[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 4.6.2008

COM(2008) 324 окончателен

2008/0112 (CNS)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки

(представена от Комисията) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978}

Обяснителен меморандум

1) Контекст на предложението

- Основания и цели на предложението

Настоящото предложение има за цел да опрости текущата регулаторна рамка относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки, като замени:

- Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета от 30 март 1998 г. относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми[1],

- Регламент (ЕО) № 2549/2000 на Съвета от 17 ноември 2000 година относно създаването на допълнителни технически мерки за възстановяване на запасите от риба треска в Ирландско море (участък VІІа на Международния съвет за изследване на морето/ICES)[2]

Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета съдържа текущите условия за водите на Общността извън Балтийско море, Черно море и Средиземно море по отношение на техническите мерки за опазване на рибните ресурси посредством защита на младите екземпляри морски организми. Техническите мерки определят размера на отворите на мрежата и други аспекти на структурата на риболовните съоръжения, периодите от време и географските райони, в които определени видове риболов са забранени или ограничени и минималните размери на морските организми за разтоварване.

По време на реформата на Общата политика в областта на рибарството от 2002 г. Комисията и Съветът се съгласиха да приложат постепенно планове за възстановяване, управление и многогодишни планове относно рибните ресурси от значение за Общността. Такива планове бяха съставени по отношение на повечето запаси от риба треска във води на Общността, два запаса от мерлуза, два запаса от лангустина, два запаса от морски език, както и запаси от писия и морски език в Северно море, където условията, определени в Регламент (ЕО) № 850/98 бяха изменени и/или увеличени.

Освен това Регламент (ЕО) № 850/98 беше тема на 10 изменящи регламенти, които не бяха задължително свързани с дългосрочни планове.

Необходимо е да се обединят всички тези преразгледани условия в обширен пакет технически мерки. Пакетът има за цел да постигне широк кръг цели. Ключова цел е защитата на младите екземпляри риба и значима част от тези мерки е предназначена за ограничаване на улова им, например чрез мерки за подобряване на селективността на риболовните съоръжения или за определяне на някои затворени сезони/райони. Други мерки имат за цел опазването на определени видове или екосистеми посредством ограничаване на риболовното усилие, например чрез приемане на затваряния. Необходимостта да се намалят изхвърлянията също е отразена в приемането на подходящи технически мерки.

Освен това техническите мерки следва да се адаптират към контекста на създаването на Регионални консултативни съвети (РКС) с Решение на Съвета от 19 юли 2004 г. за създаване на регионални консултативни съвети в рамките на Общата политика в областта на рибарството[3]. Целесъобразно е да се установи баланс между мерките, които са общо приложими във всички райони и мерките, приложими специално на регионална основа в районите на Регионалните консултативни съвети (РКС) или във водите около бреговете на френските департаменти Гвиана, Мартиника, Гваделупа и Реюнион, които попадат под суверенитета или юрисдикцията на Франция.

Следователно структурата на предлагания регламент предвижда регламент на Съвета, основан на член 37 от Договора за ЕС, който включва всички общи постоянни мерки за всички райони, т.е. ръководните насоки. Мерките, прилагани във всеки от районите на РКС или във водите около бреговете на френските департаменти Гвиана, Мартиника, Гваделупа и Реюнион, които попадат под суверенитета или юрисдикцията на Франция, т.е. чисто технически аспекти с регионален характер, следва да се изпълняват посредством отделни регламенти на Комисията с процедура на Управителния комитет, основаваща се на регламента на Съвета.

По отношение на процедурата и синхронизацията този подход изисква регламентът на Съвета да се приеме преди приемането на регионалните регламенти на Комисията.

Общ контекст

През юни 2004 г. по инициатива на ирландското председателство Комисията представи съобщение до Съвета и Европейския парламент. „Насърчаване на по-природосъобразни риболовни методи: ролята на техническите мерки за опазване“[4]. Впоследствие Съветът прие заключения на 21 юни 2004 г., в които прикани Комисията да представи ново предложение за технически мерки в Атлантическия океан, за да подмени Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета от 30 март 1998 г. относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми[5].

Планът за действие за опростяване и подобряване на Общата политика в областта на рибарството за периода 2006—2008 г.[6] („Планът за действие“) определя приоритета, който трябва да се отреди на опростяването на законодателството по отношение на мерките за опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми, посочени понастоящем в Регламент (ЕО) № 850/98 след консултации с държавите-членки и индустрията.

Опростяването е една от ключовите цели на предлагания регламент, като се вземат предвид реакциите от Съвета, Европейския парламент, Икономическия и социален комитет и заинтересованите от Плана за действие организации (Консултативния комитет за рибарство и аквакултури (ACFA) и РКС).

Въз основа на неофициален документ относно бъдещите технически мерки в Атлантическия океан, Комисията се допита до съответните РКС[7] в течение на 2006 г., както и ACFA през септември 2005 г.

Целта на настоящото предложение не е да промени нивото на ангажираност на техническите мерки за опазване, например чрез значителна промяна в размера на отворите на рибарските мрежи. Въпреки че Комисията счита, че устойчивият риболов, по-специално дънният риболов, има нужда от съществено увеличаване на селективността на риболовните съоръжения, приоритетната цел е да се изработи нов набор от по-прости и по-ясни правила. Подобренията в селективността впоследствие ще се въведат постепенно посредством бъдещи изменения на тези правила, успоредно с общото подобрение в статуса на опазване на рибните ресурси на Общността, което ще се постигне с други елементи на политиката за опазване, като например многогодишните планове.

Всички разпоредби трябва да бъдат прости, разбираеми и контролируеми и следва да оказват положително въздействие върху закрилата на видовете, опазването на морските местообитания или върху намаляването на изхвърлянията.

