Становище на Европейския икономически и социален съюз относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

Докладчик: Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Консултация Европейска комисия, 24.2.2021 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване Приемане от секцията 25.5.2021 г. Приемане на пленарна сесия 9.6.2021 г. Пленарна сесия № 561 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 158/1/2

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства съобщението на Комисията относно „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“ . Трансформацията след пандемията води до значителна промяна в глобалното равновесие на икономическата мощ. Поради това ЕС следва да действа бързо, за да повиши икономическата устойчивост на Европа.

1.2. Комитетът споделя оценката на Комисията относно необходимостта от засилване на международната роля на еврото като основен инструмент за подобряване на глобалната позиция на Европа. Същевременно ЕИСК счита, че определянето на амбициозни икономически цели е от съществено значение за укрепването на единната валута, особено с оглед на темпа на промените в световната икономика и настоящата позиция на ЕС по отношение на иновациите, конкурентоспособността и благоприятната нормативна среда. Поради тази причина Комитетът призовава в съобщението да се постави по-силен акцент върху причините за отслабващата международна роля на еврото и за завършването на Икономическия и паричен съюз.

1.3. ЕИСК отбелязва, че в съобщението не се взема предвид засилващата се позиция на Китай и препоръчва то да бъде допълнено в това отношение.

1.4. Завършването на изграждането на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари, което спомага за насочването на спестяванията към инвестиции, е от съществено значение за увеличаването на устойчивостта на ЕС, както се посочва в предишни становища на ЕИСК по този въпрос ( 1 ) ( 2 ) . Комитетът одобрява всички действия, предложени от Комисията ( 3 ) , и предлага да се въведат мерки, с цел да се подпомогне завършването на структурните промени както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, като например преразглеждане на рамката за икономическо управление, така че тя да бъде ориентирана в по-голяма степен към благоденствието и по-благоприятна за инвестициите ( 4 )

1.5. Качеството на нормативната уредба има голямо значение за развитието на иновациите. Поради това следва да се постави по-голям акцент върху преразглеждането на правната уредба по отношение на нейното въздействие върху конкурентоспособността на европейските дружества. Освен това ЕИСК счита, че в съобщението не се отчита ролята на университетите и научноизследователските институции по отношение на развитието на иновациите.

1.6. Комитетът подкрепя напълно предложението за създаване на цифрово евро и за продължаване на емитирането на екосъобразни облигации в евро като средство за повишаване на международната роля на еврото и укрепване на господстващото положение на ЕС в областта на действията във връзка с климата.

1.7. ЕИСК изразява съгласие, че с развитието на инфраструктурата на финансовите пазари вече няма да е необходимо да се разчита такива критични услуги да бъдат предоставяни от юрисдикции на трети държави (включително доставчици на услуги за данни) и че това ще спомогне за повишаване на устойчивостта на ЕС.

1.8. Комитетът подкрепя усилията на Европейската комисия да се разработят средства за противодействие на последиците за операторите от ЕС от незаконното извънтериториално прилагане на едностранни мерки от страна на трета държава. Според ЕИСК подобни инструменти могат да допринесат за по-голямата независимост на ЕС като глобален участник. Комисията следва също така да обмисли как да се справи с нарастващата зависимост на ЕС от доставчици на финансови и нефинансови данни извън ЕС.

2. Контекст на становището

2.1. „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“ . Съобщението е неразделна част от стратегията за подсилване на отворената стратегическа автономност на ЕС Предметът на настоящото становище е съобщението на Комисията от 19 януари 2021 г. относно. Съобщението е неразделна част от стратегията за подсилване на отворената стратегическа автономност на ЕС ( 5 )

2.2. Ключовата цел на отворената стратегическа автономност на ЕС е предпазването и задълбочаването на единния пазар като основа за ролята на еврото и за откритостта на ЕС към останалия свят по отношение на търговията и инвестициите.

2.3. Съобщението разглежда начините, по които ЕС може да подсили отворената си стратегическа автономност в макроикономическата и финансовата област. Основните причини за привеждането в изпълнение на посочената стратегия са следните: — увеличаване на конкурентоспособността на европейската икономика чрез повишаване на международната роля на еврото; — повишаване на устойчивостта на европейската икономика към реални външни сътресения, причинявани от трети държави, или от непреодолима сила; — генериране на нови инвестиции чрез подобряване на регулаторната среда за стопанска дейност, което ще спомогне за смекчаване на социално-икономическото въздействие на пандемията от COVID-19, и ще допринесе за развитието на европейската икономика.

