ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 9.11.2011 
SEC(2011) 1323 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщена  оценка  на въздействието  
придружаваща  
Програмата  „Здраве  за растеж “ за действие  на ЕС в областта  на здравето  за 
периода  2014—2020 г. 
 
{COM(2011) 709 окончател eн} 
{SEC(2011) 1322 окончател eн}  
 
 1Изявление  за ограничаване  на отговорността  
Настоящият  доклад  за оценка  на въздействието  е обвързващ  само  за участващите  при 
изготвянето  му служби  на Комисията  и текстът  е предназначен  да служи  като основа  за 
дискусии , без да се оказва  влияние  върху  формата  на окончателното  решение , което  ще 
бъде  взето  от Комисията . 
 
 21. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
С третата  програма  на ЕС в областта  на здравето  за периода  2014—2020 г., озаглавена  
„Здраве  за растеж “ (и наричана  по-долу  „Програмата “), се цели  надграждане  върху  вече 
постигнатите  резултати  от Първата  програма  в областта  на общественото  здраве  
(ПООЗ ) (2003—2008 г.) и от сегашната  втора  Програма  за действие  в областта  на 
здравето  (ПОЗ ) за периода  2008—2013 г.  
В съответствие  с целите  на „Европа  2020: Стратегия  за интелигентен , устойчив  и 
приобщаващ  растеж “1 и въз основа  на заключенията  и препоръките , направени  при 
различните  оценки  и одити  на предишните  програми , с новата  програма  ще се въведе  
нов подход  в определени  направления . Новата  програма  ще бъде  по-тясно  насочена  и 
вниманието  ще бъде  съсредоточено  върху  по-ограничен  брой  първостепенни  
приоритети  и дейности , където  може  да бъде  достигната  критична  маса , наред  с 
другото , упражнявайки  силен  стимулиращ  ефект , допълвайки  политиките  на 
държавите -членки  и насърчавайки  сътрудничеството  в областта  на здравето  в 
съответствие  с член  168 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз . 
Поуките  от предходните  програми  и техните  оценки  сочат  недвусмислено , че: 
а) новата  програма  следва  да съдържа  по-малко  и по-добре  прецизирани  цели , а 
финансовата  подкрепа  да бъде  предоставяна  за по-малък  брой  дейности  в основни  
приоритетни  области , които  носят  възможно  най-голяма  добавена  стойност  за ЕС. 
Необходимо  е да се увеличат  изгодите  от повишената  ефективност  и да се постигне  
максимално  въздействието  на Програмата ; 
б) Програмата  следва  по-успешно  да ангажира  всички  участващи  държави , 
особено  държавите -членки  от ЕС със сравнително  нисък  брутен  национален  доход  
(БНД ). Акцентът  следва  да бъде  поставен  върху  области , в които  те не могат  да 
предприемат  самостоятелно  икономически  ефективни  действия , когато  са налице  
въпроси  от явно  трансгранично  естество  или такива , свързани  с вътрешния  пазар , или 
когато  са налице  значителни  предимства  и изгоди  от сътрудничеството  на равнището  
на ЕС. 
в) резултатите  трябва  да бъдат  интегрирани  в система  за редовно  докладване  и 
да бъдат  споделяни /разпространявани  по-активно  сред  службите  на Комисията , както  и 
между  тях и заинтересованите  страни  и създателите  на политики  на национално  
равнище . 
Както  се посочва  в съобщението  от 29 юни 2011 г., озаглавено  „Бюджет  за стратегията  
„Европа  2020“2, Комисията  подчертава , че „подкрепата  за постигане  на добро  здраве  
представлява  неразделна  част от целите  за интелигентен  и приобщаващ  растеж  в 
                                                 
1 Съобщение  на Комисията : „Европа  2020 — Стратегия  за интелигентен , устойчив  и приобщаващ  
растеж “, COM(2010) 2020 окончателен . 
2 Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“— съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент , до 
Съвета , до Икономическия  и социален  комитет  и до Комитета  на регионите , COM (2011) 500 
окончателен .  
 
