BG Официален вестник на Европейския съюз C 81/117

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно междинния преглед на Плана за действие за съюз на капиталовите пазари“

[COM(2017) 292 final]

(2018/C 081/16)

Rapporteur: Daniel MAREELS

Консултация Европейска комисия, 5.7.2017 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 5.10.2017 г. Приемане на пленарна сесия 19.10.2017 г. Пленарна сесия № 529 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 136/0/3

Преамбюл

Настоящото становище е част от по-широк пакет от четири становища на ЕИСК относно бъдещето на европейската икономика (Задълбочаване на Икономическия и паричен съюз и икономическата политика на еврозоната, Съюз на капиталовите пазари и Бъдещето на финансовите средства на ЕС) (1) . Пакетът идва в контекста на процеса във връзка с Бялата книга за бъдещето на Европа, предприет неотдава от Европейската комисия, и взема предвид речта на председателя Юнкер за състоянието на Съюза през 2017 г. В съответствие с резолюцията на ЕИСК относно „Бъдещето на Европа“ (2) и предходни становища относно завършването на ИПС (3) , в този пакет от становища се подчертава нуждата от чувство за обща цел в управлението на Съюза, който далеч надхвърля техническите подходи и мерки, и преди всичко е въпрос на политическа воля и обща перспектива.

1. Заключения и препоръки

1.1. Сега, когато съюзът на капиталовите пазари е от решаващо значение както за по-нататъшната и по-задълбочена европейска интеграция и напредък като цяло, така и за всяка една от държавите членки, и трябва да се отчита променящият се международен контекст, ЕИСК категорично подкрепя този съюз и заема амбициозна позиция, що се отнася до неговата реализация. Според Комитета е важно да се положат всички усилия, за да бъде този процес успешен. Задачата е бързо да се постигнат напредък и резултати, за да се придаде нов импулс и динамика на икономиката на ЕС в краткосрочен план.

1.2. Всъщност Комитетът винаги е изразявал категорична подкрепа и изрично е призовавал за по-нататъшно задълбочаване и завършване на ИПС. Сега той отново заявява тази подкрепа и отправя най-настоятелен призив в подкрепа на СКП. Наред с банковия съюз, СКП трябва да доведе до финансов съюз и поради това неговото осъществяване следва да допринесе и за гарантиране на създаването на ИПС, тъй като представлява един от неговите основни компоненти. Първите постижения в изграждането на СКП са факт и в рамките на банковия съюз вече бяха предприети различни стъпки с изграждането на първия и втория стълб и с предложенията за третия стълб. Сега е важно работата в двете области да продължи и крайните цели действително да бъдат реализирани възможно най-бързо.

1.3. Освен това СКП може да предостави съществен принос за укрепването на икономическото възстановяване и да осигури растеж, инвестиции и работни места. Това ще бъде от полза както за всички държави членки поотделно, така и за ЕС в неговата съвкупност. Разширяването и диверсификацията на източниците на финансиране, съпътстващи този процес, следва да осигурят по-голяма интеграция в структурно отношение. На свой ред това следва да допринесе за желаната по-голяма стабилност, сигурност и устойчивост както на икономическата, така и на финансовата система. Освен това да се продължава с фрагментарни действия не е приемлив вариант, тъй като по този начин се пропускат много възможности.

1.4. Освен това с оглед на протичащите в международен и световен план промени в разпределението на мощта и силите и — по-близо до нас — на Брексит, от ЕС зависи да действа решително и да засили своята икономическа позиция. В това отношение стабилността и динамизма, които демонстрира американската икономика след кризата, могат да послужат за пример на Европа.

1.5. За ЕИСК е ясно, че СКП не е факултативна инициатива от полза за малцина, а трябва да стане реалност във всички държави — членки на ЕС. Това е абсолютно наложително. Трябва да съществува политическа воля на европейско равнище и в държавите членки, за да бъдат положени всички необходими усилия и да се създадат всички съответни условия, които са необходими. Резултатът трябва да бъде СКП, който да насърчава интеграцията в целия Съюз, но едновременно с това да отчита съществуващите потребности, нужди и амбиции, включително на определени региони и области. Необходима е съгласувана и последователна политика на всички равнища и не трябва да се допускат инициативи, които не съответстват на заявените цели.

