BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 26.4.2007 
COM(2007) 212 окончателен  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА  И ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  
ПАРЛАМЕНТ  
Европейска  космическа  политика  
  
{SEC(2007) 504} 
{SEC(2007) 505} {SEC(2007) 506} 
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
1. Въведение ................................................................................................................... 3 
2. Стратегическа  мисия  на европейската  космическа  политика ............................... 4 
3. Приложения ................................................................................................................ 5 
3.1. Сателитна  навигация ................................................................................................. 6 
3.2. Наблюдение  на Земята ............................................................................................... 6 
3.3. Сателитни  комуникации ............................................................................................ 7 
3.4. Сигурност  и отбрана .................................................................................................. 8 
4. Основи ......................................................................................................................... 8 
4.1. Наука  и технология .................................................................................................... 8 
4.2. Международна  космическа  станция  (МКС ) и изследване  на Слънчевата  
система ...................................................................................................................... 10 
4.3. Достъп  до Космоса ................................................................................................... 10 
5. Конкурентоспособна  европейска  космическа  индустрия .................................... 11 
5.1. Регулаторната  рамка ................................................................................................ 11 
5.2. Публични  инвестиции  в космически  програми .................................................... 12 
6. Управление ................................................................................................................. 9 
6.1. Институционална  рамка .......................................................................................... 13 
6.2. Координирана  Европейска  космическа  програма ................................................. 14 
6.3. Международни  отношения ...................................................................................... 14 
Приложение  1: Ключови  действия ....................................................................................... 16 
Приложение  2: Речник ........................................................................................................... 18 
 
BG 3   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
„В средата  на 20-ти век, за първи  път видяхме  нашата  планета  от Космоса . Рано  или 
късно  историците  ще открият , че тази  гледка  е оказала  много  по-силно  влияние  върху  
начина  ни на мислене , отколкото  революцията  на Коперник  през 16-ти век, която  
преобърна  представата  на хората  за самите  тях, разкривайки  им, че Земята  не е 
център  на Вселената . От Космоса , ние виждаме  малко  и крехко  кълбо , над което  
господстват  не човешките  дейности  и творения , а плетеница  от облаци , океани , 
зеленина  и земя .“1  
Космосът  ни помага  да осъзнаем  деликатността  на нашите  планетарни  системи  и колко  
са сложни  взаимовръзките  помежду  им. Той ни предоставя  и инструментите , 
необходими  ни, за да се изправим  пред  много  други  предизвикателства  на ХХI век. От 
съществено  значение  е тези инструменти  да се оползотворят  ефективно  при 
прилагането  на широк  обхват  от политики . Системите , базирани  в Космоса  дават  
възможност  да се правят  по-добри  прогнози  за времето , по-добро  спътниково  
излъчване  и за по-усъвършенствани  навигационни  услуги ; те също  така разкриват  нови  
възможности  за телеобучение  и телемедицина . Те са важни  за някои  ключови  области  
от икономиката  като комуникационните  системи , електрическите  мрежи  и финансовите  
мрежи ; всички  те свързани  със сателитната  система  за синхронизиране  на времето . 
Сателитните  комуникации  ще бъдат  от полза  за всеки  гражданин , тъй като предоставят  
рентабилни  решения  за услуги  като висококачествената  телевизия , широколентовите  
или мобилните  телевизии , по-специално  за отдалечени  или селски  области . Космосът  
също  така ще допринесе  за едно  общество  основано  на знанията , ще снабди  с 
необходимите  инструменти , които  ще ни помогнат  да разберем  нашата  планета , 
нейният  произход , заобикалящата  я среда , Слънчевата  система  и Вселената . Космосът  
може  да допринесе  сплотяването  и идентичността  на Европа , да достигнат  до 
гражданите  във всички  страни . Той също  така може  да окаже  ценна  подкрепа  за 
европейските  външни  политики , по-специално  за хуманитарната  помощ  и за 
политиката  на развитие . 
В Европа  Космосът  е разработван  успешно  над 30 години  в рамките  на ЕКА . Въпреки  
това, във време , когато  се появяват  нови  сили  с големи  амбиции  и възможности  по 
отношение  на Космоса , Европа  не може  да си позволи  да изгуби  в осигуряването  на 
потенциални  икономически  и стратегически  облаги  от Космоса  за своите  граждани . 
Европа  трябва  да направи  още усилия , за да запази  и подобри  своята  глобална  
конкурентна  позиция . Тя трябва  да остане  лидер  в областта  на космическите  системи  и 
да продължи  да бъде  необходим  международен  партньор , осигуряващ  първокласен  
принос  в глобалните  инициативи . 
С настъпването  на новото  хилядолетие , нуждата  от установяване  на цялостна  
европейска  космическа  политика , която  да отговаря  на тези предизвикателства  получи  
пълното  одобрение  на ЕС, ЕКА  и техните  държави -членки , тя бе приета  и потвърдена  
от държавните  глави  и правителствата  в ЕС по време  на втора  среща  на Съвета  по 
космически  въпроси  през  2005 г. Европейската  космическа  политика  трябва  да позволи  
на Европейския  съюз , на Европейската  космическа  агенция  (ЕКА ) и на техните  
държави -членки  да засилят  координацията  на техните  дейности  и програми , и да 
                                                 
1 Нашето  общо  бъдеще : Доклад  на Световната  комисия  за околната  среда  и развитието , ООН  1987  
 
BG 4   BG организират  съответните  си роли , свързани  с Космоса , като по този начин  осигурят  
една  по-гъвкава  рамка , за да улеснят  инвестициите  на Общността  в космическите  
дейности . Това  е еднакво  вярно  и за областта  на космическите  програми  за сигурност  и 
защита , и за интегрирането  на космическата  политика  в набора  от външни  
взаимоотношения  на ЕС. 
Предприети  са важни  стъпки  за заздравяване  на взаимоотношенията  между  ЕКА  и ЕС, 
включително  и чрез създаването  на Рамковото  споразумение  между  ЕО и ЕКА2 и 
стартирането  на европейските  пилотни  проекти  Галилео  и ГМОСС  3. 
Комисията  определи  предварителните  елементи  на космическата  политика  в 
съобщението  си от май 2005 г.4 В отговор  Съветът  по конкуренция  на ЕС и Съветът  на 
министрите  на ЕКА  на срещата  си през юни 2005 г. по повод  на Рамковото  
споразумение  с наименование  „Съвет  по въпросите  на Космоса ” определиха  насока  за 
съдържанието  и характера  на Европейската  космическа  политика  и на съпътстващите  
предварителни  елементи  на Европейската  космическа  програма . 
Съобразно  с това, този документ  беше  съставен  чрез консултации  с държавите -членки  
на двете  организации , както  и с други  заинтересовани  и финансово  ангажирани  
субекти . Тази  първа  европейска  космическа  политика  е съвместен  документ  на 
Европейската  комисия  и на Генералния  директор  на ЕКА . 
2. СТРАТЕГИЧЕСКА  МИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКАТА  КОСМИЧЕСКА  ПОЛИТИКА  
Разработването  на истинска  Европейска  космическа  политика  е стратегически  избор  за 
Европа , ако тя не желае  да стане  незначителна . Космическите  системи  са 
стратегически  активи , показващи  независимост  и готовност , да се поемат  
глобални  отговорности . Развивани  първоначално  като  научни  проекти  или като  
проекти  за отбрана , в наши  дни те също  така  осигуряват  търговски  
инфраструктури , от които  зависят  важни  сектори  от икономиката  и които  имат  
практическо  значение  за всекидневния  живот  на гражданите . Космическият  
сектор  обаче  е изправен  пред  високи  технологични  и финансови  рискове  и 
изисква  стратегически  решения  за инвестиции .  
Европа  има нужда  от ефективна  космическа  политика , която  да  позволи  да 
постигне  световна  лидерска  позиция  в определени  политически  области  в 
съответствие  с европейските  ценности  и интереси . За изпълнението  на подобни  роли  
ЕС разчита  все повече  на независимото  вземане  на решения , базирани  на информацията  
за Космоса  и за комуникационните  системи . Поради  това независимият  достъп  до 
космически  системи  и технологии  е стратегически  приоритет  за Европа .  
Космическият  сектор  има ролята  на двигател  и насърчител  на програмата  за 
Партньорство  за растеж  и заетост . В световен  план  Космосът  представлява  пазар  на 
стойност  90 млрд . EUR, който  нараства  със 7 процента  годишно . Европейските  
                                                 
