[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 9.7.2008

COM(2008) 449 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА

Генерална дирекция „Хуманитарна помощ“ (ECHO) Годишен доклад за 2007 година

{SEC(2008) 2236}

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 3

2. Аспекти на общата политика 5

3. Общ преглед на хуманитарните операции на ГД „Хуманитарна помощ“ през 2007 г. 7

3.1. Общ контекст 7

3.2. Важни операции през 2007 г. по региони и разпределение на средствата 10

3.3. Сравнителен анализ 12

3.4. Тематично финансиране 12

3.5. Дейности за готовност при бедствия 13

3.6. Установяване на връзка между помощ, възстановяване и развитие (LRRD) 14

3.7. Основни партньори в хуманитарните операции 14

4. Отношения с други институции на ЕС, държави-членки, основни хуманитарни партньори и донори извън ЕС 15

5. Други дейности 15

6. Заключение 16

Приложение:

Подробен преглед на хуманитарните операции, отношенията с партньорите, резултатите от оценките и финансовите таблици за всяка страна.

1. Въведение

ГД „Хуманитарна помощ“ е службата на Европейската комисия, която отговаря за предоставянето на хуманитарна помощ на пострадалите при конфликти или бедствия, причинени както от природата, така и от човека в трети страни. Тази обща цел допринася за постигане на стратегическата цел на Комисията „Европа като световен партньор“, включена в общата цел на външните отношения[1], както са дефинирани в Договора за Европейски съюз (ЕС). Мисията на ГД „Хуманитарна помощ“ е да спасява и съхранява човешкия живот, да намалява или предотвратява страданията и да защитава целостта и достойнството на населението, което е засегнато от хуманитарни кризи , както е посочено в Регламент № 1257/96 на Съвета.

През 2007 г. посредством бюджета си за хуманитарна помощ ЕС е предоставил хуманитарно подпомагане на 127 милиона души в трети страни[2]. В допълнение, 19,5 милиона души са получили помощ в рамките на действия, свързани с готовността при бедствия, и са подобрили капацитета си за ответна реакция на потенциални рискове.

С тези цифри Европейският съюз продължава да бъде основният донор на хуманитарна помощ в света.

ГД „Хуманитарна помощ“ подкрепя операции за предоставяне на хуманитарна помощ в съответствие с международно съгласувани хуманитарни принципи по неутрален , безпристрастен и недискриминационен начин, като спазва международното хуманитарно право („МХП[3]“) и защитава хуманитарните принципи и пространство, които все повече са изложени на опасност. За ГД „Хуманитарна помощ“ най-добрият начин да запази това хуманитарно пространство е като продължи да бъде силно ангажирана с принципите на добро хуманитарно донорство (ДХД[4]) и да поддържа високо качество на подпомагането и прозрачен диалог с други ключови участници .

Решенията и действията, предприети от службата, се определят единствено от оценката на хуманитарните нужди и не се ръководят, нито са подвластни на политически съображения освен ангажимента на Европейския съюз за солидарност с хората в нужда. Помощта е предназначена да стигне директно до хората в бедствено положение, независимо от тяхната раса, религия или политически убеждения.

Самата ГД „Хуманитарна помощ“ не изпълнява програми за подпомагане. Тя е донор и изпълнява своята мисия чрез финансиране на хуманитарните дейности на Общността посредством партньори , които са подписали Рамковото партньорско споразумение (FPA), като европейски неправителствени организации и международни организации (семейството на Червения кръст), или Финансовото и административно рамково споразумение (FAFA) за агенциите на ООН (през 2007 г. основно UNICEF[5], UNHCR[6] и WFP[7]).

Задачата на ГД „Хуманитарна помощ“ е да гарантира, че стоките и услугите бързо достигат до кризисните райони посредством тези партньори. Бързото предоставяне на помощ е улеснено от специални разпоредби във Финансовия регламент и мерки за тяхното изпълнение. Също така тези структурни договорености дават възможност на ГД „Хуманитарна помощ“ да разположи технически сътрудници (експерти от генералната дирекция) на място, като по този начин могат да се разграничат уязвимите слоеве на обществото, да се направи точна оценка на нуждите и да се идентифицират бързо подходящи партньори и проекти за удовлетворяване на тези нужди. Следващата стъпка е мониторинг на място на напредъка на партньорите и проектите, за да се гарантира стабилно финансово управление в подкрепа на декларацията, с която се дава уверение, че ресурсите са били използвани за предназначената цел.