1.6. За ЕИСК е изключително важно да се повишат максимално шансовете за успех на СКП. Затова той предлага изрично да се предвидят необходимите инструменти, с които да може да се установяват и измерват ефективното осъществяване на СКП и постигнатият напредък във всички държави членки. По-конкретно Комитетът категорично подкрепя създаването на система за редовна оценка на напредъка и осъществяването на СКП в държавите членки, както с качествени, така и с количествени показатели, резултатите от която да се обявяват публично, като се предприемат подходящи мерки и действия в случай на неизпълнение.

1.7. Крайният успех на СКП ще зависи от степента, в която предложените градивни елементи се използват за действително изграждане на единния пазар, който да се използва ефективно от всички заинтересовани страни, на първо място доставчиците на финансови услуги, предприятията, инвеститорите и спестителите. Ето защо Комитетът приветства настоящата бърза междинна оценка и препоръчва подобни мерки в бъдеще да се провеждат редовно. Споменатите по-горе заинтересовани страни също трябва да бъдат привличани за активно и непосредствено участие в този процес.

1.8. По-нататъшните стъпки за полагане на градивните елементи на СКП изискват да се направи избор. Според Комитета следва да се отдава предпочитание на мерки и действия, които водят до възможно най-голямо сближаване и оставят на държавите членки минимална свобода да надхвърлят стриктно необходимото. Следва да се има предвид подходът REFIT и да се цели опростяване, като се избягва излишната административна тежест и се ограничават разходите.

1.9. Документът на Комисията включва 38 елемента за полагане на основите на СКП, които трябва (тепърва) да бъдат реализирани до 2019 г. Този голям брой мерки, които трябва да бъдат изпълнени в краткосрочен план, поражда въпроси по отношение на подхода, но Комитетът смята, че е важно възможно най-бързо да се положат неотменимо и необратимо основите на СКР.

1.10. Във връзка с това ЕИСК призовава по-специално да се отдели цялото необходимо внимание на финансирането на МСП. За тях банковото финансиране остава от много голямо значение. В допълнение към вече осъществените мерки, предвидени в първоначалния план за действие в тяхна полза (напр. ОПС секюритизациите, Директивата за проспектите), следва да бъдат положени усилия да се работи по всички инициативи в настоящото съобщение, които могат допълнително да подобрят ситуацията на тези предприятия. Освен това за МСП трябва да бъдат разработени и насърчавани и други възможности като алтернативното финансиране и популяризирането на други политически инструменти.

1.11. В допълнение към това ЕИСК приветства вниманието, което се обръща на укрепването на устойчивите инвестиции и на водещата роля, която ЕС би трябвало да играе в тази област. Комитетът подкрепя идеята, че съображенията, свързани с устойчивостта, трябва да се отчитат при предстоящите законодателни преразглеждания на финансовото законодателство (приоритетно действие 6).

1.12. Накрая Комитетът изразява задоволство, че надзорът заема централно място в усилията за изграждане на СКП. Надзорът на европейско равнище има ключова роля, както когато става дума за сигурност и стабилност, така и когато става въпрос за постигане на желаната пазарна интеграция и премахването на бариерите, пречките и неравенствата в единния пазар.

2. Контекст

2.1. При встъпването си в длъжност Комисията „Юнкер“ определи стимулирането на растежа, инвестициите и създаването на работни места като един от основните си приоритети. С оглед на постигането на тази цел, от самото начало тя започна изготвянето на „План за инвестиции за Европа“, който обхваща няколко аспекта.

2.2. Този план включва също така стремежа към единен съюз на капиталовите пазари. Стартът за него беше даден в края на септември 2015 г., когато Комисията обяви своя „План за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари“ (4), в който са определени градивните елементи, необходими за изграждането до 2019 г. на добре функциониращ и интегриран съюз на капиталовите пазари, обхващащ всички държави членки.

2.3. По-малко от година след това Европейският съвет призова за „бърз и решителен напредък с цел да се осигури по-лесен достъп до финансиране за предприятията и да се подпомогнат инвестициите в реалната икономика, като се постигне напредък по програмата за изграждане на съюз на капиталовите пазари“ (5). Малко след това Комисията прие съобщение, в което също така се отправя призив за ускоряване на реформите (6).

2.4. Наред с това неотдавна възникнаха редица нови предизвикателства за финансовата интеграция като предстоящото излизане на най-големия финансов център от ЕС (Брексит).

