конференции за постигане на консенсус, оценки на технологии с участието на обществеността или пряко включване в процеса на научните изследвания и иновациите, също ще бъде важен елемент в процеса на определяне на приоритетите. Тъй като „Хоризонт 2020“ е програма с продължителност от седем години, икономическият, общественият и политическият контекст, в който тя ще действа, може да се промени значително през нейния жизнен цикъл. „Хоризонт 2020“ трябва да е в състояние да се приспособява към тези промени. Поради това ще бъде възможно по всяка една от конкретните цели да бъде включена подкрепа за дейности, непопадащи в описанията, дадени по-долу, когато това е оправдано с оглед на съществени тенденции в развитието, потребности на политиката или непредвидени събития. 1.2. Обществени и хуманитарни науки Научните изследвания в областта на обществените и хуманитарните науки ще бъдат напълно интегрирани във всяка една от общите цели на „Хоризонт 2020“. Това ще включва широк кръг възможности за подкрепа на такива научни изследвания в рамките на конкретните цели на Европейския съвет за научни изследвания, дейностите по програмата „Мария Кюри“ или изследователските инфраструктури. Обществените и хуманитарните науки са интегрирани като съществен елемент от действията, необходими за справяне с всяко едно от предизвикателствата пред обществото, с цел да се засили техният ефект. Това включва: разбиране на обуславящите здравето фактори и оптимизиране на ефективността на системите на здравеопазването, подкрепа за политиките, подпомагащи селските райони и насърчаващи информирания избор на потребителите, стабилен процес за вземане на решения в областта на енергийната политика и за осигуряване на ориентирана към потребителите европейска електропреносна мрежа, подкрепа за основана на фактите транспортна политика, подкрепа за намаляване последствията от изменението на климата и за стратегиите за адаптиране, инициативи и мерки за ресурсна ефективност, насочени към постигане на екологична и устойчива икономика. Освен това конкретната цел „Приобщаващи, иновативни и сигурни общества“ ще подкрепи научните изследвания в областта на обществените и хуманитарните науки по въпроси от хоризонтален характер, като например осъществяването на интелигентен и устойчив растеж, социалното преобразуване на европейските общества, социалните иновации, иновациите в публичния сектор или позицията на Европа на световната сцена. 1.3. Малки и средни предприятия (МСП) „Хоризонт 2020“ ще насърчи и подпомогне участието на МСП по един интегриран начин по отношение на всички конкретни цели. В съответствие с член 18 от Регламента за „Хоризонт 2020“ специални мерки, предвидени по конкретната цел „Иновации в МСП“ (специализиран инструмент за МСП), се прилагат в рамките на конкретната цел „Водещи позиции в базовите и промишлените технологии“ и на част ІІІ „Обществени предизвикателства“. Очаква се този интегриран подход да доведе до използването на около 15 % от техния общ бюджет за МСП. 1.4. Достъп до рисково финансиране „Хоризонт 2020“ ще помогне на предприятия и други видове организации да получат достъп до кредити, гаранции и финансов капитал посредством два механизма. Дълговият механизъм ще предоставя на отделни получатели заеми за инвестиции в научни изследвания и иновации; комбинации от кредити и гаранции, както и гаранции или насрещни гаранции за национални и регионални схеми за финансиране на дълг. Той ще включва сметка за МСП, предвидена за предприятия, чийто основен предмет на дейност са научните изследвания и иновациите, като заемите ще допълват финансирането за МСП от механизма за гарантиране на заеми по Програмата за конкурентоспособност на предприятия и МСП. Капиталовият механизъм ще предоставя рисков и междинен капитал на отделни предприятия в ранната фаза на развитие (период на създаване). Механизмът предвижда също възможност за инвестиции във фазите на разширяване и растеж във връзка с капиталовия механизъм за растеж по Програмата за конкурентоспособност на предприятия и МСП, включително фондове, инвестирани във фондове. Тези механизми ще бъдат от основно значение за постигане на конкретната цел „Достъп до рисково финансиране“, но при необходимост може да се използват по всички други конкретни цели на „Хоризонт 2020“. Капиталовият механизъм и сметката за МСП на дълговия механизъм ще бъдат осъществени като част от двата финансови инструмента на ЕС, които предоставят капитал и заеми научните изследвания, иновациите и растежа на МСП, съвместно с капиталовия и дълговия механизъм по Програмата за конкурентоспособност на предприятия и МСП. 1.5. Разпространение на информацията и на резултатите Важна добавена стойност на научните изследвания и иновациите, финансирани на равнището на Съюза, е възможността да се разпространяват и съобщават резултатите в континентален мащаб, с цел да се подобри техният ефект. Поради това по всички конкретни цели на „Хоризонт 2020“ ще бъде включена специализирана подкрепа за дейности в областта на разпространението (включително открит достъп до резултатите от изследванията), комуникацията и диалога със силен акцент върху информирането на потребителите, организациите на гражданското общество, промишлеността и политиците за резултатите от работата. За тази цел в рамките на „Хоризонт 2020“ могат да се използват мрежите за обмен на информация. Дейностите за комуникация, провеждани в контекста на „Хоризонт 2020“, ще имат за цел също повишаването на обществената информираност относно важността на научните изследвания и иновациите чрез публикации, мероприятия, регистри на знание, бази данни, уеб страници или целенасочено използване на социални медии. 2. Международно сътрудничество Международно сътрудничество с партньори от трети държави е необходимо за ефективното изпълнение на много от конкретните цели, определени в „Хоризонт 2020“, по-специално за тези, които се отнасят до външните политики и международните задължения на Съюза. Такъв е случаят с всички обществени предизвикателства, предмет на „Хоризонт 2020“, които са глобални по своя характер. Международното сътрудничество е също така от съществено значение за провеждането на гранични и фундаментални научни изследвания с цел оползотворяване на нововъзникващи научни и технологични възможности. Следователно насърчаването на трансграничната мобилност на изследователите и занимаващите се с иновации е от основно значение за засилване на сътрудничеството в световен мащаб. Също толкова важни са действията на международно ниво за повишаване на конкурентоспособността на европейската промишленост чрез насърчаване на разпространението и търговията с нови технологии, например чрез разработването на световни стандарти и насоки за оперативна съвместимост, както и чрез насърчаване на възприемането и разпространението на европейски решения извън Европа. Фокусът на международното сътрудничество в „Хоризонт 2020“ ще бъде върху сътрудничеството с три основни групи държави: (1) индустриализирани и нововъзникващи икономики; (2) държави в обсега на политиката за разширяване и добросъседство; и (3) развиващи се страни. Когато е уместно, „Хоризонт 2020“ ще насърчава сътрудничеството на регионално или многостранно равнище. Международното сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите е ключов аспект на глобалните ангажименти на Съюза и играе важна роля в стратегията на Съюза за партньорство с развиващите се страни, например за напредъка към постигането на Целите на хилядолетието за развитие. С член 21 от Регламента за „Хоризонт 2020“ се определят общите принципи за участие на организации от трети държави и международни организации. Тъй като научните изследвания и иновациите до голяма степен печелят от политиката на отвореност към трети държави, „Хоризонт 2020“ ще продължи да прилага общия принцип на откритост, като същевременно поощрява реципрочен достъп до програмите на трети държави. По отношение на редица области обаче може да бъде препоръчан един по-предпазлив подход, за да се защитят европейските интереси. Освен това редица целенасочени действия ще бъдат осъществени на базата на стратегически подход към международното сътрудничество, основано на взаимен интерес и взаимна изгода, и насърчаване на координирането, както и взаимодействие между инициативите на държавите-членки. Това ще включва механизъм за подкрепа на съвместните покани за участие в търг и възможност за съвместно финансиране на програми заедно с трети държави или международни организации. Примери на сфери, в които може да бъде развито такова стратегическо международно сътрудничество, са: а) продължаването на Партньорството за клинични изпитвания между европейските и развиващите се държави (EDCTP2) по отношение на клиничните изпитвания за медицински интервенции срещу HIV, малария и туберкулоза; б) подкрепа чрез предоставяне на годишен абонамент за Програмата за гранични изследвания в науките за човека (Human Frontier Science Programme, HSFP) с цел да се даде възможност на държавите-членки, които не са членки на Г-7, да се възползват в пълна степен от финансирането, предоставяно от HSFP; в) международен консорциум за редки заболявания, с редица държави-членки на Съюза и трети държави. Целта на тази инициатива е да се разработят до 2020 г. диагностични тестове за повечето от редките заболявания и 200 нови терапии за редки заболявания; г) за дейността на Международния форум по биоикономика, основана на знанието, и Работната група ЕС—САЩ за научни изследвания в биотехнологията, както и сътрудничество със съответни международни организации и инициативи (например обединенията за глобални изследвания в областта на земеделските парникови газове и здравето на животните); д) принос към многостранни процеси и инициативи, като например Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC), Междуправителствена платформа относно биологичното разнообразие и екосистемните услуги (IPBES) и Групата за наблюдение на Земята (GEO); е) диалогът по въпроси на Космоса между Съюза, от една страна, и САЩ и Русия, двете основни космически нации — от друга, е изключително ценен и формира основата за създаване на стратегическото сътрудничество в космически партньорски проекти, като Международната космическа станция или установки за изстрелване, както и въз основа на пионерски космически проекти за научни изследвания и технологично развитие. 3. Допълващи и междусекторни действия „Хоризонт 2020“ е структурирана около целите, определени за нейните три основни части: създаване на отлична наука, постигане на водещи позиции в промишлеността и справяне с обществените предизвикателства. Специално внимание ще бъде отделено на осигуряването на адекватна координация между тези части и пълното използване на взаимодействията, възникващи между всички конкретни цели, за увеличаване на техния комбиниран ефект върху политическите цели на Съюза на по-високо равнище. Поради това за постигането на целите на „Хоризонт 2020“ ще се поставя силен акцент върху намирането на ефикасни решения, като подходът ще излиза далеч извън рамките на традиционните научни и технологични дисциплини и сектори на икономиката. Ще бъдат насърчавани междусекторни действия между част І „Високи постижения в научната област“ и частите, засягащи обществените предизвикателства и базовите и промишлените технологии, с цел да се разработят съвместно нови знания, бъдещи и нововъзникващи технологии, научноизследователски инфраструктури и ключови умения. Научноизследователските инфраструктури ще намерят по-широко приложение в публичния сектор, например при предлагането на публични услуги, за насърчаване на науката, обществената сигурност и културата. Освен това определянето на приоритетите в рамките на изпълнението на преките дейности на Съвместния изследователски център и дейността на Европейския институт за иновации и технологии (EIT) ще бъде подходящо координирано с останалите части на „Хоризонт 2020“. В много случаи за осъществяването на ефективен принос към целите на стратегията „Европа 2020“ и „Съюза за иновации“ ще бъде необходимо да се разработят решения, които по своята същност са интердисциплинарни и поради това засягат множество конкретни цели на „Хоризонт 2020“. Особено внимание ще бъде отделено на отговорното осъществяване на научни изследвания и иновации. Равнопоставеността на половете ще бъде третирана като въпрос с междусекторно значение, с цел отстраняване на неравенството между жени и мъже, както и за да се интегрира темата за равнопоставеност на половете в планирането и съдържанието на научните изследвания и иновациите. „Хоризонт 2020“ включва специфични разпоредби за стимулиране на такива междусекторни действия, включително чрез ефективно групиране на бюджети. Това дава възможност например да се използват разпоредбите за финансовите инструменти и специализираният инструмент за МСП в областта на обществените предизвикателства и базовите и промишлените технологии. Междусекторните действия ще бъдат също от жизненоважно значение за насърчаване на взаимодействията между областите „Обществени предизвикателства“ и „Базови и промишлени технологии“, необходими за осъществяването на значителни технологични пробиви. Примери за това къде могат да бъдат развити такива взаимодействия са: областта на електронното здравеопазване, интелигентните електропреносни мрежи, интелигентните транспортни системи, интегрирането на действия, свързани с изменението на климата, наномедицината, авангардните материали за леки превозни средства или разработването на промишлени процеси и продукти на биологична основа. Поради това ще се насърчава възникването на силни полезни взаимодействия между областта на обществените предизвикателства и разработването на общи базови и промишлени технологии. Това ще бъде изрично взето предвид при разработването на многогодишните стратегии и определянето на приоритети за всяка от тези конкретни цели. То ще наложи в изпълнението да бъдат пълноценно включени участници, представляващи различните гледни точки, а в много случаи ще наложи също действия, които обединяват финансиране за разработването на базови и промишлени технологии с такова в областта на обществените предизвикателства. Специално внимание ще бъде отделено също на координацията на дейностите, финансирани от „Хоризонт 2020“, с дейности, подкрепяни от други програми за финансиране от Съюза като общата земеделска политика, общата политика в областта на рибарството или „Еразъм за всички“ — програмата на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта, или програмата ,,Здраве за растеж“. Това включва подходяща връзка с фондовете на политиката на сближаване, като подкрепата за изграждането на капацитет в областта на научните изследвания и иновациите на регионално равнище може да изиграе ролята на „път към върховите научни постижения“, създаването на регионални центрове за върхови научни постижения може да помогне за преодоляване на иновационното разделение в Европа, а подкрепата за крупни демонстрационни и пилотни проекти може да допринесе за постигането на водещи позиции на Европа в промишлеността. 