Подпомагането от ГД „Хуманитарна помощ“ има за цел също така да улесни, заедно с други инструменти за помощ, възстановяване на населението до състояние на самозадоволяване, където и когато е възможно, както и да позволи постепенното прекратяване на финансиране от ГД „Хуманитарна помощ“ в нормални условия. В тази перспектива ГД „Хуманитарна помощ“ е активно ангажирана с изпълнението на стратегията за установяване на връзка между помощ, възстановяване и развитие (LRRD), както и с развитието на по-силно сътрудничество с други служби на Комисията и донори.

Въз основа на опита си от действия при бедствия ГД „Хуманитарна помощ“ работи също за насърчаване на готовността при бедствия с цел да намали както уязвимостта и излагането на хората на рискове и бедствия, така и икономическите разходи в резултат на такива бедствия. С оглед ефективно изпълнение на своя мандат ГД „Хуманитарна помощ“ може да подкрепя, където е целесъобразно и необходимо, мерки за изграждане на капацитет на своите участващи партньори.

Този доклад обобщава основните дейности на ГД „Хуманитарна помощ“ през 2007 г. Приложението съдържа подробен преглед на финансираните операции в различните страни и региони, в които ГД „Хуманитарна помощ“ предоставя подпомагане чрез своите партньори, както и статистически данни от финансовия доклад за 2007 г.[8]

Настоящият доклад се публикува в изпълнение на изискването по член 19 от регламента относно хуманитарната помощ:

„След приключване на всяка финансова година, Комисията изпраща годишен доклад на Европейския парламент и на Съвета с кратко описание на операциите, финансирани през годината. Краткото описание съдържа по-специално информация за организациите, с които са изпълнявани хуманитарните операции. Докладът съдържа и обобщение на външните оценки, извършени, при нужда, във връзка със специфични операции“.

2. Аспекти на общата политика

Като цяло, през последните няколко десетилетия мащабите, силата и броят на природните бедствия нараснаха . Броят на пострадалите при тези бедствия лица също се увеличи, като най-бедните бяха засегнати в най-голяма степен. Според прогнозите тази тенденция вероятно ще се засили в бъдеще.

Успоредно с това броят на конфликтите не се е променил съществено, но сегашните конфликти продължават по-дълго и са все по-разрушителни, въпреки че броят на бежанците през последните години намаля.

Международният контекст, в който се осъществява хуманитарната помощ, значително се измени и се появиха нови участници. В този контекст трите институции (Европейският парламент, Съветът и Комисията) подписаха през декември 2007 г. Европейски консенсус относно хуманитарната помощ[9] , с който признаха, че контекстът на хуманитарен отговор представлява все по-голямо предизвикателство, и се обявиха за по-ефикасен и координиран подход на ЕС. Този консенсус ще бъде последван през 2008 г. от план за действие, който ще представлява конкретното и оперативно измерение на множеството политически ангажименти, поети в Консенсуса на ЕС относно хуманитарната помощ .

С оглед да се подобри реакцията на Комисията при бедствия и в рамките на стратегията на ЕС за засилване на нейната способност за отговор на бедствия и кризи в трети страни[10] ГД „Хуманитарна помощ“ продължи да увеличава броя на експертите на място, за да се гарантира бърза оценка на нуждите и бърза реакция в случай на бедствие. Укрепването на оперативните и договорни процедури на ГД „Хуманитарна помощ“, приложими към партньорите ѝ (европейски неправителствени организации, агенции на ООН и международни организации), както и увеличаването на капацитета ѝ за действие на място[11] съкратиха времето за оказване на хуманитарна помощ. Тези подобрения допринеса значително за увеличаване на капацитета на ЕС за справяне с кризи и бедствия, като това все повече се превръща в политически приоритет, както показаха съобщенията след вълните цунами, докладът Барние[12] и съответните заключения на председателството след Европейския съвет в Брюксел през декември 2007 г.