Предложението се отнася за търговския и спортния риболов във всички европейски води с изключение на Средиземно море, Балтийско море, Черно море и за рибарството при далеко мигриращи рибни запаси във всички води, за които се прилагат специфични правила. То ще обедини повечето съществуващи технически мерки в различни регламенти на Общността за Атлантическия океан и Северно море, въпреки че известен брой мерки, които понастоящем са в отделни регламенти, ще останат отделно[8].

Хармонизиране/регионализация

Комисията смята, че трябва да се предпочете регионален подход, тъй като той ще е по-податлив на включване на заинтересованите организации в процеса. Включването на заинтересовани организации е съществено, защото води към ангажираност с мерките и осигурява по-голяма вероятност за съвместяване на приетите мерки. Подобна регионализация няма да означава повторна национализация на техническите мерки.

Регламентът няма да промени баланса между компетенциите на Общността и на държавите-членки, както е посочено в Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета.

Ръководни насоки срещу технически или регионални правила

Предлаганият регламент на Съвета се съсредоточава върху мерки, за които се очаква да бъдат постоянни. Той обаче също ще определи процедурите за прилагане по отношение на мерки, за които се очаква да се развият доста бързо и за мерки, които са много технически. При последните регламентът следва да подкрепя прилагането на процедура за приемане на нови правила със средствата на комитология. Този подход има за цел да се занимае със загрижеността на държавите-членки за намаляване или прекратяване на междинните технически мерки от общия допустим улов (ТАС) и регулирането на квотите, докато отчита факта, че прилагането на технически мерки много често представлява спешен въпрос.

Оценка

Необходимостта от оценка на последствията от техническите мерки, преди и след изпълнението им, представлява общ приоритет за държавите-членки, Европейския парламент и заинтересованите организации. Ефективността на много от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 850/98 никога не е била оценявана и тези мерки са останали в сила независимо от стойността им за опазването.

Основен принцип ще бъде, че мерките, предвидени в настоящия регламент, следва да се оценяват след известно време, за да се преразгледа отново необходимостта от тях. Друг ръководен принцип ще бъде, че когато се предлагат нови и съществени мерки, Комисията ще провежда, ако наличните данни го позволяват, предварителна оценка на възможните въздействия от тях.

- Съществуващи разпоредби в областта на предложението

Регламент (EO) № 850/98 на Съвета и последващите изменения.

Регламент (EO) № 2549/2000 на Съвета.

- Съвместимост с другите политики и цели на Съюза

Предложението ще служи на целите на Общата политика в областта на рибарството.

2) Консултация със заинтересовани страни и оценки на въздействието

- Консултация със заинтересованите страни

Службите на Комисията подготвиха за консултация със заинтересованите страни два неофициални документа, които излагат намеренията на Комисията относно преразглеждането, кодифицирането и опростяването на Регламент (ЕО) № 850/98 Предложението се основава на няколко консултации с държави-членки, както и с представители на заинтересованите организации в РКС Северно море, РКС Северозападни води и РКС Югозападни води.

Сред консултираните страни имаше общо съгласие за необходимостта от опростяване и хармонизиране, но също и за необходимостта да се отчетат регионалните характеристики на рибните полета и подхода спрямо рибарството, както и за обединяването на всички технически мерки в един регламент. Освен това съществуваше силно желание за изясняване както и за необходимостта от подобряване на селективността на риболовните съоръжения за дънно тралиране. Всички тези коментари бяха взети предвид в предложението.

Събиране и използване на експертни становища

Научният, технически и икономически комитет по рибарство (STECF) осигури консултации относно затворените райони[9] и относно влиянието на главните фактори, влияещи върху селективността на затворения край[10]. Експерти по технология на съоръженията се срещнаха в рамките на Двустранното споразумение в областта на рибарството между ЕС и Норвегия, за да обсъдят селективността в Северно море[11].

Докладът на Работната група по технология на рибата и поведение на рибата на ICES-FAO (WGFTFB) по отношение на регламентите на ЕК за техническите мерки бе взет предвид[12].

Съвещание на експертите-производители на мрежи относно техническите мерки се проведе в Брюксел на 3 юли 2007 г.

Оценка на въздействието

Комисията извърши оценка на въздействието на предложението, която е представена в доклад, който ще бъде достъпен на интернет страницата на ГД „Рибарство и морско дело“ на Европейската комисия.

Ключова цел на новопредложения регламент е опростяването. Специфичните оперативни цели са, както следва:

- включване на всички преразгледани условия и изменения в обширен пакет технически мерки, които са лесни за разбиране, контрол и осъществяване;

- установяване на баланс между мерките, които са общоприложими във всички райони и мерките, които са приложими специално на регионална основа в районите на Регионалните консултативни съвети (РКС).

Обхватът на предложението не е да промени в подробности същността на съответното законодателство, а да промени законодателния подход и следователно вероятните екологични, социални и икономически въздействия са скромни.

В доклада за оценка на въздействието са взети предвид следните варианти и предложението съответства на варианта, изложен в третото тире:

- вариант „статукво“: този подход означава на този етап да не се предприемат стъпки за опростяване или изменение на законодателството за технически мерки за Атлантическия океан и Северно море и управлението на рибарството да продължи в сегашната си форма. Този вариант вече бе обсъден в Съвета, който заключи, че е необходимо ново предложение и призова Комисията да направи предложение за нов регламент относно техническите мерки за опазване, след консултация със заинтересованите организации.

- вариант „само опростяване“: този вариант би опростил техническите мерки и би ги хармонизирал повсеместно, без да отчита регионалните или други специфични съображения. Липсата на адаптиране на мерките към специфичните местни нужди и подходът отдолу нагоре не би постигнал подобряване на ефективността на техническите мерки. Ако не се насърчават по-природосъобразни риболовни методи, т.е. политика на изхвърлянията, подобно предложение би противоречало на Плана за действие на Комисията 2006—2008 за подобряване на ОПР. По тази причина този вариант бе отхвърлен от самото начало и не бе анализиран повече.

