Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани с тези запаси, за изменение на Регламент (EO) № 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета /* COM/2014/0614 final - 2014/0285 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. 1. Контекст на предложението · Основания и цели на предложението Треската, херингата и цацата са обект на мащабен риболов в Балтийско море. В научно становище на Международния съвет за изследване на морето (ICES)[1] се посочва, че настоящите нива на експлоатация на някои от тези запаси не съответстват на целта за постигане на максимален устойчив улов. Макар от 2007 г. да има план за управление на запасите от треска в Балтийско море[2], запасите от херинга и цаца все още не са обхванати от план за управление. Това спъва устойчивото управление на тези риболовни дейности и не осигурява стабилни възможности за риболов за рибарите, ангажирани с тях. Освен че представляват основен обект на риболова, треската, херингата и цацата са също така важни компоненти на екосистемата на Балтийско море, като между тях съществува силно биологично взаимодействие. Треската се храни с цаца и херинга, което означава, че размерът на запасите от треска се отразява на размера на запасите от херинга и цаца и обратно. Някои данни от научни анализи сочат, че биологичното взаимодействие в рамките на един вид и между отделните видове в Балтийско море може да означава, че дори оказваното от риболова въздействие върху запасите да надвиши понастоящем препоръчваните нива, устойчивостта на запасите няма да бъде компрометирана. Въпреки това Научният, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР)[3] изрази мнение[4], че са необходими допълнителни научни изследвания за изясняване на рисковете от риболова в по-голям мащаб. Условията на околната среда в Балтийско море могат да окажат значително въздействие върху възпроизводството на рибните запаси в Балтийско море, особено на треската и цацата. Треската в източната част на Балтийско море хвърля хайвера си само в дълбоките места, където водата е с достатъчно високо солно съдържание, позволяващо оплождането и придвижването на яйцата. Предвид изчерпването на кислорода в тези дълбоки солени води в средата на 80-те години вследствие на ограничения приток на океанска вода от Северно море размножаването на треска е било успешно само в южните зони за изхвърляне на хайвер. Значителен приток на вода от Северно море в източната част на Балтийско море би повишил значително числеността на треската, достигаща зряла възраст, спрямо наблюдаваното през последните години. При цацата съществува връзка между увеличаването на запаса и температурата, като по-младите риби се присъединяват към запаса в по-топли условия. Тази връзка предполага, че например две последователни студени зими могат да засегнат сериозно запасите от цаца. С оглед на силното влияние на биологичното взаимодействие и въздействието на околната среда върху запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море е желателно нивата на експлоатация и разпределението на тези запаси да бъдат адаптирани съобразно по-доброто научно разбиране на взаимодействието и промените в околната среда. Подобен подход ще е съответствие с екосистемния подход към управлението на риболова. Първата стъпка към подобно адаптирано управление би било включването на всички значими запаси в единен план за управление. Това включва целеви стойности на смъртност от риболов, изразени в диапазон за всеки от запасите, въз основа на който да се определи годишният общ допустим улов (ОДУ) за тези запаси. Адаптирането ще бъде резултат от актуализиране на референтните стойности за смъртността от риболов и за размера на всеки запас, ако научните организации преценят, че това е необходимо. Целта на предложението е да се установи план за управление на запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море. С помощта на плана ще се осигурят устойчива експлоатация на тези запаси и стабилни възможности за риболов, като същевременно се гарантира, че управлението се основава на най-актуалната научна информация относно взаимодействията в рамките на даден запас и между различните запаси и относно други аспекти на екосистемата и околната среда. Конкретната цел на инициативата е да гарантира, че запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море се експлоатират по устойчив начин в съответствие с принципа за максимален устойчив улов и въз основа на екосистемния подход при управлението на рибарството. С оглед на това посочените запаси следва да се добиват на нивата, позволяващи максимален устойчив улов. При риболова на треска и на пелагични видове се наблюдава прилов на калканоподобни, а именно писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан. Експлоатацията на запасите от треска и на пелагичните запаси не трябва да застрашава устойчивостта на калканоподобните в Балтийско море. Планът ще се прилага за всички риболовни кораби на Съюза в Балтийско море, независимо от тяхната обща дължина, тъй като това е в съответствие с правилата на ОПОР и с въздействието на корабите върху съответните рибни запаси. · Общ контекст 1. Запасите от треска в източната и западната част на Балтийско море се считат за два отделни запаса. В Балтийско море съществуват редица различни запаси от херинга, основният от които е в източната му част. По-малки запаси има в Ботническо море, Ботническия залив, залива на Рига и западната част на Балтийско море. Херингата в западната част на Балтийско море хвърля хайвера си в същия регион, след което мигрира към Скагерак и източната част на Северно море, за да се храни. Там тя се смесва с херингата в Северно море и се приема за част от риболова на запаси от смесен вид. В Балтийско море съществува един запас от цаца. 2. Понастоящем двата запаса от треска в Балтийско море са обхванати от план за управление2 и мерките за управление на риболова на тези запаси включват определяне на годишния общ допустим улов (ОДУ), ограниченията на риболовното усилие, както и техническите мерки в това число минималните размери на окото на мрежите, правилата за състава на улова, минималния размер на рибата за разтоварване и зоните/сезоните със забрана за риболов. Настоящото управление на риболова на херинга и цаца включва годишен ОДУ и технически мерки, в това число размера на окото на мрежите и правилата за състава на улова. 