[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 21.9.2010

COM(2010) 495 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Оценка на действията, предприети от Литва и Румънияв отговор на препоръките на Съвета от 16 февруари 2010 г. за прекратяване на прекомерния дефицит по държавния бюджет

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Оценка на действията, предприети от Литва и Румънияв отговор на препоръките на Съвета от 16 февруари 2010 г. за прекратяване на прекомерния дефицит по държавния бюджет

1. Прилагането на Пакта за стабилност и растеж в условията на настоящата криза

Огромното мнозинство от държавите-членки на ЕС понастоящем имат дефицит по консолидирания държавен бюджет над референтната стойност от 3 % от БВП, заложена в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Причините за често голямото повишение на дефицита и размера на дълга трябва да се разглеждат в контекста на безпрецедентната световна финансова криза и икономическия спад през 2008—2009 г. Влияние оказват редица фактори: първо, икономическият спад доведе до намаляване на данъчните приходи и до повишаване на социалните разходи (напр. за обезщетения при безработица). Второ, като осъзнават важната роля на бюджетната политика в сегашната извънредна икономическа ситуация, държавите-членки приложиха Европейски план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). В плана се предвижда стимулите в различните държави-членки да бъдат диференцирани съобразно различията в устойчивостта на публичните им финанси и конкурентоспособността. И накрая, няколко държави-членки предприеха мерки за стабилизиране на финансовия сектор, някои от които оказват влияние върху размера на дълга или пораждат риск от по-висок дефицит и дълг в бъдеще, въпреки че някои от разходите за държавна подкрепа биха могли да бъдат възстановени на по-късен етап.

През октомври 2009 г. предвид първите признаци за възстановяване Европейският съвет одобри стратегия за оттегляне на мерките за стимулиране във фискалната област, основана на следните принципи: i) стратегията следва да бъде координирана в различните държави в рамките на съгласувано изпълнение на Пакта за стабилност и растеж; ii) фискалните стимули трябва да бъдат оттеглени своевременно; ако прогнозите на Комисията продължават да сочат, че възстановяването се засилва и може да продължи без външна намеса, във всички държави-членки на ЕС следва да започне фискална консолидация най-късно през 2011 г.; необходимо е да се отчитат различията в състоянието на отделните държави, като редица страни трябва да извършат консолидацията преди посочения срок; iii) предвид предизвикателствата планираният темп на фискална консолидация следва да бъде амбициозен, като в повечето държави-членки следва да надхвърли значително базата от 0,5 % от БВП годишно в структурно изражение; iv) важните политики, съпътстващи стратегията за оттегляне на мерките за стимулиране във фискалната област, ще включват подсилени национални бюджетни рамки за повишаване на надеждността на стратегиите за консолидиране и мерки за подкрепа на дългосрочната фискална устойчивост съгласно Пакта за стабилност и растеж. Освен това, за да се увеличи производителността и да се подкрепят дългосрочните инвестиции, следва да се задълбочи структурната реформа. Тези принципи за оттегляне на мерките за стимулиране във фискалната област залегнаха в препоръките, издадени в рамките на процедурите при прекомерен дефицит, както и на последния етап от годишното оценяване на програмите за стабилност и конвергентните програми. Сроковете за извършване на корекциите и необходимите структурни мерки са различни за различните държави-членки и отчитат специфичните за всяка държава условия.

Мерките за стимулиране в контекста на ЕПИВ, съчетани с мерките за стабилизиране на финансовия сектор, предотвратиха икономическия срив и поставиха началото на възстановяването. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. и по-специално междинната прогноза от септември 2010 г. потвърждават изгледите за постепенно възстановяване, при което е целесъобразно да се оттеглят мерките за фискално стимулиране.

На 16 февруари 2010 г. Съветът изпрати (преразгледани) препоръки съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС на Литва и Румъния с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит по държавния бюджет до 2012 г.[1] Тези препоръки се основават на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. и на договорените принципи на стратегията за оттегляне на мерките за стимулиране във фискалната област. Съветът определи 16 август 2010 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия в отговор на препоръките.

