Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Стратегия за равенство между половете“

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Докладчик: Giulia BARBUCCI Съдокладчик: Indrė VAREIKYTĖ

Консултация Европейска комисия, 22.4.2020 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Дата на решението на Бюрото 18.2.2020 г. Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 17.6.2020 г. Приемане на пленарна сесия 16.7.2020 г. Пленарна сесия № 553 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 171/38/7

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК е наясно, че пандемията от COVID-19 оказва въздействие по признак пол и ясно показва свързаното с пола измерение на социалните и икономическите неравенства. Този въпрос трябва да бъде отчетен напълно в новата стратегия за равенство между половете. Европейската комисия би трябвало да прилага стратегията за равенство между половете заедно с мерки за преодоляване на въздействието на COVID-19 чрез съобразени с конкретните нужди целеви политики.

1.2. ЕИСК препоръчва във всички програмни и управленски органи и инфраструктури да се прилагат стратегии за интегриране на принципа на равенство между половете и призовава Комисията активно да насърчава държавите членки да възприемат същия подход. Освен това Комитетът призовава за приемането на междусекторен подход към равенството между половете, включително и по отношение на многобройните форми на дискриминация.

1.3. ЕИСК настоятелно призовава Комисията и държавите членки да гарантират балансирано участие на мъже и жени в консултативните и техническите органи, създадени за обсъждане на политическите мерки за рестартиране на икономиката и предотвратяване на социалната и икономическата маргинализация в контекста на COVID-19.

1.4. Освен това ЕИСК насърчава държавите членки да гарантират пълното интегриранe на перспективата за равенство между половете в мерките за възстановяване от COVID-19, за да се преодолеят трайните неравенства между половете чрез стратегически и структурен подход и за да се насърчава и подобрява участието на жените на всички равнища на пазара на труда.

1.5. ЕИСК призовава за по-силна ангажираност по отношение на равенството между половете в предстоящата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. Този подход трябва да бъде интегриран и в прилагането на Европейския стълб на социалните права и в шестте приоритета на Комисията за периода 2019-2024 г., както и в препоръките на европейския семестър.

1.6. ЕИСК подкрепя изготвената от Комисията стратегия за равенство между половете и отправя към нея искане за създаване на механизъм за координация с участието на всички държави членки, социални партньори и организации на гражданското общество (ОГО).

1.7. ЕИСК призовава държавите членки да приемат конкретни мерки за подобряване на образователното и професионалното ориентиране като средство за засилване на осведомеността по въпросите на равенството между половете и да предоставят подходящи ресурси и инструменти, което да доведе до по-чувствителен към аспектите, свързани с пола, подход и до намаляване на половата сегрегация по отношение на образованието и заетостта.

1.8. ЕИСК призовава за действия за премахване на неравенството между половете в областта на цифровите технологии и за пълно включване на аспекта на равенството между половете в цифровите и свързаните с ИИ програми на равнището на ЕС и на равнището на държавите членки посредством определянето на конкретен дневен ред с механизъм за наблюдение, чувствителен към свързаните с пола аспекти и подкрепен с показатели и събиране на данни, групирани по полов признак.

1.9. Разликата в заплащането на жените и мъжете продължава да бъде една от основните форми на неравенство между половете и дискриминация, както показа и кризата с COVID-19. ЕИСК призовава Комисията да пристъпи спешно към приемане на предложението за въвеждане на задължителни мерки за прозрачност по отношение на разликата в заплащането на жените и мъжете и е готов да играе водеща роля за популяризиране на стратегия за интегриране на принципа на равенство между половете с цел постигане на равно заплащане.

1.10. ЕИСК настоятелно призовава Комисията и държавите членки да насърчават ефективен подход за предотвратяване на всяка форма на насилие над жени и да предоставят закрила на жените. ЕИСК призовава за мерки за подкрепа и приемане на международни и европейски инициативи за изкореняване на насилието над жени. ЕИСК може да работи със социалните партньори и организациите на гражданското общество, за да гарантира бързото прилагане на тези инициативи.

1.11. ЕИСК играе ключова роля за повишаване на осведомеността чрез събиране и разпространяване на добри практики сред социалните партньори и организациите на гражданското общество във връзка с инструментите и организационната инфраструктура за предотвратяване и предоставяне на закрила от сексуалния тормоз у дома и на работното място.

