[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИTЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 19.3.2008

COM(2008) 153 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

ДОКЛАД ЗА НАПРЕДЪКА НА ЕДИННИЯ ЕВРОПЕЙСКИ ПАЗАР НА ЕЛЕКТРОННИ СЪОБЩЕНИЯ ПРЕЗ 2007 г. (13-ти ДОКЛАД)

{SEC(2008) 356}

1. Въведение

Настоящото съобщение докладва за развитието в сектора на електронните съобщения през 2007 г[1].

Регулаторната рамка на ЕС е създадена, за да облагодетелства ползвателите и потребителите, като гарантира че все по-интегрираният европейски пазар е двигател за инвестиции в новаторски, привлекателни и достъпни услуги. Нейната крайна цел е постепенното премахване на икономическото регулиране, при условие че конкуренцията е развита в достатъчна степен.

Този подход бе успешен. Съществува обаче значителен потенциал за възникване на допълнителни ползи от един засилен единен пазар, засилена конкуренция и намаляване на регулаторната тежест.

Съобразно това, Комисията издаде преработена препоръка за съответните пазари[2] и предложения[3], за да измени директивите, съставляващи регулаторната рамка на ЕС. Последните по-специално целят да укрепят вътрешния пазар чрез по-адекватно национално законодателство; подобрена защита на потребителите и подсилени права на ползвателите; по-ефективно управление и използване на радиочестотния спектър.

2. Динамика на пазара

Секторът на далекосъобщенията е най-големият самостоятелен елемент на сектора на ИКТ, представляващ почти 44 % от неговата обща стойност[4]. При голяма вероятност той да отбележи ръст от 1,9 %[5] за 2007 г., секторът продължава да бъде ключов за европейската икономика, като допринася за нарастване на производителността на труда с около 12 %[6] Приходите са оценени на 293 млрд. евро, в сравнение с 289 млрд. евро за 2006 г. Стационарните телефонни услуги продължават да бележат спад по отношение на приходите, докато мобилните услуги продължават да бележат ръст, а широколентовите услуги - да показват силно изразен ръст.

През 2007 г. потребителите отново се възползваха от по-ниски цени, особено при мобилните телефонни услуги. Тези предимства бяха допълнени от повишеното предлагане, като например това на широколентови мобилни услуги и високоскоростни стационарни услуги, особено по влакнеста оптика. Повечето пазари на ЕС показват нарастващ обем и намаляващи цени, което ще рече, че средностатистическият европейски потребител на електронни съобщителни услуги е бил в по-добро положениепрез 2007 г., в сравнение с предишната година.

Комисията остана бдителна в областите, в които пазарът не осигури по-ниски цени и по-добра стойност. През 2007 г. Регламентът на ЕС относно роуминга[7] се справи с високите цени на гласовите услуги с роуминг. Песимистичните предвиждания за промишлеността не се потвърдиха. Комисията ще продължи да наблюдава развитието на цените на услугите с роуминг за предаване на SMS и данни и ще докладва на Съвета и на Парламента през 2008 г.

Инвестиции

През 2007 г. съвкупните инвестиции в сектора, изразени като капиталови разходи, се оценяват на над 50 млрд. евро, което означава нарастване спрямо 2006 г. и пета последователна година на ръст на инвестициите в сравнение с предходната година.

Подобно на 2006 г., през 2007 г. операторите на стационарни услуги инвестираха приблизително 13,5 % от приходите си. Този процент отново бе по-висок за алтернативните оператори: така например, водещите алтернативни оператори във Франция и Италия инвестираха приблизително 30 % от приходите си. Делът на новите участници на пазара в общите инвестиции се оценява на 25 % от общата им стойност.

Финансови перспективи

След като изоставаше в продължение на няколко години, от 2005 г. насам секторът на електронните съобщения навакса общите постижения на пазара. Сега много финансови аналитици оценяват сектора като „надвишаващ показателите“ на основата на показатели като непрекъснатите интензивни парични потоци от дейностите в областта на стационарните и широколентовите услуги в комбинация с намаляването на дълговете през последните години и високите приходи от дивиденти.

[pic]

Мобилни услуги

Приходите от мобилни услуги, които се увеличиха от 133 млрд. евро за 2006 г. на 137 млрд. евро по предварителна оценка за 2007 г., нараснаха с 3,8 % в сравнение с 4,1 % за предходната година.