2 Решение  на Съвета  за подписване  на Рамковото  споразумение  между  Европейската  общност  и 
Европейската  космическа  агенция  (12858/03 RECH 152 7 октомври  2003)  
3 Глобален  мониторинг  на околната  среда  и сигурността   
4 Европейска  космическа  политика  – Предварителни  елементи  COM(2005) 208 окончателен , 
23.5.2005 г. 
 
BG 5   BG компании  осигуряват  40 процента  от комерсиалните  пазари  за производство  и 
изстрелване  на спътници  и за сателитни  услуги . Космосът  предлага  и огромна  
възможност  за иновации  в областта  на високите  технологии  в конкретни  области , като 
по този начин  осигурява  възможност  за развитието  на пазари  за нови  продукти  и 
услуги . 
За да отговори  на описаните  по-горе предизвикателства , стратегическата  мисия  на 
Европейската  космическа  политика  ще бъде  базирана  на използването  на открития  
Космос  за мирни  цели  от всички  страни  и ще се стреми  да: 
• разработва  и използва  космически  приложения  в услуга  на целите  на европейската  
обществена  политика  и за нуждите  на икономиката  на Европа  и на нейните  
граждани , включително  в областта  на околната  среда , развитието  и глобалната  
промяна  на климата ; 
• отговаря  на нуждите  на Европа , свързани  със сигурността  и отбраната , доколкото  
това се отнася  до Космоса ; 
• осигурява  силна  и конкурентоспособна  космическа  индустрия , която  насърчава  
иновациите , растежа , развитието  и предоставянето  на постоянни , висококачествени  
и рентабилни  услуги ; 
• допринася  за поставено  на научни  основи  развитие  на обществото , като инвестира  
решително  в науката , свързана  с Космоса , и да играе  съществена  роля  в 
международните  изследователски  усилия ; 
• обезпечи  неограничен  достъп  до нови  и върхови  технологии , системи  и възможности  
с цел да осигури  независими  европейски  космически  приложения . 
За да бъде  реализирана  тази стратегическа  задача , ЕС, ЕКА  и техните  държави -членки  
трябва  да подобрят  производителността  и ефикасността  на техните  космически  
дейности , като  предприемат  важни  нови  стъпки , насочени  към: 
• създаване  на Европейска  космическа  програма  и координиране  на свързаните  с 
Космоса  дейности  на национално  и на европейско  равнище  с насоченост  към 
потребителя ; 
• повишаване  на ефективността  от взаимодействието  между  отбранителните  и 
гражданските  космически  програми  и технологии , имащи  отношение  към 
институционалните  компетенции ; и 
• разработване  на съвместна  стратегия  за международните  отношения  във връзка  с 
Космоса . 
3. ПРИЛОЖЕНИЯ  
Ключът  към гарантирането  на максимална  политическа , икономическа  и 
социална  възвръщаемост  на инвестициите  в космически  технологии  е в 
разработването  и използването  на космически  приложения , отговарящи  на целите  
на политиките  на ЕС, на потребностите  на икономиката  на Европа  и на нейните  
 
BG 6   BG граждани . Еволюцията  на нуждите  на европейския  потребител  изисква  да бъдат  
разработени  интегрирани  космически  системи , осигуряващи  постоянна  връзка  между  
сателитните  и наземните  телекомуникации , позициониране  и извършване  на 
мониторинг  в области  от стратегически , икономически  и обществен  интерес . 
3.1. Сателитна  навигация  
Европа  е ангажирана  в създаването  на съобразена  глобална  гражданска  
навигационна  сателитна  система  под контрола  на ЕС. Световните  пазари  за 
сателитно  навигационно  оборудване  и услуги  според  изчисленията  ще достигнат  
стойност  от 400 млрд . EUR до 2025 г. След  създаването  на EGNOS5, ГАЛИЛЕО  е 
развивана  като съвместна  инициатива  на ЕС и ЕКА . Тъй като е стратегическа  
инфраструктура6, ГАЛИЛЕО  включва  в управленските  си структури  всички  
необходими  инструменти  за гарантиране  на сигурността  на системата .  
Управленските  структури  трябва  да бъдат  адаптирани , за да се осигури  най-добрата  
парична  стойност  във внедряването  и ръководенето  на ГАЛИЛЕО , и във въвличането  
на най-ефективните  публични  и частни  партньори . Много  държави  извън  ЕС се стремят  
да станат  партньори  в програмата . Съвместната  работа  ще се базира  на принципите  
на недискриминация  и лоялно  сътрудничество . 
Технологическата  подкрепа  за ГАЛИЛЕО  ще продължи  чрез проучване  на 
приложенията  и със съгласувана  програма  за оценка  на системата . За предоставянето  на 
сигурни  и гарантирани  приложения  трябва  да бъде  реализирана  необходимата  рамка  
относно  сертифицирани  услуги  и продукти , глобални  стандарти  и възможности  за 
мониторинг  на конфликти . 
3.2. Наблюдение  на Земята   
Независимият  достъп  до информация  относно  околната  среда , климатичните  
промени  и сигурността  е от стратегическо  значение  за Европа . Съществените  
икономически  и социални  изгоди  са свързани  с по-доброто  използване  на 
информацията , получена  при наблюдението  на Земята . Информацията  може  да бъде  
използвана  за управляване  на природни  ресурси  и за оказване  на подкрепа  за 
навременната  подготовка  на публичните  органи  с цел намаляване  на въздействието  на 
неблагоприятните  климатични  условия  и промените  в климата , както  и за управление  
по време  на криза . 
ГМОСС  ще подобри  способностите  на Европа  за наблюдение  и оценка  в областта  
на политиката  спрямо  околната  среда  и ще допринесе  за конкретизиране  на 
потребностите , свързани  със сигурността . Проектът  ще улесни  вземането  на решения  
                                                 
5 Европейска  геостационарна  служба  за навигационно  покритие   
6 Европейски  съвет , Лаакен , 14 декември  2001 Важно  е да се гарантира , че ГАЛИЛЕО  ще бъде  разработена  без по-нататъшно  
забавяне  и че ще се осигурят  сигурни  съвременни  решения . ГАЛИЛЕО  ще 
гарантира  справедлив  и недискриминационен  достъп  и продължителност  и 
сигурност  на услугата .  
 
