[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 28.2.2011

COM(2011) 104 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА

Отговори на държавите-членки по годишния доклад на Сметната палата за 2009 г. SEC(2011) 262 окончателeн

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Обхват на доклада 3

2. Констатации в DAS за 2009 г. 3

2.1 Одитна методология на Палатата 3

2.2 Ново представяне на годишния доклад на Палатата 4

2.3 Отчети без резерви и продължаващо намаляване на най-вероятния процент грешки по отношение на плащанията 4

3. Действия, предприети от държавите-членки 4

4. Отговори на държавите-членки на въпросника относно годишния доклад на Палата за 2009 г. 4

4.1 Върховни одитни институции (ВОИ) 4

4.2 Земеделие и природни ресурси 4

4.3 Политика на сближаване 4

5. Заключение 4

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА

Отговори на държавите-членки по годишния доклад на Сметната палата за 2009 г.

1. Обхват на доклада

Съгласно Договора[1] Европейската сметна палата (Палатата), която е външният одитор на Европейския съюз, представя в годишния си доклад декларация за достоверност (DAS). DAS се отнася до надеждността и точността на отчетите, както и до законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции и се предоставя на Европейския парламент и Съвета.

Във Финансовия регламент е посочено, че след като Палатата предаде годишния доклад, Комисията информира незабавно съответните държави-членки за подробностите от този доклад, отнасящи се до управлението на средствата, за които те отговарят съгласно приложимите правила. Държавите-членки следва да отговорят на Комисията в срок от шестдесет дни, а Комисията предава на Сметната палата, Европейския парламент и Съвета резюме на отговорите преди 28 февруари[2].

След публикуването на доклада на 9 ноември 2010 г. Комисията надлежно информира държавите-членки за подробностите в него. Тази информацията бе представена под формата на писмо и три приложения: приложение I представляваше въпросник във връзка с точките в доклада, отнасящи се до отделните държави-членки, приложение II — въпросник във връзка с одитните констатации, отнасящи се до отделните държави-членки, а приложение III — въпросник във връзка с общите констатации относно споделеното управление за DAS за 2009 г.

Настоящият доклад представлява анализ на отговорите на държавите-членки и се придружава от работен документ на службите (РДС), в който се обобщават констатациите и отговорите по приложения I и III.

2. Констатации в DAS за 2009 г.

2.1 Одитна методология на Палатата

Одитният подход и методология, използвани от Палатата по отношение на редовността на операциите, се основават на тестове на операциите и оценки на ефективността на системите за управление и контрол. Те се допълват от анализ на изявленията на ръководството и предоставените от други одитори доказателства.

По отношение на операциите Палатата избира представителна статистическа извадка за всяка група политики и разглежда подробно тази извадка. С цел по-задълбочена оценка на одитната си дейност Палатата класифицира грешките като количествено измерими и количествено неизмерими. Само количествено измеримите грешки се отчитат при определяне на процента грешки. Таблица 1 в края на настоящия доклад съдържа подробна разбивка на всички количествено измерими и количествено неизмерими грешки, екстраполирани от Палатата и използвани в одитната ѝ дейност.

Грешките се класифицират допълнително в зависимост от своето естество: грешки по отношение на допустимостта (плащането не отговаря на критериите за допустимост), действителността (възстановяване на разход, чието извършване не е доказано) и точността (плащането не е изчислено правилно). Палатата разглежда също честотата на грешките, като посочва каква част от операциите във всяка извадка е засегната от грешки (количествено измерими и неизмерими). Тази честота на грешките показва какво е вероятното разпространение на грешките в рамките на групата политики[3].

Освен това Палатата определя най-вероятния процент грешки, като изчислява общото финансово отражение на количествено измеримите грешки. Най-вероятният процент грешки попада в една от следните три категории: под 2 %, между 2 % и 5 % или над 5 %.

И накрая, Палатата оценява и системите за управление и контрол, като разглежда ефективността им за гарантиране на редовността.

2.2 Ново представяне на годишния доклад на Палатата

От гледна точка на представянето годишният доклад за 2009 г. е с променена структура. Палатата обедини констатациите и оценките, отнасящи се до системите за вътрешен контрол, до изявленията на ръководството и до изпълнението на бюджета, в главата за DAS и в главите за групите политики. В главата за DAS бе включено приложение относно одитния подход и методология на Палатата. В резултат на това ново представяне на информацията броят на главите бе намален от единадесет на девет и бяха променени номерата на главите за групите политики.

