Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“

(допълнение към становище)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Докладчик: Anne DEMELENNE

Решение на Бюрото на ЕИСК 14.5.2019 г. Правно основание Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността Допълнение към становище Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 17.10.2019 г. Приемане на пленарна сесия 30.10.2019 г. Пленарна сесия № 547 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 140/3/6

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакет от две становища за проследяване, относно съответно годишния обзор на растежа [COM(2018) 770 final] и Препоръката относно икономическата политика на еврозоната [COM(2018) 759 final]. Целта е да се актуализират и развият предишните предложения на ЕИСК (1), като се вземат предвид последните развития и икономическите прогнози за ЕС и еврозоната, както и различните доклади и препоръки, публикувани в рамките на текущия европейски семестър. Този пакет от становища представлява цялостният принос на гражданското общество в ЕС към икономическата и социалната политика и политиката в областта на околната среда за следващия цикъл на европейския семестър, който ще стартира през ноември 2019 г. ЕИСК призовава Европейската комисия и Съвета да вземат предвид този принос в контекста на предстоящия „есенен пакет“ на европейския семестър и произтичащия от това междуинституционален процес на вземане на решения.

1. Заключения и препоръки

1.1. Настоящото становище на ЕИСК е допълнение към становището на Комитета относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“ В него се вземат предвид специфичните за всяка държава препоръки ( 2 ) , съобщението на Европейската комисия относно европейския семестър и съответните препоръки на Съвета. Разглеждат се по-задълбочено някои конкретни икономически и социални въпроси, засягащи европейския семестър през 2019 г.

1.2. Недостигът на инвестиции в Европейския съюз все още не е преодолян. Все още са необходими публични и частни инвестиции, както и разходи за обучение и образование (като се започне от образованието в ранна детска възраст), за да се подобри конкурентоспособността на европейските предприятия. В специфичните за всяка държава препоръки се поставя акцент върху инвестициите през настоящата година — факт, който Комитетът одобрява. Уместно е да се обърне специално внимание на производствените инвестиции и инвестициите в социалната инфраструктура, за да се даде приоритет на устойчивия растеж, както и на мерките за прилагане на стълба на социалните права.

1.3. Държавите членки трябва да положат повече усилия за провеждане на структурни реформи. По-специално във връзка с държавите с излишък по текущата сметка трябва да се преодолее недостатъчното спазване на правилата от държавите членки в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси, в името на икономическата и политическата стабилност на Европейския съюз и на еврозоната. ЕИСК изразява съжаление по повод липсата на равновесие между, от една страна, общите, неспецифични препоръки за важни области, като инвестициите, социалните въпроси, изменението на климата, и от друга — конкретните стратегически количествени цели на политиката, произтичащи от фискалните правила.

1.4. Настоящото положение на много ниски лихвени проценти даде възможност за освобождаване на средства в националните бюджети в резултат на намаляването на разходите, свързани с лихвите за държавните облигации. Държавите членки би трябвало да използват тези средства, за да увеличат своите материални, цифрови и екологични инвестиции, както и разходите за обучение, развитие на уменията и квалификациите, които би трябвало да се разглеждат като инвестиции в човешки ресурси, а не като разход.

1.5. Що се отнася до специфичните за всяка държава препоръки в социалната сфера, Комитетът изразява задоволство от нарасналата значимост на европейския стълб на социалните права и на набора от социални показатели. Комитетът насърчава Комисията да продължи по този път и да развие този подход по време на предстоящия цикъл на европейския семестър. В случай на забавяне на икономическия растеж през следващите години е важно положителните цели на социалната политика да играят централна роля в европейския семестър и да бъдат поставени на равни начала с макроикономическите и бюджетните цели.

1.6. Въпросът за изменението на климата зае централно място през последната година и би могъл да намери по-голямо отражение в семестъра. Специфичните за всяка държава препоръки за следващия годишен цикъл би трябвало съдържат повече препоръки, и поне по една за всяка държава членка, относно борбата с екзистенциалната заплаха от изменението на климата.

1.7. Данъчното облагане трябва да благоприятства продуктивните инвестиции и разходите в реалната икономика. Данъчните приходи би трябвало да се преориентират към други източници и да не бъдат свързани с труда и устойчивото потребление.