3. ICES счита, че данните за малкия запас от херинга в Ботническия залив са недостатъчни, поради което в момента не е възможно да се оцени в пълна степен неговото състояние с цел изготвяне на становище за улов. По тази причина планът не включва правило за улов по отношение на този запас. Предвид малкия размер на запаса и на неговия риболов не е оправдано да се определя отделен ОДУ за него. Вместо това е предвидена възможност уловът на този запас да бъде част от ОДУ за херингата в комбинирана зона, включваща Ботническо море и Ботническия залив. 4. От 1 януари 2014 г. с Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството (ОПОР) се определят правилата на ОПОР, включително разпоредбите във връзка с многогодишните планове и установяването на задължението за разтоварване за запасите, обхванати от ОДУ. В членове 9 и 10 са изброени принципите, целите и съдържанието на многогодишните планове. Съгласно член 15 задължението за разтоварване в Балтийско море ще се прилага от 2015 г. за риболова на пелагични видове и за риболова на сьомга и на видовете, които определят съответния вид риболов, а от 1 януари 2017 г. — и за всички други видове, обхванати от ОДУ. 5. Целите, които съответстват на максималния устойчив улов, се изразяват като диапазон от стойности, препоръчани от ICES. Този диапазон дава възможност за управление на съответните запаси въз основа на максималния устойчив улов и позволява адаптиране в случай на промени в научните становища, като същевременно се запазва високо равнище на предвидимост. Тези цели са допълнени с разпоредби за предпазни мерки, свързани с праг на задействане на референтно равнище на опазване. За съответните запаси тези референтни равнища се изразяват като биомаса на репродуктивния запас, която е получена от последната сравнителна оценка, извършена от ICES. При липса на указания за равнището на биомаса на репродуктивния запас прагът на задействане е моментът, в който според научните препоръки запасът е застрашен. 6. В съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 в плана е предвидено задължение за разтоварване на сушата на целия улов на треска, херинга и цаца в Балтийско море, за да се подпомогне прилагането на забраната за изхвърляне на улов, освен ако има доказателства за висок процент на оцеляване. По силата на член 16, параграф 7 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 от държавите членки се изисква да определят ОДУ за корабите, плаващи под техен флаг, като вземат предвид вероятния състав на улова и задължението за разтоварване на сушата на целия улов. За тази цел държавите членки могат да приемат национални мерки, като например заделяне на известен резерв от наличния национален ОДУ или размяна на квоти с други държави членки. 7. В съответствие с научните становища на НТИКР4 планът не включва годишни ограничения на риболовното усилие. 8. Съгласно член 18 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 държавите членки с пряк управленски интерес могат да представят, наред с другото, съвместни препоръки за определени мерки, които да се приемат, когато Комисията получи правомощия да приема актове за изпълнение или делегирани актове за постигане на целите на даден многогодишен план. За тази цел в плана се установяват регионално сътрудничество при приемането на технически мерки, разпоредби за задължението за разтоварване на сушата и специфични мерки за опазване за прилова при съответните запаси. 9. В съответствие с цялостната идея на ОПОР за опазването на рибните ресурси и по-специално във връзка с членове 9 и 10 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, които се отнасят до разработването на многогодишни планове, планът съдържа следните основни елементи: – общи и измерими цели (постигане на равнища на смъртност от риболов, отговарящи на принципа за максималния устойчив улов); – референтни равнища на опазване, изразени в равнища на биомаса на репродуктивния запас, и специфични мерки за опазване; – разпоредби, свързани със задължението за разтоварване на сушата; – рамка на техническите мерки; – периодична оценка на плана въз основа на научни становища. · Съществуващи разпоредби на Съюза в областта на предложението С Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламенти на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета[5] се установява общата рамка за ОПОР и се определят положенията, при които Съветът приема многогодишни планове. С Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97 се установяват правилата за устойчива експлоатация на запасите от треска в Балтийско море. В Регламент (ЕО) № 2187/05 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98 се посочват техническите мерки за опазване в района на Балтийско море, т.e. правилата за състава на улова, минималните размери на окото на мрежите, минималните размери на рибата за разтоварване, зоните и сезоните със забрана за риболов на сьомга. В него се установява също така забрана за плаващи мрежи в Балтийско море. В годишните регламенти на Съвета за определяне на възможностите за риболов и свързаните с тях условия на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими в Балтийско море, се определят нивата на ОДУ за съответните запаси (треска, херинга и цаца) и писия (например Регламент (ЕС) № 1180/2013 на Съвета от 19 ноември 2013 г. за определяне на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи рибни запаси, приложими в Балтийско море, за 2014 г.). С Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 847/96, (ЕО) № 2371/2002, (ЕО) № 811/2004, (ЕО) № 768/2005, (ЕО) № 2115/2005, (ЕО) № 2166/2005, (ЕО) № 388/2006, (ЕО) № 509/2007, (ЕО) № 676/2007, (ЕО) № 1098/2007, (ЕО) № 1300/2008, (ЕО) № 1342/2008 и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 2847/93, (ЕО) № 1627/94 и (ЕО) № 1966/2006 се установяват общите изисквания за контрол на рибарството, както и конкретни изисквания за многогодишните планове. · Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Предложението и целите му са съгласувани с политиките на Съюза, най-вече в областта на опазването на околната среда, социалната, пазарната и търговската политика. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО · Консултация със заинтересованите страни Методи на консултиране, основни целеви сектори и общ профил на участниците в консултацията Тъй като запасите от треска, херинга, цаца и калканоподобни в Балтийско море представляват интерес основно за търговския риболов, консултацията се проведе предимно в Консултативния съвет за Балтийско море (BSAC) и с риболовните администрации на балтийските държави членки. BSAC се състои от представители на риболовния сектор и други заинтересовани групи, засегнати от ОПОР. Риболовният сектор включва риболовни асоциации, организации на производители, преработватели и пазарни организации. Другите заинтересовани групи обхващат екологични неправителствени организации, потребителски мрежи, мрежи от женски организации, представители на любителския и спортния риболов и рибари, за които риболовът е основен поминък. Консултацията и инициативата протекоха съгласно установената от ГД „Морско дело и рибарство“ процедура за разработване и оценка на дългосрочни планове за управление. Процедурата се състои от два етапа. Първият етап е ретроспективна оценка ― преглед на показателите за минали периоди на съществуващия план за управление. След това при необходимост се прави прогнозна оценка, в която се разглеждат евентуални нови многогодишни планове и тяхното въздействие. На всеки етап се провежда поредица от заседания на експертни групи на НТИКР. Те се организират с цел да се изпълни мандатът, определен от ГД „Морско дело и рибарство“. Всички тези заседания са открити за представители на консултативните съвети и държавите членки, които могат да дадат своето мнение и да повдигнат важни по тяхна преценка въпроси. В настоящия случай след приключване на оценката на НТИКР беше проведена допълнителна консултация с BSAC и държавите членки по конкретни точки от плана. Обхванати научни/експертни области Както бе посочено по-горе, по време на цялата оценка бяха предоставяни консултации от експерти на НТИКР, в това число становища на специалисти в областта на рибарството и експерти в други дисциплини, включително икономически и социални науки. ICES също предостави научно становище. Обобщение на отговорите и на начина, по който са взети предвид След прогнозна оценка във връзка с план за управление на пелагичните запаси[6], FISH/200 — със задна дата[7], както и прогнозна оценка[8] на съществуващия план за треската в Балтийско море, през юни 2011 г. беше взето решение да се премине към многовидов план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море. Това решение беше взето в консултация с държавите членки и заинтересованите страни на заседание на регионалния форум BALTFISH. Впоследствие решението беше установено в официален вид по време на заседанието на Съвета по рибарство през октомври 2011 г.[9]. Това решение бе взето в контекста на заложеното в реформата на ОПОР изискване плановете за управление да обхващат по възможност множество рибни запаси. Предвид решението да се продължи с многовидов план за запасите в Балтийско море се наложи започването на нов кръг заседания на НТИКР. С цел осигуряване на основа за прогнозната оценка ГД „Морско дело и рибарство“ организира редица заседания на експерти, по-голямата част от които бяха проведени съвместно от НТИКР и ICES. Всички заседания бяха открити за заинтересовани лица и се проведоха с участието на членове на Консултативния съвет за Балтийско море (BSAC). Те бяха организирани, както следва: заседание на експертната работна група на НТИКР за определяне на обхвата на многогодишните планове за управление — Единбург (Обединеното кралство), от 28 ноември до 2 декември 2011 г.[10]. препоръки от семинара на ICES за интегрирана/многовидова политика за риболова в Балтийско море, проведен на 6—8 март 2012 г. в Шарлотенлунд (Дания)[11]. заседание на експертната работна група на НТИКР относно многогодишните планове за управление, в Рощок, Германия, от 26 до 30 март 2012 г.[12]. След поредицата от заседания, посочени по-горе, НТИКР счете, че план за управление, основан на настоящите измерими цели в рамките на отделни видове риба по отношение на максималния устойчив улов, ще отговори на критериите за осигуряване на висок улов в дългосрочен план при минимален риск за запаса. Накратко, този план ще бъде в съответствие с принципите за максималния устойчив улов. НТИКР също така отбеляза, че прилагането на по-многовидов подход може да доведе до по-високи целеви проценти на смъртност от риболов за някои запаси, поради което са необходими повече научни изследвания за оценка на рисковете, свързани с такъв подход. С оглед на това становище бе изготвен документ за обсъждане, в който бяха представени двете възможности и последствията от тях. Той бе обсъден с държавите членки на среща на BATFISH, както и с BSAC в средата на юни 2012 г. С приемането на Регламента относно реформата на ОПОР през 2013 г. и с публикуването на окончателния доклад на работната група относно многогодишните планове, установена от Европейския парламент и от Съвета през април 2014 г.