- вариант „опростяване и регионализация“: този вариант предлага нов законодателен пакет, който не само опростява настоящите сложни правила, но и въвежда специфични разпоредби за всеки район на РКС, които отразяват регионалните различия. Подобно законодателно предложение представлява отговор на молбата на Съвета за преразглеждане на правилата за техническите мерки с оглед на тяхното опростяване и приемане на по-регионализиран подход за подобряване на ефективността им. Ще бъде предложен обширен и единен пакет с правилен баланс между мерките, които са общо приложими във всички райони и мерките, специфични за локализираните райони на Регионалните консултативни съвети (РКС), по-специално рамков регламент на Съвета с общи насоки и разпоредби и допълнителни регламенти на Комисията със специфични технически правила за всеки район на РКС. Такова преразглеждане на техническите мерки ще е в съответствие с Плана за действие на Комисията 2006—2008 за подобряване на ОПР.

3) Правни елементи на предложението

- Обобщение на предлаганите мерки

Подмяна и отменяне на Регламент (EО) № 850/98 на Съвета и отменяне на Регламент (EО) № 2549/2000 на Съвета.

- Правно основание

Член 37 от Договора за ЕО.

- Принцип на субсидиарност

Настоящото предложение попада в обхвата на Общата политика в областта на рибарството, която е в изключителната компетенция на Общността. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага.

- Принцип на пропорционалност

В съответствие с член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството[13], Общата политика в областта на рибарството осигурява използването на живите водни ресурси по начин, който създава среда на устойчиви икономически, екологични и социални условия . За тази цел Общността прилага подхода на предпазливостта, като приема мерки, предназначени да защитят и опазят живите водни ресурси, да позволят тяхната устойчива експлоатация и да сведат до минимум отражението на риболовната дейност върху морските екосистеми.

В съответствие с член 4, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, за да постигне тази цел, Съветът изготвя общностни мерки за определяне достъпа до водите и до ресурсите и за устойчивото упражняване на риболовните дейности.

Член 4, параграф 2, буква ж) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 по-нататък определя, че тези мерки могат по-специално да включват мерки за всеки запас или група запаси за ограничаване на смъртността от риболов и екологичното въздействие от риболовните дейности чрез приемане на технически мерки.

Тъй като предложението ще обслужва целите на ОПР, е установено, че то съответства на принципа на пропорционалност.

- Избор на инструменти

Предложен инструмент: Регламент на Съвета

Други средства не биха били подходящи поради следните причини: предложението се отнася за подмяна и отменяне на регламент на Съвета.

4) Отражение върху бюджета

Предложението няма отражение върху бюджета на Общността.

2008/0112 (CNS)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,

като взе предвид предложението на Комисията[14],

като взе предвид становището на Европейския парламент[15],

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[16],

като взе предвид становището на Комитета на регионите[17],

като има предвид, че:

(1) Регламент (ЕО) № 850/98[18] установява някои технически мерки за опазване на рибните ресурси.

(2) Съветът в заключенията си от юни 2004 г. за насърчаване на по-природосъобразни риболовни методи препоръча да бъдат преразгледани техническите мерки за Атлантическия океан и Северно море с цел опростяване и отчитане на регионалните характеристики. Съветът призова Комисията да предложи, след консултиране със сектора, опростено предложение за технически мерки.

(3) В своето Съобщение от юни 2004 г.[19] Комисията предложи начини, по които Общността може да насърчи използването на по-природосъобразни риболовни методи, по-специално посредством технически мерки за опазване, като същевременно отчита необходимостта да намери баланс между екологичните и икономическите цели. Използването на такива методи за риболов следва да се вземе предвид.

(4) През април 2006 г. Съветът утвърди План за действие на Комисията за опростяване на законодателството на Общността. С оглед на решенията на този план за действие всички технически мерки, разпръснати в различни регламенти, включително в годишния регламент относно риболовните възможности и плановете за възстановяване на някои запаси, следва да бъдат включени в един регламент.

(5) Настоящият регламент следва да установи технически мерки за Североизточната част на Атлантическия океан, Централен Източен Атлантически океан и за водите около бреговете на френските департаменти Гвиана, Мартиника, Гваделупа и Реюнион, които попадат под суверенитета и юрисдикцията само на Франция, тъй като техническите мерки за Балтийско и Средиземно море са установени в Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98[20] и в Регламент (ЕО) № 1967/2006 на Съвета от 21 декември 2006 година относно мерките за управление на устойчивата експлоатация на рибните ресурси в Средиземно море, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1626/94[21], респективно.

(6) В контекста на новата Обща политика в областта на рибарството, приета през 2002 г., следва да се приемат технически мерки, по-специално относно създаването на Регионални консултативни съвети (РКС) с Решение на Съвета от 19 юли 2004 г. за създаване на регионални консултативни съвети в рамките на Общата политика в областта на рибарството[22] и съобразяването с екологичните аспекти, като например опазването на морските местообитания и намаляването на изхвърлянията.

(7) Целесъобразно е да се установи баланс между приспособяването на техническите мерки за опазване към разнообразието на риболовните дейности и необходимостта от еднородни правила, лесни за прилагане, както и между мерките, които са общоприложими във всички райони и мерките, които са приложими специално на регионална основа в районите на Регионалните консултативни съвети (РКС).

(8) Член 174 от Договора постановява принципа, съобразно който всички общностни мерки трябва да включват изисквания за опазване на околната среда, по-специално с оглед на принципа за предпазливостта.

(9) Изпълнението на ангажимента за разработване на неразрушителни риболовни практики, както бе препоръчано от Световната среща на върха за устойчиво развитие в Йоханесбург през 2002 г., следва да продължи.

(10) Мерките, предвидени в настоящия регламент, следва да се оценят след известно време, за да се оцени отново тяхната ефективност и обоснованост.