2.3 Отчети без резерви и продължаващо намаляване на най-вероятния процент грешки по отношение на плащанията

В констатациите от DAS на Палатата за 2009 г. се посочва, че отчетите на Европейския съюз представят честно — или дават вярна и честна представа за — финансовото състояние и резултатите от операциите и паричните потоци. Освен това Палатата отбеляза, че Комисията е подобрила оповестяваната в бележките към окончателните отчети подробна информация за възстановяването на неправомерно платени суми и други корекции.

Що се отнася до законосъобразността и редовността на операциите, през 2009 г. Палатата констатира, че плащанията в областта на приходите не са засегнати от съществени грешки и че системите за управление и контрол са ефективни. Поетите задължения също не са засегнати от съществени грешки. В същото време обаче, с изключение на две разходни области, а именно „Административни разходи“ и „Икономически и финансови въпроси“, плащанията от бюджета продължават да са съществено засегнати от грешки.

По отношение на системите за управление и контрол Палатата посочи, че за всички групи политики, с изключение на „Приходи“ и „Административни разходи“, всички системи са частично ефективни.

Най-вероятният процент грешки за групата политики „Земеделие и природни ресурси“ е по-висок в сравнение с 2008 г. Според изчисленията размерът на най-вероятния процент грешки за тази глава е между 2 % и 5 %, като най-често констатираните от Палатата количествено измерими грешки са по отношение на точността. По отношение на системите за управление и контрол бе констатирано, че макар и да е добре замислена, основната система за осигуряване на редовността на операциите ИСАК[4] е неблагоприятно засегната от степента на точност на въведените данни и от качеството на кръстосаните проверки в нейните бази данни.

Във връзка с глава „Политика на сближаване“ Палатата отбеляза значително намаляване на най-вероятния процент грешки, чиято стойност се изчислява на над 5 %. Най-често срещаните количествено измерими грешки са по отношение на допустимостта. За системите, свързани с периода на изпълнение 2007—2013 г., Палатата констатира слабости по отношение на извършваните от управляващите органи проверки и/или одитираните от одитните органи системи. Системите за докладване на корекциите пред Комисията за периода 2000—2006 г. също са частично незадоволителни. Поради това Палатата оцени системите за управление и контрол като частично ефективни.

В таблицата по-долу е представена обобщена информация за констатациите на Палатата по групи политики[5].

[pic]

3. Действия, предприети от държавите-членки

Както е посочено във въведението, в допълнение към писмото Комисията надлежно изпрати на всяка държава-членка три приложения — приложение I, което представляваше въпросник във връзка с точките в доклада, отнасящи се до отделните държави-членки, приложение II — въпросник във връзка с одитните констатации, отнасящи се до отделните държави-членки, и приложение III — въпросник във връзка с общите констатации относно споделеното управление за DAS за 2009 г. За приложения I и II държавите-членки бяха приканени при необходимост да посочат подробна информация за предприетите действия за коригиране на грешките, както и за графика, съдържанието и очаквания резултат.

По отношение на приложение I държавите-членки изпратиха като цяло обширни отговори[6]. Въпреки че Палатата привлече вниманието към точки, отнасящи се до всички области на политиката, отговорите на държавите-членки бяха съсредоточени предимно върху точките относно областите „Приходи“, „Земеделие и природни ресурси“ и „Политика на сближаване“.

Например в областта на политиката „Приходи“ Палатата докладва за статистиката за държавния дефицит и дълг на Гърция и изрази съмнения относно качеството на гръцката макроикономическа статистика, в това число и на националните сметки[7]. В отговора си Гърция подчерта, че са предприети ефективни действия, и заяви следното:

„ Що се отнася до подобренията на качеството на националните сметки, актуализирането на съвместния план за действие в областта на статистиката, одобрен от Ръководната група през октомври 2010 г., е съсредоточено върху конкретни действия, които да бъдат предприети през 2011 г. с цел подобряване на качеството на секторните сметки, на сметките относно спестяванията на домакинствата, на тримесечните сметки и на измерванията на цените и обемите и преразглеждане на националните сметки. “[8]

