BG Официален вестник на Европейския съюз C 342/51

Становище на Европейския комитет на регионите — Интелигентно регулиране за МСП

(2017/C 342/08)

Докладчик: Christian Buchmann (AT/ЕНП), член на парламента на федерална провинция Щирия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Благоприятна за МСП регулаторна среда

1. подчертава, че като основна движеща сила за създаване на растеж и работни места в Европа МСП се нуждаят от проста, ясна, последователна и правно стабилна регулаторна среда, както и от икономическа среда, която почива на достатъчно публично-частен инвестиционен капацитет;

2. посочва непропорционалното въздействие на бюрокрацията върху МСП, при положение че относителните разходи за привеждане в съответствие в области като данъчното облагане или задълженията за докладване са по-високи за МСП отколкото за по-големите предприятия;

3. поради това подчертава изрично необходимостта европейската регулаторна среда да стане по-благоприятна за МСП, като на всички равнища се премахнат пречките пред създаването на предприятия и растежа;

4. признава напредъка, постигнат посредством „Small Business Act“ (SBA) за Европа от 2008 г. (1), прегледа на „Small Business Act“ от 2011 г. (2) и плана за действие „Предприемачество 2020 г.“ от 2013 г. (3);

5. отново изразява подкрепата си, която изказа в становището си относно „Осъвременяване на единния пазар“ (4), за целта на Комисията да се облекчат задълженията за регистрация по ДДС и за докладване в рамките на стратегията за единния пазар; въпреки това изразява съжаление, че с местните и регионалните представители не се провеждат официални консултации, за да се гарантира, че се отчитат напълно техните безпокойства, например във връзка с нуждите на МСП в трансграничните региони;

6. подчертава трайната необходимост от последователна, видима и актуализирана европейска политика по отношение на МСП, ориентирана към резултати и прилагане, която да се основава на предходните инициативи и да ги укрепва, като интегрира принципа „Мисли първо за малките предприятия!“ във всички управленски равнища и във всички политики;

7. поради това отново повтаря призива си за преразгледан и засилен SBA и за по-силна роля на регионите и градовете в прилагането на принципите на SBA; отново потвърждава ангажираността си да насърчава прилагането на SBA посредством схемата „Предприемчив европейски регион“ (ПЕР);

8. отбелязва, че мрежата от представители на МСП действа като основен посредник между Европейската комисия и националните политици; призовава Комисията официално и системно да включва в тази мрежа представители на регионални и местни МСП;

9. признава, че в основата си регулаторната среда на ЕС е благоприятна за предприятията; подчертава обаче, все още има различия по отношение на времето, разходите и броя на процедурите, които се изискват, за да се открие предприятие; призовава държавите членки при зачитане на субсидиарността и проверка на целесъобразността да се ангажират да приведат своите правила в съответствие с тези на държавите с най-добри резултати; посочва, че в това отношение вдъхновение може да се черпи от добри практики като например Iniciativa Lisboa (Инициатива „Лисабон“), която дава възможност да се основе предприятие за 36 минути;

10. посочва ролята на клъстерите за подпомагане на развитието на малките предприятия посредством пазарни тестове и анализи, създаване на иновации и квалификация и препоръчва да се окаже целенасочена подкрепа за тези дейности посредством програми от типа на COSME;

11. подчертава резултатите от семинар на комисия ECON „Интелигентно регулиране — интелигентен растеж“ в Зегауберг, Щирия и последвалия диалог с гражданите, който показва необходимостта от постигането на конкретни резултати чрез нови и иновативни подходи;

Интегриране на принципа „Мисли първо за малките предприятия“

12. подчертава значението на интегрирането на принципа „Мисли първо за малките предприятия“ в политиките на ЕС и целия процес на вземане на решения; призовава за по-благоприятно за МСП преценяване на критериите за оценката на въздействието и за по-системно отчитане на териториалното въздействие на правилата;

13. подчертава, че припокриващите се и противоречащи си правила в различните политики на ЕС — регионалната политика, държавните помощи, обществените поръчки, опазването на околната среда, напрежението между оказваната на клъстерите подкрепа и правилата в областта на конкуренцията и съответствието — оказват непропорционално въздействие върху МСП;