Съгласно Регламент (EО) № 1467/97[2] и преразгледаните Указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж[3] следва да се счита, че дадена държава-членка е предприела ефективни действия, ако е действала в съответствие с препоръката по член 126, параграф 7 от ДФЕС. Съгласно посочените указания при оценяването на ефективността на предприетите действия следва да се отчете конкретно дали съответната държава-членка е постигнала първоначално препоръчаното от Съвета годишно подобрение на бюджетното салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без еднократните и другите временни мерки. В случай че наблюдаваната корекция се окаже по-ниска от препоръчаната, следва да бъде извършен внимателен анализ на причините за това. За случаите, когато корекцията обхваща многогодишен период, в указанията се посочва, че оценката следва да се фокусира главно върху мерките, предприети за гарантиране на съответстваща фискална корекция през годината след установяването на прекомерния дефицит.

Предвид посоченото по-горе Комисията извърши оценка на действията, предприети от Литва и Румъния в отговор на препоръките на Съвета[4].

По-специално Румъния има шансове да изпълни целта за дефицита на държавния бюджет за 2010 г., договорена в контекста на програмата за многостранно финансово подпомагане, благодарение на прилагането на допълнителни мерки за фискална консолидация от около 5 % от БВП годишно. Големите реализирани икономии от консолидационните мерки за 2010 г. и планираното допълнително снижаване на разходите следва да позволят по-нататъшно намаляване на дефицита под 5 % от БВП през 2011 г. Взетите мерки представляват важна стъпка към възстановяването на устойчива фискална позиция и макроикономическа стабилност. В същото време съществуват сериозни рискове. По-специално ще бъде от ключово значение мерките за фискална консолидация да продължат и тяхното въздействие да не бъде неутрализирано от прилагането на други политики. Освен това властите следва да продължат да прилагат стриктно договорените в контекста на програмата за многостранно финансово подпомагане реформи.

Литва приложи значителните корективни фискални мерки, планирани в бюджета за 2010 г., благодарение на които се очаква съкращаване на разходите с над 3 % от БВП. Властите също са приели набор от мерки за 2011 г. и подробно са очертали консолидационната стратегия, която е необходима за коригиране на прекомерния дефицит в препоръчания от Съвета срок — до 2012 г. През идните години обаче ще се запази нуждата от значителна корекция. Бюджетът за 2011 г. следва да включва по-нататъшни мащабни мерки, като същевременно бъдат заменени временните мерки с по-дългосрочни и структурни действия. Ускоряването на консолидацията и преизпълнението на целите следва да имат приоритет, ако икономическите и бюджетните условия се окажат по-добри от първоначално прогнозираните. Предложенията за укрепване на ефективното прилагане на средносрочната бюджетна рамка и на наблюдението на изпълнението на бюджета, както и на структурните реформи (по-специално на системата за социално осигуряване) са добре дошли, но властите се приканват да увеличат усилията си в тези области.

Въз основа на изложената по-горе оценка Комисията счита, че засега не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит.

2. Литва

2.1. Процедурата при прекомерен дефицит и най-нови препоръки

На 7 юли 2009 г. Съветът прие решение по член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО), с което се постановява, че в Литва има прекомерен бюджетен дефицит. Последната препоръка на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС бе приета на 16 февруари 2010 г.[5]

Съветът препоръча на Литва да прекрати съществуващия прекомерен дефицит до 2012 г. Литовските власти следва да намалят по надежден и устойчив начин дефицита на консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като предприемат мерки в средносрочен план. За тази цел литовските власти следва по-специално да предприемат следните действия: а) стриктно да приложат планираните в бюджета за 2010 г. корективни мерки и да приемат допълнителни мерки, ако е необходимо, за постигане на набелязаната консолидация; б) да гарантират средногодишно фискално подобрение от минимум 2¼ % от БВП за периода 2010—2012 г., главно като ограничат първичните текущи разходи; в) да определят и приемат допълнителните мерки, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2012 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намалението на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква сега; за целта да приемат и бързо да приложат планираните структурни реформи, които ще доведат до значително намаление на бюджетните разходи.