1.12. ЕИСК препоръчва систематичен подход към политиките в областта на грижите, който да включва и други политически измерения (прозрачност в заплащането, обществени услуги, инфраструктура, данъчно облагане, транспорт, програма в областта на цифровите технологии и ИИ и фондове на ЕС). Държавите — членки на ЕС, следва да продължат да полагат усилия за увеличаване на предлагането, финансовата достъпност и качеството на местата за образование и грижи в ранна детска възраст.

1.13. ЕИСК призовава Комисията да подкрепи държавите членки в засилването на участието на жените с увреждания на пазара на труда, прилагайки по този начин Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (КПХУ на ООН), както и на всички други уязвими групи жени (включително жените от ромски произход и жените мигранти).

1.14. Равните възможности за участие са от съществено значение за представителната демокрация на всички равнища — европейско, национално, регионално и местно. ЕИСК подкрепя равното участие и баланса между половете в процеса на вземане на решения и в политическия, икономическия и социалния живот, включително в структурите за социален и граждански диалог. Необходими са утвърдителни действия, основани на правни, бюджетни, доброволни, организационни и културни мерки, за да се реши въпросът за слабото представителство и участието на жените в органите за вземане на решения.

1.15. ЕИСК отново отправя искане към Съвета да продължи обсъждането на директивата за подобряване на баланса между половете в управителните съвети.

1.16. ЕИСК насърчава медийния и рекламния сектор да подкрепят по-балансираното участие на жените на ръководни позиции и да допринасят за премахването на свързаните с пола стереотипи в медийното съдържание, като приемат кодекси за поведение и механизми за осигуряване на баланс между половете в ръководните органи.

1.17. ЕИСК отправя искане към EIGE да включи в индекса за равенството между половете тематичен акцент върху равенството между половете в медиите, за да се подчертаят неравенствата между половете.

2. Въведение

2.1. ( 4 ) Равенството между половете е не само основна ценност на Европейския съюз ( 1 ) , но и задължителен мандат за действие ( 2 ) . Комисията превърна равенството между жените и мъжете в ръководен принцип, както и в една от целите на мандата си, но въпреки това фактите ( 3 ) ( 5 ) сочат, че напредъкът в постигането на равенство между половете в ЕС е много бавен. Настоящото становище на ЕИСК беше изготвено в отговор на Стратегията за равенство между половете за периода 2020—2025 г., стартирана от Комисията през март 2020 г., преди разпространението на пандемията от COVID-19. ЕИСК е наясно, че пандемията от COVID-19 оказва въздействие върху равенството между половете, което трябва да бъде взето предвид в стратегията за равенство между половете. Важно е да се подчертае, че тази извънредна ситуация изостря свързаните с пола неравенства, които съществуваха още преди кризата. Жените все по-често са изложени на риск от насилие, бедност, различни форми на дискриминация и икономическа зависимост и ние препоръчваме на Комисията да предприеме незабавни действия за прилагане на стратегията за равенство между половете заедно с мерки за справяне с въздействието на COVID-19 върху жените и момичетата чрез адаптирани целеви политики. В стратегията са предвидени следните области на намеса:

2.1.1. Насилието над жени представлява една от най-тежките форми на дискриминация, основана на пола.

2.1.2. Комисията призовава за систематичен анализ, за предприемане на по-решителни мерки за премахване на стереотипите и за изкореняване на основаното на пола насилие, тормоза, малтретирането, както и за въвеждането на мерки за защита на жертвите и подвеждане под отговорност на извършителите. Домашното насилие нарасна по време на кризата, свързана с COVID-19, като жените са изложени в по-голяма степен на насилие от страна на своите партньори у дома.

2.1.3. Трудова заетост сред жените. Данните показват, че неравнопоставеността между половете в икономиката и запазващият се дисбаланс по отношение на отговорностите за полагане на грижи силно ограничават пълното социално и икономическо овластяване на жените, както и достъпа до справедливо заплащане, доходи и пенсии. Рискът от икономическа маргинализация се определя и от устойчиви стереотипи, както и от междусекторни форми на дискриминация. Несъответствието между уменията и изискванията на пазара на труда е следствие от няколко структурни фактора, които са широко свързани с пола. Тези фактори не само ограничават въздействието на икономическите политики, но и лишават нашите общества и икономики от уменията и талантите на жените.