 
 3стратегията  ,,Европа  2020“. Запазването  на здравето  и активността  на хората  за по-
дълго  време  има положителен  ефект  върху  производителността  и 
конкурентоспособността . Иновациите  в здравеопазването  спомагат  за посрещане  на 
предизвикателството , свързано  с устойчивостта  в сектора  в контекста  на демографските  
промени “, като за постигането  на „приобщаващ  растеж “ е важно  да се работи  за 
намаляване  на неравенството  по отношение  на здравето . 
По-специално , в съответния  информационен  документ  в областта  на здравето  от 
съобщението  относно  Многогодишната  финансова  рамка  (МФР ) се посочва : 
„Новата  програма  ,,Здраве  за растеж “ ще бъде  ориентирана  към действия  с ясна  
европейска  добавена  стойност  в съответствие  с целите  на стратегията  ,,Европа  
2020“ и новите  задължения  съгласно  законодателството . Основната  цел е:  
• да се работи  заедно  с държавите -членки  за защита  на гражданите  от 
трансгранични  заплахи  за здравето , 
• да се повиши  устойчивостта  на здравните  услуги , 
• да се подобри  здравето  на населението , като  същевременно  се насърчават  
иновациите  в здравния  сектор . 
Така  например  програмата  ще подпомага  политиката  в областта  на 
здравеопазването  чрез разработване  на добри  практики  и насоки  за диагностика  и 
лечение  на редки  заболявания , подпомагане  на европейските  референтни  мрежи  за 
заболявания , разработване  на добри  практики  и насоки  за профилактика  на рака  и 
разработване  на общ за ЕС подход  към оценяването  на здравните  технологии  и 
електронното  здравеопазване . 
[в същото  време ] Дейностите , свързани  с научните  изследвания  и иновациите  в 
областта  на здравеопазването , ще бъдат  подпомагани  в рамките  на Общата  
стратегическа  рамка  за научни  изследвания  и иновации .“ 
В същото  съобщение  Комисията  предлага  да бъдат  заделени  средства  от бюджета  в размер  
на 396 млн. евро  (по цени  от 2011 г.; или 446 млн. евро  по текущи  цени ) за периода  2014—
2020 г. за програма , специално  насочена  към сферата  на здравето . От гледна  точка  на 
бюджета  това безспорно  е малка  до средна  по размер  програма , особено  като се има 
предвид , че разходите  за здравно  обслужване  възлизат  на близо  10 % от брутния  
вътрешен  продукт  на ЕС, а отрасълът  е сред  най-големите  в ЕС.  
Здравето  не е просто  ценност  сама  за себе си — то е и фактор  за растеж . Секторът  на 
здравното  обслужване  е работодател  на един  от всеки  десет  работници  в ЕС, като пък 
са сред  най-висококвалифицираните , тъй като делът  на работниците  с висше  
образование  в сектора  е по-висок  от средния . Затова  секторът  на здравното  обслужване  
играе  важна  роля  в икономиката  като цяло , както  и за постигането  на целите  на 
стратегията  „Европа  2020“. Налице  са безспорни  доказателства  за връзката  между  
здравето  и икономическите  резултати : населението  в добро  здраве  е задължително  
условие  за постигането  на интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж . 
Доброто  здраве  е не само  един  от най-важните  фактори  за повишаване  на 
производителността  и за укрепване  на позициите  на гражданите , но също  така 
увеличаването  на броя  години  в трудоспособна  възраст  в резултат  на подобреното  
здраве  ще има незабавен  положителен  ефект  върху  общата  производителност  и 
конкурентоспособност . Освен  това здравето  е силен  икономически  фактор  за растеж  
както  чрез поддържане  на търсенето  от страна  на домакинствата  и увеличаване  на 
 
 4спестяванията , така и чрез създаване  на качествени  работни  места , насърчаване  на 
иновациите  и създаване  на основа  за силна  европейска  промишленост .  
И накрая , инвестициите  в здравето  може  също  така да спомогнат  да бъдат  преодолени  
предизвикателствата , както  и да бъдат  използвани  по-добре  възможностите , свързани  
със застаряването  на населението  (през следващите  20 години  се очаква  броят  на 
европейските  граждани  на възраст  над 65 години  да нарасне  с 45 % — от 85 млн. през 
2008 г. на 123 млн. през 2030 г.). Въпросите , възникващи  в този контекст , са свързани  
не само  със защитата , насърчаването  и подобряването  на здравословното  състояние  на 
по-възрастните  хора , но и с финансирането  на нарастващите  разходи  за здравно  
обслужване  и подобряването  на предлаганите  здравни  грижи  в отговор  на по-високите  
и различни  очаквания , а също  и за гарантиране  на достъпа  до такива  грижи . 
В сферата  на здравето  държавите -членки  са под натиск  да намерят  точния  баланс  
между  това да осигурят  достъп  до висококачествени  здравни  услуги  за всички  и да се 
съобразят  с бюджетните  ограничения . Тези  проблеми  не са непременно  нови , но 
необходимостта  те да бъдат  разрешени  е все по-неотложна , особено  в условията  на 
сегашния  икономически  климат . Финансовата  криза  изведе  на още по-преден  план  
необходимостта  от подобряване  на икономическата  ефективност  на националните  
здравни  системи . Преди  всичко  задължение  на държавите -членки  е да предприемат  
преки  действия  на национално  равнище . Както  е посочено  в Договора , целта  на 
здравната  политика  на ЕС е да допълва  и подкрепя  националните  политики  и да 
поощрява  сътрудничеството  между  държавите -членки .  
Предизвикателството  се състои  в това да бъде  създадена  здравна  програма  на ЕС, която  
в рамките  на ограничен  бюджет  да служи  по най-добър  начин  на интересите  на 
държавите -членки  и другите  заинтересовани  страни . Затова  е необходимо  да се 
определят  приоритетните  нужди  по такъв  начин , че резултатите  от програмата  да имат  
стимулиращ  ефект , да подпомагат  и развиват  политиките  в областта  на здравето  на 
европейско , национално  и местно  равнище .  
В програмата  следва  да се предвидят  възможности  за създаване  и укрепване  на 
механизми  за сътрудничество  и процедури  за координация  между  държавите -членки  с 
цел набелязване  на общи  инструменти  и най-добри  практики , които  пораждат  полезно  
взаимодействие . Тя следва  да привнесе  възможно  най-голяма  европейска  добавена  
стойност  и да доведе  до икономии  от мащаба , подпомагайки  по този начин  
провеждането  на реформи  при трудни  обстоятелства . От 2020 г. натам  държавите -
членки  и ЕС като цяло  ще трябва  да се справят  с редица  предизвикателства : 
А. Финансовата  устойчивост  на здравните  системи ; 
 Б. Недостига  на медицински  персонал ; 
  В. Необходимите  подобрения  по отношение  на безопасността  на 
пациентите ; 
  Г. Липсата  на траен  напредък  при контрола  и профилактиката  на 
хроничните  заболявания ; 
  Д. Загуба  на години  в най-трудоспособна  възраст  за голяма  част  от 
населението  поради  бавното  нарастване  на продължителността  на живота  в добро  
здраве ; 
 Е. Увеличаващото  се неравенството  по отношение  на здравето  в цяла  
Европа  и в съседните  държави ; 
 