Степента на навлизане продължи да се увеличава до условните 111,8 % от населението в сравнение със 103,2 % за предходната година.

[pic]

Темповете на нарастване на приходите отразява засилващата се конкуренция и намаляващите цени на дребно, заедно с насищането в повечето страни и намаляването на тарифите за осъществяване на крайната връзка (в мрежата на крайния оператор). Докато цените за слабото ползване[8] спаднаха с 10 %, тези при средното и интензивното ползване намаляха с почти 14 %.

Относителните пазарни дялове на водещите оператори, основните конкуренти и новите участници във всяка от държавите-членки не са се променили значително от 2004 г. насам.

[pic]

Мобилни услуги за предаване на данни

Услугата SMS продължава да бъде значителен източник на приходи, като на нея се падат около 14 % от общите приходи за 2007 г., а на другите услуги за предаване на данни се падат около 7 % от приходите, в сравнение с 5 % за 2006 г.

Съобщителните услуги от трето поколение (3G) се развиха силно през 2007 г. Понастоящем осемдесет и шест оператора във всички държави-членки предлагат услуги от трето поколение (3G) на търговски принцип, в сравнение със 70 оператора за предходната година. Степента на навлизането на съобщителните услуги от трето поколение (3G) нарасна по оценки от 11 % в края на 2006 г. на 20 % в края на 2007 г.[9] , което представлява над 88 милиона абоната. Картите за предаване на данни чрез широколентови мобилни услуги се превръщат в сериозен източник на приходи (особено в Австрия).

Тарифи за осъществяване на крайната връзка при мобилни услуги

Продължава натискът, чрез регулаторна намеса, за понижаване на тарифите на мобилните оператори за осъществяване на крайната връзка, макар че липсата на последователност в този подход представлява пречка за единния пазар. Средната стойност за пръв път спадна под 10 цента тази година, а именно на 9,67 цента – спад от 12 % в сравнение с октомври 2006 г. Съществуват обаче големи различия между тарифите за осъществяване на крайната връзка от мобилните оператори в различните държави-членки: от 1,93 цента в Кипър до 22,37 цента в Естония, като средната стойност е 8,7 пъти по-висока от средната стойност за тарифите за осъществяване на крайната връзка от стационарните оператори.

[pic]

Преносимост на номерата при мобилните услуги

Броят на пренесените мобилни номера нарасна през последната година с 7,1 милиона. Към октомври 2007 г., 46 милиона (8,31 %) абонати са си пренесли номера. Само в Италия над 14 милиона потребители са пренесли номерата си. Това възлиза на 15,96 % от общия брой мобилни номера. Финландия е с най-високия процент пренесени номера (68,18 %), следвана от Дания (42,06 %) и Испания (27,3 %). Общо взето обаче, динамиката е доста разпокъсана, с минимално пренасяне в редица държави-членки, като е явно, че потенциалното въздействие върху конкуренцията не се използва в пълна степен. Поради това, Комисията предложи да намали на един работен ден времето, отпускано на операторите за извършване на пренасяне на номер.

[pic]

Роуминг

Регламентът относно роуминга влезе в сила на 30 юни 2007 г. и бе приложен във всички държавите-членки, като възникнаха само минимални трудности. Сега при повиквания с роуминг потребителите могат да реализират значителни спестявания от около 60 %. Понастоящем Комисията проучва работата на регламента и по-специално това дали срокът му на действие трябва да бъде продължен след юни 2010 г. и дали има необходимост от регулиране на цените на SMS с роуминг и преноса на данни в посока към потребителя.

Стационарни телефонни услуги

Приходите от стационарни телефонни услуги продължават да спадат с около 5 %, какъвто бе случаят и през 2006 г. Приходите се оценяват на 794 млрд. евро. Спадащите обеми на обменяните данни могат да бъдат отдадени на продължаващото преминаване към интернет протокола (IP) и мобилните услуги.

Пазарните дялове на операторите на стационарни услуги (по приходи на дребно и обем на обменяните данни) почти се стабилизираха, освен тези за международните повиквания, които продължиха да намаляват. В някои страни операторите на стационарни услуги обаче засилиха своите позиции, като пазарът все още остава силно концентриран. Въпреки това, имаше нарастване на броя на линиите с директен достъп, предоставяни от нови участници на пазара, като преносимостта на стационарни номера остава важен фактор в конкуренцията.

