BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 16.12.2010 
SEC(2010) 1583 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
Придружаващ  документ  към 
 
Предложение  за 
 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
за определяне  на технически  изисквания  за преводите  и директните  дебити  в евро  
и за изменение  на Регламент  (ЕО) № 924/2009 
 
(
Текст  от значение  за ЕИП ) 
SEC(2010) 1584 окончател eн 
SEC(2010) 1585 окончател eн 
COM(2010) 775 окончател eн 
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
1. Въведение ................................................................................................................... 3 
2. Формулиране  на проблема ........................................................................................ 3 
2.1. Причини  за бавното  преминаване  към ЕЗПЕ .......................................................... 3 
2.2. Последици  от бавното  преминаване  без определен  краен  срок : основен  
сценарий  (липса  на намеса )....................................................................................... 4 
3. Право  на действие  от страна  на ЕС и обосновка .................................................... 5 
4. Цели ............................................................................................................................. 5 
5. Варианти  на политика ................................................................................................ 6 
6. Анализ  на въздействията  и сравнение  на вариантите ............................................ 6 
6.1. Въздействие  на допълнителните  стимули ............................................................... 6 
6.2. Въздействие  на определянето  на краен  срок  за преминаване  към ЕЗПЕ ............. 7 
6.3. Сравнение  на основния  сценарий  и определянето  на краен  срок ......................... 8 
6.3.1. Сравнение  с оглед  постигането  на конкретните  цели ............................................ 8 
6.3.2. Сравнение  с оглед  въздействието  върху  заинтересованите  страни ...................... 8 
6.4. Технически  подварианти  на определянето  на краен  срок  за преминаване  към 
ЕЗПЕ ............................................................................................................................ 9 
7. Наблюдение  и оценка .............................................................................................. 11 
BG 3   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ   
Визията  за Единна  зона за плащания  в евро  (ЕЗПЕ ) има за цел да създаде  интегриран  
пазар  на плащанията  по електронен  път в евро , при който  няма  съществена  разлика  
между  националните  и презграничните  плащания . В ЕС все още съществуват  голям  
брой  различни  национални  механизми , стандарти  и правила  за електронни  плащания . 
ЕЗПЕ  предоставя  на европейските  граждани  и стопански  субекти  удобни  за ползване  и 
надеждни  разплащателни  услуги  на ниска  цена , като създава  благоприятни  условия  за 
засилена  конкуренция  и развитие  на свързаните  с плащанията  иновации .  
Успехът  на инициативата  ЕЗПЕ  е много  важен  в настоящия  икономически , паричен  и 
политически  контекст . За по-голямата  част от европейската  икономика  потенциалните  
преки  и косвени  ползи  от ЕЗПЕ  надвишават  300 милиарда  евро  за шестгодишен  период  
– като се приеме , че преминаването  към разплащателните  инструменти  в рамките  на 
ЕЗПЕ  е всеобхватно  и бързо . Вече  са постигнати  два решаващи  етапа  по пътя  към 
реализирането  на ЕЗПЕ : въвеждането  на преводи  в рамките  на ЕЗПЕ  на 28 януари  2008 
г. и въвеждането  на директни  дебити  в рамките  на ЕЗПЕ  на 2 ноември  2009 г.  
ЕЗПЕ  е първоначално  запланувана  като проект , отговарящ  основно  на нуждите  на 
пазара . Общоевропейските  схеми  се изготвят  и прилагат  от Европейския  съвет  по 
плащанията  – орган  за координиране  и за взимане  на решения , създаден  от европейския  
банков  сектор . Всички  категории  заинтересовани  страни  обаче  все по-често  признават , 
че за успешното  приключване  на проекта  може  да бъде  необходим  правнообвързващ  
краен  срок .  
Обхватът  на настоящата  оценка  на въздействието  се ограничава  до два разплащателни  
инструмента  – преводи  и директни  дебити  в евро .  
2. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Пълното  интегриране  на пазара  на плащания  ще се постигне  едва след  като 
общоевропейските  разплащателни  инструменти  заместят  националните  инструменти . 
На настоящия  етап обаче  на общоевропейските  разплащателни  инструменти  им остава  
още много  път, докато  заменят  националните  плащания . От април  2010 г. само  7,5 % от 
всички  преводи , обработени  посредством  механизми  за уреждане  и плащане , са 
направени  с механизма  за преводи  в рамките  на ЕЗПЕ . Екстраполирането  на тези данни  
води  до прогнозно  въвеждане  на ЕЗПЕ  след  минимум  30-годишен  период  на 
преминаване .  
2.1. Причини  за бавното  преминаване  към ЕЗПЕ  
Основна  причина : Неяснота  относно  въвеждането  на ЕЗПЕ  и постепенното  
преустановяване  на националните  продукти . Липсата  на обща  времева  перспектива  
насърчава  пазарните  участници  от областта  на търсенето  и предлагането  да отложат  
усилията  си за преминаване  към ЕЗПЕ . Докато  могат  да бъдат  използвани  
съществуващите  национални  разплащателни  инструменти , ползвателите  на 
разплащателни  услуги  ще отлагат  усилията , които  се изискват  за това преминаване . От 
друга  страна , банките  се въздържат  от необходимите  инвестиции  за инфраструктура  и 
маркетинг  на ЕЗПЕ  докато  не се уверят , че клиентите  им и техните  системи  са готови  
BG 4   BG да преминат  към ЕЗПЕ . Колебанията  при предлагането  се засилват  от усещането  за 
липса  на яснота  и подходящ  дългосрочен  бизнес  модел  за напълно  съблюдаващите  
правилата  на ЕС директни  дебити  в рамките  на ЕЗПЕ . Всяка  от двете  страни  на пазара  
— търсенето  и предлагането  — чака другата  да направи  първия  ход.  
Нежелание  за инвестиране : недостатък  на „стартиращите “. Доставчиците  на 
разплащателни  услуги  (ДРУ ), които  решат  да предлагат  на пазара  рано  и активно  
новите  инструменти  на ЕЗПЕ , имат  основния  недостатък  на „стартиращите “. По време  
на преходния  период  тези ДРУ  все още трябва  да поддържат  „удвоени “ разходи , т.е. 
както  за съществуващите  разплащателни  системи , така и за новата  система  на ЕЗПЕ .  
Липса  на стимул  за ДРУ  да развиват  продукти  в рамките  на ЕЗПЕ , които  
задоволяват  напълно  потребностите  на ползвателите . Докато  няма  яснота  относно  
въвеждането  на ЕЗПЕ , ДРУ  могат  да продължат  да предлагат  съществуващите , но вече 
неактуални  продукти  на своите  клиенти  и нямат  достатъчен  стимул  да развиват  и 
активно  да предлагат  на пазара  продуктите  в ЕЗПЕ , които  отговарят  на всички  
изисквания  на клиентите .  
Фрагментирана  сфера  на търсене  и ниско  равнище  на осведоменост  относно  ЕЗПЕ . 
За пазара  на разплащателни  услуги  е характерно , че сферата  на търсенето  
(ползвателите  на разплащателни  услуги ) е много  по-фрагментирана  от сферата  на 
предлагането  (ДРУ ) и в нея няма  осведоменост  относно  ползите  от ЕЗПЕ .  
2.2. Последици  от бавното  преминаване  без определен  краен  срок : основен  
сценарий  (липса  на намеса ) 
Нереализирани  икономии  от мащаба  поради  различаващи  се платежни  стандарти  и 
процеси . Въпреки  съществуването  на плащания  чрез преводи  и директни  дебити  в 
рамките  на ЕЗПЕ , вътрешните  операции  се извършват  все още предимно  чрез 
националните  механизми . През  2009 г. все още има над 20 различни  национални  
инфраструктури  и схеми  за обработване  на плащания  на дребно  в евро . Тези  разлики  
затрудняват  оперативната  съвместимост  на разплащателните  услуги  между  държавите -
членки  и пречат  на реализирането  на икономии  от мащаба .  