Освен това с цел да ограничат рисковете пред корекцията на бюджетния дефицит, литовските власти следва да подобрят средносрочната бюджетна рамка, включително да подобрят фискалното управление и прозрачност и да заздравят дисциплината по отношение на разходите посредством налагане на тавани, както и да подобрят наблюдението на изпълнението на бюджета през годината. Необходимо е средносрочната бюджетна рамка да бъде укрепена чрез въвеждане на подходящите елементи относно бъдещето развитие и механизми за избягване на процикличност.

Съветът определи като краен срок 16 август 2010 г. за правителството на Литва да предприеме ефективни действия за прилагане на препоръчаната фискална консолидация през 2010 г., както е предвидено в бюджета за 2010 г., и да очертае стратегията за консолидация, необходима за постигане на напредък по отношение на корекцията на прекомерния дефицит. Ефективността на действията ще бъде оценена чрез отчитане на промените в икономиката в сравнение с икономическите перспективи, представени в прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г.

2.2. Оценка на ефективността на предприетите действия

Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. перспективите пред реалната икономика в Литва са по-благоприятни от очакваните към момента на издаване на препоръката на Съвета от февруари 2010 г. След много силната рецесия през 2009 г., довела до намаляване на реалния БВП с 14,8 %, се очаква той да спадне с 0,6 % през 2010 г. и да нарасне с 3,2 % през 2011 г., докато през есента на 2009 г. службите на Комисията предвиждаха спад от 3,9 % и нарастване с 2,5 %. Очакваното възстановяване на икономиката на Литва бе потвърдено наскоро от положителния годишен растеж през второто тримесечие на 2010 г. (+1,3 %).

Дефицитът по държавния бюджет достигна 8,9 % от БВП през 2009 г., което се дължи на много сериозния спад независимо от съществените консолидационни мерки от около 8 % от БВП, приети през 2009 г., но продължава да бъде по-благоприятен от очакванията на службите на Комисията и властите през есента на 2009 г. за 9,8 % от БВП. Това се обяснява с по-ниското съотношение на разходите към БВП с почти 3 процентни пункта, което бе частично компенсирано от по-ниското от очакваното съотношение на приходите към БВП с 2 процентни пункта.

Що се отнася до 2010 г., властите като цяло изпълниха предвидените в бюджета за 2010 г. мерки за намаляване на дефицита съгласно препоръката на Съвета. Значителните мерки за икономии от над 3 % от БВП, включени в бюджета за 2010 г., бяха приложени от властите през годината. Следователно бе осъществено предвиденото значително намаляване на разходите, по-специално на държавните текущи разходи (1,7 % от БВП) — особено на заплатите в обществения сектор и на социалните помощи, например на пенсиите и на обезщетенията за майчинство (1,3 % от БВП). По отношение на приходите промените са ограничени до целогодишния ефект на увеличението на ставката на ДДС през септември 2009 г. (0,7 % от БВП), намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък и известно увеличение на неданъчните приходи. Някои други разходи като лихвени плащания и капиталови разходи, породени от националното съфинансиране на фондовете на ЕС, би трябвало да нараснат. Целевият дефицит за 2010 г., първоначално заложен в бюджета за 2010 г. като 9,5 %, бе променен на 8,1 % от БВП в конвергентната програма от февруари 2010 г., което отразява очевидно по-благоприятното икономическо развитие в сравнение с допуснатото в бюджета. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. предвижда дефицит, малко по-висок от 8,4% от БВП. Разлика спрямо новата официална цел се дължи главно на предвидения в пролетната прогноза по-нисък номинален растеж. Като цяло бюджетните резултати изглеждат леко по-добри от планираните и бюджетната цел, определена от литовските власти в конвергентната програма от февруари 2010 г., изглежда постижима.