[pic]

Пакетни услуги

Заедно с тенденцията към една и съща платформа, съществува тенденция към пакетни услуги, при които операторите предлагат комбинация от стационарни телефонни услуги, широколентови услуги, телевизия и мобилни услуги срещу фиксирана такса. От основно значение е обаче достъп до нужните входни точки към пазара на едро да имат алтернативните оператори, за да могат те да предлагат конкурентни услуги, като свободата на крайните потребители да сменят оператора да не бъде неправомерно ограничавана. Проучване в ЕС показа[10], че 29 % от домакинствата са се абонирали за поне една пакетна услуга, спрямо 18 % за предходната година.

Предаване на глас чрез интернет протокола (VoIP)

Въпреки че ползването на предаване на глас чрез интернет протокола (VoIP) се разраства в няколко държави-членки, като например във Франция то представлява 14 % от общия трафик за стационарни услуги, в Австрия - 6,3 %, а в Словения – 5,6 %, различните подходи от страна на националните регулаторни органи биха могли да попречат на потенциала на тази технология. Различията са видни по въпроси като класифицирането като традиционна гласова услуга, предоставянето на номера, преносимостта на номерата, междинното свързване, качеството на услугите и предоставянето на информация на органите за спешна помощ за местонахождението на повикващия. Групата на европейските регулатори (ERG) наскоро публикува Обща позиция по редица от тези въпроси[11], което е известен напредък към по-последователен подход.

Широколентови (високоскоростни) услуги

Приходите от стационарни услуги за обмен на данни, предимно от широколентовите услуги, продължават да растат интензивно. По оценка този сектор генерира общо 62 млрд. евро, в сравнение с 58,5 млрд. евро за 2006 г.4

Към 1 януари 2008 г. броят на линиите за достъп до стационарни широколентови услуги бе над 99 милиона, в сравнение с 80 милиона през януари 2007 г.

Средното проникване в ЕС нарасна от 16,3 % за януари 2007 г. на 20,0 % за януари 2008 г.

[pic]

Разликата между държавите-членки с най-високото и най-ниското проникване нарасна от 27,4 процентни пункта за януари 2007 г. на 28,0 за януари 2008 г.

Съществуват също значителни различия между градските и селските районив наличието на широколентови услуги . Така например, покритието с DSL в селските райони е 71,3 %, в сравнение с 89,3 % на национално ниво (94 % само за градските зони). За кабелните мрежи разликата е дори по-голяма, при покритие от само 7,4 % в селските области, в сравнение с 35,6 % на национално ниво. Разликата между покритието за DSL и кабелните мрежи в селските райони и средното национално ниво е особено силно изразена в Словакия, Италия, Латвия и Германия[12].

Предложенията на Комисията за реформи ще помогнат да се подходи към тези различия чрез улесняване на използването на части от радиочестотния спектър, които ще се освободят след преминаването към цифрово радиоразпръскване, за да се увеличи широколентовият достъп в селските райони посредством безжични решения.

Международно сравнение

Към юли 2007 г. Дания и Нидерландия бяха първи в света по степен на навлизане на широколентовите услуги, като определен брой други държави-членки на ЕС бяха също сред водещите в международен план. Въпреки че САЩ и Южна Корея подобриха своите показатели през 2007 г., понастоящем има осем страни от ЕС, които са с по-голяма степен на навлизане на широколентовите услуги отколкото САЩ.

[pic]

Най голям ръст в ЕС са отбелязали Финландия, Германия, Швеция, Ирландия и Кипър. Докато за Финландия и Швеция нарастването идва след вече съществуваща предна позиция, за другите три страни то представлява „настигане“.

[pic]

Широколентови платформи

DSL все още е преобладаващата технология за широколентов достъп в ЕС, като на нея се падат около 80 % от всички линии. В сравнение с други технологии, относителната позиция на линиите DSL претърпя обаче развитие при ръст от 22,4 % през 2007 г. спрямо 34,5 % за 2006 г. В същото време, алтернативни технологии, предимно кабелната телевизия, а също и влакнестооптичната връзка до дома (FTTH), безжичният достъп (WLL) и мобилният достъп, започват да осигуряват потенциал за значителна междуплатформена конкуренция.

