СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ Осъществяване и развитие на общата визова политика с цел насърчаване на растежа в ЕС /* COM/2012/0649 final */





СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ Осъществяване и развитие на общата визова политика с цел насърчаване на растежа в ЕС Днес Комисията се приканва да приеме два важни текста в областта на визовата политика: – предложение за регламент за изменение на списъците на трети държави, за които се изискват визи и които са освободени от визи (Регламент (ЕО) № 539/2001) и – доклад относно функционирането на местното шенгенско сътрудничество. Това е повод, в светлината на декларацията от Четвъртата среща на T-20, проведена на 16 май 2012 г. в Мерида, Мексико, и одобрена от министрите на Г-20, да се разгледа икономическото въздействие на визовата политика върху цялата икономика на ЕС, по-специално в областта на туризма, и да се проучи как то да бъде взето под внимание, за да се гарантира по-голяма съгласуваност с целите за растеж на стратегията „Европа 2020“. Една по-интелигентна визова политика следва да продължи да гарантира сигурността на нашите външни граници и доброто функциониране на Шенгенското пространство и същевременно да улесни възможностите на законно пътуващите, включително туристите, да пътуват. Може да бъде постигнато много дори и в настоящата правна рамка на Визовия кодекс. В настоящия контекст на икономическа криза следва да се стремим към увеличаване на туристическите потоци към Европа. Например САЩ, макар че обръщат голямо внимание на сигурността, вече признаха потенциалните икономически ползи от визовите облекчения и наскоро приеха национална стратегия в това отношение[1]. Неотдавна министрите на туризма на Италия и Ирландия[2], както и германските органи, отправиха призив към ЕС за облекчаване на визовия режим. Настоящият документ има за цел да постави началото на такова обсъждане на равнище ЕС. Първо, в него се посочват някои недостатъци в прилагането на действащите процедури и се разглеждат инициативи, които биха могли да бъдат предвидени с цел гарантиране на оптимално прилагане на Визовия кодекс. Второ, в него се предлагат и някои идеи за бъдещи изменения на визовите правила, които трябва да бъдат допълнително проучени. 1. Въздействие на улесненото издаване на визи върху туристическата индустрия в ЕС Туризмът се превърна в един от най-големите източници на заетост и доходи в Европейския съюз и в основен двигател на икономическия растеж и развитието. Общият принос на пътуванията и туризма към заетостта възлиза на 18,8 млн. работни места през 2011 г. и вероятно ще се увеличи до 20,4 млн. работни места до 2022 г. Приходите от външни посетители възлизат на 423 млрд. EUR през 2011 г. и се очаква да нараснат до 547 млрд. USD през 2022 г.[3] При все това съществува голям неизползван потенциал за растеж, защото не се привличат достатъчно туристи от държави с бързоразвиващи се пазари. През последните години броят на посещаващите Европа туристи от Бразилия и Русия се е удвоил, а туристическите потоци от Китай и Индия бързо се увеличават[4]. Това се вижда и от статистиката за издадените визи: през 2011 г. в Индия са били издадени около 460 000 шенгенски визи, докато през 2007 г. броят им е бил 340 000. В Китай също се наблюдава значително увеличение: от 560 000 визи, издадени през 2008 г., на 1 026 000 през 2011 г. В Русия през 2011 г. са били издадени около 5 152 000 визи в сравнение с 3 500 000 през 2007 г. Това е световна тенденция. През 2011 г. броят на заявленията за издаване на американски визи за граждани на Китай и Бразилия в сравнение с 2010 г. се е увеличил с около 40 %[5]. Смята се, че може да се направи повече. Трябва да се стремим към съществено увеличаване на туристическите потоци от тези страни с висок туристически потенциал и нарастваща покупателна способност на по-голямата част от тяхното население. Оценките на пазара[6] обаче показват, че 21 % от потенциалните туристи от държавите с бързоразвиващи се пазари се отказват от плановете си да пътуват до Европа поради визовите изисквания. Чрез модел на данните, основан върху ползите от историческите промени в политиката на няколко държави[7], Tourism Economics проведе изследване[8] относно въздействието на визовите облекчения върху създаването на работни места в икономиките на държавите от Г-20 (май 2012 г.), което показа, че визовите облекчения са увеличили с 5 до 25 % притока на чуждестранни туристи в тези страни. Това генерира приходи и има незабавно и пряко въздействие върху заетостта. Според прогнозите на Tourism Economics, основани на различни сценарии, до 2015 г. шенгенското