[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 24.7.2007

COM(2007) 440 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

За напредък на селското стопанство в Африка Предложение за континентално и регионално сътрудничество за развитие на селското стопанство в Африка

За напредък на селското стопанство в Африка Предложение за континентално и регионално сътрудничество за развитие на селското стопанство в Африка

Въведение

Настоящият документ предлага принципи и ключови области за сътрудничество между ЕС и Африканския съюз (АС) с цел развитие на селското стопанство в Африка, като поставя акцента върху континенталното и регионално равнище. Сътрудничеството на тези равнища ще допълни и стимулира развитието на селското стопанство на национално равнище, където сътрудничеството ще продължи да бъде най-интензивно. То ще се основава на политическите насоки, посочени в „Европейския консенсус“[1] и стратегията на ЕС за Африка[2]. И двата документа потвърждават, че селското стопанство и развитието на селските райони са от първостепенно значение по отношение на намаляването на бедността и стимулирането на растежа. За да допринесе за постигане на растеж, Общността даде знак, че ще се съсредоточи върху устойчиво активизиране на производството, конкурентноспособността на регионалните и международни пазари и управлението на риска. В Африка това ще бъде улеснено чрез използването на технологично развитие, подкрепено от научни изследвания в областта на селското стопанство и разрастването.

Сътрудничеството ща се развива в съответствие с програмата за селското стопанство в Африка и ще има за цел стимулиране на напредъка за постигане на Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР). Широкомащабният растеж в селското стопанство е от пряко значение за постигане на първите ЦХР (премахване на крайната бедност и глада) и представлява солиден фактор за постигане на напредък за седмата ЦХР (гарантиране на устойчива околна среда).

Селското стопанство[3] продължава да бъде основния поминък за по-голямата част от бедното население в Африка, допринася за една трета от африканския БВП и заема голям дял по отношение на заетостта. По-голяма част от селскостопанската продукция е дело на дребни стопани, като жените играят изключително важна роля.[4] Селскостопанската продукция, дистрибуцията и продажбите се отразяват пряко върху осигуряването на прехраната и хранителния статус на членовете на семействата. Освен това съществува силен мултиплициращ ефект за растеж в селското стопанство. По-високите доходи от селското стопанство също така превръщат предоставянето и ползването на обществени услуги в селските райони в устойчиво и достъпно. В допълнение ползването на природни ресурси от страна на стопаните е от първостепенно значение за устойчивостта на екосистемите и на биоразнообразието.

Селското стопанство е най-вече дейност от частния сектор, но изисква значително участие на държавния сектор. На първо място преобладаваха пазарни недостатъци, които се отразиха отрицателно върху социално и географско маргиналните групи. На второ място съществуват признаци, свързани с околната среда, които изискват държавно регулиране и намеса, за да бъде запазено устойчивото развитие. На трето място селското стопанство се развива по-добре, когато държавния сектор функционира по-ефективно.

Областите на сътрудничество, изброени в настоящия документ, предоставят дългосрочна рамка за помощ. По отношение на географското измерение акцентът е поставен върху африканските държави на юг от пустинята Сахара, където проблемите, свързани със селското стопанство, са най-неотложни. Все пак континенталният обхват е уместен с оглед на съответствието с инициативите на АС и поради това, че няколко области на сътрудничество[5] ще имат общо африканско измерение.

Перспективи за развитие на селското стопанство в Африка

Настоящи предизвикателства

Селското стопанство в Африка възвръща своята икономическа значимост, като отбелязва значително нарастване на растежа в този сектор. 2,7 % през 2002 г., 3,0 % през 2003 г. и 5,3 % през 2004 г. Благоприятното развитие на цените за някои продукти допринесе за тази тенденция, а подобрените условия[6] за производство бяха друг фактор за растеж. Все пак, за да бъде постигнато трайно намаляване на бедността, растежът в селското стопанство трябва да бъде засилен, по-специално в селските райони с ниски доходи, където селското стопанство вероятно ще продължи да бъде основният двигател за икономически растеж и създаване на работни места.