1.7.1. Финансиализацията на някои части от европейската икономика създаде прекомерна тежест за предприятията (и за техните служители), които създават работни места, създават добавена стойност и увеличават запасите от действителен капитал. ЕИСК призовава Комисията да проучи възможността за използване на европейския семестър за насърчаване на модела за създаване на стойност за всички заинтересовани страни вместо на стойност само за акционерите.

1.7.2. В контекста на тазгодишните специфични за всяка държава препоръки много от държавите членки получиха препоръки относно укрепването на социалния диалог. За да се насърчи участието на социалните партньори, е уместно да се въведат минимални стандарти относно консултирането с националните социални партньори от страна на националните правителства на различните етапи от процеса на европейския семестър.

1.7.3. Политиката на Комисията относно обществените блага би трябвало да се ръководи от принципа, че приватизацията на обществени блага би трябвало да изключва онези от тях, които са от стратегическо значение и се управляват по-добре от публичния сектор, и да не води до нетна загуба за държавата, която би извършила продажба при неблагоприятна конюнктура.

2. Контекст: приоритетите на Европейската комисия в европейския семестър 2019 г. и в специфичните за всяка държава препоръки

2.1. Според Европейската комисия държавите членки са отбелязали известен напредък по поне 40 % от отправените им препоръки. При разглеждането на ситуацията на многогодишна основа беше отбелязан „известен напредък“ при изпълнението на повече от две трети от специфичните за всяка държава препоръки ( 3 ) . При финансовите услуги изпълнението е много добро, напредък се наблюдава и по отношение на насърчаването на създаването на работни места с постоянни договори и при преодоляването на сегментацията на пазара на труда. При все това изпълнението остава ограничено и твърде бавно в ключови области, необходими за коригирането на макроикономическите дисбаланси ( 4 )

2.2. Специфичните за всяка държава препоръки за 2019 г. се основават на констатациите от докладите по държави за 2019 г. и включват по-силен акцент върху инвестициите с най-малко една свързана с инвестициите препоръка за всяка държава членка.

2.3. Що се отнася до макроикономическата перспектива, несигурността не е намаляла. Очакваното напускане на Обединеното кралство от Европейския съюз и породените от САЩ световни „търговски войни“ днес повече от всякога се разглеждат като потенциален риск за забавяне на икономическия растеж и понижаване на заетостта в близко бъдеще. Въпреки ниското общо равнище на безработицата спрямо последните две десетилетия, някои държави все още не са достигнали равнищата на заетост отпреди кризата. Тази година темпът на растеж на БВП в Европейския съюз се очаква да бъде слаб — едва 1,4 % в ЕС и 1,2 % в еврозоната ( 5 ) . Както констатира Управителният съвет на Европейската централна банка ( 6 ) , инфлацията в еврозоната остава недостатъчна по отношение на нейната цел (нива под, но близки до 2 % в средносрочен план), поради което става наложително да се използва фискалната политика за поддържане на растежа в еврозоната и в Европейския съюз.

3. Общи бележки относно препоръките на Европейската комисия

3.1. Инвестиции

ЕИСК приветства и решително подкрепя специалния акцент върху увеличаването на инвестициите, който Европейската комисия поставя в докладите и специфичните за всяка държава препоръки през тази година. В миналото Комитетът нееднократно е призовавал държавите членки и Европейската комисия да обърнат повече внимание на увеличаването на публичните и частните инвестиции, и изразява задоволството си от факта, че една от неговите препоръки е осъществена на практика. В съответствие с това инвестициите трябва да бъдат продуктивни и устойчиви, като следва да се избягват спекулативни инвестиции във финансови активи и недвижими имоти.

3.1.1. В специфичните за всяка държава препоръки инвестиционните цели не са много конкретни в съответствие с практиката на Комисията да определя по-общи цели. Това обаче създава дисбаланс, тъй като фискалните цели са много конкретни съгласно предвидените в Договора правила. Остава неясно как могат да бъдат постигнати инвестиционните цели в държавите, които са твърдо обвързани с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Ето защо, както и в предходни становища, ЕИСК препоръчва на инвестициите да бъде отредена по-съществена роля чрез въвеждане на златно правило в европейската фискална уредба ( 7 )