2.4. В съответствие с това съобщение Комисията ще работи за укрепване на международната роля на еврото, подсилване на инфраструктурата на финансовите пазари в ЕС, подобряване на принудителното изпълнение на наложените от ЕС санкции и повишаване на устойчивостта на ЕС спрямо въздействието на незаконното налагане на едностранни санкции от трети държави.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК приветства публикуването на съобщението, в което са включени регулаторни предложения и спомагателни мерки, насочени към увеличаване на дела на еврото в търговията и повишаване на устойчивостта на финансовата система на ЕС.

3.2. Еврозоната съществува вече над 20 години и се разраства, като приема нови държави членки (при все че очаква присъединяването на нови държави) ( 6 ) и поддържа международната репутация на еврото. Същевременно Комитетът отбелязва, че делът на еврото във валутните резерви е намалял от 23 % на 19 % през 2019 г. — „близо до исторически най-ниските си равнища“ ( 7 ) — и че според няколко известни икономисти, включително лауреатите на Нобелова награда Joseph E. Stiglitz и Paul Krugman, еврозоната все още не е оптимална валутна зона ( 8 ) съгласно концепцията на създателя на тази теория Robert Mundell.

3.3. ЕИСК отбелязва също така, че ролята на бързо растящата китайска икономика, която придобива все по-голямо значение в световната икономика, заслужава по-широко обсъждане в контекста на засилването на икономическата устойчивост на ЕС. Средният реален годишен темп на растеж на БВП през последните 30 години беше около 10 % в сравнение с около 2 % в ЕС. Пандемията вероятно ще доведе до допълнителни разлики в темповете на растеж на БВП: 4,4 % в ЕС (-6,1 % през 2020 г.) и 8,4 % в Китай (2,3 % през 2020 г.) ( 9 )

3.4. С разрастването на китайската икономика нараства и ролята на нейната валута в международната търговия и клиринг. В официалните валутни резерви (през третото тримесечие на 2020 г.) делът на щатския долар е бил около 60,5 %, на еврото — 20,5 %, а на китайския юан — 2,1 %. Делът на юана обаче нараства бързо, докато делът на еврото спадна ( 10 ) . Освен това Китай работи интензивно по своята цифрова валута (като вече я тества в няколко града ( 11 ) ), изпреварвайки по-голямата част от света ( 12 )

3.5. Предвид горепосоченото ЕИСК изразява загриженост, че в стратегията не е включен план за действие, който да отчита засилващата се икономическа позиция на Китай, и препоръчва съобщението да бъде допълнено в това отношение.

3.6. Комитетът подкрепя отправения призив в ключово действие за завършване на изграждането на банковия съюз ( 13 ) и постигане на по-нататъшен напредък по изграждането на съюза на капиталовите пазари ( 14 ) като средство за поддържане на устойчивостта на ЕС и задълбочаване на икономическия и паричен съюз. ЕИСК отбелязва обаче, че „завършването на ИПС изисква преди всичко силен политически ангажимент, ефикасно управление и по-добро използване на наличните средства“ ( 15 )

3.7. Комитетът отбелязва, че продължаването на структурните промени с цел гарантиране на по-тесен и съгласуван паричен съюз изисква политически ангажимент, и същевременно предлага съобщението да бъде допълнено с поредица от мерки, които могат да дадат осезаеми резултати: — преразглеждане на рамката за икономическо управление на ЕС, така че тя да бъде ориентирана в по-голяма степен към благоденствието и по-благоприятна за инвестициите (по-специално по отношение на публичния дълг и бюджетните дефицити) (16); — подсилване на изискването държавите членки да координират националните си политики в рамките на европейския семестър и да подобрят съгласуваността на паричната, фискалната и структурната политика (17), особено с оглед постигане на социално сближаване и истинска конвергенция; — извършване на подробен, цикличен анализ на процесите на реална конвергенция между държавите — членки на ЕС, които — заедно със социалното сближаване — са от решаващо значение за динамизирането на единния пазар. Конвергенцията следва да се наблюдава, за да се избегнат по-големи несъответствия, дължащи се на „риска, че настоящият цикъл от подкрепени от държавата мащабни финансови пакети от спасителни мерки би могъл да върне разцеплението „север-юг“, предизвикано от в кризата в еврозоната“ (18).

