P9_TA(2021)0107

Прилагане на директивите относно качеството на атмосферния въздух

Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2021 г. относно прилагането на директивите относно качеството на атмосферния въздух: Директива 2004/107/ЕО и Директива 2008/50/ЕО (2020/2091(INI))

(2021/C 494/07)

Европейският парламент,

— като взе предвид споразумението, прието на 21-вата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (COP21) в Париж на 12 декември 2015 г. (Парижкото споразумение),

— като взе предвид Програмата на ООН за устойчиво развитие за периода до 2030 г. и Целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР),

— като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 191 от него,

— като взе предвид Директива 2008/50/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2008 г. относно качеството на атмосферния въздух и за по-чист въздух за Европа (1),

— като взе предвид Директива 2004/107/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно съдържанието на арсен, кадмий, никел и полициклични ароматни въглеводороди в атмосферния въздух (2),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2016/2284 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2016 г. за намаляване на националните емисии на някои атмосферни замърсители, за изменение на Директива 2003/35/ЕО и за отмяна на Директива 2001/81/ЕО (Директивата за НТЕ) (3),

— като взе предвид Решение за изпълнение на Комисията 2011/850/ЕС от 12 декември 2011 г. за формулиране на правила за прилагането на директиви 2004/107/ЕО и 2008/50/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно взаимния обмен информация и докладването за качеството на атмосферния въздух (4),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 11 декември 2019 г. относно Европейския зелен пакт (COM(2019)0640),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 17 май 2018 г., озаглавено „Европа, която закриля: чист въздух за всички“ (COM(2018)0330),

— като взе предвид предложението на Комисията от 4 март 2020 г. за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на Регламент (ЕС) 2018/1999 (Европейски законодателен акт за климата) (COM(2020)0080),

— като взе предвид извършената от Комисията проверка за пригодност на директивите на ЕС за качеството на атмосферния въздух (2008/50/ЕО, 2004/107/ЕО) от 28 ноември 2019 г. (SWD(2019)0427),

— като взе предвид доклада на Комисията от 26 юни 2020 г. до Европейския парламент и Съвета за напредъка по прилагането на Директива (ЕС) 2016/2284 за намаляване на националните емисии на някои атмосферни замърсители (COM(2020)0266),

— като взе предвид доклада на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 8 януари 2021 г., озаглавен „Втори обзор на мерките за чистота на въздуха“ (COM(2021)0003),

— като взе предвид пътната карта на Европейската комисия за оценка на въздействието от етапа на създаване за преразглеждането на директивите за качеството на атмосферния въздух,

— като взе предвид политиката на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд, и по-специално съобщението на Комисията от 10 януари 2017 г, озаглавено „По-безопасен и здравословен труд за всички — осъвременяване на законодателството и политиката на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд“ (COM(2017)0012), и Директива 2004/37/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа (5),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 октомври 2020 г. относно стратегията на ЕС за намаляване на емисиите на метан (COM(2020)0663),

— като взе предвид Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (6),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 октомври 2020 г., озаглавено „Стратегия за устойчивост в областта на химикалите Към нетоксична околна среда“ (COM(2020)0667), и резолюцията на Европейския парламент от 10 юли 2020 г. относно стратегията за химичните вещества с цел устойчивост (7),

— като взе предвид своята резолюция от 13 март 2019 г. относно Европа, която закриля: чист въздух за всички (8),

— като взе предвид своята резолюция от 28 ноември 2019 г. относно извънредното положение по отношение на климата и околната среда (9),

— като взе предвид прогнозното становище на Комитета на регионите от 2 юли 2020 г. относно „Бъдещето на политиката на ЕС за чист въздух в рамките на амбициите за нулево замърсяване“ (10),

— като взе предвид Специален доклад 23/2018 на Европейската сметна палата от 11 септември 2018 г., озаглавен „Замърсяване на въздуха– здравето ни все още не е достатъчно защитено“,

— като взе предвид Доклад 09/2020 на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) от 23 ноември 2020 г., озаглавен „Качество на въздуха в Европа — доклад за 2020 г.“,

— като взе предвид оценката на Службата на ЕП за парламентарни изследвания за прилагането на европейско равнище от 18 януари 2021 г., озаглавена „EU policy on air quality: implementation of selected legislation“ (Политика на ЕС в областта на качеството на въздуха: прилагане на избрани законодателни актове), и приложение I към нея, озаглавено „Mapping and assessing local policies on air quality. What air quality policy lessons could be learnt from the COVID-19 lockdown?“ (Картографиране и оценка на местните политики в областта на качеството на въздуха. Какви политически поуки за качеството на въздуха могат да бъдат извлечени от ограничителните мерки във връзка с COVID-19?),

— като взе предвид проучването на Тематичния отдел по политики в областта на икономиката, науката и качеството на живота от януари 2021 г., озаглавено „Air Pollution and COVID-19“ (Замърсяване на въздуха и COVID-19),

— като взе предвид проучването на Тематичния отдел по политики в областта на икономиката, науката и качеството на живота за комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните от 18 март 2019 г., озаглавено „Sampling points for air quality — Representativeness and comparability of measurement in accordance with Directive 2008/50/EC on ambient air quality and cleaner air for Europe“ (Пунктове за вземане на проби за качеството на въздуха — представителност и съпоставимост на измерванията в съответствие с Директива 2008/50/ЕО относно качеството на атмосферния въздух и за по-чист въздух за Европа),

— като взе предвид резолюцията на Световната здравна организация (СЗО) от 26 май 2015 г., озаглавена „Health and the environment: addressing the health impact of air pollution“ (Здраве и околна среда: преодоляване на въздействието на замърсяването на въздуха върху здравето),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността, както и член 1, параграф 1, буква д) от решението на Председателския съвет от 12 декември 2002 г. относно процедурата по разрешаване на изготвянето на доклади по собствена инициатива и приложение 3 към него,

— като взе предвид становището на комисията по транспорт и туризъм,

— като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните (A9-0037/2021),

А. като има предвид, че чистият въздух е от съществено значение за човешкото здраве и качеството на живота, както и за околната среда и е определен като глобален здравен приоритет в ЦУР;

Б. като има предвид, че замърсяването на въздуха не се спира на границите и че е налице значителен обмен на замърсители на въздуха между държавите членки, а също и между ЕС и държави извън ЕС, както е отбелязано във Втория обзор на мерките за чистота на въздуха; като има предвид, че в много случаи вредните последици от лошото качество на въздуха са се превърнали в местен проблем за държавите членки, които не са в състояние да предприемат каквито и да било действия по отношение на източниците на емисии извън тяхната територия;

В. като има предвид, че замърсяването на въздуха е най-големият здравен риск от факторите на околната среда в Европа (11), който засяга неравномерно регионите, социално-икономическите групи и възрастовите групи и води, според последните приблизителни оценки на ЕАОС на последиците за здравето, дължащи се на излагането на замърсяване на въздуха, до почти 400 000 случая на преждевременна смърт годишно; като има предвид, че през 2018 г. концентрациите на прахови частици 2,5 (ПЧ 2,5) са довели до около 379 000 случая на преждевременна смърт в резултат на дългосрочна експозиция в ЕС-28; като има предвид, че според приблизителните оценки излагането на концентрации на NO2 и O3 в ЕС през 2018 г. е причинило съответно около 54 000 и 19 400 случая на преждевременна смърт (12);

Г. като има предвид, че замърсяването на въздуха е свързано с респираторни и сърдечносъдови заболявания, инсулти и рак, като последните проучвания го свързват и с неблагоприятните въздействия върху раждаемостта, бременността и новородените, както и с деменцията (13), структурните промени на мозъка при децата, болестта на Алцхаймер, системното възпаление и когнитивните увреждания (14) и смъртността, свързана с диабета (15); като има предвид, че общият брой на случаите на преждевременна смърт вследствие на замърсяването на въздуха е намалял с над 50 % от 1990 г. насам (16);

Д. като има предвид, че са налице данни, че излагането на замърсяване на въздуха би могло да засегне резултатите за здравето на хората, разболели се от COVID-19, главно поради увреждане на дихателната и имунната система и експресирането на белтъци, които позволяват на вируса да навлиза в клетките (17);

Е. като има предвид, че според Втория обзор на Комисията на мерките за чистота на въздуха броят на случаите на преждевременна смърт вследствие на замърсяването на въздуха на година вероятно ще намалее с около 55 % до 2030 г. в сравнение с 2005 г., ако държавите членки приложат всички мерки, предвидени в действащото законодателство на ЕС, уреждащо източниците на замърсяване на въздуха;

Ж. като има предвид, че градското население е изложено в най-голяма степен на замърсяването на въздуха и че в световен мащаб само един на десет души живее в град, който е в съответствие с насоките на СЗО за качеството на въздуха (18); като има предвид, че понастоящем 75 % от населението на ЕС живее в градски и крайградски райони (19);

З. като има предвид, че 98 % от градското население на ЕС е изложено на нива на озона, превишаващи посочените в насоките на СЗО; като има предвид, че 77 % от населението на ЕС-28 е изложено на нива на ПЧ2,5, превишаващи посочените в насоките на СЗО (20);