пространство на ЕС[9] има потенциал да привлече допълнително между 8 и 46 млн. международни туристи, ако гъвкавостта на настоящите визови правила се оползотворява напълно, а това би могло да генерира допълнителен приход между 11 и 60 млрд. EUR от международен туризъм (износ) и да създаде от 100 000 до 500 000 допълнителни работни места направо в сектора на туризма. Според същите прогнози на Tourism Economics общият брой новосъздадени работни места (включително с косвено и индуцирано въздействие) може да достигне между 200 000 и 1 100 000 до 2015 г. Круизата индустрия също представлява сегмент, който заслужава внимание. Въпреки забавянето на икономическия растеж общият принос на круизния сектор в европейската икономика е нараснал до рекордните 36,7 млрд. EUR през 2011 г. (от 35,2 млрд. EUR през 2010 г.)[10]. Само в Европа по вода са пътували приблизително 5,6 млн. туристи (7,1% увеличение в сравнение с предходната година). Корабите за круизи също така са довели на европейските пристанища около 14,3 млн. членове на екипажи, от които около 5,7 млн. са слизали и са правили покупки на обща стойност около 120 млн. EUR. Следва да се гарантира, че държавите членки продължават да издават многократни входни визи за туристите и членовете на екипажа на кораби за круизи, така че техните разходи в европейските пристанища и цялостният принос на круизния сектор за европейската икономика продължава да расте. Още през 2010 г. Комисията заяви, че ще разгледа различните възможности и инструменти в рамките на политиката по отношение на визите и пресичането на външните граници с цел оптималното им използване[11]. На следващата година Европейският парламент прикани Комисията да представи предложение за по-координирана и опростена процедура за издаване на визи. Въздействието на визовата политика върху туристическите потоци също бе обсъдено от министрите на туризма от ЕС през 2010 г. в Мадрид и през 2011 г. в Краков. Неотдавна този въпрос беше в дневния ред на срещата на министрите на туризма от държавите от Г-20 (т. нар. Т-20), проведена на 16 май 2010 г. в Мерида, Мексико. По този повод беше приета декларация „Туризмът като средство за създаване на работни места“. В нея се признава, че процесите на облекчаване на визовия режим могат да доведат до допълнителни 206 млрд. USD приходи и до създаването на 5,1 млн. нови работни места в държавите от Г-20. Ето защо в декларацията на T-20 се призовава inter alia за двустранно, регионално и международно сътрудничество в областта на визите и другите мерки за улесняване на пътуванията, за да могат чуждестранните посетители да се придвижват по-свободно и ефикасно. Шенгенското пространство вече допринася за това и следва да се положат допълнително усилия за стимулиране на икономическата активност и създаване на работни места. Визовите облекчения не само ще донесат икономически ползи, но и ще улеснят достъпа на роднините на граждани на ЕС от държави извън ЕС и ще им позволят да пътуват в рамките на ЕС. Сега е време да се проучи какви конкретни действия ЕС може да предприеме в тази насока. 2. Подобрения във визовите облекчения по силата на Визовия кодекс В сравнение с положението преди приемането му, Визовият кодекс[12] представлява съществен напредък, тъй като води до значително подобрение на визовите процедури. Сред по-значителните подобрения са: ясни срокове за основните стъпки, хармонизиране на процедурите, регламентиране на възлагането на външни доставчици на услуги, възможност за създаване на съвместни центрове за подаване на заявления, определяне на случаите, в които следва да се издават многократни входни визи, мотивиране на отказите за визи и възможност за обжалване на такива решения, изискване за предоставяне на формуляри за кандидатстване на езика на приемащата страна и правно задължение за създаване на местно шенгенско сътрудничество. Ако се прилага правилно, Визовият кодекс значително модернизира и стандартизира визовите процедури. Въпреки това има възможност за подобряване, тъй като оптималното прилагане на Визовия кодекс все още не е постигнато навсякъде. Туристическата индустрия в ЕС определи следните мерки, свързани с разпоредби на Визовия кодекс, за улесняване на процедурите за издаване на визи. Повечето от тези пречки могат да бъдат отстранени чрез правилното прилагане на Визовия кодекс от консулствата на държавите членки, което следва да се наблюдава от Комисията: 1) Срок за уговаряне на час за среща → Прилагане на двуседмичния срок за уговаряне на час за среща в съответствие с член 9, параграф 2 от Визовия кодекс; 2) Подаване на заявленията от търговски посредници → По-добро използване на възможността за подаване на заявления за виза чрез търговски посредници (например туристически агенти, ако са надеждни), без да се засяга визовата информационна система (ВИС)[13], в съответствие с член 9, параграф 4 от Визовия кодекс. 