TRADE/XXXX

[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 12.9.2008

COM(2008)550 окончателен

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 2026/97 и на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 2026/97, и за изменение на Регламент (ЕО) № [INSERT] за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96

(представена от Комисията)

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до: i) прилагането на Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 461/2004 на Съвета от 8 март 2004 г. (наричан по-долу „основния антисубсидиен регламент“), в антисубсидийната процедура по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и ii) прилагането на Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. (наричан по-долу „основния антидъмпингов регламент“) в антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия. |

Общ контекст Настоящото предложение е направено в контекста на прилагането на основния антидъмпингов регламент и основния антисубсидиен регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие със съществените и процедурните изисквания, посочени в упоменатите основни регламенти. |

Съществуващи мерки в областта на предложението Регламент (ЕО) № 1338/2002 на Съвета относно налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия, последно изменен с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета, и Регламент (ЕО) № [INSERT] на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и Индия, вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета. |

Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Не се прилага. |

Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

Заинтересованите страни, засегнати от производството, имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. |

Събиране и използване на експертни становища |

Не бяха необходими външни експертни становища. |

Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. |

Правни елементи на предложението |

Обобщение на предлаганите мерки На 24 юли 2007 г. Комисията инициира преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на изравнителните мерки, приложими за вноса в Общността на сулфанилова киселина с произход от Индия. Това преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките бе инициирано вследствие на искане за преразглеждане, внесено на 24 април 2007 г. от двама производители от Общността, които представляват 100 % от производството на сулфанилова киселина в Общността. На 29 септември 2007 г. Комисията започна по собствена инициатива частично междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране, тъй като тя разполагаше с достатъчни prima facie доказателства, че обстоятелствата по субсидирането, въз основа на които са били установени мерките, са се променили и че тази промяна е с дълготраен характер. Приложеното предложение на Комисията за регламент на Съвета съдържа окончателните констатации относно субсидирането, вредата и интересите на Общността. Вследствие на това се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за регламент, което следва да се публикува в Официален вестник на Европейския съюз не по-късно от 23 октомври 2008 г. |

Правно основание Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 461/2004 на Съвета от 8 март 2004 г. |

Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Общността. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като формата на действието е описана в посочения по-горе основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. |

Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Общността, националните правителства, регионалните и местните власти, икономическите оператори и гражданите, е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. |

Избор на инструменти |

Предлагани инструменти: регламент. |

Други средства не биха били подходящи, тъй като посоченият по-горе основен регламент не предвижда други средства. |

Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на Общността. |

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 2026/97 и на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 2026/97, и за изменение на Регламент (ЕО) № [INSERT] за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност[1] (наричан по долу „основния регламент“), и по-специално членове 15, 18 и 19 от него,

като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултации с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

1. ПРОЦЕДУРА

2. Предишни разследвания и съществуващи мерки

3. През юли 2002 г., с Регламент (ЕО) № 1338/2002[2] Съветът наложи окончателно изравнително мито („съществуващите мерки“) от 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина, класирана в код по КН ex 2921 42 10 (код по TARIC 2921 42 10 60), с произход от Индия. Наложените мерки са били основани на констатациите от антисубсидийната процедура, инициирана съгласно член 10 от основния регламент („първоначалното разследване“).

4. Същевременно, с Регламент (ЕО) № 1339/2002[3], Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 18,3 % върху вноса на същия продукт с произход от Индия.

5. В рамките на посочените по-горе изравнителна и антидъмпингова процедури Комисията, с Решение 2002/611/ЕО[4], прие ценова гаранция, предложена от индийския производител износител Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“).

6. През декември 2003 г. Kokan информира Комисията, че желае доброволно да оттегли гаранцията си. В съответствие с това решението на Комисията за приемане на гаранцията бе отменено с Решение 2004/255/ЕО[5].

7. През април 2005 г. вследствие на искане, внесено от Kokan, Комисията инициира[6] частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент и член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96 (наричан по-долу „основния антидъмпингов регламент“)[7], ограничено до проверка на това дали гаранцията, която трябва да бъде предложена от дружеството, може да бъде приета.

8. През декември 2005 година, вследствие на проведено разследване Комисията прие с Решение 2006/37/ЕО[8] гаранция, предложена от Kokan във връзка с антидъмпинговата и изравнителната процедура относно вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.

9. През януари 2006, в резултат от посоченото в съображение 6 разследване, Регламент (ЕО) № 1338/2002 относно налагане на окончателно изравнително мито и окончателно събиране на временното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и Регламент (ЕО) № 1339/2002 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia , от Индия бяха изменени с Регламент (ЕО) № 123/2006 на Съвета[9], за да се вземе предвид приемането на посочената гаранция.

10. Вследствие на преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96, Съветът, с Регламент (ЕО) № [INSERT][10], наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и Индия.

11. Искане за преразглеждане

12. След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие[11] на съществуващите мерки, на 24 април 2007 г. Комисията получи искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент. Това искане бе внесено от двама производители от Общността (наричани по-долу „заявителите“), които представляват 100 % от производството на сулфанилова киселина в Общността.

13. Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките се основава на това, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би довело до продължаване или до повторение на субсидирането и на вредата за индустрията на Общността.

14. Комисията разгледа доказателствата, представени от заявителите, и прецени, че те са достатъчни за инициирането на преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент. След консултации с Консултативния комитет, на 24 юли 2007 г. Комисията обяви инициирането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент чрез публикуване на известие за иницииране в Официален вестник на Европейския съюз[12] .

15. Следва да се отбележи, че преди да се инициира преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент, Комисията уведоми индийското правителство, че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане и му отправи покана за консултации с цел изясняване на положението по отношение на съдържанието на жалбата и достигане до взаимно приемливо решение. Индийското правителство не отговори на това предложение за консултации. Освен това, в контекста на частичното междинно преразглеждане, представено по-долу, бяха предложени и проведени консултации с индийските власти. По време на тези консултации не се стигна до взаимно приемливо решение, което би могло да оправдае неинициирането на преразглеждането.

16. Частично междинно преразглеждане

17. Чрез известие за иницииране, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 септември 2007 г.[13] (наричано по-долу „известието за иницииране по силата на член 19“), Комисията започна по собствена инициатива, съгласно член 19 от основния регламент, частично междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране, тъй като тя разполагаше с достатъчни prima facie доказателства, че обстоятелствата по субсидирането, въз основа на които са били установени мерките, са се променили и че тази промяна е с дълготраен характер.