Силно влияние върху изчисляването на предприетото от литовските власти фискално подобрение оказват значителните промени в предвижданията за потенциалния растеж поради силния растеж на литовската икономика преди кризата. При тези изключителни обстоятелства последните прогнози, получени чрез стандартни методики, вероятно сериозно подценяват структурното подобрение, като представят сравнително леко увеличаване на разликата между фактическия и потенциалния БВП през 2010 г., и е малко вероятно да отразяват изцяло поведението на бюджетните компоненти при този изключителен цикъл. Това означава, че само незначителна част от текущото влошаване на приходите и разходите на държавния бюджет се отдава на цикличния компонент. Предвид очакваното през 2010 г. леко подобрение на салдото на номиналния бюджет ефектите, описани по-горе, ще доведат до промяна в структурното салдо през 2010 г. от едва ⅓ % от БВП. По-скорошните оценки на приходите обаче предполагат влошаване от почти 2 % от БВП през 2010 г., независимо от това, че правителството взема редица увеличаващи приходите дискреционни мерки с цел да се ограничи дефицитът. В същото време правителството успя да намали общите разходи, независимо от цикличното увеличение на разходите, породени от безработицата. Горните съображения и оценката на въздействието върху бюджета (чрез използване на метода отдолу-нагоре) на консолидационните мерки, предприети в бюджета за 2010 г. и изпълнявани в момента, водят до предположението, че подобрението на структурното салдо през 2010 г. може да бъде близо или дори да надхвърли целта в препоръката на Съвета от 2¼ % от БВП (средно за 2010—2012 г.).

Независимо от вече извършената през 2009 г. и 2010 г. значителна фискална консолидация има нужда от големи допълнителни промени, за да се преодолее прекомерният бюджетен дефицит до 2012 г. В тази връзка бюджетът за 2011 г. е важен етап за осъществяването на основна част от необходимата консолидация. Още преди подготовката на бюджета за 2011 г. властите приеха редица мерки, засягащи 2011 г., но повечето от тях са продължение на съществуващи мерки, а някои продължават да имат временен характер. Съкращаването на заплатите в обществения сектор, които бяха понижени няколко пъти през 2009 г., с ограничаване както на основното възнаграждение, така и на коефициентите, бе продължено до 2011 г., като с това се запазва постигнатото през предходната година намаляване на разходите, оценено на 0,5 % от БВП, но остават съмнения относно неговото бъдещо удължаване, ако икономическите условия се подобрят. Също намаляването на преводите към пенсионните фондове от втория стълб, първоначално предвидено само за периода 2009—2010 г., бе продължено до подобряване на икономическата обстановка. Това представлява намаляване на разходите с около 0,6 % от БВП в краткосрочен план, макар че засяга в негативен аспект дългосрочната устойчивост на публичните финанси и поради временния си характер не допринася за структурната консолидация. Намаленото обезщетение за отпуск по болест също бе удължено (0,1 % от БВП). Освен чрез продължаване на вече въведените през предишните години мерки съкращаването на бюджетните разходи ще бъде постигнато чрез някои структурни промени, които включват намалено обезщетение за майчинство от юли 2011 г. Пълният ефект от тази промяна се очаква да доведе до съкращаване на разходите с около 0,35 % от БВП през 2011 г. и с около 0,7 % от БВП годишно през следващите години. Понеже горепосочените мерки, с които се удължава срокът на действие на по-ранните съкращения на разходите, вече бяха включени в прогнозата на службите на Комисията от пролетта, с изключение на намаляването на трансферите към пенсионните фондове от втория стълб, прогнозата на Комисията за дефицита за 2011 г. не се изменя значително вследствие на предприетите до момента мерки и допълнителните мерки от около 1⅔ % от БВП изглежда продължават да са нужни за постигането на изискваната консолидация през 2011 г. Следователно в бюджета за 2011 г. следва да се включат по-нататъшни консолидационни мерки за постигането на дефицит под 6 % от БВП в съответствие с целите, определени в конвергентната програма от февруари 2010 г., и за изпълнение на препоръката на Съвета.

Заместването на временни мерки с по-продължителни и структурни действия ще допринесе за повишаване на качеството на консолидацията, като по този начин ще се подпомогне дългосрочната стабилност на публичните финанси. Освен това като се вземе предвид голямата корекция през идните години, ще бъде важно правителството да се стреми към ускоряване на консолидацията и преизпълнение на целите, доколкото икономическите и бюджетните условия се окажат по-добри от предвиденото. Следващата конвергентна програма следва да предостави ключовите детайли на фискалната стратегия, която да засили необходимата консолидация до 2012 г.