3) Срок за решение → Прилагане също така преди пикови ваканционни периоди на срока от 15 календарни дни за вземане на решение по заявлението за виза в съответствие с член 23 от Визовия кодекс; 4) Наличие на съответните формуляри на съответните езици → Гарантиране, че във всички консулства формулярите за кандидатстване са достъпни на езика на приемащата страна в съответствие с член 11, параграф 3 от Визовия кодекс; 5) Придружаващи документи → Преценяване на необходимостта от общ съкратен списък на придружаващите документи в местното шенгенско сътрудничество; 6) Валидност и многократни входни визи (МВВ) След влизането в сила на Визовия кодекс се наблюдава значително нарастване на броя на МВВ (34 % през 2010 г., почти 39 % през 2011 г.). Въпреки това все още има възможности за подобряване на задължителното издаване на МВВ с дълъг срок на валидност (от 6 месеца до 5 години) при условията, определени в член 24, параграф 2, букви a) и б) от Визовия кодекс, и на издаването на визи с по-кратък срок на валидност, но с възможност за многократно влизане съгласно член 24, параграф 1. 7) Отношение към посетителите → Подобряване на достъпа на обществеността до службите, по-специално подобряване на консулското присъствие на територията на съответната трета държава. Във връзка с това следва да бъде насърчавано създаването на нови общи центрове за приемане и обработка на заявления. Част от държавите членки и някои трети държави вече въведоха мерки за облекчаване на визовия режим с цел да се улесни издаването на визи (вж. приложението). В този контекст местното шенгенско сътрудничество (МШС) е изключително важно за хармонизираното прилагане на общата визова политика на ЕС и участието на делегациите на ЕС е наложително, за да се осигури последователност и приемственост в областта на мобилността, която е от все по-голямо значение за външните отношения. В първия доклад за МШС, приет от колегиума едновременно с обсъждането на настоящия документ, се съдържат препоръки към всички участници (централните органи на държавите членки и техните консулски служители, делегациите на ЕС и Комисията) с цел оптимизиране на МШС. 3. Възможни промени на визовите правила в бъдеще Докладът на Комисията относно прилагането на Визовия кодекс през първите три години, който ще бъде изготвен през 2013 г., ще даде допълнителна възможност за търсене на нови начини на подобряване и улесняване на процедурите за добросъвестните пътници и същевременно за справяне с рисковете от незаконна миграция или с рисковете за сигурността поради действията на някои пътници: – ускоряване и съкращаване на процедурите (преосмисляне на всички стъпки на процедурата, включително подаването на заявлението за виза от посредници/туристически агенции и предварителна консултация), – изясняване на определението за компетентно консулство за обработване на заявлението за виза, – опростяване на формуляра за кандидатстване, – опростяване на изискванията за придружаващи документи, – изясняване на правилата за освобождаване от такси, – изясняване на правилата относно издаването на многократни входни визи, – с цел засилване на консулското присъствие — подобряване на консулската организация и сътрудничество, например чрез преразглеждане на правната рамка за общи центрове за приемане и обработка на заявления, улесняване на създаването на такива центрове и на тяхното функциониране, – засилване на местното шенгенско сътрудничество, за да стане по-ефикасно. Когато се проучват такива подобрения, ползите за консулствата и кандидатите от въвеждането на ВИС следва да бъдат взети под внимание по съответния ред. Най-ефективно за облекчаване на визовия режим, разбира се, е освобождаването от изискването за виза за граждани на трета държава чрез прехвърлянето на трети държави от отрицателния в положителния списък, приложен към Регламент (ЕО) № 539/2001. С оглед на преразглеждането на списъците на държавите от Регламент № 539/2001 по своя инициатива Комисията обикновено прави оценка за всеки отделен случай въз основа на широк кръг от критерии, отнасящи се inter alia до незаконната имиграция, обществения ред и сигурността и външните отношения на ЕС с трети държави, като разглежда и измерения като регионалната съгласуваност и реципрочността. Въпреки че списъкът с критерии не е изчерпателен, в миналото не се обръщаше достатъчно внимание на икономическото въздействие на визовата политика. Тази тенденция трябва да се