18. Преразглеждането бе ограничено до нивото на субсидиране на дружеството Kokan, посочено в приложението към известието за иницииране по силата на член 19, както и до другите износители, които са били поканени да заявят своя интерес съгласно условията и срока, определени в известието за иницииране.

19. Разследване

20. Период на разследване

21. Разследването за продължаване или повторение на субсидирането обхвана периода от 1 април 2006 г. до 31 март 2007 г. (наричан по-долу „периода на разследване за преразглеждане“ или „ПРП“). Този период бе използван и за анализ на изтъкнатата промяна в обстоятелствата, довела до инициирането на частичното междинно преразглеждане. Прегледът на тенденциите, необходими за да се направи оценка на вероятността от продължение или повторение на вредата, обхвана периода от 2003 г. до края на периода на разследване за преразглеждане (наричан по-долу „разглеждания период“).

22. Засегнати от разследването страни

23. Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и техните сдружения, представителите на страната износител, заявителя и производителите от Общността за инициирането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките и на частично междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в известието за иницииране.

24. Всички заинтересовани страни, които поискаха това и показаха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.

25. По време на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките бяха изпратени въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, а именно до двамата производители от Общността, до производителя износител от Индия, до познатите износители и потребители и до индийското правителство. По отношение на частичното междинно преразглеждане, въпросници бяха изпратени до производителя износител от Индия и до индийското правителство.

26. Отговори на въпросниците бяха получени от индийското правителство, от двамата производители от Общността, от производителя износител от засегнатата държава, както и от четирима потребители. Нито един от вносителите не отговори на въпросника и в процеса на разследване нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да заявят интереса си.

27. Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността за продължаване или повторение на субсидирането и вредата, до която това би довело, и интересите на Общността и изтъкнатата промяна в нивото на субсидиране. Във връзка с това Комисията проведе проверки на място в сградите на индийското правителство в Делхи, правителството на Махаращра в Мумбай, Резервната банка на Индия в Мумбай, както и в следните дружества:

а) производител износител в Индия:

- Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Индия;

б) производители от Общността:

- Ardenity, Givet, Франция,

- CUF Quimicos Industrials, Estarreja, Португалия;

в) потребители:

- Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Германия,

- Robama SA, Palafolls, Испания.

- РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

- Разглеждан продукт

- Подлежащият на преразглеждане продукт е сулфанилова киселина с произход от Индия (наричан по-долу „разглеждания продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2921 42 10 (код по TАРИК 2921 42 10 60). По същество сулфаниловата киселина е две различни качества, които се определят от съответната степен на чистота: техническа сулфанилова киселина и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина се пуска понякога на пазара под формата на сол от сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, бои за храни и специализирани багрила. Независимо от това, че сулфаниловата киселина може да бъде използвана за различни цели, потребителите възприемат отделните качества и форми като взаимнозаменяеми и ги използват по този начин в повечето случаи, вследствие на което те биват разглеждани като един-единствен продукт, както това беше и по време на първоначалното разследване.

- Сходен продукт

- Както бе установено по време на първоначалното разследване, с настоящото разследване за преразглеждане се потвърди, че сулфаниловата киселина и нейните соли са чисти продукти за широко потребление и техните качества и основни физически характеристики са идентични, независимо от страната на произход. Разглежданият продукт и продуктите, произведени и продадени от засегнатия производител износител на вътрешния му пазар и изнесени в трети държави, както и продуктите, произведени и продадени от производителите на Общността на пазара на Общността, се оказаха със същите основни физически и химически характеристики и като цяло с една и съща употреба и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент.

- ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА СУБСИДИРАНЕТО

- Въведение

- Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.

- Схеми за субсидиране, разследвани по време на първоначалното разследване

- Схеми на национално равнище

а) Схема за зоните за експортна преработка („EPZS“)/Схема за специалните икономически зони („SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“);

б) Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“);

в) Схема за насърчаване на износа, чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);

г) Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“);

д) Схема с предварителни лицензи („ALS“)/Схема с предварителни разрешителни („AAS“);

- Регионални схеми

е) Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра;

- Схеми за субсидиране, които не са разследвани по време на първоначалното разследване

- Схеми на национално равнище

ж) Схема с експортни кредити (преди и след експедиране) („ECS“)

28. Посочените по-горе схеми а), б) в) и д) се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“ — Foreign Trade Act). Със Закона за външната търговия индийското правителство се упълномощава да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Тези уведомления се обобщават в документ с наименование „Политика по износа и вноса“, преименуван от 1 септември 2004 г. на „Външнотърговска политика“, издават се от Министерството на търговията на всеки пет години и се актуализират редовно. Един от документите от „Политика по износа и вноса“ обхваща периода на разследване за преразглеждане по настоящия случай, а именно петгодишният план за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г. („Политика по ИВ за 2004—2009 г.“). Освен това, индийското правителство определя и процедурите, които уреждат политиката по износа и вноса за 2004—2009 г. в „Процедурен наръчник — от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., том I“ („ПН I 2004—2009 г.“).

29. Схемата за освобождаване от данъка върху доходите, посочена по-горе под буква г), се основава на Закона за данъка върху доходите (Income Tax Act) от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите (Finance Act).

30. Схемата под буква е) се управлява от щата Махаращра и се основава на резолюциите на Службата по промишлеността, енергетиката и заетостта към правителството на Махаращра.

31. Схемата с експортни кредити, посочена по-горе под буква ж), се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банките (Banking Regulation Act) от 1949 г., с който се позволява на Резервната банка на Индия (наричана по-долу „РБИ“) да насочва търговските банки в областта на експортните кредити.

32. Схема за зоните за експортна преработка („EPZS“)/Схема за специалните икономически зони („SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)

33. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил разположен нито в специална икономическа зона, нито в зона за експортна преработка, но е бил установен в рамките на EOUS и е получавал субсидии, подлежащи на изравнителни мерки по време на ПРП. Следователно описанието и оценката по-долу се отнасят само до EOUS.

34. Правно основание

35. Подробно описание на схемата EOUS е направено в глава 6 от „Политика по ИВ за 2004—2009 г.“ и в ПН I 2004—2009 г.

36. Условия за допускане до участие

37. С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип осъществяват цялостен износ на произведените от тях стоки или услуги, могат да бъдат учредени в рамките на схемата EOUS. Промишлените предприятия трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да отговарят на условията за допускане до участие в схемата EOUS.

38. Практическо прилагане

39. Единиците по EOUS могат да бъдат разположени и установени навсякъде в Индия.

40. Заявленията за предоставяне на EOUS статут трябва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia , предвидените производствени количества, прогнозираната стойност на износа, изискванията на вноса и местните изисквания. Когато властите одобрят заявлението на дружеството, свързаните с това условия ѝ се съобщават. EOUS статут се предоставя за срок от пет години и може да бъде подновяван допълнително.

41. Ключово задължение на EOUS, както е посочено в „Политика по ИВ за 2004—2009 г.“, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за даден референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.

42. Единиците по EOUS имат право на следните отстъпки:

43. освобождаване от вносни мита върху всички видове необходими или свързани с изработката, производството и преработката стоки (включително производствено оборудване, суровини и консумативи);

44. освобождаване от акциз върху стоки, закупени на вътрешния пазар;

45. възстановяване на централния данък върху продажбите при закупуване на стоки на вътрешния пазар;

46. възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността франко борд на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, т.е. акциз върху готовата продукция;

47. частично възстановяване на платен данък върху гориво, набавено от местни нефтени компании;

48. освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при продажби от износ в съответствие с раздел 10Б от „Закона за данъка върху доходите“, за десетгодишен период, считано от започването на дейността до 2010 г. най-късно;

49. възможност за 100 % чуждестранно дялово участие.

50. Единиците, чиято дейност попада в рамките на тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 от „Закона за митниците“ (Customs Act).

51. Тези единици са правно задължени да водят точен отчет за целия внос, за употребата и използването на всички вносните материали и за осъществения износ в съответствие с раздел 6.11.1 от ПН 2004—2009 г. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните органи в тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.

52. Въпреки това „в нито един момент от [експортно ориентирана единица] не може да се изисква да свърже всеки внос със своя износ, прехвърляния към други единици, вътрешни продажби (в т. нар. вътрешна тарифна зона) или запаси“, както е посочено в раздел 6.11.2 от ПН I 2004—2009 г.

53. Вътрешните продажби се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортни партиди на EOU се наблюдава от митнически/акцизен служител на постоянна работа в EOU.

54. В конкретния случай оказалият съдействие производител износител е използвал схемата с цел закупуване на стоки на вътрешния пазар без акцизи, възстановяване на централния данък върху продажбите и частично възстановяване на платения данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании. Разследването показа, че разглежданият производител износител не е реализирал ползи в рамките на разпоредбите по схемата EOUS за освобождаване от данъка върху доходите.

55. Заключения относно схема EOUS

56. В случая на освобождаване от акциз върху стоки, закупени на вътрешния пазар бе установено, че митото, платено при покупки от единица, която не е част от EOUS, може да бъде използвано като кредит за собствени бъдещи митнически задължения, например за плащане на акциз върху вътрешните продажби (т.нар. механизъм на централизиран ДДС — „CENVAT“). Следователно платимият върху покупките акциз не е окончателен. Посредством кредита по „CENVAT“ окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не върху суровините. Така освобождаването от акциз върху извършените покупки от единица по EOUS не лишава публичните власти от допълнителни приходи и следователно не увеличава допълнително печалбата по EOUS.

57. Възстановяването на централния данък върху продажбите и частичното възстановяване на платения данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании, представляват субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако тази схема не съществуваше, като по този начин облагодетелства EOUS по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент, тъй като възстановяването на централния данък върху продажбите и на обичайно дължимите данъци върху горивото подобрява нейната ликвидност. Тези субсидии зависят по закон от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Осъществяването на износ по EOUS е цел, заложена в параграф 6.1 от „Политика по ИВ за 2002—2007 г.“, която е conditio sine qua non за възползване от пакета от насърчителни мерки.

58. Изчисляване на размера на субсидията

59. Размерът на субсидията е бил изчислен въз основа на централния данък върху продажбите, възстановен за стоки, закупени на вътрешния пазар, и на частичното възстановяване на данъците, платени върху закупено на вътрешния пазар гориво по време на периода на разследване за преразглеждане. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към съответния експортен оборот, натрупан през периода на разследване за преразглеждане, като знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така полученият марж на субсидията е 3,2 %.

60. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“)

61. Правно основание

62. Подробно описание на DEPBS е направено в раздел 4.3 от „Политика по ИВ за 2004—2009 г.“ и в раздел 4.37—4.53 от ПН I 2004—2009 г.

63. Констатации

64. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от DEPBS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

65. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)

66. Правно основание

67. Подробно описание на EPCGS е направено в глава 5 от „Политика по ИВ за 2004—2009 г.“ и в глава 5 от ПН I 2004—2009 г.

68. Констатации

69. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от EPCGS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

70. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)

71. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от ITES по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

72. Схема с предварителни лицензи („ALS“)/Схема с предварителни разрешителни („AAS“)

73. Правно основание

74. Подробно описание на схемата е направено в раздели 4.1 — 4.1.14 от „Политика по ИВ за 2004—2009 г.“ и в глави 4.1 — 4.30 от ПН I 2004—2009 г. Считано от 1 април 2006 г. името на схемата бе променено на „Схема с предварителни разрешителни“.

75. Констатации

76. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от AAS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

77. Схема с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра.

78. Правно основание

79. За да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. правителството на щата стимулира новоразгръщащите се единици, създадени в развиващите се области на щата, с помощта на мерки в рамките на схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ („PSI“). От въвеждането ѝ схемата е била изменяна многократно; „Схема 2001“ е била в действие от 1 април 2001 г. до 31 март 2006 г., след което действието ѝ е бе удължено с една година — до 31 март 2007 г. PSI на правителството на Махаращра се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данък октроа/входен данък, ii) освобождаване от данък върху електроенергията и iii) освобождаване от местни данъци върху продажбите/отлагане плащането на местни данъци върху продажбите. Според правителството на Махаращра схемата от 2001 г. не е включвала последната подсхема, а именно както освобождаването от данъци върху продажбите, така и отлагането на тяхното плащане. От разследването обаче стана ясно, че правото на дружеството да бъде облагодетелствано по схемата е определено в „Сертификата за правото на допускане до участие“. С разследването се установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител по време на ПРП, е всъщност тази за отлагане плащането на данъци върху продажбите (част от подточка iii) по-горе).

80. Условия за допускане до участие

81. За да могат да вземат участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити области от щата (които, в зависимост от икономическото си развитие, са класирани в различни категории, а именно слабо развити области, по-слабо развити области и най-слабо развити области), като създават нови промишлени предприятия или правят широкомащабни капиталовложения в разгръщане и разнообразяване на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е или ще се намира, и размерът на инвестицията.

82. Практическо прилагане

83. Сертификатът за право на участие, издаден от правителството на Махаращра на оказалия съдействие производител износител, е гласял, че в рамките на подсхемата за отлагане плащането на данъци върху продажбите дружеството има право да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар за 12-годишен период, считано от датата на събиране на данъка.

84. Заключение

85. Подсхемата за отлагане плащането на данъците върху продажбата в рамките на схемата PSI на правителството на Махаращра предоставя субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на правителството на Махаращра, тъй като тази преференция отлага събирането на иначе дължимите на правителството на Махаращра суми. Това отлагане на плащането облагодетелства дружеството, тъй като подобрява неговата ликвидност.

86. В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. Тя не се прилага за дружества извън тези области. Размерът на ползите е различен в различните области. Схемата е специфична съгласно член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.

87. Изчисляване на размера на субсидията

88. Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите, събрани по време на ПРП, които попадат в рамките на отсрочките по схемата, се равняват по размер на безлихвен заем, предоставен от правителството на Махаращра. Ползата за оказалия съдействие производител износител е била изчислена на базата на лихвата, платена от дружеството за подобен търговски заем по време на ПРП.

89. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе след това отнесен към общия оборот на дружеството по време на ПРП (знаменател), тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана по принцип с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

90. Предвид изложеното по-горе, размерът на субсидията, от която се е възползвало дружеството в рамките на схемата, се равнява на 0,6 %.

91. Схема с експортни кредити („ECS“)

92. Правно основание

93. Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр IECD № 02/04.02.02/2006-07 (Експортен кредит в чуждестранна валута) и в ръководен циркуляр IECD № 01/04.02.02/2006-07 (Експортен кредит в рупии) на Резервната банка на Индия („РБИ“), адресирани до всички търговски банки в Индия.

94. Условия за допускане до участие

95. В схемата могат да бъдат допускани до участие производители износители и търговци износители. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е извлякъл ползи в рамките на ECS.

96. Практическо прилагане

97. В рамките на тази схема РБИ определя задължителни максимални лихвени проценти спрямо експортните кредити в индийски рупии или в чуждестранна валута, които търговските банки могат да налагат на износителя „с цел на износителите да се предостави кредит при лихви, които са конкурентни на международно равнище“. ECS се състои от две подсхеми — „Схема за експортен кредит преди експедиране“ (наричан по долу „кредит за опаковане“), покриващ кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, обработката, изработването, опаковането и/или превоза на стоки преди износа, и „Схема за експортен кредит след експедиране“, осигуряваща кредити за оборотен капитал с цел финансиране на експортните вземания. Също така РБИ нарежда на банките да предоставят известна част от техните нетни банкови кредити за финансиране на износа.

98. От ръководните циркуляри на РБИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити (наричани по-долу „парични кредити“), които се подчиняват изцяло на пазарните условия.

99. Заключение относно схема ECS

100. На първо място, преференциалните лихвени проценти на кредита по ECS, определени от ръководните циркуляри на РБИ, могат да доведат до намаление на лихвените разходи на даден износител за разлика от разходите по кредит, който се подчинява изцяло на пазарните условия, като по този начин износителят реализира полза по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Стигна се до заключението, че е била реализирана полза единствено в случаите, при които подобни разлики в лихвените проценти са били налице. Лихвените разлики за кредитите, отпускани съгласно ръководните циркуляри на РБИ, и тези за търговски „парични кредити“ не могат да се обяснят единствено с пазарното поведение на търговската банка.

101. На второ място, независимо от факта, че преференциалните кредити в рамките на ECS се отпускат от търговски банки, предоставената полза представлява финансово участие на правителството по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. РБИ е държавен орган и следователно попада в определението за „правителство“, както е посочено в член 1, параграф 3 от основния регламент. Тя е със 100 % държавно участие, преследва цели от областта на държавната политика, напр. паричната политика, и нейното ръководство се назначава от индийското правителство. РБИ насочва частни органи по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват условията, които тя налага, inter alia , максималните лихвени проценти за експортни кредити, указани в разпоредбите и ръководните циркуляри на РБИ, според които търговските банки трябва да отделят известна част от своето нетно банково кредитиране за финансиране на износа. Тези насоки задължават търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 2, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай — отпускане на заеми под формата на преференциално финансиране на износа. Подобен директен трансфер на средства под формата на заеми при определени условия е по принцип от компетенцията на правителството, като практиката по никакъв начин не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти се прилагат единствено за финансирането на експортни сделки и следователно зависят от извършването на износ в съответствие с член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.

102. Изчисляване на размера на субсидията

103. Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между лихвата, платена по експортни кредити, използвани по време на ПРП, и лихвата, която би била дължима по обикновени търговски кредити, използвани от конкретното дружество. Размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия експортен оборот по време на ПРП (знаменател) в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Оказалият съдействие производител износител е реализирал ползи в рамките на ECS и е получил субсидия от 0,9 %.

104. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки

105. Стойността на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, установена по време на ПРП в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразена ad valorem по отношение на разследвания производител износител, се равнява на 4,7 %.

106. От наличната информация става ясно, че по време на ПРП оказалият съдействие производител износител е реализирал 100 % от износа на сулфанилова киселина от Индия към Общността. Не е била налице информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било по-ниско.

Потребление (в тонове) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |

Индекс | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

108. Текущ внос от засегнатата държава

109. За да се запази поверителния характер на търговската информация, предвид факта, че Kokan представлява 100 % от вноса с произход от Индия, както и че индустрията на Общността се състои от само двама производители, се наложи сведенията в таблици 2—5 по-долу да се представят под формата на индекси.

110. Обем на вноса и пазарен дял на разглеждания внос по време на ПРП

111. Динамиката на обема и пазарните дялове на вноса от Индия е изложена в таблиците по-долу.

Таблица 2: Внос от засегнатата държава

Внос () | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Индекс | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |

Източник: Евростат |

Таблица 3: Пазарен дял на засегнатите държави

Пазарен дял | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Индекс | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

112. Вносът от засегнатата държава намаля с 40 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял на индийския внос намаля с 36 %.

113. Развитие на цените и ценово поведение във връзка с вноса на разглеждания продукт

Таблица 4: Цени на разглеждания внос

Единични цени | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Индекс | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |

Източник: Евростат |

114. Средната цена на засегнатия внос с произход от Индия се увеличи с 11 % за разглеждания период.

115. С цел изчисляване равнището на подбиване на цените по време на ПРП цените франко завода на индустрията на Общността за несвързани клиенти бяха сравнени с вносните цени CIF на границата на Общността, практикувани в засегнатата държава, коригирани надлежно, за да отразят крайната цена на разтоварената стока. Цените бяха коригирани, като към тях бяха добавени обичайните мита и разходите след осъществяването на вноса. Сравнението показа, че коригираните индийски цени не са подбивали цените на индустрията на Общността. Наблюдаваното повишение на цената и отсъствието на подбиване на цените следва да се разглеждат в светлината на различните ценови гаранции, предложени от индийския износител след налагането на мерките през 2002 г.

116. Внос от други трети държави

Таблица 5: Внос от други трети държави

Останалата част от света | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Внос (индекс) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |

Пазарен дял (индекс) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |

Средни цени (€/t) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |

Индекс | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |

Източник: Евростат |

117. Обемът на вноса от други трети държави намаля с 9 % през разглеждания период. Техният пазарен дял претърпя слабо понижение от 3 %. По време на разглеждания период основните държави-износителки, и по-специално Съединените американски щати (САЩ) и КНР, са осигурявали 100 % от този внос.

118. Средно цените на сулфаниловата киселина от други трети държави са по-ниски от цените на индустрията на Общността, както и от индийските цени. Припомня се, че през 2002 г. вносът на сулфанилова киселина с произход от КНР е бил предмет на антидъмпингово мито в размер на 21 %, което, вследствие на антиабсорбционно разследване, достигна през 2004 г. 33,7 %.

119. Икономическо положение на индустрията на Общността

120. Предварителни бележки

121. За да се спази поверителния характер на търговската информация, се наложи данните за двете дружества, които съставляват индустрията на Общността, да се представят под формата на индекси.

122. В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент бяха разгледани всички релевантни икономически фактори и показатели, свързани с индустрията на Общността.

123. Данни, свързани с индустрията на Общността

а) производство, наличен производствен капацитет и коефициент на използване на производствения капацитет

Таблица 6: Производство, наличен производствен капацитет, използване на капацитета

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Капацитет в тонове (индекс) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |

Производство в тонове (индекс) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |

Използване на капацитета (индекс) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

124. Равнището на индустрията на Общността по време на ПРП бе 17 % по-високо от равнището, регистрирано в началото на разглеждания период. Наред с това през разглеждания период и производственият капацитет на индустрията на Общността нарасна с 12 %, тъй като един от производителите на Общността увеличи своя капацитет, като инвестира в оборудване за производство на чиста сулфанилова киселина. Комбинирането на тези два фактора доведе до цялостно повишение на коефициента на използване на производствения капацитет на индустрията на Общността през разглеждания период. Следва да се отбележи и това, че по време на ПРП индустрията на Общността достигна задоволително ниво на използване на капацитета (в порядъка 75-80 %).

б) запаси

125. По време на разглеждания период равнището на запасите на индустрията на Общността в края на годината намаля с 22 %. През 2004 и 2005 г. равнището на запасите намаля значително, но през 2006 г. и по време на ПРП то постепенно нарасна.

Таблица 7: Крайни запаси (обем)

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Запаси в тонове (индекс) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

в) обем на продажбите, пазарен дял и растеж

126. По време на ПРП обемът на продажбите на индустрията на Общността бе с 5 % по-висок от този в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период потреблението на Общността се понижи с 6 % (вж. съображение 77 по-горе) и вследствие на това пазарният дял на индустрията на Общността се повиши с 12 % за същия период. По-конкретно, през разглеждания период индустрията на Общността увеличи пазарния си дял с приблизително 7 процентни пункта. През разглеждания период нивото на пазарния дял на индустрията на Общността се запази над 50 %.

Таблица 8: Обем на продажбите и пазарен дял

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Обем на продажбите в тонове (индекс) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |

Пазарен дял в % (индекс) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

127. Целесъобразно е да се отбележи, че понижението на потреблението в Общността през 2006 г. и по време на ПРП засегна до известна степен растежа на индустрията на Общността. Повишението на пазарния дял се обяснява почти равностойно с повишаването на обема на продажбите и с понижаването на потреблението към края на разглеждания период.

г) фактори, оказващи влияние върху цените на Общността

128. Средните продажни цени на индустрията на Общността се увеличиха съществено (с 26 %) през разглеждания период. Наблюдаваното от 2005 г. развитие изглежда се обяснява по-специално с действието на антиабсорбционните мерки, предприети през 2004 г. срещу китайския внос. Между 2004 и 2005 г. средните продажни цени на индустрията на Общността нараснаха съществено и след това останаха доста стабилни. Това повишение обаче бе по-слабо от повишението на цената на анилина, който е основната суровина за производството на сулфанилова киселина. В действителност цената на анилина, който е производен на бензена и по време на ПРП представлява около 50 % от общите производствени разходи, се покачи с приблизително 45 % между 2003 г. и ПРП.

Таблица 9: Продажни цени

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Средна продажна цена (индекс) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

д) заетост и производителност

129. Между 2003 г. и ПРП равнището на заетост спадна с 9 %, а производството се увеличи, което представлява свидетелство за повишаване на производителността и конкурентоспособността на индустрията на Общността. Въпреки това, през същия период от време средният разход за служител се покачи с 15 %.

Таблица 10: Заетост и производителност

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Заетост (индекс) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |

Производителност (индекс) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |

Среден разход за труд (индекс) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

е) доходност

Таблица 11: Доходност

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Индекс | 100 | -1 286 | 1 519 | 335 | 191 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

130. С изключение на 2005 г. доходността за индустрията на Общността бе приблизително 1 % от нейния оборот или под тази стойност. През 2004 г. бяха регистрирани значителни загуби, но през 2005 г. и 2006 г. и по време на ПРП индустрията на Общността отбеляза печалба. Предвид това, че през 2003 г. доходността за индустрията на Общността бе подчертано ниска, наблюдаваното през разглеждания период видимо повишение доведе до ниво на доходност, отново далеч под нивото, което би било приемливо за този вид индустрия.

131. Отбелязва се също така, че доходността за индустрията на Общността бе повлияна от промяната в цените на суровините. Средната производствена цена се увеличи с 25 % между 2003 г. и ПРП. Както бе посочено в съображение 91 по-горе, анилинът е основната суровина за производството на сулфанилова киселина и представлява приблизително половината от производствените разходи. Предвид факта, че цената на анилина нарасна значително през 2004 г., индустрията на Общността не бе в състояние да компенсира това повишение с увеличение на потребителските цени и понесе загуби. През 2005 г. положението в индустрията на Общността се подобри, тъй като цената на анилина се стабилизира и индустрията на Общността успя да повиши цените на сулфаниловата киселина до степен, която да компенсира повишението на цената на суровините. През 2006 г. и по време на ПРП, изправена пред ново повишение на цената на анилина, доходността за индустрията на Общността спадна до нива под 1 % от оборота.

ж) инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали

Таблица 12: Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите

2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Инвестиции (индекс) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |

Възвръщаемост на инвестициите (индекс) | 100 | -1 779 | 2 498 | 420 | 224 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

132. През разглеждания период индустрията на Общността продължи да инвестира в свързани със сулфаниловата киселина дейности. През 2006 г. и по време на ПРП наред с инвестициите, свързани основно с поддръжката на съществуващите капиталови активи, един производител от Общността инвестира в повишаването на капацитета си за производството на чиста сулфанилова киселина. Следва обаче да се отбележи, че се очаква този нов капацитет да бъде напълно оперативен едва от 2008 г.

133. Предвид че през разглеждания период индустрията на Общността отбеляза слаби приходи, цифрите за възвръщаемостта на инвестициите, които отразяват резултата преди облагането като процент от средната отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани за производството на сулфанилова киселина, също са останали твърде ниски, а именно приблизително 2%, по време на ПРП.

134. Разследването показа, че капиталовите изисквания на индустрията на Общността са били сериозно засегнати от трудното финансово положение. Макар и един от производителите на Общността да е част от голяма група, капиталовите му изисквания невинаги се удовлетворяват до желаната степен, тъй като в тази група финансовите средства обикновено се предоставят на най-печелившите единици.

з) паричен поток:

135. Между 2003 г. и ПРП паричният поток намаля значително — с 85 %, но остана положителен. Паричният поток не следва същата тенденция като доходността, тъй като той бе повлиян от непарични аспекти като амортизацията и движенията на запасите.

Таблица 13: Паричен поток

Паричен поток | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |

Индекс | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |

Източник: Отговори на въпросника, получени от индустрията на Общността |

136. Заключение

137. В периода между 2003 г. и ПРП повечето показатели, свързани с производството на Общността, отбелязаха положителен напредък: обем на продажбите, използване на капацитета, производствен обем, крайни запаси, производителност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите. Въпреки това по време на ПРП доходността за индустрията на Общността остана под 1 % от оборота.

138. Индустрията на Общността реализира печалби от повишаването на единичната цена на сулфаниловата киселина, особено през периода от 2004 г. до края на ПРП. Въпреки това увеличението на производствената цена не успя да компенсира напълно повишението в производствените разходи, вследствие на което маржът на печалбата се понижи.

139. Освен това понижението на потреблението в Общността през 2006 г. и по време на ПРП засегна до известна степен възстановяването на индустрията на Общността.

140. Като цяло е ясно, че въвеждането на антисубсидийните мерки позволи на индустрията на Общността да стабилизира своето положение, но не и да се възстанови напълно от нанесените ѝ вреди заради повишението на цената на суровините, което индустрията на Общността не успя да компенсира с увеличение на потребителските цени. Независимо от това, разследването показа, че през разглеждания период индустрията на Общността е започнала да инвестира в ново оборудване.

141. В светлината на изложения по-горе анализ става ясно, от една страна, че по време на разглеждания период показателите за обем са претърпели положително развитие. От друга страна, свързаните с индустрията на Общността финансови показатели като доходността и паричният поток показаха, че индустрията на Общността продължава да се намира в уязвимо от икономическа гледна точка положение. Вследствие на това се заключава, че тя не се е възстановила напълно от последиците от вредоносното субсидиране.

142. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА

143. Общи положения

144. В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент се пристъпи към анализ на вероятността от повторение на вредата, в случай че сегашните мерки бъдат отменени. Във връзка с това бяха разгледани по-специално вероятното разгръщане на обема на вноса и възможното повишение на експортните цени от разглежданата държава, както и тяхното евентуално отражение върху положението на индустрията на Общността при отсъствието на мерки.

145. Развитие на обема и на цените на вноса от разглежданата държава в случай на отмяна на мерките

146. Припомня се, че и при действащи антисубсидийни мерки, вносът от засегнатата държава по време на ПРП е имал пазарен дял, в размер на 9,7 %.

147. Разследването разкри, че оказалият съдействие индийски производител износител е със значителен неизползван производствен капацитет, който представлява над 30 % от потреблението на Общността. Този неизползван капацитет показва, че посоченият производител износител има възможност да увеличи настоящото си производство и съответно износа си на сулфанилова киселина към Общността.

148. Отбелязва се също, че потреблението на Общността показва слабо понижение по време на разглеждания период и не се очаква търсенето през идните години да достигне ниво, което да компенсира евентуалното повишение на вноса от Индия, ако мерките бъдат преустановени. При този сценарий е твърде вероятно вносът на сулфанилова киселина от Индия да измести основен дял от продажбите, реализирани от индустрията на Общността, тъй като е възможно вносните цени да бъдат евентуално по-ниски от цените на индустрията на Общността.

149. При разследването стана ясно, че пазарът на Общността остава привлекателен за индийския производител износител. В действителност се установи, че средната износна цена на продажбите му към други трети държави е била значително под средната износна цена към Общността. Фактът, че не бе установено подбиване на цените от индийските износни цени, се обяснява с ценовата гаранция, а следователно и с действащите за Индия мерки. Въпреки това обаче се прецени, че индийските износни цени CIF са били като цяло по-ниски от средната цена на индустрията на Общността (с приблизително 7 %).

150. По тази причина е вероятно при отсъствието на действащи мерки, индийският производител износител да има стимул да използва значително количество от своя неизползван капацитет и да пренасочи своя износ за други трети държави към по-привлекателния пазар на Общността, на ценови нива, които са далеч под текущите ценови нива на индустрията на Общността.

151. Заключение относно вероятността от повторение на вредата

152. Въз основа на изложеното по-горе може да се заключи, че при отпадане на мерките е много вероятно вносът в пазара на Общността от разглежданата държава да бъде в значителни обеми и на субсидирани цени, които биха били по-ниски от цените на индустрията на Общността. Това най-вероятно би довело до тенденция за понижение на цените на пазара на Общността, с очаквано негативно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Общността. Това по-специално би възпрепятствало възстановяването, което бе частично постигнато през разглеждания период, и би предизвикало вероятно повторение на вредата.

153. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА

154. Въведение

155. В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антисубсидийни мерки не е в противоречие с интереса на Общността като цяло. Определянето на интереса на Общността бе основано на оценката на различните засегнати интереси.

156. Фактът, че настоящото разследване е преразглеждане и следователно с него се анализира положение, при което вече има въведени антисубсидийни мерки, следва да даде възможност да се направи оценка на всеки неоправдан отрицателен ефект от настоящите антисубсидийни мерки върху засегнатите страни.

157. Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията относно вероятността от повторно възникване на вредоносно субсидиране съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.

158. Интерес на индустрията на Общността

159. Разумно е да се очаква, че настоящите действащи мерки ще продължат да имат благотворно влияние върху индустрията на Общността, което ще продължи да се възстановява като увеличава пазарния си дял и подобрява доходността си. Ако мерките не бъдат запазени, вероятно индустрията на Общността отново ще започне да понася вреди от увеличаването на вноса на субсидирани цени от засегнатата държава, а сегашното ѝ крехко финансово положение ще се влоши.

160. Въз основа на това може да се заключи, че продължаването на мерките би било в интерес на индустрията на Общността.

161. Интерес на вносителите

162. Припомня се, че при първоначалното разследване бе установено, че налагането на мерките няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите на сулфанилова киселина от Общността. Това изглежда се потвърждава от липсата на съдействие по време на настоящото разследване. Следователно не бяха представени убедителни доводи, че налагането на мерките би било в ущърб на интереса на вносителите.

163. Интерес на потребителите

164. Комисията разпрати въпросници до всички 31 познати потребители; от тях само четирима изпратиха отговори. Три от получените отговори бяха на дружества от Общността, произвеждащи оптични полиращи средства, а един — от дружество производител на багрила. Въпреки това информацията, предоставена от всички тези потребители във връзка с въздействието на мерките и на дела на сулфаниловата киселина в производствените им разходи, не бе съдържателна.

165. Обемът на разглеждания продукт, внесен от тези четирима потребители, е представлявал 47,3 % от общия внос в Общността. Освен това, поради факта, че тези четирима потребители закупуват съществено количество сулфанилова киселина от индустрията на Общността, по време на ПРП те са представлявали близо 40 % от потреблението на Общността.

166. Трима потребителите са заели една и съща позиция срещу запазването на мерките с мотива, че производственият капацитет на индустрията на Общността е недостатъчен да покрие вътрешното търсене и че мерките вредят на тяхната конкурентоспособност за продуктите в края на производствената верига. Четвъртият потребител не е посочил дали е за или против запазването на мерките.

167. По отношение на снабдяването на пазара на Общността трябва да се отбележи, че настоящият производствен капацитет на индустрията на Общността би задоволил около 80 % от потреблението на Общността. Тук следва да се подчертае и, че индустрията на Общността инвестира в нови инсталации, за да повиши производството си на чиста сулфанилова киселина. Мерките по никакъв начин не целят да попречат на вноса от засегнатата държава към пазара на Общността, а да гарантират осъществяването му на цени, които не са субсидирани, нито вредоносни. Вследствие на това се очаква вносът от засегнатата държава да продължи, както това стана след налагането на мерките през 2002 г.

168. Следва също да се отбележи, че производството на сулфанилова киселина извън Общността е ограничено понастоящем до малък брой страни, сред които Индия, КНР и САЩ. Следователно е важно индустрията на Общността да може да действа в реални условия на конкуренция, така че вътрешните доставки на продукта да продължат да бъдат на разположение на всички потребители в Общността.

169. Във връзка с конкурентоспособността на потребителите следва да се отбележи, че въпреки липсата на информация от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, по време на първоначалното разследване стана ясно, че антисубсидийните мерки биха повишили пълните разходи за оптични полиращи средства и багрила, които съдържат сулфанилова киселина, с по-малко от 1 %.

170. Въз основа на изложеното по-горе и подобно на заключението от първоначалното разследване, в рамките на разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките се счита също така, че запазването на мерките няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху положението на потребителите.

171. Заключение относно интереса на Общността

172. Предвид казаното по-горе се стига до заключението, че няма убедителни доводи срещу запазването на сегашните антисубсидийни мерки.

173. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ

174. Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване и изменение на съществуващите мерки. Беше им отпуснат също така срок, в рамките на който страните да имат възможност да изложат своите становища и коментари. Не бяха получени коментари, които да доведат до промяна на направените по-горе заключения.

175. Предвид заключенията, направени в контекста на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, във връзка с вероятността от продължаване на субсидирането, както и тази от възобновяване на вредите и интереса на Общността, изравнителните мерки при вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия следва да бъдат запазени, с цел да се избегне възобновяване на вредите, причинявани от субсидирания внос върху индустрията на Общността.

176. По отношение на констатациите от частичното междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране на оказалия съдействие производител износител от Индия, се счита за целесъобразно ставката на изравнителното мито да се коригира от 7,1 % на 4,7 %. Предвид че по време на ПРП оказалият съдействие производител износител е реализирал 100 % от износа на сулфанилова киселина от Индия към Общността, се счита за целесъобразно тази митническа ставка да се прилага и за вноса на продукти, произведени от други индийски производители. Митническата ставка няма да се прилага за вноса на засегнатия продукт, произвеждан и продаван за износ към Общността от оказалия съдействие производител износител, от който с Решение 2006/37/EО бе приета ценова гаранция. Във връзка с това следва да се отбележи, че минималните вносни цени на гаранцията, приети от индийското дружество, бяха коригирани, за да се отрази понижението на комбинираната обща митническа ставка (антидъмпингова и изравнителна), приложима за това дружество.

177. Промяната в изравнителната митническа ставка ще окаже въздействие върху окончателното антидъмпингово мито от 18,3 %, наложено с Регламент (ЕО) № [INSERT] върху вноса на сулфанилова киселина от Индия, тъй като това антидъмпингово мито бе коригирано, за да се избегне двойно отчитане на ползите от износни субсидии (припомня се, че окончателното антидъмпингово мито се е основавало на дъмпинговия марж, поради установеното ниво на този марж, по-ниско от степента на отстраняване на вредите). В член 24, параграф 1 от основния регламент и в член 14, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент се посочва, че нито един продукт не може да бъде едновременно подложен на антидъмпингови и на изравнителни мерки за целите на справяне с една и съща ситуация, която произлиза от дъмпинг или от експортно субсидиране. По време на първоначалното разследване бе установено, че някои от разследваните схеми на субсидиране, подлежащи на изравнителни мерки, са представлявали експортни субсидии по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Като такива, тези субсидии са оказали въздействие върху износната цена на индийския производител износител и следователно са довели до повишаване на дъмпинговия марж. Поради това съгласно член 24, параграф 1 от основния регламент окончателното антидъмпингово мито бе коригирано така, че да отразява реалния дъмпингов марж, оставащ след налагането на окончателно изравнително мито, предназначено да неутрализира последиците от експортните субсидии (вж. съображение 46 от Регламент (ЕО) № 1339/2002).

178. Вследствие на това окончателната антидъмпингова ставка за Индия трябва понастоящем да бъде коригирана, за да отрази преразгледаното ниво на ползите, получени от износни субсидии по време на ПРП на настоящото антисубсидийно разследване. Предвид това, че ползите от износни субсидии възлизаха на 4,1 % през този ПРП, както и че нивото на дъмпинговия марж, определен първоначално с Регламент (ЕО) № 1339/2002 на Съвета, бе в размер на 24,6 %, преразгледаното ниво на антидъмпинговото мито следва да бъде 20,5 %. Регламент (ЕО) № [INSERT] следва да бъде съответно изменен.

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

1. С настоящия регламент се налага окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, класирана в код по КН ex 2921 42 10 (код по TARIC 2921 42 10 60) и с произход от Индия.

2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване е 4,7 %.

3. Без да се засягат разпоредбите на параграф 1, окончателното мито не се прилага за вноса на продукти, пуснати в свободно обращение в съответствие с член 2.

4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митническите сборове.

Член 2

1. Внесените продукти, декларирани за пускане в свободно обращение, които са фактурирани от дружествата, чиито гаранции са приети от Комисията, и чиито наименования са изброени в Решение 2006/37/ЕО на Комисията, периодично изменяно, се освобождават от изравнителното мито, налагано по силата на член 1, при условие че:

- са произведени, транспортирани и фактурирани пряко от упоменатите дружества на първия независим потребител в Общността и

- се придружават от фактура по ценовата гаранция, която представлява търговска фактура, съдържаща най-малкото елементите и декларацията, определени в приложението към настоящия регламент, както и че

- декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на описанието във фактурата по гаранцията.

2. Митническо задължение възниква в момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение, когато се установи, че по отношение на стоките, описани в член 1 и освободени от митата при условията, изброени в параграф 1, едно или няколко от условията не са изпълнени. Условието, определено параграф 1, второ тире се счита за неизпълнено, когато се установи, че фактурата по гаранцията не отговаря на разпоредбите на приложението или че не е оригинална, или когато Комисията е оттеглила приемането на гаранцията съгласно член 8, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 384/96 или член 13, параграф 9 от основния антисубсидиен регламент с регламент или решение, което се отнася за конкретна(и) сделка(и) и обяви съответната(ите) фактура(и) по гаранцията за невалидна(и).

3. Вносителите приемат като обичаен търговски риск факта, че неизпълнението от която и да е от страните на едно или няколко от условията, изброени в параграф 1 и допълнително определени в параграф 2, може да доведе до възникване на митническо задължение съгласно член 201 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността[14]. Възникналото митническо задължение се възстановява, когато Комисията оттегли приемането на гаранцията.

Член 3

Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № [INSERT] се заменя със следното:

„2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо преди обмитяване към нетната цена франко границата на Общността на продуктите, описани в параграф 1, е, както следва:

Държава | Окончателно мито (%) |

Китайската народна република | 33,7 |

Индия | 20,5 |

“

Член 4

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател […]

ПРИЛОЖЕНИЕ

В търговската фактура, придружаваща продажбите на сулфанилова киселина на дружеството за Общността, които са предмет на ценова гаранция, се посочват следните елементи:

1. Заглавие „ТЪРГОВСКА ФАКТУРА, ПРИДРУЖАВАЩА СТОКИТЕ, ПРЕДМЕТ НА ЦЕНОВА ГАРАНЦИЯ“.

2. Наименованието на дружеството, издаващо търговската фактура, посочено в член 1 от Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранция.

3. Номер на търговската фактура.

4. Дата на издаване на търговската фактура.

5. Допълнителен код по ТАРИК, съгласно който фактурираните стоки се освобождават от митница на границата на Общността.

6. Точно описание на стоките, включително:

- код на продукта (PCN), използван за целите на гаранцията (например „PA99“, „PS85“ или „TA98“),

- техническите/физическите характеристики на PCN, т.е. за „PA99“ и „PS85“ — свободно подвижен бял прах, и за „TA98“ — свободно подвижен сив прах,

- код на продукта на дружеството (CPC) (ако има такъв),

- код по КН,

- количество (посочва се в тонове).

7. Описание на условията на продажбата, включително:

- цена за тон,

- приложимите условия на плащане,

- приложимите условия на доставка,

- общ размер на отстъпките и намаленията.

8. Наименование на дружеството, което действа като вносител в Общността и на което търговската фактура, придружаваща стоките, предмет на гаранция, е издадена пряко от дружеството.

9. Име на служителя на дружеството, издал търговската фактура, и следната подписана декларация:

„Долуподписаният удостоверявам, че продажбата за директен износ за Европейската общност на стоките, включени във фактурата, се осъществява в рамките на обхвата и съгласно условията на гаранцията, предложена от [ДРУЖЕСТВО] и приета от Европейската комисия с Решение 2006/37/ЕО. Декларирам, че информацията в настоящата фактура е пълна и вярна.“

[1] OВ L 288, 21.10.1997 г., стр.1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 461/2004 (ОВ L 77, 13.3.2004 г., стр. 12).

[2] OВ L 196, 25.7.2002 г., стр.1.

[3] ОВ L 196, 25.7.2002 г., стp. 11.

[4] ОВ L 196, 25.7.2002 г., стp. 36.

[5] ОВ L 80, 18.3.2004 г., стp. 29.

[6] ОВ C 101, 27.4.2005 г., стp. 34.

[7] OВ L 56, 6.3.1996 г., стр.1 Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 (ОВ L 340, 23.12.2005 г., стр. 17).

[8] ОВ L 22, 26.1.2006 г., стp. 52.

[9] ОВ L 22, 26.1.2006 г., стp. 5.

[10] ОВ L [INSERT].

[11] ОВ C 272, 9.11.2006 г., стp. 18.

[12] ОВ C 171, 24.7.2007 г., стp. 14.

[13] ОВ C 229, 29.9.2007 г., стp. 9.

[14] OВ L 302, 19.10.1992 г., стр.1 Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1791/2006 на Съвета (ОВ L 363, 20.12.2006 г., стр. 1).