Ръстът при широколентовите кабелни мрежи бе 21,7 %, считано от януари 2007 г., и бе особено стабилен в Германия, Полша, Обединеното кралство, Испания, Унгария и Белгия. В Швеция, Литва и Естония, държавите-членки с най-голям дял на влакнестооптични линии за достъп, влакнестооптичната връзка до дома (FTTH) увеличи пазарния си дял в сравнение с края на 2006 г; безжичните локални мрежи (WLL) представляват важно средство за достъп в Чешката република, Ирландия и Словакия, като последната отбеляза значителен ръст през 2007 г.

Конкуренция

Докато делът на традиционните оператори в пазара на широколентови услуги показва спад (средно взето от 46,8 % за януари 2007 г. на 46,3 % за януари 2008 г.), голяма част от конкуренцията все още се основава на препродаването на линии, собственост на заварения (традиционния) оператор. Така например, в Обединеното кралство пазарният дял на заварения оператор, без препродаваните линии, е 25,8 %, но почти се удвоява, ако се вземат предвид и препродаваните линии. За Германия тази разлика е 18,0 пункта, а за Люксембург – 10,8 пункта. Пазарният дял на заварените оператори е в граници от 17,2 % за Румъния до 88,0 % за Кипър.

Въпреки че в значителна степен разчитат на препродаване, за да предоставят широколентови услуги на техните клиенти, новите пазарни участници постепенно се отдалечават от конкуренция, основана само на услугата. Разглеждани на ниво цени на едро, необвързаните с определен доставчик абонатни линии, които понастоящем представляват 12,8 % от линиите на обществената комутируема телефонна мрежа (PSTN) в ЕС, са отбелязали силен ръст през годината (напълно необвързаните с 54,2 %, а тези със съвместен достъп с 33,8 %), докато предоставянето на високоскоростни линии до абонатите от страна на заварения далекосъобщителен оператор на трети доставчици (bitstream) нарасна с 10,5 %. Фактът, че сега съществуват 23,5 милиона необвързани с доставчика линии, в сравнение с 11,6 милиона препродавани и 6,0 милиона високоскоростни линии от вида „bitstream“, означава, че новите пазарни участници се изкачват по инвестиционната стълба.

3. Регулаторна рамка

Институционална рамка

Правомощия и ресурси на НРО

Комисията разглежда опасения относно липсата на ефективни правомощия на НРО за прилагане, по специално по отношение на максималните финансови санкции, които могат да бъдат налагани (България, Естония, Австрия), или съмнения в способността на НРО да се намесва във въпроси, свързани с достъпа и междинното свързване (Полша, Швеция).

Докато в редица страни ефективността на НРО бе засилена (Италия, Ирландия, Унгария, Швеция, Нидерландия), Комисията разглежда продължаващите опасения по отношение на ресурсните ограничения в България, Гърция, Люксембург, Полша и Словакия.

Особено в малките държави-членки, НРО могат да изпитват трудности в придобиването на опита и ресурсите, необходими за провеждане на анализ на пазара и наблюдение на прилагането на защитни мерки при все по-сложни пазарни условия.

Независимост

Независимостта на НРО е предпоставка за регулаторна сигурност. Мерки за подсилване на независимостта на НРО бяха взети или се планират в Латвия и Унгария. Продължава обаче загрижеността по отношение на България и Люксембург и особено по отношение на Полша във връзка с правилата за отстраняването на ръководителя на НРО. По тази причина, в своите предложения за преразглеждане на правната рамка, Комисията е включила разпоредби за засилване на независимостта на НРО.

Обжалване

Дълги и системни обжалвания на решения на НРО продължават да възпрепятстват ефективното прилагане, въпреки усилията, положени в ред държави-членки, за ускоряване на процеса (Германия, Гърция, Ирландия, Малта, Полша и Швеция). Предложенията на Комисията за реформи в тази област следва да намалят стимулите за системни обжалвания, като средство за забавяне на прилагането на регулаторни решения.

Прилагане на регулаторните мерки

Пазарни анализи

Понастоящем първият етап на пазарните анализи е завършен в значителна степен във всички държави-членки, с изключение на България и Румъния. Макар че Комисията съответно прекрати процедурите за нарушения срещу единайсет държави-членки, пазарите в тези страни явно не можаха да се възползват от целенасоченото регулиране, приложено в държавите-членки, в които анализите бяха проведени навреме.