2.1.4. Балансираното участие на мъже и жени в процеса на вземане на решения е основна цел и неговата липса представлява траен недостатък. За да се преодолее сложността на икономическите и социалните предизвикателства, е необходимо да се увеличи участието на жените на ръководни позиции. Законодателните мерки са начин за преодоляване на неравнопоставеността между половете в краткосрочен план.

2.1.5. Интегрирането на принципа на равенство между половете е стратегията за постигане на равенство между половете чрез включване на подход, основаващ се на пола, във всички етапи от процеса на изготвяне на политиките. Във всички държави — членки на ЕС, специална инфраструктура за равенство между половете ( 6 ) отговаря за интегрирането на принципа на равенство между половете и подкрепата за интегрирането на основаващия се на пола подход в политическия дневен ред. Подобни институционални механизми следва да бъдат обезпечени по-добре с по-силни политически правомощия и усъвършенствани умения, за да се демонстрират съответните инструменти (основан на факти анализ, системно събиране на данни, групирани по полов признак, бюджетиране, съобразено с равенството между половете ( 7 ) , наблюдение и оценка на аспектите на равенството между половете).

2.1.6. Средствата на ЕС за 2021-2027 г. представляват възможност за подкрепа на равенството между половете. ЕИСК излезе със становище ( 8 ) , в което призовава Парламента и Съвета да въведат нови и подходящи показатели за по-добро наблюдение на финансовия принос на ЕС за постигане на целите за равенство между половете. Целта е да се увеличи участието на жените на пазара на труда (по-специално на жените от уязвимите групи ( 9 ) , като жените с увреждания ( 10 ) , и на жените, които са подложени на многобройни форми на дискриминация) и да се подобрят мерките за постигане на баланс между професионалния и личния живот, грижите за децата и услугите и инфраструктурата за дългосрочни грижи. Кризата, свързана с COVID-19, подчертава необходимостта от финансиране на мерки в подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот, от инвестиране в качествени и достъпни обществени услуги за полагане на грижи, от запазване на равнището на заетост, а също и от подпомагане на доходите.

2.1.7. Освен това ЕИСК счита, че финансирането от ЕС следва да бъде разпределено по начин, който отчита в по-голяма степен аспектите, свързани с пола, че равенството между половете следва да бъде самостоятелна цел, а не да бъде обединявано с целите на борбата с дискриминацията, и че перспективата за равенство между половете следва да бъде по-добре интегрирана сред всички други специфични цели, като се следва мултидисциплинарен и междусекторен подход.

3. Общи бележки относно стратегията за равенство между половете за периода 2020 — 2025 г. и предложения за нейното изпълнение

3.1. ЕИСК подкрепя подхода на Комисията за възобновяване на интегрирането на принципа на равенство между половете като стратегията за постигане на равенство между половете, и отправя искане да се отчита специфичното въздействие на пандемията от COVID-19 върху жените. Двойният подход — утвърдителни действия и интегриране на основаващия се на пола подход — трябва да бъде включен изцяло в механизмите за управление на финансирането. Този подход трябва да бъде включен и в прилагането на Европейския стълб на социалните права и в шестте приоритета на Комисията за 2019-2024 г. ( 11 ) , както и в препоръките на европейския семестър.

3.2. Съществуващата институционална инфраструктура за равенство между половете на равнището на ЕС (ГД „Правосъдие и потребители“, Европейския институт за равенство между половете, Европейския парламент и институциите на ЕС, както и консултативните органи ( 12 ) и работната група за равенството ( 13 ) , подкрепени от данни, предоставени от Eurofound и ЕВРОСТАТ) следва да бъде включена по-добре в процеса на управление на политиките на ЕС. Отвъд конкретните граници на въпроса за равенството между половете, тази институционална инфраструктура следва да бъде неразделна част от политическия механизъм, насочен към основните досиета, актуални в момента (включително Програма в областта на цифровите технологии, Програма за умения, Зелен пакт на ЕС, Европейски цели за младежта ( 14 ) ).

3.3. ЕИСК приветства идеята, че равенството между половете изисква мултидисциплинарен и междусекторен политически подход, който да бъде насочен към социалните и икономическите притегателни фактори, водещи до неравенство между половете, и да инвестира в създаването на фактори, които засилват равенството между половете. ЕИСК ( 15 ) призовава за стратегически подход за наблюдение на интегрирането на аспекта на равенството между половете във всички тематични цели, поставени в новата регулаторна финансова рамка за периода 2021-2027 г.