Настоящите предизвикателства, пред които е изправена селскостопанската продукция в Африка, са многобройни и взаимносвързани. При разграничаването на различните аспекти бяха определени шест области, за да се подпомогне приоритизирането на областите на сътрудничество[7]:

i) развитие на интегрирана и общоприета идея за развитие на селското стопанство и неговото място в устойчивия икономически растеж и премахване на бедността, както и превръщане на тази идея в политики, стратегии и бюджети за развитие;

ii) засилване на управлението на селскостопанския сектор чрез повторно определяне на ролите и взаимодействията между държавата, частния сектор и гражданското общество и чрез подобряване на възможностите за участие на различни организации в изготвянето и изпълнението на политиките;

iii) подобряване на устойчивата продуктивност на селските райони и засилване на хранителните качества на селскостопанската продукция чрез постепенно увеличаване на набор от познати технологични и управленски иновации, чрез разгръщане на научните изследвания и повишаване на ефективността им за потребителите на селскостопанска продукция;

iv) осигуряване на достъп до доходни пазари чрез увеличаване на достъпността и използването на (ниши) пазарни възможности[8], продукти и структури, водещи до повишаване на производствените цени, както и чрез търговски улеснения, включително санитарни и фитосанитарни мерки;

v) създаване на схеми за по-ефективно управление на природни ресурси и гарантиране на положителна икономическа възвращаемост за трайно ползване; и

vi) намаляване на рисковете и уязвимостта по отношение на вредители, болести и променливост на цените, несигурност на пазара, изменения на климата и природни бедствия.

Програма за селското стопанство в Африка

За се засили развитието на селското стопанство, АС и ново партньорство за развитие в Африка (НПРА) подеха Цялостна програма за развитие на селското стопанство в Африка (ВПРССА), а държавните ръководители постигнаха съгласие за значително увеличаване на дяла за селско стопанство и развитие на селските райони в националните бюджети[9]. Освен това се оформи цялостна визия на АС относно селското стопанство за това какво следва да бъде постигнато до 2015 г.

Инициативата ВПРССА обхваща целия континент, но се основава на национални и регионални планове за развитие на селското стопанство. Тя съдържа набор от ключови принципи и цели, за да: i) насочва стратегиите и програмите за инвестиции на отделните държави, ii) позволи обучение и преглед на регионалните партньори и iii) улесни създаването на по-голямо съответствие и хармонизиране на дейностите за развитие. На партньорите за развитие ВПРССА предлага значителни възможности за постигане на напредък по отношение на декларацията от Париж.

ВПРССА развива четири тематични „стълба“, които служат за политически рамки за национални и регионални програми. Програмите на ВПРССА на национално и регионално равнище ще последват специфичен процес под формата на „кръгла маса“ в резултат, на която ще бъдат създадени „пактове ВПРССА“ по държава и по региони, които обхващат политически реформи и насоки за частни и публични инвестиции и намеси.

На срещата на високо равнище на АС през декември 2006 г.[10] бе отправен призив за извършване на подбор при изпълнението на ангажиментите на ВПРССА, въз основа на признанието, че ограничените ресурси и институционални възможности, превръщат в необходимост определянето на приоритети, които ще доведат до бързи и трайни ползи по отношение на осигуряване на прехраната и на храната.

Сътрудничество между ЕС и АС за развитие на селското стопанство

Цели и принципи

Следното предложение за сътрудничество ЕС и АС поставя акцента върху континенталното и регионално равнище и създава подобрена среда за развитие на селското стопанство на континента. Сътрудничеството ще се основава на следните принципи:

- Ангажиране за постигане на Целите на хилядолетието за развитие като се обърне особено внимание на ЦХР 1 и 7.

- Съответствие с африканските приоритети, основано на процесите, принципите и целите на ВПРССА.

- Хармонизиране и съответствие на донорите , като се следват принципите от декларацията от Париж.

- Изграждане на други АС-ЕС партньорства и инструменти, допълващи инициативите на ЕС, които подпомагат пряко или непряко развитието в Африка и използват съществуващото евро-африканско партньорство.

- Извличане на опит от подходящи за това дейности и добрата практика на ЕС на основата на почти 50 годишната политика за селското стопанство в ЕС.

- Прилагане на принципа за субсидиарност, като се подпомагат единствено регионалните и континентални функции, които добавят стойност към националните намеси.

- Последователност на политиката между политиките за развитие на ЕС и тези за селско стопанство, рибарство, търговия, потребители и енергетика.

В съответствие с изискванията на ВПРССА сътрудничеството ще се съсредоточи върху изграждане на капацитет и укрепване на институциите на регионалните и континентални организации.

Сътрудничеството ще насърчи предоставянето на по-стратегическа и по-ефективна роля на държавата по отношение на селското стопанство, основана на идеята, че държавата най-вече: ще предостави ефективна политика и регулаторна рамка, ще създаде подходяща среда; ще се намеси в ситуации на пазарни недостатъци; ще предостави услуги, които имат характер на обществени блага; ще създаде мрежи за сигурност; ще бъде рестриктивна по отношение използването на субсидии.