И. като има предвид, че списанието Lancet Planetary Health публикува проучване на 19 януари 2021 г. относно оценката на въздействието на замърсяването на въздуха върху смъртността в почти хиляда града в Европа (21); като има предвид, че в него се установява, че 10-те най-големи града с най-ниска смъртност поради замърсяване с NO2 и ПЧ2,5 се намират главно в Северна Европа; като има предвид, че предизвикателствата, свързани с качеството на въздуха, се различават значително на отделните места и че основният източник на проблеми варира от отоплителните системи до транспорта; като има предвид, че въпреки икономическия растеж се наблюдава обща тенденция на подобряване на качеството на въздуха в сравнение с 1990 г.;

Й. като има предвид, че замърсяването на въздуха има значителна пазарна и непазарна цена, като например намаляване на продължителността на живота, увеличаване на медицинските разходи, намаляване на производителността на труда, влошаване на състоянието на екосистемите, и е причина за загуба на биологично разнообразие и изменение на климата; като има предвид, че цената на замърсяването на въздуха за обществото, здравето и стопанската дейност в Европа е общо между 330 и 940 милиарда евро годишно, а цената на всички мерки, които водят до подобряване на качеството на въздуха, е от 70 до 80 милиарда евро годишно (22); като има предвид, че цената на бездействието, включително вредните въздействия на замърсяването на въздуха върху здравето на гражданите, икономиката и обществото, далеч превишава цената на действията, макар и да включва различни политически мерки; като има предвид, че по прогнози на Европейската комисия пълното прилагане на съществуващото законодателство на ЕС за чист въздух би могло да доведе до 2030 г. до нетни ползи, достигащи до 42 милиарда евро годишно, по-специално благодарение на по-ниска смъртност и заболеваемост (23);

К. като има предвид, че за периода от 1990 г. до 2018 г. в ЕС е регистрирано намаляване на емисиите на всички замърсители на въздуха; като има предвид, че най-голям спад е отчетен при серните оксиди (SOx), които са намалели с 90 %, следвани от неметановите летливи органични съединения и азотните оксиди (NOx), които са намалели съответно с около 60 % и 55 %; като има предвид, че емисиите на фини прахови частици (ПЧ2,5) са намалели почти наполовина от 1990 г. насам, а емисиите на амоняк (NH3) с около една четвърт (24); като има предвид, че емисиите на NH3 остават на същото равнище от 2010 г. насам;

Л. като има предвид, че според последните налични данни от 2018 г. 10 държави членки трябваше да намалят своите емисии на NH3 с до 10 % за по-малко от две години, а шест и пет държави членки трябваше съответно да намалят своите емисии на ПЧ2,5 и NOx с до 30 % или повече, за да спазят таваните за 2020 г., заложени в Директивата за НТЕ (25);

М. като има предвид, че замърсяването на въздуха води до влошаване на състоянието на околната среда и има значителни отрицателни последици за природните екосистеми и биологичното разнообразие, включително еутрофикация, повишаване на киселинното съдържание и увреждане на растителността от тропосферен озон, качеството на водата и почвата и поддържаните от тях екосистемни услуги, както и за климата, и може да увреди застроената среда и културното наследство; като има предвид, че замърсителите на въздуха, които понастоящем причиняват най-голяма вреда на екосистемите, са O3, NH3 and NOX; като има предвид, че замърсяването на въздуха понастоящем е причина за излагането на еутрофикация на около две трети от площта на екосистемите в ЕС;

Н. като има предвид, че отлагането на азотни съединения, изпускани във въздуха под формата на NOx иNH3, може да причини еутрофикация, т.е. прекомерно количество налични хранителни вещества; като има предвид, че серните и азотните съединения също водят до повишаване на киселинността; като има предвид, че както еутрофикацията, така и повишаването на киселинното съдържание могат да засегнат сухоземните и водните екосистеми и да доведат до промени в разнообразието на видовете и инвазия на нови видове; като има предвид, че повишаването на киселинното съдържание може да доведе и до повишена мобилизация на токсични метали във водата или почвите, което повишава риска от попадането им в хранителната верига;

О. като има предвид, че високите нива на O3 увреждат клетките на растенията, като засягат способностите за възпроизводство и растеж на растенията и по този начин намаляват добивите от земеделските култури, растежа на горите и биологичното разнообразие; като има предвид, че променящите се климатични условия и увеличаването на емисиите на въглероден диоксид (CO2) и на други замърсители, като например химически активния азот, изменят начина, по който растителността реагира на O3; като има предвид, че тези фактори за изменения влияят върху количеството на O3, поемано от листата, като по този начин се изменя силата на въздействието върху растежа на растенията, добивите от културите и екосистемните услуги (26);

П. като има предвид, че токсичните метални замърсители, като например оловото (Pb), живакът (Hg) и кадмият (Cd), могат да оказват вредни въздействия не само върху хората, но и върху растенията и животните, и като има предвид, че макар и тяхната концентрация в атмосферата да е ниска, те все пак допринасят за отлагането и натрупването на токсични метали в почвите, седиментите и организмите; като има предвид, че в допълнение към токсичността си за околната среда токсичните метали и устойчивите органични съединения проявяват тенденция към биоакумулиране в животните и растенията и към биомултипликация, което означава, че концентрациите в тъканите на организмите се увеличават с нивото в хранителната верига;

Р. като има предвид, че е налице значително намаляване на всички замърсители на въздуха в автомобилния транспорт, въпреки че превозът на пътници и товарният транспорт са се увеличили в сравнение с 1990 г.; като има предвид, че автомобилният транспорт продължава да бъде първият по значение фактор за емисиите на NOx (на които се дължат 39 % от общите емисии на NOx в ЕС) и вторият по значение фактор за емисиите на индустриални сажди (26 %) и олово (16 %) в ЕС; като има предвид, че той е основният източник на замърсяване на въздуха в градските райони поради емисиите от превозни средства (емисии на отработени газове от автомобилното движение), както и поради износването на спирачките и гумите (емисии от автомобилното движение, различни от отработени газове); като има предвид, че дизеловите превозни средства са отговорни за около 75 % от общите разходи поради замърсяването на въздуха, свързани с автомобилния транспорт, в Европа (27);

С. като има предвид, че селското стопанство е третият най-голям източник на емисии на първични ПЧ10 в ЕС, както се подчертава от ЕАОС; като има предвид, че емисиите на NH3 от селското стопанство допринасят за периоди на висока концентрация на ПЧ, наблюдавани в цяла Европа всяка пролет, както и за краткосрочни и дългосрочни отрицателни въздействия върху здравето (28); като има предвид, че емисиите на метан от селското стопанство са важен прекурсор на тропосферния озон, който има отрицателни последици за здравето на човека;

Т. припомня, че секторът на производство и разпределение на енергия е отговорен за повече от половината от емисиите на SOx (29) и за една пета от емисиите на Nox (30) в 33-те държави — членки на ЕАОС;

У. като има предвид, че централите, ползващи кафяви и лигнитни въглища, допринасят значително за емисиите на живак в ЕС и че 62 % от емисиите на живак от промишлеността в ЕС се произвеждат от електроцентрали, ползващи въглища (31); като има предвид, че живакът е опасен невротоксин, който уврежда нервната система дори при излагане на сравнително ниски нива;

Ф. като има предвид, че през 2005 г. в морските води около Европа (Балтийско море, Северно море, североизточната част на Атлантическия океан, Средиземно море и Черно море) според приблизителните изчисления емисиите на серен диоксид (SO2) от международното корабоплаване са били 1,7 милиона тона за година, емисиите на NO2 — 2,8 милиона тона и емисиите на ПЧ2,5 — 195 000 тона (32); като има предвид, че научно изследване, възложено от Комисията, заключи, че без по-нататъшни действия емисиите на NOx от морския транспорт вероятно ще се изравнят с емисиите на NOx на сушата в рамките на едно десетилетие (33);

Х. като има предвид, че макар рамката на политиката на ЕС в областта на качеството на въздуха на открито да е добре структурирана, законодателството на ЕС, обхващащо качеството на въздуха на закрито, е разпокъсано; като има предвид, че може да е необходим по-всеобхватен политически подход на ЕС към замърсяването на въздуха, който да гарантира, че законодателните актове в областта на качеството на атмосферния въздух, здравословните и безопасни условия на труд, химикалите и сградите са съгласувани изцяло и се подсилват взаимно, по-специално с цел гарантиране на безопасността на работниците и на всички граждани във връзка с опасни вещества в потребителски стоки;

Ц. като има предвид, че 13 от 18 текущи производства за установяване на нарушение срещу 18 държави членки са започнати поради емисии на ПЧ10 над пределно допустимите стойности на ЕС, 11 поради емисии на NO2 и 1 поради емисии на SO2 , а шест допълнителни производства за установяване на нарушение са открити поради неизпълнение на изискванията за мониторинг; отбелязва, че граничните стойности за PM10 и SO2 е трябвало да се постигнат, считано от 2005 г.;

