Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2015 година, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Основания и цели Всички регламенти относно възможностите за риболов трябва да ограничават използването на рибните запаси до равнища, съобразени с основните цели на общата политика в областта на рибарството (ОПОР). Във връзка с това с Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно общата политика в областта на рибарството (основният регламент за ОПОР) се определят целите на годишните предложения за ограничаване на улова и риболовното усилие, за да се гарантира, че рибарството в Съюза е устойчиво в екологично, икономическо и социално отношение. Установяването на възможностите за риболов представлява едногодишен цикъл на управление (за дълбоководните запаси цикълът е двугодишен). Тази цикличност обаче не е пречка за въвеждането на дългосрочни подходи за управление. Съюзът отбелязва добър напредък в това отношение, като основните запаси от търговски интерес вече са обхванати от многогодишни планове за управление, с които трябва да бъдат съобразени годишният общ допустим улов (ОДУ) и таваните на усилието. Обхват В настоящото предложение се посочват възможностите за риболов, които Съюзът установява самостоятелно. В него също така се съдържат възможностите за риболов, които произтичат от мерките, договорени в рамките на многостранни или двустранни споразумения или преговори в областта на рибарството. В тези случаи намесата на Съюза се основава както на целите на собствената му политика, така и на научни становища. Резултатът от подобни преговори предполага съгласието на Съюза да поеме задължения спрямо трети страни. Във връзка с това, при въвеждането на тези задължения в правото на Съюза (например чрез настоящото предложение), той не разполага със съществена свобода на действие извън вътрешното разпределение между държавите членки. По отношение на това вътрешно разпределение се прилага принципът на относителна стабилност. Освен запасите на Съюза, които не са предмет на международни споразумения, настоящото предложение обхваща: · споделените запаси, т.е. запасите, които се управляват съвместно с Норвегия в Северно море и Скагерак, или свързаните с Комисията за риболова в североизточните части на Атлантическия океан (NEAFC) споразумения на крайбрежните държави; · възможностите за риболов, които произтичат от споразуменията, постигнати в рамките на регионалните организации за управление на рибарството (РОУР). В настоящото предложение редица възможности за риболов са отбелязани като „pm“ („pro memoria“). Това се дължи на следните съображения: – към момента, в който е предвидено приемането на предложението, все още няма да са оповестени научните становища за някои запаси; или – някои ограничения върху улова и други препоръки от съответните РОУР не са влезли в сила, тъй като годишните заседания на тези организации все още не са проведени; или – стойностите за запасите във водите на Гренландия, както и за тези, които се използват съвместно или се разменят с Норвегия и други трети държави, все още не са известни, тъй като зависят от изхода на консултациите с тези партньори през ноември и декември 2014 г. В настоящото предложение се съдържат нови мерки за опазване на запаса от лаврак в североизточната част на Атлантическия океан. През юни 2014 г. Международният съвет за изследване на морето (ICES) публикува научно становище за този запас, чиято численост е отбелязала рязък спад от 2012 г. насам. От своя страна Научният, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) е на мнение, че действащите национални мерки за опазване на запаса от лаврак са се оказали като цяло неефективни. Лавракът е късносъзряващ и бавнорастящ вид, като понастоящем смъртността от риболов при него е четири пъти по-висока, отколкото равнището на максималния устойчив улов (МУУ). С оглед на критичното състояние на този запас, застрашаващо сериозно неговото оцеляване, предлаганите възможности за риболов са под формата на риболовно усилие и ограничения на улова, които следва да бъдат насочени към основните причини за смъртност от риболов — уловът с пелагични тралове и любителският риболов. Във връзка с това в предложението за регламент е включено ново приложение IIД, в което ще се попълва информацията, предоставяна от държавите членки при поискване. През 2014 г. НТИКР направи оценка на въздействието на мерките за управление на запасите от хамсия в Бискайския залив. Той установи, че ако периодът на управление се промени така, че да съвпада с календарната година (януари—декември), това значително ще намали риска от понижаване на числеността на запаса под равнищата на безопасност за биомасата и ще доведе до слабо увеличение на количеството и стабилността на улова в сравнение с настоящия период на управление, който започва през юли и завършва през юни. След консултации с Испания, Франция и Консултативния съвет по югозападните води и без да се засягат мерките, които ще бъдат приети в контекста на бъдещите планове за управление, заинтересованите страни подкрепиха въвеждането на ОДУ за запаса от хамсия за календарната 2015 г. въз основа на разгледаната от НТИКР специална възможност за определяне на ОДУ, при която рискът от изчезване на запаса е под 5 %. Установяването на период на управление, съвпадащ с календарната година (подобно на повечето ОДУ в Атлантическия океан), също така ще намали административната тежест, свързана с управлението на този запас. Въз основа на това е целесъобразно да се отмени Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета[1] и да се въведе нов ОДУ за запаса от хамсия в Бискайския залив за 2015 г., който ще бъде обозначен като „pm“ в предложения регламент до оповестяването на необходимото научно становище през декември 2014 г. Преглед на запасите Чрез годишното си Съобщение относно консултация във връзка с възможностите за риболов (COM (2014) 388 final), наричано по-долу „съобщението“, Комисията извърши обичайния анализ на ситуацията, с която трябва да бъдат съобразени предложените възможности за риболов. В съобщението се разглежда състоянието на запасите в контекста на научните становища от 2013 г. Като положително се отчита обстоятелството, че при запасите, за които е извършен цялостен анализ, делът на експлоатираните над устойчивите равнища е спаднал от 86 % през 2009 г. на 41 % през 2014 г. Все още обаче се наблюдават някои тревожни тенденции. Регистрирано е например увеличение в броя на запасите, за които се препоръчва намаляване на улова до най-ниското възможно равнище. В отговор на искане от Комисията ICES предостави през юли своето годишно научно становище относно повечето рибни запаси, обхванати от настоящото предложение. В него са отчетени насоките, формулирани в съобщението на Комисията. Научното становище бе разгледано от експертна работна група на НТИКР по време на неговата лятна пленарна сесия. Предоставените от тези два органа научни становища зависят предимно от наличните данни; единствено запасите, за които има достатъчно надеждни данни, могат да бъдат напълно оценени, така че да се извършат приблизителни оценки за размера и да се прогнозира тяхната реакция спрямо различните експлоатационни сценарии („таблици на вариантите за улов“). При наличието на достатъчно данни научните органи могат да представят приблизителни оценки относно коригирането на възможностите за риболов, в резултат на което да се осигури МУУ за съответния запас. Издаваното в такива случаи становище се нарича „становище за МУУ“. В други случаи научните органи се придържат към подхода на предпазливост и изготвят препоръки относно препоръчителното равнище на възможностите за риболов. Методиката, следвана за тази цел от ICES, е представена в публикувани от него материали относно изпълнението на препоръките за запаси, за които са налице ограничени данни[2]. Основната част от предложените ОДУ се съдържат в приложение IA. В него са посочени 151 ОДУ за запаси, експлоатирани в Скагерак и Категат, в подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х, ХII и XIV на ICES, във водите на ЕС от CECAF и във водите на Френска Гвиана. Посоченото становище за МУУ обхваща 12 от тези ОДУ. Останалите са разпределени по следния начин: · 12 ОДУ са предложени съгласно дългосрочните стратегии за управление, т.е. плановете за управление, произтичащи от специфични действащи регламенти относно ОПОР, все още неприети предложения на Комисията относно планове за управление или подход за управление, предложен от консултативните съвети; тези ОДУ бяха оценени от научните консултативни органи като предпазни; · 47 ОДУ се отнасят до запаси, за които са налице ограничени данни и за които все още не е извършена цялостна оценка. 26 от тях се предлагат на същото равнище като през 2014 г. — след съвместна декларация на Съвета и Комисията, призоваваща за поддържането на стабилни възможности за риболов, освен ако бъде изготвена научна препоръка, доказваща влошаване на състоянието на запаса. Това решение е продиктувано от факта, че повечето посочени запаси представляват прилов при смесен риболов, без измененията на ОДУ да оказват реално отражение върху еволюцията на тяхното състояние; от друга страна, периодичното намаляване на ОДУ може да доведе до нормативно наложено изхвърляне на улов; · на този етап останалият ОДУ е обозначен като „pm“, тъй като все още липсват необходимите научни становища, изисква се допълнителна социално-икономическа информация или се налага по-късно през годината да се проведат международни преговори или да се сключат договорености (напр. заседания на РОУР). След предоставянето на съответните научни становища и информация ще се наложи частта от предложението, свързана с посочените запаси, да бъде актуализирана. Всички предложени възможности за риболов отговарят на получените от Комисията научни становища относно състоянието на запасите, които са използвани по указания в съобщението начин. Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Предложените мерки са разработени в съответствие с целите и правилата на ОПОР и са съвместими с политиката на Съюза за устойчиво развитие. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Консултации със заинтересованите страни а) Методи на консултиране, основни целеви сектори и общ профил на участниците в консултациите Въз основа на съобщението си относно възможностите за риболов за 2015 г. Комисията проведе консултации със заинтересованите страни (най-вече чрез консултативните съвети) и държавите членки относно предлагания от нея подход към различните предложения за възможности за риболов. Наред с това Комисията се съобрази с насоките, набелязани в нейното съобщение до Съвета и Европейския парламент относно подобряването на консултациите във връзка с управлението на рибарството в Общността (COM (2006) 246 окончателен), което определя принципите на т. нар. „подход на предварителни действия“. На 26 септември Комисията организира среща за заинтересованите страни, на която бяха представени и обсъдени резултатите от научните становища и основните последици от тях. б) Обобщение на отговорите и на начина, по който те са били взети под внимание Отзвукът на посоченото съобщение на Комисията относно възможностите за риболов отразява вижданията на заинтересованите страни по отношение на извършената от нея оценка на състоянието на ресурсите и на начина за осигуряване на подходящо управление. Консултативният съвет по пелагичните видове изрази надежда, че е постигнат напредък при приемането на многогодишните планове за управление и прогнозира, че този процес може да се усложни поради участието на държави, които не членуват в ЕС. Наред с това той призова Комисията да вземе предвид изготвения от него план за запасите от херинга в Келтско море, когато предлага съответния ОДУ за 2015 г. Този консултативен съвет изрази също така загриженост относно факта, че съобщението не пояснява как в определени обосновани случаи постигането на целта за МУУ може да бъде отложено за периода след 2015 г., т.е. кой трябва да представи доказателство за необходимостта от такова отлагане и как ще функционира процесът. По отношение на задължението за разтоварване при пелагичния риболов, което влиза в сила на 1 януари 2015 г., консултативният съвет посочи, че в съобщението на Комисията липсват подробности относно адаптирането на ОДУ в практиката, така че да отчита и изхвърлянията на улов. От своя страна, Консултативният съвет по югозападните води изтъкна със задоволство яснотата на съобщението и най-вече описанието на методиката на Комисията, свързана с предлагането на равнища на ОДУ за следващата година. Той припомни, че в повечето случаи последващите действия във връзка с равнищата на МУУ следва да са съобразени по-скоро със смъртност от риболов, отколкото с показателите за биомасата. Според посочения консултативен съвет, предвид становището на ICES за запасите от морски език в Бискайския залив и запасите от южна мерлуза, МУУ за 2015 г. може да се окажат неприложими по отношение на тези два вида. Консултативният съвет по пелагичните видове обаче призна, че не е разработил методика, чрез която да се прецени кога прилагането на МУУ може да се отложи за периода след 2015 г. поради социално-икономически въздействия. Той също така препоръча предлаганите ОДУ да отчитат задължението за разтоварване. Във връзка с това задължение Консултативният съвет по северозападните води подкрепи използването на най-добрите налични научни данни при корекцията на всяка квота. Тези корекции обаче не могат да засягат постигането на целта за МУУ, заложена в ОПОР. Консултативният съвет посочи също така, че при определянето на възможностите за риболов следва да се отчетат и икономическите аспекти. Той подчерта необходимостта от разработването на планове за управление, като реши да съсредоточи планирането на собствената си работа върху тази задача. Консултативният съвет по северозападните води призова също така за широки консултации преди изготвяне на решенията за прилагане на становищата, свързани със смесения риболов. Събиране и използване на експертни становища Както бе отбелязано, Комисията се консултира с ICES и с НТИКР относно използваната методика. Изготвяните от ICES становища се основават на рамка за становища, разработена от неговите експертни групи и органи за вземане на решения и се използват в съответствие с меморандума за разбирателство, сключен с Комисията. НТИКР предоставя своите становища в съответствие със следните указания, които получава от Комисията. Крайната цел е да се постигнат и поддържат равнища на запасите, при които може да се осигури МУУ. Тази цел е изрично формулирана в новия основен регламент за ОПОР, където в член 2, параграф 2 се посочва, че „нивото на максимален устойчив улов трябва да бъде постигнато до 2015 г., като за всички запаси трябва да бъде постигнато най-късно до 2020 г.“ Това изискване отразява ангажимента на Съюза по отношение на заключенията на Световната среща на върха по въпросите на устойчивото развитие, проведена през 2002 г. в Йоханесбург, и съответния план за прилагане. Както бе отбелязано по-горе, налице е информация относно равнищата на МУУ за определени запаси. Сред тях са някои видове, чиито обем на улова и търговска стойност са от първостепенно значение — например мерлуза, атлантическа треска, морски дявол, морски език, мегрим, пикша и норвежки омар. В някои случаи постигането на целта за МУУ може да изисква намаляване на равнището на смъртността от риболов и/или намаляване на улова. Поради това при изготвянето на настоящото предложение са използвани становищата относно МУУ, когато такива са били налични. В съответствие с целите на ОПОР, когато предложеният ОДУ се основава на МУУ, той отговаря на равнището, при което — според становището — ще се гарантира постигането на целта за МУУ през 2015 г. Този подход е съгласуван с принципите, формулирани в съобщението относно възможностите за риболов през 2015 г. За запасите, за които са налице ограничени данни, консултативните научни органи издават препоръки за намаляване, стабилизиране или увеличаване на улова. В много случаи становищата на ICES са предоставяли количествени насоки относно такива изменения въз основа на методиката за +/– 20 % максимална промяна в улова от година на година с превантивна цел. Тези насоки са използвани за определяне на предложените ОДУ. При липсата на научни становища е следван подходът на предпазливост, т.е. предпазният ОДУ е бил понижаван с 20 %. Очаква се през есента да бъдат предоставени становищата относно някои запаси — предимно широкоразпространени запаси, акули и скатове. След тяхното получаване ще се наложи настоящото предложение да бъде актуализирано. На последно място, както бе посочено по-горе, становищата относно някои запаси се използват при прилагането на плановете за управление. НТИКР потвърждава — а в няколко случая дори е доразвил — представените от ICES становища. Методи, използвани за запознаване на обществеността с експертните становища Всички доклади на НТИКР са публикувани на уебсайта на ГД „Морско дело и рибарство“. Всички доклади на ICES са публикувани на неговия уебсайт. Оценка на въздействието Обхватът на Регламента относно възможностите за риболов е ограничен от член 43, параграф 3 от Договора. Съюзът е приел редица многогодишни планове за управление на запасите с ключово икономическо значение, в това число мерлуза, атлантическа треска, морски език, писия, норвежки омар и др. Преди приемането на тези планове се изисква изготвяне на оценка на тяхното въздействие. След като влязат в сила, те определят равнищата на ОДУ и на риболовното усилие, които трябва да се установят за дадената година, за да се постигнат поставените дългосрочни цели. Комисията е задължена да направи своето предложение за възможностите за риболов в съответствие с тези планове, при условие че те остават валидни и в сила. Поради това множество важни възможности за риболов, които са включени в предложението, са резултат от специфичната оценка на въздействието, извършена за плана, на който се основават. Що се отнася до останалия ОДУ и независимо от факта, че многогодишните планове могат да не бъдат въведени навреме, предложението цели да се избегне краткосрочният подход в полза на дългосрочните решения за устойчивост, поради което в него се отчитат инициативите на заинтересованите страни и на консултативните съвети, в случай че за тях има положителни становища на ICES и/или НТИКР. Наред с това предложението на Комисията за реформиране на ОПОР е разработено въз основа на оценка на въздействието (SEC(2011)891), в чийто контекст бе анализирана целта за МУУ. В нейните заключения се посочва, че тази цел е необходимо условие за постигането на екологична, икономическа и социална устойчивост. Съзаконодателите приеха мотивите, залегнали в изготвеното от Комисията предложение за реформа, и през юни миналата година постигнаха политическо споразумение, според което целта за МУУ вече е изрична и задължителна. Що се отнася до възможностите за риболов на РОУР и запасите, които те споделят с трети държави, настоящото предложение по същество транспонира мерки, договорени в международен план. Всички елементи, които са от значение за оценката на евентуалното въздействие на възможностите за риболов, се разглеждат при подготовката и провеждането на международни преговори, в рамките на които възможностите за риболов на Съюза се съгласуват с трети страни. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Правно основание Правното основание на настоящото предложение е член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Ангажиментът на Съюза към устойчивата експлоатация на живите водни ресурси произтича от задълженията съгласно член 2 от новия основен регламент за ОПОР. Обобщение на предложението В предложението се установяват ограниченията на улова и на усилието, приложими към рибарството в Съюза, с оглед постигане на целта на ОПОР за осигуряване на екологична, икономическа и социална устойчивост на риболовните дейности. Прилагане Съществуващите разпоредби в областта на предложението са приложими до 31 декември 2015 г., с изключение на някои разпоредби за ограничения на усилието, приложими до 31 януари 2016 г., и някои равнища на ОДУ, които се характеризират със специфични сезонни цикли или са резултат от специфични сезонни характеристики на запасите на РОУР. Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Съюза в съответствие с член 3, параграф 1, буква г) от Договора. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като ОПОР е обща политика. Съгласно член 43, параграф 3 от Договора Съветът приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов. С предложения регламент на Съвета възможностите за риболов се разпределят на държавите членки. От своя страна, държавите членки разпределят тези възможности сред регионите или стопанските субекти по своя преценка в съответствие с член 16, параграф 17 от Регламент (ЕО) № 1380/2013. Следователно държавите членки имат значителна свобода на действие във връзка с решенията относно социално-икономическия модел, който ще изберат, за да усвоят предоставените им възможности за риболов. Предложението не поражда нови финансови последици за държавите членки. Тъй като Съветът приема такъв регламент всяка година, публичните и частните механизми за неговото прилагане са вече създадени. Избор на инструменти Предложен инструмент: регламент. Задължение за разтоварване, въведено с Регламент (ЕС) № 1380/2013 Регламент (ЕС) № 1380/2013 (наричан още „новият основен регламент за ОПОР“) влезе в сила през 2014 г., като установеното в него задължение за разтоварване ще се въвежда постепенно между 2015 г. и 2019 г. През 2019 г. задължението за разтоварване ще се отнася за всички запаси, обхванати от ОДУ. Независимо от това, по време на преходния период рибата, обхваната от ОДУ, трябва да се разтоварва само ако е уловена (в резултат на целеви риболов или като прилов) при риболова на някои видове в определени зони. Понятията за запас, обхванат от ОДУ, и риболов обаче не са равнозначни. Поради това задължението за разтоварване ще се прилага спрямо улова на запасите в Атлантическия океан и Северно море, обхванати от настоящия регламент, само ако той е извършен при риболов за промишлени цели и риболов на скумрия, херинга, сафрид, син меджид, капрова риба, хамсия, атлантическа аргентина, цаца, сардина, червен тон, риба меч, бял тон, големоок тон, бял и син марлин[3]. С въвеждането на задължението за разтоварване и в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 предлаганите възможности за риболов ще отчетат промяната на подхода, при който вече няма да се поставя акцент върху разтовареното, а върху уловеното количество. Този подход се основава на получените научни становища за рибните запаси при риболовните дейности, посочени в член 15, параграф 1 от новия основен регламент за ОПОР. Наред с това възможностите за риболов следва да бъдат определени в съответствие с член 16, параграф 1 (по отношение на принципа на относителна стабилност) и член 16, параграф 4 (по отношение на целите на ОПОР и правилата, предвидени в многогодишните планове). Задължението за разтоварване оказва пряко отражение върху природозащитните цели за редица ОДУ в предложените възможности за риболов. ОДУ за подклас Пръстенчатохрилни (акули и скатоподобни) се характеризират с лошо природозащитно състояние — от много години насам те са на нулеви равнища, за да се предотврати целевият риболов на тези видове в съответните зони. Наред с тези нулеви равнища, специалните разпоредби, съпровождащи вписаните ОДУ, доведоха до незабавното изхвърляне на улова на посочените видове въз основа на високата им способност за оцеляване. Разтоварването би довело до увеличаване на тяхната смъртност. След проведените на 31 юли 2014 г. консултации с експерти от държавите членки бе подкрепена идеята за добавяне на посочените видове в зоните, обхванати от ОДУ, към списъка на забранените видове в Регламента относно възможностите за риболов. Именно този подход бе заложен в предложения регламент — така ще се запазят задължението за освобождаване и гарантираното от него равнище на защита, тъй като забранените видове не могат да се разтоварват. Освобождаването на забранените видове от задължението за разтоварване е уредено в член 15, параграф 4, буква а) от Регламент № 1380/2013. На последно място следва да се изтъкне необходимостта от отчитане на връзките между новия основен регламент за ОПОР и Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета. С последния бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредби за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запаси, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. В член 2 от посочения регламент се посочва, че при определянето на ОДУ Съветът решава за кои запаси не се прилагат членове 3 и 4 поради биологичното състояние на запасите. Неотдавна бе въведен нов механизъм за гъвкавост посредством член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерна гъвкавост, която би навредила на принципа на разумната и отговорна експлоатация на живите морски биологични ресурси и би възпрепятствала постигането на целите на ОПОР, следва да се поясни, че членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не може да се прилагат заедно с възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013. 4. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ Опростяване Предложението предвижда опростяване на административните процедури за публичните органи (на Съюза или държавите членки) и по-специално по отношение на изискванията за управление на усилието. Клауза за преглед/преразглеждане/изтичане на срока на действие Тъй като предложението се отнася до годишен регламент за 2015 г., то не включва клауза за преразглеждане. Подробно обяснение на предложението Настоящото предложение се ограничава до определянето и разпределянето на възможностите за риболов и на условията, които са функционално свързани с използването на посочените възможности. По отношение на актуалните тенденции в развитието на запасите могат да бъдат посочени следните особености: Води около Иберийския полуостров От една страна, биомасата на морския дявол се увеличава и запасът се експлоатира при устойчиви равнища. От друга страна, състоянието на запаса от мегрим се е влошило, като няколко функционални единици на норвежкия омар са изчерпани. Биомасата на южната мерлуза продължава да нараства въпреки все още високия риболовен натиск, което — съгласно съответния план за управление — води до незначително намаление на ОДУ и съответния спад на усилието. Бискайски залив Състоянието на запаса от морски език се влошава. В научните становища от последните години се препоръчва намаляване на ОДУ. През 2013 г. ICES направи преглед на предпазните мерки за дългосрочно управление, предложени от заинтересованите страни. Тези мерки са в основата на ОДУ за 2014 г., като те са насочени към неговото поддържане на постоянно равнище и към постепенното намаляване на смъртността от риболов с оглед достигане на устойчиви равнища. Във връзка с увеличаващата се смъртност от риболов през последните години е необходимо намаляване на ОДУ през 2015 г. Келтско море и Ламанш Постоянен проблем в тази зона са високите равнища на изхвърляне на улов, които засягат риболова както на бяла риба, така и на калканоподобни. Поради това в научните становища се препоръчва значително намаляване на ОДУ — например при запасите от атлантическа треска и пикша. Също така е необходимо да се въведат спешни мерки за възстановяване на запаса от морски език в източната част на Ламанша предвид наблюдаваната през последните две години нисък прираст и съществуващия риск за дългосрочното му оцеляване. Води на запад от Шотландия В резултат на въвеждането през 2014 г. на референтна стойност за пикшата от страна на ICES, запасът от този вид във водите на запад от Шотландия (зони Vb и VIa на ICES) се счита за част от биологичния запас, за който е направена оценка в зони III и IV на ICES. Поради това е предоставено общо становище за всички посочени зони. В предложения регламент ОДУ трябва да остане на равнище „pm“, докато бъдат определени подходящите количества, които да бъдат разпределени на държавите членки. Запасите от атлантическа треска и меджид все още са в лошо състояние, като количеството на изхвърления улов при двата вида е от порядъка на 70 %. Ситуацията може да се влоши след предстоящото оповестяване през есента на научното становище относно запасите от норвежки омар, чийто улов е основен фактор за изхвърлянето на бяла риба. Засега не се наблюдава видимо въздействие от поетите задължения по отношение на мерките за селективен улов, като ICES отчита, че те не са довели до каквито и да е промени в смъртността. Ирландско море Макар че запасите от атлантическа треска и меджид са все още в лошо състояние, има признаци, че те се повлияват положително от мерките за селективен улов, които се прилагат от флота, извършващ улов на норвежки омар; според становището на ICES обаче изхвърлянето на улов при тези запаси е високо. Запасите от морски език все още са обект на прекомерен улов, а хвърлящата хайвер биомаса е на безпрецедентно ниско равнище, поради което се налага експлоатацията им да остане ограничена. За разлика от тях запасите от писия остават стабилни въпреки обстоятелството, че не се използват достатъчно и че са предмет на масово изхвърляне на улов. Категат По отношение на запасите от атлантическа треска в Категат становището за 2015 г. е подобно на това за 2014 г., т.е. поради съображения за предпазливост следва да не се разрешава целеви риболов на този вид в посочената зона, а приловът и изхвърлянията да бъдат сведени до минимум. ICES обръща особено внимание на необходимостта от спешното подобряване на селективността, тъй като приблизителните оценки на изхвърления улов от 2013 г. са били най-високите от 1997 г. насам. Северно море Запасите от атлантическа треска, пикша, меджид, сайда, писия, скумрия и херинга в Северно море се управляват съвместно с Норвегия, поради което определянето на ОДУ и разпределянето на квотите ще се извърши след консултациите между ЕС и Норвегия, насрочени за ноември и декември. От посочените запаси само този от атлантическа треска продължава да се възстановява, макар и с много бавни темпове. Състоянието на запасите от меджид и сайда се влошава, като през последните три години биомасата на запаса от сайда е под предпазните равнища. Запасът от пикша остава стабилен и смъртността от риболов при него е под равнището на ОДУ, но през последните години се регистрира недостатъчен прираст. Запасът от писия продължава да се увеличава и в момента е на безпрецедентно високо равнище. Що се отнася до запасите, които не се използват съвместно с Норвегия и чиито равнища на ОДУ вече са определени в настоящото предложение, запасът от морски език отбелязва бавно увеличаване, макар смъртността от риболов да е малко над равнищата на ОДУ, поради което в приложимия план за управление се призовава за известно намаляване на ОДУ. При запасите от норвежки омар в Северно море е регистрирано общо повишение. 