Приоритетни области на сътрудничество

Съдружничеството за развитие на селското стопанство между ЕС и Африка ще се съсредоточи върху седем области въз основа на главните предизвикателства, пред които е изправено селското стопанство в Африка и на африканските приоритети, според посоченото в ВПРССА.

Селско стопанство и стратегии за развитие

Тази област ще обхване необходимостта от развитие на селското стопанство, като се неразделна и стратегическа част от програмата за развитие на национално, регионално и континентално равнище, като бъде признато за ключов сектор за постигане на икономическо развитие и намаляване на бедността.

Сътрудничеството на регионално и континентално равнище ще се съсредоточи върху:

- Анализ и изграждане на възможности на основата на взаимовръзката между постиженията в селското стопанство и макроикономическите политики, външни сътресения, изменения на климата, опустиняване и биоразнообразие;

- Извличане на опит от националните политики за развитие и тяхното въздействие върху селското стопанство и икономиката на селските райони;

- Изграждане на капацитет и подсилване на институциите, за да се насърчи изграждането на политики, основани на факти и насочени към постигане на резултати, последователността в политиката и увеличаването на популярността на предприетите действия;

- координация и сътрудничество между секторите;

- подкрепа за създаване на форум на стопаните на континентално равнище, създаване на връзки между националните и регионални селскостопански организации и засилване на ролята им в рамките на ВПРССА;

- засилване на функциите за анализ и мониторинг чрез сравнение и съпоставка на подходите за развитие на селското стопанство на различните държави по отношение на икономиката, обществото и околната среда.

Комисията на Африканския съюз (КАС), НПРА и регионалните икономически общности (РИО) ще бъдат главните партньори и сътрудничеството ще бъде в подкрепа на функциите им за анализ на политиката, мониторинг, преглед на партньорите и подкрепа, както и на тяхната роля за изграждане на възможности за организациите на национално равнище. Регионалните организации на стопаните ще сформират друга група от партньори. При изпълнението се предвижда участие на международни организации, като сътрудничеството с КАС може да включва договорености с ЕС за туининг и по-точно с подходящи за това генерални дирекции (като ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Рибарство и морско дело“, ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“, ГД „Търговия“, ГД „Околна среда“, ГД „Изследвания“, Съвместен изследователски център (СИЦ) и ГД „Регионална политика“). ЦРСС[11] ще участва в популяризирането на дейностите, ще улеснява обмена на натрупания опит, ще помага за подсилване на организациите на стопани и тяхната връзка с ВПРССА.

Управление на секторите

Тази област на сътрудничество ще спомогне за изграждане на възможности на регионално и континентално равнище с цел подобряване на управлението на селскостопанския сектор на национално равнище. Подобреното управление се очаква да допринесе за по-плавен преход от селско стопанство, основано на малки стопанства, към трайно семейно селско стопанство, устойчиво на пазара.

Сътрудничеството в областта на управлението ще включва:

- хармонизиране на регионалната и континентална политика и улесняване постигането на последователност между регионалните и национални селскостопански политики;

- мониторинг на политиката и извършване на преглед на партньорите;

- формулиране на регионални и континентални насоки за ключови аспекти на управлението, включително относно политика за земите и тяхното използване и устойчивото селско стопанство;

- създаване на възможности и предоставяне на права за участие в сектора на управление;

- насърчаване на партньорства между частния и публичния сектор и сдружения между различни бизнес сектори;

- засилване ролята на представителствата на производители и професионални организации на регионално и континентално равнище, при наличие на ефективни мерки за популяризиране и лобинг, и

- сравнителен анализ и извличане на опит от процесите на либерализация и приватизация в селското стопанство, връзки между частния и публичен сектор и правителствените постижения.

Предвижда се сътрудничество с КАС за засилване на политическата ѝ роля и действията ѝ за улесняване на развитието на политиката, сътрудничеството и хармонизацията; с НПРА и РИО за изграждане на капацитет, мониторинг, политически анализ и преглед на партньорите; и с частни регионални и континентални организации, които представляват производители и професионални организации за създаване на възможности, популяризиране, преговори и предоставяне на услуги. ЦРСС ще участва в по-късните аспекти, както и в повишаването на общественото съзнание на основата на извлечения опит. Извличането на опит от дейностите на ЕС, включително обмен с ЕК, държавите-членки и организации от частния сектор в ЕС също може да бъде използвано и като вид създаване на възможности за управление[12].