Ч. като има предвид, че за 2019 г. 17 държави членки докладват за превишаване на стандартите на ЕС за качество на въздуха по отношение на NO2, 14 държави членки докладват за превишаване на PM10, 4 докладват за превишаване на PM2,5 и 1 — за SO2;

Ш. като има предвид, че настоящата ситуация налага да се предостави на държавите по-голяма подкрепа (технологична, логистична и финансова подкрепа и насоки), за да се подобри прилагането на действащото законодателство;

Щ. като има предвид, че в неотдавнашно решение на местен съд беше постановено, че управата на регион Брюксел, където се намират европейските институции, има правно задължение да инсталира в срок от шест месеца системи за измерване на качеството на въздуха по най-натоварените пътища, като например „Rue de la loi“, които трябва да измерват концентрацията на NO2, едри прахови частици (ПЧ10) и фини прахови частици (ПЧ2,5);

АА. като има предвид, че мнозинството от населението на ЕС счита, че публичните действия за насърчаване на добро качество на въздуха са недостатъчни, и като има предвид, че над 70 % от населението на ЕС очаква от Съюза да предложи допълнителни мерки (34); като има предвид, че подобряването на качеството на въздуха е свързано и с промени в манталитета на обществото, които не могат лесно да бъдат постигнати чрез правни промени, а по-скоро чрез кампании за повишаване на осведомеността относно ползите от политиките за чист въздух;

Частично ефективен инструмент, който трябва да бъде подобрен

1. признава, че трите стълба на политиката на ЕС за чист въздух са успели да постигнат тенденция на спад на емисиите и концентрациите на повечето замърсители на въздуха в Европа; подчертава, че макар и директивите на ЕС за качеството на атмосферния въздух да показаха своята ефективност при определянето на общи стандарти на ЕС за качеството на въздуха и улесняването на събирането и обмена на информация относно качеството на въздуха, те успяха само частично да намалят замърсяването на въздуха и неблагоприятните последици от него за здравето, качеството на живота и околната среда; обръща внимание на факта, че голям брой държави членки все още не спазват изцяло настоящите стандарти за качество на въздуха и не са предприели достатъчно действия за подобряване на качеството на въздуха и свеждане на превишенията до минимум, дори след започването от Комисията на производства за установяване на нарушение и след издаването на съдебни разпореждания, с които се изисква спазване на директивите за качеството на атмосферния въздух;

2. подчертава, че в по-голямата част от европейската територия се наблюдава повишаване на заболеваемостта от няколко свързани със замърсяването на въздуха болести, като например астма, болести, причинени от невротоксини, и болести, причинени от ендокринни нарушители, което оправдава не само пълното прилагане на европейското законодателство, но и бързи и ефективни производства за установяване на нарушение от страна на Комисията в случай на неспазване на задълженията от страна на държавите членки;

3. признава факта, че замърсяването на въздуха не се спира на границите и че е налице значителен обмен на замърсители на въздуха между държавите членки и между ЕС и държави извън ЕС, както е отбелязано във Втория обзор на мерките за чистота на въздуха; посочва, че държавите членки не са в състояние да предприемат никакви действия спрямо източници на емисии извън тяхната територия; насърчава Комисията да вземе под внимание сложното естество на замърсяването на въздуха (например образуването на вторични прахови частици и преноса на замърсяване на въздуха в световен мащаб и в рамките на ЕС), когато разработва нова политика в областта на качеството на въздуха, за да гарантира интегриран и цялостен подход;

4. отбелязва, че директивите за качеството на атмосферния въздух се основават на стандарти за качеството на въздуха, които се използват вече между 15 и 20 години, и че някои от тях са много по-слаби от настоящите насоки на СЗО и от прогнозните референтни нива, основаващи се на прекомерния риск от рак през целия живот, както и от нивата, предложени от най-новите научни доказателства за въздействието върху човешкото здраве и околната среда; приветства ангажимента, поет в рамките на Европейския зелен пакт, за преразглеждане на стандартите за качество на въздуха и призовава Комисията да приведе изцяло в съответствие стойностите на ПЧ 10 , ПЧ 2,5 , SO 2 и О 3 с насоките на СЗО, както и стойностите на бензена (C 6 H 6 ) и бензо(а)пирена (BaP) с референтните нива на СЗО, чрез законодателни промени в директивите за качеството на атмосферния въздух след приключването на цялостна оценка на въздействието върху здравните, екологичните, обществените и икономическите аспекти; подчертава факта, че понастоящем насоките на СЗО са в процес на преразглеждане и че публикуването им е предстоящо; посочва необходимостта да се актуализират стандартите на ЕС за качество на въздуха веднага след като новите насоки на СЗО се публикуват, както и да се включи задължение за периодичен преглед на стандартите въз основа на най-новите научни и технически доказателства, с цел привеждането им в съответствие с редовно актуализираните насоки на СЗО; призовава Комисията също така да вземе под внимание най-новите стойности на критичните натоварвания за защита на екосистемите, посочени в Конвенцията за трансгранично замърсяване на въздуха на далечни разстояния;

5. подчертава, че според данни, събрани от Европейската агенция за околна среда, и въпреки намаляването на емисиите на ПЧ 10 , по-голямата част от градското население в европейските държави, в които е осъществен мониторинг в периода от 2000 г. до 2015 г., е изложено на концентрации, които превишават годишната референтна стойност, препоръчана в насоките на СЗО; приканва Комисията да предложи законодателство, когато съществуват правни пропуски, като същевременно проучи и съпътстващите ползи за другите измерения на замърсяването, например шума; отправя искане към Комисията да проучи последиците от замърсяването на въздуха на закрито и възможните законодателни решения във връзка с всички съответни източници на замърсяване на въздуха на закрито;

6. препоръчва преразгледаните стандарти за качество на въздуха и изискванията за мониторинг, когато е целесъобразно, въз основа на оценка на най-новите научни доказателства, да обхващат и други нерегулирани замърсители с доказано отрицателно въздействие върху здравето и околната среда в ЕС, като например ултрафини частици, промишлени сажди, живак и амоняк; подчертава амбицията на ЕС да ръководи прехода към планета в добро здраве и припомня, че за да се превърне в световен лидер, той следва да даде пример, като приеме и приложи, наред с другото, амбициозни стандарти за качество по отношение на всички замърсители на въздуха;

7. отбелязва, че по-голямата част от производствата за установяване на нарушение, започнати до момента от Комисията, се отнасят до превишаване на пределно допустимите стойности, което показва, че пределно допустимите стойности представляват елементите на директивата относно качеството на атмосферния въздух, които са най-лесни за прилагане; призовава Комисията да предложи замяна на настоящите целеви стойности (O 3 , As, Cd, Ni и BaP) с пределно допустими стойности; посочва факта, че годишните стандарти позволяват пиковете в концентрациите на замърсители да остават незабелязани, особено в случая на PM 2,5 ;

8. призовава Комисията да изготви списък за наблюдение на веществата или съединенията, пораждащи безпокойство за здравето сред обществеността или научната общност („списък за наблюдение“), като например пластмасови микрочастици, за да се даде възможност за последващи действия във връзка с новите знания относно значението на тези нововъзникващи съединения и вещества за човешкото здраве, както и за най-подходящите подходи и методологии за мониторинг;

Измерване на замърсяването на въздуха

9. подчертава необходимостта да се гарантира, че качеството на въздуха се измерва от държавите членки на подходящите места и при източници на емисии, за да се избегне подценяване или надценяване на замърсяването на въздуха и да се получат представителни резултати; призовава държавите членки да подобрят своите мрежи за мониторинг, да засилят познанията за нивата на замърсителите, съществуващи на тяхна територия, и да направят оценка на нивото на своята мрежа за мониторинг на качеството на въздуха с оглед на идентифицирането на хронични и епизодични ситуации на атмосферно замърсяване и предприемането на действия за тяхното разрешаване; призовава Комисията да наложи задълженията, произтичащи от директивата в това отношение, и да се увери, че пунктовете за вземане на проби са съпоставими и представителни за конкретна област, включително чрез предоставяне на незабавна подкрепа на държавите членки при създаването на комбинация от стационарни станции за мониторинг, от една страна, и моделиране, от друга, придружени по желание от пасивни пунктове за вземане на проби, за да гарантира представителни резултати и да избегне системни недостатъци, както и чрез обучение и наемане на експерти, гарантиране на по-голяма точност при инспекциите, контрола и мониторинга и създаване на платформа за обмен на добри практики; подчертава необходимостта от непрекъснато обучение на нови експерти, включително преквалификация на хора, които са работили в други области и които желаят да упражняват дейност в тази област, както и на безработни млади хора; подчертава, че фактът, че държавите членки могат да избират обектите за мониторинг, от които предават данни на ЕАОС, може също така да доведе до потенциално подценяване на концентрациите на замърсители във въздуха;