[13], бяха проведени допълнителни консултации със заинтересованите страни в BSAC и с администрациите на държавите членки в рамките на BALTFISH. Те се проведоха в периода март—юни 2014 г. Използвани средства за запознаване на обществеността с експертните становища Докладите от съответните експертни заседания на НТИКР са публикувани на уебсайта на комитета: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/. Заинтересованите страни взеха активно участие на всеки етап от последващото развитие на инициативата през целия процес на консултациите. · Оценка на въздействието · Преди изготвянето на многогодишния план бе извършена задълбочена оценка на въздействието. В хода на оценката бяха анализирани три варианта от гледна точка на биологичните, екологичните и социално-икономическите аспекти. Настоящият многогодишен план отразява варианта с най-благоприятно въздействие, чиято цел е да се постигнат устойчиви риболовни дейности на нивото на максималния устойчив улов до 2015 г. за съответните запаси, които да реализират биологични и екологични ползи. Вероятното намаляване на общия обем на риболова също така предполага намаляване на емисиите от двигателите на плавателните съдове. · По отношение на социално-икономическото въздействие обединяването на запасите от херинга и цаца в план за управление ще послужи за систематична основа за определянето на годишния ОДУ, така че ще има предвидимост на улова за пелагичния сектор, което ще подпомага икономическото планиране и стабилността на доставките. Подобна мярка би донесла добавена стойност, тъй като плановете за управление обикновено са предпоставка за сертифициране на риболовните предприятия — например от Съвета за стопанисване на морето (MSC). Уловената при такъв сертифициран риболов риба след това може да се реализира на по-високи цени на пазара. · Намаляването на възможностите за риболов може да доведе до лек спад в печалбата за рибарите и преработвателната промишленост и да се отрази отрицателно на потребителите в краткосрочен план, но възстановяването на състоянието на рибните запаси ще гарантира дългосрочни ползи по отношение на печалбата и устойчивото рибарство. Освен това временното намаляване на квоти обикновено води до увеличаване на цената за съответния запас. · Премахването на системата на риболовното усилие и на изискването за единна зона на риболов ще опрости правната рамка и ще облекчи административната тежест върху държавите членки и сектора. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО · Правно основание Член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. · Принцип на субсидиарност Разпоредбите на предложението са свързани с опазването на морските биологични ресурси — мерки, които попадат в изключителната компетентност на Съюза. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. · Принцип на пропорционалност Предложените мерки са в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като са уместни, необходими и няма други по-малко рестриктивни мерки за постигне на желаните цели на политиката. · Избор на инструмент Предлаган инструмент: Регламент на Европейския парламент и на Съвета. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Няма отражение върху бюджета. 2014/0285 (COD) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани с тези запаси, за изменение на Регламент (EO) № 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[14], като взеха предвид становището на Комитета на регионите[15], след предаване на предложението на националните парламенти, в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) В Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право от 10 декември 1982 г.[16], по която Съюзът е договаряща страна, се предвижда задължение за опазването, включително поддържането или възстановяването на популациите на подлежащите на улов видове на нива, на които може да се постигне максимален устойчив улов. (2) На Световната среща на високо равнище по въпросите на устойчивото развитие в Йоханесбург през 2002 г. Съюзът и неговите държави членки се ангажираха да предприемат действия срещу непрекъснатото намаляване на редица рибни запаси. Поради това е необходимо да се адаптират нивата на експлоатация на треска, херинга и цаца в Балтийско море, за да се гарантира, че експлоатацията на тези запаси позволява тяхното възстановяване и ги поддържа над нивата, които позволяват максимален устойчив улов. (3) Целта на общата политика в областта на рибарството е да допринася за защитата на морската среда, за устойчивото управление на всички видове, експлоатирани с търговска цел, и по-специално за постигането до 2020 г. на добро екологично състояние, както е предвидено в член 1, параграф 1 от Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[17]. (4) С Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета се установяват правилата на общата политика в областта на рибарството (ОПОР) в съответствие с международните задължения на Съюза. Целите на ОПОР са, наред с другото, да гарантира, че риболовът и аквакултурите са екологично устойчиви в дългосрочен план и да прилага подхода на предпазливост и екосистемния подход при управлението на рибарството. (5) В неотдавнашно научно становище на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) се посочва, че експлоатацията на запасите от треска, цаца и на някои запаси от херинга превишава необходимите за постигането на максимален устойчив улов нива. (6) Планът за управление на запасите от треска е в сила от 2007 г.[18], но подобни планове все още не съществуват за запасите от херинга и цаца. Тъй като съществува силно биологично взаимодействие между запасите от треска и от пелагични видове, размерът на запасите от треска може да се отрази на размера на запасите от херинга и цаца и обратно. Освен това държавите членки и заинтересованите страни изразиха подкрепа за изготвянето и прилагането на планове за управление за ключовите запаси в Балтийско море. (7) В съответствие с членове 9 и 10 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 многогодишният план, създаден с настоящия регламент, следва да се основава на научни, технически и икономически становища и да съдържа цели, количествено измерими цели с ясни срокове, референтни равнища на опазване и защитни мерки. (8) Целесъобразно е да се установи план за многовидов риболов, като се отчита динамиката между запасите от треска, херинга и цаца и като се вземе предвид приловът