 5 Ж. Глобални  и трансгранични  заплахи . 
Програмата  може  да допринесе  за справяне  с гореспоменатите  предизвикателства  само  
доколкото  тя предлага  финансови  възможности  за изграждане  и пускане  в действие  на 
механизми  и процеси  на сътрудничество  между  държавите -членки  с оглед  на 
идентифициране  на общи  инструменти  и най-добри  практики , които  биха  могли  да 
създадат  полезни  взаимодействия , да донесат  добавена  стойност  за ЕС и да доведат  до 
икономии  от мащаба , при пълно  зачитане  на принципа  на субсидиарност  и признавайки  
върховната  отговорност  на държавите -членки  да вземат  решения  в зависимост  от 
специфичната  ситуация , в която  се намират . 
Затова  ролята  на програмата  ще бъде  ограничена  до случаите , в които  държавите -
членки  не могат  да действат  индивидуално  или когато  чрез координация  може  да се 
постигне  най-голям  напредък . В съответствие  с целите  на стратегията  „Европа  2020“ 
действията , предприети  в рамките  на програмата , трябва  бъдат  с доказана  добавена  
стойност  за ЕС и с измеримо  въздействие .  
Други , по-добре  ресурсно  обезпечени  програми  на ЕС, също  ще допринесат  за 
подобряване  на общественото  здраве  в ЕС, най-вече чрез свързаните  с общественото  
здраве  аспекти  на програмата  за научни  изследвания  и на структурните  фондове . 
Здравната  програма  обаче  е единственият  инструмент , насочен  специално  към справяне  
с предизвикателствата  и опасенията  в сферата  на здравето , допринасяйки  
същевременно  за постигането  на стратегическите  цели  в тази област . Поради  това 
програмата  може  да третира  проблеми , които  са извън  обхвата  на други  програми  за 
финансиране . Все пак тя може  да постигне  още по-големи  успехи  чрез създаване  на 
необходимите  връзки  и ясни  полезни  взаимодействия  с други  програми  за 
финансиране . 
2. ПРОВЕРКА  ЗА СПАЗВАНЕ  НА ПРИНЦИПА  НА СУБСИДИАРНОСТ  — 
ПРАВОТО  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ  ДА ПРЕДПРИЕМА  ДЕЙСТВИЯ  
В член  168 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  (ДФЕС ) решително  
се отстоява  принципът  на субсидиарност  в общественото  здраве . Той гласи , че „ 
действията  на Съюза  … допълват  националните  политики “, а по-натам , че „Съюзът  
допълва  действията  на държавите -членки .“ Съюзът  може  също  така да „оказва  
подкрепа  на техните  действия “. 
Посочени  са и основните  сфери , в които  да се предприемат  такива  допълващи  
действия : 
• подобряване  на общественото  здраве , 
• предотвратяване  на физическите  и психическите  болести  при хората , 
• отстраняване  на източниците  на опасност  за физическото  и психичното  здраве , 
• борба  с големите  заплахи  за здравето , 
• намаляване  на вредата  от наркотиците  за здравето , включително  посредством  
информация  и превантивни  мерки , и 
• подобряване  на взаимното  допълване  между  държавите -членки  в сферата  „на 
здравните  им услуги  в граничните  райони .“ 
В същия  член  се посочват  също  начини  да се подпомогне  борбата  с големите  заплахи  за 
здравето : 
 
 6• поощряване  на научните  изследвания  относно  техните  причини , пренасяне  и 
предотвратяване , 
• поощряване  на здравната  информация  и просвета , 
• наблюдение  на сериозните  трансгранични  здравни  заплахи , ранното  оповестяване  в 
случай  на такива  заплахи  и борбата  с тях, 
• поощряване  на сътрудничеството  между  държавите -членки . По-специално  в 
член  168, параграф  2, втора  алинея  се посочва , че „Комисията  може  в тясна  връзка  с 
държавите -членки  да предприема  всякаква  полезна  инициатива  за развитието  на 
тази координация , по-конкретно  инициативи  за установяване  на насоки  и 
показатели , организиране  на обмен  на най-добри  практики  и подготовка  на 
елементите , необходими  за периодично  наблюдение  и оценка “. 
В параграф  3 от същия  член  продължава : „Съюзът  и държавите -членки  насърчават  
сътрудничеството  с трети  страни  и с компетентните  международни  организации  в 
областта  на общественото  здраве “. 
В този контекст  с член  168, параграф  5 от ДФЕС  оправомощава  Европейския  парламент  
и Съвета  да приемат  насърчителни  мерки  с цел опазване  и подобряване  на човешкото  
здраве . 
 
Проверка  за необходимост  
Макар  че държавите -членки  са суверенни  и трябва  самостоятелно  да се справят  с 
посочените  по-горе проблеми  и сами  да вземат  решения  относно  националните  си 
здравни  политики , в редица  случаи  те са в състояние  да предприемат  действия  
единствено  след  координация  на равнището  на ЕС. За много  държави  
сътрудничеството  между  държавите -членки  е много  ползотворно  и значително  по-
рентабилно .  Налице  са също  така по-добри  възможности  за справяне  с въпроси  от 
глобално  естество  и общи  тревоги  чрез мобилизиране  на усилията  на равнището  на ЕС 
и установяване  на общи  ценности  и принципи . 
Затова  програмата  преди  всичко  ще финансира  дейности , които  не могат  да бъдат  
осъществени  толкова  ефективно  самостоятелно  от държавите -членки , а изпълнението  
им зависи  в голяма  степен  от сътрудничество  на равнището  на ЕС.  
3. ДОБАВЕНА  СТОЙНОСТ  ЗА ЕС 
Опитът  от предходни  програми  сочи  редица  примери  за случаи , в които  действие  на 
равнището  на ЕС може  да осигури  ясна  добавена  стойност , която  е призната  от 
държавите -членки  (вж. приложените  към оценката  на въздействието  проучвания  на 
конкретни  случаи ).  
Значението  на инвестирането  в подготвеност , превенция  и координация  на мерките  при 
заплахите  за здравето  и заразни  болести  на равнището  на ЕС беше  ясно  доказано  
неотдавна  при кризата  с огнището  на H1N1 през 2009 г. Укрепването  на капацитета  за 
управление  на сериозни  трансгранични  заплахи  за здравето , наред  със съвместните  
обществени  поръчки  на ваксини  за борба  с пандемиите , е друга  област , където  може  да 
бъде  получена  значителна  добавена  стойност  за ЕС. Сътрудничеството  по отношение  
на болестите , разпространяващи  се трансгранично  (напр . грипът  H1N1), също  не може  
да бъде  предприето  от отделните  държави -членки , а зависи  от инициативите  и 
финансирането  на равнището  на ЕС. Освен  да координира  ответните  действия  при 
 