промени, ако ЕС иска да се възползва от увеличаването на туристическите потоци от държавите с бързоразвиващи се икономики. Ето защо Комисията ще разработи методология, така че при следващото преразглеждане на списъците на държавите (планирано за 2013 г.) икономическите съображения да бъдат отчетени по-добре. В крайна сметка обаче трябва да бъде постигнато равновесие, което да съответства на изискванията на общата визова политика като средство за осигуряване на доброто функциониране на шенгенското пространство без вътрешни граници. За много трети държави либерализирането на визовия режим ще бъде крайната цел, изискваща висока степен на ангажираност и носеща политически последици — това е крайната точка на дълъг процес. В случай че отмяната на визите не е непосредствено възможна, необходимо е да се отбележат и ползите от споразуменията за облекчаване на визовия режим, като същевременно се признае необходимостта от преразглеждане на тяхната структура и съдържание, за да могат да бъдат адаптирани към условията на съответната трета държава и да станат по-ефективни за предвидените бенефициери. Трябва да се отбележи, че в предложението за изменение на Регламент (ЕО) № 539/2001, което в момента се обсъжда от съзаконодателите, се предвижда нов механизъм за суспендиране в областта на визовия режим, позволяващ временното спиране на освобождаването на изискването за виза за трета държава, чиито граждани са освободени от задължението да имат виза, при извънредни ситуации, когато се изисква спешна реакция за справяне с трудностите, с които се сблъскват една или повече държави членки и които произтичат от злоупотребата с безвизовия режим на пътуване. Освен това развитието на технологиите също следва да бъде взето под внимание във визовата политика. Например Световната организация по туризъм смята, че системата за електронни визи има значителни предимства от гледна точка на сигурността и улесненията, когато се прилага по-строго[14]. Развитието на технологическите спецификации в тази област би могло да има значителен потенциал, както бе признато в декларацията от заседанието на T-20. ПРИЛОЖЕНИЕ Добри практики в издаването на визи, прилагани понастоящем в държавите членки и в трети държави Примерът на Италия През февруари 2011 г. ENIT (Национален съвет по туризма) и италианското Министерство на външните работи подписаха споразумение за сътрудничество с цел увеличаване на туристическите потоци към Италия чрез укрепване на капацитета на дипломатическите мисии и консулските служби да реагират бързо и ефикасно на исканията за визи. Сред приоритетните градове бяха: Москва, Пекин, Ню Делхи, Санкт Петербург, Гуанджоу, Шанхай и Мумбай. Според съобщение за пресата на агенция ANSA от октомври 2011 г. в периода от 1 януари до 31 август 2011 г. броят на издадените в Китай визи се е увеличил със 100 % в сравнение със същия период за предходната година в резултат на усилията за опростяване на процедурите и намаляване на времето за чакане. Според италианската Национална туристическа обсерватория (обработваща данни от Banca d'Italia) тази положителна тенденция се потвърждава от следните предварителни оценки: # пътници (в хиляди): 2010 г.: 149 2011 г.: 225 # нощувки в обекти за настаняване (в хиляди): 2010 г.: 1 768 2011 г.: 1 971 Разходи (в млн. EUR): 2010 г.: 199 2011 г.: 249 Промяна (% 2010 — 2011 г.) Пътници: 51% Нощувки: 11,5% Разходи: 25,1% Примерът на Полша Пример за опростяване, който заслужава допълнителен анализ, за да бъдат напълно разбрани конкретните ползи от него, е „ускорената процедура“, въведена от полските власти за Европейското първенство по футбол в Полша и Украйна през юни/юли 2012 г. Украинските и руските участници в първенството (играчи, рефери, лекари, придружаващи лица, членове на ФИФА, УЕФА и националните федерации), както и акредитираните представители на УЕФА, получиха визи за периода на първенството с право на многократно влизане. Визите се издаваха по опростена процедура, без задължението лицата да се явяват лично в консулството и да плащат консулски такси. Украинските и руските запалянковци получиха визи въз основа на оригинален валиден билет за мачовете или на документ, потвърждаващ правото им да получат билет на входа на стадиона. Те имаха възможност да представят своите заявления за визи по електронен път на официална интернет страница и по-бързо да им бъде определена среща в консулството. Тези, които не успяха да си уговорят час онлайн, се възползваха от приоритетни „зелени коридори“, създадени с цел намаляване на времето за чакане (източници: Официален уебсайт на полското правителство и на Министерството на външните работи — Руски