3.4. Комитетът обръща внимание на факта, че поради вируса на COVID-19 забавянето на икономическия растеж в ЕС вече е факт. Важно е въздействието на макроикономическите политики върху равенството между половете да бъде напълно оценено и взето предвид при прилагането на стратегията, за да не се допусне допълнително изостряне на съществуващите неравенства между половете ( 16 )

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК призовава Европейската комисия да разгледа съществуващия координационен механизъм в областта на равенството между половете, за да наблюдава изпълнението на стратегията с оглед на докладването на резултатите от гледна точка на подход, основаващ се на пола. Координационният механизъм би могъл да разгледа и свързани с пола съображения при прилагането на Европейския стълб на социалните права и в препоръките на европейския семестър.

4.2. ЕИСК вече поиска от Европейската комисия да препоръча на държавите — членки ЕС, да определят национални цели и показатели за наблюдение на ситуацията чрез годишен доклад.

4.3. Край на насилието, основано на пола

4.3.1. Все още е по-вероятно именно жените да докладват за излагането на неблагоприятно социално поведение и насилие както у дома, така и на работното място ( 17 ) . ЕИСК може да играе ключова роля в насърчаването на по-широки знания за това явление с цел предотвратяване на всяка форма на насилие над жени. Социалните партньори и организациите на гражданското общество могат да подкрепят предотвратяването на насилието срещу жени, а също и насърчаването на чувствителна към аспектите на пола култура чрез повишаване на осведомеността и чрез събиране и обмен на добри практики.

4.3.2. Европейското рамково споразумение на социалните партньори относно тормоза и насилието на работното място от 2007 г. представлява инструмент, с който да се гарантират работни места без тормоз и насилие и който да се прилага навсякъде в Европа и на всяко работно място, независимо от размера на предприятието.

4.3.3. Международните и европейските инициативи за изкореняване на насилието над жени трябва да бъдат подкрепени и приети. ЕИСК може да предостави солидна подкрепа за Конвенцията на МОТ относно насилието и сексуалния тормоз на работното място. Конвенция № 190 на МОТ относно насилието и тормоза от 2019 г. следва да бъде ратифицирана и прилагана от всички правителства на международно и европейско равнище, както и от Европейския съюз. ЕИСК приветства също инициативата на Комисията да предложи през 2021 г. мерки за постигане на целите на Истанбулската конвенция.

4.3.4. Кибертормозът ( 18 ) е една от пречките пред възможността за участие на жените в онлайн дейности и социалните мрежи. ЕИСК отправи искане към Европейската комисия да засили предишната си работна група „Жените в областта на цифровите технологии“ и последващите действия във връзка с инициативата „Digital4her“ ( 19 ) . Европейската комисия трябва да приведе тези доброволни мерки в съответствие със законодателните рамки относно насилието над жени.

4.3.5. ЕИСК многократно е призовавал Комисията да актуализира препоръката относно мерките за ефективна борба с незаконното онлайн съдържание и Кодекса на поведение във връзка с незаконните изказвания онлайн, пораждащи омраза, който беше договорен от ЕК и глобалните ИТ предприятия, като в определението за незаконни изказвания, пораждащи омраза, се включат онлайн тормозът и тормозът на жени на работното място ( 20 )

4.3.6. ЕИСК предлага на равнището на ЕС да се създаде правен фонд за извънредни ситуации, който ще предоставя подкрепа на ОГО, оспорващи в съдилищата законодателството, което нарушава правата на жените ( 21 )

4.4. Премахване на неравнопоставеността между половете

4.4.1. Образование Разликите между половете в образованието продължават да съществуват и водят до полова сегрегация на пазара на труда и по отношение на заетостта и доходите, както и до несъответствие между търсените и предлаганите умения Разликите между половете в образованието продължават да съществуват и водят до полова сегрегация на пазара на труда и по отношение на заетостта и доходите, както и до несъответствие между търсените и предлаганите умения ( 22 ) ( 23 ) . Към системата от образователни насоки следва да се подходи със специфични мерки ( 24 ) . Образованието играе важна роля за елиминиране на стереотипите и разчупването на предразсъдъците, като се започне от началното училище.

