BG Официален вестник на Европейския съюз C 358/2

Съобщение на Комисията — Съставяне на работния план за изготвяне на примерен списък на сектори за приемането на референтни секторни и междусекторни документи по силата на Регламент (ЕО) № 1221/2009 относно доброволното участие на организации в Схемата на Общността за управление по околна среда и одит (EMAS)

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 358/02

1. ВЪВЕДЕНИЕ

На 16 юли 2008 г. Комисията прие план за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишлена политика (1). Планът призовава за преразглеждане на схемата на Общността за управление по околна среда и одит (EMAS) — важен инструмент за постигане на нейните цели за устойчиво потребление и производство.

Преразгледаният Регламент за EMAS — (ЕО) № 1221/2009 от 25 ноември 2009 г. (2), влезе в сила на 10 януари 2010 г. Целта на EMAS е да насърчава непрекъснатите подобрения в екологичните показатели на организациите чрез:

— създаване и прилагане на системи за управление на околната среда от организации,

— системна, обективна и периодична оценка на ефективността на такива системи,

— предоставяне на информация за екологичните показатели,

— открит диалог с обществеността и други заинтересовани страни,

— активно участие на служителите в организации и подходящо обучение.

Наред с другите нововъведения, преразгледаният регламент въвежда концепцията за референтни документи по сектори (РДС), които набелязват най-добрите практики в управлението на околната среда, специфичните за сектора показатели за екологични резултати и залагат еталони за отлични постижения и рейтингови системи, определящи равнището на постигнатите екологични резултати, когато е уместно.

Въпреки че с разработването на референтни документи по сектори се цели основно да се подпомогнат и насочат регистрираните по EMAS дружества в определен сектор, като по този начин се допринесе за хармонизирано и засилено прилагане на Регламента за EMAS, помощта и насоките, предоставени в тези документи, може също така да се използват в даден сектор за подобряване на екологичните резултати, независимо дали дружеството е регистрирано по EMAS или не.

Референтните документи по сектори на EMAS също ще помогнат за прокарване на път към ефикасно използване на ресурсите посредством определянето на специфични за сектора еталони и показатели за добри резултати.

В посочената рамка преразгледаният Регламент за EMAS предвижда да бъде съставен работен план за изготвяне на примерен списък на сектори, за които референтните документи по сектори ще бъдат считани за приоритет.

2. ПРИМЕРЕН СПИСЪК НА СЕКТОРИ

Примерният списък на сектори, представен в приложението, бе съставен с помощта на принос и източници на данни, които на свой ред взеха предвид няколко фактора и подхода. Основните критерии, които бяха взети предвид, бяха следните:

1. въздействието върху околната среда на сектора в рамките на Общността;

2. доколко разпространено е прилагането на EMAS в сектора;

3. потенциалът за екологични подобрения във „веригата за създаване на стойност“ на сектора.

2.1. Въздействието върху околната среда на сектора в рамките на Общността

Един от аспектите на анализа бе сравнение на въздействието върху околната среда на различните икономически сектори, които могат да бъдат обхванати от референтни документи. Бяха използвани данни, потвърдени от Центъра за данни за околната среда за природните ресурси и продукти (Евростат). Тази дейност доведе до изготвяне на списък на 20-те най-добри сектора, класирани според техните общи съвкупни въздействия върху околната среда (3), изчислени въз основа на четири показателя: потенциал за глобално затопляне (ПГЗ), потенциал за повишаване на киселинността (ПК), потенциал за фотохимично образуване на озон (ПФОО) и потенциал за морска еутрофикация (ПМЕ).

Под внимание бяха взети и констатациите от доклада „Въздействие на продуктите върху околната среда (EIPRO) — анализ на жизнения цикъл на въздействията върху околната среда, свързани с крайното потребление на ЕС-25“ (Environmental Impact of Products (EIPRO) — Analysis of the Life Cycle Environmental Impacts related to the final Consumption of the EU-25) от май 2006 г (4). Резултатите от това проучване се основават на анализа на жизнения цикъл, включително етапите на жизнения цикъл на извличане, транспорт, производство, използване и управление на отпадъците, на продуктите, потребявани в Европейския съюз от частните домакинства и публичния сектор.