 7заплахи  за здравето , ролята  на ЕС е също  така да подобри  капацитета  за ответна  
реакция  на държавите -членки  и на държави  извън  ЕС. Осигуряването  на бързи  и 
координирани  действия  в отговор  на заплахите  за здравето  също  е част от задачите  на 
ЕС. 
ЕС може  също  така да донесе  значителни  ползи  по въпроси  като трансграничното  
здравно  обслужване  и неравенството  по отношение  на здравето , както  и чрез 
разработване  на стратегии  за намаляване  на антимикробната  резистентност , наред  с 
рентабилни  здравни  технологии  и новаторски  здравни  грижи , както  и чрез стимулиране  
с помощта  на Европейското  партньорство  за иновации  на остаряването  в добро  здраве . 
Действията  по линия  на здравната  програма  допълват  и добавят  стойност  към 
действията  на държавите -членки  за насърчаване  на здравето  и профилактика  на 
заболяванията  (включително  мерки , например , в областта  на храненето  и 
тютюнопушенето , както  и за намаляване  на неравенството  при здравното  обслужване ), 
защита  на гражданите  от заплахи  за здравето , по-специално  подготвеност  за посрещане  
на пандемии , безопасност  на медицинските  продукти , кръвта , тъканите , клетките  и 
органите , както  и сътрудничеството  между  здравните  системи . Разбирането  на редките  
заболявания  и разработването  на иновативни  методи  на лечение  за тях изисква  
обединяването  на пациентите  в европейските  регистри , обхващащи  редица  държави ; 
много  такива  мерки  зависи  в голяма  степен  от здравната  програма .  
В рамките  на здравната  програма  са развити  и укрепени  мрежи  между  европейските  
здравни  специалисти , националните  и регионалните  здравни  власти  и други  
заинтересовани  страни , които  допринасят  в голяма  степен  за обмена  на знания  и 
изграждането  на здравен  капацитет  в ЕС. Бяха  създадени  също  консорциуми , 
партньорства  и други  начини  за обмен  на информация  и практики  в цяла  Европа , 
активизирайки  по този начин  сътрудничеството  и научните  изследвания . Резултатите  
от проектите  и действията , финансирани  в рамките  на здравната  програма , 
представляват  най-ефективния , ако не и единствен  начин  за изграждане  на 
фактологична  база за създаване  на много  по-широкобхватни  регулаторни  политики  
(например , във връзка  с рака, болестта  на Алцхаймер , редките  заболявания  и 
неравенството  по отношение  на здравето ). 
В контекста  на междинната  оценка  на втората  програма  в областта  на здравето  и въз 
основа  на задълбочен  анализ  на проучванията  на конкретни  случаи  бяха  разработени  и 
проверени  по отношение  на конкретни  финансирани  действия  следните  критерии  за 
добавена  стойност  за ЕС: 
• насърчаване  на обмена  на най-добри  практики  между  държавите -членки ; 
• оказване  на подкрепа  на мрежи  за обмен  на знания  или взаимно  обучаване ; 
• справяне  с трансграничните  заплахи  с цел намаляване  на риска  и ограничаване  
на последиците  от тях; 
• разрешаване  на определени  въпроси  във връзка  с вътрешния  пазар , където  ЕС 
разполага  с необходимата  легитимност , за да осигури  висококачествени  
решения  в държавите -членки ; 
• отключване  на потенциала  за иновации  в здравния  сектор ; 
• действия , които  може  да доведат  до създаването  на система  за бенчмаркинг ;. 
 