4.4.2. Цифровите технологии и технологиите и уменията в областта на ИИ трябва да бъдат достъпни за всички, независимо от пола, възрастта или социално-икономическия произход. Важно е да се увеличи броят на жените и момичетата в секторите на науките, технологиите, инженерството, математиката и ИКТ, да се премахне цифровото разделение, което е в основата на тяхната слаба представеност, и да се предоставят повече ролеви модели за жени в областта на цифровите технологии, за да се преодолеят стереотипите, по-специално с оглед на въздействието на настоящата извънредна ситуация, свързана с COVID-19.

4.4.3. Насърчаването на повече жени и момичета да заемат работни места в областта на разработката на ИКТ може да спомогне за преодоляване на предубежденията по отношение на пола, свързани с проектирането на дадена технология. Поради това е от жизненоважно значение да се гарантира универсален достъп до повишаване на уменията в областта на НТИМ, ИКТ и ИИ, както и закрила на труда за жените, изложени на риск да загубят своите работни места поради слабо ниво на владеене на ИКТ.

4.4.4. Следва да се обърне специално внимание и да се предприемат мерки по отношение на основаващ се на пола подход във финансовото образование.

4.4.5. Заетост Неравнопоставеността между половете в областта на заетостта е довела до дългосрочни разлики в доходите, достъпа до кредити, заплатите и пенсиите и освен това увеличава риска от изпадане в бедност, социално изключване и/или бездомничество. Независимо от вдъхновеното от ЕС законодателство относно равното третиране в областта на заетостта, разликата в заплащането на жените и мъжете продължава да бъде една от основните широко разпространени форми на неравенство между половете и дискриминация.

4.4.6. Колективното договаряне би могло да играе водеща роля в това отношение. Всички мерки следва да са насочени към преодоляване на неравнопоставеността между половете, за да се подобри достъпът до социална закрила и качеството на работата и да се увеличи стабилността на пазара на труда.

4.4.7. ЕИСК приветства предложението на Комисията за задължителни мерки за прозрачност по отношение на заплащането на жените и мъжете, които трябва да бъдат въведени възможно най-скоро и могат да играят водеща роля в насърчаването на стратегия за интегриране на принципа на равенство между половете в областта на равното заплащане. Жените представляват 70 % от всички работници в сектора на здравеопазването и социалните грижи в 104 държави (според данни на СЗО) и 58,6 % от работниците в сектора на услугите в световен мащаб (според данни на МОТ), което представлява риск за тяхното здраве поради пандемията. Преобладаващата сегрегация на жените в нископлатените сектори и несигурните работни места ги поставя на предна линия по отношение на риска от загуба на работното място и здравословни проблеми.

4.4.8. Работните места и задачите, които се извършват в сектора на грижите, почистването, търговията и здравеопазването, имат голям принос за обществото и икономиката, както пролича и по време на кризата, свързана с COVID-19. Тези работни места и сектори, в които традиционно работят много жени, често са ниско платени и подценявани и се характеризират с несигурни условия на труд. Поради това е от съществено значение тези професии да получат по-голямо социално признание и съответната икономическа стойност, което би допринесло за намаляване на разликите в заплащането и други неравенства между половете, както и за повишаването на икономическата и социалната стойност, която се свързва с тези работни места.

4.4.9. Увеличаването на инвестициите в цифровизацията на публичния сектор дава възможност за по-голямо и по-добро участие на жените и мъжете на пазара на труда и може да помогне на жените с отговорности за полагане на грижи или на тези, които се нуждаят от помощ, да преодоляват пречките, свързани с бюрокрацията и достъпа до обществени услуги ( 25 )

4.4.10. Жените предприемачи все още представляват само малък дял от общия брой на предприемачите в ЕС. Улесняването на достъпа до инвестиционен капитал за жени предприемачи и насърчаването на баланса между половете на длъжностите, свързани с вземането на решения, на финансовите институции, в които се вземат решения относно инвестициите ( 26 ) , подпомагат както предприемачеството сред жените, така и равенството между половете.

4.4.11. Грижи и баланс между професионалния и личния живот Жените все още поемат по-голям дял от неплатения труд, независимо дали става въпрос за грижи за деца, за възрастни хора или домакинска работа Жените все още поемат по-голям дял от неплатения труд, независимо дали става въпрос за грижи за деца, за възрастни хора или домакинска работа ( 27 ) . Мерките за постигане на равновесие между професионалния и личния живот чрез законодателство или колективно договаряне могат да постигнат по-добър компромис между нуждите на жените и на мъжете, както и на работниците, които се явяват и в ролята на лица, полагащи грижи. Пандемията увеличава бремето на неплатения труд по полагане на грижи, особено в случаите, когато училищата, детските градини и работните места са затворени поради карантината.