В сферата  на търсенето  стопанските  субекти , функциониращи  в мултинационална  
среда , все още се налага  да организират  своите  касови  операции  и тяхното  
централизирано  управление  на национално  равнище . Те трябва  да поддържат  
отношения  с много  ДРУ , които  предлагат  различни  видове  и нива  на обслужване  и 
използват  различни  разплащателни  механизми .  
Ограничена  конкуренция  на пазара  на плащания  на ЕС. Понастоящем  всеки  ДРУ , който  
планира  да навлезе  на чуждестранен  пазар  на разплащателни  услуги , трябва  да изпълни  
известен  брой  национални  чисто  технически  и професионални  изисквания . Сложността  
и повишената  стойност  в резултат  на това хармонизиране  представляват  значителна  
бариера  пред  стопанските  субекти , които  желаят  да предлагат  услугите  си в чужбина .  
Презграничната  мобилност  на ползвателите  на разплащателни  услуги  е също  така 
важно  изискване  за ефективна  конкуренция  на пазара  на плащания . Понастоящем  ДРУ  
често  отказват  откриването  на разплащателна  сметка  в друга  държава -членка  
единствено  въз основа  на факта , че потребителят  не е жител  или гражданин  на 
съответната  държава -членка . Следователно  подборът  на ползватели  често  се 
ограничава  до установените  участници  на националните  пазари  и предоставянето  на 
BG 5   BG разплащателни  услуги  на презгранично  ниво  не съществува  или е по-усложнено , 
отколкото  е необходимо . 
Конкретно  при директните  дебити , бизнес  моделите , които  продължават  да се 
основават  на използваните  за финансирането  на цялостното  функциониране  на 
системата  за директни  дебити  многостранни  транзакционни  такси  между  ДРУ  в 
ограничен  брой  държави -членки , също  спъват  конкуренцията  и възпрепятстват  
постигането  на ефективен , ефикасен  и конкурентоспособен  пазар . 
Затруднена  иновация . Един  фрагментиран  платежен  пазар  възпрепятства  въвеждането  
на ефективни  общоевропейски  иновации , свързани  с плащанията , като например  
плащания  с помощта  на интернет  и мобилен  телефон  или електронно  фактуриране . Тъй 
като иновативните  услуги  се извършват  предимно  на национално  равнище , има 
опасност  пазарната  фрагментация  да е завишена  и постоянна .  
Непродуктивни  инвестиции  и удвоени  оперативни  разходи  за неактуалните  вече 
системи  и системите  в рамките  на ЕЗПЕ . Много  участници  на европейския  пазар  на 
плащания  са засегнати  от удвоените  разходи  в процеса  на преминаване  за 
предоставянето  или използването  на разплащателни  услуги . В същото  време  
поддържането  на национални  платформи  за обслужване  на плащанията  и на една  нова  
общоевропейска  платформа  в рамките  на ЕЗПЕ  изисква  значителни  допълнителни  
средства  и води  до непродуктивност  на вече направените  инвестиции .  
Едно  проточено  преминаване  към ЕЗПЕ  би довело  до обща  загуба  от 43 милиарда  евро  
за икономиката  само  за шестгодишен  период . Отрицателните  последици  ще се отразят  
на всички  заинтересовани  страни , освен  на потребителите .  