В конвергентната програма от февруари 2010 г. е заложена цел за постепенно намаляване на дефицита до 3 % от БВП до 2012 г. — крайният срок за извършване на корекцията, определен от Съвета. С оглед постигане на целите са предвидени действия за консолидация с количествено изражение, насочени към приходната и разходната част на бюджета, които обаче се нуждаят от подкрепата на специални мерки, както се препоръчва от Съвета.

Що се отнася до препоръката на Съвета за укрепване на средносрочната бюджетна рамка, бе подготвена и понастоящем се обсъжда нова концепция относно реформата на рамката за планиране и изпълнение на бюджета с цел тя да бъде представена през есента на 2010 г. По-специално се обсъждат редица мерки за увеличаване на прозрачността и контрола на бюджетната процедура, като се представят и публикуват показатели на държавния бюджет, основаващи се на класификациите на Европейската система от сметки (ESA 95). Показателите за фискалната позиция и фискалното стимулиране трябва да бъдат включени в процедурата за подготовката на бюджета. Така с цел да се подобри спазването е предложено автоматично задължение за прилагане на антиинфлационна фискална политика, основана на показателите за разликата между фактическия и потенциалния БВП Осъществяването на тези мерки, особено по отношение на наблюдението на изпълнението на бюджета, както и на укрепването на многогодишната бюджетна рамка, се нуждае да бъде ускорено с оглед на гарантиране на спазване на препоръката на Съвета през следващите години.

Както бе препоръчано, Литва напредва и с осъществяването на структурните реформи. През юни 2010 г. бе приета концепция относно реформата на системата за социално осигуряване; тази реформа ще се проведе на два етапа. Първият етап е почти завършен и освен другите мерки включва постепенно увеличаване на пенсионната възраст от 2012 г. натам, за да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Парламентът трябва да гласува тази мярка през есента.

На 27 август 2010 г. литовските власти представиха по собствена инициатива доклад за предприетите действия в отговор на препоръката на Съвета от февруари 2010 г. Докладът се отнасяше до мерките, осъществени през 2010 г., които биха позволили постигането на предвидената консолидация. В него се посочваха очертаните мерки в процес на подготовка с оглед на приемането на бюджета за 2011 г. и се потвърждаваше ангажиментът за предприемане на по-нататъшни мерки за корекция на дефицита до 2012 г. Той също предостави информация за напредъка на структурните реформи и укрепването на средносрочната бюджетна рамка.

2.3. Заключения

Според настоящите данни изглежда, че Литва е предприела подходящи действия за постигане на напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определените от Съвета срокове. По-специално през 2010 г. Литва приложи значителни корективни фискални мерки, планирани в бюджета за 2010 г., благодарение на които се очаква съкращаване на разходите с над 3 % от БВП.

Понеже все още съществува нужда от значителна корекция през идните години, за да се сведе дефицитът под 3 % от БВП през 2012 г., през другите години ще бъдат нужни допълнителни мерки за подкрепа на предвидената консолидация. Литовските власти вече са приели редица мерки за 2011 г. и са очертали с известни подробности консолидационната стратегия, която е необходима за коригиране на прекомерния дефицит в препоръчания от Съвета срок — до 2012 г. В бюджета за 2011 г., който трябва да бъде приет през есента, следва да се включат мащабни и продължителни мерки, необходими за постигане на фискалните цели, представени в конвергентната програма. Заместването на временни мерки с по-продължителни и структурни действия ще допринесе за повишаване на качеството на консолидацията, като по този начин ще се подпомогне дългосрочната стабилност на публичните финанси.

Освен това в съответствие с препоръката на Съвета и като се вземе предвид голямата корекция през идните години, ще бъде важно правителството да се стреми към ускоряване на консолидацията и преизпълнение на целите, ако икономическите и бюджетните условия бъдат по-добри от предвиденото. Литовските власти започнаха работа за укрепване на ефективното прилагане на средносрочната бюджетна рамка и на наблюдението на изпълнението на бюджета. Правителството също продължава със структурните реформи, особено на системата за социално осигуряване, което следва да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Тези мерки се приветстват, а властите се призовават да увеличат усилията си в тези области.