2014/0311 (NLE) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2015 година, приложими във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, като има предвид, че: (1) В член 43, параграф 3 от Договора се предвижда, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов. (2) В Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета[4] се съдържа изискване за приемане на мерки за опазване, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, включително докладите на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), когато това е целесъобразно. (3) Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително — при необходимост — на някои функционално свързани с това условия. В съответствие с член 16, параграфи 1 и 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 възможностите за риболов се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигурят на всяка от тях относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или вид риболов, и в съответствие с целите на ОПОР, определени в член 2, параграф 2 от същия регламент. (4) Поради това, в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013, общият допустим улов (ОДУ) следва да се определи въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите фактори и се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията на съответните консултативни съвети. (5) Задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 се въвежда конкретно за отделните видове риболов. Когато в района, обхванат от настоящия регламент, даден вид риболов попадне в обхвата на задължението за разтоварване, всички включени в този риболов видове, спрямо които се прилагат ограничения на улова, следва да се разтоварят. От 1 януари 2015 г. задължението за разтоварване следва да се прилага по отношение на риболова на дребни пелагични видове (например скумрия, херинга, сафрид, син меджид, капрова риба, хамсия, атлантическа аргентина, сардина и цаца), риболова на едри пелагични видове (червен тон, риба меч, бял тон, големоок тон, бял и син марлин), риболова за промишлени цели (мойва, пясъчница и норвежки паут). В член 16, параграф 2 от посочения регламент се предвижда, че когато се въвежда задължението за разтоварване по отношение на даден рибен запас, възможностите за риболов се определят, като се отчита промяната от определяне на възможностите за риболов (така че да отразяват разтоварванията) към определяне на възможностите за риболов (така че да отразяват улова). (6) В продължение на няколко години някои ОДУ за запасите от подклас Пръстенчатохрилни (акули и скатове) се определят на нулеви равнища, като в съответната съпътстваща разпоредба се предвижда задължение за незабавно освобождаване при случаен улов. Тази специална мярка е наложена поради лошото природозащитно състояние на посочените запаси, като — предвид високия им процент на оцеляване — се счита, че изхвърлянията няма да увеличат смъртността при улова и че ще подпомогнат тяхното опазване. Независимо от това от 1 януари 2015 г. количествата от посочените видове, които са уловени при пелагичен риболов, ще бъдат обхванати от задължението за разтоварване, освен ако за тях се прилага някое от изключенията от това задължение, установени в член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. В член 15, параграф 4, буква а) от същия регламент се предвижда възможност за такива дерогации по отношение на видовете, които са обхванати от забрана за риболов и които са посочени в правен акт на Съюза в областта на ОПОР. Поради това е целесъобразно да се забрани риболовът на тези видове в съответните зони. (7) През последните години ОДУ за запаса от хамсия в Бискайския залив се определя в отделен регламент относно възможностите за риболов, валиден от 1 юли на дадената година до 30 юни на следващата година. През 2014 г. НТИКР посочи, че ако периодът на управление се промени така, че да съвпада с календарната година (януари—декември), това значително ще намали рисковете за опазване на този запас. След консултации с Испания, Франция и Консултативния съвет по югозападните води предложената от НТИКР промяна бе оценена като положителна. Въз основа на това е целесъобразно да се отмени Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета[5] и с настоящия регламент в Бискайския залив да се въведе нов ОДУ за запаса от хамсия за 2015 г. (8) Съгласно член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 ОДУ за запасите, обхванати от специални многогодишни планове, следва да се определя в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Поради това ОДУ за запасите от южна мерлуза и норвежки омар, от морски език в западната част на Ламанша, от писия и морски език в Северно море, от херинга във водите на запад от Шотландия, от атлантическа треска в Категат до водите на запад от Шотландия, Ирландско море, Северно море, Скагерак и източната част на Ламанша и от червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море следва да се определя в съответствие с правилата, съдържащи се в регламенти (ЕО) № 2166/2005[6], (ЕО) № 509/2007[7], (ЕО) № 676/2007[8], (ЕО) № 1300/2008[9], (ЕО) № 1342/2008[10] („план за атлантическата треска“) и (ЕО) № 302/2009[11]. (9) По отношение на запасите от северна мерлуза (Регламент (EО) № 811/2004 на Съвета[12]) и морски език в Бискайския залив (Регламент (EО) № 388/2006 на Съвета[13]) обаче минималните цели на съответните планове за възстановяване и управление са постигнати, поради което е целесъобразно да се следват научните становища, така че — в зависимост от случая — ОДУ да бъде изравнен с равнищата на максималния устойчив улов или запазен на тези равнища. (10) За запасите, за които няма достатъчни или надеждни данни, позволяващи изготвянето на приблизителни оценки на размера, мерките за управление и равнищата на ОДУ следва да се придържат към подхода на предпазливост при управлението на рибарството, определен в член 4, параграф 1, точка 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, като се вземат предвид специфичните за запасите фактори и по-конкретно наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображенията, свързани със смесения характер на риболова. (11) С Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета[14] бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредбите за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запасите, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. В член 2 от същия регламент се посочва, че при определянето на ОДУ Съветът решава кои запаси са освободени от прилагането на членове 3 и 4 поради биологичното си състояние. Неотдавна бе въведен нов механизъм за гъвкавост за целия улов, спрямо който се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерната гъвкавост, която би компрометирала постигането на определените в ОПОР природозащитни цели, и да се предотврати отрицателното въздействие върху биологичното състояние на запасите, членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 могат да се прилагат за ОДУ само когато държавите членки не използват възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. (12) Когато даден ОДУ, свързан с определен запас, е предоставен само на една държава членка, е целесъобразно — в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора — тя да бъде оправомощена да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, гарантиращи, че при определяне на равнището на ОДУ въпросната държава членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на ОПОР. (13) През юни 2014 г. Международният съвет за изследване на морето (ICES) публикува научно становище за запаса от лаврак в североизточната част на Атлантическия океан и потвърди, че от 2012 г. насам се наблюдава бързо влошаване на състоянието му. Същевременно НТИКР разгледа въведените национални мерки, насочени към защитата на този запас, и принципно ги определи като неефективни. Лавракът е късносъзряващ и бавнорастящ вид, като понастоящем смъртността от риболов при него е четири пъти по-висока, отколкото равнището на максималния устойчив улов (МУУ). Поради това е целесъобразно възможностите за риболов за този запас да се определят под формата на ограничения на улова и на риболовното усилие, които следва да бъдат насочени към основните причини за смъртност от риболов — уловът с пелагични тралове и любителският риболов. (14) Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2015 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като се вземе предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета[15]. (15) Предвид най-актуалните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове. (16) Съществуват определени видове (например някои акули), чието опазване би било сериозно застрашено дори при ограничени риболовни дейности. Поради това възможностите за риболов по отношение на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за техния риболов. (17) Използването на посочените в настоящия регламент възможности за риболов, предоставени на корабите на Съюза, е уредено с Регламент (ЕО) № 1224/2009[16] и по-специално с членове 33 и 34 от него, които се отнасят до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Във връзка с това е необходимо да се определят кодовете, използвани от държавите членки, когато изпращат до Комисията данни за разтоварването на запаси, обхванати от настоящият регламент. (18) За определени равнища на ОДУ следва да се позволи на държавите членки да разпределят допълнителни количества за корабите, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита система за квоти за улов при някои видове риболов, спрямо които все още не се прилага задължението за разтоварване съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013 — т.е. система, при която целият улов се разтоварва и се приспада от квотите с цел да се избегне изхвърлянето на улов и съответното разхищение на иначе годни рибни ресурси. Неконтролираното изхвърляне на риба е заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо, а оттам — и за целите на ОПОР. От друга страна, по своята същност системите за квоти за улов представляват стимул за рибарите да оптимизират селективния характер на улова при извършваните от тях дейности. За да се постигне рационално управление на изхвърляния улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да разпределят такива допълнителни количества, следва съответно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение, свързани със система от датчици (с общо наименование „вътрешна система за видеонаблюдение — CCTV“). Това ще позволи подробното регистриране както на съхранения, така и на изхвърления улов. Система, при която лица на борда извършват наблюдение в реално време, би била по-неефективна, по-скъпа и по-ненадеждна. Поради това сегашното използване на CCTV е предпоставка за прилагането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов. При използването на такава система следва да се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[17]. (19) За да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат да доведат до реална оценка на потенциала на системите за квоти за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на засегнатите запаси, е необходимо всички риби, уловени при тези опити, включително тези с размер под минималния за разтоварване, да се приспадат от общото разпределено количество, предназначено за участващия кораб, и риболовните операции да се прекратят, след като въпросният кораб изчерпи напълно това общо разпределено количество. Целесъобразно е също така да се разреши прехвърлянето на разпределени количества между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от страна на неучастващите кораби няма да се увеличат. (20) Съгласно становището на ICES е целесъобразно да се запази специфичната система за управление на запасите от пясъчница във водите на Съюза от участъци IIa и IIIа на ICES и подзона IV на ICES. Тъй като научното становище на ICES се очаква едва през февруари 2015 г., ОДУ и квотите следва временно да се определят на нулево равнище до обявяването на това становище. (21) В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията в областта на рибарството, ЕС проведе консултации във връзка с риболовните права с Норвегия[18], Фарьорските острови[19] и Исландия[20]. Консултациите с Норвегия и Фарьорските острови по договореностите за 2015 г. не са приключили. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2015 г., следва временно да се установят риболовните възможности по отношение на запасите, обхванати от посочените договорености. Приключването на консултациите с Исландия по свързаните с риболова договорености за 2015 г. се оказа невъзможно. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола в областта на рибарството с Гренландия[21], Съвместният комитет определи конкретното равнище на риболовни възможности, налични за Съюза във водите на Гренландия за 2015 г. [Съображението и съответните разпоредби, на които то се позовава, ще бъдат изменени след провеждането на новите консултации]. (22) На годишното си заседание през 2013 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие едногодишно удължаване на съществуващите ОДУ и квоти за червен тон и потвърди ОДУ и квотите за северноатлантическа риба меч, южноатлантическа риба меч и северноатлатнтически бял тон на сегашните равнища за периода 2014—2016 г. В резултат на това квотата на Съюза за тези запаси остава непроменена в сравнение с 2013 г ОДУ за южноатлантически бял тон също запази сегашното си равнище за периода 2014—2016 г., но индивидуалните квоти на договарящите страни, сред които е Съюзът, бяха леко намалени, за да се отпусне квота на друга договаряща страна. Всички тези мерки следва да бъдат въведени в правото на Съюза. [Съображението и съответните разпоредби, на които то се позовава, ще бъдат изменени след провеждането на новото годишно заседание]. (23) На своето годишно заседание през 2013 г. страните на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза. [Съображението и съответните разпоредби, на които то се позовава, ще бъдат изменени след провеждането на новото годишно заседание]. (24) На своето годишно заседание през 2014 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени въведените мерки за опазване и управление. (25) Третото годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO) е насрочено за февруари 2015 г. Дотогава е целесъобразно настоящите мерки в зоната на Конвенцията SPRFMO да останат временно в сила. Независимо от това не може да се извършва целеви риболов на запаса от сафрид преди определянето на ОДУ в рамките на посоченото годишно заседание. (26) На своето 87-о годишно заседание през 2014 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на жълтоперия тунец, големоокия тон и ивичестия тон. Също така IATTC запази резолюцията си относно опазването на дългокрилата акула. Въвеждането на тези мерки в правото на Съюза следва да продължава. (27) На годишното си заседание през 2013 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие препоръка за нов двугодишен ОДУ за запасите от патагонски кликач и западноафрикански джерион за 2014 г. и 2015 г., като ОДУ за запасите от атлантически големоглав и берикс, определен за 2013 г. и 2014 г. на годишното заседание през 2012 г., остана в сила. Приложимите понастоящем мерки относно разпределянето на риболовни възможности, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза. [Съображението и съответните разпоредби, на които то се позовава, ще бъдат изменени след провеждането на новото годишно заседание]. (28) На десетото си годишно заседание през 2013 г. Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) измени своите мерки относно възможностите за риболов, като определи общ брой дни, в които може да се извършва риболов в открито море, и като адаптира затварянето на зони за риболов с устройства за събиране на риба (УСР). Преразглеждането на мярката за риболова с УСР налага Съюзът — в качеството си на договаряща се страна по WCPFC — да реши дали да потвърди действащия срок на забрана на риболов с УСР или да намали броя на тези устройства. До вземането на такова решение действащата в момента забрана, приета от WCFPC, следва да продължи да се прилага в законодателството на Съюза. [Съображението и съответните разпоредби, на които то се позовава, ще бъдат изменени след провеждането на новото годишно заседание]. (29) На годишното си заседание през 2013 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза. (30) На своето 36-о годишно заседание през 2014 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2015 г. за някои запаси в подзони 1—4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие мораториум върху улова на скариди в участък 3L, увеличи ОДУ за морски костур в участък 3M (с цел да обхване прилова на някои видове) и възобнови риболова на червена писия в участък 3NO. (31) В края на годината съответните регионални организации за управление на рибарството (РОУР) приемат определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза и които стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Поради това е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR продължава от 1 декември до 30 ноември — поради което някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период, започващ на 1 декември 2014 г. — е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение. (32) В съответствие с декларацията на Съюза към Боливарската република Венецуела относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под знамето на Боливарска република Венецуела в изключителната икономическа зона край брега на Френска Гвиана[22], е необходимо да се определят възможностите за улов на снапер във води на Съюза, които се предоставят на Венецуела. (33) За да се осигурят уеднаквени условия, съгласно които на отделните държави членки може да се разреши да се ползват от системата за управление на разпределението на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. (34) За да се осигурят уеднаквени условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, свързани с разпределянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности или за засилено присъствие на научни наблюдатели, както и със създаване на таблични формати за събиране и предаване на информацията, отнасяща се до прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби под знамето на дадена държава членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011[23]. (35) За да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в ЕС, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2015 г. с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат от 1 февруари 2015 г., и някои разпоредби в определени региони, за които следва да се предвиди конкретна дата на прилагане. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му. (36) Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: ДЯЛ I ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ Член 1 Предмет 1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси във водите на Съюза и за корабите на Съюза в някои води извън Съюза. 2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват: а) ограниченията на улова за 2015 г. и — в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент — за 2016 г.; б) ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2015 г. до 31 януари 2016 г., с изключение на случаите, когато в членове 9, 29 и 31 и в приложение IIД са установени други периоди на ограничение на риболовното усилие; в) възможностите за риболов за периода от 1 декември 2014 г. до 30 ноември 2015 г. за някои запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; г) възможностите за риболов за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC, посочени в член 33, за периодите през 2015 г. и 2016 г., посочени в същата разпоредба. Член 2 Обхват Настоящият регламент се прилага за следните кораби: а) кораби на Съюза; б) кораби на трети държави във водите на Съюза; в) кораби за любителски риболов — единствено за целите на член 1, буква б), член 3, буква в) и член 12 от настоящия регламент. Член 3 Определения За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: а) „кораб на Съюза“ означава риболовен кораб съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 5 от Регламент (ЕС) № 1380/2013; б) „кораб на трета държава“ означава риболовен кораб съгласно определението в член 4, параграф 1, точка 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, плаващ под знамето на трета държава или регистриран в нея; в) „кораби за любителски риболов“ означава кораби, извършващи любителски риболов съгласно определението в член 4, параграф 28 от Регламент (ЕО) № 1224/2009; г) „води на Съюза“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки, с изключение на водите, които граничат с териториите, посочени в приложение II към Договора; д) „международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава; е) „запас“ означава морски биологичен ресурс, който се среща в определена зона на управление; е) „общ допустим улов“ (ОДУ) означава: i) при видовете риболов, спрямо които се прилага задължението за разтоварване съгласно член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 — количеството от всеки запас, което може да се улови всяка година; ii) при всички други видове риболов — количеството от всеки запас, което може да се разтовари всяка година; ж) „квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава членка или на трета държава; з) „аналитични оценки“ означава количествена оценка на тенденциите за даден запас въз основа на данни за биологията и експлоатацията на запаса, за които научен преглед е посочил, че са с достатъчно добро качество за осигуряване на научно становище относно вариантите за бъдещ улов; и) „подход на предпазливост при управлението на рибарството“ означава подход, съгласно който липсата на подходяща научна информация не оправдава отлагането или невземането на мерки за управление, целящи опазването на видовете, които са обект на риболов, на свързаните или зависещи от тях видове, на останалите видове и на тяхната околна среда; й) „размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 на Комисията[24]; к) „регистър на риболовния флот на Съюза“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 24, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 1380/2013; л) „риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. Член 4 Риболовни зони За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони: а) „зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009[25]; б) „Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, която на запад е ограничена от линията, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, на юг — от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, а от тази точка — до най-близката точка на шведския бряг; в) „Категат (Kattegat)“ означава географската зона, която на север е ограничена от линията, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка — до най-близката точка на шведския бряг, а на юг — от линията, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen; г) „функционална единица 16 на подзона VII на ICES“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки: – 53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д., – 53° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д., – 51° 30′ с.