4.4.12. ЕИСК призовава за прилагането на Директивата за равновесие между професионалния и личния живот, по-специално по отношение на платените отпуски, за да се гарантира, че както жените, така и мъжете могат да се възползват от правото си на грижи. Освен това ЕИСК насърчава държавите членки да положат допълнителни усилия, за да постигнат непостигнатата понастоящем цел 33 % от децата под тригодишна възраст да бъдат включени в някаква форма на официални грижи и да добавят цел за следучилищни грижи, за да се даде възможност на родителите да работят на пълно работно време, ако имат такова желание. Комисията следва да работи заедно с държавите членки, за да гарантира, че целите са напълно постигнати.

4.4.13. ЕИСК призовава държавите членки да използват средствата на ЕС за увеличаване на предлагането, финансовата достъпност и качеството на услугите и инфраструктурата за образование и грижи в ранна детска възраст.

4.4.14. Необходимо е също да се засили участието на пазара на труда на жените с увреждания, като се приложи Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания.

4.4.15. Поради застаряването на населението следва да се обърне по-голямо внимание на грижите за възрастните хора при разработването на мерки за съвместяване на нуждите и постигане на равновесие между професионалния и личния живот.

4.4.16. Необходим е систематичен подход към политиките за предоставяне на грижи, който да включва няколко други измерения на политиката (инфраструктура, данъчно облагане, транспорт, програма в областта на цифровите технологии, здравеопазване и умения, ИИ и фондове на ЕС), при който социалният диалог, социалните партньори и организациите на гражданското общество могат да играят водеща роля.

4.5. Постигане на равенството между половете в процеса на вземане на решения

4.5.1. Равните възможности за участие са от съществено значение за представителната демокрация на всички равнища — европейско, национално, регионално и местно. ЕИСК подкрепя равното участие и баланса между половете в процеса на вземане на решения и в политическия, икономическия и социалния живот, включително в структурите за социален и граждански диалог. Необходими са утвърдителни действия, основани на правни, бюджетни, доброволни, организационни и културни мерки, за да се реши въпросът за слабото представителство и участието на жените в органите за вземане на решения.

4.5.2. Разликите между половете на пазара на труда водят и до дисбаланс между половете при вземането на решения. Мъжете на ръководни позиции в ЕС са два пъти повече от жените. Жените са по-слабо представени като мениджъри в почти всички икономически сектори. В управлението на публичния сектор е постигнат най-добър баланс между половете ( 28 )

4.5.3. Законодателството може да помогне, но е малко вероятно само по себе си да повлияе на културата и организационните механизми. Балансът между половете при вземането на решения в политическия, икономическия и социалния живот може да бъде постигнат и чрез възприемане на подход за интегриране на принципа на равенство между половете, чиято цел е да се осигурят положителни условия и по-добра осведоменост по свързаните с пола въпроси с цел увеличаване на участието на жените на равнището, на което се вземат решения.

4.5.4. ЕИСК призовава Съвета да продължи обсъждането на директивата за подобряване на баланса между половете в управителните съвети ( 29 ) . Освен това Комитетът призовава предприятията да поемат водеща роля и да увеличат значително участието на жени на ръководни постове.

4.5.5. Комитетът препоръча ( 30 ) да се обмислят ефективни стратегии и инструменти (напр. правни, бюджетни и доброволни мерки, квоти по пол), за да се постигне баланс между половете на изборните длъжности и длъжности с назначаване в основните политически структури, и предлага Комисията да продължи да подкрепя държавите членки при предприемането на действия в тази област. Комитетът призовава отново ( 31 ) Съвета да преразгледа насоките си за назначаване на членове на ЕИСК, за да се вземат предвид икономическите, социалните и демографските промени в рамките на Съюза.

4.6. Интегриране на принципа на равенство между половете

4.6.1. Интегрирането на принципа на равенство между половете е най-добрият подход за интегриране на основаващата се на пола перспектива сред всички участници и на всички равнища, но неговото оперативно измерение и начинът, по който се прилага, трябва да бъдат подобрени.