BG 7   BG на всички  равнища  на управление , като подобри  достоверността  на данните  относно  
политиките  и в трите  стълба  на Договора  за Европейския  съюз . Мониторингът  също  е 
ключов  елемент , що се отнася  до борбата  с промяната  в климата . Глобалната  система  
от системи  за наблюдение  на Земята  (GEOSS) се стреми  към световно  взаимодействие  
при мониторинга  на Земята , в което  ГМОСС  съставлява  основния  принос  на Европа . 
Обхватът  на споделения  между  ГМОСС  и GEOSS принос  ще бъде  заложен  в 
международната  стратегия  за ГМОСС . 
Комисията  е определила  стратегия  за привеждането  на ГМОСС7 в съответствие  с 
нареждането  на Съвета8. Това  ще оптимизира  предвидената  европейска  
инфраструктура  в Космоса  и на Земята  и ще запълни  установените  вече пропуски , за да 
се удовлетворят  изискванията  на потребителите  на услугата . Взетите  вече решения  
стартират  процеса  на гарантиране  на достъпността  на космическия  компонент , който  
трябва  да бъде  финансиран  съвместно  от ЕКА  и ЕС и координиран  и осъществен  от 
ЕКА . Успоредно  с това, Европа  ще подобри  своите  метеорологични  инфраструктури  и 
служби . 
3.3. Сателитни  комуникации  
Сателитните  комуникации , стимулирани  от инвестиции  от частния  сектор , най-
вече  от сектора  на излъчването  и телекомуникациите , представляват  40 % от 
настоящите  приходи  на Европейския  космически  сектор .Те са неразделна  част  от 
информационните  и комуникационните  технологии , каквато  е програмата  за 
модернизация  на Управлението  на въздушното  движение  в Европа . Рентабилните  
комуникационни  системи  разчитат  на допълваща  се комбинация  от сателитни  и 
наземни  мрежи . Оперативното  им приложение  се диктува  от пазара . Европейските  
компании  имат  успех  на световните  пазари , както  на фиксирани , така и на мобилни  
сателитни  услуги , което  показва  висока  добавена  стойност , стабилен  растеж  на 
производителността  и стабилни  печалби . В следващите  години  ще се появят  много  
нови  приложения , свързани  с висок  риск  и дългосрочно  инвестиране . 
Европейските  политики  ще улеснят  въвеждането  на иновационни  услуги , 
включващи  нарастващото  търсене  в отдалечените  и слаборазвити  области , с цел 
сателитните  услуги  да станат  приложими  до степента , в която  са достъпни  
наземните  решения . Техническите  способности  в космическата  сфера  трябва  да 
бъдат  в крак  със световните  конкуренти , много  от които  са подкрепяни  от 
инвестиции , свързани  с отбраната . ЕС ще инвестира  в разработването  на модерни  
технологични  решения , водещи  до сработване  и оперативна  съвместимост  между  
секторите  на наземните  и сателитните  мрежи . 
                                                 
7 ‘Глобален  мониторинг  на околната  среда  и сигурността  (ГМОСС ): От концепция  към реалност  - 
COM(2005) 565  
8 Резолюция  на Съвета  2001/C 350/02 (13.11.2001 г.)  За да бъде  ГМОСС  функционален , ЕС и държавите -членки  ще създадат  съответни  
спогодби  за финансиране , политики , работни  инфраструктури  и спогодби  за 
управление , за да се гарантира  стабилността  на услугите , отговарящи  на 
установените  нужди  на потребителите . 
 
BG 8   BG 3.4. Сигурност  и отбрана  
Стратегията  на ЕС за сигурност9 подчертава , че Европа  се сблъсква  с постоянно  
нарастващи  заплахи , които  са все по-разностранни , по-трудно  забележими  и по-
малко  предвидими . Комисията  е определила  сигурността  на гражданите  на ЕС като  
една  от трите  основни  цели  в работната  си програма . За преодоляването  на тези 
постоянно  засилващи  се заплахи  е необходима  комбинация  от граждански  и военни  
решения . Космическите  постижения  предлагат  сериозен  принос  в тази насока . 
Подходът  на ЕС към управлението  по време  на криза  набляга  на ефективното  
сътрудничество  между  граждански  и военни  действащи  лица . Нуждите  от 
космическа  система  за планиране  и провеждане  на граждански  и военни  операции  
за управление  на кризи  частично  се застъпват . Много  граждански  програми  
разполагат  с многофункционален  капацитет  и при планирани  системи  като ГАЛИЛЕО  
и ГМОСС  могат  да обслужват  военни  нужди . Държавите -членки  в Съвета10 са 
определили  основните  нужди  на европейската  космическа  система  от военни  операции  
и са наблегнали  върху  необходимостта  от взаимно  сътрудничество  между  
гражданските  и военните  потребители11. Военният  капацитет  ще продължи  да 
съществува , докато  се подкрепя  от държавите -членки . Това  не бива  да ги възпира  от 
постигане  на най-доброто  ниво  на възможностите  в граници , приемливи  за техния  
национален  суверенитет  и за основните  им интереси  в областта  на сигурността . 
Споделянето  и общото  използване  на ресурси  от европейските  граждански  и военни  
космически  програми , изработването  на технология  за многостранна  употреба  и на 
общи  стандарти  биха  довели  до по-рентабилни  решения . 
4. ОСНОВИ  
4.1. Наука  и технология  
Европейският  съюз , ЕКА  и техните  държави -членки  трябва  да продължат  да 
инвестират  усърдно , за да поддържат  лидерството  си в науката  за Космоса . По 
този  начин  ще разширява  непрестанно  границите  на технологиите , подхранващи  
приложенията , и по този начин  пряко  ще допринесе  за конкурентоспособността  си в 
индустрията . Европейските  учени  са определили  сегашните  си приоритети . За 
науката  за Космоса  те са зададени  във „Визия  за Космоса ” на ЕКА  и са съсредоточени  
върху  условията  за живот  и формирането  на планетите  и върху  произхода  и 
фундаменталните  закони  на Вселената . За науката  за Космоса  приоритетите  са основно  
                                                 
9 Сигурна  Европа  в един  по-добър  свят – Европейската  стратегия  за сигурност  
10 „ЕПСО  и Космосът ”  
11 Комитет  за управление  на граждански  кризи  към Европейския  съвет  Икономиката  и сигурността  на Европа  и нейните  граждани  зависят  във все по-
голяма  степен  от базираните  в Космоса  средства , които  трябва  да бъдат  
защитени  срещу  разрушаване . В рамките  на съществуващите  принципи  и 
институционални  компетенции  на ЕС, Европа  ще подобри  съществено  
координацията  между  своите  отбранителни  и граждански  космически  програми , 
като  в същото  време  ще се запази  основната  отговорност  на крайния  потребител  
за финансирането . 
 