 8• постигане  на по-големи  икономии  от мащаба , като се избегне  пилеенето  на 
ресурси  заради  дублиране  на усилията  и се оптимизира  използването  на 
финансовите  средства . 
4. ЦЕЛИ  НА ПРОГРАМАТА  
Като  се вземат  предвид  описаните  по-горе проблеми  и контекст , както  и ограничените  
финансови  ресурси  през следващите  години , общите  цели  на програмата  „Здраве  за 
растеж “ са да се работи  с държавите -членки  за насърчаване  на иновациите  в здравното  
обслужване  и за увеличаване  на устойчивостта  на здравните  системи , подобряване  на 
здравето  на гражданите  на ЕС и предпазването  им от трансгранични  заплахи  за 
здравето . 
.  Всички  специфични  цели , които  са в основата  на логиката  на програмата , са 
ориентирани  към постигане  на резултати , като акцентът  е поставен  върху  
практическите  резултати  и тяхното  внедряване  от държавите -членки  в националните  
им програми  и политики  в областта  на 
здравето , за да се постигне  стимулиращ  ефект  
върху  действията  в областта  на здравето  и в други  политики  и програми  на ЕС за 
финансиране :  
1. Разработване  на общи  инструменти  и механизми  на равнището  на ЕС за 
справяне  с недостига  на човешки  и финансови  ресурси  и за улесняване  на 
внедряването  на иновации  в здравеопазването  с цел да се допринесе  за развитието  
на новаторски  и устойчиви  здравни  системи  
Чрез  подпомагане  на усилията  на държавите -членки  да подобрят  ефикасността  и 
финансовата  устойчивост  на здравното  обслужване , здравната  програма  на ЕС има за 
цел да насърчи  пренасочването  на голяма  част от ресурсите  в този сектор  към по-
иновативни  и ценни  продукти  и услуги , които  същевременно  предлагат  най-добър  
пазарен  потенциал  и намаляване  на разходите  в дългосрочен  план . Реформата  на 
здравната  система  несъмнено  трябва  включва  комбинация  от незабавно  повишаване  на 
ефективността  и дългосрочни  стратегически  действия , насочени  към основните  
разходни  фактори . Това  е единственият  начин  държавите  да осигурят  справедлив  
достъп  за всички  до здравно  обслужване , финансиране  на здравните  грижи  и 
използване  на системата . Например  европейското  сътрудничество  при оценката  на 
здравните  технологии  (HTA) не само  ще намали  дублирането  и ще обедини  
експертните  познания , но може  да отключи  и потенциала  за устойчиви  иновации  в 
здравните  продукти  и услуги . 
От съществено  значение  е да бъдат  разработени  общи  инструменти  и механизми  на 
равнището  на ЕС, които  да помогнат  на националните  здравни  системи  да постигат  по-
високи  резултати  с по-малко  ресурси . Необходими  са новаторски  решения  за справяне  
с недостига  на работна  сила  и за постигане  на максимална  ефективност  на здравните  
системи  чрез използването  на иновативни  продукти , услуги  и инструменти . 
Стратегията  „Европа  2020“ определя  иновациите  като основен  фактор  за създаване  на 
интелигентен  растеж . Съществува  огромен  потенциал  за „интелигентен  растеж “ в 
областта  на здравето , който  може  да доведе  до повишаване  на ефективността  и 
създаване  на нови  медицински  процедури  и продукти , адаптирани  към нуждите  на 
нашето  общество . Иновациите  дават  отговор  на предизвикателството , пред  което  са 
изправени  здравните  системи  във връзка  с устойчивостта , както  чрез насърчаване  на 
напълно  нови  решения  в отговор  на незадоволени  потребности , така и чрез по-
ефективно  внедряване  на вече наличните  иновации  и създаване  на подходящи  условия  
 
 9за бъдещите  такива . За да могат  да носят  действителни  ползи  по рентабилен  начин , 
иновациите  следва  да се разглеждат  не само  като технологични , но и като 
организационни  и социални , в центъра  на които  е поставен  човекът . 
Неотдавнашната  икономическа  криза  изведе  на още по-преден  план  необходимостта  от 
подобряване  на икономическата  ефективност  на здравните  системи  и я превърна  в 
основен  приоритет  на политиките , който  вероятно  ще остане  в дневния  ред за дълги  
години . Държавите -членки  ще трябва  да балансират  между  необходимостта  от 
предоставяне  на достъп  до здравни  грижи  за всички  и нарастващото  търсене  на 
качествени  здравни  услуги  във време  на ограничени  ресурси . 
Използването  по рентабилен  начин  на медицинските  технологии , включително  
бъдещите  терапии , основаващи  се на познанията  за генома , осигуряването  на 
достатъчен  брой  здравни  специалисти , експертни  познания , необходими  за да се 
подобри  процесът  на вземане  на решения , както  и подкрепата  за Европейското  
партньорство  за иновации  в областта  на активния  живот  на възрастните  хора  и 
остаряването  в добро  здраве  са областите , в които  програмата  би могла  да играе  важна  
роля  в рамките  на тази стратегическа  цел и предприемайки  много  прагматичен  подход . 
2. Подобряване  на достъпа , включително  извън  националните  граници , до 
медицински  експертни  познания  и информация  за специфични  заболявания  и 
разработване  на съвместни  решения  и насоки  за повишаване  на качеството  на 
здравното  обслужване  и безопасността  на пациентите , с цел да се подобри  
достъпът  на гражданите  на ЕС до по-качествено  и по-сигурно  здравеопазване  
 
Подобряването  на достъпа  до здравно  обслужване  за всички  граждани , независимо  от 
дохода , социалния  статус , местонахождението  и националността  им, е от съществено  
значение  за преодоляване  на съществуващото  значително  неравенство  по отношение  на 
здравето . Всички  граждани  на ЕС следва  да имат  достъп  до безопасно  и 
висококачествено  здравно  обслужване  независимо  от индивидуалното  си положение .  В 
действителност  обаче  все още са налице  големи  различия  в достъпа  до здравно  
обслужване  в ЕС. Признава  се също , че здравето  е основен  фактор  за неравенство , тъй 
като лошият  здравен  статус  често  има сериозно  отражение  и върху  достъпа  до 
ефективно  здравно  обслужване  и възможностите  на гражданите  за действие  съобразно  
здравната  информация , разпространявана  на национално  и на европейско  равнище . 
Чрез  действия  по всички  цели  на програмата  следва  да се подпомогне  преодоляването  
на тези неравенства , като се предприемат  мерки  по отношение  на различни  здравни  
фактори , които  пораждат  неравенства  или ги задълбочават , както  и да се допълват  
действията  по други  програми , конкретно  насочени  към преодоляване  на социалните  и 
регионалните  различия  в ЕС.  
За да се подобри  достъпът  до здравно  обслужване , по-специално  по отношение  на 
определени  заболявания , за чието  лечение  националният  капацитет  е ограничен , 
безспорна  добавена  стойност  ще привнесе  насърчаването  на създаването  на мрежа  от 
специализирани  европейски  референтни  центрове , достъпни  за всички  граждани  в ЕС.  
Оскъдните  познания  в дадена  област  може  да бъдат  споделяни , а ресурсите  съчетавани  
по възможно  най-ефективен  начин  в целия  ЕС, какъвто  е например  случаят  с редките  
заболявания3. В рамките  на специфична  цел № 2 това споделяне  на ресурси  трябва  да 
                                                 
3 Вж. приложение  7 за проучвания  на конкретни  случаи  относно  европейските  референтни  мрежи  за 
редките  заболявания  и порталът  за редки  заболявания  ORPHANET. 
 