при риболова на запаси в Балтийско море, а именно запасите от писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан. Целта на този план следва да бъде постигането и поддържането на максимален устойчив улов за съответните запаси. (9) Експлоатацията на запасите от треска и на пелагичните запаси не може да застрашава устойчивостта на запасите, хванати като прилов при този риболов, а именно запасите от писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан. Поради това планът следва да е насочен и към опазването на тези приловни запаси над равнищата на биомаса в съответствие с подхода на предпазливост. (10) Освен това, тъй като с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 се въвежда задължение за разтоварване, включително за всички видове, обхванати от ОДУ, планът също така следва да подпомага прилагането на задължението за разтоварване на треска, херинга, цаца и писия. (11) В член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 се съдържа изискването възможностите за риболов да се определят в съответствие с измеримите цели, посочени в многогодишните планове. (12) Поради това тези цели следва да бъдат установени и изразени като проценти на смъртност от риболов въз основа на научни становища[19]. (13) Необходимо е да се установят референтни равнища на опазване като допълнителни предпазни мерки, когато размерът на даден запас намалее до определено критично ниво, пораждащо сериозен риск. Тези референтни равнища на опазване следва да се определят на минималните равнища на биомаса на репродуктивния запас, които съответстват на пълната възпроизводителна способност. Следва да се предвидят коригиращи мерки, в случай че размерът на запаса падне под минималното равнище на биомаса на репродуктивния запас. (14) В случай на запаси, уловени като прилов, при липсата на научни становища относно тези минимални равнища на биомаса на репродуктивния запас следва да се приемат специфични мерки за опазване, когато според научните становища запасът е застрашен. (15) Рибата, уловена с капани, винтери и кошове, има висока способност за оцеляване поради характеристиките на тези уреди, които не я нараняват, както е потвърдено от проучвателни риболовни рейсове. Ето защо, в допълнение към случаите, посочени в член 15, параграф 4, букви а)—в) от Регламент (ЕС) № 1380/2013, е целесъобразно от задължението за разтоварване за посочения риболов да се изключат треската, херингата, писията и цацата. (16) С цел спазване на задължението за разтоварване, установено с член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, в този план следва да се предвидят други мерки за управление, както е определено в член 15, параграф 4, букви а)—в) от същия регламент. Такива мерки следва да бъдат определени чрез делегирани актове. (17) В плана също така следва да се предвидят някои съпътстващи технически мерки, които да бъдат приети чрез делегирани актове, за да се допринесе за постигането на целите на плана, по-специално по отношение на защитата на млади екземпляри или на хвърляща хайвер риба. За периода до изменението на Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета[20] следва също така да се предвиди, че с оглед постигането на целите на плана тези мерки могат да дерогират от определени несъществени елементи от посочения регламент. (18) С цел да се осигури своевременно и адекватно съответствие с научно-техническия напредък, да се гарантира гъвкавост и да се позволи развитието на някои мерки, правомощието за приемане на актове съгласно член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз следва да се делегира на Комисията във връзка с допълването на настоящия регламент по отношение на коригиращите мерки за писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан, изпълнението на задължението за разтоварване на сушата и техническите мерки. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета. (19) В съответствие с член 18 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, когато на Комисията са предоставени правомощия да приема делегирани актове по отношение на определени мерки за опазване, така както е предвидено в плана, държавите членки с пряк управленски интерес по отношение на риболова в Балтийско море следва да имат възможността да представят съвместни препоръки за тези мерки, така че те да разработени в съответствие с особеностите на Балтийско море и риболова в него. Срокът за представяне на препоръките следва да бъде установен съгласно изискването в член 18, параграф 1 от същия регламент. (20) С цел да се осигури спазването на мерките, определени в настоящия регламент, следва да се приемат конкретни мерки за контрол в допълнение на предвидените в Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета[21]. (21) Като се има предвид, че Балтийско море е сравнително малка зона за риболов и повечето действащи в нея риболовни кораби са с малки размери и извършват кратки рейсове, изискването за предварително уведомление съгласно член 17 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 следва да бъде разширено, за да включва всички кораби с обща дължина равна или по-голяма от осем метра, като предварителното уведомление следва да се подава поне един час преди очакваното време на пристигане в пристанището. Като се имат предвид обаче ефектът от риболовните рейсове, при които уловът на риба от съответните запаси е в много малки количества, и административната тежест на свързаните с тях предварителни уведомления, е уместно да се определи праг за тези предварителни уведомления, когато на борда на корабите държат на борда най-малко 300 kg риба треска или два тона пелагични запаси. (22) Следва да бъдат утвърдени прагове за съответните запаси от треска, херинга и цаца, над които риболовният кораб е задължен да разтоварва в определено за целта пристанище или на място в близост до брега в съответствие с член 43 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. При определянето на тези пристанища или места в близост до брега държавите членки