3.1.2. Необходимо е в рамките на европейския семестър да се постави по-силен акцент върху устойчивия растеж, воден от целите за устойчиво развитие на ООН до 2030 г., което е отразено в искането на ЕИСК за годишен обзор за устойчиво развитие ( 8 ) . Инвестициите в инфраструктура трябва да станат екологосъобразни и социални с акцент върху възобновяемата енергия, каквито впрочем са намеренията на новата Комисия. Тази необходимост би трябвало да бъде отчетена в още по-голяма степен в европейския семестър. Вдъхновен от акцента върху инвестициите в специфичните за всяка държава препоръки за настоящата година, ЕИСК предлага Европейската комисия и Съветът да преценят дали не би трябвало специфичните за всяка държава препоръки да съдържат поне по една конкретна амбициозна цел за всяка държава членка за съществено намаляване на емисиите на парникови газове, докато се преодолее предизвикателството, свързано с потенциално катастрофалното изменение на климата. В този контекст приветства факта, че в рамките на програмите си за закупуване на активи (asset purchase programme, APP) от частния сектор ЕЦБ е инвестирала в „зелени“ облигации, и счита, че ЕЦБ следва да продължи и разшири този ангажимент, когато поднови нетните покупки и по време на фазата на реинвестиране на програмата.

3.1.3. Що се отнася до действителните нужди от инвестиции, ЕИСК призовава Европейската комисия и държавите членки да представят конкретен план за увеличаване на публичните и частните инвестиции с цел преодоляване на установените пропуски във важни области за икономическото и социалното бъдеще на Европа и за запазване на нейната конкурентоспособност по отношение на Китай и Съединените щати, като инвестиции в информационни технологии и изкуствен интелект (научноизследователска и развойна дейност, в т.ч. инфраструктура на информационните технологии). Освен това е уместно в тези инвестиции да се включат необходимите разходи в областта на образованието, професионалното обучението, подобряването на уменията и мобилността, както и насърчаването на ниска енергийна консумация в промишлеността и транспорта, например развитието и използването на железопътната мрежа. Тези разходи би трябвало да получават по-голяма подкрепа благодарение на структурните фондове. Това би решило проблема с конкурентоспособността и недостига на квалифицирана работна ръка, който се признава в целия ЕС като една от пречките пред инвестициите ( 9 )

3.1.4. Комитетът счита, че съществува възможност за поставяне на по-конкретни цели и стратегически приоритети, когато се касае за постигането на общите цели на Европейския съвет. Въпреки че показателите в стратегията „Европа 2020“ бяха твърде опростени, общите приоритети, договорени в Съвета, трябва да се конкретизират и разширят и по отношение на други области на политиката. Поради това ЕИСК призовава Съвета и Комисията да разработят дългосрочна стратегия за периода до 2030 г., която би трябвало да намери отражение в специфичните за всяка държава препоръки за 2020 г. ( 10 ) Дългосрочната стратегия би трябвало да включва визия за икономика на благополучието в Европейския съюз, която предполага по-големи инвестиции в производствените дейности, по-доброто образование, квалификацията, уменията и обучението, социалната закрила, здравеопазването, енергоспестяването, достъпните жилища и насърчаването на равенство между жените и мъжете.

3.2. Дисбаланси по текущата сметка

3.2.1. Комитетът приветства факта, че Европейската комисия поставя акцент върху държавите с излишък по текущата сметка като важен макроикономически проблем на еврозоната и на Европейския съюз. Докато държавите, които преди имаха дефицит по текущата сметка, преодоляха дефицита, държавите с излишък по текущата сметка продължават да не проявяват воля за предприемане на значителни политически действия за повишаване на вътрешното търсене, като увеличаване на публичните инвестиции, на заплатите и на държавните разходи или намаляване на данъците с цел намаляване на своя излишък. Най-добрият начин за намаляване на данъците е да се премине от облагане на труда и ДДС към други източници на данъчни приходи. Всяко евентуално намаляване на данъчната тежест върху труда обаче не следва да засяга вноските за социална сигурност, тъй като те служат като важен елемент за финансиране на здравеопазването, пенсиите, застраховането за злополука, безработица и други цели, свързани със социалната закрила.