3.8. Комитетът изразява съгласие, че нормативната уредба е от решаващо значение за развитието на иновациите, но счита предложените в съобщението действия за недостатъчни. Същевременно ЕИСК отбелязва, че в резултат на Брексит броят на водещите в световен план университети в ЕС, които играят ключова роля за стимулиране на иновациите ( 19 ) , беше сведен до само няколко сред най-престижните 50 университета в света. Университетите имат решаващо значение за увеличаване на иновациите и за дългосрочната устойчивост на бъдещи икономически сътресения.

3.9. С оглед на горепосоченото ЕИСК призовава съобщението да бъде допълнено с мерки за: — осигуряване на по-голяма гъвкавост на регулирането на финансовите пазари с цел стимулиране на финансовите иновации в Европа, включително Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II) и Регламента относно бенчмарковете (РБМ) по отношение на търговията със суровини; — намаляване на ограниченията, които налагат непропорционална тежест върху разработването на нови технологии; — увеличаване на разходите за НИРД (особено подкрепата за частни инвестиции в НИРД в целия ЕС) на около 3 % от БВП; — идентифициране и допълнителна подкрепа за европейските интелигентни специализации в областта на ИТ в контекста на цифровата трансформация; — идентифициране на регионалните центрове за иновации в ЕС и оказването на пряка подкрепа на равнището на ЕС, като същевременно се дава предимство на частните инвестиции в иновации, например чрез увеличаване на равнищата на изискването за частно съфинансиране.

4. Конкретни бележки

4.1. Укрепване на международната роля на еврото

4.1.1. Според съобщението увеличаването на значението на еврото в международната търговия, инвестициите и плащанията води до много ползи, като например по-голяма парична автономност, по-силно предаване на въздействието на паричната политика, по-ниски разходи за извършване на сделките и намаляване на ценовите сътресения.

4.1.2. ЕИСК подкрепя продължаването на емитирането на облигации в евро. Въпреки че разбира ползите от тези мерки, ЕИСК призовава стратегията за укрепване на еврото да се основава на укрепването и разширяването на икономическата зона на еврото в допълнение към емитирането на общ дълг ( 20 ) . Заради кризата с COVID-19 „до 2026 г. ЕС ще издаде нови дългови ценни книжа в размер на близо 1 трилион евро.“ ( 21 ) Въпреки това „наличието на високи равнища на държавен дълг като дял от БВП може да създаде трудности по отношение на издръжливостта“ ( 22 ) . За да се преодолее това, европейската финансова система следва да стане „по-издръжлива чрез завършване на изграждането на банковия съюз и съюза на капиталовите пазари“ ( 23 ) . ЕИСК препоръчва да се възстанови високата позиция на еврото по отношение на ценните книжа с фиксиран доход отпреди финансовата криза от 2008—2009 г. ( 24 )

4.1.3. Затова Комитетът призовава някои от компетентностите на националните финансови надзорни органи да бъдат прехвърлени на равнището на ЕС, като се създаде обща нормативна уредба за създаването на банков съюз и съюз на капиталовите пазари ( 25 ) . ЕИСК счита, че следва да се даде възможност за пълно движение на капитали в рамките на ЕС, така че в крайна сметка всеки гражданин или МСП да може да се възползва от финансовите услуги на всяка финансова институция, подлежаща на съвместен финансов надзор от ЕС ( 26 ) . Всяка нова уредба, свързана с изграждането на СКП, следва да бъде тествана ( 27 ) , с цел да се провери дали отговаря на критерии като: повишена конкурентоспособност и иновации (по-специално по отношение на цифровия преход), принос към екологичния преход и стабилност на финансовите пазари.

4.1.4. Освен това следва да се предприемат стъпки за засилване на присъствието на еврото в резервите на централните банки на различни държави чрез споразумения за суап, както и за подпомагане на сключването на големи международни договори за европейските дружества (изпълнявани извън ЕС) чрез клиринга им в евро.

4.1.5. За да се увеличи ролята на еврото в световната икономика, е необходимо да се повиши конкурентоспособността на стоките и услугите от ЕС. За тази цел са необходими инвестиции в образованието и в научноизследователската и развойната дейност.

4.1.6. Съгласно ключово действие 6 Комисията и ЕЦБ ще разгледат съвместно широк набор от политически, правни и технически въпроси, произтичащи във връзка с евентуалното въвеждане на цифровото евро.

4.1.7. Комитетът подкрепя идеята за цифрово евро. Според ЕИСК обаче цифровото евро следва да се въведе не само чрез ЕЦБ, а чрез централните банки от Евросистемата ( 28 ) (и всички надзорни институции) ( 29 )

4.1.8. Тази нова система за сетълмент следва да отчита изискванията за неприкосновеност на личния живот съгласно законодателството (особено Петата директива относно борбата с изпирането на пари). Правилно проектирано цифрово евро би могло да подкрепи използването на еврото извън еврозоната и да отслаби ролята на щатския долар (а в бъдеще и на цифровия юан), особено в международните трансакции и трансакциите на дребно ( 30 )

4.2. Повишаване на устойчивостта на инфраструктурата на финансовите пазари на ЕС и свързаните с тях доставчици на критични услуги

4.2.1. В съобщението се подчертава, че е важно ЕС да развие своята инфраструктура на финансовите пазари и да повиши нейната устойчивост, така че да не се налага да се разчита такива критични услуги да бъдат предоставяни от юрисдикции на трети държави. Комисията следва също така да проучи как да се предотврати зависимостта от доставчици на финансови и нефинансови данни извън ЕС. Новата основана на цифровото евро система за сетълмент може да се използва за подкрепа на търговията с партньори, на които трети държави са наложили едностранни санкции, и чрез блокиране на използването ѝ от санкционирани държави или лица (въз основа на информация от базата данни на хранилището за обмен на информация за санкциите).

4.2.2. ЕИСК припомня също и опита в началото на пандемията от COVID-19, когато повишеният интерес към долара и смущенията на репо пазара в САЩ направиха рефинансирането на операциите в щатски долари все по-трудно и скъпо за финансовите институции извън САЩ. Може да се помисли и за използване на Европейския механизъм за стабилност като пул за ликвидност в евро, който да бъде достъпен и за големи финансови институции. Нуждаем се от ясна пътна карта за промените в Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) и развитието на съюза на капиталовите пазари.

4.2.3. ЕИСК изразява съгласие по принцип с мерките, които водят до подсилване на отворената стратегическа автономност на ЕС, включително по отношение на повишаването на устойчивостта на инфраструктурата на финансовите пазари на ЕС. От друга страна, Комитетът отбелязва, че при определени условия такива мерки може да доведат до нежелани политически последици.

4.3. Укрепване на прилагането и принудителното изпълнение на санкциите на ЕС

4.3.1. За да се повиши ефективността на санкциите на ЕС, е необходимо да се гарантира, че те се прилагат и изпълняват по еднакъв начин. Дъщерните дружества на дружества извън ЕС се възползват от правните пропуски, за да заобикалят забраните, което води до нарушения на единния пазар.

4.3.2. ЕИСК приветства предложенията, насочени към засилване на способността на ЕС да прилага еднакво санкциите и да изразява единна позиция.

4.3.3. Комитетът подкрепя също усилията на Европейската комисия да се разработят средства за противодействие на последиците за операторите от ЕС от незаконното извънтериториално прилагане на едностранни мерки от страна на трета държава. ЕИСК подчертава обаче необходимостта да се разработят механизми, за да се гарантира консенсус между държавите членки относно обекта на самите санкции. Според ЕИСК подобни инструменти могат да допринесат за по-голямата независимост на ЕС като глобален участник и да защитят единния пазар от сътресения.