Принципът „ един инструмент във всяка област на политика “, обявен в съобщението на Комисията[13] с цел по-ефикасни действия на Общността, и съобщението на Комисията относно финансовите перспективи за 2007—2013 г. прехвърлиха отговорността за управлението на хуманитарната хранителна помощ от Службата за сътрудничество EuropeAid (AIDCO) на ГД „Хуманитарна помощ“ считано от 1 януари 2007 г. В рамките на своя мандат ГД „Хуманитарна помощ“ насочи бюджета за хранителна помощ към запазване и съхраняване на живота при спешни ситуации и непосредствено след тях при същия принцип на оценка на нуждите, който се прилага по отношение на всички нейни намеси.

Поради включването на хранителната помощ и помощта за изселени лица в компетенциите на ГД „Хуманитарна помощ“ първоначално отпуснатият бюджет за хуманитарна помощ за 2007 г. нарасна, достигайки 722 млн. EUR, като се предвижда той да се увеличава с около 3 % годишно (2 % инфлация и 1 % нетно увеличение).

3. Общ преглед на хуманитарните операции на ГД „Хуманитарна помощ“ през 2007 г.

3.1. Общ контекст

За разлика от предишни години през 2007 г. не се наблюдаваха сериозни нови кризи в областта на хуманитарната помощ, независимо дали става въпрос за природни бедствия или сложни спешни ситуации. Въпреки това природните бедствия, чиято сила нараства вследствие на изменението на климата, продължават да зачестяват и стават все по-сериозни, като засягат по-често и с по-тежки последици вече уязвимото население. От 1975 г. броят на природните бедствия се е увеличил от около 75 на над 400[14] годишно. По-специално, средният брой на докладваните бедствия от хидро-метеорологичен характер, който за периода 1987—1998 е бил 195, се е увеличил със 187 %, достигайки средно 365 за периода 2000—2006 г.[15]

През 2007 г. природните бедствия нанесоха сериозни щети: земетресенията със средна сила в Перу и на Соломоновите острови; наводненията в Африка, Индия, Индонезия, Северна Корея, Виетнам и Латинска Америка; циклоните в Никарагуа (Феликс), Мозамбик (Фавио) и Бангладеш (Сидр); ураганът Дийн на Карибите; тропическата буря в Хаити и Доминиканската република (Ноел) и сушите в Молдова, Парагвай, Кения, Сомалия и района Сахел. ГД „Хуманитарна помощ“ трябваше да реагира бързо, за да помогне на хилядите страдащи хора, някои от които вече бяха засегнати от други кризи.

Въпреки продължаващите множество сложни спешни ситуации и щетите, нанесени от горепосочените природни бедствия, поради липсата на сериозни мащабни кризи ГД „Хуманитарна помощ“ не успя да усвои средства, отпуснати от бюджетния орган, като тези неусвоени средства бяха допълнени от ресурси от Европейския фонд за развитие и наново предвидени средства. По тази причина за разлика от предишни години ГД „Хуманитарна помощ“ не трябваше да взема средства от резерва на Комисията за спешна помощ.

Отговорът на ГД „Хуманитарна помощ“ на хуманитарни кризи през 2007 г. бе разпределен чрез 85 решения за финансиране. Усвояването на бюджетните кредити за поети задължения бе 100 %. Страните от АКТБ бяха най-големите получатели на помощ (422,7 млн. EUR - т.е. 55 % от общия краен бюджет), следвани от Азия и Латинска Америка (157,4 млн. EUR – 20,5 %) и Източна Европа, новите независими държави (ННД), Близкия изток и средиземноморските страни (124,9 млн. EUR – 16,2 %).