В групата политики „Земеделие и природни ресурси“ бяха подчертани също одитът от Палатата на ефективността на системите и фактът, че годишният отчет за дейността за 2009 г. на генералния директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ съдържа резерва по отношение на разходите, обхванати от ИСАК в България и Румъния[9]. В отговорите си и двете държави ясно заявиха, че са предприети и са в ход решителни действия. България посочи следното:

„По отношение на разходите за преки плащания през 2009 г. бе одобрен консолидиран план за действие за подобряване на функционирането на ИСАК и оттогава България работи по изпълнението на препоръките и мерките, залегнали в този план. На всеки три месеца на Комисията се представя подробен отчет за постигнатия напредък по изпълнението на консолидирания план. “[10]

Румъния изтъкна, че „ през 2010 финансова година директорът на агенцията се ангажира силно с гарантирането на това, че се предприемат ефективни коригиращи мерки, които да доведат до подобряване на ИСАК.

По отношение на резервите, изразени от сертифициращия орган в доклада за 2009 г., APIA[11] положи усилия и постигна значителен напредък по изпълнението на набелязаните в плана за действие по ИСАК мерки и на препоръките на сертифициращия орган. “[12]

По отношение на приложение II — въпросник във връзка с одитните констатации, отнасящи се до отделните държави-членки — повечето държави-членки изпратиха подробни отговори. Тези констатации се отнасяха предимно до областите на политиката „Земеделие и природни ресурси“ и „Политика на сближаване“ и бяха изпратени по-рано от Палатата на съответните държави-членки под формата на предварителни констатации. Предварителните констатации са в резултат на одита от Палатата и се изпращат на одитирания обект. Ето защо информацията, предоставена от държавите-членки в отговорите им, може да се разглежда като проследяване на всички вече предприети действия след получаването на първоначалните предварителни констатации.

За целите на DAS за 2009 г. бяха одитирани общо 24 държави-членки. Сред държавите-членки с голям брой констатации (над 10) са Франция, Германия, Гърция и Испания. Сред тези с по-малко от 5 констатации са Дания и Нидерландия. Като цяло държавите-членки се съгласиха с констатациите за количествено измеримите грешки и докладваха, че са предприели коригиращи действия по тях.

В над 50 % от случаите, в които бяха изпратени отговори по констатациите, държавите-членки съобщиха, че вече са предприети действия, които са приключени или са в ход. Португалия например изпрати изчерпателни отговори по всички констатации. Повечето от констатациите се отнасяха до сериозни количествено измерими грешки и по всички случаи бе докладвано, че са извършени надлежни корекции на плащанията.

В по-голямата част от случаите, в които не бяха предприети действия, бяха предоставени мотиви за това и подкрепяща документация. Такъв беше например случаят с Испания, която предприе действия по около 50 % от отнасящите се до нея констатации, които бяха предимно в областта „Земеделие и природни ресурси“. По 18 констатации не бяха предприети действия, което отчасти се дължеше на това, че държавата поиска от Комисията липсваща информация, или на несъгласие по отношение на естеството или сериозността на констатациите. Отговорите съдържаха и подкрепящи документи. Такъв беше също случаят с Кипър, който изпрати отговори по всички 14 констатации на Палатата, като всички тези констатации се отнасяха до одитите на системите по глава „Земеделие и природни ресурси“. Действия бяха предприети по 11 констатации, а в трите случая, в които Кипър изрази несъгласие с констатациите, бяха посочени мотивите за това.

4. Отговори на държавите-членки на въпросника относно годишния доклад на Палата за 2009 г.

4.1 Върховни одитни институции (ВОИ)

Информацията, предоставена от държавите-членки по отношение на констатациите на Палатата, беше допълнена от отговорите им на въпросник относно главните проблеми във връзка с DAS за 2009 г.

Както при доклада през 2008 г., въпросите за доклада за 2009 г. бяха отправени към ВОИ. Първият въпрос се отнасяше до принципа за единен одит, определен от Сметната палата в нейното становище 2/2004 относно този принцип, и до това дали ВОИ смятат, че той е полезен инструмент. Приблизително половината ВОИ на държавите-членки изтъкнаха, че принципът за единен одит има потенциални ползи. ВОИ в Латвия посочи, че този принцип може „ да се смята за ефикасен инструмент за управление на средствата на ЕС, тъй като може да подобри качеството на одитните дейности, без да нарушава независимостта на съответните одитни органи “. Френската ВОИ изтъкна няколко причини в подкрепа на принципа, сред които хармонизирането и намаляването на разходите за контрол, както и възможността одитиращият орган да има по-пълен поглед върху резултатите от одита[13].