2.5. Това доведе до публикуването наскоро (7) на съобщение на Комисията относно „Междинния преглед на Плана за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари“ (8). В междинния преглед наред с (а) представянето на ситуацията с изпълнението на първоначалния план за действие и (б) обявяването на редица нови законодателни инициативи, произтичащи от все още неизпълнените мерки, се обявяват (в) някои нови приоритетни действия.

2.5.1. Междинният преглед има за цел да се обърне специално внимание на възникналите нови предизвикателства и да се вземат предвид резултатите от обществената консултация, която се проведе през пролетта на 2017 г.

2.5.2. В съответствие с първоначалния график Комисията вече предприе над половината (20) от предвидените в първоначалния план мерки (33) (9). Представените предложения се отнасят по-специално до: развитие на пазарите на рисков капитал, по-лесен и по-евтин достъп на дружествата до публичните пазари чрез преразглеждане на правилата относно проспектите, премахване на преференциалното данъчно третиране на дълговия спрямо собствения капитал, насърчаване на сигурен и ликвиден пазар на секюритизации, както и предоставяне на възможност за преструктуриране или втори шанс на честните предприемачи в случай на несъстоятелност.

2.5.3. Що се отнася до останалата част от програмата (10), Комисията възнамерява да стартира в частност три законодателни предложения, които са от ключово значение за изграждането на СКП:. предложение за общоевропейски продукт за лично пенсионно осигуряване (ОЕПЛПО) (публикувано на 29 юни 2017 г.), предложение за стълкновителни норми по отношение на трети страни при сделки с ценни книжа и вземания (4-то тримесечие на 2017 г.) и предложение за нормативна уредба на ЕС относно обезпечените облигации (1-во тримесечие на 2018 г.).

2.5.4. В отговор на променящите се предизвикателства ще се предприемат 9 нови приоритетни действия (11) за засилване на СКП: — повече правомощия на Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) с цел повишаване на ефективността и последователността на надзора в ЕС и извън него; — по-пропорционална регулаторна среда за допускането на МСП до търговия на публичните пазари; — преглед на пруденциалното третиране на инвестиционни посредници; — проучване относно евентуална европейска рамка за лицензирането и въвеждането на единен лиценз за финансово-технологичните дейности; — мерки в подкрепа на вторичните пазари за необслужвани заеми и проучване на евентуални законодателни инициативи, за да бъдат приоритетните кредитори в по-добра позиция за възстановяване на обезпечените кредити на предприятия и предприемачи; — последващи действия във връзка с препоръките на експертната група на високо равнище по въпросите на устойчивото финансиране; — улесняване на трансграничното предлагане на предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа и на алтернативните инвестиционни фондове, както и на техния надзор; — указания във връзка с действащите норми на ЕС относно третирането на трансграничните инвестиции в рамките на ЕС, както и на подходяща нормативна уредба на уреждането по взаимно съгласие на инвестиционните спорове; — всеобхватна стратегия на ЕС за проучване на мерките в подкрепа на местните и регионалните капиталови пазари.

2.6. Целта продължава да бъде предоставяне на решителен и траен принос за поставянето на основите на създаването на СКП до 2019 г. Това ще бъде отразено в работната програма на Комисията за 2018 г.

3. Бележки и коментари

3.1. На първо място Комитетът (12) потвърждава отново своята принципна подкрепа и предходното си становище в полза на СКП, чието осъществяване е така необходимо с оглед на по-нататъшната финансова и икономическа интеграция в рамките на Съюза. Настоящият импулс не трябва да остава неизползван, особено сега, когато са в ход редица промени в разпределението на мощта и силите между Изтока и Запада. ЕС трябва да се подготви ефективно.

3.2. СКП е съществена част от по-широка програма, която следва да допринесе за насърчаване на растежа, инвестициите и създаването на работни места. Устойчивото и стабилно икономическо възстановяване следва да остане на челно място в дневния ред и за тази цел трябва да се положат незабавни усилия. Всъщност става въпрос за това да се укрепи икономическото възстановяване и да се създадат и запазят работни места за по-голям брой хора.

3.3. Освен това СКП трябва да даде възможност за мобилизиране на големи капитали в Европа и за тяхното насочване към всички предприятия, инфраструктурни и устойчиви дългосрочни проекти в по-единна среда. Разширяването и разнообразяването на източниците на финансиране, което е основната цел на СКП и за което важна роля има финансирането от банките и пазарите, би трябвало да направят икономиката по-динамична и по-ефективна. Американският модел, който се оказа по-устойчив в периода след кризата, може да послужи за пример в това отношение, наред с други нови идеи, като например по-важната роля на небанковите заемодатели.