Прилагането на принципи, основани на нуждите, доведе до следното разпределение[16] по географски район на предвидените за хуманитарна помощ средства през 2007 г. Трябва да бъде отбелязано, че данните за 2006 г. не включват хранителна помощ, тъй като през тази година хранителната помощ все още бе управлявана от Службата за сътрудничество EuropeAid (AIDCO) (в хиляди):

Хуманитарна помощ през 2007 г. (включително хранителна помощ) | В сравнение с 2006 г. |

Единица/регион | Общо | % | Общо | % |

A/1: Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн | 422,760 | 55,0% | 322,060 | 48,0% |

Цяла Африка | 2,000 |

Африкански рог | 217,950 | 161,050 |

Големите езера | 89,500 | 84,050 |

Западна Африка | 46,600 | 56,150 |

Карибите, Тихоокеанския басейн | 16,310 | 1,610 |

Южна Африка, Индийския океан | 50,400 | 19,200 |

A/2: Нови независими държави, Близък изток, Средиземноморие | 124,897 | 16,2% | 177,900 | 26,5% |

ННД (Чечения, Кавказ, Таджикистан,…) | 25,807 | 33,000 |

Близък изток, Средиземноморие | 99,090 | 144,900 |

A/3: Азия & Латинска Америка | 157,366 | 20,5% | 124,540 | 18,6% |

Азия | 117,301 | 99,940 |

Латинска Америка | 40,065 | 24,600 |

Негеографски инструменти |

Тематично финансиране + безвъзмездни средства | 28,900 | 3,8% | 20,500 | 3,1% |

Техническо подпомагане (експерти & офиси на място) | 25,400 | 3,3% | 19,000 | 2,8% |

Използване на преразпределени приходи | 307 | 817 |

Разходи за помощни дейности (одит, оценка, информация и т.н.) | 8,900 | 1,2% | 6,189 | 1,0% |

ОБЩО | 768,530 | 100% | 671,006 | 100% |

[pic]

ГД „Хуманитарна помощ“ предоставя финансово подпомагане на жертвите на конфликти или природни бедствия в трети страни въз основа на оценка на хуманитарните нужди . Прилаганата методология[17] класира третите страни в зависимост от цялостната им уязвимост (= индекс на уязвимост[18]) и в зависимост от това дали понастоящем в тях има хуманитарна криза (= индекс на криза[19]). В резултат на изчисленията 50 страни/територии са обявени за райони в криза, като 23 от тях са най-уязвими, а 18 са разположени на юг от пустинята Сахара. Тези резултати са съпоставени с оценката, направена на място от експертите и географските звена на ГД „Хуманитарна помощ“, за да се изготви стратегията за съответните страни/региони.

В съответствие с използваната методология ГД „Хуманитарна помощ“ предостави през 2007 г. 94,6 % от своя първоначално планиран бюджет по основния ред за хуманитарна помощ (23.02.01) за приоритетни области, в които нуждите от хуманитарна помощ са значителни .

За да може да планира действията си за подпомагане на населенията с най-значителни хуманитарни нужди, стратегията на ГД „Хуманитарна помощ“ за помощ продължи да бъде насочена към забравените кризи (ситуации, при които сериозни хуманитарни нужди са обект на незначително внимание от страна на донорите, отразено в ниското равнище на получена помощ, и от страна на медиите). Анализът и методологията на ГД „Хуманитарна помощ“ за установяване на забравени кризи се основава едновременно на количествена информация (липса на медийно отразяване или слаба подкрепа от страна на донорите в съчетание със значителни нужди) и на качествени фактори (оценка на място от експерти и служители на ГД „Хуманитарна помощ“).

През 2007 г. бяха установени следните забравени кризи: бежанците от Сахрави (Алжир), Чечения и засегнатите съседни републики, населението на Индия, засегнато от конфликта в Джаму и Кашмир, продължаващата криза на бутанските бежанци, както и маоисткото въстание в Непал, населението, засегнато от конфликта в Бирма/Мианмар както в самата страна, така и в съседните страни, и населението, засегнато от кризата в Колумбия, както и в съседните страни. С изключение на Колумбия тези кризи бяха обявени за „забравени кризи“ още през 2006 г.

През 2007 г. за тези кризи бе отпусната финансова помощ от 60,7 млн. EUR, което представлява 13 % от първоначалния оперативен бюджет[20].

Резултатите от оценката на глобалните потребности и оценката на забравените кризи могат да бъдат намерени на уебсайта Europa http://ec.europa.eu/echo/policies/strategy_en.htm.