 10бъде  разширено , за да се включат  и други  аспекти  на здравето , които  изискват  особена  
концентрация  на ресурси  или експертни  познания  за третирането  на различни  
клинични  случаи . Основната  цел е да бъдат  обединени  експертните  познания  и опит , за 
да се подобри  достъпът  до диагностика  и лечение  за всички  пациенти , които  се нуждаят  
от високоспециализирани  грижи  за конкретно  заболяване  или група  заболявания . 
Тези  мрежи  биха  дали  своя принос  към вече съществуващите  експертни  познания  и 
капацитет  за определени  сложни /високотехнологични  диагностични  или лечебни  
услуги  на участващите  центрове , които  предлагат  значителна  добавена  стойност  под 
формата  на подобрено  качество  и рентабилност  разпределени  по време  на целия  процес  
на предоставяне  на грижи . 
Крайната  цел е да се подобри  здравето  на пациентите  чрез увеличаване  на 
трансграничните  възможности . Това  също  така ще помогне  на държавите -членки  да 
укрепят  правата  на пациентите , като подобрят  наличната  информация  и прозрачността  
по отношение  на предоставяните  грижи , което  пък ще допринесе  за постигането  на по-
добри  резултати  в здравното  обслужване . 
Специфичните  дейности  по тази стратегическа  цел ще включват  създаване , 
акредитация  и подкрепа  на европейски  референтни  мрежи , подобряване  на 
сътрудничеството  във връзка  с безопасността  на пациентите  и качеството  на здравните  
грижи  и по-разумно  използване  на антимикробни  средства  в лекарствени  продукти . 
3. Набелязване , разпространяване  и насърчаване  на внедряването  на утвърдените  
най-добри  практики  за икономически  ефективни  превантивни  мерки  по 
отношение  на основните  рискови  фактори , а именно  тютюнопушенето , 
злоупотребата  с алкохол  и затлъстяването , както  и ХИВ /СПИН , като  се поставя  
акцент  върху  трансграничното  измерение , с цел профилактика  на болестите  и 
подкрепа  за постигане  на добро  здраве  
Профилактиката  на заболяванията  и подкрепата  за постигане  на добро  здраве  
допринасят  за удължаване  на продължителността  на живота  в добро  здраве . Освен  че 
здравето  е най-голямото  богатство  и цел самó по себе си, гражданите  в добро  здраве  
допринасят  за икономическия  просперитет , тъй като имат  по-голямо  участие  в пазара  
на труда  и по-висока  производителност . Правилно  насочените  инвестиции  за 
насърчаване  на здравето  и профилактика  на заболяванията  са едно  от най-рентабилните  
средства  за стимулиране  на ръста  на брутния  вътрешен  продукт . Този  аспект  придобива  
все по-съществено  значение  в контекста  на застаряващото  население  и по-дългия  
трудов  живот .  
Подходящите  инвестиции  ще доведат  не само  до подобряване  на здравето , но и до по-
дълъг  и по-продуктивен  живот  и намаляване  недостига  на работна  сила . Ако 
европейците  живеят  в по-добро  здраве , те ще са в състояние  да продължат  да дават  своя  
принос  за икономиката  с напредването  на възрастта  като работници , доброволци  и 
потребители . Експертните  познания  на по-възрастните  хора , между  впрочем , ще се 
окажат  още по-необходими  на фона  на ниската  раждаемост  на населението  и на 
недостига  на квалифицирана  работна  ръка . 
В рамките  на програмата  се предвиждат  действия  в подкрепа  на усилията  на 
държавите -членки  за удължаване  на продуктивния  живот  в добро  здраве  чрез 
икономически  ефективни  мерки  за насърчаване  и профилактика , насочени  към 
рисковите  фактори  и основните  фактори , влияещи  върху  здравето , хроничните  и 
онкологичните  заболявания . 
 
