BG Официален вестник на Европейския съюз C 318/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Многообразие на формите на предприятия“ (становище по собствена инициатива)

2009/C 318/05

Докладчик: г-н CABRA DE LUNA

Съдокладчик: г-жа ZVOLSKÁ

На 10 юли 2008 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Многообразие на формите на предприятия.“

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 9 септември 2009 г. (докладчик: г-н CABRA DE LUNA, съдокладчик г-жа ZVOLSKÁ).

На 456-ата си пленарна сесия, проведена на 30 септември и 1 октомври 2009 г. (заседание от 1 октомври), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 113 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Целта на настоящето становище е да опише многообразието от форми на предприятия, които се срещат в Европейския съюз (ЕС). Защитата и опазването на това многообразие е важно за завършване на изграждането на единния пазар и поддържане на европейския социален модел, както и за постигане на целите на Лисабонската стратегия за заетост, конкурентоспособност и социално сближаване.

1.2 В настоящето становище вниманието е съсредоточено главно върху необходимостта от правна рамка за регулиране на предприятията и от политика на конкуренция за насърчаване на разнообразието и многообразието на формите на предприятия, което е едно от основните предимства на ЕС, така че да бъдат създадени последователно равнопоставени условия за всички различни форми на предприятия, като се отчитат характеристиките на всяка форма.

1.3 Разнообразието и многообразието на различните видове предприятия са признати както от Договора, така и на практика, посредством различните правни статути, които вече са приети или се разглеждат в момента.

1.4 Това многообразие допринася за богатството на ЕС и е от основно значение за Европа, чийто девиз е „Единни в многообразието“. Всички видове предприятия са изражение на част от европейската история и всеки вид съхранява нашата колективна памет и култура, „нашите култури“. Струва си да се запази това многообразие.

1.5 Това многообразие е незаменима основа за постигане на целите на Лисабонската стратегия за растеж, заетост, устойчиво развитие и социално сближаване на основата на запазване и развиване на конкурентоспособността на предприятията.

1.6 Цел на конкурентното право не следва да бъде уеднаквяването, а осигуряването на равнопоставена правна рамка, приложима за различните форми на предприятия, които трябва да могат да се развиват, запазвайки своите собствени цели и условия на работа.

1.7 ЕИСК приканва Комисията да започне работа по приемане на отделни европейски статути на асоциациите и европейските взаимоспомагателни дружества. ЕИСК изказва задоволство от започването на работата по европейски статут на фондациите и изразява надежда, че тя скоро ще приключи с приемането на Статут на европейска фондация. Приветства и опростяването на Регламента за Европейското кооперативно дружество (ЕКД), чиято сложност забавя развитието му.

1.8 Многообразието на формите на предприятия трябва да се отчита и при предлагането на услуги и мрежи за подкрепа, информация, правни съвети, съдействие по маркетингови въпроси и други услуги.

1.9 Комитетът призовава Комисията да зачита идентичността на кооперациите в счетоводен аспект, така че дружественият капитал на членовете да се счита за собствен капитал на кооперациите, а не като дълг, докато членовете не станат кредитори при напускане на кооперацията.

1.10 Икономическата статистика за кооперациите, взаимоспомагателните дружества, асоциациите, фондациите и сходни предприятия е много ограничена и разнородна, което затруднява анализирането ѝ и оценяването на приноса ѝ за постигането на големите макроикономически цели.

1.10.1 По тази причина ЕИСК приканва Комисията и държавите-членки да насърчат създаването на статистически регистри за гореспоменатите предприятия. По-конкретно да поощрят изработването на сателитните сметки в съответствие с хармонизираните от ESA-1995 критерии, „Наръчника за сателитните сметки за кооперациите и взаимоспомагателни дружества“ (1) и доклада на ЕИСК относно „Социалната икономика в Европейския съюз“ (2).

1.11 Комитетът призовава Комисията да насърчи държавите-членки да обмислят възможността да предложат на предприятията данъчни стимули въз основа на доказана социална полза от тях или на доказан принос към регионалното развитие (3).

1.12 ЕИСК призовава Европейската комисия, заедно с обсерватория на многообразието на формите на предприятията като съществен елемент от европейската конкурентоспособност, да доразвие необходимите основни инструменти, които вече съществуват, чиято задача е да следят предприятията да не бъдат обект на дискриминация от никоя от политиките, които ги засягат, като за целта осъществява координация между различните служби на Комисията.