4. Партньорство За постигане на устойчив растеж в Европа приносът на публичните и частните участници трябва да бъде оптимизиран. Това е от съществено значение за укрепване на Европейското научноизследователско пространство и за осъществяването на Съюза за иновации, Програмата в областта на цифровите технологии и други водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“. Освен това отговорният подход към научните изследвания и иновациите изисква от взаимодействието между партньори с различни гледни точки, но с общи интереси, да бъдат извлечени най-добрите решения. „Хоризонт 2020“ установява границите и предоставя набор от ясни критерии за определяне на партньорства в рамките на публичния сектор и публично-частни партньорства. Публично-частните партньорства могат да се основават на договорни споразумения между публичните и частните участници и в ограничен брой случаи могат да бъдат институционализирани публично-частни партньорства (например съвместни технологични инициативи и други съвместни предприятия). Съществуващите партньорства в рамките на публичния сектор и публично-частни партньорства могат да получат подкрепа от „Хоризонт 2020“, при условие че работят за постигане на целите на „Хоризонт 2020“, отговарят на критериите, заложени в „Хоризонт 2020“, и са показали съществен напредък в изпълнението на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (РП7). Сред инициативите по член 185 от Договора, подкрепени по РП6 и/или РП7, за които може да се предостави допълнителна помощ при горепосочените условия, са: Партньорството за клинични изпитвания между европейските и развиващите се държави (EDCTP), Интелигентната заобикаляща среда (Ambient Assisted Living, ИЗС), научноизследователската и развойна програма за Балтийско море (BONUS), съвместната научноизследователска и развойна програма Eurostars и Европейската научноизследователска програма по метрология. Допълнителна подкрепа може също да бъде предоставяна за Европейското сдружение за енергийни научни изследвания (EERA), създадено в рамките на стратегическия план за енергийните технологии (план SET). Съвместни предприятия, създадени в рамките на РП7 съгласно член 187 от Договора, за които може да се предостави допълнителна помощ при горните условия, са: Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), „Чисто небе“, изследването на УВТ в рамките на „Единно европейско небе“ (SESAR), съвместното предприятие „Горивни клетки и водород” (ГКВ), както и съвместните технологични инициативи за вградени изчислителни системи (ARTEMIS) и наноелектроника (ENIAC). Последните две могат да бъдат обединени в една единствена инициатива. Други публично-частни инициативи, подкрепяни в рамките на РП7, за които може да се предостави допълнителна помощ при горепосочените условия, са: „фабриките на бъдещето“, енергийно ефективните сгради, европейската инициатива за „зелени“ автомобили, интернетът на бъдещето. Допълнителна подкрепа може също да бъде предоставяна на европейските индустриални инициативи (ЕИИ), създадени в рамките на плана SET. Допълнителни партньорства в рамките на публичния сектор и публично-частни партньорства могат да бъдат осъществени по „Хоризонт 2020“, ако отговарят на определените критерии. Това може да включва партньорства в областта на информационните и комуникационните технологии, фотониката и роботиката, устойчивите процеси в промишлеността, производството на биологична основа, както и технологиите за сигурност при наблюдението на морските граници. Част I Високи постижения в научната област 1. Европейски съвет за научни изследвания Европейският съвет за научни изследвания (ЕСНИ) ще насърчава научни изследвания от световна класа в граничните области на науката. Научните изследвания на и отвъд границата на съвременните разбирания са от решаващо значение за икономическото и социалното благоденствие и по своята същност представляват рискови начинания, които осигуряват напредък в новите и най-трудни области на научните изследвания, като обичайно надхвърлят рамките на една отделна научна дисциплина. С цел да стимулира значителен напредък в граничните области на знанието ЕСНИ ще подкрепя отделни екипи при осъществяването на изследвания в която и да е сфера на фундаменталните научни и технологични изследвания, която попада в обхвата на „Хоризонт 2020“, включително инженерството, обществените и хуманитарните науки. Ако е необходимо, могат да се вземат под внимание специални научноизследователски теми или целеви групи (напр. новото поколение научни изследователи / нововъзникващите екипи), следвайки целите на ЕСНИ и нуждите от ефикасно изпълнение. Особено внимание ще бъде отделено на нововъзникващите и бързо растящите области на границата на знанието, както и на връзките между дисциплините. Независими изследователи без оглед на възрастта и държавата, от която идват, включително начинаещи изследователи, които в момента се оформят като независими лидери на научни изследвания, ще бъдат подкрепени при осъществяването на техните научни изследвания в Европа. Ще се прилага подход „за управление от научните изследователи“. Това означава, че ЕСНИ ще подкрепя проекти, изпълнявани от научни изследователи по избрани от тях теми в рамките на обсега на поканите за предложения. Предложенията ще се оценяват единствено въз основа на критерия за върхови научни постижения съгласно оценката на партньорска проверка, отчитайки върховите постижения в рамките на новите групи, новото поколение научни изследователи, както и на утвърдилите се екипи, и като се отделя особено внимание на предложения с висока степен на безпрецедентност, включващи съответно високи научни рискове. ЕСНИ действа като ръководен от научни съображения орган за финансиране, състоящ се от независим научен съвет, подкрепен от икономична и ефикасна специализирана изпълнителна структура. Научният съвет на ЕСНИ ще определя цялостната научна стратегия и ще има пълна власт над решенията относно вида на научните изследвания, които ще се финансират. Научният съвет ще установи работната програма с оглед на целите на ЕСНИ въз основа на своята научна стратегия, посочена по-долу. Той ще основе необходимите инициативи за международно сътрудничество в съответствие със своята научна стратегия, включително дейности за популяризиране с цел да се увеличи видимостта на ЕСНИ за най-добрите изследователи от останалите части на света. Научният съвет ще наблюдава непрекъснато функционирането на ЕСНИ и ще обмисли по какъв начин най-добре могат да бъдат постигнати неговите по-общи цели. Той ще разработи комбинацията от мерки за подкрепа на ЕСНИ, необходима, за