В тези държави-членки, в които първият етап от анализа на пазара бе завършен своевременно и бе наложено подходящо регулиране на равнището на цените на едро, стана възможно либерализирането на някои пазари на дребно. Бъдещите пазарни анализи от НРО, отчитащи преработена препоръка на Комисията относно съответните пазари, вероятно ще доведат до допълнителна либерализация на пазарите на дребно.

Прилагане на мерките

Що се отнася до налагането и прилагането на регулаторни мерки, положението е различно. В редица държави-членки тепърва трябва да се приемат окончателни мерки (напр. Унгария, Полша), а забавянето между завършването на пазарния анализ и налагането на окончателните задължения е въпрос от особено значение например в Германия, Естония, Ирландия и Люксембург.

Дори когато окончателни задължения са били наложени, в много случаи степента на детайлност не е достатъчна, за да гарантира стабилна основа за инвестиции и излизане на пазара. Даването на ход на търговски операции често бива забавяно до изясняването на ключови подробности чрез обжалване или отделни процедури за разрешаване на спорове.

Освен това ценовите условия в примерните оферти за конкретни продукти, предмет на регулиране, все още не предлагат стимул за алтернативните оператори да пускат конкурентни услуги (напр. Литва, Люксембург, Малта, Полша, Словакия и Швеция). От друга страна, трудностите в процеса на пускане на продукти на пазара на едро (включително дискриминация от неценови характер в сравнение с клона за услуги на дребно, принадлежащ на оператора със значителна пазарна сила, проблеми със споразуменията за нивото на услугата, съвместното използване на съоръжения, мигрирането между продукти или преносимостта) могат да забавят прилагането и да подкопаят конкурентоспособността на алтернативните оферти на дребно.

Една от областите, в които липсата на последователност в прилагането на мерки е най-явна, е тази на методиките за ориентиране на цените според разходите и изчисляване на разходите. Преминаването към ориентиране на цените според разходите може да бъде предмет на твърде различни времеви рамки и да е свързано с различни степени на несиметрия, които не са непременно оправдани от различните условия на националните пазари.

Тези различия се явяват като допълнителна тежест върху операторите, които се стремят да предлагат общоевропейски услуги, и пречат на завършването на вътрешния пазар на електронни съобщителни услуги. Липсата на правомощия на НРО за прилагане или нежеланието те да бъдат упражнявани, може да бъде допълнителна причина за това мерките все още да не са приложени на практика.

Тези недостатъци убедиха Комисията в необходимосттада се произнесе относно мерките, както и в необходимостта от засилени правомощия на НРО за прилагане, като и двата елемента са включени в предложенията на Комисията за реформа .

Трудностите, срещани от НРО в гарантирането на навременно и ефективно прилагане на недопускане на дискриминация на регулираните пазари, доведе на редица от тези пазари (напр. Италия, Полша, Швеция) да се разгледа въвеждането на функционално разделение между услугите на заварения оператор на стационарни услуги за достъп до локалната мрежа и услугите на другите негови подразделения за търговия на едро и дребно, с цел да се гарантира равнопоставеност между клона за търговия на дребно на заварения оператор и сходните алтернативни оператори в достъпа до входните точки към пазара на едро. В Ирландия самият заварен оператор предложи форма на структурно разделение. Това развитие на нещата подчертава необходимостта да се намери механизъм за осигуряване на последователността на подхода сред държавите-членки.

Управление на радиочестотния спектър

През 2007 г. бе наблюдаван допълнителен напредък към единен пазар на безжични съобщения, благодарение на редица мерки за хармонизиране на ниво ЕС за използване на радиочестотен спектър без индивидуални права за ползване (устройствата с малък обсег на действие, радиочестотната идентификация (RFID) и локалните радиомрежи (R-LAN)). Тенденцията към по-широко използване на пазарно ориентирани подходи към управлението на радиочестотния спектър също продължи. Предложените изменения в регулаторната рамка се очаква да затвърдят тази тенденция, изисквана от темповете на развитие на новите технологии, променящото се търсене на услуги и увеличаващата се глобализация на пазарите.