3.2. Важни операции през 2007 г. по региони и разпределение на средствата

Що се отнася до кризи, през 2007 г. не са възникнали нови сложни кризи, но Комисията трябваше да се справи с влошаване на някои хуманитарни ситуации, а понякога и с удължавани и сложни спешни ситуации , които съществуват от предишни години. Такъв пример е Судан , където ситуацията продължава да бъде много тревожна: насилието и издевателствата над цивилно население продължават и принудиха мнозина да избягат в други райони на страната или да потърсят убежище в съседни страни. Наводненията в северната част на Судан, включително Дарфур, през юли 2007 г. влошиха ситуацията.

През лятото на 2007 г. бяха подновени боевете и напрежението в източната част на Демократична република Конго , по-специално в северната и южната част на Киву, които предизвикаха преместване на населението и създадоха нови хуманитарни нужди. Сомалия също преживя и природни бедствия (суши), и насилие, които накараха много хора да напуснат домовете си.

Операциите, изброени в следващите раздели, са подробно описани в приложение – раздел I.

3.2.1. Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (страните от АКТБ)

През 2007 г. ГД „Хуманитарна помощ“ предостави общо 422 млн. EUR (55 % от общия размер на окончателния си бюджет) на страните от АКТБ , като най-голямо финансиране са получили Судан (110,45 млн. EUR) и Демократична република Конго (50 млн. EUR). Останалите големи операции в Африка, за които бе необходимо финансиране от над 20 млн. EUR, бяха в Чад (30,5 млн. EUR), Зимбабве (30,2 млн. EUR), Сахел (25,5 млн. EUR), Уганда (24 млн. EUR) и Етиопия (20 млн. EUR).

3.2.2. Близък изток и ННД

През 2007 г. хуманитарната ситуация в Близкия изток се влоши още повече. ГД „Хуманитарна помощ“ продължи да оказва помощ, предоставяйки над 88 млн. EUR, които покриха нуждите на най-уязвимото население на Западния бряг и в ивицата Газа, както и на палестинските бежанци в Ливан, Йордания и Сирия. Помощта бе използвана и за облекчаване на вътрешната криза в Ирак, включително положението на бежанците в съседните страни.

В Северен Кавказ Комисията продължи да предоставя финансиране на жертвите на конфликта в Чечения, като одобри сума от 20,8 млн. EUR.

3.2.3. Азия

В азиатските страни бяха отпуснати 27 млн. EUR за уязвимото население, засегнато от кризата в Афганистан и природните бедствия в Афганистан, Иран и Пакистан, и 19 млн. EUR в помощ на уязвимото население в Мианмар и бирманските бежанци по границата между Тайланд и Мианмар, както и 19,5 млн. EUR за страни от Южна Азия, без това да включва финансовата помощ за подготвеност в случай на бедствие и за възстановяване на общности, пострадали при наводнения.

3.2.4. Латинска Америка

В заключение, в Латинска Америка жертвите на конфликта в Колумбия продължиха да получават финансиране (12 млн. EUR). Редица природни бедствия обаче засегнаха Южна и Централна Америка (земетресение в Перу, ураган в Никарагуа, наводнения в Боливия и Колумбия, студена вълна в Перу и суша и горски пожари в Парагвай) и се наложи непредвидена намеса на ГД „Хуманитарна помощ“ в размер на 19 млн. EUR.

3.3. Сравнителен анализ

Сравнителният анализ на географското разпределение на решенията за финансиране за периода 2003 — 2007 г. в диаграмата по-долу показва, че относителният дял на финансирането за страните от АКТБ непрекъснато нараства с изключение на 2005 г., когато тази тенденция бе обърната, а по-голямата част от финансирането за Азия остава за двете основни кризи в тази част на света: вълните цунами и земетресението в Кашмир. Поглеждайки ситуацията в петгодишна перспектива, следва също така да се отбележи, че финансирането за различните райони и области в света е много различно, което подчертава факта, че намесата на ГД „Хуманитарна помощ“ е по същност и определение с краткосрочна ориентация. Също така трябва да се посочи, че над 96 % от бюджета за хуманитарна помощ е за финансиране на хуманитарни операции, докато по-малко от 4 % се предоставят за помощни дейности и административни разходи (информация, одити, оценки, помощен персонал и т.н.). Вж. приложение, раздел VI.