да се реагира на евентуално възникващи нужди. В рамките на своите собствени дейности ЕСНИ ще има за цел осъществяването на върхови постижения. Административните разходи и разходите за персонал на Европейския съвет за научни изследвания, свързани с научния съвет и специализираната изпълнителна структура, ще бъдат съобразени с принципите на пестеливо и рентабилно управление. Административните разходи ще се поддържат на минималното ниво, позволяващо осигуряване на ресурсите, необходими за изпълнение на световно равнище, така че да се увеличат до максимум средствата за финансиране на граничните научни изследвания. Стипендиите и безвъзмездните средства ще се отпускат от ЕСНИ съгласно опростени процедури, които запазват фокуса върху върховите постижения, насърчават инициативността и комбинират гъвкавост с отчетност. ЕСНИ постоянно ще търси допълнителни възможности за опростяване и подобряване на своите процедури, за да гарантира спазването на тези принципи. Предвид уникалната структура и роля на ЕСНИ като ръководен от научни съображения орган за финансиране, изпълнението и управлението на дейностите на ЕСНИ ще бъде подложено на непрекъсната проверка и оценка с пълното участие на научния съвет, за да бъдат преценени неговите постижения и приспособени и подобрени неговите процедури и структури на основата на опита. 1.1. Научен съвет За да изпълнява своите задачи, както е посочено в член 7, научният съвет: (1) Научна стратегия: – ще установи общата научна стратегия за ЕСНИ в светлината на научните възможности и европейските научни нужди; – ще гарантира постоянно и в съответствие с научната стратегия създаването на работната програма и извършването на необходимите модификации, включително покани за предложения и критерии и, ако е необходимо, ще определя специалните теми или целеви групи (например начинаещи/възникващи екипи). (2) Научно управление, наблюдение и контрол на качеството: – ако е целесъобразно, ще определи от научна гледна точка позиции за изпълнението и управлението на поканите за предложения, критерии за оценка, процеси на партньорската проверка, включително за подбора на експерти, и методи за партньорската проверка и за оценка на предложенията и необходимите правила и насоки за изпълнение, на основата на които ще бъде определено предложението, което ще се финансира под надзора на научния съвет, и ще се занимае с всички други въпроси, които оказват влияние върху постиженията и въздействието на инициативите на ЕСНИ, както и качеството на извършваните научни изследвания, включително основните условия на образеца на ЕСНИ за споразумение за отпускане на безвъзмездни средства; – ще наблюдава качеството на операциите и оценява изпълнението и постиженията и ще дава препоръки за колективни или бъдещи действия. (3) Комуникация и разпространение на резултатите: – ще осигурява комуникация с научната общност и с ключови заинтересувани страни относно дейностите и постиженията на ЕСНИ; – ще докладва редовно на Комисията за своите дейности. Научният съвет има пълна власт над решенията относно вида на научните изследвания, които ще се финансират, и действа като гарант за качеството на дейността от научна гледна точка. Когато е уместно, научният съвет се допитва до научната, техническата и академичната общност. Членовете на научния съвет следва да получават възнаграждение за извършените дейности под формата на хонорар и, когато е целесъобразно, на възстановяване на пътните разноски и разноските за престой. Председателят на ЕСНИ се установява в Брюксел за срока на изпълнение на длъжността и посвещава голямата част от времето си[17] на работата на ЕСНИ. Той/тя ще получава възнаграждение, съответстващо на възнагражденията на висшите ръководители в Комисията. Научният съвет избира сред своите членове трима заместник-председатели, който подпомагат председателя в представителните му функции и организацията в нейната работа. Те могат да заемат също длъжността заместник-председател на Европейския съвет за научни изследвания. Тримата заместник-председатели ще получат подкрепа, за да се гарантира местна административна помощ на адекватно равнище в техните институти. 1.2. Специализирана изпълнителна структура Специализираната изпълнителна структура ще отговаря за всички аспекти на административно прилагане и изпълнение на програмата, както е предвидено в работната програма. Тя по-специално ще изпълнява процедурите за оценка, партньорската проверка и процеса на подбор съгласно стратегията, установена от научния съвет, и ще осигурява финансовото и научното управление на безвъзмездните средства. Специализираната изпълнителна структура ще оказва помощ на научния съвет при изпълнението на всички негови задачи, както е посочено по-горе, ще предоставя достъп до необходимите документи и данни, с които разполага, и ще държи научния съвет в течение на своите дейности. С цел да се осигури ефективна връзка със специализираната изпълнителна структура по стратегически и оперативни въпроси, ръководството на научния съвет и директорът на специализираната изпълнителна структура ще провеждат редовни координационни срещи. Управлението на ЕСНИ ще се извършва от персонал, назначен за целта, включително служебни лица от институциите на Съюза, когато е необходимо, и ще покрива само реалните административни нужди, за да гарантира стабилността и приемствеността, необходими за ефективното управление. 1.3. Роля на Комисията За да изпълни задълженията си, посочени в членове 6,7 и 8, Комисията ще: – осигури приемственост и обновяване в научния съвет и предостави подкрепа на постоянния комитет за идентифициране при набелязването на бъдещи членове на научния съвет; – осигури приемственост в специализираната изпълнителна структура и при делегирането на задачи и задължения към нея, отчитайки вижданията на научния съвет; – назначи директора и висшия състав на специализираната изпълнителна структура, отчитайки вижданията на научния съвет; – осигури своевременното приемане на работната програма, позициите относно методиката на изпълнение и необходимите правила за прилагане, както е предвидено в Правилника на ЕСНИ за подаване на заявления и в образеца на ЕСНИ за споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, отчитайки вижданията на научния съвет; – информира редовно програмния комитет относно изпълнението на дейностите на ЕСНИ. 2. Бъдещи и нововъзникващи технологии Дейностите в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии (БНТ) ще формират различни логики на намеса, от изцяло отворени изследвания до различни степени на структуриране на теми, общности и финансиране, обединени около три стълба: 2.1. Отворени БНТ: насърчаване на нови идеи Подкрепата в зародиш на широк набор от високорискови визионерни научни начинания и съвместни технологични проекти е необходима за успешни фундаментални изследвания за коренно нови бъдещи технологии. Като изрично не се придържа към теми и предписания, тази дейност позволява развитието на нови идеи, независимо от това кога и къде са възникнали, в най-широк спектър от теми и дисциплини. Подхранването на такива крехки идеи изисква гъвкав, поемащ рискове и изключително интердисциплинарен научноизследователски подход, излизащ далеч извън тесните рамки на строго технологичните виждания. Привличането и насърчаването на нови участници с голям потенциал в областта на научните изследвания и иновациите, като високотехнологични МСП и млади изследователи, е важно също така за формиране на научните и промишлените лидери на бъдещето. 