Финландската ВОИ посочи, че тълкуването ѝ на международните одитни стандарти се различава от практиките на Европейската сметна палата и че следователно ВОИ не могат да прилагат пряко резултатите от другите одити, което налага да се направят корекции[14].

Някои ВОИ изразиха опасение, че принципът за единен одит може да навреди на независимостта на институциите. Това опасение бе красноречиво илюстрирано от белгийската ВОИ (френскоезичното отделение), която заяви официално, че няма да отговори директно на нито един от зададените на ВОИ въпроси. Като причини бяха посочени независимата ѝ позиция като национален орган за външен контрол и фактът, че на всички ВОИ е възложено да действат като наблюдатели в контекста на извършвания от Палатата одит. Като цяло ВОИ на държавите-членки препоръчаха също да се действа предпазливо и отбелязаха, че за да се осигури действието на принципа, е необходима увереност на всяко ниво на пирамидата.

На ВОИ бе зададен и въпрос относно прилагания от тях праг на същественост. Повечето институции твърдят, че използват праг между 0,5 % и 2 % с възможни отклонения. Германия посочи, че федералната ВОИ не може да даде информация относно степента на прилагане или стойността на прага на същественост, използван от различните сметни палати във всяка федерална провинция[15].

Третият зададен на ВОИ въпрос се отнасяше до използването на докладите на Европейската комисия относно плащанията, предоставяни на държавите-членки от 2006 г. насам. Като цяло ВОИ смятат, че информацията и данните, които Комисията предоставя в тези доклади, са полезни за одитната им дейност.

4.2 Земеделие и природни ресурси

Въпросникът съдържаше и въпрос относно опростяването в областта на развитието на селските райони. Повече от половината държави-членки посочиха, че не само подкрепят идеята за опростяване, но и че са предприели инициативи за това опростяване, като например изясняване и хармонизиране на националните правила и процедури или намаляване на задълженията на бенефициерите за предоставяне на информация. Голяма част от тези инициативи са били в ход към момента на изпращане на отговорите. Франция например изтъкна действията на MAAPRAT[16] за опростяване на правилата в областта на развитието на селските райони със специален акцент върху онлайн декларациите[17]. Литва подчерта, че „ с цел да се опростят административната процедура и процедурата по отпускане, прилагани за помощите по литовската програма за развитие на селските райони за 2007—2013 г., бяха направени изменения в общото законодателство “[18].

Словения посочи усложнените системи за отчитане, по чието опростяване работи от 2010 г., както и „ (прекалено строгата) система на нарушения и санкции “, която подобрява с цел да се гарантира, че „ възможните нарушения са определени по-ясно, а санкциите са по-ефективни, с по-голям разубеждаващ ефект и по-пропорционални на тежестта на нарушенията “.

Държавите-членки подчертаха също взаимното си сътрудничество и провеждания диалог с Комисията при определянето на действията за опростяване и тяхното изпълнение. Испания изтъкна своя междурегионален диалог и участието си „ в срещи и форуми на европейско равнище във връзка с опростяването на общата селскостопанска политика “[19].

4.3 Политика на сближаване

В главата „Политика на сближаване“ бяха откроени три проблема: критериите за допустимост, възлагането на обществени поръчки и ефективните проверки от управляващите органи. Първо, по отношение на по-строгите критерии за допустимост държавите-членки подчертаха факта, че има две равнища, които трябва да бъдат взети под внимание — ЕС/националното равнище и равнището на програмите. Според някои държави-членки има нужда от по-строги правила и те се изискват от правна гледна точка. Франция и Финландия привлякоха вниманието към факта, че в член 56 от Регламент № 1083/2006 на Съвета относно програмите за 2007—2013 г.[20] е постановено, че правилата за допустимостта на разходите трябва да бъдат определени на национално равнище. Финландия отбеляза, че „ самият регламент изисква националните правила за допустимостта да са по-подробни от тези на общностно равнище . Следователно държавите-членки не просто имат възможност да наложат изисквания по отношение на допустимостта, а са длъжни да постановят по-конкретни изисквания от тези, които са установени с посочения регламент на общностно равнище.“[21]