3.2.2. Като се има предвид трайното нежелание на държавите с излишък по текущата сметка да увеличат по подходящ начин собственото си вътрешно търсене, държавите с дефицит по текущата сметка са засегнати от липсата на търсене. Процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) спомогна да се открои проблемът, но тя е безпомощна, когато става въпрос за правоприлагане. Поради това изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки е особено слабо при препоръките във връзка с ПМД ( 11 ) . ЕИСК призовава Европейския съвет да координира макроикономическа стратегия за постигане на по-голямо вътрешно търсене в държавите с излишък по текущата сметка, което да доведе до намаляване на излишъците по националните текущи сметки, които съставляват излишъка по текущата сметка на еврозоната. В рамките на тази стратегия държавите с излишък по текущата сметка трябва да поемат сериозен ангажимент да намалят трайно и устойчиво своя излишък.

3.2.3. В рамките на неотдавнашните преговори беше очертана конкретната форма на бюджетен инструмент на еврозоната, но стана ясно, че Европейският съвет не е успял да постигне съгласие по съществен бюджет на еврозоната със стабилизираща функция. ЕИСК изразява загриженост във връзка с факта, че макроикономическата рамка на европейско равнище е неподходяща за справяне с бъдеща криза, ако рисковете с неблагоприятно въздействие върху икономическия растеж се материализират. ЕИСК призовава Европейския съвет да подготви ефективни ответни фискални действия на държавите членки в случай на евентуална рецесия заедно с ответни действия в областта на паричната политика на Европейската централна банка.

3.3. Фискална политика, публичен дълг и данъци

3.3.1. Преоценката на риска, свързан с държавните облигации, по време на кризата в еврозоната създаде допълнителен фактор за различие. Правителствата с по-ниски темпове на растеж и по-високи начални нива на дълга трябва да плащат по-високи лихвени проценти по своя публичен дълг въз основа на понякога твърде неадекватни оценки на финансовите пазари за тяхната фискална ситуация. Опитите за преждевременно възстановяване на фискалните буфери или не толкова метафорично изразено — за съкращаване на разходите и увеличаване на данъците, както Комисията препоръча на държавите членки с по-голям дълг, рискуват отново да забавят положителната динамика на частния сектор и все още слабия растеж в някои държави членки. Определянето на изисквания курс на усилия за фискална корекция за държавите с по-малка свобода на действие във фискалната област, ограничавайки се с отправянето на препоръки към държавите с по-голяма свобода на действие в същата област, представлява риск от недостатъчно експанзивна цялостна фискална позиция на еврозоната, която да овладее големия излишък по текущата сметка на еврозоната.

3.3.2. С оглед на новата оценка за ролята на публичния дълг в условията на ниски лихвени проценти, давана от изявени експерти по въпроса ( 12 ) , ЕИСК насърчава Европейския съвет да обмисли дали настоящата бюджетна рамка може да възпрепятства необходимите публични инвестиции, както и държавните разходи за свързани с увеличаването на производителността цели, като образование, подобряване на уменията, учене през целия живот, здравеопазване и социална закрила ( 13 ) . Както беше обявено в пакета с мерки от септември, ЕЦБ ще запази много ниски лихвени проценти в близко бъдеще. През последните години тази политика вече доведе до намаляване на разходите на правителствата за лихви. ЕИСК призовава държавите членки да използват освободените по този начин средства за увеличаване на инвестициите.

3.3.3. Според експерти методите на Европейската комисия за измерване на разликата между фактическия и потенциалния БВП, използвани за определяне на подходящата фискална позиция, са твърде проциклични ( 14 ) . Вместо независимо измерване на максималното потенциално производство на дадена икономика посредством броя на безработните и липсата на капитал, измерването на Европейската комисия се основава в твърде голяма степен на резултатите от минали периоди ( 15 ) . Вследствие на това е невъзможно да има антициклична фискална политика при добра и при лоша икономическа конюнктура, ако държавите следват правилата на Пакта за стабилност и растеж. ЕИСК препоръчва на Европейската комисия заедно с държавите членки да направят оценка на своята процедура за изчисляване на разликата между фактическия и потенциалния БВП с оглед на тези констатации.

3.3.4. В държавите, които не съумяха да се възползват в очакваната степен от икономическия растеж през последните години, липсата на съвкупно търсене, съчетано с неблагоприятни промени в производствената структура на икономиката по отношение на износа, допринесе за техния слаб растеж. ЕИСК насърчава Европейската комисия и Европейския съвет да вземат предвид съображенията, свързани с промишлената стратегия и промишлената политика в Европейския съюз, за следващия цикъл на европейския семестър.