1.13 Последно, ЕИСК призовава организациите, които са най-добър пример за многообразието на форми на предприятия, да бъдат включвани в социалния диалог в областите, в които са доказали представителността си.

2. Разнообразие на формите на предприятията и вътрешен пазар в Европейския съюз

2.1 Разнообразието от форми на предприятия, съществуващи в Европейския съюз, е плод на нашето сложно и разнообразно историческо развитие. Всяка форма отговаря на определена историческа, социална и икономическа ситуация, често пъти съвсем различни във всяка европейска страна. Освен това, предприятията трябва да се развиват и непрекъснато да се адаптират към променящите се общества и пазарните тенденции, дори като изменят правната си форма. Поради това многообразието и разнообразието на формите на предприятията представляват ценно богатство за Европейския съюз и са необходими за осъществяването на целите на Лисабонската стратегия за растеж, заетост, устойчиво развитие и социално сближаване на основата на запазване и развиване на конкурентоспособността на предприятията. Защитата и опазването на това многообразие е от основно значение за гарантиране на развитието на конкурентните пазари, икономическата ефективност и конкурентоспособността на стопанските субекти, запазвайки социалното сближаване в ЕС.

2.2 Европейските институции признават горното с разпоредбите на членове 48, 81 и 82 от Договора и с Договора от Лисабон (4), в чийто член 3, параграф 3 като една от целите на Европейския съюз се определя социална пазарна икономика, основаваща се на баланса между пазарните правила и социалната защита на лицата като работници и граждани.

2.3 Разнообразните форми на предприятията могат да се класифицират по различни начини в зависимост от критерии като големината, правната им структура, формите на достъп до финансиране, целите им, политическите и икономическите права, свързани с капитала (разпределение на печалбите и дивидентите, право на глас) или неговия произход – публичен и частен, назначаването на мениджъри, тяхното значение за икономиката (европейска, национална и местна), работни места, риск от банкрут и т.н. Всичко това изгражда матрицата на разнообразието, която може да се види в опростен вид в таблицата по-долу:

МНОГООБРАЗНИ ФОРМИ НА ПРЕДПРИЯТИЯТА В ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

ГОЛЕМИНА ВИД Мултинационални Големи Средни и малки Държавни (собственост на публичния сектор) X X X Листвани на борсата X X X Нелиствани на борсата X X Семейни X X Колективни, граждански, командитни дружества (партньорство) X X X Кооперации X X (5) X (5) Взаимоспомагателни дружества X (5) X (5) Фондации X (5) X (5) Асоциации X (5) X (5) Други форми на юридически лица с нестопанска цел, съществуващи в държавите-членки X (5) X (5)

Според съдебната практика на Съда на Европейските общности (6) фондациите, асоциациите и другите форми на юридически лица с нестопанска цел могат да бъдат „икономически оператори“, когато извършват „стопанска дейност“ по смисъла на членове 43 и 49 от Договора за ЕО и затова са включени в тази класификация.

2.4 Въпреки че общата цел на всички видове предприятия е да създават стойност и да максимализират резултатите си, параметрите или концепциите за измерване на стойността и резултатите могат да се различават според вида на предприятието и целите, които искат да постигнат тези, които контролират дейността му или които имат полза от дейността му. В някои случаи максимализирането на резултатите се състои в това да се постигне най-добрата възвращаемост от инвестирания от акционерите/членовете капитал; в други – да се създаде стойност и да се максимализират резултатите означава да се повиши максимално качеството на услугите, които се предоставят на членовете или на широката общественост (напр. в образователни кооперации, където собственици са членуващите семейства, или във взаимоспомагателни дружества, или в задълженията на организациите, предоставящи обществени услуги).

2.4.1 Възможно е някои по-големи предприятия да нямат членове-акционери и да реинвестират финансовата си печалба или да я разпределят за социални цели в полза на обществото, както правят спестовните каси в някои европейски страни (7).

2.4.2 Освен това, в много местни микропредприятия и МСП създадената стойност се изразява не само в постигане на финансов резултат – печалба, но и в постигане на социални цели – условия на труд, самоуправление и др.

2.5 Следва по-подробно описание на различните форми на предприятия според големината им и след това според вида на собственост.

2.6 Мултинационалните компании и големите предприятия, които обикновено са листвани на борсата (8) заради мащаба си, са се консолидирали в сферата на производителността и конкурентоспособността на икономическите системи, и когато постигат положителни резултати, могат да поддържат и високо равнище на заетост.