2.2. Активна подкрепа за БНТ: подхранване на нововъзникващи теми и общности Трябва да се подкрепи съзряването на нови области и теми чрез действия за структуриране на нововъзникващите общности и подпомагане на проектирането и разработването на теми на преобразуващите научни изследвания. Основната полза от този структуриращ и същевременно проучвателен подход е възникването на новаторски области, които още не са готови за включване в изследователски планове на промишления сектор, и изграждането и структурирането на научноизследователски общности около тях. По този начин се прави крачката от сътрудничество между малък брой изследователи към клъстер от проекти, посветени на различни аспекти на дадена изследователска тема и обменящи резултати. 2.3. Водещи инициативи в областта на БНТ: справяне с основните интердисциплинарни научни и технологични предизвикателства Научноизследователските инициативи в рамките на тези предизвикателства са движени от науката, широкомащабни, мултидисциплинарни и структурирани около една визионерна обединяваща цел. Те се заемат с основните научни и технологични предизвикателства, изискващи сътрудничество между редица дисциплини, общности и програми. Научният прогрес следва да даде стабилна и широка основа за бъдещи технологични иновации и икономическа експлоатация, както и нови ползи за обществото. Техният широкообхватен характер и мащаб предполага, че те могат да бъдат осъществени единствено чрез обединени и дълготрайни усилия (с продължителност от порядъка на 10 години). Дейностите по трите стълба на БНТ се допълват, от широк кръг дейности в рамките на мрежи и общности, насочени към създаването на плодородна и динамична европейска среда за развитието на направлявани от научни съображения изследвания на бъдещи технологии. Те ще подкрепят бъдещото развитие на дейности по БНТ, ще насърчат дискусията относно последствията от новите технологии и ще ускорят тяхното въздействие. 2.4. Специфични аспекти на изпълнението Консултативен съвет по БНТ ще осигури приноса на заинтересованите страни относно общата научна стратегия, включително определянето на работната програма. Инициативата БНТ ще продължи да бъде ръководена от научни съображения, подкрепена от лека и ефикасна структура за изпълнение. Ще бъдат приети опростени административни процедури, за да се запази фокусът върху върховите постижения в направляваните от науката технологични иновации, да се насърчи инициативата и да се комбинира гъвкавост с отчетност. Най-подходящите подходи ще се използват за проверка на обхвата на научните изследвания в областта на БНТ (напр. за анализ на пакета от теми) и за привличане на общности от заинтересовани страни (напр. за консултации). Целта ще бъде постоянно подобряване и търсене на допълнителни начини за опростяване и усъвършенстване на процедурите, с цел да се гарантира спазването на тези принципи. Ще бъдат проведени оценки на ефективността и въздействието на дейности в областта на БНТ в допълнение към тези на равнище програма. Като се има предвид нейната мисия за насърчаване на направляваните от научни интереси изследвания в областта на бъдещите технологии, инициативата за БНТ се стреми да обедини участници от областта на науката, технологиите и иновациите. Поради това БНТ следва да играе активна и катализираща роля за насърчаването на новото мислене, новите практики и новите сътрудничества. Дейности в рамките на отворените групи за БНТ за изцяло възходящ подход при търсенето на перспективни нови идеи. Високият риск, характерен за всяка такава идея, се компенсира чрез голямото количество проучвани идеи. Ефективност по отношение на време и ресурси, ниска стойност за кандидатстване и безспорна възприемчивост към неконвенционални и интердисциплинарни идеи са ключовите характеристики на тези дейности. Чрез лесни и бързи постоянно отворени схеми за кандидатстване ще се търсят високорискови перспективни нови научни идеи и ще се предлагат пътеки за финансиране на професионалното развитие на нови и перспективни участници в областта на иновациите, например млади изследователи и високотехнологични МСП. Това ще бъде допълнено с дейности за активно насърчаване на творческото мислене извън общоприетите шаблони. Активна подкрепа за БНТ: в рамките на тази дейност редовно се отправят покани по някои високорискови новаторски теми с висок потенциал, финансирани в степен, при която могат да бъдат подбрани множество проекти. Тези проекти ще бъдат подкрепени от действия по изграждане на общности, които насърчават дейности като съвместни мероприятия, разработване на нови учебни програми и изследователски планове. При подбора на теми ще се вземат предвид върховите постижения в ръководената от научни интереси изследователска дейност в областта на бъдещите технологии, потенциалът за създаването на критична маса и въздействието върху науката и технологиите. Ще бъдат осъществени някои водещи инициативи в областта на БНТ. Те ще се основават на партньорства, които дават възможност за съчетаване на съюзно, национално и частно финансиране с балансирано управление, позволяващо на собствениците на дадена програма да упражняват подходящо влияние, както и голяма степен на автономност и гъвкавост при изпълнението, даваща възможност на водещата инициатива да се придържа тясно към научноизследователски план, ползващ се с широка подкрепа. При подбора ще се вземат предвид обединяващата цел, въздействието, интегрирането на заинтересованите страни и ресурси в рамките на сближаващ научноизследователски план, както и подкрепата на заинтересованите страни и на националните/регионалните научноизследователски програми. 3. Действия по програмата „Мария Кюри“ 3.1. Насърчаване на нови умения посредством отлично първоначално обучение на изследователи Европа се нуждае от силна и творческа база от човешки ресурси, за които границите на държави и сектори не представляват бариера, разполагащи с подходящ набор от умения за новаторство и за превръщане на знания и идеи в нови продукти и услуги, носещи икономическа и социална полза. Това ще бъде постигнато по-специално чрез структуриране и подобряване на постиженията в голяма част от висококачественото първоначално обучение на млади изследователи и докторанти в държавите-членки и асоциираните държави. Предоставянето на различни умения на младите изследователи, които ще им позволят да се изправят пред настоящите и бъдещите предизвикателства, дава възможност на следващото поколение изследователи да бъдат предложени подобрени професионални перспективи както в обществения, така и в частния сектор, като по този начин се повиши и привлекателността на научната кариера за младите хора. Действието ще бъде реализирано под формата на подпомагане на избрани чрез общоевропейски конкурс програми за обучение в областта на научните изследвания, осъществявани от партньорства между университети, научноизследователски институции, предприятия, МСП и други социално-икономически