Въз основа на изложената по-горе оценка Комисията счита, че засега не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за Литва. Комисията ще продължи да следи внимателно промените в бюджетната област в Литва съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж, особено с оглед на нестабилното състояние на публичните финанси.

Сравнение на основните макроикономически и бюджетни прогнози

2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |

Реален БВП (промяна в %) | КОМ | 9.8 | 2.8 | -15.0 | -0.6 | 3.2 | няма |

КП | няма | 2.8 | -15.0 | 1.6 | 3.2 | 1.2 |

Разлика между фактическия и потенциалния БВП1 (% от потенциалния БВП) | КОМ | 10.1 | 9.0 | -8.2 | -8.6 | -6.4 | няма |

КП | няма | 8.8 | -7.7 | -5.9 | -2.9 | -1.7 |

Салдо по консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КОМ | -1.0 | -3.3 | -8.9 | -8.4 | -8.5 | няма |

КП | няма | -3.2 | -9.1 | -8.1 | -5.8 | -3.0 |

Първично салдо (% от БВП) | КОМ | -0.3 | -2.6 | -7.9 | -6.8 | -6.6 | няма |

КП | няма | -2.6 | -7.8 | -6.2 | -3.6 | -0.6 |

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл1 (% от БВП) | КОМ | -3.7 | -5.7 | -6.7 | -6.1 | -6.8 | няма |

КП | няма | -5.6 | -7.0 | -6.5 | -5.0 | -2.6 |

Структурно салдо2 (% от БВП) | КОМ | -3.1 | -5.6 | -7.1 | -6.8 | -6.8 | няма |

КП | няма | -6.0 | -7.2 | -6.8 | -4.8 | -2.3 |

Брутен държавен дълг (% от БВП) | КОМ | 16.9 | 15.6 | 29.3 | 38.6 | 45.4 | няма |

КП | няма | 15.6 | 29.5 | 36.6 | 39.8 | 41.0 |

Забележки: 1 Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях. 2 Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Източник: Прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. (КОМ) и актуализираната през февруари 2010 г. конвергентна програма (КП) |

3. Румъния

3.1. Процедурата при прекомерен дефицит и най-нови препоръки

На 7 юли 2009 г. Съветът прие решение по член 104, параграф 6 от ДЕО, с което постановява, че в Румъния има прекомерен бюджетен дефицит. Последната препоръка на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС бе приета на 16 февруари 2010 г.[6]

Съветът препоръча на Румъния да прекрати съществуващия прекомерен дефицит най-късно до 2012 г. Румънските власти следва да намалят по надежден и устойчив начин дефицита по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като предприемат мерки в средносрочен план. За тази цел румънските власти следва по-специално да предприемат следните действия: а) да осъществят планираните в техния бюджет фискални мерки през 2010 г. и да продължат консолидацията през 2011 г. и 2012 г.; б) да гарантират средногодишно фискално подобрение от 1¾ % от БВП за периода 2010—2012 г.; в) да конкретизират мерките, необходими за коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намалението на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква сега.

С оглед на ограничаването на рисковете по отношение на корекцията Съветът също препоръча румънските власти да продължат с прилагането на мерките за подобряване на фискалното управление, одобрени в рамките на програмата за многостранно финансово подпомагане. По-специално Съветът счете, че приемането и прилагането на закона за фискалната отговорност ще увеличи значително надеждността и предвидимостта на публичните финанси наред с другото чрез създаване на фискален съвет, създаване на обвързваща средносрочна бюджетна рамка, осигуряване на по-предпазливи прогнози за приходите и ограничаване на преразглеждането на бюджета в течение на годината. Съветът препоръча Румъния да приеме и изпълни проекта за реформа на пенсионната система, за да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като в същото време се осигурят необходимите коефициенти на заместване.

Съветът определи 16 август 2010 г. за краен срок, в който Румъния да предприеме ефективни действия за прилагане на мерките за фискална консолидация през 2010 г., както е предвидено в бюджета за 2010 г., и да очертае стратегията за консолидация за постигане на корекцията на прекомерния дефицит. Той уточни, че при оценяване на ефективността на предприетите действия ще се вземат предвид икономическите резултати спрямо икономическите перспективи, представени в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г.