(11) В Директива 92/43/ЕИО Съветът установява мерки за опазване на естествените местообитания, както и на дивите флора и фауна. Някои от видовете морските организми, които са предмет на настоящия регламент, са защитени от предписанията на горепосочената директива.

(12) За да се осигури защитата на морските биологични ресурси, както и балансираната експлоатация на рибните ресурси съобразно интересите както на рибарите, така и на потребителите, следва да се установят технически мерки за опазване, като, inter alia , се посочат минимално допустимите размери на отворите на мрежата на риболовните съоръжения и подходящите комбинации за улова на някои видове, както и другите характеристики на риболовните съоръжения, минимално допустимите размери на морските организми, както и ограниченията за риболов в някои зони и през определени периоди или с определен вид съоръжения и оборудване;

(13) Начинът, по който да се измерват размерите на морските организми, следва да бъда определен.

(14) За да не се възпрепятства научноизследователската дейност, изкуственото развъждане или трансплантацията, настоящият регламент не следва да се прилага за операциите, които може да са нужни за провеждането на такива дейности.

(15) Даден плавателен съд трябва незабавно да се придвижи към друг район, когато се превиши максималният съпътстващ улов.

(16) Размерите и времето за потапяне и дълбочината на някое пасивни съоръжения следва да бъдат определени.

(17) Когато опазването е сериозно застрашено, следва да се разреши на Комисията и на държавите-членки да предприемат подходящи временни мерки, които да се изпълняват в реално време.

(18) Могат да бъдат поддържани или приемани допълнителни национални мерки със стриктно местен характер в съответствие с общата политика в областта на рибарството.

(19) Мерките, необходими за изпълнение на настоящия регламент, включително специфичните разпоредби за всеки район с Регионален консултативен съвет, следва да се приемат в съответствие с Решение 1999/468/EО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на процедурите за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията[23].

(20) С оглед на броя и важността на измененията, които следва да се извършат в правилата, Регламент (ЕО) № 850/98 следва да бъде отменен и заменен с нов текст,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

ГЛАВА I

ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

Член 1

Обхват

Настоящият регламент се прилага:

а) към риболова, задържането, трансбордирането и разтоварването на рибни ресурси, където се извършват такива дейности:

(i) във води на Общността от риболовните зони и води, посочени в член 2;

(ii) от риболовни съдове на Общността във води извън Общността на риболовните зони, посочени в член 2, параграф 1;

(iii) от граждани на държави-членки във води извън Общността на риболовните зони, посочени в член 2, параграф 1, без да се засяга главната отговорност на държавата на флага;

б) към складирането, продажбата, излагането или предлагането за продажба на рибни продукти, уловени в риболовните зони и води, посочени в член 2;

в) към вноса на рибни продукти, уловени извън риболовните зони и води, посочени в член 2 или уловени някъде другаде от риболовен съд на трета страна по отношение на разпоредбите, изложени в член 4.

Член 2

Определяне на риболовните зони

1. Настоящият регламент се прилага за следните риболовни зони, когато те са включени в един от районите, посочени в член 2, параграф 1, букви в)—е) от Решение 585/2005/ЕО.

а) „зони ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ – зоните, определени в Регламент (ЕИО) № 3880/91[24];

б) зони 34.1.1, 34.1.2 и 34.2.0 на CECAF (Комитет по риболова в източната и централната част на Атлантическия океан или главна риболовна зона 34 на FAO) (води около островите Мадейра и Канарските острови), определени в Регламент (EО) № 2597/95 на Съвета[25].

2. Настоящият регламент се прилага към водите, разположени около бреговете на френските департаменти Гвиана, Мартиника, Гваделупа и Реюнион, които попадат под суверенитета и юрисдикцията на Франция.

Член 3

Други определения

За целите на настоящия регламент, освен определенията, дадени в член 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, се прилагат следните определения:

а) „трал“ е подвижно риболовно съоръжение, теглено от един или повече риболовни кораби и състоящо се от мрежа, която има тяло с конусовидна или пирамидална форма (тяло на трала), затворена в своя край от торба на мрежата;

б) „бийм трал“ е дънен трал, където хоризонталният отвор на мрежата се осигурява от мачта;

в) „датски гриб“ (датски сейнер) означава риболовно средство, което обгражда рибата и бива провлачвано от кораба, управлявано от рибарския съд чрез две дълги въжета- грибни въжета, проектирани така, че да довеждат големи количества риба към отвора на гриба. Това риболовно съоръжение се състои от мрежа, която е подобна на тази на дънния трал по вид и размер, състои се от две големи крила, тяло и торба на мрежата;

г) „теглени съоръжения“ са тралове, датски грибове и подобни съоръжения с конусообразен или пирамидален корпус, затворени откъм гърба с торба или състоящи се от две дълги крила, корпус и торба и които се придвижват активно във водата;

д) „торба“ са последните 8 м от теглените съоръжения, измервани от въжето на торбата, когато размерът на отвора на мрежата е по-голям или равен на 80 mm и последните 20 м от теглените съоръжения, измервани от въжето на торбата, когато размерът на отвора на мрежата е под 80 mm;

е) „укрепваща торба“ означава мрежа оформена цилиндрично, изцяло обгръщаща торбата на мрежата и която може да бъде закрепвана към нея на интервали; Тя е най-малко със същите размери (на дължина и на широчина) като частта от наконечника на трала, към която е прикрепена;

ж) „опасващо въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба и което е прикрепено към тях;

з) „подемно въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба, ако има такава, и прикрепено посредством примки или халки;

и) „хрилни мрежи“ означава риболовни съоръжения, съставени от отделни мрежи, които се държат във водата вертикално посредством поплавъци и тежести. Те улавят живи морски ресурси чрез оплитане или улавяне в мрежа;

й) „тройна мрежа“ е мрежа, съставена от две или повече парчета мрежа, свързани заедно и успоредно към едно единствено въже;

к) „време на потапяне“ е периодът от първото спускане на мрежите във водата до момента, в който те са напълно прибрани на борда на риболовния кораб;

л) „крайбрежна държава-членка“ е държава-членка, която има суверенитет или юрисдикция върху водите, в които се извършват риболовните операции.