участници от различни държави в Европа и извън нея. Ще бъдат подкрепяни също отделни институции, които са в състояние да предоставят същата обогатяваща среда. Ще трябва да се осигури гъвкавост при изпълнението на целите, за да се отговори на различните нужди. Обикновено успешните партньорства са под формата на мрежи за научноизследователско обучение или докторски работи по промишлени теми, докато отделни институции рядко участват в новаторски докторски програми. В тази рамка се предвижда подкрепа за най-добрите млади научни изследователи, независимо от тяхната държава на произход, за да се присъединят те към тези отлични програми. Тези програми за обучение ще са насочени към развитие и разширяване на основни умения в областта на научните изследвания, като в същото време се стимулира творческата нагласа, предприемаческият дух и новаторските умения на изследователите, които ще посрещнат бъдещите нужди на пазара на труда. Програмите ще предлагат също така обучения за умения като работа в екип, поемане на риск, управление на проекти, стандартизация, предприемачество, етика, интелектуална собственост, комуникация и информиране на обществото, които са от съществено значение за производството, разработването, търговската експлоатация и разпространението на нововъведенията. 3.2. Подхранване на върховите постижения посредством трансгранична и междусекторна мобилност Европа трябва да бъде направена привлекателна за най-добрите изследователи — европейски и неевропейски. Това ще бъде постигнато в частност чрез подкрепа за създаването на привлекателни възможности за професионално развитие за опитни изследователи както в публичния, така и в частния сектор, а също чрез насърчаването на тяхната трансгранична, междусекторна и интердисциплинарна мобилност, с цел да се повиши техният творчески и иновационен потенциал. Финансиране ще бъде предоставено на най-добрите или най-перспективните опитни изследователи, независимо от тяхната националност, които искат да развиват своите умения, събирайки опит в транснационален или международен контекст. Те могат да бъдат подкрепени на различни етапи от тяхната кариера, включително най-младите специалисти непосредствено след придобиването на докторска степен или равностоен опит. Тези изследователи ще получават финансиране при условие, че се местят от една държава в друга, с цел да разширят и задълбочат своите компетенции в университети, научноизследователски институти, предприятия, МСП или други социално-икономически участници по техен избор, работейки по научноизследователски и иновационни проекти, съобразени с техните индивидуални потребности и интереси. Те също така ще бъдат насърчавани да се преместват от публичния към частния сектор или обратно посредством подкрепа за временно командироване. Ще бъдат подкрепяни също възможности за частично работно време, съчетаващи работа едновременно в публичния и в частния сектор, с цел да се разшири трансферът на знания между секторите и да насърчи създаването на нови предприятия. Такива индивидуални изследователски възможности ще помогнат на перспективните изследователи да станат напълно независими и ще улеснят движението на изследователите между публичния и частния сектор в рамките на тяхната кариера. С цел пълното използване на наличния потенциал на изследователите, възможностите за повторно започване на изследователска кариера след прекъсване ще бъдат също подкрепени. 3.3. Стимулиране на иновациите посредством взаимно обогатяване на знанието Обществените предизвикателства добиват все по-глобален и трансграничен характер и междусекторното сътрудничество е от решаващо значение за успешното справяне с тях. Поради това обменът на знания и идеи по веригата от научните изследвания до пазара е от жизнено важно значение и може да се постигне само чрез свързването на хора. Това ще се насърчава чрез подкрепа на гъвкав обмен на висококвалифициран научноизследователски и иновационен персонал между сектори, страни и научни дисциплини. Европейско финансиране ще подкрепя краткосрочния обмен на научноизследователски и иновационен персонал в рамките на партньорства между университети, научноизследователски институти, предприятия, МСП и други социално-икономически участници в Европа, както и между Европа и трети държави, с цел да бъде засилено международното сътрудничество. Тази форма ще бъде достъпна за научноизследователски и иновационен персонал на всички нива на професионално развитие, от най-младите (докторанти) до най-старшите (заети в управлението) служители, включително административен и технически персонал. 3.4. Повишаване на структурното въздействие посредством съфинансиране на дейностите Стимулирането на регионални, национални или международни програми с цел насърчаване на върховите постижения и разпространяване на най-добрите практики в рамките на програмата „Мария Кюри“ по отношение на трансевропейската мобилност на изследователите за целите на обучението, професионалното развитие и обмена на служители ще увеличи количественото и структурното въздействие на тази програма. Това също ще увеличи привлекателността на центровете за върхови постижения в цяла Европа. Това ще бъде постигнато чрез съвместно финансиране на нови или съществуващи регионални, национални, частни и международни програми, с цел те да се отворят за и да предоставят международно, междусекторно и интердисциплинарно обучение за изследователи, както и трансгранична и междусекторна мобилност за изследователите и иновационния персонал на всички етапи от тяхната кариера. Това ще позволи оползотворяването на полезните взаимодействия между действията на равнище на Съюза и тези на регионално и национално равнище, ще противодейства на фрагментирането по отношение на целите, методите за оценка и работните условия на изследователите. 3.5. Специфична подкрепа и политически действия От съществено значение за един ефективен отговор на предизвикателствата ще бъде проследяването на напредъка. Програмата ще подкрепи разработването на показатели и анализа на данни, свързани с мобилността на изследователите, техните умения и кариера, с цел да бъдат идентифицирани пропуските в програмата „Мария Кюри“ и засилен ефектът от действията по тази програма. Тези дейности ще се провеждат с оглед постигането на взаимодействие и тясна координация с действията за политическа подкрепа на изследователите, техните работодатели и финансиращи организации, провеждани в рамките на целта „Приобщаващи, иновативни и сигурни общества“. Ще се финансират специфични действия в подкрепа на инициативите за привличане на вниманието към значението на изследователската кариера, както и за разпространяване на резултатите от изследвания и иновации, произтичащи от дейности, подкрепени от програмата „Мария Кюри“. С цел допълнително да се увеличи въздействието на програмата „Мария Кюри“, обединяването в мрежа на изследователите по тази програма (настоящи и бивши) ще бъде подкрепено чрез стратегия за услуги на участниците в програмата. Тези услуги ще обхващат спектъра от поддържането на форум за контакт и обмен между изследователите, предоставящ възможности за сътрудничество в изследванията и възможности за работа, до организирането на съвместни мероприятия и участието на кандидатите в дейности за популяризиране в ролята на посланици на програмата „Мария Кюри“ и за Европейското научноизследователско пространство. 