3. ПРАВО  НА ДЕЙСТВИЕ  ОТ СТРАНА  НА ЕС И ОБОСНОВКА  
По същество  един  интегриран  пазар  на плащанията  в евро  изисква  към него  да се 
подходи  в рамките  на цялата  Общност , тъй като основните  стандарти , правила  и 
процеси  трябва  да са съгласувани  във всички  държави -членки . Това  е в подкрепа  на 
целта  на член  3 от Договора  за Европейския  съюз , в който  се предвижда  вътрешен  
пазар  и икономически  и паричен  съюз , чиято  валута  е еврото . Алтернативата  на такъв  
подход  с общностно  измерение  би била  създаването  на система  от многостранни  или 
двустранни  споразумения , чиято  сложност  и разходи  биха  били  твърде  големи  на фона  
на законодателството  на европейско  равнище . Следователно  една  интервенция  на 
равнището  на ЕС е в съответствие  с принципа  на субсидиарност .  
4. ЦЕЛИ 
В съответствие  с установените  проблеми  са определени  следните  цели  на политика : 
Общи : 
– повишаване  на ефективността  и конкурентоспособността  на пазара  на 
плащания  на ЕС чрез реализиране  на икономии  от мащаба  и взаимодействия  на 
оперативно  ниво  както  в областта  на предлагането , така и в областта  на 
търсенето ; 
BG 6   BG – създаване  на общодостъпни  и равнопоставени  условия  на конкуренция  на 
пазара  на разплащателни  услуги  на европейско  равнище  и улесняване  на 
конвергенцията , целяща  понижаване  на цените  на разплащателните  услуги  в 
Европа ;  
– установяване  на общоевропейска  платформа , от която  могат  да бъдат  въведени  
иновативни  разплащателни  услуги  и продукти  с добавена  стойност . 
Конкретни : 
– постигане  на пълна  оперативна  интегрираност  на пазара  на преводи  и директни  
дебити  в Европа ;  
– отстраняване  на излишните  усложнения  и двойните  разходите , както  на 
доставчиците  на разплащателни  услуги , така и на техните  ползватели , 
произтичащи  от необходимостта  от поддържане  на многобройни  платформи  за 
обслужване  на плащанията .  
Оперативни : 
– постигане  на прозрачност  и пазарна  сигурност  във връзка  с въвеждането  на 
ЕЗПЕ  за преводите  и директните  дебити  и постепенно  преустановяване  на 
съответните  национални  разплащателни  инструменти .  
5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА   
Могат  да се предвидят  три основни  сценарии :  
Липса  на намеса  – основен  сценарий . Съгласно  този сценарий  преминаването  към ЕЗПЕ  
се оставя  на пазарните  сили . 
Даване  на нов импулс  за преминаване  към ЕЗПЕ  чрез допълнителни  стимули . При този 
сценарий  процесът  на преминаване  към ЕЗПЕ  може  да бъде  ускорен  и подпомогнат  от 
серия  от мерки  на равнището  на държавите -членки .  
Определяне  на краен  срок  за преминаване  към ЕЗПЕ . Съгласно  този сценарий  трябва  да 
се определи  с регламент  краен  срок  за преминаване  към ЕЗПЕ . Националните  
разплащателни  инструменти  ще трябва  да бъдат  постепенно  преустановени  и заместени  
от общоевропейски  инструменти .  
6. АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  И СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ   
6.1. Въздействие  на допълнителните  стимули  
Процесът  на бавно  преминаване  към ЕЗПЕ  по принцип  може  да бъде  подпомогнат  от 
серия  от мерки , предприети  от или насочени  към различните  заинтересовани  от ЕЗПЕ  
страни  на национално  равнище . В сферата  на предлагането  ще е полезно  да се 
организира  широкомащабна  комуникационна  кампания  за повишаване  на 
осведомеността , която  да е насочена  към ползвателите  на разплащателни  услуги . В 
сферата  на търсенето  тези мерки  могат  да бъдат  допълнени  от подкрепа  на 
инвестициите  на компаниите , като например  облекчени  правила  за погасяване , 
BG 7   BG отписване  на разходите  за обучение  на персонала  или дори  намаляване  на данъци . 
Освен  това публичните  органи  могат  да играят  авангардна  роля  в процесите  на 
преминаване  и да насърчават  активно  разплащателните  инструменти  в ЕЗПЕ . Могат  да 
се планират  и някои  форми  на координиране  на равнището  на ЕС.  