Научни изследвания, системи за знание и разпространение

Целта на тази област за сътрудничество е да увеличи въздействието на научните изследвания в областта на селското стопанство и системите за знание относно продуктивността на селските райони, намаляването на бедността, осигуряване на прехраната и устойчивото управление на природните ресурси, като се вземат предвид предизвикателствата, свързани с измененията на климата. Ще бъде отделено по-голямо внимание на многоизмерните подходи за научни изследвания, на системите за устойчиво селскостопанско производство и за научни изследвания с положително въздействие върху бедното население в селските райони.

Регионалните и континентални области на сътрудничество включват:

- засилване на сътрудничеството между държавите в областта на научните изследвания за намаляване на фрагментацията и създаване на полезни взаимодействия;

- определяне на стратегии за научни изследвания на континентално и регионално равнище;

- съфинансиране на приоритетни научни изследвания с наднационално въздействие;

- създаване на възможности за нови форми и канали за разгръщане, обучение и образование и засилване на връзката между системите за научни изследвания, услуги за разгръщане и за стопани;

- създаване и/или подобряване на платформите за мрежи за информация, достъп до знания и обмен[13]; и

- подобряване на координацията между националните системи за научни изследвания в селското стопанство (national agricultural research systems (NARS)) и регионалните и международни научноизследователски програми.

Сътрудничеството в тази област ще вземе предвид опита от продължителното научноизследователско сътрудничество между ЕС и Африка[14] и насоките за засилване на сътрудничеството между европейските партньори[15]. То ще бъде вдъхновено от стълб 4 на ВПРССА и ще бъде в съответствие с принципите на рамката за продуктивност на селското стопанство в Африка (Framework for African Agricultural Productivity (FAAP)). Основните партньори ще бъдат форумът за научни изследвания в селското стопанство в Африка (Forum for Agricultural Research in Africa (FARA)) и свързаните с него подрегионални научноизследователски организации (SROs), глобалният форум за научни изследвания в селското стопанство (GFAR), както и европейският форум (EFARD) и неговите оперативни мрежи[16], системата на консултативната група за международни научни изследвания в селското стопанство (Consultative Group on International Agricultural Research (CGIAR)), други международни организации и научноизследователски партньорства, включително СНИЦ. ЦРСС ще помогне за подобряване на платформите от мрежи от контакти.

Търговски улеснения, подсилване на гаранцията за качество и подобрение

Целта на тази област на сътрудничество ще бъде да повиши способността на африканските държави да използват пазарите си за намаляване на бедността, като се съсредоточат върху регионалните пазари за селскостопанска продукция. Настоящите търговски преговори (споразумения за икономическо партньорство и цикъла от преговори от Доха) имат за цел да създадат за африканските държави повече възможности за търговия в областта на селското стопанство, като изискат съответно предлагане. Предложението за сътрудничество включва повишаване на способността за въздействие върху създаването и участието в смислени търговски стандарти с цел запазване на достъпа до доходни пазари за селскостопанската продукция и да се гарантира безопасността ѝ за потребителите.

Помощта ще се основава по-специално върху възможностите, които предлагат споразуменията за икономическо партньорство и ще обхваща:

- регионални стратегии и създаване на възможности за справяне със структурните слабости по отношение на резултатите в селското стопанство и пазарите;

- изграждане на капацитет за надзор върху търговската политика, включително мониторинг на изпълнението, докладване и прилагане на политиките за търговски улеснения;

- създаване на регионални пазари и засилване на вътрешно регионалната търговия, по-специално за хранителните продукти;

- създаване на правни и регулаторни рамки за хармонизация, стандартизация и контрол; приемане на общи системи и стандарти за регионална класификация и привеждане в съответствие с международните такива;

- Засилване ролята на референтните лаборатории, мрежите от контакти с национални центрове и създаване на възможности за други инструменти и институции, които участват в изпробването, както и спазване на правилата;

- усилване на регионалните възможности за подобряване на разбирането и спазването на правилата по отношение на стандарти, включително допустимите граници на остатъчни вещества;

- насърчаване на схемите за сертифициране за устойчиво и социално приемливо производство; и

- създаване на възможности за активно участие в регионални и международни дискусии и преговори за стандарти (осигуряване на прехраната, търговия със селскостопански продукти) и други форми на търговски улеснения.

Основни партньори ще бъдат специализираните агенции на КАС (именно Междуафриканското бюро за животински ресурси (Inter-Africa Bureau for Animal Resources (IBAR)) и Междуафриканският фитосанитарен съвет (Inter-African Phytosanitary Council (IAPSC)). ЦРСС ще участва в подобряване на разбирането на въпроси, свързани със санитарни и фитосанитарни мерки.

Управление на природните ресурси: Земи, рибарство и лесовъдство

Тази област на сътрудничество ще подкрепи подобрения в ръководството и на схемите за управление на ресурсите, свързани със земите, рибите и горите, което има за цел да комбинира устойчивостта на околната среда и биоразнообразието с доходното използване и намаляване на бедността.