3.6. Специфични аспекти на изпълнението Програмата „Мария Кюри“ ще бъде отворена за обучение и професионално развитие във всички области на научните изследвания и иновациите, засегнати по Договора — от фундаменталните изследвания до търговската реализация и иновационните услуги. Областите за научни изследвания и иновации, както и секторите ще се избират свободно от заявителите. С цел да се извлече полза от наличните в световен мащаб знания, програмата „Мария Кюри“ ще бъде отворена за изследователи и новатори, както и за персонала на университети, научноизследователски институти, за предприятия и други социално-икономически участници от всички страни, включително трети държави, в съответствие с условията, определени в Регламент (ЕО) № XX/2012 (правила за участие). Във всички дейности, описани по-горе, ще бъде отделено внимание на насърчаването на активното участие на предприятията, в частност МСП, както и на други социално-икономически участници с оглед на успешното прилагане и положителното въздействие на програмата „Мария Кюри“. Във всички действия по програмата „Мария Кюри“ се насърчава дългосрочното сътрудничество между висшето образование, изследователските организации и частния сектор, като се зачитат правата на интелектуална собственост. Запазва се възможността в случай на конкретна нужда да се постави ударение върху определени дейности по програмата, засягащи определени обществени предизвикателства, видове научни изследвания и иновации, институции или географски райони, с цел да се отговори на развитието на европейските изисквания към уменията, научните изследвания, обучението, професионалното развитие и обмена на знания. С цел да бъдат обхванати всички източници на талант, ще бъдат предприети общи мерки за преодоляване на всякакви деформации на достъпа до безвъзмездни средства, например чрез осигуряване на равни възможности за всички участници в програмата „Мария Кюри“ и изравняване на участието на мъжете и жените. Освен това програмата „Мария Кюри“ ще подпомогне изследователите да изберат по-стабилен модел за кариера и да постигнат подходящ баланс между професионален и личен живот с оглед на семейното им положение, и ще улесни подновяването на научноизследователската кариера след прекъсване. Принципите на Европейската харта на изследователите и на Кодекса за поведение при подбора на изследователи, насърчаващи отворен подбор и привлекателни условия на труд, ще трябва да се подкрепят и прилагат от всички финансирани участници. С цел да се подобри допълнително разпространението и обществената ангажираност, от бенефициерите по програмата „Мария Кюри“ ще се изисква да планират подходящи дейности за популяризиране сред широката общественост. Този план ще бъде оценен по време на процеса на оценяване, както и в рамките на последващи действия на проекта. 4. Научноизследователски инфраструктури Дейностите са насочени към разработването на европейски научноизследователски инфраструктури за 2020 г. и по-нататък, към увеличаване на техния иновационен потенциал и човешки капитал и утвърждаване на европейската политика. Ще бъде въведена координация с източниците на финансиране от фондовете за сближаване, за да се осигурят полезно взаимодействие и съгласуван подход за развитието на научноизследователските инфраструктури. 4.1. Разработване на европейски научноизследователски инфраструктури за 2020 г. и по-нататък 4.1.1. Разработване на нови научноизследователски инфраструктури на световно ниво[18] Целта е да се осигури прилагането, дългосрочната устойчивост и ефективната експлоатация на научноизследователските инфраструктури, посочени от Европейския стратегически форум за научноизследователски инфраструктури (ESFRI), и други изследователски инфраструктури на световно ниво, които ще помогнат на Европа да отговори на глобалните предизвикателства в областта на науката, промишлеността и обществото. Тази цел засяга специално онези инфраструктури, които установяват или вече са установили свое управление, например на базата на Европейския консорциум за научноизследователска инфраструктура (ERIC) или всяка еквивалентна структура на европейско или международно равнище. Финансирането от Съюза ще подпомогне, според случая: а) подготвителния етап на бъдещи инфраструктури (напр. подробни планове за строителство, правни договорености, многогодишно планиране); б) етапа на изпълнение (напр. изследователска и развойна дейност и инженерни работи заедно с промишления сектор и потребителите, развитие на регионални механизми за партньорство, насочени към по-балансирано развитие на Европейското научноизследователско пространство); и/или в) етапа на експлоатация (напр. достъп, обработка на данните, повишаване на информираността, обучение и международно сътрудничество). Тази дейност ще подкрепи също проучвания за формирането на нови научноизследователски инфраструктури посредством възходящ подход. 4.1.2. Интегриране и отваряне на съществуващи национални изследователски инфраструктури от общоевропейски интерес Целта е да се отворят ключовите национални научноизследователски инфраструктури за всички европейски изследователи както от академичните среди, така и от промишления сектор и да се гарантира тяхното оптимално използване и съвместно развитие. Съюзът ще подкрепи мрежите, обединяващи и интегриращи в европейски мащаб ключовите национални научноизследователски инфраструктури. Финансиране ще бъде предоставяно по-специално в подкрепа на транснационалния и виртуалния достъп на изследователи и за хармонизиране и подобряване на услугите, предоставяни от инфраструктурите. Около сто инфраструктурни мрежи във всички области на науката и технологията ще изискват такава подкрепа, като до двадесет хиляди изследователи годишно ще се възползват от достъпа до тези капацитети. 4.1.3. Развитие, внедряване и експлоатация на електронните инфраструктури, основани на ИКТ[19]: Целта е най-късно до 2020 г. да бъде постигнато единно и отворено европейско пространство за онлайн изследвания, в което изследователите се ползват от водещи, повсеместни и надеждни услуги за мрежови връзки и изчисления, както и от непрекъснат и отворен достъп до среда, предлагаща електронни услуги и глобални ресурси от данни. За постигането на тази цел ще се подпомагат: глобални научноизследователски и образователни мрежи, предоставящи по заявка усъвършенствани и стандартизирани услуги с променлив мащаб от множество технологични области; изчислителни мрежи (грид) и „изчислителни облаци“ — инфраструктури, предлагащи практически неограничен капацитет за изчисления и обработка на данни; една екосистема от суперкомпютри, чийто капацитет достига стойности от порядък екса; софтуерна и обслужваща инфраструктура, например за симулация и визуализиране; и една оперативно съвместима, отворена и надеждна инфраструктура за научни данни. 