ш. 11° 00′ з.д., – 51° 30′ с.ш. 13° 00′ з.д., – 51° 00′ с.ш. 13° 00′ з.д., – 51° 00′ с.ш. 15° 00′ з.д., – 53° 30′ с.ш. 15° 00′ з.д.; д) „залив на Кадис“ означава географският район на участък IXa на ICES, разположен на изток от 7° 23′ 48″ з.д.; е) „зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета[26]; ж) „зони на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан)“ означава географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета[27]; з) „зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан[28]; и) „зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ означава географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан[29]; й) „зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ означава географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004[30]; к) „зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. („Конвенцията от Антигуа“)[31]; л) „зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ означава географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан[32]; м) „зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава географската зона на откритото море на юг от 10o с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан[33] и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството; н) „зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ означава географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан[34]; о) „открити води на Берингово море“ означава географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море; п) „зона на припокриване между IATTC и WCPFC“ означава географската зона, определена от следните граници: – 150º з.д., – 130º з.д., – 4º ю.ш., – 50º ю.ш. ДЯЛ II ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА СЪЮЗА Глава I Общи разпоредби Член 5 ОДУ и разпределение 1. ОДУ за корабите на Съюза във водите на Съюза или в определени води извън Съюза и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с него според случая, са определени в приложение I. 2. На корабите на Съюза се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 19 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008[35] и разпоредбите за прилагането му. 3. За целите на специалното условие, посочено в приложение IA за запасите от пясъчница във водите на ЕС от зони IIa, IIIa и IV, се прилагат зоните за управление, определени в приложение IIГ. Член 6 ОДУ, определян от държавите членки 1. ОДУ за някои рибни запаси се определя от съответната държава членка. Тези запаси са посочени в приложение I. 2. За ОДУ, определян от дадена държава членка, се прилагат следните условия: а) той отговаря на принципите и правилата на ОПОР и по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запасите; б) той води до: i) експлоатация на запаса, която съответства на МУУ, считано от 2015 г. нататък, ако са налице аналитични оценки с възможно най-висока степен на вероятност; ii) експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, ако аналитичните оценки не са налице или са непълни. 3. Не по-късно от 15 март 2015 г. всяка заинтересована държава членка предоставя на Комисията следната информация: а) приетия ОДУ; б) данните, събрани и оценени от съответната държава членка, на които се основава приетият ОДУ; в) подробности относно степента, в която приетият ОДУ е съобразен с параграф 2. Член 7 Условия за разтоварване на улова и прилова 1. Задължението за разтоварване съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013 се прилага спрямо рибата от запасите, за които е определен ОДУ, уловена при посочените в член 15, параграф 1, буква а) от същия регламент видове риболов. 2. Рибата от други запаси, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва единствено ако: а) уловът е извършен от кораби под знамето на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или б) уловът представлява част от квота на Съюза, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана. 3. Запасите от нецелеви видове в рамките на безопасните биологични граници, посочени в член 15, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, са изброени в приложение I с оглед на дерогацията от задължението за отчитане на улова спрямо съответните квоти, предвидено в същия член. Член 8 Ограничения на риболовното усилие Прилагат се следните мерки, свързани с риболовното усилие: а) приложение IIA по отношение на управлението на някои запаси от атлантическа треска, морски език и морска писия в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV на ICES, участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на Съюза от участъци IIa и Vb на ICES; б) приложение IIБ по отношение на възстановяването на запасите от мерлуза и норвежки омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис; в) приложение IIВ по отношение на управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES. г) приложение IIД по отношение на управлението на запасите от лаврак в участък VIIe на ICES. Член 9 Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов 1. По отношение на гренландската камбала се прилага член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002[36], с който се установява изискване за притежаване на разрешение за дълбоководен риболов. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията по посочения член. 2. Държавите членки гарантират, че равнищата на риболовно усилие за 2015 г., измерени в киловатдни отсъствие от пристанището на кораби с разрешение за дълбоководен риболов съгласно член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешения за дълбоководен риболов или са ловили дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към същия регламент. Настоящият параграф се прилага само за риболовни рейсове, при които са били уловени над 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина. Член 10 Специални разпоредби относно разпределянето на възможностите за риболов 1. Установеното с настоящия регламент разпределяне на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат: а) размените съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013; б) приспаданията и преразпределенията съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009; в) преразпределенията съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008; г) допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 и член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013; д) количествата, удържани съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96; е) приспаданията съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. ж) прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 20 от настоящия регламент; з) разпределянето на допълнителни количества съгласно член 14 от настоящия регламент. 2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които е предвиден предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от същия регламент — за запасите, по отношение на които е предвиден аналитичен ОДУ. Членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилагат за ОДУ само когато държавите членки не използват възможността за гъвкавост по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Член 11 Закрит риболовен сезон 1. В периода от 1 май до 31 май 2015 г. се забранява риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank: атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, морска писия, сребриста сайда, сайда, скатоподобни, обикновен морски език, менек, синя молва, молва и черноморска бодлива акула. За целите на настоящия параграф Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки: Точка || Географска ширина || Географска дължина 1. || 52° 27′ с.ш. || 12° 19′ з.д. 2. || 52° 40′ с.ш. || 12° 30′ з.д. 3. || 52° 47′ с.ш. || 12° 39,600′ з.д. 4. || 52° 47′ с.ш. || 12° 56′ з.д. 5. || 52° 13,5′ с.ш. || 13° 53,830′ з.д. 6. || 51° 22′ с.ш. || 14° 24′ з.д. 7. || 51° 22′ с.ш. || 14° 03′ з.д. 8. || 52° 10′ с.ш. || 13° 25′ з.д. 9. || 52° 32′ с.ш. || 13° 07,500′ з.д. 10. || 52° 43′ с.ш. || 12° 55′ з.д. 11. || 52° 43′ с.ш. || 12° 43′ з.д. 12. || 52° 38,800′ с.ш. || 12° 37′ з.д. 13. || 52° 27′ с.ш. || 12° 23′ з.д. 14. || 52° 27′ с.ш. || 12° 19′ з.д. Чрез дерогация от първа алинея се разрешава транзитното преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. 2. В периодите от 1 януари до 31 март 2015 г. и от 1 август до 31 декември 2015 г. се забранява стопанският риболов на пясъчница с дънен трал, гриб или сходни теглени уреди с размер на окото под 16 mm в участъци IIa и IIIa на ICES и подзона IV на ICES. Забраната, посочена в първа алинея, се прилага и за кораби на трети държави, притежаващи разрешение за риболов на пясъчница във водите на Съюза от подзона IV на ICES. Член 12 Любителски риболов на лаврак По отношение на любителския риболов в участъци IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg и VIIh на ICES се прилага ограничение на улова на лаврак, състоящо се от един екземпляр на човек дневно. Член 13 Забрани 1. На корабите на Съюза се забранява да ловят, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват следните видове: а) бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES; б) гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води; в) обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видове скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES; г) австралийска акула (Galeorhinus galeus) и гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във всички води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV; д) черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във всички води от подзони I и XIV на ICES; е) селдова акула (Lamna nasus) във всички води; ж) манта от вида Мanta birostris във всички води. з) морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES; и) норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES; й) вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; к) риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES; л) черноморска бодлива акула/морско куче (Galeorhinus galeus) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзона IV на ICES, както и във всички води от подзони I, V, VI, VII, VIII, XII и XIV; м) морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза. 