Регионалните и континентални аспекти, които са включени в тази област, са:

- координация и хармонизация на политиката, по-специално за трансграничните ресурси;

- създаване и засилване на механизмите за координация и сътрудничество за трансгранични ресурси в съществуващите регионални рамки;

- определяне на регионалните и континентални насоки за политиката за земите и устойчивото използване на ресурсите, като се комбинират икономически, правни, социални измерения, както и тези, свързани с околната среда;

- насърчаване на създаването на политическа среда, която прави по-лесно разпределянето на отговорности и отчетността по отношение на използването на природните ресурси;

- обмен на опит и подкрепа за преглед на партньорства с цел ефективност на схемите за управление;

- мониторинг и контрол на състоянието (и натиск върху) природните ресурси и последиците от измененията на климата по отношение на селското стопанство и природните ресурси; и

- засилване на сътрудничеството в борба с нелегалното използване на ресурси (включително рибарство и лесовъдство) и търговията с нелегални продукти[17].

В рамките на тази област ще бъде отделено специално внимание на политиката и ръководството, на управлението и институционалните договорености за устойчиво използване на природните ресурси. По отношение на политиката за земите и управлението на почвите и водата, подкрепата ще бъде в съответствие със стълб 1 от ВПРССА и свързаните с него международни инициативи[18]. Партньорските споразумения за рибарство ще осигурят рамката за подобряване на контрола, мониторинга и надзора върху рибните ресурси. Основните партньори ще бъдат КАС, НПРА и регионалните икономически общности, специализираните НПО и (под)- регионални организации за управление на земите и водите, рибарство и лесовъдство, както и европейски и международни институции, мрежи и платформи, специализирани в тези сектори[19]. ЦРСС ще улесни обмена на натрупания опит.

Развитие на животновъдството и контрол на болестите

Тази област на сътрудничество ще подобри устойчивостта на животновъдния сектор и неговия принос за премахване на бедността и за постигане на растеж, като постави акцента върху засилване на знанията и системите за контрол на болестите по животните. Сътрудничеството ще цели намаляване на смъртността при животните и на рисковете, свързани с животновъдството, подобряване на превенцията в областта на общественото здравеопазване, както и подобряване на достъпа до регионални и международни пазари, улесняване на рационалното използване на земите и намаляване на свързаните с животновъдството проблеми на околната среда. Това включва:

- трансгранично сътрудничество в областта на скотовъдството, управление на пасищата, системи за устойчиво животновъдство и търговия на добитък;

- анализ на взаимовръзката между развитие на животновъдството в Африка и измененията на климата;

- подобряване на мрежите за координация на ветеринарни услуги и на системи за контрол на болестите, които прилагат международни стандарти,

- подобряване на панафриканската система за координиране на регионални и национални здравеопазващи системи за справяне с болестите по животните; и

- изследвания, опити и разпространение на знания относно методи за превенция на болести, включително разработване на ваксини.

Основните предвидени партньори са специализираните в животновъдството агенции на КАС (Междуафриканското бюро за животински ресурси, Панафриканският център за ветеринарна имунизация (Pan-African Veterinary Vaccine Centre (PANVAC)) и панафриканската кампания за премахване на мухата цеце и на сънната болест (Pan-African Tsetse and Tryponosomiasis Eradication Campaign (PATTEC))), Международният научноизследователски институт за животновъдството (International Livestock Research Institute (ILRI)) и агенциите за животновъдство на (под)регионално равнище, Организацията по прехраната и земеделието (ФАО), Международната организация за защита на здравето на животните (Organisation Internationale de la Santé Animale (OIE)), регионалните и международни организации за животновъдство и скотовъдство. Ще бъде използвано Африканското партньорство за животновъдство (живи животни), в което участват основните заинтересовани страни.

Управление на риска

Тази област на сътрудничество ще обхване възможностите за намаляване на рисковете, свързани с измененията на климата, природните бедствия и ценовите сътресения, като се съсредоточи върху въпросите, свързани с организацията и финансовите инструменти.

Сътрудничеството на регионално и континентално равнище ще включва:

- изграждане на институционални и технически възможности за готовност при бедствия, превенция и чувствителност към нуждите, включително краткосрочен недостиг на храна;

- научни изследвания, разпространение на информация и създаване на възможности въз основа на методи за селскостопански дейности с ниски рискове и стратегии за справяне;

- иновационни системи за намаляване на загубите на култури и добитък, които се дължат на вредители и болести;

- обмен на информация за извлечения опит и създаване на възможности за използване на инструменти за управление на ценовия риск, които се основават на пазара, схеми за премахване на флуктуацията и механизми за застраховане; и

- развитие и прилагане на регионални и континентални системи за ранно предупреждение и свързването им с националните такива.