 114. Разработване  на общи  подходи  и доказване  на ползата  от тях за по-добра  
подготвеност  и координация  при извънредни  ситуации  във връзка  със здравето , с 
цел защита  на гражданите  от трансгранични  заплахи  за здравето . 
През  последните  години  ЕС беше  изправен  пред  редица  сериозни  трансгранични  
заплахи  за здравето , като например  грипната  пандемия  или тежкия  остър  респираторен  
синдром  (ТОРС ). Компетентността  на ЕС по отношение  на координирането  на 
подготвеността  и възможностите  за ответни  мерки  при сериозни  трансгранични  
заплахи  за здравето  е закрепена  в Договора  от Лисабон . Естеството  на тези заплахи  за 
здравето  е такова , че те не се ограничават  само  до националните  граници  и не е 
възможно  ефективното  справяне  с тях единствено  с усилията  на отделна  държава -
членка  или на самия  Съюз . ЕС трябва  да бъде  добре  подготвен  срещу  тези заплахи , 
които  могат  да имат  тежки  последици  не само  за живота  и здравето  на гражданите , но и 
за икономиката .  
За да се сведат  до минимум  последствията  за общественото  здраве  от трансгранични  
заплахи  за здравето , които  могат  да варират  от масов o замърсяване , причинено  от 
инциденти  и аварии  с химически  вещества , до пандемии , като например  причинените  
неотдавна  от E Coli , H1N1 или ТОРС  (тежък  остър  респираторен  синдром ), е 
необходимо  да бъдат  създадени  стабилни  механизми  и инструменти  за откриване , 
оценка  и управление  на сериозни  трансгранични  заплахи  за здравето  или да бъдат  
подсилени  съществуващите  такива .  Предвид  естеството  на тези заплахи  са необходими  
координирани  мерки  в областта  на общественото  здравеопазване  на равнището  на ЕС 
за справяне  с различните  им аспекти , на основата  на подготвеност  и планиране  на 
ответни  действия , сигурна  и достоверна  оценка  на риска  и стабилна  рамка  за 
управление  на риска  и на кризи . 
Основната  цел е да подобри  наблюдението , системата  за ранно  предупреждение  и 
борбата  против  сериозните  трансгранични  заплахи  за здравето , включително  във връзка  
с концепцията  „Един  свят — едно  здраве “ и с оглед  на разработваната  в момента  
цялостната  рамка  на здравната  сигурност . 
В този контекст  бъдещата  програма  „Здраве  за растеж “ ще подкрепя  прилагането  на 
законодателството  на ЕС относно  заплахите  за здравето  и действията  на ЕС за 
управление  на кризи  в областта  на общественото  здраве . Всички  компоненти  на 
управлението  на кризи  ще бъдат  разгледани : подготвеност  и планиране  на ответни  
действия , комуникация  при рискове  и кризи , изграждане  на капацитет  за оценка  на 
риска  и обучение , обмен  на опит  и най-добри  практики  за справяне  с извънредни  
ситуации . Предвидените  действия  варират  от подкрепа  за изграждането  на основния  
капацитет  и стандарти  за подготвеност  на държавите -членки  до планиране  на ответни  
действия  .  
Изграждането  на капацитет  включва  наблюдение , откриване  и оценка  на риска  при 
сериозни  заплахи  за здравето , въз основа  на преразглеждане  на законодателството  и 
разработването  на такова , заедно  с многонационално , междусекторно  обучение  и 
инициативи  за профилактика  и контрол  на заразните  болести , антимикробна  
резистентност  и вътреболнични  инфекции , както  и подобрения  в политиките  и 
стратегиите  за ваксинация  на равнището  на ЕС. 
5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Вариант  1 съответства  на абсолютния  минимум  от дейности , произтичащи  от правните  
задължения , наложени  от Договора  и от съществуващите  достижения  на правото  на ЕС 
 
 12в областта  на лекарствените  продукти , медицинските  изделия , субстанциите  от 
човешки  произход , правата  на пациентите  при трансгранично  здравно  обслужване , 
здравната  сигурност  (трансгранични  заплахи  за здравето ) и тютюневите  изделия .  
Вариант  2 съответства  на основния  сценарий .  Той предполага  продължаване  на 
програмата  в настоящия  ѝ вид без промени  с оглед  на констатациите  от извършените  
оценки , в допълнение  към преките  правни  задължения . 
Вариант  3, подвариант  А съответства  на добре  структурирана  програма  с конкретни , 
измерими , постижими , ориентирани  към резултати  и обвързани  със срок  (SMART) 
цели , действия  съобразно  приоритетите , създаване  на добавена  стойност  за ЕС и по-
добър  мониторинг  на резултатите  и въздействието . Този  вариант  ще бъде  насочен  към:  
• подкрепа  за действия , изисквани  по силата  на съществуващото  
законодателство  на ЕС в областта  на здравето  и вътрешния  пазар , 
• подкрепа  за внедряването  на новаторски  решения  за подобряване  на конкретни  
аспекти  във връзка  с качеството , ефективността  и устойчивостта  на здравните  
системи , 
• подкрепа  за постигане  на добро  здраве  и профилактика  на болестите  на 
равнището  на ЕС чрез подпомагане  и допълване  на усилията  на държавите -
членки  за увеличаване  продължителността  на живота  в добро  здраве  на техните  
граждани , включително  преодоляване  на неравенството  по отношение  на 
здравето , с помощта  на средства , различни  от ресурсите  в рамките  на 
програмата  и обхват , ограничен  до създаването  на методи  за работа  и 
оценяване  на политиката ; 
• подкрепа  и допълване  на усилията  на държавите -членки  за защита  на 
гражданите  от трансгранични  заплахи  за здравето . 
Вариант  3, подвариант  Б съответства  на добре  структурирана  програма , която  обаче  
като компромисно  решение  е насочена  само  към една  от общите  цели . Тази  програма  
ще бъде  насочена  към: 
• подкрепа  за действия , изисквани  по силата  на съществуващото  
законодателство  на ЕС в областта  на здравето  и вътрешния  пазар , 
• подкрепа  за внедряването  на новаторски  решения  за подобряване  на конкретни  
аспекти  във връзка  с качеството , ефективността  и устойчивостта  на здравните  
системи , 
• подкрепа  и допълване  на усилията  на държавите -членки  за защита  на 
гражданите  от трансгранични  заплахи  за здравето . 
Вариант  3, подвариант  В съответства  на програма , ограничена  до подкрепа  за 
действия , изисквани  по силата  на съществуващото  законодателство  на ЕС в областта  на 
здравето  и вътрешния  пазар , и подкрепа  и допълване  на усилията  на държавите -членки  
за защита  на гражданите  от трансгранични  заплахи  за здравето . Освен  това резултатите  
от настоящата  здравна  програма  ще бъдат  разпространени  в известна  степен , за да се 
вземат  под внимание  заключенията  от предишни  оценки . 
Вариант  4 съответства  на добре  структурирана  програма , насочена  към същите  
проблеми  като във вариант  3, подвариант  А, като се добавя  специфична  цел за справяне   
чрез подходящи  финансови  средства  с по-широк  кръг  социални  и икономически  
причини  за неравенство  по отношение  на здравето . Този  вариант  би означавал  
значително  увеличение  на пакета  за програмата . 
 