отдел). Системата на „статут на одобрена дестинация“ за Китай Схемата „статут на одобрена дестинация“ (СОД) е двустранно споразумение за туризъм между Китайската национална туристическа администрация (КНТА) и място за посещение в чужбина. Китайците, пътуващи към ЕС, могат да кандидатстват за виза в група чрез одобрени туристически агенти, които подават заявленията за виза от името на група клиенти. Споразумението между КНТА и ЕО бе подписано през 2004 г. По последни данни на делегацията на ЕС в Китай броят на визите по схемата „СОД“, издадени в Китай от шенгенските органи, непрекъснато се увеличава. През 2009 г. по схемата „СОД“ бяха издадени 96 093 визи, а през 2010 г. — 209 981. До септември 2011 г. държавите членки бяха издали 170 141 визи по схемата „СОД“, което означава над 80 % от общия брой визи през предходната година. През последните години процентът на отхвърлените заявления за визи трайно се е задържал на ниски стойности (приблизително 5 % във всички държави членки). През 2010 г. в Пекин, с помощта на делегацията на ЕС, Испания и Франция организираха специални курсове относно СОД за пътническите агенти, което допринесе за ускоряване на процедурите. Примерът на Австралия Австралия предлага различни видове визи в зависимост от точната цел/продължителност на престоя. За потенциалните туристи са налице три вида електронни визи: (1) Електронно разрешение за пътуване (ЕРП); (2) Електронен посетител; (3) E-676. Първият вид струва 20 AUD, позволява многократни влизания за периоди, не по-дълги от три месеца всеки, и е валиден една година. Също така авиокомпаниите и пътническите агенции могат да предоставят на потребителите тази електронна виза заедно с техните самолетни билети. Гражданите на ЕС, освен тези на някои нови държави членки, могат да подават заявления. Вторият вид е абсолютно същият като първия с единствената разлика, че всички граждани на ЕС могат да кандидатстват за него, и е безплатен. Причината, поради която гражданин на ЕС, имащ право да кандидатства за втория вид, ще кандидатства за първия, е, че цялата налична информация на уебсайта е само на английски, а не всеки е в състояние да кандидатства или да приложи сканирани документи на този език. Третият вид е предназначен за граждани на държави извън ЕС или за граждани на ЕС, които желаят да останат повече от три месеца без прекъсване, или за граждани на ЕС над 75 години, или за хора с криминално досие. И трите вида могат да бъдат поискани и получени онлайн; процедурата може да отнеме от няколко минути до максимум 10 дни. Примерът на САЩ На 19 януари 2012 г. г-н Обама подписа изпълнителна заповед за създаване на нова оперативна група „Пътувания и конкурентоспособност“, натоварена с разработването на национална стратегия за пътуванията и туризма, като са описани действията, които трябва да бъдат предприети, наред с други неща, за да може през следващата година капацитетът на обработване на заявления за визи с неимигрантска цел за граждани на Китай и Бразилия да се увеличи с 40%. Чрез тази наскоро оповестена стратегия САЩ се стремят към увеличаване на пътуванията и туризма до Съединените щати и вътре в тях, за да бъдат насърчени пътниците да избират Америка като първа туристическа дестинация в света. Според Туристическата стратегия през 2011 г. са били обработени 1,1 млн. повече заявления за визи. За Китай и Бразилия увеличението е било съответно с 46 % и 34 %. А в сравнение с 2011 г. през първите шест месеца на 2012 г. се наблюдава растеж съответно от 46 % и 59 %. Капацитетът за издаване на визи бе подобрен благодарение на увеличаването на персонала, вземащ решения, с 50 % в Китай и с над 100 % в Бразилия през 2012 г. Планира се откриването на нови консулства. Подобренията вече доведоха до премахване на забавянето в Китай и Бразилия, а в редица бюра времето за изчакване намаля до 10 дни и дори по-малко. Понастоящем в Конгреса на САЩ се обсъждат някои закони, чрез които се цели да се подобри процесът на издаване на визи. В Закона за подобряване на визовия режим с цел стимулиране на международния туризъм в Съединените американски щати, наречен Законът „Посетете Америка“, се предлагат следните основни насоки: а) Петгодишни многократни визи за китайски граждани; б) Издаване на визи Premium, за да се даде възможност на пътниците да плащат много по-висока такса за визи, за да получат среща за виза в рамките на три работни дни. Това важи за визите както за туризъм, така и за бизнес пътувания. От таксите за визи Premium ще се плащат заплатите на допълнителния персонал, но те могат да се използват и за заплащане на новаторски подходи, като видеоконферентна технология и мобилни екипи за