10. отчита факта, че държавите членки са създали мрежа за мониторинг на качеството на въздуха въз основа на общи критерии, определени в директивите за качеството на атмосферния въздух, с над 4 000 станции за мониторинг и 16 000 пунктове за вземане на проби; посочва, че разпоредбите относно местоположението на обектите включват множество критерии и предлагат известна степен на гъвкавост, която може да затрудни проверката, и че това често поражда ситуации, при които мрежите за мониторинг в градовете не предоставят информация за местата, където се наблюдават най-високите концентрации на замърсители на въздуха, като така се създава риск превишаването на граничните стойности да остане незабелязано; настоятелно призовава Комисията да предостави незабавни насоки на държавите членки чрез акт за изпълнение в съответствие с член 28 от Директива 2008/50/ЕО как да създават своите мрежи за мониторинг; призовава Комисията, в рамките на предложенията за преразглеждане на директивите за качеството на атмосферния въздух, да направи преглед и да установи нови задължителни правила за разполагането на станции за мониторинг и пунктове за вземане на проби, като например възможността Комисията да изисква при необходимост да бъдат разположени допълнителни пунктове за мониторинг, за да се гарантира по-добро измерване на замърсяването на въздуха, или да се определи минимален брой станции за измерване по вид източник на емисии (транспорт, промишленост, селско стопанство или жилища);

11. счита, че по-ефективната мрежа за мониторинг на качеството на въздуха трябва също така да може да измерва въздействието на основните източници на замърсяване върху стандартите за качество на въздуха в съседните селища и защитени екосистеми и да предоставя повече информация относно набора от замърсители, които се оценяват;

12. призовава Комисията да представи мерки за насърчаване на инвестициите от страна на държавите членки с цел подобряване на мрежите за мониторинг, включително изграждането на станции за мониторинг и обучението и наемането на специалисти и анализатори, и да въведе по-строги процедури за надзор, контрол и мониторинг;

13. предлага да се въведе комбинация от стационарни станции за мониторинг, от една страна, и моделиране, от друга, придружени по избор от пасивно вземане на проби, тъй като високата променливост на замърсителите на въздуха трудно се отчита със стационарни станции за мониторинг; подчертава, че моделирането на качеството на въздуха може да допълни вземането на проби; поради това посочва, че директивите за качеството на атмосферния въздух следва да включват по поясен начин моделирането на качеството на въздуха (с подходяща пространствена разделителна способност) в процеса на оценка на качеството на въздуха; подчертава значението на данните в реално време за качеството на въздуха; посочва, че Комисията винаги следва да взема предвид най-новите технически измервателни системи, норми и стандарти;

14. подчертава, че въпреки че директивите за качеството на атмосферния въздух включват някои разпоредби за намаляване на емисиите на местата, където хората страдат най-много от замърсяването на въздуха или където концентрациите са най-големи, са необходими допълнителни насоки от Комисията относно разполагането на пунктовете за вземане на проби в макромащаб, за да се засили прилагането на тези специфични разпоредби; отбелязва, че групите с по-нисък социално-икономически статус са изложени в по-голяма степен на замърсяване на въздуха, тъй като е по-вероятно да живеят в близост до източници на сериозно замърсяване, както на открито, като например пътни и промишлени зони, така и на закрито, като например изгарянето на нискокачествени твърди горива за битово отопление; подчертава в тази връзка необходимостта от адекватно и по-добро отразяване на човешката експозиция на замърсяване на въздуха в законодателството на ЕС и настоятелно призовава Комисията да включи нови показатели в индексите за качество на въздуха, като например гъстотата на населението около станциите за мониторинг и пунктовете за вземане на проби, за да установи критерии за „обща експозиция на населението“ и разпоредби за представителността на пунктовете за наблюдение, както и за да сподели в тази връзка съществуващите най-добри практики, като например създаването на приоритетни области за подобряване на качеството на въздуха; подчертава обаче, че тези нови критерии следва да бъдат допълнение към, а не заместващи пределно допустимите стойности, които се доказаха като най-лесните за изпълнение стандарти до момента, и че трябва да се прилагат едни и същи стандарти за качество на въздуха в цяла Европа;

Поуките от кризата с COVID-19

15. посочва, че пандемията от COVID-19 е пример за неразривната връзка между човешкото здраве и здравето на екосистемите; подчертава необходимостта от включване на поуките, извлечени от пандемията от COVID-19 във връзка със замърсяването на въздуха, при разработването на нови политики;

16. отбелязва, че ограничителните мерки за контрол на разпространението на пандемията доведоха до драстично временно намаляване на трафика и промишлената дейност и последиците от това са безпрецедентно намаляване на емисиите и замърсяването на въздуха в континентален мащаб, като концентрациите на замърсители бяха доста под законоустановените пределно допустими стойности и препоръките на СЗО, като по този начин ясно показаха въздействието на човешките дейности върху околната среда; предлага да се анализират всички мерки, за да се разбере въздействието им; отбелязва със съжаление, че продължително, дългосрочно излагане на замърсяване на въздуха може да влоши въздействието на респираторните вируси като COVID-19; изразява загриженост по отношение на риска замърсяването да се върне до предходните нива или, което е по-лошо, до още по-високи нива, и предупреждава да не се отлагат или отменят местните мерки, насочени към намаляване на замърсяването на въздуха; подчертава факта, че значителното намаляване на замърсяването на въздуха в дългосрочен план би донесло значителни ползи за човешкото здраве, както и за земеделието и природните екосистеми; подчертава поради тази причина, че борбата със замърсяването на въздуха трябва да бъде в основата на плана на ЕС за възстановяване и че задължителните изисквания на ЕС за качество на въздуха и тяхното ефективно прилагане са от ключово значение за гарантиране на здравето на гражданите и подобряване на тяхната устойчивост спрямо бъдещи заплахи за здравето; настоятелно призовава държавите членки да засилят амбицията на своите политики за чист въздух, включително чрез целенасочено използване на финансиране от Механизма на ЕС за възстановяване и устойчивост;

17. отбелязва, че кризата, предизвикана от COVID-19, показа, че намаляването на движението на моторни превозни средства и промените в моделите на мобилност са ефективен инструмент за намаляване на замърсяването на въздуха в градовете; следователно счита, че следва да се насърчават добри практики като пазаруване в близост, доброволна работа от разстояние, електронна администрация или въвеждане на стъпаловидното работно време;

Насърчаване на успешни местни политики за качеството на въздуха

18. изтъква факта, че ясни тенденции на намаляване на замърсяването на въздуха могат да се наблюдават главно когато политиките се прилагат в комбинация, поради което последователният подход в целия ЕС при разработването и изпълнението на местните политики е от основно значение за техния успех; подчертава, че постигането на съгласуваност на политиките изисква също така сътрудничество между различните органи, и призовава Комисията и държавите членки да си сътрудничат тясно с националните, регионалните и местните органи в това отношение; призовава държавите членки да разработят последователни и дългосрочни стратегии за по-чист въздух; призовава Комисията да установи нови правни разпоредби в директивите за качеството на атмосферния въздух, за да предотврати възможността местните политики и мерки, които са доказали своята ефективност за подобряване на качеството на въздуха, да бъдат отменени без задълбочен анализ или оценка;

19. приветства проверката на Комисията за пригодност на директивите за качеството на атмосферния въздух, публикувана през 2019 г.; призовава Комисията да проучи начини за бързо и по-ефективно сътрудничество с националните, регионалните и местните органи, за да се насърчи спазването на законодателството в областта на качеството на въздуха, включително чрез финансиране от ЕС; призовава Комисията да предостави техническа помощ и експертен опит на националните, регионалните и местните органи, които срещат трудности при прилагането и изпълнението на законодателството в областта на качеството на въздуха;

20. насърчава държавите членки и местните и регионалните органи да разработят и приложат стратегически и основани на факти планове за устойчива градска мобилност, целящи координирано планиране на политики, стимули и субсидии, насочени към различните сектори и видове транспорт, както и инвестиции в устойчив и достъпен обществен транспорт, мерки за обновяване на наличния автомобилен парк, инвестиции в технологии, свързани с чисти видове транспорт и с мобилността като услуга, както и за инфраструктура за активна и споделена мобилност с нулеви емисии, зони с ниски емисии, схеми за зареждане на превозни средства и свързани с търсенето мерки за повишаване на осведомеността на обществеността и ускоряване на комуникационните дейности, свързани с ролята на ЕС в борбата със замърсяването на въздуха;

21. подчертава, че е необходимо градовете да бъдат по-здравословни и да се постигне значително намаляване на нивата на замърсяване на въздуха; призовава местните органи да разработят устойчиви градоустройствени планове, включващи мерки като създаването на зелени площи, пешеходни и свободни от автомобили райони в градските центрове, както и насърчаване на ходенето пеша и колоезденето, използването на достъпен обществен транспорт, на решения за споделена и устойчива мобилност, като същевременно се гарантира съвместното съществуване с моторизирания транспорт; подчертава, че широките и добре поддържани настилки и велосипедни алеи, по които движението е безпрепятствено, с акцент върху централните улици за пътуване до работното място и интегрирани в съществуващите пътни мрежи, като същевременно са надеждно отделени от автомобилните ленти, могат да стимулират активното пътуване като колоезденето и ходенето пеша; настоятелно призовава националните, регионалните и местните органи да приемат съответно амбициозни политики и мерки; счита, че градовете, където се прилага принципът за „15-те минути“, т.е. домовете, работните места, обществените услуги и магазините са достъпни в рамките на 15 минути пеша или с обществен транспорт, следва да формират основата на дългосрочното градско планиране; настоятелно призовава Комисията да учреди годишна награда за градовете или регионите, които са предприели най-добрите мерки с видими последици и конкретни резултати за намаляване на замърсяването на въздуха, за да насърчи местните и националните органи да бъдат по-активни и ефикасни и да популяризира тези мерки на европейско равнище;

22. посочва, че в неотдавнашната стратегия на Комисията за устойчива и интелигентна мобилност се призовава за увеличаване на дела на колективния транспорт, ходенето пеша и колоезденето, както и за автоматизирана, свързана и мултимодална мобилност, с цел значително намаляване на замърсяването и задръстванията от транспорта, особено в градовете, и подобряване на здравето и благосъстоянието на гражданите;

23. призовава за подходящи инвестиции в широкообхватна велосипедна инфраструктура, особено в градските райони, за да се гарантира безопасността на всички уязвими участници в пътното движение и да се увеличи привлекателността на колоезденето като ефективно и здравословно средство за пътуване до работното място; подчертава, че е важно да се осигури безпроблемната интермодалност между железопътния транспорт и колоезденето, за да се предложи устойчиво пътуване до работното място между селските и градските райони; за тази цел насърчава разширяването на мрежата EuroVelo;

24. посочва, че услугите за обществен транспорт, особено в селските райони, често са незадоволителни, нередовни и скъпи;

Въздействието на политиките на ЕС върху качеството на въздуха

25. приветства обявяването на плана за действие на Комисията за нулево замърсяване; припомня тясната връзка между опазването на природата и качеството на въздуха и подчертава, че замърсяването на въздуха е тежест, която изисква цялостен подход, тъй като оказва отрицателно въздействие върху екосистемите на почвата и на водите чрез еутрофикация и повишаване на киселинността; предупреждава, че всички нови мерки ще бъдат безполезни, ако на качеството на въздуха не се даде необходимият приоритет и то не бъде включено във всички политики на ЕС в съответствие с най-новите научни данни и законодателството на ЕС относно източниците на емисии, като например в областта на климата, енергетиката, транспорта, промишлеността, селското стопанство и управлението на отпадъците, като същевременно се гарантира, че няма противоречия и са налице по-добри полезни взаимодействия между политическите области; призовава Комисията и държавите членки да си сътрудничат по-тясно във всички области и на всички равнища и да обмислят всички технически решения за намаляване на емисиите по технологично неутрален начин, за да се помогне на местните органи да поемат по амбициозен, но труден път към нулеви емисии и постигане на по-чист въздух;

26. посочва нарастващата връзка между замърсяването на въздуха и изменението на климата, както се вижда от нарастващите концентрации на озон, предизвикани от повишаване на температурите и по-често повтарящи се топлинни вълни; счита, че цялостният подход за борба със замърсяването на въздуха е съвместим с анализ за всеки отделен случай на специфичните характеристики на всеки замърсител, например за озон, безцветен газ с остра миризма, който не е основен замърсител и за предотвратяването на който са необходими мерки за намаляване на прекурсорите (NO x и летливите органични съединения (ЛОС)) в дългосрочен план;

27. настоятелно призовава Комисията и държавите членки да оценят ефективността на цялото законодателство в областта на емисиите и да го укрепят, като същевременно гарантират ефективното му прилагане; подчертава, че намаляването на емисиите при източника е единственият ефективен начин за гарантиране на чист въздух; предупреждава, че повечето държави членки няма да изпълнят своите задължения за намаляване на емисиите за 2020 г. и 2030 г. съгласно директивата за НТЕ; подчертава необходимостта от строги мерки за намаляване на емисиите във всички сектори, в частност при автомобилния и морския транспорт, въздухоплаването, промишлените инсталации, сградния фонд, селското стопанство и производството на енергия; подчертава необходимостта от включване в търговската политика на ЕС на неговите стандарти за качеството на въздуха и емисиите, за да се предотврати прехвърлянето на емисии извън ЕС, което допълнително би засилило въздействието на трансграничното замърсяване на въздуха върху качеството на въздуха в ЕС; препоръчва да се предвиди подходяща финансова подкрепа от съществуващите фондове на ЕС за целите в областта на чистия въздух, за да се подпомогнат държавите членки в техните действия;

28. призовава Комисията бързо да започне производства за установяване на нарушение, така че задълженията за намаляване на емисиите съгласно Директивата за НТЕ да бъдат изпълнени принудително; подчертава, че мерките на ЕС за намаляване на емисиите между секторите трябва да очертаят ясно пътя към нулеви емисии и нулево замърсяване от тези сектори; призовава за съгласуван подход на политиките при регулирането на емисиите на парникови газове и емисиите от замърсители;

29. изразява съжаление относно механизма за гъвкавост, предложен за раздел 5 от Директивата за НТЕ в доклада на Комисията, озаглавен „Втори обзор на мерките за чистота на въздуха“; подчертава, че през 2018 г. 11 държави членки са поискали корекции на своите национални пределно допустими стойности за емисиите; призовава Комисията да ограничи до стриктния минимум използването на корекции на инвентаризацията на емисиите и да разгледа дали държавите членки са предприели действия за компенсиране на евентуални непредвидени емисии от определени сектори, преди да подадат заявление за корекция на инвентаризациите на емисиите;

30. подчертава, че емисиите на метан не са регулирани от законодателството на ЕС в областта на замърсяването на въздуха и не са специално уредени в рамките на политиката на ЕС в областта на климата; приветства наскоро публикуваната стратегия на ЕС за намаляване на емисиите на метан и насърчава Комисията да предприеме ефективни мерки по отношение на необходимостта от минимизиране на емисиите на метан, най-вече от селското стопанство и отпадъците;

31. 3 ), по-специално от селскостопанския сектор, продължават да нарастват, което представлява предизвикателство за държавите — членки на ЕС, за спазване на ограниченията на ЕС за замърсяване на въздуха; подчертава, че в градските райони около 50 % от въздействието на замърсяването на въздуха върху здравето се дължи на емисиите на амоняк, тъй като амонякът е ключов прекурсор на праховите частици; призовава държавите членки да използват своите национални стратегически планове в областта на общата селскостопанска политика (ОСП) като възможност за борба със замърсяването на въздуха от селскостопанския сектор; приканва Комисията и държавите членки да проучат също така варианти за намаляване на тези емисии в рамките на Директивата относно емисиите от промишлеността отбелязва със загриженост, че докато при емисиите на повечето замърсители на въздуха продължава да се наблюдава тенденция към намаляване в целия Европейски съюз, емисиите на амоняк (NH), по-специално от селскостопанския сектор, продължават да нарастват, което представлява предизвикателство за държавите — членки на ЕС, за спазване на ограниченията на ЕС за замърсяване на въздуха; подчертава, че в градските райони около 50 % от въздействието на замърсяването на въздуха върху здравето се дължи на емисиите на амоняк, тъй като амонякът е ключов прекурсор на праховите частици; призовава държавите членки да използват своите национални стратегически планове в областта на общата селскостопанска политика (ОСП) като възможност за борба със замърсяването на въздуха от селскостопанския сектор; приканва Комисията и държавите членки да проучат също така варианти за намаляване на тези емисии в рамките на Директивата относно емисиите от промишлеността ( 35 ) (ДЕП);

32. посочва, че Европейският зелен пакт има за цел да намали въздействието на ЕС върху околната среда и че с оглед на важният принос на промишлеността към общия натиск върху околната среда ЕС трябва да допринесе по подходящ начин за постигането на тази обща цел; изразява загриженост във връзка с практиката на изграждане на нови промишлени инсталации с капацитет малко под праговете на ДЕП, за да може тези инсталации да останат целенасочено извън обхвата на директивата; в тази връзка приветства обявеното преразглеждане на ДЕП с цел по-добро справяне със замърсяването от големи промишлени инсталации, насърчаване на промишлената дейност с най-малко отрицателно въздействие върху околната среда и за привеждането им в пълно съответствие с политиките на ЕС в областта на околната среда, климата, енергията и кръговата икономика; призовава Комисията да въведе задължение за държавите членки да предоставят на обществеността информация относно спазването и разрешителните;

33. в тази връзка счита, че би било от полза в ДЕП да се включат други сектори, да се ограничат до минимум дерогациите от директивата, да се преразгледат настоящите най-добри налични техники (НДНТ), да се възприеме последователен, ориентиран към резултатите подход за насърчаване на промишлената дейност с най-малко отрицателно въздействие върху околната среда и да се интегрират разпоредби, които стимулират напредъка, в рамките на разрешителния етап или в процеса на определянето на референтните документи за най-добри налични техники;

34. насърчава местните органи да прилагат, включително като част от своите планове за качество на въздуха, информационни кампании и схеми за стимулиране на санирането на сгради и подмяната на стари, неефективни и замърсяващи системи за отопление и охлаждане на жилища, които са отговорни за голяма част от замърсяването на въздуха с опасни за здравето вещества; счита, че централното отопление, основано на устойчиви решения, може да бъде добра алтернатива на разпръснатите и силно неефективни индивидуални източници на отопление;

35. отбелязва, че производството на електроенергия, използващо твърди горива, ще бъде основният източник на емисии на живак във въздуха в Европа в обозримо бъдеще; приветства в това отношение ангажиментите, поети от най-малко десет държави — членки на ЕС, за постепенно извеждане на въглищата от употреба; призовава другите държави членки постепенно да изведат от употреба най-късно до 2030 г. въглищата като източник на енергия;

36. посочва, че макар и свързаните с транспорта емисии на повечето замърсители да са намалели значително през последните десетилетия, в ЕС продължават да съществуват постоянни горещи точки, където равнищата на замърсяване на въздуха са твърде високи, по-специално в градските райони, където все още почти едно от всеки шест лица е изложено на концентрации на замърсяване на въздуха, превишаващи стандартите на ЕС за качество на въздуха, що се отнася до някои замърсители; подчертава, че прекомерните равнища на замърсяване на въздуха от транспорта представляват особен риск за здравето на хората, живеещи в градски райони и в близост до транспортни възли;

37. припомня, че автомобилният транспорт е основният източник на азотни оксиди (NO x ) в Европа; призовава Комисията да разработи строги стандарти на ЕС за замърсяването на въздуха от емисиите на автомобилите (бъдещи стандарти Евро 7 за лекотоварни автомобили и Евро VII за тежкотоварни автомобили) по технологично неутрален начин, който не прави разлика между горивата; подчертава, че новите процедури за изпитване на превозните средства следва да бъдат преразгледани, за да се разшири обхватът на измерваните замърсители, да се увеличи тяхната точност и ефективност и да се премахнат правните пропуски, като по този начин се гарантира, че стандартите за емисии наистина се спазват при реални условия на движение;

38. подчертава, че е от решаващо значение да се стимулира пазарът на превозни средства с нулеви и ниски емисии и да се отправят препоръки към държавите членки, за да бъдат насърчени да прилагат широк набор от стимули за превозни средства с нулеви и ниски емисии, като същевременно се гарантира, че тези стимули са насочени към превозни средства с най-ниски емисии в реални условия; подчертава, че наличността и достъпността на инфраструктурата за зареждане, включително в частни и обществени сгради в съответствие с Директивата относно енергийните характеристики на сградите ( 36 ) (ДЕХС), и конкурентоспособността на превозните средства с нулеви и ниски емисии са от съществено значение за по-широко приемане от страна на потребителите;

39. счита, че за да се подобри качеството на въздуха в горещитe точки, е от ключово значение да се премине към по-устойчива и по-малко замърсяваща транспортна система и да се разработи инфраструктура за мобилност, целяща намаляване на задръстванията, по-специално в градските райони, като същевременно се използват всички налични средства по възможно най-ефективен начин и се вземат предвид най-новите научни данни и технологични иновации; призовава Комисията да подпомага държавите членки при извършването на редовни проверки на качеството на тяхната транспортна инфраструктура, за да се определят областите, нуждаещи се от намаляване на натоварването и оптимизация, както и да се вземат подходящи мерки в тези области, включително чрез използване на наличното финансиране от ЕС и по-добро насочване на основните механизми за финансиране, например Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд, с цел да се превърне качеството на въздуха в приоритет сам по себе си;

40. отново подчертава, че е важно да се осъществи съществен преход от автомобилния транспорт към по-малко замърсяващи видове транспорт, например комбиниран транспорт, транспорт по вътрешни водни пътища и железопътен транспорт, в частност като се използва фактът, че 2021 г. е обявена за европейска година на железопътния транспорт; във връзка с това подчертава, че е необходимо спешно да се подобри и модернизира железопътната инфраструктура, като изцяло се приложи Европейската система за управление на железопътното движение, премахнат се съществуващите пречки и се доизградят липсващите връзки, по-специално в рамките на трансевропейската транспортна мрежа; също така подчертава необходимостта допълнително да се улеснява и насърчава интер- и мултимодалността; счита, че за „последната миля“ и средните разстояния този подход следва да бъде съчетан с необходимостта от повишаване на ефективността и устойчивостта на автомобилния транспорт;

41. 2 от нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства би ускорило навлизането на превозни средства с нулеви и ниски емисии; подчертава, че най-ефективният начин за намаляване на замърсяването на въздуха от автомобилния транспорт е да се насърчи преминаването от конвенционални горива към по-чисти алтернативни горива, както е описано в Директива 2014/94/ЕС ( 37 ) за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива; счита, че предстоящото преразглеждане на Регламент (ЕС) 2019/631 ( 38 ) за определяне на стандарти за емисиите на COот нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства би ускорило навлизането на превозни средства с нулеви и ниски емисии;

42. призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че стандартите за емисии в настоящото законодателство се прилагат по-добре, както и да повишат осведомеността относно възможностите за привеждане на употребяваните автомобили в съответствие с екологичните стандарти, например чрез модернизиране;

43. подчертава, че комбинираният транспорт на стоки допринася за намаляване на емисиите от транспорта, като насърчава преминаване от автомобилен товарен транспорт към видове транспорт с по-ниски емисии, в това число речни коридори с нулеви емисии;

44. посочва, че е необходимо да се вземат предвид структурните ограничения, които могат да засегнат въвеждането на алтернативни видове транспорт в най-отдалечените региони и островите; призовава Комисията и правителствата на най-отдалечените региони да предвидят план за действие, насочен към предоставяне на стимули и специфично финансиране за транспорта в тези региони;

45. подчертава, че замърсяването на въздуха от морския транспорт е причина за над 50 000 смъртни случая годишно в ЕС и че следователно трябва да бъде допълнително намалено ( 39 ) ; подчертава, че е необходимо ЕС да приеме подходящи и ефективни мерки за регулиране на морския транспорт; обръща внимание на факта, че пристанищните градове, изправени пред допълнително замърсяване от корабоплаването, крановете, круизите и различните транспортни средства, трябва да разгледат тези аспекти, за да подобрят качеството на въздуха си; отбелязва със загриженост, че вредното въздействие на корабите върху качеството на въздуха продължава да се увеличава с разрастването на сектора; призовава Комисията спешно да изпълни своя ангажимент за регулиране на достъпа на най-замърсяващите кораби до пристанищата и да задължи акостиралите кораби да използват наличната инфраструктура за презареждане с електроенергия и гориво, като например наземно електроснабдяване с цел намаляване на емисиите на замърсители, като по този начин се защитават крайбрежните райони и тяхното население; призовава Комисията и държавите членки да въведат „стандарт за престой на котвена стоянка с нулеви емисии“ във всички европейски пристанища;

46. подчертава, че зоните за контрол на емисиите са съществен инструмент за ограничаване на замърсяването на въздуха от корабоплаването и допринасят за справяне с изменението на климата, като намаляват неблагоприятното въздействие върху здравето на човека и морското биологично разнообразие; поради това призовава за разширяването на зоните за контрол на емисиите, така че да обхванат всички морета в ЕС; призовава държавите членки да контролират стриктно зоните за контрол на емисиите в своите териториални води;

47. подчертава въздействието на въздухоплаването върху замърсяването на въздуха и съответните отрицателни последици за здравето; във връзка с това припомня, че снабдяването с електроенергия на неподвижни самолети на летищата може да подобри качеството на въздуха, и поради това настоятелно призовава държавите членки да гарантират, че техните национални рамки за политиката отчитат необходимостта от инсталиране на захранване с електроенергия на летищата в съответствие с Директива 2014/94/ЕС;

Планове за качеството на въздуха

48. отбелязва, че плановете за качество на въздуха, които са ключово изискване на директивите за качеството на атмосферния въздух в случаите, когато държавите членки не спазват стандартите за качество на въздуха, често са неефективни по отношение на постигането на очакваните от тях резултати; призовава Комисията да установи възможно най-скоро чрез акт за изпълнение в съответствие с член 28 от Директива 2008/50/ЕО набор от минимални изисквания и най-добри практики както за изготвянето, така и за изпълнението на плановете за качество на въздуха, за да се гарантира, че плановете за качество на въздуха определят обвързани със срокове действия, които са съизмерими с проблема със замърсяването, с който трябва да се справят; призовава Комисията да гарантира, че е налице достатъчно финансиране за изпълнение на планираните действия и че са включени надеждни изчисления за намаляване на замърсяването, за да се измери изпълнението; счита, че настоящото продължително изготвяне на плановете за качество на въздуха излага на риск тяхната ефективност и че плановете за качество на въздуха следва да бъдат по-целенасочени и да поставят акцент върху краткосрочните и средносрочните мерки, които са ориентирани към постигането на резултати и противодействат на емисиите от установени основни източници на замърсяване; посочва, че мерки, които са по-хармонизирани и съпоставими и са предприети във всички държави членки, биха повишили тяхната ефективност и общото им приемане; подчертава важната роля на общинските и местните органи в изготвянето и прилагането на плановете за качество на въздуха предвид местния характер на движещите сили за замърсяването на въздуха и последиците от него;

49. отбелязва, че държавите членки изготвят публични годишни доклади за всички замърсители, които попадат в обхвата на Директива 2008/50/ЕО за качеството на атмосферния въздух, и докладват ежегодно на Комисията съгласно член 27 от директивата; изразява съжаление обаче, че Директивата за качеството на атмосферния въздух нито изисква от държавите членки да докладват на Комисията относно изпълнението на плановете за качество на атмосферния въздух, нито да ги актуализират, когато се приемат нови мерки или когато напредъкът е недостатъчен; посочва освен това, че Комисията не анализира и не предоставя обратна информация относно представените планове за качество на въздуха и съдържащите се в тях мерки; отбелязва, че подходящата и критична обратна информация относно представените планове за качество на въздуха би могла да помогне на държавите членки да изготвят по-добри планове за качество на въздуха с по-ефективни мерки и би могла да предотврати несъответствие със стандартите за качество на въздуха; призовава Комисията да установи по-прозрачна и адаптивна система за обмен на информация и задължението за ежегодно докладване за изпълнението на плановете за качество на въздуха, както и процедура за оценка на представените планове за качество на въздуха, за да се гарантира, че мерките на държавите членки за подобряване на качеството на въздуха са бързи и ефективни;

50. подчертава колко е важно наличието на достатъчно експертен опит и ресурси на местно и регионално равнище за разработването на планове за качеството на въздуха и за избора, изпълнението и оценката на мерките за подобряване на качеството на въздуха; във връзка с това подчертава необходимостта от повишаване на осведомеността относно наличните финансови средства, техническите ресурси и гъвкавите начини, които могат да бъдат съобразени с местните и регионалните реалности;

Прилагане на директивите за качеството на атмосферния въздух

51. предупреждава, че към февруари 2021 г. има 31 неприключени производства за установяване на нарушение срещу 20 държави членки във връзка с прилагането на директивите за качеството на атмосферния въздух; признава, че някои от тези производства за установяване на нарушение са в ход от 2009 г. насам и че въпреки текущите производства за установяване на неизпълнение на задължения продължават да се наблюдават превишения на концентрацията на замърсяване в държавите членки; счита, че постоянното и системно превишаване на стандартите за качество на въздуха от страна на държавите членки показва липсата на ангажираност на държавите членки за приемането на по-ефективни мерки за опазване на здравето на техните граждани и на околната среда, както и неефективността на настоящата процедура за правоприлагане; настоятелно призовава Комисията да преразгледа настоящата процедура за прилагане на директивите за качеството на атмосферния въздух;

52. изразява загриженост относно неприлагането на Директивата за НТЕ; предупреждава, че от 2010 г. насам не са започвани никакви производства за установяване на нарушение във връзка с емисии над горните граници, установени от директивата за НТЕ, въпреки че три държави членки никога не са докладвали емисии на амоняк (NH 3 ) под съответните им горни граници;

53. призовава Комисията да предприеме правни действия веднага след като ѝ стане известно, че законодателството на ЕС в областта на качеството на въздуха не се прилага, и да предприеме бързо последващи действия за сезиране на Съда и за налагане на санкции при установяване на нарушения; призовава Комисията да изготвя редовно ясни и всеобхватни прегледи на започнатите производства за установяване на нарушение и да публикува незабавно разменените съобщения с държавите членки, които не изпълняват изискванията; призовава Комисията да предостави необходимите ресурси, за да се гарантират бързи последващи действия при неизпълнение на изискванията от страна на държавите членки;

54. освен това припомня, че в Специален доклад № 23/2018 на Европейската сметна палата относно замърсяването на въздуха се посочва също големият брой производства за установяване на нарушение във връзка с пределно допустимите стойности относно качеството на въздуха и доказателства за широко разпространени пропуски в прилагането на законодателството в областта на качеството на въздуха в целия Съюз; отбелязва, че тези пропуски в прилагането се увеличават във времето, не на последно място поради повтарящите се продължителни срокове на различните етапи на производствата за установяване на неизпълнение на задължения — обикновено между шест и осем години; счита, че двегодишният период за Комисията да издаде нотификация относно превишаване на пределно допустимите стойности е твърде дълъг, за да се гарантира своевременно прилагане;

55. призовава държавите членки да подобрят прилагането на действащото законодателство в съответствие с решенията на Съда на Европейския съюз;

По-добро информиране на обществеността, повишаване на обществената осведоменост и участие

56. счита, че обществената информираност и осведоменост играят решаваща роля за справяне със замърсяването на въздуха и за улесняване на прякото участие на гражданите в мерките за подобряване на качеството на въздуха; обръща внимание на факта, че държавите членки, регионите и градовете определят индексите за качеството на въздуха по различен начин и че понастоящем за някои замърсители липсват информационни прагове и прагове за отправяне на предупреждение; настоятелно призовава Комисията и държавите членки да създадат стандартизирана система за класифициране относно качеството на въздуха, приложима в целия ЕС; призовава Комисията, държавите членки и съответните регионални и местни органи да стартират програми за улесняване на инвестициите, които подобряват качеството на въздуха;

57. подчертава, че предоставената от държавите членки информация относно възможното въздействие на замърсяването на въздуха върху човешкото здраве е оскъдна, неясна и не е лесно достъпна за обществеността; отбелязва обаче, че са налице положителни тенденции в практическото изпълнение на задълженията на държавите членки съгласно директивите за качеството на атмосферния въздух по отношение на информирането на обществеността относно положението с качеството на въздуха; призовава за по-нататъшно хармонизиране на информацията за качеството на въздуха, която е на разположение на обществеността във всички географски мащаби в държавите членки и регионите, като същевременно се гарантира лесен достъп до точна информация за качеството на въздуха в реално време; призовава Комисията, държавите членки и засегнатите регионални и местни органи да стартират кампании за предоставяне на актуална информация на обществеността и повишаване на осведомеността на обществеността по теми като различните видове замърсители на въздуха и тяхното въздействие върху човешкото здраве или съществуващите нива на замърсяване на въздуха на територията, включително информация, насочена към уязвимите групи, както и да публикуват класации за най-голям и най-малък напредък, постигнат от зоните за качество на въздуха; счита, че кампаниите за повишаване на осведомеността относно разрушителните последици от замърсяването на въздуха, заедно със съответните източници на замърсяване и/или инсталирането на екрани за качеството на въздуха, биха могли също така да повишат обществената осведоменост и информираност и да предизвикат промяна в поведението и моделите, които могат да допринесат за качеството на въздуха;

58. призовава Комисията и държавите членки да използват и популяризират инструменти за насърчаване на участието на обществеността в прилагането на директивите за качеството на атмосферния въздух, като например разработване от държавите членки на онлайн инструмент или/и приложение, които информират гражданите относно качеството на въздуха и неговото въздействие върху здравето на човека, дават им възможност да поискат станции за мониторинг на въздуха или пунктове за вземане на проби, да докладват за нарушения във връзка с качеството на въздуха или да предоставят обратна връзка до Комисията по въпроси, свързани с действия на държавите членки в областта на качеството на въздуха;

59. подчертава факта, че организациите на гражданското общество, активистите в областта на околната среда и разследващите журналисти играят, поради своята близост и пряк достъп до данните на място, решаваща роля за популяризиране и контрол на прилагането на законодателството в областта на качеството на атмосферния въздух и поради това следва да участват пълноценно в процедурите на консултации;

60. настоятелно призовава Комисията да актуализира директивите за качеството на атмосферния въздух, за да включи изрични разпоредби, които да гарантират правото на гражданите на правосъдие в съответствие с Конвенцията от Орхус, и призовава Съвета да улесни нейното прилагане, което е от особено значение в случаите, в които Съветът действа в рамките на своя законодателен капацитет;

Други предложения

61. призовава Комисията да обмисли регулирането на качеството на въздуха в помещенията независимо или като част от законодателството за устойчивост на сградите, като обхване качеството на въздуха в затворени помещения поне в публични и търговски недвижими имоти;

62. счита, че е от съществено значение да се извърши общ анализ на резултатите, получени от мрежата за наблюдение, и да се изготвят годишни доклади, които, като част от публичното пространство, включват анализи и оценки на пространствени и времеви данни и оценки на въздействието върху качеството на живота и екосистемите, придружени от препоръки относно действия за справяне с всяко отчетено хронично или епизодично замърсяване на въздуха;

63. счита, че държавите членки следва да се стремят да гарантират, че примерът на градовете с добри практики в тази област е последван от други градове като цяло чрез изготвяне и изпълнение на планове за действие при извънредни ситуации и аварийни планове, които да бъдат задействани възможно най-бързо при прогнозирани или действително налични високи концентрации на замърсяващи газове и частици, които застрашават общественото здраве;

64. подчертава необходимостта от подобряване на условията на труд на транспортните работници, като се защитават по-добре онези работници, които ежедневно са изложени на високи нива на замърсяване на въздуха и токсични изпарения, както и като се инвестира в тяхната преквалификация, повишаване на квалификацията и обучение;

65. подчертава, че иновациите и научните изследвания в областта на технологиите с ниски емисии и на технологиите за намаляване на емисиите ще помогнат да се намалят емисиите във всички сектори; настоятелно призовава Комисията да зачита принципа на технологична неутралност; подчертава необходимостта от новаторски решения, като например системи за филтриране в превозните средства и по улиците, обновяване на автомобилния парк и подобни инициативи;

66. насърчава Комисията и държавите членки да гарантират, че политиките в областта на качеството на въздуха осигуряват иновации и конкурентоспособност в свързаните сектори и същевременно се стремят да осъществят амбициите за нулево замърсяване;

67. призовава Комисията и държавите членки да продължават да подкрепят форумите и да насърчават консултациите с други държави като част от усилията да намерят ефективни решения и да улеснят прилагането на европейските, националните и местните политики, като се стремят да постигнат приемливи стандарти за качество на въздуха;

o

o o

68. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 152, 11.6.2008 г., стр. 1.

(2) ОВ L 23, 26.1.2005 г., стр. 3.

(3) ОВ L 344, 17.12.2016 г., стр. 1.

(4) ОВ L 335, 17.12.2011 г., стр. 86.

(5) ОВ L 158, 30.4.2004 г., стp.50.

(6) ОВ L 334, 17.12.2010 г., стp. 17.

(7) Приети текстове, P9_TA(2020)0201.

(8) ОВ C 23, 21.1.2021 г., стp. 23.

(9) Приети текстове, P9_TA(2019)0078.

(10) ОВ C 324, 1.10.2020 г., стp. 35.

(11) Световна здравна организация, Ambient Air Pollution: A global evaluation of exposure and burden of disease (Замърсяване на атмосферния въздух: глобална оценка на експозицията и тежестта на заболяванията), Световна здравна организация, Женева, 2016 г.

(12) Доклад на ЕАОС 09/2020 от 23 ноември 2020 г., озаглавен „Air Quality in Europe — 2020 report“ (Качество на въздуха в Европа — доклад за 2020 г.),

(13) Chen, H. et al., „Living near major roads and the incidence of dementia, Parkinson’s disease, and multiple sclerosis: a population based cohort study 389“ (Живот в близост до големи пътища и заболеваемостта от деменция, болест на Паркинсон и множествена склероза: популационно кохортно проучване 389), The Lancet, Том 389, № 10070, Elsevier Ltd., 2017 г., стр. 718 — 726.

(14) Guxens, M. et al., „Air Pollution Exposure During Fetal Life, Brain Morphology, and Cognitive Function in School-Age Children“ (Излагане на замърсяване на въздуха по време на живота на зародиша, морфология на мозъка и когнитивни функции при децата в училищна възраст), Biological Psychiatry, Том 84, № 4, Elsevier Inc., 2018 г., стр. 295 — 303.

(15) Lim, C. C. et al., „Association between long-term exposure to ambient air pollution and diabetes mortality in the US“ (Връзка между дълготрайното излагане на замърсяване на атмосферния въздух и смъртността, причинена от диабет, в САЩ), US Environmental Research, Том 165, Elsevier Inc., 2018 г., стр. 330 — 336.

(16) ЕАОС, Air pollution: how it affects our health (Замърсяване на въздуха: как то засяга нашето здраве),ЕАОС, Копенхаген, 2020 г., https://www.eea.europa.eu/themes/air/health-impacts-of-air-pollution

(17) Проучване на Тематичния отдел по политики в областта на икономиката, науката и качеството на живота на Европейския парламент от януари 2021 г., озаглавено „Air pollution and COVID-19. Including elements of air pollution in rural areas, indoor air pollution, vulnerability and resilience aspects of our society against respiratory disease, social inequality stemming from air pollution“ (Замърсяване на въздуха и COVID-19. Включване на елементите на замърсяването на въздуха в селските райони, замърсяването на въздуха в затворени помещения, аспектите на уязвимостта и издръжливостта на нашето общество срещу респираторните заболявания, социалното неравенство, произтичащо от замърсяването на въздуха).

(18) Световна здравна организация, Ambient Air Pollution: A global evaluation of exposure and burden of disease (Замърсяване на атмосферния въздух: глобална оценка на експозицията и тежестта на заболяванията), Световна здравна организация, Женева, 2016 г.

(19) Статистически сборник на Евростат от 7 септември 2016 г., озаглавен „Urban Europe — Statistics on cities, towns and suburbs“ (Градската Европа — статистически данни за градовете и предградията).

(20) Доклад на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) 09/2020 от 23 ноември 2020 г., озаглавен „Air Quality in Europe — 2020 report“ (Качество на въздуха в Европа — доклад за 2020 г.),

(21) Khomenko, S. et al., „Premature mortality due to air pollution in European cities: a health impact assessment“ (Преждевременна смъртност поради замърсяването на въздуха в европейските градове: оценка на въздействието върху здравето), The Lancet Planetary Health, Elsevier Inc., 2021 г.

(22) Оценка на Службата на ЕП за парламентарни изследвания за прилагането на европейско равнище от 18 януари 2021 г., озаглавена „EU policy on air quality: implementation of selected legislation“ (Политика на ЕС в областта на качеството на въздуха: прилагане на избрано законодателство), стр. 26.

(23) Amann, M. et al., Support to the development of the Second Clean Air Outlook — Specific Contract 6 under Framework Contract ENV.C.3/FRA/2017/0012 (Final Report)(Подкрепа за разработването на Втория обзор на мерките за чистота на въздуха — Специфичен договор 6 съгласно рамковия договор ENV.C.3/FRA/2017/0012 (Окончателен доклад)), Европейска комисия, Брюксел, 2020 г..

(24) Евростат, Air pollution statistics — emission inventories (Статистики за замърсяването на въздуха — инвентаризации на емисиите), Евростат, Люксембург, 2020 г., www.ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Air_pollution_statistics_-_emission_inventories&oldid=403107

(25) COM(2021)0003.

(26) Регионален офис на СЗО за Европа в Копенхаген, „Air Quality Guidelines for Europe“ (Насоки за качеството на въздуха в Европа), European Series, Том 2, Световна здравна организация, Женева, 2000 г.

(27) Доклад на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) 09/2020 от 23 ноември 2020 г., озаглавен „Air Quality in Europe — 2020 report“ (Качество на въздуха в Европа — доклад за 2020 г.),

(28) Оценка на ЕАОС на показателите от 23 февруари 2018 г., озаглавена „Emissions of primary PM2,5 and PM10 particulate matter“ (Емисии на първични прахови частици ПЧ2,5 и ПЧ10)

(29) Визуализация на данните на ЕАОС от 18 юни 2015 г., озаглавена „Sector share of sulphur oxides emissions“ (Секторен дял на емисиите на серни оксиди): https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/sector-share-of-sulphur-oxides-emissions#tab-chart_1

(30) Визуализация на данните на ЕАОС от 18 юни 2015 г., озаглавена „Sector share of nitrogen oxides emissions“ (Секторен дял на емисиите на азотни оксиди): https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/daviz/sector-share-of-nitrogen-oxides-emissions#tab-chart_1

(31) Доклад на ЕАОС от 19 септември 2018 г., озаглавен „Mercury in Europe’s environment. A priority for European and global action“ (Живак в околната среда в Европа. Приоритет за действия на европейско и на световно равнище).

(32) Campling, P. et al., Specific evaluation of emissions from shipping including assessment for the establishment of possible new emission control areas in European Seas (Специфична оценка на емисиите от корабоплаването, включително оценка за създаването на възможни нови зони за контрол на емисиите в европейските морски води), Flemish Institute for Technological Research NV, Mol, 2013 г.

(33) Cofala, J. et al., The potential for cost-effective air emission reductions from international shipping through designation of further Emission Control Areas in EU waters with focus on the Mediterranean Sea (Потенциалът за разходоефективни намаления на емисиите във въздуха от международното корабоплаване чрез определяне на допълнителни зони за контрол на емисиите във водите на ЕС с акцент върху Средиземно море), International Institute for Applied Systems Analysis, Laxenburg, 2018 г.

(34) SWD(2019)0427.

(35) Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (ОВ L 334, 17.12.2010 г., стр. 17).

(36) Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградите (ОВ L 153, 18.6.2010 г., стp. 13).

(37) Директива 2014/94/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 г. за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива (ОВ L 307, 28.10.2014 г., стр. 1).

(38) Регламент (ЕС) 2019/631 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 г. за определяне на стандарти за емисиите на СО2 от нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства и за отмяна на регламенти (ЕО) № 443/2009 и (ЕС) № 510/2011 (ОВ L 111, 25.4.2019 г., стр. 13).

(39) Brandt, J., Silver, J. D., и Frohn, L. M., Assessment of Health-Cost Externalities of Air Pollution at the National Level using the EVA Model System („Оценка на външните разходи за здравето от замърсяването на въздуха на национално равнище с използване на системата на EVA модел“). Научен доклад № 3 на CEEH, 2011 г.