Някои държави-членки обаче посочиха, че правилата относно допустимостта, които съществуват на равнището на ЕС, не са достатъчно конкретни за нуждите на програмите и че трябва да се постави по-силен акцент върху специфичните за отделните програми правила. Полша обобщи проблема, като заяви, че съществува „ необходимост от адаптиране на общите разпоредби от общностното право към конкретните характеристики на оперативната програма . Поради това се налага те да бъдат направени по-конкретни, така че да не се тълкуват погрешно от бенефициера“.[22]

Второ, във връзка с обществените поръчки почти всички държави-членки подкрепиха идеята за повече обучения от Комисията за служителите на националните и регионалните органи, както и за бенефициерите, като много държави-членки подчертаха сложния характер на правилата. Значителен брой държави-членки смятат също, че са необходими по-ясни насоки от Комисията. Таблица 1 по-долу съдържа обобщение на въпросите и на предоставените от държавите-членки отговори относно правилата за обществените поръчки.

[pic]

И накрая, по отношение на по-ефективните проверки от управляващите органи приблизително половината държави-членки изразиха съгласие, че на равнището на ЕС и на национално равнище са необходими по-точни правила относно допустимостта. Държавите-членки, които не са съгласни с тази идея, заявиха, че основната причина за това е, че тя не представлява оптимално решение. Обединеното кралство посочи, че „ Комисията вече значително увеличи надзорната си роля в споделеното управление на средствата по Кохезионния фонд. Всяко допълнително увеличение на нейния контрол е в ущърб на компетентността на държавите-членки. “ Малта отбеляза, че „ по-точните правила могат да навредят на гъвкавостта и опростяването, необходими при управлението на средствата “.

В таблица 2 по-долу е представено обобщение на въпросите относно проверките на равнището на управляващите органи и отговорите на държавите-членки.

[pic]

5. Заключение

Резултатите от годишния доклад на Палатата за 2009 г. илюстрират продължаващото подобряване на дейността на всички участници в управлението на средствата на ЕС. Заслужава да се отбележи, че за бюджета като цяло изчисленият от Палатата процент грешки намалява през последните години, че за трета поредна година е изразено становище без резерви относно отчетите и че процентът грешки в областта на политиката на сближаване е значително по-нисък. При все това е ясно, че е необходимо по-нататъшно трайно подобрение, по-специално по отношение на европейските фондове под споделено управление между Комисията и държавите-членки.

В отговорите си държавите-членки изразиха положителни коментари относно отбелязаните от Палатата подобрения и по-конкретно относно значителното намаляване на най-вероятния процент грешки в областта на политиката на сближаване. Същевременно държавите-членки посочиха, че е желателно да се задълбочи още повече сътрудничеството с Комисията. Например в сложната област на обществените поръчки те подчертаха, че ръководството и подкрепата под формата на програми за обучение и целеви насоки са въпроси от решаващо значение, които трябва постоянно да бъдат вземани под внимание.

Комисията остава твърдо ангажирана да подобри финансовото управление на ЕС. В текущото ѝ предложение за преработване на Финансовия регламент са разгледани проблемите, посочени от Палатата и от държавите-членки в отговорите им по констатациите на Палатата. Това важи особено за предложенията на Комисията за определяне във Финансовия регламент на задълженията на държавите-членки за контрол и одит[23] и за по-нататъшно опростяване и рационализиране на правилата, които се прилагат спрямо средствата и програмите на ЕС. Взети заедно, тези два ангажимента се смятат за важен начин за съществено подобряване на качеството на разходите. В същото време Комисията обръща специално внимание на факта, че опростяването на структурата на програмите и системите за управление на равнището на бенефициерите не трябва да намалява степента на увереност, която се постига с високоефективния контрол.

Усилията на Комисията са насочени към запазване на положителната тенденция в развитието на доброто финансово управление. Ето защо е особено важно Комисията и държавите-членки да си сътрудничат още по-тясно за предприемане на действия по подчертаните от Палатата констатации.