BG 9   BG и приложно  проучване  на дисциплини , като физика  на флуидите  и горенето , 
материалознание  и физиология  на човека . Приоритетите  на науката  за Земята  са 
договорени  в програмата  “Живата  планета ” на ЕКА  и в Седмата  рамкова  програма  и 
включват  полярните  ледове , циркулацията  на водата  в океаните  и физиката  на земните  
недра . В науката  често  се прибягва  до международно  сътрудничество , което  
впоследствие  води  до по-стратегически  взаимоотношения . Освен  това, заздравяването  
на основите  на науката  за Космоса  и на космическите  технологии  е включено  в 
Седмата  рамкова  програма  на ЕС. 
Европа  ще действа  амбициозно  по отношение  на иновациите , на определянето  на 
технологии  от върхово  значение  и за осигуряване  на тяхното  финансиране . 
Технологичните  трансфери  трябва  да бъдат  щателно  контролирани  както  поради  
търговски , така и поради  причини , свързани  със сигурността . Взаимодействието  с 
некосмически  технологии  ще бъде  засилено  в максимална  степен , с подходящата  
подкрепа  за приспособяването  на нови  технологии  в Космоса . Новите  технологични  
развития  могат  да осигурят  важна  нища  от възможности  за индустриите  на държавите -
членки  на ЕС, особено  в Централна  и Източна  Европа . Ръководеният  от ЕКА  процес  на 
хармонизиране  на програмите  за технологично  развитие  осигурява  прозрачност  на 
научните  изследвания  в Европа  и проправя  път за подобряване  на координацията . ЕС 
ще се включи  в допълващи  действия  чрез Седмата  рамкова  програма . 
Поддържането  и развиването  на ноу-хау в европейската  космическа  индустрия  е 
от основно  значение , ако искаме  разработването  на системи  да се базира  на 
изискванията  на европейската  политика  и ако трябва  индустрията  да се конкурира  
успешно . Космическите  технологии  са институционално  направлявани . Държави  като 
Китай  и Индия  ги овладяват  бързо , като се превръщат  в предизвикателни  конкуренти  
на търговския  пазар . Целта  на европейската  стратегия  за технологично  развитие  ще 
бъде  да гарантира  непрекъснато  и координирано  инвестиране , като същевременно  се 
постига  по-добър  баланс  между  технологичната  независимост , стратегическото  
сътрудничество  и съобразяването  с пазарните  механизми . 
Европа  се сблъсква  с много  силен  спад  в интереса  на младите  хора  към областта  
на науката , инженерството  и технологиите  (НИТ ) както  и към кариера  в тази  
област  . Без достатъчен  в качествено  и количествено  отношение  човешки  капитал  в 
области , свързани  с НИТ , основаната  на знанието  икономика  в Европа  ще бъде  
изложена  на опасност . Образователни  програми  и средища  за креативно  обучение , 
разработени  на базата  на най-съвременни  космически  проекти , вдъхновяват  и 
мотивират  студентите  да се насочат  към кариера  в областта  на НИТ12, а освен  това 
разширяват  възприемането  на науката  от обществото . 
Дейностите , свързани  с Космоса  се асоциират  с представата  за все още неизучените  и 
непознати  технологии  могат  да привлекат  интереса  на по-младите  поколения . 
Комисията  се ангажира  да повиши  интереса  на младите  хора  към НИТ . За тази цел, 
различните  препоръки  се обсъждат  в рамките  на групата  на високо  равнище  в областта  
на науката . Европейската  служба  за ресурси  за образованието  в областта  на космоса  
(„European Space Education Resource Office“ (ESERO), която  е проект  на ЕКА  вече 
работи  с образователни  експерти  в няколко  държави -членки , с цел да задоволи  
                                                 
12 „Виждания  на учениците  и родителите  за присъствието  на науката  в учебния  план ”, Кралски  
колеж , Лондон , януари  2000 г. 
 
BG 10   BG специфичните  образователни  нужди  на въпросния  регион  и да осигури  лесен  достъп  до 
съществуващите  национални  мрежи . Европа  ще продължи  да развива  тези и други  
възможности  за контакт  с образователния  сектор . 
4.2. Международна  космическа  станция  (МКС ) и изучаване  на Слънчевата  
система  
Международните  изследователски  усилия  имат  сериозна  политическа  
притегателна  сила  с визията  за европейската  идентичност , благодарение  на 
потенциала  си да допринесат  за създаването  на нови  познания , да насърчат  иновациите  
и да привлекат  нови  компании  и изследователски  организации  в дейности , свързани  с 
Космоса . САЩ , Китай  и Русия  направиха  стъпка  напред  чрез амбициозни  планове  за 
космически  изследвания . Сега  Европа  трябва  спешно  да отговори  на тези 
предизвикателства . 
Космическите  полети  с човек  на борда  и проучването  са емблематични  аспекти  на 
овладяването  на Космоса . Международната  космическа  станция  предлага  
изключителни  възможности  за фундаментални  и приложни  изследвания  чрез 
използване  на условията , съществуващи  в Космоса . Европейското  участие  с 
лабораторния  модул  Колумб  и автономния  товарен  кораб , както  и присъствието  на 
европейски  екипаж , осигурява  на Европа  забележима  роля  в тази инициатива . 
Познанията  и информацията  отвътре , получени  на МКС , са превърнати  в иновационни  
приложения  в полза  на хората  на Земята , т.е. за разработването  на нови  материали  и 
нови  терапии  в медицината , както  и за подготовката  за бъдещи  планетарни  мисии . 
4.3. Достъп  до Космоса  
Достъпът  до Космоса  изисква  стабилна  политическа  подкрепа  за една  постоянно  
действаща  програма  за европейски  ракети -носители , подсигурена  от наличността  на 
свързаните  с нея наземни  инфраструктури . Ще бъдат  направени  инвестиции  за 
подобряване  на съществуващите  ракети -носители  и за разработване  на нови , базирани  
на оценката  на дългосрочните  опции  за стратегическо  сътрудничество . Дълготрайните  
комерсиални  успехи  на световните  пазари  са ключов  фактор  за постигане  на финансова  
наличност . А един  относително  малък  и отворен  вътрешен  институционален  пазар  ще 
подложи  европейския  сектор  на ракетите -носители  на остри  скокове  и спадове  на 
търговския  пазар , като по този начин  ще изложи  индустрията  на риск . Стремежът  към наука  на световно  ниво  е от основно  значение  за разширяване  на 
базата  от знания , за развиване  на нови  технологии  и приложения  и за привличане  
на младите  хора  към науката  и инженерството . 
Европа  трябва  да се стреми  към извличане  на максимална  полза  от 
Международната  космическа  станция ; да се подготви  за ясно  очертана , финансово  
достъпна  и устойчива  изследователска  програма , включваща  разработване  и 
демонстриране  на иновационни  технологии  и възможности , както  и роботизирано  
изследване  на Марс  за търсене  на доказателства  за живот  и за изясняване  на 
условията  за обитаване  на планетата . 
 
BG 11   BG Европа  трябва  да се възползва  по последователен  начин  от средствата  от 
ракетите -носители  под неин  контрол . Решението , отнасящо  се до услугите , 
предоставяни  от ракетите -носители  за мисии  на ЕКА , взето  по време  на Съвета  на 
министрите  на ЕКА  през 2005 г., беше  важна  крачка . Европейската  космическа  
политика  ще стимулира  търсенето  на спътници  с приложения  и на услуги , свързани  с 
изстрелване  на ракети -носители . Постепенно  ще бъде  предоставен  на разположение  
гъвкав  набор  от ракети -носители , изстрелвани  чрез единствен  оператор  от европейския  
космодрум  в Гвиана , с разработената  от ЕКА  ракета -носител  „Вега “и руската  ракета -
носител  „Союз “, които  ще се присъединят  към „Ариана “. 
Независимият  и рентабилен  достъп  до Космоса  трябва  да остане  стратегическа  
цел за Европа , която  ще използва  с предимство  собствените  си ресурси , свързани  
с ракети -носители , когато  дефинира  и изпълнява  европейски  програми , базирани  
на рентабилността , надеждността  и подходящите  мисии . 
5. КОНКУРЕНТОСПОСОБНА  ЕВРОПЕЙСКА  КОСМИЧЕСКА  ИНДУСТРИЯ  
Една  конкурентоспособна  европейска  космическа  индустрия  е от стратегическа  
важност . Европа  се нуждае  от силни  и конкурентни  в световен  план  компании  в 
развитието  и производството  на космически  системи  и обезпечаването  на капацитет  за 
сателитите  и на услуги  с добавена  стойност . За да бъде  постигната  тази цел, от основно  
значение  е участниците  в европейската  обществена  политика  да дефинират  ясни  
политически  цели  в областта  на космическите  дейности  и да инвестират  обществени  
средства  за постигането  им. Тази  обществена  инвестиция  може  да подпомогне  
достигането  на критична  маса , която  да стимулира  по-нататъшните  обществени  и 
частни  инвестиции . Една  целенасочена  индустриална  политика  относно  Космоса  също  
така ще стимулира  компаниите , конкуриращи  се по продължение  на цялата  стойностна  
верига , и ще помогне  на индустрията  да управлява  силно  цикличните  изменения  в 
търсенето , типични  за космическия  сектор , да инвестира  в технологии  и да гарантира  
поддържането  на способности  с критично  значение . 
Една  ефективна  индустриална  политика  трябва  да включва  много  фактори , сред  
които  регулирането , общественото  снабдяване  и проучвателните  и развойните  
дейности . 
5.1. Регулаторната  рамка  
Няколко  ключови  фактора  определят  регулаторната  рамка , характерна  за 
космическия  сектор : 
• Стандартите  осигуряват  яснота  относно  бъдещите  пазари  като  база  за 
инвестиране . Там, където  публичните  власти  са основните  потребители  на 
свързания  с Космоса  бизнес , те трябва  да задвижат  разработването  на стандарти . 
• Постигането  на пълна  оперативна  съвместимост  между  националните  и 
европейските  космически  и наземни  системи  е неотложно , ако Европа  желае  да 
се възползва  в максимална  степен  от разнообразните  си космически  средства . 
Оперативната  съвместимост  и стандартизацията  са взаимосвързани  въпроси . 
 
BG 12   BG • Ще бъдат  разработени  политики  за достъп , по-специално  политики  за достъп  до 
данни  в съответствие  с директивата  „ INSPIRE“ с цел улесняване  на тяхното  
придобиване  и използване  от доставчиците  и потребителите  на услуги , като в 
същото  време  се гарантира  контролът  върху  разпространяването  на поверителна  
информация  чрез ясни  протоколи . 
• Контролирането  на износа  и вноса  е присъщо  за един  чувствителен  сектор , но не 
трябва  непреднамерено  да пречи  на потока  от технологии . 
• Необходимо  е паневропейско  лицензиране  на услугите , на спектъра  и 
съдържанието , както  и по-гъвкав , пазарно  ориентиран  режим  за разпределяне  
на радиоспектъра . Един  по-активен  подход  на държавите -членки  към 
преразпределянето  на недостатъчно  оползотворения  честотен  спектър , който  към 
момента  е разпределен  за обществени  услуги  и за армията , би позволил  да бъдат  
посрещнати  изискванията  по отношение  на космическите  и наземните  
инфраструктури  по един  по-балансиран  начин , както  и да бъдат  защитени  
честотните  ленти , използвани  за научни  цели13. 
5.2. Обществено  инвестиране  в Космоса  
Космическият  сектор  представляват  водещ  пазар  за нови  продукти  и услуги , в който  
обществените  органи  могат  да създават  условия  за насочвани  от индустрията  
иновации .14 Ефикасното  и рентабилно  акумулиране  на нуждите  на обществената  
политика  по отношение  на Космоса  е от съществено  значение  и не търпи  отлагане , 
за да се гарантират  потенциалните  икономически  ползи  и да бъдат  привлечени  по-
нататъшни  обществени  и частни  инвестиции . Както  междуправителствените  линии  и 
линиите  за финансиране  на Европейския  съюз , така и националните  и многостранните  
програми  ще се окажат  решаващи . Като  се вземе  предвид  факта , че инвестициите  в 
космическия  сектор  са сравнително  ограничени , Европа  повече  от всякога  трябва  да се 
стреми  да избягва  неоправданото  дублиране  на дейностите . Трябва  да бъде  гарантиран  
и недискриминационен  достъп  до обществено  финансираната  инфраструктура . 
Малките  и средните  предприятия  са от основно  значение  за иновациите  и за 
търсенето  на нови  пазарни  възможности . Те играят  значителна  роля  в 
разработването  на нови  приложения  и услуги . Както  програмите  на ЕС, така и тези на 
ЕКА  успешно  насърчават  участието  на малките  и средните  предприятия . 
ЕО увеличава  разходите  си за космическия  сектор . В периода  2007-2013 г. тя ще отдели  
над 2.8 млрд . EUR за космически  приложения  и дейности . Капиталите  на Общността , 
включително  и тези, усвоявани  чрез програми  на ЕКА , са управлявани  чрез 
финансовата  регулация  на ЕС на базата  на открити  конкурси . 
Държавите -членки  инвестират  малко  под 3 млрд . EUR годишно  чрез ЕКА , както  и 
близка  до тази сума  в национални  програми . Програмите  на ЕКА  са управлявани  
според  принципите  на индустриалната  политика , установени  от Конвенцията  на ЕКА , 
по-специално  чрез конкурентни  търгове , но при разпределяне  на индустриалните  
                                                 
13 Доклад  и мнение  на Групата  за политика  за радиочестотния  спектър  от 25 октомври  2006 г.  
14 „Превръщане  на знанието  в практика : широкомащабна  стратегия  за иновациите  за ЕС“ 
(COM(2006) 502)  
 
BG 13   BG договори  пропорционално  на финансирането  от държавите -членки  (принцип  на 
„подобаваща  компенсация “). Тази  система  стимулира  правителствата  да инвестират  в 
европейски  космически  програми  за проучване  и развитие  и може  да допринесе  за 
задържането  на конкуриращи  се доставчици  в Европа , ограничавайки  риска , свързан  с 
възникването  на монопол . Така  се предоставят  възможности  за заемане  на капитали , за 
конкурентоспособност  на индустриите  и за обвързаност  с национални  приоритети . Тя 
обаче  предлага  ограничено  рационализиране  на съоръженията  в обсега  на основните  
договарящи  се страни  и ограничена  специализация  сред  доставчиците  на подсистеми . 
За по-нататъшното  подобряване  на производителността , специализацията  и 
конкурентоспособността  на европейската  индустрия  и след  оценяване  на най-
актуалната  реформа , процесът  на въвеждане  на допълнителна  гъвкавост  в правилата  на 
ЕКА  трябва  да продължи , като се отчете  и очакваното  разширяване  на членството  в 
ЕКА . 
6. УПРАВЛЕНИЕ  
6.1. Институционална  рамка  
ЕС ще използва  целия  си потенциал , за да идентифицира  и обедини  нуждите  на 
потребителите  и да обобщи  политическите  усилия  в подкрепа  на тези и на по-широки  
политически  цели . Това  ще подсигури  достъпността  и непрекъсваемостта  на 
оперативните  услуги  в подкрепа  на неговите  политики . Това  ще допринесе  за 
развиването , внедряването  и оперативността  на съответната  европейска  космическа  
инфраструктура , като в същото  време  ще оползотвори  в максимална  степен  
съществуващите  и планираните  постижения , достъпни  за Европа , включително  тези на 
EUMETSAT15. Инвестицията  на общността  е направена  според  съществуващите  
компетенции  и е допълнение  към тази на държавите -членки , като това трябва  да бъде  
продължено . По-новите  членки  на ЕС са заинтересовани  от разширяване  на ползите  от 
Космоса  за техните  общества  и икономики ; няколко  от тях кандидатстват  за 
пълноправно  членство  в ЕКА . 
ЕКА , членуващите  в нея и сътрудничещите   страни  ще разработват  космически  
технологии  и системи , като  поддържат  конкурентоспособност  в иновациите  и в 
световен  план  са насочени  към бъдещето . Техните  действия  ще бъдат  фокусирани  
върху  изучаването  на Космоса  и върху  основните  инструменти  за тази цел: достъп  до 
Космоса , научни  познания  и технологии . Те ще се стремят  към превъзходство  в науката  
и ще поддържат  технологичната  подготовка  и утвърждаването  на космически  системи , 
отговарящи  на нуждите  на потребителите , включително  и на тези на политиките  на ЕС. 
В съответствие  с това, за осъществяването  на програмите  за проучване  и развитие  на 
космически  компоненти , които  финансира , ЕС ще разчита  на управлението  и на 
техническите  познания  на ЕКА , която  ще координира  другите  свързани  с въпроса  
агенции  и обособени  структури  в Европа . 
Различните  подходи , отделените  правни  процедури  и различията  в членството  в 
ЕС и ЕКА  могат  да доведат  до утежнени  процеси  на взимане  на решения , както  
показва  досегашният  опит , свързан  с ГАЛИЛЕО . Рамковото  споразумение  осигурява  
                                                 
15 Европейска  организация  за разработване  на метеорологични  спътници   
 
BG 14   BG значителни  предимства  в работата  между  ЕО и ЕКА , както  и със държавите -членки , 
при провеждане  на политиката . Ако се налага , Споразумението  ще бъде  оценено  и 
подобрено . 
Ясната  рамка  за осигуряване  на ефикасни  политически  действия  и управления  на 
програми  е от основно  значение  за управляващите  органи , за инвеститорите  и 
потребителите  в сектора . Тази  рамка  трябва  да продължи  да обхваща  дейности , в които  
държавите -членки  биха  участвали  незадължително  след  междуправителствени  
спогодби , като в същото  време  привлича  допълнителни  ресурси  от проучвания  и, ако е 
уместно , от работни  бюджети  на Общността . Ще са необходими  подходящи  
административни  спогодби , които  да са съобразени  с всички  държави -членки  на ЕС и 
на ЕКА . Рамката  на ЕС трябва  да бъде  проучена , за да се установи  доколко  тя 
позволява  подобни  ефективни  координационни  спогодби . 
6.2. Координирана  Европейска  космическа  програма  
Европейската  космическа  програма  ще се превърне  в обща , всеобхватна  и 
гъвкава  програмна  основа  за осъществяване  на всички  свързани  с Космоса  
дейности . EUMETSAT и други  свързани  обособени  структури  ще бъдат  привлечени  
към този процес . Всеки  проект  в Програмата  остава  обект  на юридическите  и 
финансови  ограничения  на органа , който  го финансира . Ролята  на частния  сектор  в 
разработването  на продукти  и услуги  ще бъде  максимално  разширена ; обществено -
частните  партньорства  със споделяне  на риска  ще бъдат  проучвани  винаги , когато  е 
възможно . Предварителните  елементи  на Програмата  са описани  в документ , свързан  с 
тази Политика . 
6.3. Международни  отношения  
Европа  трябва  да остане  незаменим  международен  партньор , осигуряващ  
първокласно  съдействие  в глобални  инициативи  и постоянен  лидер  в избрани  
области  в съответствие  с европейските  интереси  и ценности . Наред  с открита  нагласа  за 
сътрудничество , Европа  трябва  да прецени  кога да разчита  на партньори  и къде  да 
запази  самостоятелност . Европа  ще оцени  възможностите  за сътрудничество  съобразно : 
достъпа  до допълнителни  възможности  или пазари , който  те осигуряват ; разумно  
поделяне  на усилията , разходите  и рисковете  между  партньорите ; техния  принос  към Рамковото  споразумение  между  ЕО и ЕКА  предоставя  стабилна  основа  за 
координационни  спогодби  за съвместни  действия  между  правителствата  и 
Общността . Тъй като  Космосът  все повече  ще бъде  разглеждан  в светлината  на 
ЕС, целта  за ЕС и ЕКА  остава  да се стремят  към по-близко  и по-ефективно  
сътрудничество , по-специално  за разработване  на космически  системи  и за 
поддържане  на свързаните  с тях услуги , отговарящи  на съответните  секторни  
политики  на ЕС.  
Европа  има нужда  последователно  да постига  максимална  допълняемост  и 
прозрачност  във всички  космически  програми , като  в същото  време  избягва  
създаването  на монополни  структури  и на свръхкапацитет . Държавите -членки  
трябва  да продължат  да насочват  националните  си програми  към общите  
европейски  цели . Потребителите  трябва  да бъдат  движеща  сила  в този  процес . 
 
BG 15   BG външните  политики  на ЕС, особено  към устойчивото  развитие , към сътрудничеството  с 
развитите  държави , стабилността  и хуманитарните  помощи , особено  към насочените  за 
Африка  и съседните  на Европа  региони ; както  и тяхната  приложимост  за програмните  
приоритети . При постигането  на тези цели  тя изцяло  се ангажира  да спазва  договорите  
и конвенциите  на ООН . 
ЕС ще играе  водеща  роля  в цялостното  представяне  на програмите  за прилагане  на 
своите  политики  (по-конкретно  ГАЛИЛЕО  и ГМОСС ), докато  ЕКА  ще поеме  
ръководството  на цялостното  представяне  на Европа  в програми  в областта  на науката , 
ракетите -носители , технологиите  и човешките  полети  в Космоса , като ЕС и ЕКА  се 
консултират  помежду  си, както  и със държавите -членки  и, ако е уместно , с други  
обвързани  партньори , какъвто  е EUMETSAT. 
 
BG 16   BG Приложение  1: Ключови  действия  
Осъществяването  на Европейската  космическа  политика  в краткосрочен  план  ще 
включва  определен  брой  конкретни  действия . Те са определени  и описани  по-долу . 
(1) През  2007 г. Комисията  ще състави  план  за действие  на базата  на обществения  
отговор  на нейната  Зелена  книга  за приложенията  на ГАЛИЛЕО ; също  така ще 
предложи  подходящата  законова  и управленска  рамка , за да очертае  
изискванията  на международните  партньори , като в същото  време  защитава  
европейските  интереси .  
(2) Първите  три оперативни  услуги  на ГМОСС , покриващи  земята , моретата  и 
ответните  действия  при спешни  ситуации , ще навлязат  в пилотна  фаза  най-късно  
до 2008 г., финансирани  чрез Седмата  рамкова  програма . Комисията  ще направи  
предложения  най-късно  до 2009 г. за програмната  и институционалната  рамка  за 
постоянно  действаща  система  ГМОСС , след  тясна  консултация  с финансово  
обвързаните  лица . ЕКА  ще продължи  да координира  и изпълнява  разработването  
на космическата  инфраструктура  на ГМОСС  в съответствие  с установените  
нужди  на потребителите  на услугата , а също  така най-късно  до 2008 г. в тясно  
сътрудничество  с EUMETSAT ще предложи  действия , свързани  с Метеосат  
(Meteosat) от трето  поколение . 
(3) Относно  интегрираните  космически  приложения  ЕКА  и Комисията  ще 
предложат  нови  проекти  за проучване  и развитие , включващи  интегриране  с 
наземни  системи , преди  края  на 2008 г. SESAR, Изследователската  програма  за 
единно  управление  на европейския  въздушен  трафик , ще представи  модел  на 
структурирано  търсене  на интегрирани  услуги . 
(4) Чрез  Седмата  рамкова  програма  ЕС ще инвестира  в разработването  на 
интегрирани  мрежи  и услуги  за сателитни  комуникации , за да гарантира  
съвместимостта  на работата  им с наземните  мрежи  за разкриване  на нови  
пазарни  възможности . ЕКА  ще инвестира  в нови  технологии , в способности  за 
дизайн  на системи  и иновационни  услуги  в рамките  на нейната  програма  за 
проучване  и развитие  на телекомуникациите . 
(5) Различните  участници , обвързани  със сигурността  и отбраната , ще продължат  
да следват  пътната  карта  „ЕПСО  и Космосът ”16 и ще създадат  механизъм  за 
обмен  на информация  и за определяне  на възможностите  за разширяване  на 
координацията  и ефективното  сътрудничество . Преди  края  на 2007 г. Съветът  на 
Европейския  съюз  ще определи  изискванията  в рамката  на ЕПСО , свързани  с 
услугите  на ГМОСС , предназначени  за потребители , ангажирани  със 
сигурността . ЕКА  ще предложи  програма  за разработване  на съвместни  
технологии  и инфраструктури , свързани  със сигурността . 
(6) Относно  науката  за Космоса  и космическите  технологии  ЕКА  ще подготви  
предложения  за финансиране  в подкрепа  на програмата  „Визия  за Космоса ” най-
късно  до 2008 г. и ще предложи  нови  дейности  по проучване  и развитие  на 
                                                 
16 „Първоначална  пътна  карта  за постигане  на етапите , определени  от Европейската  космическа  
политика : „ЕПСО  и Космосът ” (9505/05)  
 
BG 17   BG технологии  съвместно  с ЕО чрез Седмата  рамкова  програма , включително  и за 
намаляване  на зависимостта  от върхови  технологии  на неевропейски  
доставчици . 
(7) Европа  ще се стреми  към ефективна  експлоатация  и оползотворяване  на 
Международната  космическа  станция  от 2007 г. нататък  със стартирането  на 
услуги , предоставяни  чрез Автономния  товарен  кораб  и модула  Колумб . Най-
късно  до 2008 г. ЕКА  ще направи  предложения  за включването  на Европа  в 
международния  стремеж  към изследвания , предоставящ  опции  за проучване  
на планетите , както  и за съвместно  развитие  на транспортните  възможности  на 
човечеството . 
(8) ЕКА  ще изготви  сценарии  и ще предложи  програми  за разработване  на 
технологии  за ракети -носители  от следващо  поколение  през 2008 г., като в 
същото  време  поддържа  експлоатацията  на съществуващи  системи . През  2007 г. 
Комисията  ще оцени  ползите  от договаряне  на взаимно  отваряне  на пазарите  в 
обществения  сектор  в диалог  с основните  партньори  по въпросите  на Космоса . 
(9) Комисията  е предвидила  да се обърне  към европейските  организации  по 
стандартизация  с молба  да изготвят  систематична  оценка  на необходимата  
бъдеща  стандартизация  в подкрепа  на регулаторната  рамка ; възнамерява  да 
оцени  необходимостта  от законово  уреждане  на европейско  ниво , за да се 
постигне  контрол  над разпространението  на получените  спътникови  данни , 
или от друг  вид хармонизация  на законодателството ; да насърчи  допълнително  
преминаването  към гъвкав , пазарен  подход  при разпределянето  на спектъра , 
както  и към пан-ЕС подходи  при използването  на спектъра ; и да дискутира  със 
държавите -членки  и международните  партньори  как могат  да бъдат  
организирани  по-добре  регламентите  за контрол  над експорта . 
(10) Комисията  и ЕКА  ще предложат  на държавите -членки  най-късно  до 2008 г. 
координиращ  механизъм , обхващащ  всички  програми , който  да действа  в 
тясна  координация  с EUMETSAT и други  свързани  обособени  структури , с оглед  
на подкрепата  и редовно  актуализирайки  Европейската  космическа  програма . 
(11) Рамковото  споразумение  между  ЕС и ЕКА  може  да бъде  допълнено  при 
необходимост  и въз основа  на оценката  на опита  до текущата  дата. В 
допълнение  към това, Комисията  и ЕКА  извършват  оценяване  на основните  
възможни  сценарии  за рентабилност  за оптимизиране  на организацията  на 
космическите  дейности  в Европа  и подходящо  адаптиране  на отношенията  
между  ЕС и ЕКА  в съответствие  с искането , отправено  от „Съвета  по въпросите  
на Космоса ” на неговата  втора  среща  през юни 2005 г. 
(12) ЕС, ЕКА  и техните  държави -членки  ще създадат  координиращ  механизъм  
относно  международните  отношения  най-късно  до края  на 2007 г., като се 
обединят  с други  свързани  обособени  структури , ако е уместно , и разработят  
обща  стратегия  за международните  отношения  в Космоса  най-късно  до края  на 
2008 г. 
 
BG 18   BG Приложение  2: Речник  
Ариана  (Ariane) Европейската  космическа  ракета -носител  за тежки  товари . Има 
няколко  нейни  версии  – от първата  от 1979 г. до настоящата  
Ариана  5. 
АТК  (ATV) Автономен  товарен  кораб : универсален  поддържащ  космически  
кораб , разработван  от ЕКА , който  ще бъде  изстрелян  с Ариана  
5, за да транспортира  провизии  и гориво  до Международната  
космическа  станция . 
ОВППС  (CFSP) Обща  външна  политика  и политика  за сигурност , създадена  и 
управлявана  съгласно  Глава  V на Договора  за Европейския  
съюз . 
Колумб  (Columbus) Мултифункционалната  лаборатория  на Европейската  
космическа  агенция  и най-големият  й принос  към 
Международната  космическа  станция . 
Визия  за Космоса  
(Cosmic Vision) Дългосрочен  план  на ЕКА  за науката  за Космоса . 
CSG Centre Spatial Guyanais ( Космически  център  в Гвиана ), 
европейски  космодрум , управляван  от Националния  център  за 
космически  изследвания  (фр. Centre National d’ Etudes Spatiales, 
CNES) съгласно  споразумение  с Европейската  космическа  
агенция . Стратегическо  съоръжение , предназначено  да осигури  
на Европа  достъп  до Космоса  при оптимални  географски  
условия  за геостационарни  изстрелвания . 
Рамково  
споразумение  между  
ЕО и ЕКА  (EC-ESA 
Framework Agreement) Рамково  споразумение  между  Европейската  общност  и 
Европейската  космическа  агенция : одобрено  от страна  на ЕО с 
Решение  на Съвета  (12858/03 RECH 152 7 октомври  2003); 
влязло  в сила  през май 2004. 
EGNOS Европейска  геостационарна  служба  за навигационно  покритие , 
усилващ  сигнал  за съвместна  работа  с Глобалната  система  за 
позициониране  (GPS) на САЩ  и с руските  военни  
навигационни  сателитни  системи  от Глобална  навигационна  
спътникова  система  (ГЛОНАСС ). 
ЕПСО  (ESDP) Европейска  политика  за сигурност  и отбрана   
„ЕПСО  и Космосът ” 
('ESDP and Space') Документ  на Съвета  11616/1/04 ЕПСО  и пътна  карта  за 
Космоса ' Първоначална  пътна  карта  за изпълнение  на стъпките , 
описани  в Европейска  космическа  политика : ЕПСО  и Космосът ' 
(9505/05 от дата 30 05 2005) 
 
 
BG 19   BG EUMETSAT Европейска  организация  за разработване  на метеорологични  
спътници , междуправителствена  организация , създадена  чрез 
Конвенция . Към момента  има 20 членки  и 10 сътрудничещи  
страни . 
Европейска  
стратегия  за 
сигурност  „Сигурна  Европа  в един  по-добър  свят – Европейската  
стратегия  за сигурност ” одобрена  от Европейския  съвет  на 12 
декември  2003 г. 
FP7 Седмата  рамкова  програма  на ЕС за научни  изследвания  и 
технологично  развитие  
ГАЛИЛЕО  
(GALILEO) Глобална  радионавигационна  спътникова  система  на Европа . 
Съвместна  разработка  на ЕС/ЕКА , включваща  конфигурация  от 
30 спътника  в средна  околоземна  орбита . ГАЛИЛЕО  ще 
предоставя  на потребителите  услуги  с висока  точност  по време  
и позициониране . 
GEOSS Глобалната  система  от системи  за наблюдение  на Земята . 
Предназначението  на GEOSS е да предлага  изчерпателни , 
координирани  и постоянни  наблюдения  на Земната  система  с 
цел подобряване  на мониторинга  на състоянието  на Земята , 
увеличаване  на знанията  за земните  процеси  и подобряване  на 
предвижданията  за поведението  на Земната  система . 
ГМОСС  (GMES) Глобалният  мониторинг  на околната  среда  и сигурността  
ГМОСС  е съвместна  инициатива  на ЕС/ЕКА , комбинираща  
космически  и разположени  на място  системи  за наблюдение  в 
подкрепа  на европейските  цели , отнасящи  се до устойчивото  
развитие  и глобалното  управление . (вж. ГМОСС : „От 
концепция  към реалност ”/GMES: From Concept to Reality’ – 
COM(2005) 565 окончателен  (10.11.2006). 
ГНСС  (GNSS) Глобална  навигационна  спътникова  система , общ термин , 
използван  за сателитни  системи , осигуряващи  услуги  по 
глобално  позициониране  и следене  на времето . 
GSA Надзорен  орган  на ГНСС , създаден  чрез Регламент  на Съвета  на 
Европейския  съюз  за управление  на обществените  интереси  в 
проекта  Галилео . 
INSPIRE „ Инфраструктура  за пространствена  информация  в Европа ”, 
Предложение  за директива  на Европейската  комисия . 
МКС  (ISS) Международна  космическа  станция : изследователска  
лаборатория  в орбита  около  Земята , която  бива  изграждана  в 
момента  чрез международно  партньорство . 
Живата  планета  
(Living Planet) Дългосрочна  програма  на ЕКА  за науката  за Земята . 
 
BG 20   BG Метеосат  (Meteosat) Метеорологичен  спътник , Европейската  климатична  
геостационарна  спътникова  система , разработена  от 
Европейската  космическа  агенция  и в момента  управлявана  от 
EUMETSAT. 
Партньорство  за 
растеж  и заетост  Вж. Лисабонска  програма  за действие  за растеж  и заетост  
“Съвместна  работа  за растеж  и заетост : Нов старт  за 
Лисабонската  стратегия ” COM(2005) 24, 2.2.2005. 
ГПРС  (RSPG) Група  за политика  за радиочестотния  спектър  (Radio Spectrum 
Policy Group), вж. Решение  на Комисията  № 2002/622/EC от 26 
юли 2002, основаващо  Група  за политика  за радиочестотния  
спектър  [Официален  вестник  L 198 от 24.07.2002] 
SESAR  Изследователска  програма  за единно  управление  на 
европейския  въздушен  трафик   
Союз  (Soyuz) Руска  космическа  ракета -носител , предоставена  на CSG 
съгласно  споразуменията  между  CNES, Руската  космическа  
агенция  и ЕКА .  
Съвет  по въпросите  
на Космоса  (Space 
Council) Съпътстващата  среща  на Съвета  по конкуренцията  на ЕС и 
Съвета  на министрите  на ЕКА , както  е установено  от 
Рамковото  споразумение  между  ЕО и ЕКА . 
Вега  (Vega) Малка  ракета -носител , разработвана  понастоящем  от ЕКА , 
проектирана  да изведе  спътници  с тегло  от 300 до 2000 кг в 
ниска  околоземна  орбита .