3.2. Оценка на ефективността на предприетите действия

През юли 2010 г. службите на Комисията актуализираха своята макроикономическа прогноза за Румъния в контекста на изпълнението на програмата за многостранно финансово подпомагане (ЕС/МВФ/Световната банка). В новата прогноза се очаква реалният БВП да намалее с 1,9 % тази година, което представлява съществена негативна корекция в сравнение с предвиденото в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. нарастване с 0,5 % от БВП и нарастването с 1,3 %, прогнозирано по времето на изготвянето на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС през февруари 2010 г. По-лошите от очакваното икономически условия отразяват отрицателното въздействие на финансовите сътресения в региона през първите две тримесечия на 2010 г., на наводненията в северната част на Румъния през пролетта и на очакваните краткосрочни ефекти върху търсенето на допълнителните мерки за фискална консолидация, приложени от правителството през юли 2010 г. През юли 2010 г. службите на Комисията също преразгледаха надолу прогнозата за растежа през 2011 г. — на 1,5 % от 2,6 % по времето на изготвянето на препоръката по член 126, параграф 7.

Мерките за фискална консолидация, включени в бюджета за 2010 г., бяха изпълнени по план. Тези мерки обаче не осигуриха очакваното съкращение на разходите и с влошаването на икономическите условия продължи да се влошава и фискалното състояние. По време на мисията за многостранно финансово подпомагане през май 2010 г. се оказа, че ако политиката не бъде променена, ще има голямо разминаване с целта за дефицита по държавния бюджет от 6,4 % от БВП (около 3 процентни пункта от БВП), дължащо се основно на съществено намаляване на приходите. За 2010 г. целевият дефицит по държавния бюджет бе преразгледан нагоре до 7,3% от БВП. С цел да постигнат актуализираната цел властите предприеха допълнителни консолидационни мерки, включително 25 % съкращаване на заплатите в обществения сектор, 15 % намаляване на социалните плащания, с изключение на пенсиите, и увеличаване на основната ставка на ДДС от 19 % на 24 %. Освен това властите решиха да съкратят разходите за стоки и услуги с 10 % и схемата за ранно пенсиониране беше замразено от 1 юни 2010 г. до влизане в сила на пенсионната реформа (1 януари 2011 г.). Основата за изчисляване на социалноосигурителните вноски и данъците върху доходите беше разширена и бе въведен данък върху оборота за доставчиците и дистрибуторите на медицински материали. Властите също се ангажираха да намалят още повече своя персонал след съкращенията през първата половина на 2010 г. на повече от 25 000 работни места. Консолидационните мерки, одобрени след приемането на препоръката на Съвета през февруари 2010 г., които представляват около 5 % от БВП на годишна основа, дават възможност на страната да постигне актуализираната цел за дефицита по държавния бюджет за 2010 г., при условие че стриктното изпълнение на бюджета продължи.

Властите целят да намалят допълнително дефицита по консолидирания държавен бюджет за 2011 г. под 5 % от БВП. При условие че действието на пакета от мерки за фискална дисциплина, приложен през 2010 г., продължи, реализираните икономии от мерките за фискална консолидация за 2010 г. (около 2½ % от БВП) и планираните допълнителни съкращения на разходите (през 2011 г. властите планират да реформират системата за социално подпомагане, да намалят субсидиите в енергийния сектор, да замразят пенсиите в номинално изражение и да продължат да съкращават работни места в публичния сектор) следва да бъдат достатъчни за постигане на тази цел, ако бюджетът се изпълнява стриктно. Като цяло при запазване на политиката приетите и планираните от властите консолидационни мерки следва да доведат до подобрение в структурното салдо с около 3 % от БВП през 2010 г. и през 2011 г., над средната стойност от 1¾ %, препоръчана от Съвета.

В средносрочната бюджетна стратегия на властите за 2011—2013 г. се цели дефицит от 3% от БВП през 2012 г. в съответствие с препоръката на Съвета. Ако се приеме, че пакетът от мерки за фискална консолидация за 2010—2011 г. бъде приложен изцяло и разходите бъдат леко намалени през 2012 г., тази цел изглежда постижима. През 2012 г. ще бъде нужно фискално подобрение — измерено чрез подобряването на структурното салдо — в размер на около 1 % от БВП, за да се намали номиналният бюджетен дефицит до 3% от БВП, при условие че са изпълнени горните предположения.