4.2. Насърчаване на иновационния потенциал и човешкия капитал на научноизследователските инфраструктури 4.2.1. Използване на иновационния потенциал на научноизследователските инфраструктури Целта е да се стимулират иновациите както в самите инфраструктури, така и при техните доставчици и потребители. За тази цел ще бъде предоставена помощ за а) научноизследователски и развойни партньорства с промишления сектор, с цел да се развие капацитетът на Съюза и промишлените доставки във високотехнологичните области като научно оборудване или ИКТ; б) възлагане на обществени поръчки от представители на научноизследователската инфраструктура за продукти в предпазарен стадий, чрез които се насърчават иновациите и които играят ролята на първи потребители на технологии; в) стимулиране на използването на научноизследователските инфраструктури от промишления сектор, например като експериментални съоръжения за изпитване или центрове на знанието; и г) насърчаване на интеграцията на научноизследователските инфраструктури в местните, регионалните и глобалните новаторски екосистеми. Действията на Съюза ще насърчат също използването на научноизследователските инфраструктури, по-специално на електронните инфраструктури, за обществени услуги, социални иновации, култура и образование. 4.2.2. Укрепване на човешкия капитал на научноизследователските инфраструктури Сложността на научноизследователските инфраструктури и използването на техния пълен потенциал изискват адекватни умения от техните управители, инженери и техници, както и от потребителите. Чрез финансирането от Съюза ще бъдат подкрепени обучението на персонала, управляващ и експлоатиращ научноизследователските инфраструктури от общоевропейски интерес, обменът на служители и на най-добри практики между съоръжения и адекватното предлагане на човешките ресурси в ключови сфери, включително създаването на специфични образователни планове. 4.3. Укрепване на европейската политика относно научноизследователската инфраструктура и международното сътрудничество 4.3.1. Укрепване на европейската политика за научноизследователските инфраструктури Идеята е да се използват полезните взаимодействия между националните инициативи и инициативите на Съюза, като се създават партньорства между политиците и съответните финансиращи органи (напр., групата за размисъл относно електронните инфраструктури на ESFRI (e-IRG), организациите от EIROforum, националните публични органи), с цел взаимно допълване и сътрудничество между научноизследователски инфраструктури и дейности за прилагането на други политики на ЕС (например политиките в областта на регионалното развитие, сближаването, промишлеността, здравеопазването, заетостта или развитието) и да се осигури координация между различните източници на финансиране от Съюза. Действията на Съюза ще подкрепят също проучването, наблюдението и оценката на научноизследователските инфраструктури, на равнището на Съюза, както и съответните политически проучвания и дейности за връзка с обществеността. 4.3.2. Улесняване на стратегическото международно сътрудничество Целта е да се улесни развитието на глобални научноизследователски инфраструктури, т.е. научноизследователски инфраструктури, които изискват финансиране и споразумения в световен мащаб. Тази цел включва също така улесняването на сътрудничеството на европейските научноизследователски инфраструктури с техните неевропейски партньори, за да се гарантира тяхната глобална съвместимост и мащаб, и осъществяването на международни споразумения за взаимно ползване, откритост или съфинансиране на инфраструктури. В това отношение ще бъдат надлежно взети предвид препоръките на съставената от висши длъжностни лица група Карнеги относно глобалните изследователски инфраструктури. Внимание ще бъде отделено и на осигуряването на адекватно участие на Съюза в координация с международни организации като ООН и ОИСР. 4.4. Специфични аспекти на изпълнението По време на прилагането ще бъдат потърсени становища от независими експертни групи, както и от заинтересовани страни и консултативни органи, като ESFRI и e-IRG. Подходът при изпълнението ще има три проявления: целенасочен, когато съответните специфични научноизследователски инфраструктури и/или общности са ясно определени; и подход с посочени бенефициери, например, когато се предоставят средства за оперативни разходи на (консорциум от) оператор(и) на инфраструктура. Последните две дейности разполагат със собствени специфични действия, чрез които ще бъдат преследвани техните цели, подкрепени, когато е уместно, от действия в рамките на първата дейност. Част II Водещи позиции в промишлеността 1. Водещи позиции при базовите и промишлените технологии Общи положения Успешното овладяване и внедряване на базови технологии от европейската промишленост е ключов фактор за укрепване на иновационния капацитет и производителността на Европа и осигуряване на напреднала, устойчива и конкурентоспособна европейска икономика, водещи позиции в световен мащаб в отраслите на високотехнологичните приложения и способност за намиране на уникални решения за обществените предизвикателства. Иновационните дейности ще бъдат комбинирани с научноизследователски и развойни дейности като основна част от финансирането. Интегриран подход към ключовите базови технологии Целта „Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“ се отнася главно за ключовите базови технологии (КБТ): като такива са определени микро- и наноелектрониката, фотониката, нанотехнологията, биотехнологията, авангардните материали и усъвършенстваните производствени системи[20]. В много новаторски продукти се използват едновременно няколко от тези технологии — в самия продукт или като съставни части. Всяка технология носи технологични новости, но когато се съчетаят няколко базови технологии, може да се стигне дори до технологичен скок. Развитието на междусекторни ключови базови технологии ще повиши конкурентоспособността и въздействието на продуктите. Така ще бъдат използвани многобройните взаимодействия между тези технологии. Целенасочена подкрепа ще бъде предоставена на по-широкомащабни пилотни и демонстрационни проекти Това ще включва междусекторни дейности, които обединяват и интегрират отделни технологии с цел технологично утвърждаване в промишлена среда на една завършена и квалифицирана система, готова за пазарна реализация. Масивното участие на частния сектор в тези дейности ще бъде необходимо условие и затова те следва да се осъществяват чрез публично-частни партньорства. В този смисъл чрез една специализирана структура за управление ще бъде разработена съвместна работна програма за междусекторни дейности в областта на ключовите базови технологии (КБТ). Предвид пазарните нужди и изискванията на обществените предизвикателства, тя ще бъде насочена към осигуряване на общи градивни блокове от КБТ за различни области на приложение, включително обществените предизвикателства. Специфични аспекти на изпълнението Иновационните дейности ще включват интеграция на отделните технологии; демонстрации на капацитета за създаване и доставяне на новаторски продукти и услуги; пилотни инициативи с участието на ползватели и потребители с цел доказване на приложимост и добавена стойност; и широкомащабни демонстрационни установки за улесняване на пазарната реализация на резултатите от научните изследвания. Различни технологии ще бъдат интегрирани, водейки до технологично утвърждаване в промишлена среда на завършена и квалифицирана си