2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. Член 14 Предаване на данни Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварването на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент. Глава II Разпределяне на допълнителни количества за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов Член 15 Разпределяне на допълнителни количества 1. Дадена държава членка може да разпредели допълнителни количества от определени запаси за плаващите под нейното знаме кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Запасите са посочени в приложение I. 2. Разпределянето на допълнителни количества по параграф 1 не може да надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на съответната държава членка. Член 16 Условия за разпределяне на допълнителни количества 1. По отношение на разпределянето на допълнителни количества, посочено в член 15, се прилагат следните условия: а) корабът използва камери за видеонаблюдение, свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „вътрешна система за видеонаблюдение“ — CCTV), за да записва всички дейности по риболова и преработката на борда; б) разпределянето на допълнителни количества за отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не може да превишава никое от следните ограничения: i) 75 % от извършените от съответната държава членка приблизителни оценки на изхвърляния на запаса при вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, получил допълнителни количества; ii) 30 % от индивидуално разпределеното количество, което корабът е получил преди участието си в опитите; в) целият извършен от кораба улов на запаса, от който са разпределени допълнителни количества — включително рибата, която е под определения в приложение XII към Регламент (ЕО) № 850/98[37] минимален размер за разтоварване — се приспада от индивидуално разпределеното количество на кораба, получени от всяко разпределяне на допълнителни количества по член 14; г) щом корабът напълно изчерпи индивидуално разпределеното количество от всеки запас, за който са му предоставени допълнително разпределени квоти, той е длъжен да прекрати всяка риболовна дейност в зоната на съответния ОДУ; д) за запасите, за които се прилага настоящият член, държавите членки могат да позволят прехвърляния на индивидуално разпределени количества или на част от тях от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в такива опити, ако може да се докаже, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават. 2. Независимо от параграф 1, буква б), подточка i) дадена държава членка може по изключение да предостави на кораб под своето знаме допълнително количество, превишаващо 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораби, към който спада отделният кораб, получил допълнителното количество, при условие че: а) степента на очакваните изхвърляния за съответния вид кораби е по-малка от 10 %; б) включването на този вид кораби е важно, за да се оцени потенциалът на CCTV за целите на контрола; в) не е надвишено общото ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от всички кораби, участващи в опитите. 3. Преди да разпредели допълнителните количества по член 14, съответната държава членка изпраща на Комисията следната информация: а) списък на корабите под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов; б) спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние; в) капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от корабите; г) приблизителна оценка на количествата изхвърлен улов за всеки вид кораби, участващи в опитите; д) количеството на извършения през 2014 г. улов на запаса, за който се прилага съответният ОДУ, от страна на корабите, участващи в опитите. Член 17 Обработване на лични данни Доколкото записите, получени в съответствие с член 16, параграф 1, буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, при обработването на тези данни се прилага посочената директива. Член 18 Оттегляне на допълнително разпределено количество Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 16 условия, тя незабавно му отнема допълнително разпределеното количество и го изключва от участие в тези опити за оставащия период от 2015 г. Член 19 Научен преглед на оценките относно изхвърлянията Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящата глава, да представи за преглед на научен консултативен орган своята оценка относно изхвърлянията по видове кораби, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в член 16, параграф 1, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща наличието на такива изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на посоченото изискване, и уведомява Комисията за това. Глава III Разрешения за риболов във води на трети държави Член 20 Разрешения за риболов 1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на Съюза, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III. 2. Когато въз основа на член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Независимо от това общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III, не може да бъде надвишен. Глава IV Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството Член 21 Прехвърляне и размяна на квоти 1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството (РОУР), се разрешава прехвърляне или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, дадена държава членка („засегнатата държава членка“) може да проведе обсъждане с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти. 2. След получаване на уведомление от засегнатата държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила със съответната договаряща страна по РОУР. След това Комисията и съответната договаряща страна по РОУР своевременно се уведомяват взаимно за съгласието си да се обвържат с такова прехвърляне или размяна на квоти. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация. 3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти. 4. Получените или прехвърлените на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределяне, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, в зависимост от случая. Това разпределяне не променя съществуващия механизъм на отпускане за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителна стабилност на риболовните дейности. РАЗДЕЛ 1 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА ICCAT Член 22 Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон 1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на Съюза с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1. 2. Броят на корабите на Съюза за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2. 3. Броят на корабите на Съюза, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3. 4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4. 5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5. 6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределено за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6. Член 23 Любителски и спортен риболов Държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон. Член 24 Акули 1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) при всеки вид риболов. 2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias. 3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT. 4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов. 5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) при всеки вид риболов. РАЗДЕЛ 2 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА CCAMLR Член 25 Забрани и ограничения на улова 1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и през периодите, определени пак там. 2. ОДУ и ограниченията на прилова, посочени в приложение V, част Б, се прилагат за целите на проучвателния риболов в подзоните, определени пак там. Член 26 Проучвателен риболов 1. През 2015 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да участва в проучвателен риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2015 г. 2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон. 3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голямата концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m. Член 27 Улов на крил през риболовния сезон 2015—2016 г. 1. Единствено държавите членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват улов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовния сезон 2015—2016 г. Ако такава държава членка възнамерява да извършва улов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, в срок до 1 юни 2015 г. тя уведомява за това свое намерение секретариата на CCAMLR в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, както и Комисията, като използва образеца, посочен в част В от приложение V към настоящия регламент. 2. Уведомлението, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в улова на крил. 3. Държавите членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно намерението си по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под тяхното знаме към момента на уведомяването или плаващи под знамето на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност да плават под знамето на съответната държава членка. 4. Държавите членки имат право да разрешат участие в улов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят: а) всички данни на предвидения за заместване кораб (или кораби), в това число информацията, посочена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004; б) изчерпателно описание на причините, обосноваващи заместването, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие. 5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в улова на крил. РАЗДЕЛ 3 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА IOTC Член 28 Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC 1. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1. 2. Максималният брой кораби на Съюза, извършващи улов на риба меч (Xiphias gladius) и бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2. 3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси. 4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за улов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на корабите, извършващи ННН риболов, на която и да е РОУР. 5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, представени пред IOTC, държавите членки могат да увеличават риболовния си капацитет над ограниченията по параграфи 1 и 2 единствено в границите, определени в тези планове. Член 29 Акули 1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae при всеки вид риболов. 2. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) при всеки вид риболов, с изключение на кораби с обща дължина под 24 m, които участват единствено в риболовни дейности в ИИЗ на държавата членка, под чието знаме плават, и при условие че техният улов е предназначен само за местно потребление. 