3.4. В същото време стремежът трябва да бъде икономическо и социално сближаване и следователно укрепване на финансовата и икономическата стабилност в рамките на ЕС. Следва да се предприеме качествен подход, който да се характеризира със здрав и устойчив растеж и просперитет. Предприятията, инвеститорите и спестителите също трябва да могат да извлекат полза от СКП, но същевременно не бива да поемат твърде висок риск.

3.5. СКП е от съществено значение и за по-нататъшното задълбочаване и завършването на ИПС и неговото осъществяване е наложително (13). Комитетът потвърждава традиционната си позиция в това отношение (14). Наред с един напълно развит банков съюз СКП трябва да доведе до истински финансов съюз — един от четирите основни стълба (15) на ИПС (16). Вече са предприети някои стъпки в тази област и е важно да продължат да се полагат не по-малко усилия.

3.6. Освен това всички държави членки са заинтересовани от СКП. Както наскоро беше заявено, той има „още едно важно предимство (…), а именно неговия принос за сближаването в растежа на държавите членки, което е в резултат на по-добрата циркулация и разпределяне на спестяванията в целия Съюз“. Чрез него по-слабите икономики трябва да бъдат в състояние да компенсират по-бързо своето изоставане спрямо по-напредналите (17). По-нататък се отбелязва, че „от тази гледна точка (…) Брексит прави още по-важно да се постигне ефективно прилагане на СКП и европейският растеж да може да се възползва от услугите на една интегрирана финансова система“ (18).

3.7. Затова Комитетът смята, че е много желателно да се постигне бърз напредък. Той изразява съгласие с изявленията на Европейския съвет от юни 2016 г. (19) и други декларации (20) в този смисъл.

3.8. Тази бързо (21) изготвена междинна оценка на Плана за действие позволява да се задържи вниманието върху темата и да се реагира ефективно. ЕИСК изразява задоволството си, тъй като това дава възможност да се предостави по-силен и по-целенасочен отговор на различните бъдещи предизвикателства, които възникват в постоянно променящите се политически и икономически условия. Впрочем, желателно е и в бъдеще да се предвидят редовни подобни междинни оценки. Комитетът смята, че е целесъобразно различните заинтересовани страни да бъдат привлечени за активно участие в този процес и да го наблюдават отблизо. Това е от още по-голямо значение предвид факта, че крайният успех на СКП ще зависи от степента, в която на практика се реализират предложените елементи за полагане на основите и реалното осъществяване на единния пазар и ефективното му използване от максимален брой доставчици на финансови услуги, предприятия, инвеститори и спестители.

3.9. За реализирането на СКП следва да се отдава предпочитание на мерки, които допринасят максимално за сближаването (22) и оставят на държавите членки минимална свобода да надхвърлят стриктно необходимото. Следва да бъдат избягвани различия при транспонирането на европейското законодателство в националното законодателство, както и различия в конкретното прилагане. Освен това, доколкото е възможно, би трябвало да се следва подходът REFIT.

3.10. Според Комитета СКП не бива да бъде факултативна инициатива, от полза само за някои страни, а напротив, той трябва да се превърне в реалност във всички държави — членки на ЕС. Това е абсолютно наложително. Следователно от първостепенно значение е наличието на (политическа) воля на европейско равнище и във всяка една държава членка, с цел да се създадат подходящи условия и да се предвидят необходимите стимули, които ще направят този успех възможен и ще го превърнат в реалност.

3.11. Не бива да се правят никакви отстъпки по отношение на абсолютната необходимост от въвеждането на СКП във всички държави членки (вж. 3.10 по-горе). Затова е необходимо да се предвидят инструменти, с които да може да се установяват ефективното постигане на поставените цели и реалният напредък във всички държави членки. С оглед на това Комитетът категорично подкрепя създаването на механизъм за редовна оценка на напредъка и осъществяването на СКП в държавите членки, който да се опира както на количествени, така и на качествени критерии. Резултатите от оценките следва да се оповестяват публично, а при установяване на пропуски следва да се предвидят подходящи действия и мерки.