2.7 Все повече конкурентното предимство на предприятията се опира на стратегии за конкурентоспособност, в които централно място заемат научните изследвания, развойната дейност и технологичните иновации (НИРДТИ). Мултинационалните компании и големите предприятия имат водеща роля в НИРДТИ, извършвани от частния сектор на икономиката в ЕС, въпреки че може би все още няма достатъчно мултинационални или големи предприятия във водещите сектори на световната икономика. Освен че големите и мултинационалните предприятия сами по себе си са важни за икономиката и заетостта, не бива да се забравя, че всяко едно от тях често пъти е център на голяма, световна производствена мрежа, съставена или от тясно свързани помежду си МСП (голяма фирма в мрежа), или от независими предприятия (модулни производствени мрежи). Именно в европейските страни, в които е най-голям делът на мултинационалните компании и големите предприятия, най-рано се забавя спадът на производство и работни места, причинен от сегашната икономическа криза.

2.8 Тъй като в последните десетилетия тези предприятия възлагат на външни МСП изпълнители много от етапите на своите производствени процеси и инфраструктурни услуги, там равнището на производството и заетост често зависи, наред с други фактори, от търсенето от страна на мултинационалните и големите предприятия, чрез които следователно Европа излиза на световния пазар. Въпреки че 30 % от 40-те най-големите промишлени предприятия в света са в ЕС (9), техният пазарен дял е само 24 % от всички, а в някои високотехнологични сектори, като основаващите се на информационните и комуникационните технологии, делът на ЕС е ограничен до една-единствена голяма фирма.

2.9 В последните десетилетия МСП, мрежите на МСП, микропредприятията и самостоятелно заетите са насърчавали съществени технологически промени и представляват основата на европейската икономика: 99 % от предприятията в ЕС са МСП и те осигуряват 66 % от работните места (10). Въпреки че обикновено не са листвани на борсата, те могат да използват листването на борсата за увеличаване на капитала си или за набиране на рисков капитал.

2.9.1 По принцип МСП следва да се подкрепят и то не само посредством Small Business Act (11). МСП често са средство за запазване на работни места, тъй като групите по интереси, които основават и контролират тези предприятия, се състоят от граждани, обвързани с мястото, на което развиват дейността си и които са показали сериозни умения да създават и запазват заетостта. МСП „представляват естествени инкубатори за бизнес култура“ и постоянни школи за обучение на кадри и ръководители на предприятия.

2.10 Взависимост от собствеността им, предприятията от общ интерес могат да бъдат публични дружества, съвместни предприятия или дори да приемат правна форма на частно дружество. В географско отношение те могат да бъдат мултинационални, национални или местни, макар че повечето оперират на местна или регионална почва. Дейностите им обикновено са съсредоточени върху предоставяне на услуги от общ интерес като обществен транспорт, енергетика, вода, управление на отпадъците, комуникации, социални услуги, здравеопазване, образование и т.н. Въпреки това не е изключено тези предприятия да участват в търговски дейности, стига да спазват директивата относно прозрачността (93/84/ЕИО) (12). Когато преследват общ интерес, печалбата им се реинвестира в регионални и местни дейности и по този начин те имат сериозен принос за социалното, икономическото и регионалното сближаване. Предприятията, които предоставят услуги от общ интерес, като доставчици на основни услуги, играят ключова роля за даване на тласък на икономиката като цяло, инвестирайки в ключови сектори, които служат като лост за останалата част на икономиката (електроенергия, телекомуникации и тяхната инфраструктура, транспорт и т.н.).

2.11 Собствениците на листваните на борсата предприятия са регистрираните им акционери. Акционерите купуват и продават своите акции на публичните фондови борси.

2.12 Нелистваните на борсата предприятия могат да бъдат големи или малки, но техните акции (или доходоносни дялове, или други книжа), по определение, не са листвани на борсата. Все пак, в много случаи нелистваните на борсата предприятия се стараят да излязат на борсата, особено ако включат рисков капитал или частни инвеститори. Дори частните МСП могат да използват листването на борсата, за да увеличат своя капитал с цел финансиране на разрастването на бизнеса си.