[pic]

3.4. Тематично финансиране

Имайки предвид централната роля на основните международни организации с хуманитарен мандат (агенции на ООН, Международният комитет на Червения кръст (МКЧК), Международната федерация на Червения кръст и Червения полумесец и т.н.) в ефективното оказване на хуманитарна помощ, ГД „Хуманитарна помощ“ продължи и през 2007 г. да поддържа укрепването на техния институционален капацитет чрез програми за тематично финансиране.

През 2007 г. ГД „Хуманитарна помощ“ предостави на агенции на ООН и организации от движението на Червения кръст като водещи агенции подкрепа на обща стойност 27,5 млн. EUR.

Акцентът бе поставен върху следните пропуски, като целта е да се създаде капацитет за ефективна реакция: оценка на капацитета на секторите, укрепване на капацитета за бързо реагиране, увеличаване на наличието на стоки за оказване на хуманитарна помощ при възникване на нови спешни ситуации, разработване на стандартни процедури за действие, използване на показатели за измерване на резултата, подобряване на координирането и подкрепа за прилагания от ООН групов подход по отношение на горепосочените въпроси.

3.5. Дейности за готовност при бедствия

В съответствие с Регламент № 1257/96 на Съвета ГД „Хуманитарна помощ“, успоредно с хуманитарната помощ, която оказва, насърчава готовността при бедствия посредством координиране, подкрепа и специалната програма DIPECHО. Последиците от бедствията, както и по-откритото признаване на глобалното изменение на климата и неговото въздействие, показват, че този ангажимент е уместен и нужен.

На стратегическо равнище ГД „Хуманитарна помощ“ продължи да укрепва институционалните си ресурси за готовност при бедствия, като се очаква това да улесни прилагането на по-съгласуван и всеобхватен подход с оглед системното включване на въпроса за готовността при бедствия в хуманитарната помощ и програмите за възстановяване. Това е изцяло в съответствие с вниманието, което донорите на хуманитарна помощ и на помощ за развитие отделят на дейностите за намаляване на риска от бедствия в глобален мащаб, както и с предвидените действия, последващи Рамката за действие от Хього за периода 2005 — 2015 г.

През 2007 г. ГД „Хуманитарна помощ“ продължи своя ангажимент в подкрепа на дейности за запознаване с проблема, целящи донорите на помощ за развитие да включат компоненти за намаляване на риска от бедствия в работата си в региони, в които съществува опасност от природни бедствия, например земетресения, наводнения, циклони и т.н., както и да подкрепят практически мерки за намаляване на тези рискове. ГД „Хуманитарна помощ“ е също така активен поддръжник на подходи за намаляване на риска от бедствия на местно равнище, които увеличават капацитета на уязвимите общности за справяне с тези бедствия.

По-специално, на риск са изложени развиващите се страни поради съществени слабости в капацитета за реагиране в национален мащаб и в способността на местните общности да се справят с последиците от бедствие. Проектите DIPECHO са проекти на местно равнище за готовност при бедствия, които са насочени към общности, изложени в най-голяма степен на природни бедствия, и с малък капацитет за справяне с тях. Проектите имат демонстративна и възпроизвеждаща цел, като намерението е те да бъдат интегрирани в дългосрочни национални стратегии и стратегии за развитие. Освен операции в съответната страна, плановете за действие DIPECHO съдържат и регионални проекти. Обяснението за това е просто: природните бедствия не се ограничават до държавните граници. През 2007 г. ГД „Хуманитарна помощ“ задели общо 19,5 млн. EUR за планове за действие DIPECHO в Централна Америка, Латинска Америка, Южна Азия и Карибите.

Освен това, ГД „Хуманитарна помощ“ включва елементи, свързани с готовността при бедствия, в хуманитарния си отговор на природни бедствия, когато това е възможно и целесъобразно. През 2007 г. такива елементи бяха включени в 18 решения за финансиране, взети в отговор на природни бедствия в 17 страни (Соломонови острови, Хаити, Ямайка, Доминиканска република, Белиз, Доминика, Санта Лусия, Индия, Непал, Бангладеш, Шри Ланка, Афганистан, Виетнам, Никарагуа, Парагвай, Перу и Колумбия), като съответните договори са на обща стойност приблизително 2,135 млн. EUR. В допълнение, ГД „Хуманитарна помощ“ предостави 4 млн. EUR за укрепване на капацитета на Международната федерация на Червения кръст и Червения полумесец за реакция при природни бедствия в определени региони с висок риск.