3.12. Резултатът трябва да бъде СКП, който да насърчава интеграцията в целия Съюз, но едновременно с това да отчита съществуващите потребности, нужди и амбиции в отделните държави членки, без обаче да води до допълнителна фрагментация. В този контекст е очевидно голямото значение на развиването на регионални капиталови пазари за някои региони и за установените в тях икономически оператори (приоритетно действие 9). Това може също така да допринесе за трансграничната търговия и предоставянето на услуги, стимулирането на които често е по-скъпо и по-трудно отколкото това на местната търговия.

3.13. Освен това по-нататъшното успешно изпълнение на СКП изисква последователна и съгласувана политика на всички равнища. Следва да се отхвърлят инициативи, които не са в съответствие с СКП и/или които поради своето естество създават фрагментация, бариери или други пречки.

3.14. Понастоящем пълният преглед на изброените в документа на Комисията (23) елементи на СКП, които (все още) трябва да се въведат,при това до 2019 г.съдържа не по-малко от 38 мерки и действия. Ако целта е да се използват максимално гореспоменатите възможности, може да се постави въпросът дали не искаме да се постигне твърде много в твърде кратък срок и дали не е по-добре вниманието да се съсредоточи върху ограничен брой приоритети (24). Независимо от отговора във всички случаи е необходимо в рамките на предложения график да се работи колкото е възможно по-целенасочено за постигането на резултати и да се поставят основите на необратим капиталов съюз.

3.15. Както Комитетът вече посочи в първоначалното си становище относно Плана за действие, той придава голямо значение на финансирането на МСП, които са движещата сила на европейската икономика и са от голямо значение за заетостта. След настоящата междинна оценка Комитетът все още изразява съмнение (25) относно целесъобразността и ефективността на съюза на капиталовите пазари за МСП.

3.16. По-специално по отношение на МСП — особено малките предприятия– трябва да бъдат положени всички усилия, за да стане банковото финансиране, както на местно, така и на трансгранично равнище, леснодостъпно и привлекателно (26). Възможностите за алтернативно финансиране за МСП също трябва да бъдат насърчени и подобрени. Предложенията в областта на секюритизацията (ОПС секюритизации), по отношение на които ЕИСК вече изрази положителното си становище (27), без съмнение представляват стъпка в правилната посока, но процесът не бива да спира дотук. Развитието на вторичен пазар на необслужваните заеми (приоритетно действие 4) и на режим на покритите облигации също могат да играят водеща роля в този процес, както и популяризирането на съществуващите политически инструменти, в подкрепа на МСП.

4. Конкретни бележки и коментари

4.1. Без претенции за изчерпателност следват няколко бележки и коментари относно някои от обявените в документа на Комисията приоритетни действия (28), които привлякоха вниманието на Комитета.

4.2. Комитетът отбелязва с голямо задоволство, че надзорът ще бъде в центъра на усилията за изграждане на СКП (приоритетно действие 1), и изразява надежда, че ще му бъде отделяно приоритетно внимание. Надзорът на европейско равнище ще играе решаваща роля, както за гарантирането на сигурността и стабилността на финансовата и икономическата система, така и за постигането на желаната интеграция на пазара и премахването на неравенствата и всякакви други бариери в рамките на единния пазар.

4.3. Стремежът към по-голяма пропорционалност на правилата в подкрепа на първоначалното публично предлагане и за подпомагане на инвестиционните посредници (приоритетно действие 2) е изключително похвален и заслужава внимание, но в същото време трябва да продължи да се обръща внимание на интересите и закрилата на дребните спестители и инвеститори.

4.4. Съвсем основателен е интересът към укрепването на водещата роля на ЕС в областта на устойчивите инвестиции (приоритетно действие 6). Важно е Европа да играе водеща роля що се отнася до „добрия“ и устойчив растеж и тук трябва да се възприеме качествен подход. Важно е също така спестителите и инвеститорите да разполагат със съответната информация, отнасяща се например за достатъчно дълъг период от време. Така например, никаква информация относно въздействието на дадена инвестиция, не се съхранява повече от 3 години. Би било целесъобразно да се проучи дали този срок не може да се удължи.

4.5. Освен това ЕИСК подкрепя позицията на ЕК (29), че частният капитал, финансирането по ЕФСИ и други фондове на ЕС би трябвало да бъдат съчетани по ефективен начин, за да се изтеглят инвестициите към онези МСП, които показват положителни социални и екологични външни ефекти, като по този начин се допринася за постигането на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и по-специално целите на наскоро създадения европейски стълб на социалните права.