 136. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Вариантът , който  не включва  използването  на ресурси , не бе взет под внимание .  Без 
финансови  средства  Комисията  просто  няма  да е в състояние  да изпълни  задълженията  
си, произтичащи  от съществуващото  законодателство . 
Вариант  1 би довел  до намаляване  на подкрепата  от ЕС за политиката  в областта  на 
общественото  здраве  и също  така би бил в разрез  със заключенията  от оценката  на 
сегашната  здравна  програма  и с желанието  за продължаване  на програмата , изразено  от 
европейските  здравни  министри  и другите  заинтересовани  страни . Този  вариант  няма  
да може  да гарантира  адекватна  подкрепа  за бъдещата  политика  в областта  на 
общественото  здраве . 
Вариант  2 би позволил  да се отчетат  до известна  степен  опасенията  на държавите -
членки  и заинтересованите  страни  и би имал  стимулиращ  ефект  върху  националните  
здравни  политики . При отсъствието  на логика  на интервенцията  и интелигентни , 
реалистични  SMART цели , в съчетание  с голям  брой  дейности , които  не са подредени  
по приоритети , и при липса  на прецизни  показатели  за измерване  на постиженията , 
всяко  въздействие  би било , на първо  място , много  трудно  за оценяване  и на второ  място  
— много  ограничено , тъй като няма  да се вписва  в конкретна  логика . Този  тип 
програма  няма  да даде  възможност  за постигане  на целите  и няма  да вземе  под 
внимание  препоръките  от предишни  оценки  и одити . 
Вариант  3, подвариант  А ще позволи  постигането  на специфичните  цели  посредством  
дейностите , определени  и подредени  по важност  в настоящата  оценка  на 
въздействието . Правните  задължения  на Комисията  ще бъдат  изпълнени . С 
предложената  програма  ще се отговори  на основните  критики , съдържащи  се във 
външните  оценки  и в доклада  на Сметната  палата . Тази  програма  ще има следните  
характеристики : ще разполага  с логика  на интервенцията , добре  определени  конкретни , 
измерими , постижими , ориентирани  към резултати  и обвързани  със срок  (SMART) 
цели , дейностите , които  трябва  да бъдат  извършени , ще бъдат  подредени  по важност  с 
помощта  на конкретни  критерии  за добавена  стойност  за ЕС, и ще бъде  определен  
набор  от показатели  за измерване  на постиженията  и въвеждането  на резултатите  от 
програмата  от държавите -членки . По този начин  ще е възможно  да се измерят  
постиженията  и да се вземат  мерки , ако резултатите  не са в съответствие  с 
установените  основни  насоки , и, накрая , да се определи  въздействието  от програмата . 
Вариант  3, подвариант  Б съответства  на по-нисък  бюджет  от този, с който  разполага  
настоящата  програма  и средствата , предвидени  в съобщението  относно  МФР . Този  
вариант  не би позволил  успешно  справяне  с предизвикателствата  във връзка  с 
общественото  здраве , тъй като ще бъде  изгубено  полезното  взаимодействие  между  
действията  по подпомагането  на доброто  здраве  и профилактиката  на хроничните  
заболявания , особено  по отношение  на изложеността  на гражданите  на хронични  
заболявания . Програмата  няма  да отговори  на очакванията  на държавите -членки  и 
другите  заинтересовани  лица . 
Вариант  3, подвариант  В съответства  изцяло  на вариант  1, но съдържа  специфична  
цел по отношение  на заплахите  за здравето . Макар  че правните  задължения  на 
Комисията  ще бъдат  изпълнени  и дейностите  във връзка  със заплахите  за здравето  ще 
бъдат  извършени , всички  други  дейности  на равнището  на ЕС ще бъдат  преустановени . 
Това  би довело  до намаляване  на подкрепата  от ЕС за политиката  в областта  на 
общественото  здраве , а също  така този вариант  би бил в разрез  със заключенията  от 
 
 14оценката  на сегашната  здравна  програма  и с желанието  за продължаване  на програмата , 
изразено  от заинтересованите  страни  и държавите -членки . 
Вариант  4 означава  значително  увеличение  на бюджета  за обществено  здраве , което  не 
е реалистично . 
Резултатът  от сравнението  на вариантите  е недвусмислен : вариант  3А до момента  
е предпочитаният . 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Програмата  ще бъде  подложена  на ежегодно  наблюдение , за да се оцени  с помощта  на 
показателите  за въздействието  и резултатите  какъв  е напредъкът  към постигане  на 
специфичните  цели  на програмата , а също  и да се даде  възможност  за необходимите  
корекции  на политиката  и приоритетите  за финансиране . 
По искане  на Комисията , което  няма  да води  до прекомерно  нарастване  на 
административната  тежест , държавите -членки  следва  да предоставят  всяка  налична  
информация  за изпълнението  и въздействието  на настоящата  програма . 
Предлага  се създаването  на примерна  вътрешна  многогодишна  работна  програма , която  
да служи  за насока  за годишните  работни  планове . 
В програмата  ще се използват  широк  набор  от финансови  механизми : покани  за 
представяне  на предложения , безвъзмездните  средства  за дейности  с държавите -
членки , безвъзмездни  средства  за международни  организации , безвъзмездни  средства  
за оперативни  разходи  и договори  за възлагане  на обществени  поръчки . Както  се 
посочва  в оценките , придобитият  опит  от въвеждането  на тези механизми  в сегашната  
здравна  програма  е положителен  и представлява  подобрение  в сравнение  със системата  
при предишната  програма  за обществено  здраве . 
Програмата  ще бъде  обект  на междинна  и ex-post оценка . Междинната  оценка  ще 
послужи  за оценката  на въздействието  за целите  на евентуална  последваща  програма  в 
областта  на здравето  след  2020 г.