Заедно с фискалната консолидация Румъния постигна напредък при осъществяването на структурните реформи. Парламентът прие закон за фискалната отговорност на 30 март 2010 г. Създаден бе и вече функционира фискален съвет, който разгледа през лятото средносрочната бюджетна стратегия за 2011—2013 г. Проект на пенсионна реформа бе приет от правителството и неговото гласуване в парламента е предвидено за средата на септември. Реформата силно ще подобри дългосрочната устойчивост на държавните финанси, като се запазят минимални социални стандарти. Напредък бе отбелязан и по отношение на реформата на заплатите в обществения сектор, но все още предстои да бъде прието важно последващо законодателство.

Накрая властите поставиха по-доброто усвояване на фондовете на ЕС начело на своя списък с приоритети с цел да се справят с изключително ниската степен на усвояване (около 1,5 %). Бяха взети мерки за укрепване на административния капацитет на съответните структури, за ускоряване на административните процедури, за увеличаване на ефективността на обществените поръчки и за улесняване на достъпа до съфинансиране на проекти чрез специални гаранционни механизми. Ефективността на тези мерки обаче предстои да бъде проверена.

3.3. Заключения

Според настоящите данни изглежда, че Румъния е предприела подходящи действия за постигане на напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определените от Съвета срокове.

По-специално Румъния има шансове да изпълни целевия дефицит на държавния бюджет за 2010 г. (7,3 % от БВП), договорен в контекста на програмата за многостранно финансово подпомагане, благодарение на прилагането на допълнителни мерки за фискална консолидация от около 5 % от БВП на годишна основа (включително 25 % съкращение на заплатите в публичния сектор, 15 % намаление на социалните разходи, без да се засягат пенсиите, и увеличение на ставката на ДДС от 19 % на 24 %) Освен това големите реализирани икономии от фискалната консолидация за 2010 г. и планираното допълнително снижаване на разходите следва да позволят по-нататъшно намаляване на дефицита под 5 % от БВП през 2011 г. А и Румъния запазва своя ангажимент за свиване на дефицита под 3 % от БВП през 2012 г. и тази цел изглежда достижима.

Взетите от Румъния мерки след препоръката на Съвета представляват важна стъпка към възстановяването на устойчива фискална позиция и макроикономическа стабилност. В същото време съществуват сериозни рискове. По-специално ще бъде от ключово значение да се продължат усилията, за да се гарантира, че въведените мерки за фискална консолидация ще останат в сила и тяхното въздействие няма да бъде неутрализирано от прилагането на други политики. Освен това властите следва да продължат да прилагат стриктно договорените в контекста на програмата за многостранно финансово подпомагане реформи. Декларациите на нови скъпоструващи политически инициативи и промени в пакета от консолидационни мерки следва да се избягват. Те имат свойството да подхранват несигурността в момент, в който Румъния има нужда да успокои инвеститорите по отношение на предвидимостта на своята политика.

Въз основа на изложената по-горе оценка Комисията счита, че засега не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за Румъния. Комисията ще продължи да следи внимателно промените в бюджетната област в Румъния съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж, особено с оглед на нестабилното състояние на публичните финанси.

Сравнение на основните макроикономически и бюджетни прогнози

[1] Информация за всички минали и текущи ППД може да намерите на:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

[2] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.

[3] „Подробни указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и конвергентните програми“, одобрени от Съвета по икономическите и финансовите въпроси на 7 септември 2010 г.:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] За Малта, която на 16 февруари 2010 г. също получи препоръки по член 126, параграф 7 от ДФЕС, оценката бе отложена до представянето на бюджета за 2011 г. с оглед на препоръката на Съвета Малта да прекрати прекомерния дефицит по държавния бюджет до 2011 г.

[5] Всички документи, свързани с ППД за Литва, може да бъдат намерени на следната интернет страница:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[6] Всички документи, свързани с ППД за Румъния, могат да бъдат намерени на следния уебсайт:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.