Брюксел, 19 октомври 2017 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) Пакетът включва становищата на ЕИСК „Икономическата политика на еврозоната (2017 г.) (допълнение към становище)“ (вж. страница 216 от настоящия брой на Официален вестник), „Съюз на капиталовите пазари: междинен преглед“, „Задълбочаване на ИПС до 2025 г.“ (вж. страница 124 от настоящия брой на Официален вестник) и „Финансите на ЕС до 2025 г.“ (вж. страница 131 от настоящия брой на Официален вестник).

(2) Резолюция на ЕИСК относно „Бялата книга на Комисията за бъдещето на Европа и извън нея“, 6 юли 2017 г. (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 11).

(3) ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 10 и ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 8.

(4) COM(2015) 468 final.

(5) http://www.consilium.europa.eu/bg/press/press-releases/2016/06/28-euco-conclusions/

(6) COM(2016) 601 final.

(7) На 8 юни 2017 г.

(8) COM(2017) 292 final.

(9) COM(2017) 292 final, параграф 2.

(10) Пак там, бележка под линия № 9.

(11) COM(2017) 292 final, параграф 4.

(12) ОВ C 133, 14.4.2016 г., стр. 17.

(13) ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 10, параграф 1.

(14) Вж.също становището на ЕИСК относно „Задълбочаване на ИПС до 2025 г.“ (вж. страница 124 от настоящия брой на Официален вестник). Все още непубликувано.

(15) Освен действията за осъществяването на финансов съюз е необходимо да се създадат истински икономически съюз, фискален съюз и политически съюз. Доклад на петимата председатели „Завършване на европейския икономически и паричен съюз“, юни 2015 г.

(16) Вж. също „Завършване на европейския икономически и паричен съюз“, доклад на петимата председатели, юни 2015 г.

(17) Следователно едновременно с това се поемат по-добре и асиметричните последици на икономическите сътресения.

(18) Вж. също така Vítor Constâncio, заместник-председател, Европейска централна банка, Effectiveness of Monetary Union and the Capital Markets Union („Ефективност на паричния съюз и съюза на капиталовите пазари“), Малта, 6 април 2017 г. http://malta2017.eurofi.net/highlights-eurofi-high-level-seminar-2017/vitor-constancio-vice-president-european-central-bank/

(19) Вж. параграф 2.3 от настоящото становище

(20) Вж. бележка под линия № 13.

(21) По-малко от 2 години след публикуването на Плана за действие.

(22) Така например, когато е възможно, следва да се отдава предпочитание на регламенти вместо на директиви.

(23) Вж. приложението към съобщението на Комисията, COM(2017) 292 final.

(24) По време на семинара на високо равнище „EUROFI“ през 2017 г. в Малта (5, 6 и 7 април 2017 г.) бяха организирани различни анкети сред участниците. Един от въпросите беше следният: „Как може да се ускори съществено създаването на СКП?“ За 37 % от респондентите отговорът е „съсредоточаване на вниманието върху няколко основни приоритета“, според 29 % това е „създаването на политически импулс за премахването на вътрешните бариери“. 12 % от анкетираните отговарят „изграждане на един единен финансов център в ЕС-27“ и същият процент избират „не е възможно да се ускори значително СКП“. На четвърто и пето място са нареждат „увеличаване на сближаването в надзора“ (8 %) и „по-нататъшно адаптиране на банковото регулиране към особеностите на финансовия пазар на ЕС“ (3 %).

Друг въпрос гласеше: „Кои са двата основни приоритета в ЕС-27 за постигане на целите на СКП?“ Трите основни отговора са: подобряване на съгласуваността на законодателството в областта на несъстоятелността и ценните книжа (21 %), „развитието на дяловото финансиране“ (16 %) и „успешното изпълнение на краткосрочните приоритети“ (секюритизация, проспекти, …) (15 %).

Във връзка с този семинар на високо равнище EUROFI (включително резултатите от анкетите, виж https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/sp170406_2.en.html.

(25) ОВ C 133, 14.4.2016 г., стр. 17, параграф 1.6.

(26) Ситуацията в отделните държави членки се различава.

(27) ОВ C 82, 3.3.2016 г., стр. 1.

(28) Доколкото не са посочени на друго място в настоящото становище.

(29) COM(2017) 292 final, параграф 4.5.