събеседване с цел задоволяване на пазарното търсене в която и да е държава; в) Разширяване на програмата на САЩ за отмяна на визовия режим, така че да обхване и други държави (позволявайки пътуване до САЩ в рамките на програмата за електронна система за разрешения за пътуване (ЕСРП), вместо да се минава през традиционната процедура за подаване на заявление за туристическа виза за САЩ). г) Пилотна програма за видеоконферентна връзка, позволяваща провеждането на събеседвания за виза чрез видеоконферентна връзка, като по този начин се спазва изискването за провеждане на събеседване за виза и същевременно се осигуряват възможности за по-голям достъп за провеждане на събеседването чрез видеоконферентна технология. Другите проекти са за Закон за насърчаването на пътуващите с цел бизнес или туризъм в САЩ (2011 г.) и Закон за улесняването на международния туризъм. Целта чрез първия е намаляване на пречките във визовата система на САЩ, като се изгради стандарт, задължаващ Държавния департамент да обработва заявленията за визи в 12-дневен срок, и като бъде осъществена програма за използване на видеоконферентна технология за провеждане на събеседвания за виза. Чрез втория Държавният департамент се призовава да използва своите консулски ресурси по-ефективно, за да отговори по-добре на повишаващата се необходимост от международни пътувания. САЩ искат да ускорят текущите процедури за преразглеждане и продължават „…да правят нововъведения и да подобряват процесите, технологиите, персонала и инфраструктурата с цел ускоряване на процеса на обработване на заявления за визи и на влизането на законно пътуващи лица в страната през границите и пристанищата за влизане“. [1] Изпълнителна заповед на президента Обама от 19 януари 2012 г. В момента в Конгреса на САЩ се обсъжда приемането на закон за „Подобряване на визовия режим с цел стимулиране на международния туризъм в Съединените американски щати“. [2] Ирландия обаче не участва в общата визова политика на ЕС. [3] World Travel & Tourism Council (Световен съвет на пътуванията и туризма), Travel & Tourism Economic Impact 2012 (Въздействие на пътуванията и туризма върху икономиката, 2012), Европейски съюз. [4] Понастоящем от тези четири държави с бързоразвиваща се икономика само гражданите на Бразилия не се нуждаят от виза, за да влязат на територията на Шенгенското пространство. За пътниците от Русия обаче съществуват визови облекчения, залегнали в Споразумението за облекчаване на визовия режим, което е в процес на усъвършенстване. [5] Съобщение на Белия дом за пресата от 19 януари 2012 г. [6] Origin Market Report за 2010 г. на Европейската асоциация на туроператорите (ETOA) „Европа: отворена за бизнес?“. [7] Разширяване на програмата на САЩ за отмяна на визовия режим, австралийската програма ETA, визовата политика на Обединеното кралство спрямо Тайван и Южна Африка, програмата на Индия „Виза при пристигане“, визовата политика на Канада спрямо Мексико, визова политика на Република Корея по отношение на Китай. [8] Tourism Economics, доклад относно „Въздействието на визовите облекчения за създаването на работни места в икономиките на държавите от Г-20“, май 2012 г. (изготвен за 4-ата среща на министрите на туризма от T-20, проведена на 15 и 16 май в Мексико). [9] Шенгенското пространство на ЕС включва: AT, BE, CZ, DE, DK, EE, EL (GR), ES, FI, FR, HU, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK и 4 асоциирани държави, които не са членки на ЕС: CH, NO, IS, LI. [10] The Cruise Industry, Contribution of Cruise Tourism to the Economics of Europe („Круизната индустрия — принос на круизния туризъм към икономиката на Европа“), доклад на Европейския съвет по круизите, 2012 г. [11] COM (2010) 352 окончателен „Европа — водеща световна туристическа дестинация — нова политическа рамка за европейския туризъм“, раздел 5.4. [12] Регламент (ЕО) № 810/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. за създаване на Визов кодекс на Общността (Визов кодекс). В сила от 5 април 2010 г. [13] Такива посредници не могат да събират биометрични данни, така че при първо подаване на заявление по ВИС лицето ще трябва да се яви лично в консулството или при външен доставчик на услуги, упълномощен да събира биометричните данни на кандидатите за виза от името на консулствата на държавите членки. [14] Световна организация по туризъм, „eVisas: A pressing need for global standards, specifications and interoperability“ („Електронни визи — неотложна нужда от световни стандарти, спецификации и оперативна съвместимост“), работен документ, представен на 37-мото събрание на Международната организация за гражданско въздухоплаване (2010 г.).