14. изразява загриженост по повод пречките, дължащи се на непоследователни изисквания и противоречащи си определения в секторните политики на ЕС, като отделни набори от правила във връзка с обществените поръчки, регионалната политика и политиката в областта на конкуренцията (5) или противоречащи си определения на понятието иновация в регионалната политика и политиката в областта на развитието (6);

15. е убеден, че въпросът за възложените на МСП задължения за докладване не може да бъде решен, като се опрости само един единствен законодателен акт; поради това настоятелно призовава Комисията и държавите членки да възприемат цялостен подход, базиращ се на всеобхватна оценка на всички задължения за докладване, пред които са изправени МСП;

16. предлага да се проучат варианти за облекчаване на тежестта върху МСП посредством действия като определяне на праг, под който предприятията са задължени да предоставят по-малко информация, ограничаване на броя на задължителните въпросници и избягване създаването на нови въпросници, например посредством включване на статистическа информация във вече съществуващите;

17. приветства факта, че отсега нататък в споразуменията за свободна търговия на ЕС от ново поколение ще бъдат включвани конкретни глави, с които да се улесни достъпът на МСП до другия пазар, наред с останалото посредством по-голяма правна сигурност, намаляване или премахване на нетарифните бариери, разширяване на критериите за определяне на най-добрия оферент и подобряване на защитата на правата върху интелектуалната и индустриалната собственост, и препраща към своето становище относно ТПТИ от 12 февруари 2015 г.;

Насочване на Програмата за по-добро регулиране и на REFIT в по-голяма степен към нуждите на МСП

18. приветства усилията за намаляване на тежестта върху МСП в рамките на Програмата за по-добро регулиране, програмата REFIT и Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество;

19. отново повтаря своите безпокойства, изразени в становището относно програмата REFIT (7), че избраните представители на местните и регионалните власти, а също и КР като техен институционален представител, не са включени в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество въпреки правомощията и тежестта, които им дава Договорът от Лисабон;

20. приветства интегрирането на принципите за по-добро регулиране в целия политически цикъл и включването на Парламента и Съвета в оценките на въздействието; изразява съжаление, че Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество не включва ангажимент от страна на Съвета и Парламента за системно извършване на оценки на въздействието;

21. подчертава, че въвеждането на изменения или допълнителни правила и на по-късни етапи от законодателния процес или по време на транспонирането на директивите на ЕС от държавите членки следва да върви ръка за ръка с ангажимент за извършване на оценки на въздействието, за да се избегне свръхрегулиране и да се гарантира, че свързаният с REFIT елемент на дадено правило няма да бъде изпразнен от съдържание;

22. признава значението на консултациите със заинтересованите страни в процеса на изготвяне на законодателните предложения; отбелязва обаче, че след като бъде проведена консултацията, участниците в нея може да не знаят в каква степен са били отчетени техните безпокойства; предлага местните и регионалните представители да бъдат включени в Комитетите за оценка на въздействието, за да им се даде възможност да упражняват допълнителен контрол върху предложенията на Комисията;

23. подчертава, че институционалната роля на КР в платформата REFIT не бива да се бърка с тази на другите заинтересовани страни; поради това счита, че представителите на комисиите на КР трябва да са в състояние да подкрепят представителя на КР в платформата, като вземат участие в нейните заседания по темите, свързани с техните области на компетентност;

24. се ангажира да интегрира принципите на по-доброто регулиране в своята работа, като използва експертния опит на съответните тематични комисии, когато изготвя становища по досиета, имащи отношение към МСП;

25. отбелязва, че работата на платформата REFIT е насочена най-вече към конкретни въпроси от законодателството на ЕС, по които може да бъде постигнато подобрение, без да се променя из основи цял законодателен акт; счита, че тази тясна насоченост може да бъде допълнена от по-амбициозен подход, целящ структурни подобрения на регулаторната рамка на ЕС в средносрочен план;

26. счита, че конкретни приоритети в Интелигентното регулиране за МСП могат да бъдат достъпът на МСП до обществени поръчки и правилата относно ДДС и данъчното облагане; счита също, че има безспорна необходимост от мерки за подобряване на достъпа на МСП до единния пазар, на достъпа до финансиране, на подкрепата за МСП от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) и от постигане на по-добър баланс между нуждите на МСП и защитата на труда и потребителите и опазването на околната среда;

Участието на МСП в обществените поръчки

27. приветства опростяването на европейското законодателство в областта на обществените поръчки, извършено чрез новите директиви за обществените поръчки и единния европейски документ за обществени поръчки (8); призовава държавите членки да гарантират пълно и правилно прилагане на системата на опростеното европейско законодателство в областта на обществените поръчки;

28. посочва съществената роля на регионалните и местните власти за осигуряване на достъп на МСП до обществените поръчки и поради това смята, че намаляването на пречките пред участието на МСП в обществените поръчки е от особено значение за регионите и градовете;

29. е обезпокоен от факта, че съществуващите благоприятни за МСП правила в областта на обществените поръчки често не се прилагат напълно; подчертава, че тези правила трябва да бъдат допълнени от добро прилагане;

30. настоятелно призовава публичните власти на всички равнища да гарантират, че организираните от тях търгове са благоприятни за МСП и новосъздадените предприятия, що се отнася до изискванията за допустимост и реда и условията за извършване на плащания, като съобразяват изискуемите гаранции с особеностите на МСП, намаляват закъсненията при плащанията и налагат платежна дисциплина; призовава публичните власти на всички равнища да се ангажират с общи стандарти за благоприятни за МСП обществени поръчки;

31. подчертава добрите практики, включително наред с другото и на Службата за обществени поръчки на град Париж, която увеличи значително достъпа на МСП до обществени поръчки, намали закъсненията при плащанията и може да служи като добър пример за публичните власти на всички равнища;

32. призовава всички публични власти да насърчават участието на МСП в обществените поръчки за иновации, като избягват прекомерно подробните изисквания в спецификациите, изготвят предимно спецификации, които се основават на резултати, предоставят свободно информация и използват варианти като състезателен диалог и състезателна процедура с договаряне, преди да уточнят окончателните условия;

33. изтъква по-опростения достъп на МСП до финансовите инструменти, предвидени в европейските програми, по-специално тези на програмата COSME. За МСП последните са много по-прости в сравнение с другите по-традиционни източници на финансиране. Във връзка с това подчертава важността на компонента за МСП в рамките на Европейския фонд за стратегически инвестиции, който и в рамките на съществуващите линии за финансиране би могъл да насърчи стартиращите предприятия и микропредприятията, нуждаещи се от достъп до кредитиране.

Благоприятни за МСП правила относно ДДС и данъчното облагане

34. призовава за по-нататъшно опростяване и хармонизиране на данъчните правила, които се възприемат като най-обременяващата област на политиката от повечето европейски МСП;

35. отново изразява своята подкрепа, изказана в становището относно Плана за действие за ДДС, за премахването на освобождаването от ДДС на вноса на малки пратки от трети държави и за контрол чрез единен одит на трансграничните предприятия, за премахване на произтичащото от това освобождаване неизгодно конкурентно положение на МСП от ЕС спрямо тези от трети държави (9);

36. подчертава, че разпокъсаността и сложността на системата за ДДС налага на участващите в трансгранична търговия МСП големи свързани със спазването разходи и оказва особено въздействие върху граничните региони; поради това призовава за по-нататъшно опростяване на правилата и процедурите, свързани с различните режими за ДДС в трансграничната търговия, за разширено прилагане на принципа „едно мини гише“, който понастоящем се прилага само за телекомуникациите, телевизионното и радиоразпръскване и електронните услуги, така че той да се отнася и за други стоки и услуги — обект на дистанционна продажба, призовава и за общ трансграничен праг на ЕС, под който няма да се прилага ДДС;

37. призовава за намаляване на свързаната с ДДС административна тежест като задължения за докладване, срокове и периоди за съхраняване на информацията, а също и за ускоряване на административните практики при обработването на справките-декларации за ДДС;

Достъпът на МСП до единния пазар

38. отбелязва, че единният пазар на услугите все още страда от много ограничения, засягащи МСП, включително процедурите за издаване на разрешения за упражняване на професии, правилата за създаване, фиксираните или минимални цени, изискванията за юридическата форма и специфичните за определени сектори правила; призовава за сериозно опростяване и хармонизиране в сектора на услугите, за насърчаване на растежа поради икономии от мащаба, за стимулиране на иновациите посредством засилена конкуренция на вносни стоки и за привличане на входящи инвестиции чрез намаляване на разпокъсаността на пазара;

39. отбелязва, че различията между националните разпоредби за пазарите на стоки представляват голямо препятствие пред МСП, тъй като създават необходимост от поддържането на различни продуктови линии в различните държави членки и спъват развитието на общоевропейските вериги за доставка; призовава Комисията и държавите членки да работят за по-голяма хармонизация в тази област;

Достъп на МСП до финансиране

40. посочва значението на алтернативните методи за финансиране за новите предприятия; но е обезпокоен от факта, че новосъздадените предприятия нямат напълно свободен достъп до колективно финансиране поради различните национални режими, което ги затруднява да извършват трансгранично събиране на средства, и поради ограниченията върху предлагането на капитал на възможно голям брой инвеститори — ограничения, до които водят „евтините“ режими, които новосъздадените предприятия обикновено избират;

41. призовава за хармонизирана регулаторна рамка, която да създаде европейски паспорт за платформите за колективно финансиране, при което за предлагане на трансгранични услуги да се изисква едно единствено разрешение от компетентен орган в ЕС, като по този начин се дава възможност за истински европейски пазар на колективното финансиране;

Подкрепа за МСП от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ)

42. отново повтаря своето предупреждение, изразено в становището относно опростяването на ЕСИФ (10), че процедурите за използване на ЕСИФ стават все по-сложни и обременителни; поради това призовава за спешно опростяване на правилата, определящи създаването, изискванията за докладване и одита на финансовите инструменти на ЕСИФ;

43. посочва, че МСП се сблъскват с особени трудности при използването на средства от ЕСИФ, както е показано в проведеното през 2016 г. проучване на регионите, удостоени със знака „Предприемчив европейски регион“ (ПЕР), в което участието на МСП във финансирани от ЕСИФ проекти е определено като единствен най-важен приоритет за облекчаване на живота на МСП;

44. припомня значението на намаляването на регулаторната сложност, прекомерния одитен натиск и високите разходи за изпълнение, които пречат на МСП да получават подкрепа от ЕСИФ, и на опростяването не само на конкретни разпоредби, но и на целия корпус от делегирани актове и актове за изпълнение, както и на актовете с незадължителен характер като указанията както за публичните власти, така и за МСП;

45. подчертава, че за да се постигнат целите на политиката относно МСП както на ЕСИФ, така и на ЕС, правилата на ЕСИФ трябва да се разглеждат от гледната точка на пропорционалността, като се създаде партньорство за опростяване, отчитащо интересите на всички страни; призовава за отношения, основаващи се на доверие, а не на фундаменталното недоверие, което институциите на ЕС често проявяват към националните, регионалните и местните власти;

Установяване на баланс между нуждите на МСП и защитата на труда и потребителите и опазването на околната среда

46. подчертава необходимостта от баланс между правата на работниците, здравето, безопасността, защитата на потребителите и опазването на околната среда, от една страна, и регулаторните тежести върху МСП, от друга страна;

47. отбелязва, че наемането на първия служител може да бъде особено предизвикателство за процеса на растеж и развитие на предприятието и че трудово-правните разпоредби оказват по-голямо въздействие върху МСП отколкото върху големите предприятия, като предизвикват у МСП колебания относно наемането на персонал; подчертава, че новите подходи в тази област могат да бъдат ценен принос, по-специално с оглед на намаляването на младежката безработица;

48. поради това предлага да се създаде европейска система „Take One“, която да насърчава наемането на първи служител от сам предприемач или микропредприятие чрез финансови стимули и гъвкави правила; счита, че подобна система трябва да се финансира от програмата COSME;

49. настоятелно призовава Комисията да дава предимство на мерките за опростяване на регулаторната рамка в полза на занаятчийските предприятия и микропредприятията, тъй като понастоящем прекомерната сложност на системата излага на риск тяхната оперативност и важната роля, която изпълняват за създаването на работни места и икономическото развитие на регионите и местните организации, както и за опазване на културното и местното наследство.

50. счита, че обхватът на определението на „договори извън търговския обект“ в Директивата за правата на потребителите е твърде широк и може да бъде във вреда на занаятчиите, извикани в дома на потребител; поради това призовава за по-строго определение, отчитащо нуждите на МСП и микропредприятията;

Новаторски подходи към регулирането

51. подчертава, че интелигентното регулиране не означава непременно по-слабо регулиране, което може да предполага риск от несигурност и регулаторната разпокъсаност, а по-скоро по-ясни и по-прости правила, улесняващи МСП, като същевременно в дадена област се дава възможност за определяне на политически цели, които трябва да бъдат постигнати;

52. подчертава значението на благоприятните за иновации правила, които създават възможности за експерименти там, където това е подходящо, включително посредством създаването на зони с ограничени правила за пилотните проекти и въвеждане на клаузи за изтичане на срока на действие в иновативните и бързо променящи се области, както това се наблюдава например във Фландрия;

53. подчертава, че подходи като доброволното саморегулиране, включващи доброволни споразумения, ангажименти или кодекси на добрите практики, могат да насърчат култура на сътрудничество между предприятията и правителството; счита, че работата на шотландската Група за регулаторен преглед може да служи като добър пример на публичните власти на различни равнища;

54. подчертава датския проект за установяване на тежести като добра практика на национално равнище, която дава възможност за установяване на пречките в пряк диалог и за съвместно търсене на решения; призовава Комисията да отчете напълно подобни примери и да насърчава тяхното използване и трансфер там, където това е възможно;

55. подчертава необходимостта от насърчаване на предприемаческото мислене на всички управленски равнища и предоставяне на възможности за иновативни решения отдолу нагоре посредством създаването на механизми от типа „право на обжалване“, които позволяват на местните и регионалните власти временно да преустановяват действието на съществуващи правила там, където е доказано, че могат да постигнат целите си по-добре посредством иновативен подход.

Брюксел, 13 юли 2017 година. Председател на Европейския комитет на регионите Markku MARKKULA

(1) Съобщение на Комисията: „Мисли първо за малките!“ — „Small Business Act“ за Европа“, 25 юни 2008 г. (COM/2008/394 final).

(2) Съобщение на Комисията: „Преглед на „Small Business Act“ за Европа“, 23 февруари 2011 г. (COM/2011/78 final).

(3) Съобщение на Комисията: „План за действие „Предприемачество 2020 г.“ — Възраждане на предприемаческия дух в Европа“, (COM/2012/795 final).

(4) Становище на КР относно „Осъвременяване на единния пазар“, CdR 6628/2015, параграф 12.

(5) Вж. Europa Decentraal (2016 г.). Bridge! — Better EU regulation for local and regional authorities („Мост! — По-добро законотворчество на ЕС за местните и регионалните власти“).

(6) Вж. House of the Dutch Provinces (2015 г.). Dutch Provinces for Better Regulation (издание на Дома на нидерландските провинции „Нидерландски провинции за по-добро законотворчество на ЕС“).

(7) Становище на КР относно „Програмата REFIT: гледната точка на местните и регионални власти“, CdR 983/2016, параграф 5.

(8) Директиви 2014/23/ЕС, 2014/24/ЕС, 2014/25/ЕС, Регламента за прилагане (ЕС) 2016/7.

(9) Становище на КР относно „План за действие във връзка с ДДС“, CdR 2419/2016, параграф 34.

(10) Становище на КР относно опростяването на ЕСИФ, ref. COR-2016-00008-00-00-AC-TRA.