Сътрудничеството ще включва създаване на възможности за ключови публични и частни организации и подобряване на достъпа на африканските държави до международните финансови и застрахователни пазари. Основните партньори ще бъдат КАС, регионалните икономически общности и международните организации. ЦРСС ще участва в обмена на информация за методи за намаляване на риска при селскостопанските дейности и системи за управление на ценовия риск, които са основават на пазара.

Координация, момиторинг и преглед

Координация

Координацията на сътрудничеството между ЕС и Африка за развитие на селското стопанство ще има три взаимосвързани измерения: i) с африкански институции; ii) координация с други донори и iii) в рамките на ЕС.

Координацията с африкански институции ще използва рамката на ВПРССА и ще се осъществява под ръководството на континентални и регионални организации, като КАС/НПРА ще играят централна роля. Платформата за партньорство на ВПРССА е основен механизъм за участие в координацията на всички партньори за развитие на континентално равнище. Подобни платформи ще бъдат създадени на регионално равнище. На национално равнище процесът на организиране на кръгли маси по държави от ВПРССА осигурява сравнителна платформа. По отношение на тематиката координацията ще бъде организирана все по-често във връзка със „стълбовете“ на ВПРССА.

Координацията на донорите, хармонизацията и съответствието с ВПРССА ще бъдат подобрени посредством глобалната платформа за донорство за развитие на селските райони (ГПДРСС), на която са членове ЕК и различни държави-членки. ГПДРСС ще действа като донор, който има за отправна точка ВПРССА и който ще подпомогне организирането на срещи на платформата за партньорство на ВПРССА.

Координацията в рамките на ЕС ще бъде засилена посредством предложение за създаването на работна група на ЕС за селското стопанство в Африка[20], която ще получава техническа помощ от ЦРСС. Работната група ще засили полезните взаимодействия и ще подобри качеството и видимостта на финансирането от страна на ЕС за развитието на селското стопанство в Африка[21].

Мониторинг и преглед

Напредъкът в изпълнението на ВПРССА и сътрудничеството за развитие на селското стопанство ще бъдат наблюдавани главно от платформите за партньорство на ВПРССА и Форума за африканско партньорство (ФАП). И двете организации използват подобен набор от показатели, за които бе докладвано в рамките на КАС и НПРА. В допълнение бяха развити механизми за по-подробен мониторинг на напредъка в рамките на стълбовете на ВПРССА.

ГПДРСС ще помогне в процеса на мониторинг, като се позове специално на проекти и програми, финансирани от донори, за хармонизация и съответствие, и последователност в рамките на ВПРССА.

Уместността на политическите ориентации и стратегическите насоки за сътрудничеството между ЕС и Африка в областта на развитието на селското стопанство ще бъде предмет на същия преглед, както и цялата програма за сътрудничество между ЕС и АС според настоящия обхват на стратегията на ЕС за Африка.

Заключение

Растежът на селското стопанство в Африка на широка основа е от ключово значение за постигане на ЦХР и за гарантиране на достъпни цени за обществените услуги в селските райони. След като това бе взето предвид, бяха определени седем основни области за сътрудничество между АС и ЕС за развитие на селското стопанство на регионално и континентално равнище въз основа на програмата за селското стопанство в Африка, в които работят основно африкански организации. Те се съсредоточават върху създаване на възможности и институционално укрепване на регионалните и континенталните организации с цел подобряване на политиките и управлението на селското стопанство.

Сътрудничеството ще комбинира ориентация към конкурентноспособност, насочена към продуктивност и растеж, заедно с развитие на широка основа, като се съсредоточи върху премахване на бедността и постигане на социално сплотяване. И по отношение на двата аспекта, регионалните пазари за селскостопански продукти ще се нуждаят от развитие, което подчертава значението на регионалната интеграция и търговските улеснения. Освен това ще се насърчават системите за устойчиво производство, като се признава нуждата от приспособяване към външните предизвикателства, като измененията на климата.

Сътрудничеството ще бъде в съответствие с декларацията от Париж като предоставя помощ за програмата за Африка и като използва хармонизирани механизми за диалог и преглед.