Бе взет предвид и докладът „Основни послания относно използването и ефикасността на материалните ресурси в Европа: поуки, извлечени от разширения екологичен анализ на вложените ресурси и резултатите и на сметките за материални потоци“ (Key messages on material resource use and efficiency in Europe: Insights from environmental extended input-output analysis and material flow accounts), изготвен от ETC/SCP — Европейски тематичен център за устойчиво потребление и производство за Европейската агенция за околната среда (5). В посочения доклад се ползват сметките за материални потоци и се определят крайните групи продукти с най-висок дял от общото потребление на ресурси, свързано с крайното потребление за битови цели.

Съгласно тази оценка критерият за въздействие върху околната среда е бил особено важен за следните специфични сектори: селско стопанство, строителство, производство на храни и напитки, управление на отпадъците и производство на електрически и електронни съоръжения.

2.2. Прилагане на EMAS

Данните относно прилагането на EMAS в различните сектори бяха също взети предвид като един от основните елементи за определяне на приоритетите. В съответствие със съображение 25 от Регламента за EMAS изготвянето на референтни документи се основава на „целта да се осигури хармонизирано прилагане на настоящия регламент“. Важно е референтните документи по сектори да обхващат сектори, в които EMAS се прилага в по-голяма степен, тъй като това допринася за по-бързо хармонизирано прилагане на регламента. За целите на определянето на приоритети се счита, че прилагането на EMAS в даден сектор е по-широко застъпено, ако в последния по EMAS са регистрирани повече от 100 организации, осъществяващи дейност в ЕС.

В следните сектори има повече от 100 регистрирани по EMAS дружества: строителство, производство на храни и напитки, публична администрация, туризъм, управление на отпадъците и производство на метални изделия.

2.3. Потенциалът за екологични подобрения във „веригата за създаване на стойност“ на сектора

Под верига за създаване на стойност обикновено се разбира поредица от свързани дейности, водещи началото си от проектирането и разработването на продукта/услугата, производството, маркетинга и продажбите, сервизното обслужване, депонирането и рециклирането.

На настоящия етап EMAS представлява добра платформа за мислене, ориентирано към жизнения цикъл, при което се отчитат както преките, така и непреките аспекти, осигурява се по-широк подход към управлението на околната среда, който има потенциала да обхване цялата верига за създаване на стойност.

Ето защо при подбора на секторите бяха отчетени възможностите им да реализират екологични подобрения посредством тяхната верига за създаване на стойност, тъй като това ще спомогне и за постигане на устойчивост в по-широк смисъл, като се вземат предвид евентуалните преки и непреки въздействие в различните сектори.

По-специално, големите дружества и обществените органи имат много възможности да оказват влияние върху пазара посредством въвеждането на системи за екологично управление във веригата за създаване на стойност, което предполага, че за целите на настоящата инициатива секторите с добър потенциал за екологични подобрения във веригата за създаване на стойност са: производството на автомобили, телекомуникациите, търговията на едро и търговията на дребно, туризмът и публичната администрация.

3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ

Изборът на приоритетни сектори, за които да бъдат разработени референтни документи, бе основан главно на въздействието на сектора върху околната среда, на степента на прилагане на EMAS и на потенциала за екологични подобрения във веригата за създаване на стойност.

Това сведе списъка до примерните сектори, представени в приложението, за които секторните референтни документи могат да осигурят добавена стойност, да допринесат за намаляване на въздействието върху околната среда, да гарантират хармонизирано прилагане на Регламента за EMAS, да насърчат положителното взаимодействие със съществуващите инструменти и политики и да бъдат движеща сила за увеличаване на устойчивостта в по-широк смисъл.

Тъй като някои от тези сектори се характеризират с наличието на голям брой малки и средни предприятия (МСП), в референтите документи по сектори ще бъдат взети предвид структурата и работните методи на микро- и малките предприятия, които по принцип не са толкова формализирани и документирани като в големите дружества, като начин да се помогне на МСП да прилагат EMAS в зависимост от техния размер, финансов капацитет и организационна култура.

Този работен план набелязва секторите, по отношение на които през следващите пет години Комисията ще разработи референтни документи по сектори във връзка с EMAS. Комисията може да преразгледа този списък по всяко време въз основа на опита, натрупан от прилагането му. Освен това, а и в съответствие с член 46, параграф 3 от регламента, този работен план се прави обществено достояние и редовно се актуализира.

(1) COM(2008) 397 окончателен.

(2) ОВ L 342, 22.12.2009 г., стр. 1.

(3) http://www.eu-smr.eu/infohub/documents/IH_2010-004_Reply_Environmental-pressure-by-NACE-Code_15112010.pdf

(4) http://ec.europa.eu/environment/ipp/pdf/eipro_report.pdf

(5) http://scp.eionet.europa.eu/publications/1234