В някои държави-членки също така съществува напредък в посока на превръщане на разрешенията за ползване на спектъра в неутрални по отношение на технологията и услугите, в съответствие с предложенията, направени от Комисията във връзка с отменянето на Директивата за GSM и с предложените изменения за рамката. Така например, шведският и британският регулатори обявиха намерението си, след преминаването към цифрово радиоразпръскване, да направят поне част от освободения спектър неутрален по отношение на технологията и услугите, а редица държави-членки започнаха процес, който би довел до това за услугите от трето поколение (3G) да се използва радиочестотен спектър в обхвата 900 MHz, запазен до момента за услуги GSM[13]. Малта, Дания и Финландия също се подготвят за основна реформа в управлението на радиочестотния спектър.

Макар решенията на Комисията за хармонизиране на радиочестотния спектър, взети в съответствие с Решението за радиочестотния спектър (Решение 676/2002/ЕО) през периода 2004 г. до 2007 г., да бяха приложени в повечето държавите-членки, за завършването на процеса са необходими значителни усилия. Допълнителна трудност е, че законодателството на ЕС за хармонизиране на радиочестотния спектър е дублирано в незадължителни междуправителствени спогодби в CEPT.

След своето Решение 2007/98/ЕО за хармонизиране на използването на радиочестотен спектър за прилагането на системи за мобилни спътникови услуги (MSS), през август 2007 г. Комисията даде предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на правна основа за общоевропейски подбор и издаване на разрешения на оператори на мобилни спътникови услуги. Координираните действия на общоевропейско равнище напредват също в улесняването на мобилните комуникации във въздухоплавателни средства.

Допълнителни хармонизирани процедури са явно необходими на равнище на Общността, за да се гарантира, че радиочестотният спектър, необходим за предоставяне на общоевропейски услуги, може да бъде лицензиран по съгласуван и своевременен начин. Ето защо Комисията предложи длъжностна функция за нов орган, Европейски орган за пазара на електронни съобщения, с цел улесняване на процеса на лицензиране на общоевропейските услуги.

4. Интереси на потребителите

Националните регулаторни органи все повече съсредоточаваха вниманието си върху потребителски въпроси, евентуално отразяващи все по-интензивните конкурентни дейности, свързани със сближаващите се пазари, включването на различни оферти за услуги в пакети и съответните усилия на операторите да спечелят и запазят клиентите си.

Прозрачност на тарифните планове

Прозрачността на цените остава причина за безпокойство, въпреки че все повече регулатори разработват, основаващи се на интернет средства, за сравняване на цените с цел да подпомогнат потребителите във вземането на решение за това кой доставчик на услуги предлага най-подходящата услуга за техните нужди.

Няколко държави-членки въведоха и мерки за засилване на прозрачността за специалните и други услуги с използване на негеографски номера, при които скритите разходи и липсата на информация за цените често пораждат безпокойство.

Комисията приветства това развитие на нещата, което е в съответствие с предложените изменения за рамката.

Универсална услуга

Германия и Люксембург остават единствените държави-членки, в които универсалната услуга се предоставя при нормални пазарни условия. Известен брой други държави-членки обаче са избрали да изключат отделни елементи от определението за универсална услуга (напр. телефонните указатели и телефонните справочни услуги в Италия и Естония, както и последния вид услуги в Ирландия и Австрия). Чешката република вече не включва предоставянето на „достъп при определен обект“ като елемент на определението, а Швеция и Финландия разглеждат мобилни решения. Румъния ограничава услугата до предоставяне на „телецентрове“, с цел осигуряване на достъп в селските райони.

Потребителите с увреждания и специални нужди продължават да се сблъскват с многобройни ограничения при техния достъп до услуги, които са от основно значение за обществения и икономически живот. Въпреки че рамката насърчава държавите-членки да вземат мерки за улесняване на достъпа до услугите, от които се ползват повечето потребители, взетите мерки и постигнатите резултати в ЕС са много различни.

Преносимост на номерата

Преносимост на номерата на мобилните и стационарните потребители сега има във всички държави-членки, освен в България и Румъния. Множество държави-членки предприеха действия за улесняване на преносимостта на номерата при услуги за предаване на глас чрез интернет протокола (VoIP) и при услуги на операторите на виртуални мобилни мрежи (MVNO), но правилата са доста различни в зависимост от класифицирането и използването на съответните номера. Времето, необходимо за пренасяне на номера (както и цената), е от критично значение за развитието на конкуренцията. Въпреки че бяха направени някои подобрения (напр. Франция, Испания, Обединеното кралство), забавянията все още пречат на конкуренцията в много от държавите-членки, поради което Комисията предложи законово изискване пренасянето на номер да става в рамките на един работен ден.