Приложение 1 – индекс с използваните съкращения

АКТБ : държави от Африка, Карибите и тихоокеанския басейн

AGRI : Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ (ЕК)

АФП (APF) : Африкански форум за партньорство (Africa Partnership Forum)

НИРСС (ARD) : Научни изследвания за развитие на селското стопанство (Agricultural Research for Development)

АС : Африкански съюз

КАС (AUC) : Комисия на Африканския съюз (African Union Commission)

АПНИССИЦА (ASARECA) : Асоциация за подсилване на научните изследвания в селското стопанство в източна и централна Африка (Association for Strengthening Agricultural Research in Eastern and Central Africa)

ВПРССА (CAADP) : Всеобхватна програма за развитие на селското стопанство в Африка (Comprehensive Africa Agriculture Development Programme)

КГМНИСС (CGIAR) : Консултативна група за международни научни изследвания в селското стопанство (Consultative Group on International Agricultural Research)

ПМКБСС (CILSS) : Постоянен междудържавен комитет за борба със сушата в Сахел (Comité Permanent Inter-Etats de Lutte contre la Sécheresse dans le Sahel)

ОПИЮА (COMESA) : Общ пазар за източна и южна Африка (Common Market for East and Southern Africa)

СЗЦАНИРСР (CORAF/WECARD) : Съвет за западна и централна Африка за научни изследвания и селскостопанско развитие (Conseil ouest et centre africain pour la Recherche et le développement Agricole/West and central African Council for Agricultural Research and Development)

ТЦСС (CTA) : Технически център за сътрудничество в областта на селското стопанство и развитие на селските райони (Centre Technique de Coopération Agricole et Rural/Technical Centre for Agriculture and Rural Cooperation)

ГД : Генерална дирекция

ДРК : Демократична република Конго

ЕК : Европейска комисия

ЕКНИССТ (ECART) : Европейски консорциум за научни изследвания в селското стопанство в тропиците (European Consortium for Agricultural Research for the Tropics)

ИЕОДЦА (ECCAS) : Икономическа общност на държавите от централна Африка (Economic Community of Central African States)

ИОЗАД (ECOWAS) : Икономическа общност на държавите от западна Африка (Economic Community of West-African States)

ЕФР : Европейски фонд за развитие

ЕИНИРСС (EIARD) : Европейска инициатива за научни изследвания за развитие на селското стопанство (European Initiative for Agricultural Research for Development)

ИЕСП : Инструмент за европейско съседство и партньорство

ENV : Генерална дирекция „Околна среда“ (ЕК)

ЕС : Европейски съюз

РПССА (FAAP) : Рамка за продуктивност на селското стопанство в Африка (Framework for African Agricultural Productivity)

ФАО : Организацията за прехраната и земеделието

ФНИССА (FARA) : Форум за научни изследвания в селското стопанство в Африка (Forum for Agricultural Research in Africa)

FISH : Генерална дирекция „Рибарство и морско дело“ (ЕК)

ИПЗУТЛ (FLEGT) : Инициатива за прилагане на законите, управление на търговия в областта на лесовъдството (Forestry Law Enforcement, Governance and Trade)

Рамкова програма : Рамкова програма (научни изследвания)

ТПБХ (FSTP) : Тематична програма за безопасност на храните (Food Security Thematic Programme)

БВП : Брутен вътрешен продукт

ГПДРСС (GDPRD) : Глобална платформа за донори за развитие на селските райони (Global Donor Platform for Rural Development)

ГФНИСС (GFAR) : Глобален форум за научни изследвания в селското стопанство (Global Forum on Agricultural Research)

МАФСС (IAPSC) : Междуафрикански фитосанитарен съвет (Inter-African Phytosanitary Council)

МАБЖЕ (IBAR) : Междуафриканско бюро за животински ресурси (Inter-Africa Bureau for Animal Resources)

МФРСС (IFAD) : Международен фонд за развитие на селското стопанство (International Fund for Agricultural Development)

МФССП (IFAP) : Международна федерация на селскостопанските производители (International Federation of Agricultural Producers)

МНИИПХ (IFPRI) : Международен научноизследователски институт за политика за храните (International Food Policy Research Institute)

МПАР (IGAD) : Междуправителствена агенция за развитие (за региона на Африканския рог) (Inter-Governmental Agency for Development (Horn of Africa))

МНИИЖ (ILRI) : Международен научноизследователски институт за животновъдството (International Livestock Research Institute)

СНИЦ : Съвместен научноизследователски център (ЕС)

ЦХР : Цел на хилядолетието за развитие

ННИССС (NARS) : Национални научноизследователски системи за селското стопанство (National Agricultural Research Systems)

NATURA : Мрежа от европейски университети по селско стопанство (насочени към тропическите и субтропични рагиони), свързани с развитие на селското стопанство (Network of European Agricultural (tropically and sub-tropically oriented) Universities Related with Agricultural Development)