4.6.2. За програмния период 2021—2027 г. ЕИСК призовава за по-силен ангажимент по отношение на равенството между половете. Създаването на благоприятни условия за равенство между половете, с цел да се гарантира целесъобразността и съгласуваността на програмите, проектите и средствата, трябва да бъде ефективно прилагано и оценено.

4.6.3. ЕИСК подкрепя изготвената от Комисията стратегия за равенство между половете и я призовава да разгледа съществуващите механизми за координация (Консултативен комитет за равните възможности за жените и мъжете, Група на високо равнище по интегрирането на принципа на равенство между половете и Работна група за равенство между половете), да наблюдава доброто изпълнение на стратегията, да докладва за постиженията и да улеснява обмена на подходи и опит на равнище ЕС.

4.7. Равенство между половете в медиите

4.7.1. Въздействието на медиите върху равенството между половете дълго време се подценяваше, въпреки че играе жизненоважна роля за формирането на нагласите в обществото. Медийната индустрия следва да поеме водеща роля, за да гарантира, че рекламата има по-скоро положителен, а не отрицателен ефект по отношение на представянето и насърчаването на равенството между половете в обществото.

4.7.3. Важно е да се отчете въздействието на свързаните с пола стереотипи в медийното съдържание. ЕИСК призовава в следващия индекс за равенство между половете на Европейския институт за равенство между половете да бъде включен нов тематичен акцент — медии и реклама.

Брюксел, 16 юли 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Член 2 от ДЕС.

(2) Член 8 от ДФЕС: „Във всички негови дейности Съюзът полага усилия за премахването на неравенствата и за насърчаване на равенството между мъжете и жените.“

(3) EIGE (2019 г.) Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line (Индексът за равенството между половете 2019 г. накратко: все още далеч от финала)

(4) Европейска комисия (2019 г.) New vision for Gender Equality (Нова визия за равенство между половете).

(5) Eurofound (2020 г.) Gender equality at work (Равенството между половете на работното място).

(6) EIGE (2019 г.) Beijing +25 policy brief: Area H — Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States (Пекин +25 политически обзор: Зона H — Институционални механизми за напредъка на жените: намалени усилия от страна на държавите членки).

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

(8) ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 26, параграф 1.8.

(9) ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 26, параграф 1.6.

(10) EIGE 2017 г., The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Европейският стълб на социалните права като възможност за равенство между половете в ЕС), стр. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_en

(12) Член 300 от ДФЕС.

(13) Комисията създаде работна група за равенство, съставена от представители на всички служби на Комисията и на Европейската служба за външна дейност, за да гарантира конкретно прилагане на интегрирането на принципа на равенство между половете на оперативно и техническо равнище, в допълнение към ключовите действия, изброени в стратегията за равенство между половете. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/qanda_20_357

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

(15) ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 3.

(16) Вж. бележка под линия 15.

(17) Eurofound (2020 г.), Gender equality at work (Равенство между половете на работното място), European Working Conditions Survey 2015 series, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(18) EIGE, (2017 г.) Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation — Main report (Равенство между половете, възможности за младежта и рискове за цифровизацията — Основен доклад).

(19) ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 37.

(20) Вж. бележка под линия 15.

(21) Вж. бележка под линия 15.

(22) Източник: Евростат; Early leavers from education and training (Преждевременно напускащи системата на образованието и обучението) (код: SDG_04_10); Adult participation in learning (Участие на възрастните в процеса на обучение) (код: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (Увеличаване на броя на завършилите висше образование) (код: sdg_04_20).

(23) Cedefop (2020 г.) 2020 (Европейски индекс на уменията).

(24) Cedefop (2019 г.) Информационна бележка, Not just new jobs: digital innovation supports careers (Не просто нови работни места: цифровите иновации подкрепят кариерите).

(25) ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 37, параграф 1.12.

(26) Eurofound (2019 г.), Female entrepreneurship: Public and private funding (Предприемачеството сред жените: публично и частно финансиране), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(27) EIGE 2017 г., The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Европейският стълб на социалните права като възможност за равенство между половете в ЕС), стр. 8.

(28) Eurofound (2018 г.), Women in management: Underrepresented and overstretched? (Жените на ръководни позиции: недостатъчно представени и пренапрегнати?), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(29) Вж. бележка под линия 15.

(30) ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 1.

(31) Вж. бележка под линия 30.

(32) Индекс за равенство между половете, EIGE (2019 г.).

(33) Статистическа база данни, EIGE (2020 г.).

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database.

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf.