BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 6.6.2012 г. 
SWD(2012) 163 final 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Придружаваща  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Енергията  от възобновяеми  източници : основен  участник  на европейския  
енергиен  пазар  
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Придружаваща  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Енергията  от възобновяеми  източници : основен  участник  на европейския  
енергиен  пазар  
1. В КАКВО  СЕ СЪСТОИ  ПРОБЛЕМЪТ ? 
През  последните  няколко  години  вследствие  на икономии  от мащаба  и подобряване  на 
технологиите  възобновяемите  енергийни  източници  (ВЕИ ) навлязоха  по-бързо  от 
първоначално  предвиденото . Това  е радващо  и показва  положителните  ефекти  на 
политиката  на ЕС в областта  на енергията  от възобновяеми  източници . В отговор  на 
тези тенденции  държавите  членки  в нарастваща  степен  реформират  схемите  за 
подкрепа  на възобновяемите  енергийни  източници , за да осигурят  рентабилност  и 
интегриране  на пазара . Понякога  начинът , по който  бяха  предприети  тези реформи , не 
отговаряше  на най-добрите  европейски  практики , като създаваше  несигурност  сред  
инвеститорите  в цяла  Европа . Освен  това настоящата  финансова  и икономическа  криза  
накара  инвеститорите  да бъдат  по-предпазливи  по отношение  на инвестициите  в 
изискващите  големи  капиталовложения  енергийни  пазари , и по-специално  в зависимия  
от политиката  сектор  на енергията  от възобновяеми  източници .  
В този контекст  става  все по-ясно , че целта  на „ЕС 2020“ за енергията  от възобновяеми  
източници  няма  да бъде  достатъчна  сама  по себе си, за да насърчи  необходимите  
дългосрочни  инвестиции , които  ще позволят  по-нататъшно  намаляване  на разходите  и 
по-голям  дял на възобновяемата  енергия  в периода  след  2020 г. По този начин  яснотата  
за бъдещата  посока  на политиката  на ЕС става  все по-важна  за инвеститорите  и 
стопанската  общност , за да могат  днес  да вземат  дългосрочни  инвестиционни  решения  
в сектора  на възобновяемите  енергийни  източници . 
Директива  2009/28/ ЕО относно  енергията  от възобновяеми  източници  (наричана  по-
долу  „Директивата “) изисква  Комисията  да представи  пътна  карта  за енергията  от 
възобновяеми  източници  след  2020 г. едва през 2018 г., като се вземат  предвид  
технологичният  напредък  и опита , натрупан  при изпълнението  на директивата . Освен  
това тя съдържа  изискване  към Комисията  да преразгледа  някои  конкретни  разпоредби  
на директивата  (по-специално  по отношение  на праговите  стойности  за намаляване  на 
емисиите  на парникови  газове  (ЕПГ ) от биогорива  и течни  горива  от биомаса , мерките  
и въздействието  на биогоривата  и течните  горива  от биомаса  и т.нар. механизми  за 
сътрудничество ) до 2014 г. Като  отчита  описаната  по-горе несигурност  по отношение  
на инвестициите  обаче , Комисията  усеща  нарастваща  увереност  сред  заинтересованите  
страни , че планирането  за периода  след  2020 г. изисква  внимание  още днес . 
 
BG 3   BG По-конкретно , трябва  да се обърне  внимание  на следните  шест  предизвикателства , за да 
се улесни  разширяването  на дела  на енергията  от възобновяеми  източници  в 
енергийния  микс  на ЕС през идните  десетилетия : 
• Несигурността  относно  бъдещата  рамка  на политиката . Настоящата  рамка  на ЕС 
за енергията  от възобновяеми  източници  приключва  през 2020 г., т.е. само  след  осем  
години . След  2020 г. няма  цели  за енергията  от възобновяеми  източници  и 
декарбонизация , различни  от тези по СТЕ , както  и политическа , а не правна  цел на 
Съвета  на ЕС за постигане  на 80 — 95 % намаляване  на емисиите  на парникови  
газове  до 2050 г., ако другите  развити  страни  предприемат  подобни  действия .  
• Жизнеспособност  на финансови  стимули . Държавите  членки  въведоха  различни  
схеми  за подкрепа , които  пораждат  безпокойство  от гледна  точка  на единния  пазар . 
Освен  това увеличението  на разходите  (частично  причинено  от бума  при 
инсталациите  в резултат  на спадащите  цени  на фотоволтаичните  панели ) поражда  
съмнения  относно  тяхната  финансова  жизнеспособност . 
• Съгласуваност  с пазарните  договорености . Появиха  се опасения  относно  
способността  на настоящите  договорености  на вътрешния  пазар  да отговорят  
ефективно  на инвестиционните  характеристики  на възобновяемите  енергийни  
източници  и да позволят  на производителите  от възобновяеми  източници  да 
реагират  ефективно  на пазарните  ценови  сигнали , като по този начин  въвеждат  
неефективност  във функционирането  на пазара . 
• Адекватността  на енергийната  инфраструктура . Основната  част от 
съществуващата  енергийна  мрежа  бе изградена  през епоха , когато  
електроенергийните  системи  бяха  предимно  национални , производството  на енергия  
бе разположено  сравнително  близо  до точките  на потребление  и енергийните  потоци  
и доставки  бяха  относително  контролирани . С нарастващата  част на електроенергия  
от възобновяеми  източници  е малко  вероятно  тези условия  да се запазят  и може  да се 
стигне  до неоптимална  интеграция  на възобновяемите  енергийни  източници . 
• Несигурност  относно  бъдещите  технологии . Ще е нужна  широка  гама  от 
новаторски  технологии  в областта  на енергията  от възобновяеми  източници , за да се 
постигне  преход  към устойчив  и сигурен  енергиен  сектор , заедно  с големи  промени  
за модернизиране  на управлението  и развитието  на инфраструктурата . Въвеждането  
на тези технологии  в областта  на възобновяемите  източници  на пазара  обаче  е 
предизвикателство  и не може  да бъде  постигнато  само  от него .  
• Обществено  приемане  и устойчивост . Като  цяло  възобновяемите  енергийни  
източници  се ползват  с широка  обществена  подкрепа  поради  техния  
децентрализиран  характер  и екологични  и социално -икономически  ползи . Растящата  
загриженост  относно  използването  на земята  и други  въздействия  върху  околната  
среда  на широкомащабните  проекти  за енергия  от възобновяеми  източници  обаче  
потенциално  би могла  да се превърне  в пречка  пред  по-нататъшния  растеж . 
Съобщението , което  се придружава  от настоящата  оценка  на въздействието , разглежда  
както  предизвикателствата , така и възможните  решения  с цел улесняване  на 
интегрирането  на енергията  от възобновяеми  източници  на единния  пазар . То също  
така установява  рамката , в която  да се определи  какъв  режим  на политика  е необходим  
след  2020 г. за осигуряване  на по-голям  дял на енергията  от възобновяеми  източници  в 
енергийния  микс  на ЕС.  
 
BG 4   BG 2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  И НА ДОБАВЕНАТА  СТОЙНОСТ  ЗА ЕС  
Компетентността  на ЕС в областта  на енергията  от възобновяеми  източници  е 
установена  в Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , член  192 (околна  
среда ), член  114 (вътрешен  пазар ) и член  194 (енергетика ). От икономическа  гледна  
точка  много  развития  на енергийната  система  могат  да бъдат  постигнати  на ниво  на 
целия  ЕС, като се обхванат  действията  на ЕС и на държавите  членки  и в същото  време  
надлежно  се отчитат  съответните  правомощия .  
3. ЦЕЛИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Общата  цел на този вид интервенция  е да се гарантира , че енергията  от възобновяеми  
източници  допринася  значително  за сигурността  и разнообразието  на енергийните  
доставки , конкурентоспособността , защитата  на околна  среда  и климата , но също  така 
подкрепя  икономическия  растеж , създаването  на работни  места , регионалното  развитие  
и новаторството  в ЕС. За постигането  на това са предложени  следните  конкретни  цели : 
i) намаляване  на несигурността  за инвеститорите  и стопанската  общност , ii) 
подобряване  на жизнеспособността  и рентабилността  на схемите  за подкрепа , iii) 
улесняване  на съгласуваността  с пазарните  договорености , iv) осигуряване  на 
адекватност  на енергийната  инфраструктура , v) насърчаване  на технологичното  
новаторство  и развитие , и vi) осигуряване  на по-широко  обществено  одобрение  и 
обръщане  на внимание  на устойчивостта .  
4. ВАРИАНТИ  НА  ПОЛИТИКА   
Целта  на настоящата  оценка  на въздействието  е да се анализира  икономическото , 
социалното  и екологичното  въздействие  на избраните  варианти  на политика  в 
сравнение  със сегашната  ситуация . Като  се вземат  под внимание  становищата  на 
заинтересованите  страни , са установени  и анализирани  следните  четири  варианта  на 
политика :  
• Запазване  на статуквото  (ЗС). Този  вариант  не предполага  нова  политика  от страна  
на ЕС за насърчаване  използването  на енергия  от възобновяеми  източници  в периода  
след  2020 г. Възобновяемите  енергийни  източници  ще продължат  да се възползват  
от сегашното  законодателство  относно  СТЕ . 
• Декарбонизация  без цели  за енергията  от възобновяеми  източници  след  2020 г. Този  
вариант  предполага  още по-силно  намаляване  на ЕПГ  и/или политики , изцяло  
съвместими  с дългосрочните  цели  на ЕС за декарбонизация , без да се определят  
конкретни  цели  за възобновяемите  енергийни  източници  след  2020 г. 
• Обвързващи  цели  за енергията  от възобновяеми  източници  след  2020 г. и 
координирана  подкрепа  При този вариант  ще се актуализира  Пакета  за климата  и 
енергетиката  от 2008 г., като се определят  цели  на ЕС и национални  цели  по 
отношение  на възобновяемите  източници  за 2030 г., заедно  с целите  на ЕС относно  
ЕПГ  и енергийната  ефективност . 
• Цел за енергията  от възобновяеми  източници  в ЕС и хармонизирани  мерки . Този  
вариант  предвижда  създаването  на обща  за ЕС цел за енергията  от възобновяеми  
източници , подсигурена  с хармонизирана  схема  за подкрепа  и управление  на 
електроенергийната  система .  
 
BG 5   BG 5. ОЦЕНКА  НА  ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Икономическо  въздействие  
Общото  икономическо  въздействие  от увеличаването  на дела  на енергията  от 
възобновяеми  източници  в енергийния  микс  е резултат  от множество  взаимосвързани  и 
противодействащи  си механизми . Първо , разработването  на възобновяеми  енергийни  
източници  поражда  икономическа  активност . Второ , увеличеното  потребление  на 
местни  възобновяеми  източници  намалява  вноса  на изкопаеми  горива , като по този 
начин  повишава  енергийната  сигурност . Трето , то насърчава  новаторството  в областта  
на енергетиката , която  е от ключово  значение  за гарантиране  на развитието  на 
достатъчно  различни  технологии , позволяващи  дългосрочната  рентабилна  
декарбонизация  на енергийния  сектор . Новаторството  в областта  на енергетиката  също  
така е важно  от икономическа  гледна  точка , тъй като то създава  конкурентно  
предимство  на международните  пазари  със съответния  растеж  и възможности  за износ . 
От друга  страна , масовото  навлизане  на енергията  от възобновяеми  източници  може  
също  да измести  инвестициите  (и заетостта ) в конвенционалните  сектор  със 
съответните  отрицателни  въздействия . В допълнение  разходите  за финансовата  
подкрепа  за възобновяемите  енергийни  източници  могат  да доведат  до по-високи  цени  
на енергията , които  могат  да окажат  въздействие  върху  сметките  на потребителите  на 
енергия  и да засегнат  конкурентоспособността  на промишлеността  с високо  енергийно  
потребление . 
Анализът  показва , че варианти  2, 3 и 4 вероятно  ще доведат  до положително  
икономическо  въздействие , тъй като те ще насърчат  (в различна  степен ) значителни  
инвестиции  в технологиите , свързани  с възобновяемите  източници , които  имат  
потенциал  да създадат  нови  производства , работни  места  и икономически  растеж . 
Освен  това те ще помогнат  за снижаване  на разходите  за внос  на горива , което  също  
така може  да защити  икономиката  на ЕС срещу  шоковото  покачване  на външните  
енергийни  цени , въпреки  че варианти  3 и 4 могат  да доведат  до по-големи  икономии  
при вноса  отколкото  вариант  2. Междувременно  финансовите  стимули  за 
възобновяемите  енергийни  източници  при варианти  3 и 4 могат  да увеличат  разходите  
за потребителите , въпреки  че това е вероятно  поне  частично  да се компенсира  от т. нар. 
„merit order effect“ ( закупуване  с предимство  на евтина  електроенергия ), който  
намалява  цените  на едро  на електроенергията . Обратно , при вариант  1 има по-големи  
разходи  за гориво , които  не пораждат  голям  икономически  растеж ; той ще изисква  
обаче  по-малко  публични  инвестиции  за разработването  и внедряването  на енергията  от 
възобновяеми  източници .  
Екологично  въздействие  
Разгръщането  на енергията  от възобновяеми  източници  има потенциал  значително  да 
намали  емисиите  на парникови  газове . Предишен  анализ  показва , че при всички  
разглеждани  варианти  на политика  освен  при ЗС се постига  80 % намаление  на ЕПГ  и 
почти  85 % намаление  на емисиите , свързани  със CO2, през 2050 г. в сравнение  с 
1990 г. Варианти  2, 3 и 4, съчетани  с ефективни  мерки  за приспособяване , имат  също  
така потенциал  да подобрят  устойчивостта  на енергийната  система  на ЕС спрямо  
изменението  на климата . По-специално , децентрализирането  на производството  на 
електроенергия  играе  важна  роля  за намаляване  на уязвимостта  на цялата  мрежа  и 
системите  при свързани  с климата  природни  бедствия . Местното  биологично  
разнообразие  е вероятно  да бъде  засегнато  пряко  и косвено  от инфраструктурата  за 
 
BG 6   BG енергията  от възобновяеми  източници . Варианти  2 и 4 могат  да доведат  до по-големи  
въздействия , тъй като ще бъде  необходимо  по-голямо  изграждане  на въздушни  
електропроводи  за свързване  на най-добрите  обекти  (включително  в трети  държави ) с 
потребителските  центрове . Тези  потенциално  отрицателни  последици  обаче  могат  да 
бъдат  избегнати , ако развитието  на инфраструктурата  се извършва  в съответствие  с 
добре  установени  екологични  правила .  
Нарастващите  дялове  на енергията  от възобновяеми  източници  след  2020 г. ще 
изискват  увеличено  производство  на изходна  суровина  за биомаса , което  може  да 
доведе  до по-големи  рискове  от пряко  и косвено  въздействие  от промяната  в 
използването  на земята . Анализът  показва  обаче , че потенциално  има достатъчно  
налична  устойчива  биомаса , която  да се използва  за производство  на енергия  и други  
цели  до 2030 г. Варианти  2, 3 и 4 биха  могли  да намалят  тези рискове  чрез въвеждане  
на строги  критерии  за устойчивост  за всички  употреби  на биоенергия , като се опират  
върху  (и допълнително  укрепват ) задължителните  критерии , които  се прилагат  
понастоящем  за биогоривата  и течните  горива  от биомаса . Освен  това рисковете  могат  
да бъдат  допълнително  снижени , като се улеснят  значителни  и устойчиви  подобрения  в 
производителността  на селското  и горското  стопанство , както  и се насърчат  
международни  действия  за намаляване  на обезлесяването  и деградацията  на горите  
(REDD).  
Социално  въздействие  
Преходът  към по-висок  дял на енергията  от възобновяеми  източници  има потенциал  да 
създаде  много  нови  и по-добри  работни  места . В края  на 2010 г. в сектора  на енергията  
от възобновяеми  източници  на ЕС работеха  над 1,1 милиона  души . Растежът  на 
енергията  от възобновяеми  източници  също  така води  до секторно  преструктуриране , 
но изследванията  показват , че въздействието  върху  нетната  трудова  заетост  на 
политиките  за възобновяеми  източници  е все още положително . По-специално , е от 
основно  значение  да се насърчава  и подобрява  конкурентната  позиция  на европейските  
производители  на технологии  в областта  на енергията  от възобновяеми  източници  чрез 
гарантиране  на устойчиво  вътрешно  търсене  и достъп  до чуждите  пазари . 
Като  се има предвид  гореизложеното , с активното  насърчаване  на новаторските  
технологии  в областта  на енергията  от възобновяеми  източници  вариант  3 може  да 
донесе  по-големи  ползи  за заетостта  от вариант  2, който  чрез своя разходно  ориентиран  
модел  вероятно  ще стимулира  само  утвърдените  технологии . Доколкото  вариант  3 
предполага  изглаждане  на инвестициите  във възобновяеми  източници  с течение  на 
времето , той би могъл  също  така да осигури  по-стабилна  заетост  за работниците , като 
ще помогне  да се избегнат  периоди  на сериозен  недостиг  на работна  ръка  за 
работодателите . Вариант  4, в случаите  когато  част от енергията  от възобновяеми  
източници  ще се развива  в трети  държави , може  да има по-малки  (макар  и все още 
важни ) ползи  за заетостта .  
6. СРАВНЯВАНЕ  НА  ВАРИАНТИТЕ  
Вариантите  на политика  бяха  сравнени  въз основа  на тяхната  ефективност , 
ефикасност  и съгласуваност . 
Относно  ефективността , всички  варианти  освен  ЗС помагат  за справяне  с 
несигурността  на инвеститорите  и опасенията  относно  рентабилността  на схемите  за 
 
BG 7   BG подкрепа  и пазарната  интеграция  на възобновяемите  енергийни  източници . Всички  тези 
варианти  ще укрепят  технологичното  новаторство  чрез мерки , насочени  към 
научноизследователската  и развойната  дейност , но само  вариант  3 ще улесни  
държавите  членки  при изпълнението  на ориентирани  към конкретни  технологии  
инициативи  и така ще подкрепи  породеното  от пазара  новаторство , което  е ключът  за 
насърчаване  на широкомащабното  разгръщане  на възобновяемите  енергийни  
източници . Всички  варианти  освен  вариант  1 ще доведат  до по-голяма  енергийна  
сигурност  и ефективно  ще отговорят  на съображенията , свързани  с устойчивостта . 
По отношение  на ефикасността , анализът  показва  до голяма  степен  сходни  нива  на 
общите  разходи  за системата  за всички  варианти  освен  ЗС. Докато  ефикасността  на 
вариант  3 зависи  от напредъка  при премахването  на съществуващите  несъответствия  
между  националните  схеми  за подкрепа , акцентът  върху  рентабилността  на вариант  2 
може  да допринесе  за намаляване  на общата  цена  на политиката , както  и за намаляване  
на административната  тежест , свързана  с управлението  на многобройни  цели . Анализът  
показва , че на практика  вариант  4 би могъл  да се окаже  с по-ниска  ефикасност  от 
теоретично  очакваната .  
Всички  варианти  на политика  са съгласувани  с другите  дългосрочни  политически  цели  
на ЕС (относно  климата , околната  среда , транспорта  и др.). Няма  ясно  предпочитан  
вариант , който  да получава  най-добри  оценки  по всички  критерии . Подходящо  е да се 
направи  по-подробен  анализ  на взаимодействията  между  политическите  инструменти , 
който  ще се проведе  в контекста  на евентуалните  бъдещи  конкретни  политически  
предложения . 
Гореизложеният  сравнителен  анализ  на въздействието  на разгледаните  четири  варианта  
на политика  може  да се обобщи  както  следва :  
• Запазване  на статуквото  Този  вариант  не би отговорил  на настоящата  несигурност  
на инвеститорите  по отношение  на политиката  на ЕС в областта  на енергията  от 
възобновяеми  източници  след  2020 г. Тъй като този сценарий  предполага  
постепенно  премахване  на стимулите , въпросите  на рентабилността  и пазарната  
интеграция  на възобновяемите  енергийни  източници  ще бъдат  разгледани  в края  на 
десетилетието . По подобен  начин  вече планираното  развитие  на енергийната  
инфраструктура  ще бъде  достатъчно , за да се справи  с очакваните  ниски  темпове  на 
въвеждане . В крайна  сметка  този вариант  не предлага  нищо  за насърчаване  на 
икономическия  растеж , създаването  на работни  места  и технологичното  новаторство  
и не отговаря  на въпросите  на устойчивостта  и общественото  одобрение . 
• Декарбонизация  без цели  за енергията  от възобновяеми  източници  след 2020 г. Този  
вариант  би осигурил  по-добра  видимост  по отношение  на развитието  на пазара  след  
2020 г., като се приема , че политическите  инструменти , насочени  към секторите  на 
СТЕ  и останалите  сектори , ще са в състояние  да предоставят  ефикасни  пазарни  
сигнали  в полза  на възобновяемите  енергийни  източници  чрез подходящо  
ценообразуване  на въглеродните  емисии . Като  прилага  интегриран  подход  към 
пазара  на ЕС, той би могъл  да помогне  за подобряване  на схемите  за подкрепа , 
улесняване  на пазарната  интеграция  и осигуряване  на адекватна  инфраструктура . 
Технологично  неутралният  характер  на политическите  инструменти , включени  в 
този вариант , би могъл  също  така да има по по-слабо  въздействие  върху  
технологичното  новаторство  в сравнение  с други  варианти , включващи  мерки  в 
 
BG 8   BG областта  на конкретни  енергийни  технологии . Този  вариант  реално  би обърнал  
внимание  на устойчивостта  и общественото  одобрение . 
• Обвързващи  цели  за енергията  от възобновяеми  източници  след 2020 г. и 
координирана  подкрепа  В зависимост  от нивото  на амбиция , целите  биха  могли  да 
допринесат , за да се предостави  на инвеститорите  и на стопанската  общност  по-
голяма  увереност  относно  бъдещите  пазарни  обеми  на технологиите  в областта  на 
енергията  от възобновяеми  източници . Те също  така биха  насърчили  по-нататъшна  
рентабилност  и сближаване  на националните  схеми  за подкрепа  и биха  стимулирали  
по-голяма  изследователска  и развойна  дейност  за новаторски  технологии . Този  
вариант  също  така би могъл  действително  да обърне  внимание  на свързаните  с 
устойчивостта  и общественото  одобрение  въпроси  чрез насърчаване  на по-
балансирано  и по-уравновесено  на регионално  равнище  разгръщане  на 
възобновяемите  енергийни  източници .  
• Цел за енергията  от възобновяеми  източници  в ЕС и хармонизирани  мерки . С този 
вариант  също  така се отговаря  положително  на несигурността  около  политиката  след  
2020 г., а освен  това се насърчава  по-активната  интеграция  на вътрешния  пазар . Той 
би осигурил  технологично  неутрална  подкрепа  заедно  с излагане  на 
производителите  на пазарните  условия  и е вероятно  да насърчи  по-концентрирано  
разгръщане  на възобновяемите  енергийни  източници  вместо  разпределено  
производство  в близост  до центровете  на потребление . В резултат  на това при този  
вариант  е възможно  да се повишат  разходите  за схемата  за подкрепа  и за 
инфраструктурата , както  и проблемите  във връзка  с общественото  одобрение . Както  
във вариант  3, на потенциалните  рискове  от нежеланите  странични  ефекти  на 
използването  на биоенергията  ще се отговори  с укрепване  на рамката  за 
устойчивост . 
 
BG 9   BG Таблица  1: Сравняване  на анализираните  варианти  спрямо  изходното  положение  
Критерии  Варианти  1: Без нови  
действия  от 
страна  на 
ЕС 2: Цели  за 
ЕПГ / няма  
цел за ВЕИ 3: Национални  
цели  за ВЕИ  
след  2020 г. 4: Цел за ВЕИ  на ЕС 
и хармонизирани  
мерки  
Сигурност  по 
отношение  на 
политиката  = + ++ ++ 
Жизнеспособност на 
подкрепата
 = ++ + + 
Адекватност  на 
инфраструктурата 
 = ++ ++ + 
Вътрешен  пазар   = ++ + ++ 
Технологично  
новаторство  = + ++ + Ефективнос
т 
 
Устойчивост /об
ществено  
одобрение  = + + + 
Ефективност
 Разходи  за 
системата  = = = = 
Съгласуваност
 с другите  
политики  на ЕС  = + + + 
Легенда  = еквивалент ; + подобрение ; - влошаване .  
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
За мониторинга  и оценката  се предлага  Комисията  внимателно  да следи  следните  
показатели , за да се гарантира , че ЕС продължава  да се стреми  към постигане  на целите  
си за 2020 г. и по този начин  да е в състояние , като се опира  на тази рамка , да постигне  
целите  си за периода  след  2020 г. Съществуват  съответни  системи  за докладване  и 
мониторинг  на равнище  ЕС, включително  посредством  задължението  за докладване  на 
Комисията  на всеки  две години  съгласно  Директивата  относно  енергията  от 
възобновяеми  източници .  
Показател  Уместност  
Дял на възобновяемите  енергийни  източници  в крайното  
потребление  на енергия  в ЕС Развитие  на енергията  от 
възобновяеми  източници  
Намаляване  на емисиите  на парникови  газове  в ЕС  Намаляване  на емисиите  на 
парникови  газове  
 
BG 10   BG Ниво  на цените  на въглеродните  емисии  в СТЕ Ефективност  на пазарите  на 
въглеродни  емисии  
Произход  на биогорива  и на течните  горива  от биомаса , 
потребявани  в ЕС Устойчивост  
Въздействие  на биогоривата  върху  използването  на земята , 
наличието  на храни  и цените  на биомасата   Устойчивост  
Размер  на финансовата  подкрепа  на държавите  членки  за енергията  
от възобновяеми  източници  Ефикасност , минимизиране  на 
разходите  
Използване  на механизмите  за сътрудничество , определени  в 
директивата  относно  ВЕИ Ефикасност , минимизиране  на 
разходите  
Производствени  разходи  на различните  технологии  за енергия  от 
възобновяеми  източници  Ефикасност , минимизиране  на 
разходите  
Икономическа  наличност  на устойчива  биомаса  Развитие  на енергията  от 
възобновяеми  източници  
Степен  на пазарно  обвързване  Ефикасност , пазарна  
интеграция  
Икономическа  наличност  на устойчива  биомаса  Развитие  на енергията  от 
възобновяеми  източници  
Степен  на пазарно  обвързване  Ефикасност , пазарна  
интеграция