2.13 Семейните предприятия представляват мощно средство за разпространение на предприемаческа култура. Те остават идеалният начин за милиони граждани да навлязат в света на бизнеса – не само в този на МСП, където преобладават, но и в света на големите семейни предприятия, които в големи страни като Германия, Обединеното кралство, Италия или Франция представляват между 12 % и 30 % от големите предприятия (13). Семейните предприятия, големи или малки, се характеризират с това, че семейна група упражнява постоянен контрол върху предприятието, дори ако това е акционерно дружество. В такива случаи листването на борсата може и да не представлява интерес.

2.14 Колективните дружества, гражданските фирми или командитните дружества (партньорства) са типична форма на търговско предприятие в англосаксонския свят, но съществуват и в други страни в ЕС, като често се създават от хора с общи професионални интереси. Предприятията под форма на партньорство между физически лица са ефективен инструмент, който позволява на хора със свободни професии (юристи, счетоводители и други) да предоставят професионалните си услуги в света на бизнеса. Този вид предприятие е собственост на партньорите, които са свързани помежду си главно – освен от капитала, който влагат, със своята работа. При пенсиониране или напускане партньорите прехвърлят своя дял на дружеството.

2.15 Накрая и, за да бъде пълен анализът на различните видове предприятия в ЕС, следва да се спомене един много широк кръг от частни предприятия, със сходни организации и функциониране, развиващи дейности със социална цел, чийто основен стремеж е да се задоволят нуждите на хората, а не толкова да се осигури възвращаемост на капитала на инвеститорите (14). Тези предприятия са главно кооперации, взаимоспомагателни дружества, асоциации и фондации (15). В документите на Комисията, Парламента и ЕИСК те обикновено се обединяват в една група под името „предприятия от социалната икономика (ПСИ)“ (16). Въпреки че терминът не се ползва във всички държави от ЕС и някои използват изрази като „трети сектор“ (17), „трета система“, „икономика на солидарността“ или др., всички те описват предприятия със „съпоставими дейности, отличаващи се с еднакви особености, които съществуват навсякъде в Европа“ (18).

3. Социалното измерение

3.1 Въпреки че мултинационалните компании, големите предприятия и МСП нямат ясно изразена социална цел, присъствието им на пазарите има решителен принос за конкуренцията и заетостта и фундаментално социално измерение. Това общо социално и териториално измерение проличава ясно при местните МСП и микропредприятия, които са здраво свързани с територията.

3.2 Кооперациите, взаимоспомагателните дружества, асоциациите и фондациите са също много важни фактори в ЕС, със значителна стопанска дейност в три от петте институционални сектора, в които всички центрове на взимане на стопански решения във всяка от националните икономики се групират от Европейската система от национални и регионални сметки (ESA-1995) (19). Социалната икономика представлява 10 % от всички европейски предприятия или с други думи - два милиона предприятия (20), и 7 % (21) от цялата заетост, носеща трудови доходи. Кооперациите обединяват 143 милиона членове, взаимозастрахователните дружества – 120 милиона, а сдруженията – близо 50 % от населението на ЕС (22).

3.2.1 Малки или големи, предприятията работят на места и/или в социални области, в които проблеми и предизвикателства заплашват вътрешния пазар и социалното сближаване, и са изправени пред предизвикателството да интернализират социалните разходи и да създават положителни странични ефекти.

3.2.2 Поради това че корените им са в местните общности и че целите им са приоритетно насочени към удовлетворяване на нуждите на хората, тези предприятията не изнасят дейността си другаде, като по този начин ефективно се борят с обезлюдяването на селските райони и допринасят за развитието на необлагодетелстваните региони и общини (23).

3.3 Предприятията, предоставящи услуги от общ интерес, са основен елемент на европейското социално измерение. Те играят специална роля като неразделна част от европейския социален модел, тъй като чрез своите дейности за предоставяне на услуги те съблюдават и насърчават принципите на високо качество, безопасност и достъпни цени, равно третиране, всеобщ достъп и права на потребителите. В този смисъл те имат пряко и косвено въздействие и върху заетостта, понеже добрата инфраструктура привлича частни инвестиции. Предприятията, предоставящи услуги от общ интерес, са изключително важна част от икономиката, като осигуряват заетост за 25 % до 40 % от работната сила и създават над 30 % от БВП.