ГЛАВА II

ОБЩИ ПОСТОЯННИ МЕРКИ ЗА ВСИЧКИ РАЙОНИ

Раздел 1

Минимални размери на риба за разтоварване

Член 4

Минимални размери за разтоварване на живи морски ресурси

1. Екземпляр от жив морски ресурс се счита за маломерен, ако е по-малък от минималния размера за разтоварване, посочен в приложение І за съответния вид.

2. Жив морски ресурс с по-малки от указаните размери не трябва да бъде задържан на борда, нито да бъде трансбордиран, разтоварван, транспортиран, съхраняван, продаван, излаган или предлаган за продажба, а се връща незабавно обратно в морето.

3. Посредством дерогация от параграф 2 маломерната сардина, аншоа, сафрид или скумрия, уловени за да служат за жива стръв, могат да бъдат съхранявани на борда, при условие че се съхраняват живи.

4. Размерът на даден морски организъм се измерва в съответствие с разпоредбите на приложение II.

Раздел 2

Риболовни съоръжения

Член 5

Правилото на една мрежа

Забранено е да се превозва по време на която и да било риболовна експедиция всякаква комбинация от мрежи с повече от един размер на отвора на мрежата.

Член 6

Теглени съоръжения

1. Никакво средство няма да бъде използвано, ако възпрепятства или по друг начин намалява размера на мрежата в горната част на торбата.

2. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено:

а) да се прикачват към външната страна на торбата укрепващи торби, когато се лови с теглени съоръжения с размер на отвора на мрежата под 80 mm. Размерът на отвора на укрепващата торба е поне два пъти по-голям от този на торбата;

б) да се прикрепя към външната страна на опашката сензор, който да определя размера на улова;

в) да се прикрепят опасващи въжета и подемни въжета към външната страна на торбата на мрежата;

г) да се прикрепят плувки на двата странични канта на мрежата на торбата.

3. Забранява се използването на:

а) всяка торба, в която броят на отворите на мрежата с еднакъв размер около всяка обиколка на торбата се увеличава от предния към задния край. Тази забрана не се прилага за частта на торбата, където е поставен разрешен селективен уред;

б) всяка торба с размер на отвора на мрежата, равен или по-голям от 80 mm, в която няма четиристранни отвори и в която прътите на мрежата не са с приблизително еднаква дължина;

в) всяка торба, където опънатата дължина на горната половина не е приблизително равна на дължината на опънатата ѝ долна половина;

г) всяко теглено съоръжение с размер на отвора, равен или по-голям от 80 mm, имащ повече от 100 открити отвори и по-малко от 40 открити отвори при всяка обиколка на торбата, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;

д) всяка торба с размер на отвора по-голям или равен на 80 mm, която не е произведена от:

(i) единичен канап за мрежи, в който никой шнур не е по-дебел от 8 mm; или

(ii) двоен канап за мрежи, в който никой шнур не е по-дебел от 5 mm;

4. Чрез дерогация от параграф 2, буква a), параграф 3, буква б), параграф 3, буква г) и параграф 3, буква д), размерът на отвора на мрежата от 80 mm се заменя с 60 mm при риболов в зоните на ICES VIII, IX и X.

Член 7

Бийм тралове

1. Забранява се използването или държането на борда на всеки бийм трал с размер на отвора под 120 mm и повече или равен на 80 mm, освен ако цялата горна половина на предната част на такава мрежа се състои от панел от мрежа, никоя отделна част от който не е с размер на отвора под 180 mm. Дължината на панела е равна или по-голяма от половината дължина на мачтата. Панелът се прикачва пряко към въжето или към не повече от три реда мрежа с всякакъв размер на отвора, закачени пряко към въжето.

2. Забранява се да се използват или да се държат на борда всякакви бийм тралове с дължина на тралната мачта, или бийм тралове, чиято обща дължина на мачтите, изчислена като сумата от дължините на отделните мачти, превишава 24 метра или може да бъде удължена с повече от 24 метра. Дължината на една трална мачта се измерва от единия до другия ѝ край, включително всички елементи, свързани с нея.

Член 8

Хрилни мрежи и тройни мрежи

1. Плавателните съдове на Общността не използват хрилни мрежи и тройни мрежи на място, където измерената дълбочина е повече от 200 метра.

2. Времето за потапяне на хрилните и тройните мрежи не надхвърля 48 часа.

3. Когато се извършва риболов с хрилни и тройни мрежи, се забранява използването на мрежи, по-дълги от 50 км.

Член 9

Специфични разпоредби за някои хрилни мрежи

1. Чрез дерогация от член 8 се разрешава употребата на хрилни мрежи с размер на отвора по-голям или равен на 120 mm и по-малък от 150 mm северно от 48°N или с размер на плетката по-голям или равен на 100 mm и по-малък от 130 mm южно от 48°N, във води с измерена дълбочина под 600 метра, при условие че те не са по-дълбоки от 100 отвора, имат допустимо отклонение не по-малко от 0,5 и са снабдени с поплавъци или други поплавъчни средства. Дължината на всяка от мрежите следва да е не повече от 5 морски мили, а общата дължина на всички заложени едновременно мрежи не трябва да надвишава 25 km за един кораб. Максималното време за потапяне е 24 часа.

2. Чрез дерогация от член 8 се разрешава употребата на хрилни мрежи с размер на отвора, равен на или по-голям от 250 mm, при условие че те се използват във води с измерена дълбочина, по-малка от 600 метра, не са по-дълбоки от 15 отвора, имат допустимо отклонение не по-малко от 0,33 и не са снабдени с поплавъци или други поплавъчни средства. Дължината на всяка мрежа не надхвърля 10 km. Общата дължина на всички мрежи, използвани едновременно, не надвишава 100 km за плавателен съд. Максималното време на потапяне е 72 часа.