Таблица I

ТОЧНОСТ | ДОПУСТИМОСТ | ДЕЙСТВИТЕЛНОСТ | ДРУГИ КРИТЕРИИ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ |

Държава-членка | ЗЕМ | СБЛ | ПРИХ | Общо | ЗЕМ | СБЛ | ПРИХ | Общо | ЗЕМ | СБЛ | ПРИХ | Общо | ЗЕМ | СБЛ | ПРИХ | Общо | Общо ЗЕМ | Общо СБЛ | Общо ПРИХ | |Австрия |3 |0 |0 |3 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |4 |0 |0 | |Белгия |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |България |0 |0 |0 |0 |2 |0 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |2 |0 |0 | |Чешка република |4 |1 |0 |5 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |4 |1 |0 | |Кипър |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Дания |1 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |1 |0 | |Естония |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |5 |0 |5 |0 |6 |0 | |Финландия |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Франция |6 |1 |0 |7 |0 |2 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |1 |5 |0 |6 |7 |8 |0 | |Германия |4 |0 |0 |4 |1 |1 |0 |2 |0 |0 |1 |1 |1 |15 |0 |16 |6 |16 |1 | |Гърция |3 |0 |0 |3 |1 |1 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |7 |1 |0 |8 |11 |2 |0 | |Унгария |1 |0 |0 |1 |0 |2 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |1 |4 |0 |5 |2 |6 |0 | |Ирландия |1 |0 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 | |Италия |1 |0 |1 |2 |2 |0 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |5 |0 |0 |5 |8 |0 |1 | |Латвия |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Литва |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |4 |0 |4 |0 |4 |0 | |Люксембург |1 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |5 |0 |5 |1 |6 |0 | |Малта |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Нидерландия |1 |0 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |2 |0 |0 | |Полша |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |2 |0 |2 |0 |3 |0 | |Португалия |1 |2 |0 |3 |0 |5 |0 |5 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |2 |7 |0 | |Румъния |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |0 |1 |8 |0 |0 |8 |9 |0 |0 | |Словакия |1 |0 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |4 |0 |5 |2 |4 |0 | |Словения |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | |Испания |1 |0 |0 |1 |0 |9 |0 |9 |0 |0 |0 |0 |1 |3 |0 |4 |2 |12 |0 | |Швеция |0 |2 |0 |2 |0 |1 |0 |1 |0 |0 |0 |0 |0 |1 |0 |1 |0 |4 |0 | |Обединено кралство |6 |0 |0 |6 |2 |0 |0 |2 |0 |0 |0 |0 |2 |0 |0 |2 |10 |0 |0 | | ОБЩО | | | | 43 | | | |32 | | | |2 | | | |79 | | | | |

[1] Член 248 от Договора за ЕО (член 287 от Договора от Лисабон).

[2] Член 143, параграф 6 от Финансовия регламент (ОВ L 390, 30.12.2006 г.).

[3] Годишен доклад на ЕСП за 2009 г., приложение 1.1.

[4] Интегрирана система за администриране и контрол.

[5] Извадка от годишния доклад на ЕСП, таблица 1.2, стр. 22 — Обобщение на констатациите за 2009 г. по отношение на редовността на операциите.

[6] Вж. приложения работен документ на службите (РДС).

[7] Доклад на ЕСП, точка 2.27.

[8] РДС, стр. 15.

[9] Доклад на ЕСП, точка 3.68.

[10] РДС, стр. 50—51.

[11] Agentia de Plati si Interventie Pentru Agricultura.

[12] РДС, стр. 51—52.

[13] РДС, стр. 73.

[14] РДС, стр. 69.

[15] РДС, стр. 75.

[16] Ministère de l'Agriculture de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du Territoire.

[17] Не се използват никакви документи на хартиен носител; 100 % електронно обработване на заявленията на селските стопани.

[18] РДС, стр. 81.

[19] РДС, стр. 94.

[20] Член 56, параграф 4: „Правилата за допустимост на разходите се определят на национално ниво, при спазване на изключенията, предвидени в специални регламенти за всеки фонд. Те обхващат всички разходи, декларирани по оперативната програма.“

[21] РДС, стр. 71.

[22] РДС, стр. 88.

[23] Това е посочено и в Договора от Лисабон в член 317.