На международно равнище ГД „Хуманитарна помощ“ работи в сътрудничество с основните участници в сферата на сътрудничество за развитие. Целта е намаляването на риска от бедствия да се включи по-добре в дейностите за развитие и да се установи по-тясна връзка с усилията, които се полагат за адаптиране към изменението на климата в страните с висок риск.

3.6. Установяване на връзка между помощ, възстановяване и развитие (LRRD)

ГД „Хуманитарна помощ“ е поела ангажимента да разработва целесъобразен подход за преход и стратегии за хуманитарно подпомагане ( установяване на връзка между помощ, възстановяване и развитие „LRRD“ ). През 2007 г. влязоха в сила нови външни инструменти (по-специално Инструмента за сътрудничество за развитие и Инструмента за стабилност), които създадоха нова среда за LRRD. Съответните служби на Комисията положиха специални усилия, за да осигурят по-добро съчетаване на хуманитарното подпомагане и сътрудничеството за развитие. Съставен бе списък на пилотни страни, в които бе отделено специално внимание на подхода LRRD. Списъкът, който не е изчерпателен, включваше Кения, Либерия, Мавритания, Судан и Уганда. ГД „Хуманитарна помощ“ допринесе също за работата на ГД „Развитие“ по отношение на страни, в които ситуацията е нестабилна.

3.7. Основни партньори в хуманитарните операции

Хуманитарната помощ, предоставяна от ГД „Хуманитарна помощ“, се прилага чрез партньори. ГД „Хуманитарна помощ“ работи съвместно с около 200 неправителствени организации, агенции на ООН и международни организации като Международния комитет на Червения кръст и Международната федерация на Червения кръст и Червения полумесец.

Наличието на голям и разнообразен набор от партньори е важно за ГД „Хуманитарна помощ“. То позволява ефективното изпълнение на нарастващия списък от нужди в целия свят. ГД „Хуманитарна помощ“ е развила тесни работни връзки със своите партньори на равнище въпроси на политиката и на равнище управление на хуманитарните операции.

През 2007 г. ГД „Хуманитарна помощ“ изпълняваше своите операции посредством неправителствени организации (47 %), агенции на ООН (42 %) и международни организации (11 %). За повече подробности относно годишното разпределение между групите партньори, вж. приложение раздел VI.6.

4. Отношения с други институции на ЕС, държави-членки, основни хуманитарни партньори и донори извън ЕС

Както и предишни години, ГД „Хуманитарна помощ“ продължи да поддържа активни връзки с останалите институции, държави-членки и международни организации и да насърчава спазването на международното хуманитарно законодателство и хуманитарните принципи (хуманност, безпристрастност, недискриминация и неутралност), по-специално по отношение на развитията в сферата на Общата външна политика и политика на сигурност, като EUFOR Чад.

Тя гарантира също, че задължението за зачитане на хуманитарното пространство при спешни ситуации е взето предвид в европейските и международни дебати. Освен това, ГД „Хуманитарна помощ“ изгради стабилни работни връзки с наскоро назначения от Европейския парламент докладчик за хуманитарната помощ.

В рамките на отношенията си с донори извън ЕС ГД „Хуманитарна помощ“ поддържаше контакти със САЩ (USAID[21] и PRM[22]), по-специално посредством редовни видеоконференции, с цел обсъждане на общи политически въпроси и хуманитарни операции в специфични страни, за да бъде предоставен съгласуван и допълващ се отговор.

За установяване на стратегически и надежден диалог със своите партньори ГД „Хуманитарна помощ“ организира годишни диалози на високо равнище, посветени на стратегическото партньорство, с всяка организация (агенции на ООН, неправителствени организации и Движението на Червения кръст).

Повече подробности за тези партньори са дадени в приложение – раздел VI.6.