Основно  предимство  на такъв  подход  е фактът , че той не изисква  дълги  законодателни  
процедури  и остава  напълно  гъвкав . Основна  слабост  на подхода  е, че всяка  серия  от 
необвързващи  мерки , целящи  просто  да ускорят  преминаването  към ЕЗПЕ , няма  да 
реши  основния  проблем , обсъден  в 2.1. Освен  това тези мерки  могат  да са прекалено  
скъпи  в настоящите  икономически  условия , а тяхната  добавена  стойност  – трудна  за 
изчисляване  по отношение  на нарасналото  благосъстояние .  
Следователно  вариантът  за допълнителни  стимули  се отхвърля . 
6.2. Въздействие  на определянето  на краен  срок  за преминаване  към ЕЗПЕ  
В проучване  на CapGemini е изчислено , че ползите  от едно  бързо  преминаване  от 
разплащателни  инструменти , които  вече не са актуални , към инструменти  в рамките  на 
ЕЗПЕ  могат  да достигнат  123 милиарда  евро  за шестгодишен  период . Според  това 
проучване  очакваната  обща  полза  е в резултат  на увеличена  печалба  в сферата  на 
търсенето  (175 милиарда  евро ), от която  е приспадната  загуба  в сферата  на 
предлагането  (52 милиарда  евро ). Ползите  при търсенето  са продиктувани  от два 
фактора :  
– спестявания  от оперативни  разходи  вследствие  на оптимизиране  на 
разплащателните  операции ; 
– положителен  ефект  от намаляване  на банковите  такси  в резултат  на засилена  
конкуренция . 
В проучването  се предвижда , че ползите  при търсенето  ще бъдат  сравнително  еднакви  
за всички  заинтересовани  страни , а именно  за потребителите  и стопанските  субекти , 
както  и за сферата  на публичните  услуги . Именно  тези ползи  са преките  последици  от 
бързото  преминаване  към ЕЗПЕ .  
В качествено  отношение  крайният  срок  за преводите  и директните  дебити  в рамките  на 
ЕЗПЕ  ускорява  получаването  на ползите  за заинтересованите  страни  в следните  
области :  
Ускорена  стандартизация , която  води  до намаляване  на сложността  и до икономии  
от мащаба . След  пълното  преминаване  към ЕЗПЕ , стопанските  субекти  ще могат  да 
централизират  управлението  на паричните  си средства  в евро  и да опростят / 
автоматизират  разплащателните  си процеси . За потребителите , които  стават  все по-
мобилни , стандартизираните  презгранични  плащания  биха  премахнали  необходимостта  
от няколко  банкови  сметки  в различни  страни .  
Повишена  конкуренция  при общодостъпни  и по-прозрачни  условия . За ДРУ  един  
интегриран  паричен  пазар  би смъкнал  презграничните  пречки  пред  навлизането  на 
нови  участници  на пазара , като по този начин  ще се привлекат  нови  участници  и ще се 
засили  конкуренцията . Освен  това стандартизираните  разплащателни  инструменти  ще 
позволят  на потребителите , стопанските  субекти  и публичните  администрации  да 
BG 8   BG сравняват  по-лесно  разплащателните  продукти  и така да дават  възможност  на 
ползвателите  да извличат  полза  от засилената  конкуренция  и по-изгодните  цени .  
Възможности  за общоевропейска  иновация . Чрез  общите  стандарти  и създаването  на 
равнопоставени  условия  в рамките  на Европа  завършеното  преминаване  към ЕЗПЕ  ще 
насърчи  усъвършенстването  на плащанията  и развитието  на нови  услуги , като 
например  плащания  с помощта  на интернет  или мобилен  телефон  или електронното  
фактуриране , на общоевропейска  база.  