112

Европейският номер за спешни повиквания 112 може да бъде използван за безплатно повикване на службите за спешна помощ от стационарен и мобилен телефон в целия ЕС, освен в България.

Осигуряването на информация на службите за спешна помощ за местоположението на повикващия остава проблематично. Комисията реши да предаде шест държави-членки (Италия, Нидерландия, Литва, Словакия, Латвия и Полша) на Съда на Европейските общности и откри процедура срещу Румъния за това, че не е успяла да осигури подаване на информация за местоположението на повикващия при повиквания на номер 112 в мобилните мрежи.

Качеството на отговаряне на спешни повиквания е със значителни различия в ЕС, тъй като тази област не е предмет на хармонизирани правила. Предвид че предстои изменението на текущите нормативни актове в ЕС, което ще осигури рамка за най-добра практика в тази област, чрез Комитета за регулиране на съобщенията и неговата специална подгрупа за спешните повиквания, както и чрез Комитета за гражданска защита, Комисията работи за подобряване на качеството на отговаряне на повикванията към номер 112.

5. Заключение

Секторът продължава да се радва на повишени приходи от продължителен растеж в оборота на стационарните, широколентовите и мобилните услуги. В същото време потребителите се ползваха от по-ниски цени, поради засилената конкуренция в пазарната среда.

Регулаторният модел на ЕС показа способност за осигуряване на все по-конкурентни пазари, при осигуряване на стабилна защита на потребителите и гарантиране на основната услуга.

В държави-членки, в които регулирането бе приложено на нивата, характерни за най-добрите практики, бе демонстриран потенциал за облагодетелстване на потребителите, като например при разгръщането на новаторски широколентови услуги. Регулаторните действия бяха особено успешни там, където процесът на анализиране на пазара бе проведен навреме, наложените мерки на оператори със значителна пазарна сила бяха достатъчно точни и детайлни, процесът на обжалвания и съдебни намеси бе провеждан ефективно и регулаторите не бяха ограничавани в активното преодоляване на проблеми, нямащи пряка връзка с цената.

Регулаторната рамка обаче понастоящем позволява значителна свобода по отношение на стриктните правила, които трябва да се въведат, както и по отношение на начина на фактическото им прилагане. Резултатът е, че регулаторната среда често се основава на неадекватни подходи, които възпрепятстват значително постигането на истински единен пазар в Съюза и извличането на икономическите ползи, произтичащи от него. Сред примерите за нееднаквост на регулирането са тарифите за осъществяване на крайната връзка при мобилните услуги, преходните периоди, методиките на счетоводна отчетност, класификацията за гласовите съобщения по интернет протокола (VoIP), преносимостта на номера при мобилните услуги и неценовата дискриминация от страна на доминиращите участници на пазара.

Предложенията на Комисията, понастоящем представени пред Европейския парламент и Съвета, целят решаване на тези проблеми, използвайки при необходимост новаторски методи, като запазват основната обща концепция, залегнала в рамката от 2002 г.

[1] Освен ако не е посочено друго, описаното състояние е към 31 декември 2007 г., а данните за пазара са към 1 октомври 2007 г.

[2] Препоръка на Комисията 2007/879/EО.

[3] COM(2007) 697- 699.

[4] Европейска обсерватория за информационни технологии (EITO) 2007 г.

[5] EITO, актуализация за 2007 г.

[6] Оценката е въз основа на EU KLEMS.

[7] Регламент (ЕО) № 717/2007.

[8] Методика по ОИСР - виж Работния документ на службите на Комисията.

[9] IDATE - PAC Consultants – Coe-Rexecode November 2007.

[10] Проучване за електронните съобщения в домакинствата (ноември-декември 2007 г.).

[11] ERG (07) 56 rev 2.

[12] IDATE ‘Broadband Coverage in Europe’ 2007 (данните са за периода до 31 декември 2006 г.).

[13] Предстоящо е предложение за решение.