5. Други дейности

В контекста на своите дейности ГД „Хуманитарна помощ“ трябва също така да се справя с други задачи, чиято цел е да се осигури предоставяне и качество на хуманитарната помощ:

1. разработване на политика на ГД „Хуманитарна помощ“ за сигурност и безопасност на персонала, ангажиран в предоставянето на хуманитарна помощ;

2. укрепване на капацитета си за бързо реагиране при организирането на мултисекторни екипи;

3. комуникационна стратегия и информация

4. В сферата на образователните инициативи ГД „Хуманитарна помощ“ поддържа Мрежата за хуманитарна подкрепа (NOHA), която предлага мултидисциплинарна следдипломна квалификация.

Подробности за тези дейности са дадени в приложение - раздел IV.

Правилното изпълнение на финансираните от ГД „Хуманитарна помощ“ операции се гарантира чрез няколко нива на проверка и контрол на различни етапи от проектния цикъл на хуманитарните операции. Различните аспекти на стратегията за контрол, разработени от ГД „Хуманитарна помощ“, като и нейните процедури за надзор и мониторинг са описани в приложение – раздел V.

6. Заключение

През 2007 г. нямаше сериозни нови хуманитарни кризи . Природните бедствия обаче причиниха сериозни щети и има вероятност в бъдеще техните мащаби, сила и честота да продължат да нарастват поради изменението на климата. Същевременно броят на конфликтите не се промени, но се наблюдава тенденция тези конфликти да продължават по-дълго, да са все по-разрушителни и да засягат по-често населения, които вече са уязвими.

[1] Нов член 10в – параграф 2 от Договора за ЕС.

[2] Извън тази цифра ГД ECHO е оказала помощ на 12 милиона бежанци и на постоянен брой от 25 милиона разселени лица (в собствената им страна) в повече от 50 страни - www.internal-displacement.org (Център за мониторинг на вътрешното разселване, Обща картина на тенденциите и развитията през 2006 г.).

[3] http://www.icrc.org/Web/Eng/siteeng0.nsf/htmlall/section_ihl_in_brief?OpenDocument

[4] http://www.goodhumanitariandonorship.org/

[5] Детският фонд на Организацията на обединените нации

[6] Върховният комисар на ООН за бежанците

[7] Световната програма на ООН по прехрана

[8] Докладът е на разположение на http://ec.europa.eu/echo/funding/key_figures/echo_en.htm

[9] Въз основа на съобщение „ Към постигане на Европейски консенсус относно хуманитарната помощ “, прието на 13.6.2007 г. (COM(2007)317 окончателен).

[10] COM(2005) 153.

[11] Броят на експертите нарасна от 83 на 96 за периода 2005—2007 г.

[12] За европейски сили за гражданска защита: помощ за Европа (Europe aid) http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/rapport_barnier_en.pdf

[13] COM(2004) 101.

[14] Източник: Център за изследване на природните бедствия (CRED), бедствията в цифри през 2006 г. http://www.unisdr.org/eng/media-room/press-release/2007/2006-Disaster-in-number-CRED-ISDR.pdf

[15] Източник: Годишен статистически преглед на бедствията, цифри и тенденции, 2006 г. (Annual Disaster Statistical Review, Numbers and Trends, 2006) http://www.em-dat.net/documents/Annual%20Disaster%20Statistical%20Review%202006.pdf

[16] Разпределението по бюджетен ред, включително Европейския фонд за развитие, на общата сума, предвидена за 2007 г., е посочено в част VI.

[17] http://ec.europa.eu/echo/policies/strategy_en.htm

[18] Индексът на уязвимост измерва националния капацитет за абсорбиране и намаляване на ефекта от евентуална криза. Той е съвкупност от различни показатели, вариращи от индекса на човешко развитие до процента на смъртност при деца под 5-годишна възраст. http://ec.europa.eu/echo/files/policies/strategy/strategy_2008_en.pdf

[19] Индексът на криза оценява близостта във времето на тежка ситуация – война или природно бедствие – или процента на бежанците или вътрешно разселените лица от общия брой на населението в съответната страна.

[20] Бюджетен ред за хуманитарна помощ

[21] Американска агенция за международно развитие (USAID)

[22] Бюро за населението, бежанците и миграцията – САЩ (PRM)