3.4 Социалните предприятия (социални кооперации и други подобни предприятия под много различни правни форми) развиват дейност в областта на услугите – здравни, екологични, социални и образователни услуги. Често пъти те внасят в своите производствени процеси важни ресурси под формата на алтруистична работа, което се явява ефективен инструмент на публичните социални политики. Още повече голяма част от социалните предприятия са „социални предприятия за работа и интеграция“, известни с английската абревиатура WISE, чиито цели са да създават заетост и да интегрират на пазара на труда хората в неравностойно положение.

3.5 Социалните предприятия не винаги представляват правна категория, но включват предприятия от социална и икономическа полза в много различни сектори. Не е лесно да се класифицират. Важно е да се подпомагат предприемачите, като им се осигуряват условия, които да им позволяват да развиват капацитета си за иновации – способност, която е особено ценна в кризисни времена (24). Европейската комисия би трябвало сериозно да обмисли изготвянето на политика за социалните предприятия (25).

3.6 Най-представителните организации за различните форми на предприятия трябва да бъдат включени в социалния диалог, когато докажат своята представителност.

3.6.1 В секторните разговори вече участваха някои от споменатите по-горе сектори, като Асоциацията на европейските кооперативни и взаимоспомагателни осигурители (AMICE) в сектора на застраховането, и някои от членовете на кооперациите „Европа“ (26), като Европейската асоциация на кооперативните банки (EACB) и Групата на европейските спестовни банки (ESBG) в банковия сектор (27).

4. Правна и регулаторна рамка на разнообразието от форми на предприятия

4.1 Въведение: Разнообразието на форми на предприятията и вътрешният пазар

4.1.1 В организацията и развитието на вътрешния пазар целта не бива да се подчинява на средствата. Ето защо следва да се създаде регулаторна рамка, адаптирана към характеристиките на различните икономически субекти на пазара, така че да се създаде равнопоставеност между всички различни видове предприятия, като се отчитат техните характеристики. Понастоящем, тази рамка е предвидена основно за големи листвани на борсата предприятия и прилагането ѝ към всички видове предприятия създава пречки за по-малките от тях. Тази рамка трябва ефективно да насърчава икономическите субекти да бъдат ефикасни, което на свой ред ще помогне да се подобри равнопоставеността на системата. Тази рамка ще се прилага чрез дружественото право, счетоводството, правото в областта на конкуренцията и данъчното право, статистическата хармонизация и политиката за предприятията.

4.2 Дружествено право

4.2.1 Европейските акционерни дружества и европейските кооперации имат собствен правен статут, но другите видове предприятия са изправени пред различни пречки на вътрешния пазар, поради това че нямат европейски статут. Европейските МСП имат нужда от гъвкаво европейско законодателство, което да ги улеснява за работа отвъд националните граници. По същия начин кооперациите изискват опростяване на регламента за европейско кооперативно дружество (ЕКД), чиято сложност забавя развитието в тази област.

4.2.2 Липсата на правно покритие не позволява на фондациите, които работят на европейско равнище, да извършват дейност при равнопоставени условия с другите корпоративни правни форми. ЕИСК изказва задоволство от започването на проучването за възможностите за реализация на статута на европейската фондация и приканва Комисията да завърши оценката на въздействието в началото на 2010 г., като представи предложение за регламент, който да позволи на фондациите от европейски мащаб да работят при равни условия на вътрешния пазар (28).

4.2.3 По подобни причини ЕИСК приканва още Комисията да започне работа по одобряване на европейския статут на европейските асоциации и европейските взаимоспомагателни дружества.

4.3 Счетоводни стандарти

4.3.1 Счетоводните стандарти би трябвало да се адаптират към различните видове предприятия. Пречките пред въвеждането на нови Международни счетоводни стандарти (IAS) за листваните на борсата предприятия са друг пример за ограниченията, свързани със счетоводното право. Европейските счетоводни системи не бива да се хармонизират за сметка на премахването на съществените характеристики на някои видове предприятия, които съществуват в Европейския съюз.

4.3.2 В конкретния случай на кооперациите очевидно е трудно да се даде едно определение на концепцията за собствени средства на членовете на кооперациите, което да може да се прилага повсеместно и без дискриминация, и това би могло да има отрицателен и разрушителен ефект върху предприемаческото разнообразие. ЕИСК насърчава Комисията да зачита идентичността на кооперациите в счетоводен аспект, така че дружественият капитал на членовете да се счита за собствен капитал на кооперациите, а не като дълг, докато членовете не станат кредитори при напускане на кооперацията (29).

4.3.3 Комитетът изразява съгласие с препоръката на групата de Larosiere (30), според която счетоводните стандарти не бива да са пристрастни към определен бизнес модел, да насърчават процикличното поведение, нито да обезкуражават дългосрочните инвестиции и стабилността на предприятията.

4.4 Конкурентно право

4.4.1 Всяка корпоративна правна форма би трябвало да може да прави бизнес, като същевременно запазва своя начин на работа. Следователно, конкуретното право не може да се опира на единен, уеднаквен модел на предприемачество и трябва да избягва дискриминационното поведение и да цени добрите практики на национално равнище. Не бива да се установяват привилегии, а да се насърчава правото на лоялна конкуренция. Поради това, както и в предходни становища (31), ЕИСК препоръчва конкурентното право и данъчните правила да регулират по компенсаторен начин присъщите разходи на предприятията, които не са свързани с неефективни производствени процеси, а с интернализацията на социалните разходи.

4.4.2 Някои инструменти на политиката в областта на конкуренцията не са неутрални по отношение на различните видове предприятия, както ЕИСК вече е изтъквал: „секторът на социалната икономика се нуждае от специално изработени за него решения по отношение на правилата за данъчно облагане, обществени поръчки и конкуренция“ (32). Например, публичната подкрепа за частни инвестиции в НИРДТИ за увеличаване на конкурентоспособността на производствената система облагодетелства предимно големите предприятия, които най-вече провеждат тези дейности. Освен това, тъй като големите предприятия имат по-голяма свобода да избират къде да установят своите производствени мощности, те могат да се възползват по-добре от публичните инвестиции в инфраструктура за производствения сектор. Това понякога създава конкурентни недостатъци за малките предприятия, които имат по-малко истински възможности за избор къде да разположат бизнеса си.

4.4.3 Правилата в областта на конкуренцията трябва да отчитат особеностите на социалните предприятия, които произвеждат или разпределят стоки и услуги с нетърговска цел на лица, които са социално изключени или заплашени от това, и включват в своите производствени процеси сериозни непарични ресурси от алтруистично естество.

4.5 Данъчно право

4.5.1 Често в някои държави-членки определени предприятия се намират в положение на конкурентно неравенство по причини, които не са свързани със самите производствени процеси, а произтичат от неефективността на пазара в разпределянето (33), с други думи, ситуации, в които пазарът е неефективен, като разпределя ресурсите не по най-добрия начин. ЕИСК подкрепя директивата за намалени ставки на ДДС за услуги, които се предоставят на местно равнище, които по същество засягат МСП и отново изтъква своето съгласие с формулирания от Комисията принцип, че данъчните привилегии, предоставени на един вид предприятие, трябва да бъдат пропорционални на правните ограничения или добавената социална стойност, които са свързани с този вид предприятие (34). ЕИСК призовава Комисията да насърчи държавите-членки да обмислят възможността да дадат на ПСИ данъчни стимули въз основа на доказаната обществена полза от тях или в зависимост от констатиран принос към регионалното развитие (35). По-специално трябва да се търсят решения на проблема на НПО, породен от факта, че те не могат да искат възстановяване на ДДС, платен за придобиване на стоки и услуги, от които се нуждаят за извършване на своите дейности от обществен интерес в страните, където това представлява проблем. Трябва да се споменат и данъчните режими, приложими към НПО, които провеждат стопанска дейност, несвързана с целите за обществен интерес.

4.5.2 Понастоящем МСП имат малко истински възможности за инвестиции в НИРДТИ, което е важен елемент, за да стане производството ефективно и бизнесът да остане конкурентен. Това се превръща в конкурентен недостатък, който трябва да се компенсира чрез данъчни облекчения, с които се награждават инвестиращите в тази област МСП. Препоръките включват широк кръг компенсаторни мерки, различни в отделните държави, сред които биха могли да се споменат следните: специални данъчни отстъпки за редица различни инвестиции в НИРД, връщане на вземания при липса на печалба и намалени социалноосигурителни вноски. Като се има предвид стратегически важната роля на МСП в икономиката на Общността, ЕИСК препоръчва всяка държава-членка да използва оптималната за нея комбинация от компенсаторни мерки, за да помогне за оцеляването и растежа на МСП в икономиката си. Най-голямото въздействие на тези програми определено се крие в начина, по който могат да подпомогнат развитието на МСП, специализирани в НИРД, в първите години от тяхното създаване.

4.6 Хармонизиране на статистическите данни

4.6.1 Агрегираните данни за различните видове предприятия се изготвят в държавите-членки и в ЕС като цяло според критериите, одобрени от Европейската система от национални и регионални сметки (ESA 95). Но икономическите статистически данни за кооперациите, взаимоспомагателните дружества, асоциациите, фондациите и други подобни предприятия са много ограничени и се изготвят по хетерогенни критерии, което затруднява анализа и оценката на приноса им към постигането на големите макроикономически цели. Поради това, Комисията възложи изработването на Наръчник (36), който ще позволи да се подготвят национални статистически регистри за тези предприятия въз основа на хомогенни критерии по отношение на националните сметки. ЕИСК призовава за използването на тези нови инструменти за анализ за изработването на хармонизирани статистически данни за гореспоменатите видове предприятия във всички страни от Европейския съюз и за изготвянето на по-ефикасни политики за подкрепа на тези предприятия. Също така препоръчва да се изработи методология, която да позволи да се създаде на европейско равнище обсерватория за микропредприятията.

Брюксел, 1 октомври 2009 година Председател на Европейския икономически и социален комитет Mario SEPI

(1) „Наръчник за изготвяне на сателитните сметки на фирми от социалната икономика: за кооперации и взаимоспомагателни дружества“, CIRIEC (Международен изследователски и информационен център за социалната икономика и кооперациите), от името на Европейската комисия, 2006 г.

(2) CIRIEC, „Социалната икономика в Европейския съюз“. ЕИСК, Брюксел, 2008 г. www.cese.europa.eu, номер по ISBN 928-92-830-08-59-0.

(3) ОВ C 234, 22.9.2005 г.

(4) Консолидиран текст на Договора за Европейския съюз след приемане на Договора от Лисабон. ОВ C 115 от 09.05.2008 г.

(5) В някои държави-членки, в Европейския парламент, Европейската комисия и в ЕИСК тези предприятия са познати като предприятия от сектора на социалната икономика (ПСИ). Но това е социологическа категория, а не правен термин.

(6) Вж. например съединени дела C-180/98 и C-184/98, Pavlov и дело C-352/85, Bond van Adverteerders.

(7) През последните 50 години в икономическата литература се набляга на разнообразието на обективните функции според вида икономика – вж. B. Ward (1958), E.D. Domar (1967), J. Vanek (1970), J. Meade (1972) и J.L. Monzón (1989) – автори, цитирани в „Наръчник за изготвяне на сателитните сметки на фирми от социалната икономика: за кооперации и взаимоспомагателни дружества“ (бележка под линия № 1).

(8) В някои случаи големите компании могат и да нямат акционери, нито да разпределят печалба по какъвто и да било начин, както правят спестовните каси в някои европейски страни. Има и големи компании, кооперативни дружества, които издават акции, но не са листвани на борсата, и взаимоспомагателни дружества, които работят със собствен капитал и резерви, а не с капитала, получен от членовете.

(9) www.forbes.com The Global 2000, 04/02/2008. (вж. забележка 11).

(10) ОВ С 120 от 20.5.2005 г., стр. 10 (т. 2.1); ОВ С 112 от 30.4.2004 г., стр. 105 (т. 1.7); Small Business Act в ОВ С 182 от 4.8.2009 г., стр. 30.

(11) COM(2008) 394 окончателен: „Мисли първо за малките“ – „Small Business Act за Европа“.

(12) Директива 93/84/ЕИО от 30 септември 1993 г. за изменение на Директива 80/723/ЕИО относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия (ОВ L 254, 10.12.1993, стр.16).

(13) A Colli, P Fernández and M Rose, (2003): „National Determinants of Family Firm Development? Family Firms in Britain, Spain and Italy in the Nineteenth and Twentieth Centuries“ [„Национални определящи фактори за развитието на семейните фирми? Семейните фирми във Великобритания, Испания и Италия през ХIХ в. и ХХ в.“], сп. „Enterprise & Society“, бр. 4, стр. 28-64.

(14) „Социалната икономика в Европейския съюз“ (бележка под линия 2).

(15) Доклад на Европейския парламент относно социалната икономика (2008/2250 (INI).

(16) В много свои документи Комисията говори и за сектор на „социалната икономика“, напр. COM (2004) 18 окончателен, Съобщение за насърчаването на кооперациите в Европа (4.3).

(17) Например, в Обединеното кралство има Служба за третия сектор, която се занимава с „групите на доброволци и общности, социални предприятия, благотворителни дружества, кооперации и взаимоспомагателни дружества“, тоест, същия кръг от предприятия, които тук се наричат „предприятия от социалната икономика“. Тази служба е правителствена организация, която е част от правителствения кабинет (www.cabinetoffice.gov.uk).

(18) Доклад 2008/2250(INI).

(19) В системата ESA-1995 са групирани лицата със сходно икономическо поведение (ESA-1995,2.18) в пет големи институционални сектора (ESA-1995 таблица 2.2): а) нефинансови корпорации (S.11); б) финансови корпорации (S.12); в) държавно управление (S.13); г) домакинства (S.14) и д) институции с идеална цел, обслужващи домакинства (S.15). В системата ESA-1995 са класифицирани и различните производствени единици по отрасли на дейност, като всеки съдържа лицата с еднаква или сходна икономическа дейност (ESA-1995, 2.108), определени са пет равнища на прегрупиране в 60, 31, 17, 6 и 3 отрасъла (ESA-1995, приложение IV). Европейската система от сметки, ESA-1995.

(20) Доклад 2008/2250(INI).

(21) ПСИ осигуряват пряка заетост на пълен работен ден на 11 милиона европейци и са представени във всички браншове на икономическата дейност, както във висококонкурентните сектори, във финансовия и земеделския сектор, така и в новаторските сектори, като този на услугите за лица и енергетиката от възобновяеми източници.

(22) ЕИСК (2008), Социалната икономика (бележка под линия 2).

(23) COM(2004) 18 окончателен, параграф 4.3 (Съобщение за насърчаването на кооперациите в Европа).В това отношение е добре познат приносът на различните форми на социална икономика за икономическото развитие на региони като например Тренто в Италия и Андалусия в Испания.

(24) „It's time for social enterprise to realise its potential“ Trimble, Robert, в сп. „The Bridge“, стр.17. www.ipt.org.uk.

(25) Становище на ЕИСК „Предприемаческият дух и Лисабонската програма“, ОВ С 44 от 16.2.2008 г., стр. 84.

(26) Трябва да се отбележи, че някои организации, като кооперациите „Европа“(Cooperatives Europe), предприемат изследвания на тяхната представителност за участие в консултации по социалния диалог.

(27) Становища на ЕИСК в ОВ С 182 от 4.8.2009 г., стр. 71 и в ОВ С 228 от 22.9.2009 г., стр. 149-154.

(28) В проучването си на възможностите за реализация на статут на европейската фондация Комисията изчислява разходите от пречките пред трансграничната търговия на европейските фондации на между 90 и 100 милиона евро годишно.

(29) Такъв призив е отправен и в наскоро направени публикации по счетоводство: CIRIEC-Испания, Revista de Economía Pública, Social y Cooperativa, №58, август 2007 г. (www.ciriec.es), „Clasificación del capital social de la sociedad cooperativa: una visión crítica“, B. Fernández-Feijóo и M. J. Cabaleiro.

(30) Доклад на групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС, февруари 2009 г. http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/de_larosiere_report_en.pdf препоръка 4, стр. 21.

(31) OJ C 234, 22.9.2005 г. и COM(2004) 18 окончателен.

(32) ОВ С 117 от 26.4.2000 г., стр. 52 (параграф 8.3.1). Също и в ОВ C 117 от 26.4.2000 г., стр. 57. ЕК прави разлика между „държавни помощи“ и „общи мерки“, в т.ч. сред последните са „данъчни облекчения за инвестиции по екологични въпроси, в НИРД или обучение, които са от полза само за фирмите, които правят такива инвестиции, без това обезателно да представлява държавна помощ“ (Известие на Комисията за прилагането на правилата за държавната помощ към данъчното облагане на бизнеса (ОВ C 384/5, параграф 14, от 10.12.1998 г.). В ЕС големите фирми са най-активни в НИРД, например в Испания по данни от 2007 г. в НИРД инвестират 27,6 % от големите фирми и само 5,7 % от фирмите с под 250 работници, www.ine.es.

(33) Съобщението на Комисията COM (2008) 394 окончателен.

(34) СOM (2004) 18 окончателен.

(35) ОВ C 234 от 22 септември 2005 г., Становище на ЕИСК относно COM(2004) 18 окончателен, (4.2.3).

(36) Наръчник … (бележка под линия 1).