4.3.4. В същото време следва да се отбележи, че от финансовата криза от 2008—2009 г. финансовият пазар на ЕС подлежи на строга дисциплина, която налага административни задължения на тези, които искат да се възползват от единния пазар на ЕС. Важно е тези разпоредби да се прилагат с необходимата гъвкавост, за да се осигури баланс между разходите и ползите, да се направи оценка на въздействието на новите разпоредби върху европейските финансови дружества ( 36 ) и да се адаптира регулаторната тежест и към размера на тези субекти (големи паневропейски банки, финансови институции и стартиращи предприятия в сектора на финансовите технологии) ( 37 )

Брюксел, 9 юни 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Становище на ЕИСК относно „Европейска схема за застраховане на депозитите“ (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 21).

(2) Становище на ЕИСК относно „Пакет за Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стp. 28).

(3) Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

(4) Становище на ЕИСК относно „Преглед на икономическото управление 2020 г.“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 227).

(5) COM(2021) 32 final.

(6) COM(2018) 796 final, стр. 2.

(7) The international role of the euro („Международната роля на еврото“), Европейска централна банка, юни 2020 г.

(8) Can the European Project be saved? (Може ли да бъде спасен европейският проект?) Лекция на Paul Krugman, 23-та Международна конференция на европеистите, Филаделфия, 14—16 април 2016 г.

(9) Вж. World Economic Outlook database, април 2021 г., Международен валутен фонд.

(10) Валутна структура на официалните валутни резерви (COFER), Международни финансови статистики (IFS), Международен валутен фонд, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175.

(11) Вж. China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following Start of Testing („Китай започва тестване на цифровия юан в 11 града, планира седем лотарии в цифров юан през годината след началото на тестването“), China Banking News, 19 април 2021 г.

(12) Глобален индекс на цифровите валути на централните банки, изготвен от PwC, април 2021 г., https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf.

(13) Становище на ЕИСК относно „Към укрепване на международната роля на еврото“ (ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 27).

(14) Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

(15) Становище на ЕИСК относно „Пакет за Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стp. 28).

(16) Становище на ЕИСК относно „Икономическата политика на еврозоната за 2021 г.“ (ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр 12).

(17) COM(2020) 746 final.

(18) Eurofound (2020), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends („Конвергенция във възходяща посока в ЕС: Определение, измерване и тенденции“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, стр. 9.

(19) Шест според Times Higher Education и само един в QS World University Rankings.

(20) EU faces barriers to boosting single currency's global status („ЕС е изправен пред пречки за повишаването на световния статут на единната валута“), Financial Times, 19 януари 2021 г.

(21) COM(2021) 32 final, стр. 8.

(22) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 23).

(23) Вж. бележки на комисаря Gentiloni на пресконференцията на Еврогрупата, 15 февруари 2021 г., Брюксел.

(24) Вж. „Fixed income market liquidity“ („Ликвидност на пазарите на активи с фиксиран доход“), Committee on the Global Financial System Papers, № 55, Банка за международни разплащания, януари 2016, стр. 18.

(25) COM(2020) 590 final и COM(2020) 746 final, стр. 8.

(26) Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

(27) Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20), точка .1.16

(28) Вж. Report on a digital euro, Европейска централна банка, октомври 2020 г., стр. 7-8.

(29) Вж. Report on a digital euro, Европейска централна банка, октомври 2020 г., стр. 36—40.

(30) EU faces barriers to boosting single currency's global status („ЕС е изправен пред пречки за повишаването на световния статут на единната валута“), Financial Times, 19 януари 2021 г.

(31) Вж. The role of the euro in global green bond markets („Ролята на еврото на световните пазари на екосъобразни облигации“), каре 1, 19-и годишен преглед на международната роля на еврото, ЕЦБ, юни 2020 г.

(32) Вж. Unleashing the euro's untapped potential at global level („Разгръщане на неизползвания потенциал на еврото на световно равнище“), изказване на F. Panetta, член на Изпълнителния съвет на ЕЦБ.

(33) Вж. Основни резултати от видеоконференцията на Еврогрупата, 15 февруари 2021 г.

(34) COM(2019) 640 final.

(35) Бележки на Paschal Donohoe след видеоконференцията на Еврогрупата от 15 февруари 2021 г.

(36) Становище на ЕИСК относно „Съюз на капиталовите пазари за хората и предприемачите — нов план за действие“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20).

(37) Становище на ЕИСК относно „Стратегия за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 27).