6.3. Сравнение  на основния  сценарий  и определянето  на краен  срок   
6.3.1.  Сравнение  с оглед  постигането  на конкретните  цели   
Резултати  
Цел/Вариант   Интегрираност  на 
европейския  пазар  на 
преводи  и директни  
дебити  Избягване  на 
удвояването  на 
разходите  и 
излишните  
усложнения  при 
разплащателните  
системи   Ефективност   
Основен  сценарий  
„никакви  действия “ 0 0 0 
Определяне  на 
краен  срок  +++ ++ ++ 
Принос  за постигане  на целите :  
+++ (голям ); ++ (среден ); + (малък ) положителен  принос   
– – – (голям ); – – (среден ); – (малък ) отрицателен  принос ; 0 неутрален  принос   
6.3.2.  Сравнение  с оглед  въздействието  върху  заинтересованите  страни  
Заинтересована  
страна   Ползи   Разходи   Цялостен  
ефект   
Стопански  
субекти   Подобрено  управление  на паричните / 
касовите  средства   
По-голяма  ликвидност  
Намалени  административни  разходи  за 
банкови  такси  и вътрешни  плащания   
Автоматизирана  обработка   
Развитие  на услуги  с добавена  стойност  Усилия  за 
преместване  
– нови  или 
усъвършенст
вани  
разплащател
ни системи  и 
процеси   
Обучение  на 
персонала   +++ 
BG 9   BG Публични  
администрации   Намалени  банкови  такси  и 
административни  разходи   
Автоматизирана  обработка  Развитие  на 
услуги  с добавена  стойност  
Увеличаване  на ползите  от публичното  
предлагане  на разплащателни  услуги , тъй 
като офертите  могат  да бъдат  сравнявани  
по-добре  и би трябвало  да се избегне  
неефективността , причинена  от 
националните  разплащателни  механизми . Усилия  за 
преместване  
– нови  или 
усъвършенст
вани  
разплащател
ни системи  и 
процеси   
Обучение  на 
персонала   ++ 
Потребители   Намалени  банкови  такси / по-широка  гама  
от услуги  поради  нараснала  конкуренция  
По-иновативни , лесни  за ползване , сигурни  
и удобни  разплащателни  инструменти   Промяна  на 
практиките  – 
IBAN (и BIC, 
когато  е 
необходимо ) ++ 
Банки /ДРУ Икономии  от мащаба / Спестявания  от 
оперативни  разходи  
Нови  професионални  възможности , 
възникнали  вследствие  намаляване  на 
бариерите  пред  конкуренцията   Инвестиции  в 
платежната  
платформа  на 
ЕЗПЕ   
Последици  от 
печалбите  за 
установените  
на пазара  
участници  
поради  
засилена  
конкуренция   + 
Цялостен  резултат , сравнен  с основния  сценарий   
На базата  на това сравнение  се препоръчва  да се приложи  вариантът  за определяне  на 
краен  срок . 
6.4. Технически  подварианти  на определянето  на краен  срок  за преминаване  
към ЕЗПЕ   
За да даде  резултат , крайният  срок  трябва  да бъде  ясно  определен  на техническо  ниво . 
Съществуват  известен  брой  подварианти  за определянето  на краен  срок  в шест  
приложими  области . Тези  подварианти  са съпоставени  с групите  критерии , които  
произтичат  пряко  от целите  на политиката .  
Основа  за приемане  на общоевропейските  преводи  и директни  дебити . 
Препоръчителният  вариант  е да се установи  краен  срок  на базата  на общи  основни  
изисквания , на които  трябва  да отговарят  общоевропейските  преводи  и директни  
дебити . Основните  изисквания  включват  и съществуващите  международни  и 
непатентовани  стандарти . Други  два варианта  са оценени  и отхвърлени , по-специално  
подходът , базиран  на съществуващите  схеми  и правилници , разработени  от 
Европейския  съвет  по плащанията , и този, ограничен  до съществуващите  технически  
стандарти .  