НПРА : Ново партньорство за развитие на Африка

НПО : Неправителствена организация

МОЗЖ (OIE) : Международна организация за защита на здравето на животните (Organisation Internationale de la Santé Animale/World Organisation for Animal Health)

ПАЕПНИРСС (PAEPARD) : Панафриканско-европейско партньорство за научни изследвания за развитие на селското стопанство (Pan-African-European Partnership on Agricultural Research for Development)

ПАЦВИ (PANVAC) : Панафрикански център за ветеринарна имунизация (Pan-African Veterinary Vaccine Centre)

ПАКПЦСБ (PATTEC) : Панафриканска кампания за премахване на мухата цеце и на сънната болест (Pan-African Tsetse and Tryponosomiasis Eradication Campaign)

РИО : Регионална икономическа общност

REGIO : Генерална дирекция „Регионална политика“ (ЕК)

РССО (RFO) : Регионални селскостопански организации (Regional Farming Organisations)

РПП (RIP) : Регионална програма от показатели (Regional Indicative Programme)

РТС : Регионално търговско споразумение

RTD : Генерална дирекция „Научни изследвания“ (ЕК)

ЮАОР (SADC) : Южноафриканска общност за развитие (Southern African Development Community)

SADC-FANR : Дирекция на ЮАОР за храните, селското стопанство и природните ресурси (SADC’s Food, Agriculture and Natural Resources Directorate)

SANCO : Генерална дирекция „Здравеопазване и защита на потребителите“ (ЕК)

СФМ (SPS) : Санитарни и фитосанитарни мерки (Sanitary and Phyto-Sanitary measures)

ПНИО (SRO) : Подрегионална научноизследователска организация (Sub-regional Research Organisation)

SSA : Държавите на юг от пустинята Сахара (Sub-Sahara Africa)

SWP : Работен документ на службите на Комисията (Staff Working Paper)

ТП : Тематична програма

ООН : Организация на обединените нации

СПИ (WFP) : Световна програма за изхранване

СТО : Световна търговска организация

[1] (2006/C46/01)

[2] COM(2005)489.

[3] Растения, добитък, рибарство и лесовъдство.

[4] Жените произвеждат около 80 % от всички хранителни продукти в Африка.

[5] Контрол, изследвания, санитарни и фитосанитарни мерки за болести по добитъка.

[6] Включително постигането на мир в някои държави.

[7] Вж. придружаващия работен документ на службите на Комисията за подробно представяне на шестте области.

[8] Пазарите за биогорива се разрастват, но също така и лоялната търговия, и биопродуктите.

[9] В „Декларацията от Мапуто“ от юли 2003 г., която ангажира държавите да отделят поне 10 % от националните си бюджети за селско стопанство и развитие на селските райони до 2008/2009 г.

[10] Среща за осигуряване на прехраната в Африка, която бе проведена в Абуджа през декември 2006 г. На срещата бяха определени някои стратегически продукти, за които ще бъдат засилени търговията и маркетинга в рамките на Африка.

[11] Центърът за развитие на селското стопанство (ЦРСС) е съвместен център на ЕС и държавите от АКТБ, създаден в рамките на споразумението от Котону.

[12] ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ може да участва в обмена на най-добри практики, да предостави контакти с организации на стопани и информация за стандарти и научни изследвания.

[13] Включително обмен между стопани.

[14] Посредством научноизследователски инструменти (напр. международното научно сътрудничество (INCO), рамкова програма за научни изследвания (RFP)) и инструменти за политика за развитие.

[15] Развито от Европейска инициатива за научни изследвания за развитие на селското стопанство (European Initiative for Agricultural Research for Development (EIARD)).

[16] Европейки консорциум за научни изследвания в селското стопанство за тропиците (European Consortium for Agricultural Research for the Tropics (ECART))-Европейските обединения по икономически интереси (EEIG) и Мрежата от европейски селскостопански университети (насочени към тропическите и субтропични региони), свързани с развитието на селското стопанство (Network of European Agricultural (tropically and sub-tropically oriented) Universities Related with Agricultural Development (NATURA))

[17] Въз основа на инициативата за прилагане на законите, управление и търговия в областта на лесовъдството (Forestry Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) за горски ресурси.

[18] Напр. TerrAfrica за регионално и устойчиво управление на земите

[19] Включително Съвместният регионален център на държавите от АКТБ за наблюдение за устойчиво развитие.

[20] Съществува предложение за това работната група да докладва на CODEV

[21] Не е предвиден нов инструмент за финансиране.