3. Когато са уловени случайно, видовете по параграфи 1 и 2 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. РАЗДЕЛ 4 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА SPRFMO Член 30 Пелагични риболовни дейности — ограничения на капацитета Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото равнище на брутен тонаж на корабите, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2015 г., до общото за Съюза равнище от 78 600 брутен тонаж в посочената зона. Член 31 Пелагични риболовни дейности — ОДУ 1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно посоченото в член 30, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ. 2. Възможностите за риболов, определени в приложение IЙ, може да се използват само при условие че най-късно до петия ден на следващия месец държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до секретариата на SPRFMO, списък на корабите, които активно участват в риболов или трансбордиране в района на действие на Конвенцията SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и данни за престой в пристанища (когато такива данни са налични). Член 32 Дънни риболовни дейности Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават през 2015 г. своето дънно риболовно усилие или улов в зоната на конвенцията само до онези части от зоната на конвенцията, в които през посочения период е бил извършван дънен риболов, и до равнище, което не надвишава средните годишни равнища на улова или параметрите на усилието през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г. РАЗДЕЛ 5 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА IATTC Член 33 Риболов с мрежи гъргър 1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), големоок тон (Thunnus obesus) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява: а) от 29 юли до 28 септември 2015 г. или от 18 ноември 2015 г. до 18 януари 2016 г. в зоната, определена от следните граници: – тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка, – 150º з.д., – 40º с.ш., – 40º ю.ш.; б) от 29 септември до 29 октомври 2015 г. в зоната, определена от следните граници: – 96º з.д., – 110º з.д., – 4º с.ш., – 3º ю.ш. 2. Преди 1 април 2015 г. заинтересованите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1. През избрания период всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1. 3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи улов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват или трансбордират цялото количество уловен жълтопер тунец, големоок тон и ивичест тон. 4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи: а) когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или б) през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място за цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса. Член 34 Забрана за риболов на дългокрила акула 1. В зоната на Конвенцията IATTC се забранява риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus), както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула. 2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това: а) записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи); б) докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. В срок до 31 януари през годината, когато настоящият регламент влиза в сила. държавите членки предават на Комисията информацията, събрана през предходната година. РАЗДЕЛ 6 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА SEAFO Член 35 Забрана за риболов на дълбоководни акули В зоната на Конвенцията SEAFO се забранява целевият риболов на следните дълбоководни акули: – морски лисици (Rajidae), – черноморска бодлива акула (Squalus acanthias), – акула от вида Etmopterus bigelowi, – късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus), – голяма светеща акула (Etmopterus princeps), – гладка светеща акула (Etmopterus pusillus), – акула от вида Apristurus manis, – кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus), – дълбоководни акули от разред Selachimorpha. РАЗДЕЛ 7 ЗОНА НА КОНВЕНЦИЯТА WCPFC Член 36 Изисквания относно риболовните дейности, насочени към запасите от големоок тон, жълтопер тунец, ивичест тон и южнотихоокеански бял тон 1. Държавите членки гарантират, че броят риболовни дни, отпуснати на кораби, оборудвани с мрежи гъргър и извършващи риболов на големоок тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares) и ивичест тон (Katsuwonus pelamis) в частта от зоната на Конвенцията WCPFC в открито море, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., не надвишава 403 дни. 2. Корабите на Съюза не извършват целеви риболов на южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC на юг от 20° ю.ш. Член 37 Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба 1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш., риболовните дейности на кораби, използващи устройства за събиране на риба (УСР) и оборудвани с мрежи гъргър, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2015 г. и 24:00 ч. на 31 октомври 2015 г. През посочения период кораб, оборудван с мрежи гъргър, може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на Конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът а) не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред; б) не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР. 2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват или трансбордират цялото уловено количество големоок тон, жълтопер тунец и ивичест тон. 3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи: а) в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място за цялото количество риба; б) когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, които не са свързани с нейния размер; или в) при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване. Член 38 Зона на припокриване между IATTC и WCPFC 1. Корабите, включени само в регистъра на WCPFC, прилагат мерките, определени в членове 34—38, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п). 2. Корабите, включени едновременно в регистъра на WCPFC и на IATTC, и корабите, включени само в регистъра на IATTC, прилагат мерките, предвидени в член 33, параграф 1, буква а) и параграфи 2—4, както и член 34, когато извършват риболов в зоната на припокриване между IATTC и WCPFC, определена в член 4, буква п). Член 39 Ограничения за броя на корабите на Съюза с разрешения за улов на риба меч Максималният брой кораби на Съюза с разрешения за улов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посочен в приложение VII. Член 40 Копринена акула и дълбоководна акула 1. В зоната на Конвенцията WCPFC се забранява задържането на борда, трансбордирането, съхранението или разтоварването на части или цели трупове на следните видове: а) копринена акула (Carcharhinus falciformis); б) дългокрила акула (Carcharhinus longimanus). 2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. РАЗДЕЛ 8 БЕРИНГОВО МОРЕ Член 41 Забрана за риболов в откритите води на Берингово море Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море. ДЯЛ III ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИТЕ НА СЪЮЗА Член 42 ОДУ На риболовните кораби под знамето на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на Съюза в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008. Член 43 Разрешения за риболов Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на Съюза, е определен в приложение VIII. Член 44 Условия за разтоварване на улова и прилова Условията, посочени в член 7, се прилагат по отношение на улова и прилова от страна на кораби на трети държави, осъществяващи риболов в рамките на разрешенията по член 43. Член 45 Забрани 1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват следните видове: а) бодлив скат (Amblyraja radiata) във водите на Съюза от участъци IIa, IIIa и VIId на ICES и подзона IV на ICES; б) гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на Съюза; в) обикновен скат (Dipturus batis), съчетание от видове скат (Dipturus cf. flossada и Dipturus cf. intermedia) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES; г) австралийска акула (Galeorhinus galeus), черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps), гладка светеща акула (Etmopterus pusillus) и португалска светеща акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES; д) черна акула (Dalatias licha), птицеклюна акула (Deania calcea), сива късошипа акула (Centrophorus squamosus), голяма светеща акула (Etmopterus princeps) и португалска котешка акула (Centroscymnus coelolepis) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV и XIVIV на ICES; е) селдова акула (Lamna nasus) във водите на Съюза; ж) манта от вида Мanta birostris във водите на Съюза; з) морска лисица (Raja clavata) във водите на Съюза от участък IIIa на ICES; и) норвежки скат (Raja (Dipturus) nidarosiensis) във водите на Съюза от участъци VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh и VIIk на ICES; й) вълнист скат (Raja undulata) във водите на Съюза от подзони VI, IX и X на ICES и бял скат (Raja alba) във водите на Съюза от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; к) риба китара (Rhinobatidae) във водите на Съюза от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES; л) черноморска бодлива акула/морско куче (Squalus acanthias) във водите на Съюза от участък IIa на ICES и подзони I, IV, V, VI, VII, VIII, XII и XIV на ICES; м) морски ангел (Squatina squatina) във водите на Съюза. 2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се пускат обратно в морето. ДЯЛ IV ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ Член 46 Процедура на комитет 1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно Регламент (ЕС) № 1380/2013. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011. 2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Член 47 Отмяна Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета се отменя, считано от 1 януари 2015 г. Член 48 Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2015 г. Независимо от това член 8 се прилага от 1 февруари 2015 г. Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR, посочени в членове 24, 25 и 26 и приложения IД и V, се прилагат, считано от определените в тях дати. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки. Съставено в Брюксел на […] година. За Съвета Председател [1] ОВ L 212, 18.7.2014 г., стр. 1—3. [2] Вж. по-специално документа „General Context of ICES Advice“ (Общ контекст на препоръките на ICES), публикуван на http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf [3] Член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22). [4] Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22). [5] Регламент (ЕС) № 779/2014 на Съвета от 17 юли 2014 г. за определяне на възможностите за риболов на хамсия в Бискайския залив за