3. Количеството акули, задържано на борда от всеки съд, използващ хрилни мрежи, описани в параграф 2, не трябва да бъде повече от 5 % живо тегло от общото количество морски организми, задържано на борда.

Раздел 3

мерки за намаляване на изхвърлянията

Член 10

Придвижване в реално време към друг район, когато се превиши максималният съпътстващ улов

1. Когато количеството уловена риба, която няма необходимия размер, надвишава 10 % от общото количество улов при всяко едно теглене, плавателният съд се премества на разстояние най-малко пет морски мили от всяка една позиция на предходното теглене, за да продължи да извършва риболовна дейност.

2. Ако минималните и/или максималните проценти целеви видове, с изключение на маломерната риба от целевите видове, разрешена за улов с допустимите размери на отвора за този вид и задържана на борда, при което и да е теглене, не отговарят на процентите, определени в подробните правила, приети в съответствие с член 22, плавателният съд следва незабавно да се придвижи на поне 10 морски мили от всички позиции на предишното теглене и през цялото време на следващото теглене да поддържа минимална дистанция 10 морски мили от всички позиции на предишното теглене.

Член 11

Ограничения за използването на устройство за автоматично сортиране

1. Забранява се съхраняването или използването на борда на риболовен кораб на устройства, позволяващи автоматично сортиране по размери на херинга ( Clupea harengus ), скумрия ( Scomber scombrus ) или сафрид ( Trachurus spp .).

2. Чрез дерогация от параграф 1, носенето и използването на подобно оборудване се позволява, когато:

а) съвкупността от улова, който може законно да бъде държан на борда, се съхранява в замразено състояние, сортираните риби са замразени непосредствено след сортирането им и нито една сортирана риба не е върната в морето; и

б) устройствата за автоматично сортиране са монтирани и установени на борда по такъв начин, че да се гарантира незабавното замразяване и да не се позволява връщането на морски организми в морето.

3. Чрез дерогация от параграф 1 всеки риболовен кораб, който има разрешението да ловува в Балтийско море, Белти или Оресунд, може да отнесе в Kattegat устройства за автоматично сортиране, посочени в параграф 1, при условие че за тази цел му е издадено специално разрешително за риболов. Специалното разрешително за риболов съдържа уточнения за видовете, зоните, периодите и всякакви други условия, приложими за използването и наличието на борда на устройства за автоматично сортиране.

Раздел 4

Мерки относно опазването на околната среда

Член 12

Разрушителни риболовни практики

Уловът, задържането на борда, трансбордирането, складирането, разтоварването, продажбата, излагането или предлагането за продажба на морски организми, уловени с методи, включващи използването на експлозиви, отровни или зашеметяващи субстанции, електрически ток или всякакъв вид военни снаряди, са забранени.

Раздел 5

Бордови операции

Член 13

Операции по преработка на улова

1. Забранява се извършването на борда на риболовен кораб на каквато и да е физическа или химична преработка на риба за производството на брашна, на масла или да се трансбордира улов от риба за такива цели.

2. Забраната, посочена в параграф 1, не се прилага за следните дейности:

а) преработката или трансбордирането на рибни отпадъци;

б) производство на сурими и на пулп от риба на борда на риболовен кораб.

Раздел 6

Специфични мерки за някои видове

Член 14

Ограничения за риболова на скариди с цел опазване на плоските риби

1. Забранено е да се задържа на борда каквото и да е количество от обикновени скариди ( Crangon spp.) и розови скаради ( Pandalus montagui) , уловени с теглени дънени мрежи с всеки размер на отвора между 16 и 31 mm, освен ако такова количество не превишава 5 % от общото живо тегло на морските организми на борда.

2. Забраната, посочена в параграф 1, не се прилага, ако:

а) плавателният съд е инсталирал на борда си работещо съоръжение, предназначено за отделяне след улова на плоските риби от обикновените скариди и от розовите скариди; и

б) за улов на сиви скариди и на розови скариди, в съответствие с подробните правила, установени от държавите-членки, се използва разделящ трал или трал, съоръжен със сортираща решетка. Тези правила могат да се използват само за теглени мрежи от риболовни кораби.

Член 15

Ограничения в риболова на сьомга и морска пъстърва

Във води на Общността от риболовната зона, посочена в член 2, параграф 1, буква а), когато риболовната зона е включена в районите, уточнени в член 2, параграф 1, букви в)—д) от Решение 585/2004/ЕО, сьомгата и морската пъстърва не могат да бъдат задържани на борда, нито да бъдат трансбордирани, разтоварвани на брега, превозвани, складирани, продавани, излагани или пускани за продажба, а се връщат незабавно в морето, когато са уловени:

а) във водите, разположени отвъд границата от 6 морски мили, измерени от основните брегови линии на държавите-членки, освен в Skagerrak и Kattegat;

б) във всяка част от Skagerrak и Kattegat, разположени отвъд границата от 4 морски мили, измерени от основните брегови линии на държавите-членки;

в) с всякакви теглени съоръжения.

ГЛАВА III НАЦИОНАЛНИ И РЕГИОНАЛНИ МЕРКИ

Член 16

Спешни мерки за опазване, вземани от държавите-членки

1. В случай на сериозна заплаха за опазването на някои видове или на някои места за риболов и когато се открие голямо струпване на млади екземпляри риба и всякакво закъснение би довело до трудно поправими щети, една държава-членка може да вземе подходящи мерки за опазване по отношение на водите под неин суверенитет или юрисдикция. Съответната държава-членка гарантира, че такива мерки не са дискриминационни спрямо риболовни съдове от други държави-членки.

2. Мерките, посочени в параграф 1, са с максимална продължителност от 10 дни, като географските предели на засегнатите места за риболов се определят ясно и мерките могат да засягат само риболовни съдове, оборудвани за улов на засегнатите видове и/или които имат разрешение да ловуват в съответните места за риболов.

3. Мерките, посочени в параграф 1 и тяхната обосновка се съобщават едновременно на Комисията, на останалите държави-членки и на Регионалните Консултативни Съвети веднага след тяхното приемане.

Член 17

Мерки, предприемани от държави-членки, приложими единствено към кораби, плаващи под техен флаг

1. Държава-членка може, с цел опазване и управление на ресурсите или за да намали ефекта от риболова върху морската екосистема, да предприеме технически мерки за опазване на риболовните ресурси, прилагани само към плавателни съдове под нейния флаг. Тези мерки могат:

а) да допълват мерките, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството;

или

б) да надвишават минималните изисквания, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството.

2. Мерките, посочени в параграф 1, са съвместими с общностното законодателство.

3. Съответната държава-членка уведомява незабавно за такива мерки останалите държави-членки и Комисията.

4. Държавите-членки предоставят на Комисията, при поискване от нейна страна, цялата нужна информация за оценяване дали мерките са в съответствие с параграф 1.

5. Ако Комисията заключи, че мерките не съответстват на параграф 1, тя приема решение, изискващо държава-членка да оттегли или измени мерките си.

Член 18

Национални и/или регионални планове за намаляване или премахване на изхвърлянията

1. Държавите-членки и/или регионалният консултативен съвет могат да подават предложения до Комисията по въпроси относно създаването на планове за намаляване или премахване на изхвърлянията в морето и за подобряване на селективността на риболовните съоръжения. Комисията оценява такива предложения и представя наблюденията си за тях на държавите-членки и/или регионалния консултативен съвет, особено по отношение на това как плановете ще допринесат за намаляването или премахването на изхвърлянията, в течение на три месеца след получаването им.

2. Когато всяко забавяне или премахване на изхвърлянията би довело до вреда, която би довела до трудно поправими щети, дадена държава-членка може да предприеме подходящи недискриминационни мерки за опазване по отношение на водите под неин суверенитет или юрисдикция в съответствие с член 16.

ГЛАВА IV

ОСВОБОДЕНИ ДЕЙНОСТИ

Член 19

Научноизследователска работа

1. Настоящият регламент не се прилага за риболовни операции, провеждани единствено с научноизследователска цел, при условие че:

а) риболовните дейности се извършват с разрешението и под управлението на държавата на флага, членка на ЕС;

б) ако е уместно, крайбрежната държава-членка следва да е била информирана предварително за риболовните операции;

в) корабът, извършващ такива риболовни операции, има на борда си пълномощно, издадено от държавата-членка, под чийто флаг плава.

г) при поискване от страна на крайбрежната държава-членка към държавата-членка, под чийто флаг плава корабът, капитанът на плавателния съд качва на борда наблюдател от крайбрежната държава-членка по време на риболовните операции.

2. Морските организми, уловени за целите, посочени в параграф 1, могат да бъдат продавани, складирани, излагани или пускани на пазара, при условие че:

а) покриват стандартите, посочени в приложение І към настоящия регламент и стандартите за търговия, приети в съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 104/2000[26], или

б) са продадени директно за цели, различни от консумация от човека.

Член 20

Изкуствено възстановяване или трансплантация

Настоящият регламент не се прилага за риболовните операции, провеждани изключително с цел изкуствено развъждане или трансплантация на морски организми, провеждани с разрешението и под отговорността на дадена държава-членка. Когато тези риболовни операции се извършват във водите на друга държава-членка, Комисията и всички заинтересовани държави-членки се информират предварително за това.

ГЛАВА V ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

Член 21

Оценка на ефикасността на техническите мерки

На всеки пет години, с начало пет години след влизането в сила на настоящия регламент Комисията, въз основа на информацията получена от Научния, Техническия и Икономическия комитет за риболов (STECF) и след консултация от съответния регионален консултативен съвет, предава на Европейския парламент и на Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент заедно с оценка на въздействието на техническите мерки за опазване на рибните ресурси. Въз основа на този доклад Комисията предлага на Съвета да направи всякакви необходими изменения.

Член 22

Правила за прилагане

Подробни правила за прилагането на настоящия регламент се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент № 2371/2002. В тези правила по-конкретно се определят:

а) минималните и максималните проценти целеви видове измежду живите морски ресурси, намиращи се на борда на кораба;

б) разрешените за всеки целеви вид размери на отвора на мрежите;

в) разпоредби за намаляване или премахване на изхвърлянията и подобряване на риболовните съоръжения;

г) мерки по отношение на ограничаването на риболовните дейности в специфични периоди и/или специфични райони, посочени в член 2 въз основа на най-добрите налични научни данни, за да се опазват морските местообитания в онези райони;

д) други технически мерки за опазване на морските местообитания или риболовни ресурси.

Член 23

Процедура за изменение на приложенията

Измененията на приложенията към настоящия регламент се определят в съответствие с процедурата, посочена в член 30, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.

Член 24

Отменяне

1. Регламенти (ЕО) № 850/98 и (ЕО) № 2549/2000 се отменят.

2. Позоваването на разпоредбите на отменените регламенти се счита за позоваване на настоящия регламент и се тълкува съгласно таблицата на съответствието в приложение III.

Член 25

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Той се прилага от xx хх 2009 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател

Приложение I

Минимални размери на риба за разтоварване

Риби

Атлантическа треска (Gadus morhua) Сайда (Pollachius virens) Мерлуза (Merluccius merluccius) Мегрим (Lepidorhombus spp.) Морски език (Solea spp.) Морски костур (Dicentrarchus labrax): Скумрия (Scomber spp.) Сафрид (Trachurus spp.) Херинга (Clupea harengus) Сардина (Sardina pilchardus) Хамсия (Engraulis encrasicholus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm |

Ракообразни

Лангустина (Nephrops norvegicus) Опашки от норвежки омар Едър грапав морски рак (Maia squinado) Рак пустинник (Cancer pagurus) | 85 mm (обща дължина) 25 mm (дължина на черупката) 46 mm 120 mm 140 mm |

Мекотели

Октопод (Octopus vulgaris) Миди Сен Жак (Pecten maximus) | 450 gr (изкормен) 100 mm |

Приложение II

Измерване на морските организми

1. Размерът на всички риби се измерва от върха на муцуната до края на опашната перка.

2. Лангустината се измерва с дължината на черупката, успоредно на средната линия от задната част на една от орбитите до дисталния ръб на черупката, и/или като общата дължина от върха на хоботчето до задния край на пигидия, с изключение на плавниците, и/или в случая на отделени опашки от лангустини: от задния ръб на първия сегмент, открит на опашката до предния край на пигидия, с изключение на плавниците. Измерването се извършва, като опашката е поставена на равно, без изпъване и по ръба на гърба.

3. Размерът на морския паяк или на рака пустинник е респективно минималната широчина на черупката, перпендикулярно на средната предно-задна линия на черупката.

4. Размерът на двучерупчесто мекотело се измерва напречно на най-големия размер на черупката.

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Таблица на съответствието

Регламент (ЕО) № 850/98 | Настоящ регламент |

Член 1 | Член 1 |

Член 2 | Член 2 |

Член 3 | Член 3 |

Член 4, параграф 1 |

Член 4, параграф 2 |

Член 4, параграф 3 |

Член 4, параграф 4 |

Член 4, параграф 5 |

Член 4, параграф 6 |

Член 5 |

Член 6, параграф 1 | Член 6, параграф 3, буква г) |

Член 6, параграф 2 | Член 6, параграф 3, буква а) |

Член 6, параграф 3 |

Член 7 |

Член 8 | Член 6, параграф 3, буква д) |

Член 9 | Член 6, параграф 3, буква б) |

Член 10 |

Член 11 |

Член 12 |

Член 13 |

Член 14 |

Член 15 |

Член 16 | Член 6, параграф 1 |

Член 17 | Член 4, параграф 1 |

Член 18, параграф 1 | Член 4, параграф 4 |

Член 18, параграф 2 |

Член 18, параграф 3 |

Член 18, параграф 4 |

Член 19, параграф 1 | Член 4, параграф 2 |

Член 19, параграф 2 |

Член 19, параграф 3 | Член 4, параграф 3 |

Член 20 |

Член 21 |

Член 22 |

Член 23 |

Член 25 | Член 14 |

Член 26 | Член 15 |

Член 27 |

Член 28 |

Член 29 |

Член 29а |

Член 29б |

Член 30, параграф 1 | Член 7, параграф 2 |

Член 30, параграф 2 |

Член 30, параграф 3 |

Член 30, параграф 4 |

Член 30, параграф 5 |

Член 31 | Член 12 |

Член 32 | Член 11 |

Член 33 |

Член 34 |

Член 35 |

Член 36 |

Член 37 |

Член 38 |

Член 39 |

Член 40 |

Член 42 | Член 13 |

Член 43 | Член 19 |

Член 44 | Член 20 |

Член 45 | Член 16 |

Член 46 | Член 17 |

Член 47 |

Член 48 | Член 22 |

Член 49 |

Член 50 | Член 25 |

Приложение I |

Приложение II |

Приложение III |

Приложение IV |

Приложение V |

Приложение VI |

Приложение VII |

Приложение VIII |

Приложение IX |

Приложение X |

Приложение XI |

Приложение XII | Приложение I |

Приложение XIII | Приложение II |

Приложение XIV |

Приложение XV | Приложение III |

[1] ОВ L 125, 27.4.1998 г., стp. 1.

[2] ОВ L 292, 21.11.2000 г., стp. 5. Регламент, последно изменен с Регламент (EО) № 1456/2001 от 16 юли 2001 г.

[3] ОВ L 256, 3.8.2004 г., стp. 17. Решение, последно изменено с Решение на Съвета от 11 юни 2007 г. (2007/409/EО)

[4] COM(2004) 438 окончателен

[5] ОВ L 125, 27.4.1998 г., стp. 1.

[6] COM(2005) 647 окончателен

[7] РКС NS, РКС NWW, РКС SWW

[8] Регламент (ЕО) № 812/2004 на Съвета от 26 април 2004 г. за определяне на мерки относно приуловите на представители на разред китообразни в риболовните полета и за изменение на Регламент (ЕО) №88/98. Този регламент се отнася не само за Северно море, но и за Средиземно и Балтийско море и следователно ще остане отделно.

[9] Съвещания на Работната група на STECF 19—23 март 2007 г. и 15—19 март 2007 г.

[10] Съвещание на Работната група на STECF 11—15 юни 2007 г.

[11] 4—6 юни 2007 г., Аалезунд, Норвегия.

[12] Доклад ICES WGFTFB 2005 (ICES CM 2005/B:04)

[13] ОВ L 358, 31.12.2002 г., стp. 59.

[14] ОВ С […], […], стр. […].

[15] ОВ С […], […], стр. […].

[16] ОВ С […], […], стр. […].

[17] ОВ С […], […], стр. […].

[18] ОВ L 125, 27.4.1998 г., стp. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2166/2005.

[19] COM(2004) 438 окончателен

[20] ОВ L 349, 31.12.2005 г., стp. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 809/2007.

[21] ОВ L 409, 30.12.2006 г. 11.

[22] ОВ L 256, 3.8.2004 г., 17. Решение, последно изменено с Решение 2007/409/ЕО (ОВ L 155, 15.6.2007 г., стр. 68).

[23] ОВ L 191, 7.7.1998 г., стp. 10.

[24]

[25]

[26] ОВ L 17, 21.1.2000 г., стp. 22.