3.3.5. Както се посочва в предходни становища на ЕИСК, държавите членки трябва да предотвратяват агресивното данъчно планиране и отклонението от данъчно облагане, като поставят акцент върху данъчната справедливост и финансирането на държавните разходи.

3.3.6. Финансиализацията на икономиката даде възможност на малък брой финансови участници да упражняват неправомерно влияние върху големите предприятия и публичния сектор, да търсят краткосрочни печалби и премии, вместо да отговарят на дългосрочните нужди на някои предприятия, техните служители и регионите, в които извършват дейност ( 16 ) . ЕИСК призовава Комисията да проучи възможността за използване на европейския семестър за насърчаване на стойността за заинтересованите страни пред стойността за акционерите. Когато е приложимо, в държавите членки системите за данъчно облагане би трябвало да се преориентират към насърчаване на реалните материални, цифрови и устойчиви инвестиции, както и към инвестиции в човешки ресурси, като се намаляват стимулите за инвестиции с чисто финансови и спекулативни цели. В специфичните за всяка държава препоръки би трябвало да се изтъкнат изкривяванията в системата за данъчно облагане, които насърчават необосновано и възнаграждават финансово идеята за увеличаване на стойността за акционерите, и да се препоръча реформа в тази област.

3.4. Европейски стълб на социалните права

3.4.1. ЕИСК приветства и подкрепя промяната в политическите препоръки, насочена към поставяне на акцент върху социалния диалог, образованието, уменията и обучението, здравеопазването и социалната закрила. Комитетът насърчава Комисията да продължи и да разшири този подход през следващите цикли на европейския семестър, особено по отношение на въпроса за достатъчни по размер минимални заплати, отговорно договорени от социалните партньори и гарантирани със закон или колективни споразумения.

3.4.2. Комитетът приветства факта, че Европейската комисия е обърнала специално внимание на начина, по който държавите членки постигат резултати по измеренията на Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Комитетът признава особената добавена стойност, създадена чрез въвеждането на набора от социални показатели, които открояват социалните процеси и сближаването между държавите — членки на ЕС, като необходим баланс към традиционния акцент върху икономическите и финансовите въпроси. ЕИСК насърчава Комисията да продължи и да разшири тежестта на този стълб в специфичните за всяка държава препоръки, както и да обмисли разглеждането на нови показатели като част от набора от социални показатели, например по отношение на колективното договаряне.

3.4.3. Фактът, че сближаването на заплатите в различните държави е много по-бавно от предвиденото от лидерите на ЕС и от Комисията, доведе до увеличаване на миграционните потоци към държавите и регионите с повече работни места и по-високи заплати. По принцип този поток от работници към по-силно развитите в икономическо отношение региони е ключов механизъм за коригиране в рамките на европейския паричен съюз. Поради бавното сближаване на заплатите и условията на живот обаче миграционните потоци бяха по-големи от очакваните. В някои случаи значителна част от населението в трудоспособна възраст е емигрирало, което в средносрочен план може да представлява проблем за засегнатите държави, ако емигрантите не се завърнат. Ето защо е необходимо по-бързо реално сближаване на заплатите и условията на живот между държавите от ЕС и от европейския паричен съюз. ЕИСК призовава Комисията да представи подробен доклад относно реалното сближаване и да адаптира своите политически препоръки към държавите членки и към ЕС като цяло, за да гарантира истинско сближаване.

3.4.4. Във въведението към Годишния обзор на растежа за 2019 г. Европейската комисия приветства факта, че във всички държави членки отново се отбелязва растеж. Положителните темпове на растеж на БВП обаче не водят непременно до увеличаване на социалното сближаване. Инструмент за постигане на такова сближаване е колективното договаряне. Поради това Комитетът призовава Комисията да разшири набора от социални показатели и да включи критерии за колективното договаряне.

3.4.5. Изпълнението на препоръките, произтичащи от ЕССП, изисква адекватно финансиране. Би било уместно да се изясни как могат да бъдат постигнати целите на европейския стълб на социалните права, особено в държавите, които са тясно свързани с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на предложенията, представени в предходно становище ( 17 ) , ЕИСК препоръчва на Европейската комисия и на Съвета да следят за наличието на ресурси, по-специално в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове и други фондове на ЕС, които да допълват националното публично и частно финансиране. Публичните инвестиции в държавите членки може да бъдат увеличени чрез използването на „златно правило“ за публични инвестиции със социална цел, което би довело до повече гъвкавост в бюджетните правила. Добре е също да се противостои на всяко намаление на бюджета на Съюза, което би означавало намаляване на ресурсите, отпуснати за постигането на целите на европейския стълб на социалните права. Планът за инвестиции за Европа, подкрепян от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), също би трябвало да бъде подобрен с оглед на критиката на Европейската сметна палата от януари 2019 г., в която се подчертава преувеличаването на предполагаемото му въздействие върху равнищата на инвестиции ( 18 )

3.5. Що се отнася до съдържанието на специфичните за всяка държава препоръки в социалната област и възприемайки по-широка гледна точка от началото на семестъра, държавите членки с нисък растеж и висок публичен дълг получиха препоръки, които насърчават социално обезценяване ( 19 ) . Като цяло приоритет е отдаден на макроикономическите цели ( 20 ) . С оглед на несигурната икономическа перспектива ЕИСК призовава настоятелно Европейския съвет да гарантира, че положителните цели в социалната политика получават по-висок и следователно еднакъв приоритет през следващите години, дори в условията на икономическа криза.

3.5.1. Гарантирането на качествена заетост си остава предизвикателство. Формите на нестандартна заетост, като временна работа, работни места на непълно работно време, подизпълнение или работа чрез платформи, са се разширили през последните десет години в няколко държави членки. Уменията и образователното равнище на работниците се повишиха, но качеството на предлаганите работни места спадна в много страни. Пример за това е нарастващият брой, в някои държави, на работници, които са принудени да приемат временни договори или договори на непълно работно време поради липсата на постоянни работни места на пълно работно време, според данните, събрани от Евростат ( 21 ) . Понякога тези форми на заетост могат да са подходящи за работниците, но това често не е така, а освен това новите форми на заетост пораждат въпроси за ученето през целия живот за работещите на срочен договор и при несигурни условия на труд. ЕИСК призовава държавите членки да предприемат своевременно мерки за трудова и социална закрила в европейска правна уредба, за да се приспособят към възникващите форми на заетост и все по-несигурния свят на труда.

3.5.2. Социалната икономика играе все по-важна роля в икономиката ( 22 ) . Поради своето многообразие (кооперативи, взаимни фондове, сдружения, фондации, социални предприятия) тя има огромен потенциал да насърчава икономическия растеж и увеличаването на заетостта в Европа и да допринася решително за социалното сближаване в Европейския съюз. За съжаление, Съюзът не е създал подходяща правна уредба за използване на този потенциал на вътрешния пазар. ЕИСК призовава Комисията да включи този въпрос в своята работна програма за следващия мандат.

3.5.3. По-големите държавни и корпоративни разходи за образование могат да спомогнат за предотвратяване на безработицата в настоящото и бъдещето цифрово общество, обществото на промишлеността и услугите, изискващи висококвалифициран персонал. ЕИСК призовава държавите членки да използват средствата на ЕС, за да гарантират преквалификацията на работната си сила в ерата на цифровите технологии.

3.5.4. Когато е обосновано в национален контекст, може да е полезно качествено преориентиране към висококачествено професионално образование извън висшето образование. Прекомерно тясното фокусиране върху придобиването на завършена степен за висше образование, както е според показателите за образование в набора от социални показатели, може да създаде неточна и изкривена цялостна картина. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да обмислят дали образователният успех може да бъде измерен по-добре в набора от социални показатели, като се вземе предвид този факт.

3.6. Участие на социалните партньори

3.6.1. ЕИСК приветства намерението на Комисията да задълбочи диалога със социалните партньори и гражданското общество, включително институциите за солидарност, НПО, университетите и организациите на потребителите, с цел по-нататъшно насърчаване на изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки, включително посещения в държавите членки, както и двустранни и многостранни обсъждания.

3.6.2. Във връзка с това може да се подобри редовният неформален обмен и поток от информация. Факт е, че на социалните партньори се предоставя необходимата предварителна информация преди важни заседания, за да се гарантира, че на тези срещи се осъществява продуктивен обмен на мнения по въпросите, свързани с пазара на труда и социалното приобщаване, но това не се прави по бюджетните и фискалните въпроси. ЕИСК насърчава Комисията да започне своевременно по-задълбочен и съдържателен диалог със социалните партньори извън официално изискваните формални процедури.

3.6.3. Своевременното и съдържателно участие на социалните партньори в европейския семестър на ЕС може да се подобри, както правилно отбелязва Европейската комисия ( 23 ) . Въпреки че европейският семестър работи добре на европейско равнище и в някои държави членки, това не се отнася за всички страни. ЕИСК приветства отправените към различни държави членки препоръки за засилване на социалния диалог в специфичните за всяка държава препоръки и насърчава държавите членки да ги изпълнят.

3.6.4. Своевременният достъп до съдържателна информация и навременните консултации, сериозният ангажимент на правителството и капацитетът на социалните партньори са въпроси, които възпрепятстват консултациите на национално равнище със социалните партньори в рамките на семестъра. ЕИСК препоръчва да бъдат въведени минимални стандарти относно консултацията на националните правителства с националните социални партньори на различните етапи от европейския семестър. Това включва обяснение дали и как правителствата са се отклонили от предложенията на социалните партньори. Участието на социалните партньори трябва да бъде гарантирано и по време на всяко последващо действие, при което се оценява изпълнението на предложенията.

4. Конкретни препоръки

4.1. Що се отнася до дискусията в Съвета относно целесъобразността от разширяване на обхвата на европейския семестър, за да включва и въпросите за социално и икономическо сближаване, ЕИСК решително подкрепя решението за включване на тези въпроси в семестъра ( 24 ) . ЕИСК насърчава Европейската комисия и държавите членки да продължат и да разширяват този курс през следващите години, който следва да включва и ответни действия на предизвикателствата в областта на климата. ЕИСК препоръчва също така на Европейския съвет да призове държавите членки да използват набора от социални показатели, инструмента за наблюдение на резултатите в областта на заетостта и инструмента за наблюдение на резултатите в областта на социалната закрила, които да направляват техните усилия за сближаване.

4.2. Жилищно настаняване

4.2.1. В някои държави членки цените на жилищата се повишиха пред последните години. Наемите в някои големи и средни градове станаха толкова високи, че за тях е необходим все по-голям дял от доходите. Макар това да не е единственият фактор, този процес е свързан с ниските лихвени проценти, тъй като паричната политика оказва най-непосредственото си въздействие върху пазара на жилища. Основните лихвени проценти на ЕЦБ ще се задържат на сегашното си (или по-ниско) равнище, докато се отбележи трайно приближаване на инфлацията към целта (равнище, достатъчно близко, но под 2 % в рамките на прогнозния период) ( 25 ) . Освен това увеличаващите се наеми утежняват проблема с бездомничеството. Поради липсата на данни е трудно да се проследи отблизо развитието на положението на бездомните в Европейския съюз. ЕИСК призовава държавите членки и Европейската комисия да подобрят събирането на данни за бездомните с цел по-добро наблюдение на броя, разпределението и условията на живот на бездомните хора в Съюза.

4.2.2. С цел подобряване на баланса от енергийна и климатична гледна точка на жилищата и другия сграден фонд, правителствата в държавите членки могат да използват промени в системата за данъчно облагане, както и други държавни насърчителни мерки, за да осигурят по-добри стимули за енергийно-ефективно саниране и ново строителство.

4.3. Други реформи

4.3.1. В редица случаи индивидуалните реформи, споменати в СДП, съдържат опасност от задълбочаване на социалното и икономическото неравенство. Пенсионните реформи не трябва да водят до бедност на стари години.

4.3.2. Приватизацията на публичните активи би трябвало да изключва активи от стратегическа важност и такива, които се осигуряват по-добре от публичния сектор, и не трябва да се извършва чрез продажба при неблагоприятни икономически условия, водещи до нетна загуба за държавата. По принцип основните обществени услуги се осигуряват най-ефективно от държавата поради липсата на изискване за печалба, която увеличава разходите. В случаи, когато качеството и финансирането на обществените услуги не съответства на очакваните от гражданите стандарти, следва да се подобри ефективно административният капацитет за предоставяне на тези услуги и трябва да бъдат осигурени необходимите за това финансови средства. Това не изключва възможността отделни държави да стигнат до заключението да допуснат специални публично-частни партньорства (ПЧП) за конкретни услуги в дадена ситуация. Ако бъде възприет този подход, тези ПЧП трябва да служат на обществения интерес. Особено на монополни или олигополни пазари те не трябва да се използват от специални заинтересовани групи за получаване на печалби чрез налагане на по-високи от необходимите цени или споменатите по-горе необходими инвестиции за поддържане на качеството.

4.3.3. Добре планирана промишлена политика, която отговаря на потребностите на държавата, може да увеличи растежа, производителността, благополучието и заетостта. ЕИСК подчертава необходимостта от широка дискусия и конкретни действия за изготвяне на промишлена стратегия на равнище Европейски съюз и държави членки, подкрепена с достатъчно финансови средства, която не се ограничава с просто адаптиране на европейското конкурентно право и дава възможност за повече сливания между мултинационални дружества.

Брюксел, 30 октомври 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Становища на ЕИСК относно годишния обзор на растежа (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24) и относно „Икономическата политика на еврозоната (2019 г.)“ (ОВ C 159, 31.5.2017 г., стр. 49).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, стр. 3—4.

(4) Efstathiou и Wolff (2018 г.) Is the European Semester effective and useful? (Ефективен и полезен ли е европейският семестър?).

(5) Европейска икономическа прогноза. Лято 2019 г., Европейска комисия.

(6) Mario Draghi, председател на ЕЦБ, пресконференция — встъпително изявление, Франкфурт на Майн, 12 септември 2019 г.

(7) Становище на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“, параграф 3.9.8 (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

(8) Становище на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“, параграф 1.7 (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

(9) „Доклад на ЕИБ за инвестициите 2018/2019 г. — да предоставим нови инструменти на европейската икономика“.

(10) Както се посочва в становището на ЕИСК относно „Европейският семестър и политиката на сближаване — Към нова европейска стратегия след 2020 г.“ (ОВ 353, 18.10.2019 г., стр. 39).

(11) „What drives national implementation of EU policy recommendations? (Коя е движещата сила за изпълнението на политическите препоръки на ЕС?)“, Bruegel working paper, брой 4.

(12) „Public Debt and Low Interest Rates»,(„Публичен дълг и ниски лихвени проценти“), Olivier Blanchard, януари 2019 г., както и дебатът в Германия относно значението на националната „спирачка за дълга“, подет от Michael Hüther, IW Policy Paper 3/19.

(13) Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake? (По-големият от очакваното фискален излишък на Германия: има ли връзка с конституционната „спирачка за дълга“?), Bruegel.

(14) «The campaign against ‘nonsense' output gaps» („Кампанията срещу „безсмислието“ на разликите между фактическия и потенциалния БВП“), Bruegel.

(15) „Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed“ („Защо истерията във връзка с италианския бюджет е погрешна“).

(16) Eric Vatteville в списание „Management & Avenir“ 2008/4 (№o18) стр. 88—103.

(17) ОВ С 262, 25.7.2018 г, стр. 1

(18) Специален доклад № 03/2019: Европейски фонд за стратегически инвестиции: необходими са действия за постигане на пълен успех.

(19) Copeland и Daly (2018 г.) «The European Semester and EU Social Policy».(„Европейският семестър и социалната политика на ЕС“).

(20) Degryse, C. et Pochet, P. (2018), «European social dynamics: a quantitative approach». („Европейската социална динамика: количествен подход“).

(21) База данни на Евростат, „lfsa_eppgai“ и „lfsa_etgar“.

(22) Институциите и предприятията на социалната икономика в Европа представляват над 2,8 милиона организации, които осигуряват заетост на 13,6 милиона служители и създават 8 % от БВП на ЕС.

(23) Проект на съвместен доклад за заетостта на Комисията и Съвета, стр. 11.

(24) „Заключения на Съвета относно годишния обзор на растежа за 2019 г. и съвместния доклад за заетостта“, 15 март 2019 г., стр. 7

(25) Марио Драги, председател на ЕЦБ, пресконференция — встъпително изявление, Франкфурт на Майн, 12 септември 2019 г.