Сектор  на операциите . Препоръчва  се да се следва  подход , при който  основните  
изисквания  се прилагат  в целия  сектор  на платежните  операции . Очакваните  84 
милиарда  евро  от спестявания  от оперативни  разходи  в сферата  на търсенето  зависят  
изцяло  от интегрираността  на пазара  на плащания , излизащ  извън  междубанковото  
BG 10   BG пространство . Следователно  вариантът  за ограничаване  на основните  изисквания  в 
рамките  на междубанковото  пространство  е оценен  и отхвърлен  поради  горните  
причини .  
Презгранично  откриване  на банкови  сметки . Препоръчва  се да се прекрати  всяка  
дискриминация , основана  на местопребиваване  или национална  принадлежност , при 
откриването  на разплащателни  сметки . Това  ще гарантира  извличане  на всички  ползи  
от ЕЗПЕ  предвид  засилената  конкуренция  (91 милиарда  евро ). Продължение  на 
настоящата  практика  е оценено  и отхвърлено  поради  горните  причини .  
Спецификация  на продуктите . Препоръчва  се да се приложи  краен  срок  също  и за 
специализирани  продукти , т.е. преводи  и директни  дебити , които  се извършват  с малки  
по размер  плащания  и предлагат  определена  функционалност . За да се направи  
възможно  необходимото  приспособяване  в общоевропейските  схеми  обаче , се дава 
преходен  период  в рамките  на 3 до 5 години . Други  два варианта  са оценени  и 
отхвърлени , единият  е глобален , който  се прилага  за специализираните  продукти  по 
същия  начин , както  и за стандартните  продукти , а другият  е на постоянно  дерогиране  
на специализираните  продукти  от основните  изисквания .  
Обхват  на държавите -членки . Препоръчва  се да се осъществи  подвариантът  с общ 
краен  срок  за еврозоната  и по-късен  общ краен  срок  за държавите -членки  извън  
еврозоната , тъй като делът  на плащанията  в евро  извън  еврозоната  представлява  около  
2 % от всички  плащания  в евро . Други  два варианта  са оценени  и отхвърлени , по-
специално  индивидуалните  крайни  срокове  за държавите -членки  и общ единен  краен  
срок  за държавите -членки  в и извън  еврозоната .  
Краен  срок . Препоръчва  се да се осъществи  подвариантът  с отделни  крайни  срокове : 
най-късно  една  година  след  влизане  в сила  на Регламента  за преводите  и две години  за 
директните  дебити . Подвариантът  за общ краен  срок  за преводите  и директни  дебити  е 
оценен  и отхвърлен . 
Яснота  по отношение  на дългосрочния  бизнес  модел  за паневропейските  директни  
дебити . Препоръчва  се да се забрани  в общия  случай  прилагането  при всеки  директен  
дебит  на многостранна  транзакционна  такса  между  ДРУ  (и мерки  с равностоен  ефект  
или предмет ), като такава  се разреши  само  при известни  условия  за директните  дебити , 
които  не могат  да бъдат  правилно  извършени  или са обект  на възстановяване  от ДРУ . 
За осигуряването  на равнопоставени  условия  на конкуренция  двустранните  и 
едностранните  такси  за тези видове  транзакции  следва  да бъдат  разрешени  единствено , 
ако са разходно  обосновани  и целят  ефективното  понасяне  на разходите  от 
иницииралата  транзакцията  структура . Вариантите  за продължаване  на действащата  
практика  или за налагане  на многостранна  транзакционна  такса  с определен  или 
максимален  размер  за всеки  директен  дебит  бяха  оценени  и отхвърлени , тъй като с тях 
не би се преодоляла  неяснотата , която  понастоящем  спъва  преминаването  към ЕЗПЕ . 
BG 11   BG 7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Препоръчва  се да се направи  оценка  три години  след  влизане  в сила  на Регламента , за 
да се прецени  колко  ефективен  и резултатен  е бил по отношение  на постигането  на 
целите , представени  в оценката  на въздействието , и да се реши  дали  са необходими  
нови  мерки  или изменения .