следва да прилагат критериите, предвидени в член 43, параграф 5 от посочения регламент, за да се гарантира ефективният контрол на запасите, обхванати от настоящия регламент. (23) В съответствие с член 10, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 следва да се предвидят разпоредби, по силата на които Комисията да извършва периодична оценка на целесъобразността и ефективността на прилагането на настоящия регламент. Тази оценка следва да се основава на извършената от ICES сравнителна оценка на съответните запаси. (24) В съответствие с член 9, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 преди изготвянето на плана надлежно бе оценено вероятното му икономическо и социално въздействие[22]. (25) Очаква се максималният устойчив улов за съответните запаси да бъде постигнат до 2015 г. От този момент нататък той следва да бъде поддържан. (26) При липсата на режим на риболовното усилие е необходимо да се заличат специфичните разпоредби за специалните разрешения за риболов и за подмяна на двигатели или кораби, приложими за залива на Рига. Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета следва да бъде съответно изменен. (27) Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета[23] следва да бъде отменен, ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: ГЛАВА I ПРЕДМЕТ, ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ Член 1 Предмет и обхват 1. С настоящия регламент се установява многогодишен план (наричан по-нататък „планът“) за следните запаси (наричани по-долу „съответните запаси“) във водите на Съюза в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани със , съответните запаси: а) треска (Gadus morhua) в подучастъци 22—24 на ICES (треска в западната част на Балтийско море); б) треска (Gadus morhua) в подучастъци 25—32 на ICES (треска в източната част на Балтийско море); в) херинга (Clupea harengus) в подучастъци 25, 26, 27, 28.2, 29 и 32 на ICES (херинга в централната част на Балтийско море); г) херинга (Clupea harengus) в подучастък 28.1 на ICES (херинга в залива на Рига); д) херинга (Clupea harengus) в подучастък 30 на ICES (херинга в Ботническо море); е) херинга (Clupea harengus) в подучастък 31 на ICES (херинга в Ботническия залив); ж) херинга (Clupea harengus) в участък ІІІa и подучастъци 22—24 на ICES (херинга в западната част на Балтийско море); з) цаца (Sprattus sprattus) в подучастъци 22―32 на ICES. 2. Планът се прилага също така за писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан в подучастъци 22—32 на ICES, уловени при риболов за съответните запаси. Член 2 Определения За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения в допълнение към определенията по член 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета, член 4 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и член 2 от Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета: а) „пелагични запаси“ означава запасите, изброени в член 1, букви в)—з) от настоящия регламент и всяка комбинация от тях; б) „капани“ означава големи мрежи, захванати, фиксирани върху подпори или понякога плаващи, отворени отгоре и снабдени с различни видове съоръжения за отвеждане и задържане на риба и които обикновено са разделени на камери, затворени отдолу с мрежа; в) „винтери и кошове“ означава малки приспособления за улов на ракообразни или риба във формата на клетки или кошници, които са изработени от различни материали и се поставят на дъното на морето самостоятелно или в редици; те са вързани с въжета (плаващи въжета) за шамандури на повърхността, указващи положението им и с един или повече отвори или входни точки; г) „съответни държави членки“ означава Германия, Дания, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция. ГЛАВА II ЦЕЛИ И ЦЕЛЕВИ СТОЙНОСТИ Член 3 Цели 1. Планът е насочен да допринесе за постигането на целите на общата политика в областта на рибарството, посочени в член 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, и по-специално: (a) постигане и поддържане на максимален устойчив улов на съответните запаси; и (b) гарантиране на опазването на запасите от писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан в съответствие с подхода на предпазливост. 2. Целта на плана е да допринесе за изпълнението на задължението за разтоварване, установено в член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 за съответните запаси и за писия. Член 4 Измерими цели 1. Целевата смъртност от риболов ще бъде постигната до 2015 г. и след това поддържана за съответните запаси в следните интервали: Запас || Смъртност от риболов — целеви диапазон Треска в западната част на Балтийско море || 0,23—0,29 Треска в източната част на Балтийско море || 0,41—0,51 Херинга в централната част на Балтийско море || 0,23—0,29 Херинга в залива на Рига || 0,32—0,39 Херинга в Ботническо море || 0,13—0,17 Херинга в Ботническия залив || Не е определен Херинга в западната част на Балтийско море || 0,25—0,31 Балтийска цаца || 0,26—0,32 2. В съответствие с член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 възможностите за риболов са в съответствие с измеримите цели, посочени в параграф 1. ГЛАВА III РЕФЕРЕНТНИ РАВНИЩА НА ОПАЗВАНЕ Член 5 Минимално равнище на биомаса на репродуктивния запас 1. Референтните равнища на опазване, изразени като минимално равнище на биомаса на репродуктивния запас, които съответстват на пълната възпроизводителна способност на съответните запаси, са, както следва: Запас || Минимално равнище на биомаса на репродуктивния запас (в тонове) Треска в западната част на Балтийско море || 36 400 Треска в източната част на Балтийско море || 88 200 Херинга в централната част на Балтийско море || 600 000 Херинга в залива на Рига || Не е определено Херинга в Ботническо море || Не е определено Херинга в Ботническия залив || Не е определено Херинга в западната част на Балтийско море || 110 000 Балтийска цаца || 570 000 2. Когато биомасата на репродуктивния запас на някой от съответните запаси за определена година е под минималните равнища на биомаса на репродуктивния запас, определени в параграф 1, се приемат подходящи коригиращи мерки с цел своевременно възстановяване на съответните запаси на предпазните равнища. По-специално, чрез дерогация от член 4, параграф 2 от настоящия регламент и в съответствие с член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 възможностите за риболов се определят на по-ниски равнища от тези за целевата смъртност от риболов по член 4, параграф 1. Когато е уместно, тези коригиращи мерки могат да включват представяне на законодателни предложения от Комисията и спешни мерки, приети от нея по силата на член 12 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. ГЛАВА IV Специфични мерки за опазване на писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан Член 6 Мерки в случай на заплаха за писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан 1. Когато в научните становища се посочва, че опазването на някой от запасите от писия, камбала, калкан и средиземноморски калкан в Балтийско море е застрашено, на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 15 относно специфични мерки за опазване на застрашения запас и по отношение на което и да е от следните положения: (c) a) адаптиране на риболовния капацитет и на риболовното усилие; (d) б) технически мерки, включително (1) характеристики на риболовните уреди, по-специално размер на окото на мрежите, дебелина на влакното, размер на уреда); (2) използване на риболовните уреди, по-специално време за потапяне, дълбочина на разполагане на уреда); (3) забрана или ограничение за риболов в конкретни зони; (4) забрана или ограничение за риболов през конкретни периоди от време; (5) минимален референтен размер за опазване. 2. Мерките, посочени в параграф 1, са насочени към постигане на целта, определена в член 3, параграф 1, буква б), и се основават на научни становища. 3. Съответните държави членки могат да представят съвместни препоръки съгласно член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 за специфичните мерки за опазване, посочени в параграф 1. ГЛАВА V ЗАДЪЛЖЕНИЕ ЗА РАЗТОВАРВАНЕ Член 7 Дерогация за капани, винтери и кошове Чрез дерогация от член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 задължението за разтоварване не се прилага за съответните запаси и за писия, ако риболовът се извършва с капани, винтери и кошове. Член 8 Изпълнение на задължението за разтоварване 1. В съответствие с член 15 Комисията е оправомощена да приема делегирани актове във връзка със следните мерки: а) списъка на видовете, чийто улов е забранен предвид изключението от задължението за разтоварване, предвидено в член 15, параграф 4, буква а) от Регламент (ЕС) № 1380/2013; б) изключения от задължението за разтоварване, предвидено в член 15, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕС) № 1380/2013, за видове, които според научните данни са с висок процент на оцеляване, като се вземат предвид характеристиките на риболовния уред, риболовните практики и екосистемата; и в) минималните изключения, посочени в член 15, параграф 4, буква в) от Регламент (ЕС) № 1380/2013. 2. Мерките, посочени в параграф 1, са насочени към постигането на целта, определена в член 3, параграф 2, и се основават на научни становища, когато е приложимо. Минималните изключения са в съответствие с член 15, параграф 5, буква в) от Регламент (ЕС) № 1380/2013. 3. Съответните държави членки могат да представят съвместни препоръки в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 за мерките, посочени в параграф 1. ГЛАВА VI ТЕХНИЧЕСКИ МЕРКИ Член 9 Рамка на техническите мерки 1. На Комисията се предоставят правомощията да приема делегирани актове в съответствие с член 15 във връзка със следните технически мерки: а) спецификации на характеристиките на риболовните уреди и правила за тяхното използване; б) спецификации на измененията или на допълнителните устройства на риболовните уреди; в) ограничения или забрана на употребата на определени риболовни уреди и на риболовни дейности в определени зони или периоди; г) минимални референтни размери за опазване на всеки от запасите, обхванати от настоящия регламент. 2. Мерките, посочени в параграф 1, са насочени към постигането на целите, определени в член 3, и по-специално защитата на млади екземпляри или на хвърляща хайвер риба. 3. Когато това е необходимо за постигане на целите, определени в параграф 2, посочените в параграф 1 делегирани актове могат да дерогират от следните разпоредби на Регламент (ЕО) № 2187/2005: а) спецификациите на целеви видове и размери на окото на мрежите, определени в приложения II и III, посочени в членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 2187/2005; б) структурите, характеристиките и правилата, уреждащи използването на активни риболовни уреди, определени в член 5, параграфи 2, 3 и 4 и член 6 от него; в) структурите, характеристиките и правилата, уреждащи използването на пасивни уреди, посочени в член 8; г) координатите на забранени зони и периодите на прилагане, предвидени в член 16 от него; д) видовете, географските зони и периодите на прилагане на ограниченията за улов на някои запаси, посочени в член 18а, параграф 1 от него, и техническите подробности на дерогацията, предвидена в член 18а, параграф 2 от същия регламент; е) забраната за използване на тралове за залива на Рига, предвидена в член 22 от него. 4. Съответните държави членки могат да представят съвместни препоръки в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 за мерките, посочени в параграф 1. ГЛАВА VII РЕГИОНАЛИЗАЦИЯ Член 10 Регионално сътрудничество 1. Член 18, параграфи 1—6 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 се прилагат към мерките по настоящата глава. 2. Съответните държави членки могат да представят съвместни препоръки в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 в рамките на следните срокове: а) за мерките, определени в член 6, параграф 1, и по отношение на определена календарна година — не по-късно от 1 септември на предходната година; б) за мерките, определени в член 8, параграф 1 и член 9, параграф 1 — за първи път не по-късно от шест месеца след влизането в сила на настоящия регламент, а след това — на всеки шест месеца след представяне на оценка на плана в съответствие с член 14. ГЛАВА VIII КОНТРОЛ И ПРАВОПРИЛАГАНЕ Член 11 Връзка с Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета Предвидените в настоящата глава мерки за контрол се прилагат в допълнение към мерките, предвидени в Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета, освен ако в настоящата глава не е предвидено друго. Член 12 Предварителни уведомления 1. Чрез дерогация от член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 задължението за предварително уведомление, предвидено в посочения член, се прилага за капитаните на риболовните кораби на Съюза с обща дължина равна или по-голяма от осем метра, които държат на борда най-малко 300 kg риба треска или два тона пелагични запаси. 2. Чрез дерогация от член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 срокът за предварителното уведомление, предвиден в този член, трябва да бъде поне един час преди очакваното време на пристигане в пристанището. Член 13 Определени пристанища Пределните стойности за живото тегло на видовете, по отношение на които се прилага многогодишният план, над които стойности от риболовния кораб се изисква да разтовари своя улов в определено за целта пристанище или на място в близост до брега, както е посочено в член 43 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, са: а) 750 kg треска, б) 5 t пелагични видове. ГЛАВА IX ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙНОСТИ Член 14 Оценка на плана Комисията гарантира извършването на оценка на въздействието на плана върху обхванатите от настоящия регламент запаси и върху риболовните дейности, свързани с тях, по-специално за да се вземат предвид промените в научните становища шест години след влизането в сила на плана, а след това — на всеки шест години. Комисията представя резултатите от тези оценки на Европейския парламент и на Съвета. ГЛАВА X ПРОЦЕДУРНИ РАЗПОРЕДБИ Член 15 Упражняване на делегирането 1. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове при спазване на предвидените в настоящия член условия. 2. Делегирането на правомощия, посочено в членове 6, 8 и 9, се предоставя на Комисията за неопределен срок, считано от датата на влизане в сила на настоящия регламент. 3. Делегирането на правомощия, посочено в членове 6, 8 и 9, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след деня на публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. Решението не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила. 4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията го нотифицира едновременно на Европейския парламент и Съвета. 5. Делегиран акт, приет съгласно членове 6, 8 и 9, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета. ГЛАВА XI ИЗМЕНЕНИЯ Член 16 Изменения на Регламент (EО) № 2187/2005 на Съвета Членове 20 и 21 от Регламент (ЕО) № 2187/2005 се заличават. ГЛАВА XII ОТМЯНА Член 17 Отмяна на Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета Регламент (ЕО) № 1098/2007 се отменя. Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент. ГЛАВА XIII Окончателни разпоредби Член 18 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2015 г. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки. Съставено в Брюксел на […] година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател [1] http://www.ices.dk/aboutus/aboutus.asp [2] Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97 (ОВ L 248, 22.9.2007 г.). [3] Решение на Комисията от 26 август 2005 г. относно създаването на Научен, технически и икономически комитет по рибарство (2005/629/ЕО). [4] Доклад на експертната група на НТИКР относно плановете за управление на множество видове в Балтийско море (STECF-12-06). [5] ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22. [6] MRAG, септември 2009 г.: Икономическите и социалните въздействия на предложените сценарии за многогодишен план за управление на риболова на пелагични видове в Балтийско море, FISH/2006/09 — Lot 4. [7] Доклад на подгрупата на НТИКР относно целите и стратегиите на управлението (SGMOS 10-06 на НТИКР), част д) — Оценка на многогодишния план за запасите от треска в Балтийско море. [8] Доклад на експертната група на НТИКР относно оценка на въздействието на многогодишните планове за треската в Балтийско море (НТИКР 11-05). [9] Съвет на Европейския съюз, документ 16684/11 ADD 1, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16684-ad01.en11.pdf [10] Доклад на експертната група на НТИКР относно определяне на обхвата на оценките на въздействието на многогодишните многовидови планове в Балтийско море и за атлантическа треска в Категат, Северно море, водите на запад от Шотландия и Ирландско море; (STECF-12-05). [11] Доклад от семинара за интегрирана/многовидова политика за риболова в Балтийско море (WKMULTBAL), 6—8 март 2012 г., Шарлотенлунд (Дания) ICES CM 2012/ACOM:43. [12] Доклад на експертната група на НТИКР относно плановете за многовидово управление в Балтийско море (STECF-12-06). [13] http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/pech/dv/taskfor/taskforce.pdf [14] OВ C , , стр. . [15] OВ C , , стр. . [16] ОВ L 179, 23.6.1998 г., стр. 3. [17] Регламент (ЕО) № 1380/2013 на Европейския парламенти на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22). [18] Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97 (ОВ L 248, 22.9.2007 г., стр. 1). [19] Технически служби на ICES, септември 2014 г., http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf [20] Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98 (ОВ L 349, 31.12.2005 г., стр. 1). [21] Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 1). [22] Оценка на въздействието, публикувана... (да се попълни). [23] Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97 (ОВ L 248, 22.9.2007 г., стр. 1).