Предложение за ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги /* COM/2011/0895 окончателен - 2011/0439 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. Контекст на предложението – Основания и цели на предложението Стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ [COM(2010) 2020] се основава на три взаимосвързани и подсилващи се приоритета: изграждане на икономика, основаваща се на знания и иновации; насърчаване на нисковъглеродна и конкурентоспособна икономика с ефективно използване на ресурсите; стимулиране на икономика с високи равнища на заетост, която да доведе до социално и териториално сближаване. Обществените поръчки играят ключова роля в стратегията „Европа 2020“ като един от пазарните инструменти за постигане на тези цели чрез подобряване на бизнес средата и условията за фирмите да се занимават с иновации и чрез насърчаване на по-широкото използване на екологични обществени поръчки, подпомагащи прехода към нисковъглеродна икономика с ефективно използване на ресурсите. В стратегията „Европа 2020“ се подчертава също така, че политиката за обществените поръчки трябва да гарантира най-ефикасното използване на средствата, а пазарите на обществени поръчки трябва да продължат да бъдат отворени за целия ЕС. Предвид тези предизвикателства съществуващото законодателство в областта на обществените поръчки трябва да се преразгледа и модернизира, за да е по-способно да се справи с променящата се политическа, социална и икономическа среда. Това се отнася не само за поръчките, възлагани от държавата и публичните органи, но и от операторите в отрасъла на комуналните услуги, които следват собствен режим в тази сфера. В съобщението си от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар: дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието“, Европейската комисия посочи като едно от дванадесетте ключови приоритетни действия, които трябва да бъдат предприети от институциите на ЕС преди края на 2012 г., преразглеждането и модернизирането на правната рамка на обществените поръчки, така че процедурата по възлагането им да е по-гъвкава и да се дава възможност за по-доброто им използване в подкрепа на други политики. Настоящото предложение има две допълнителни цели: · да се повиши ефективността на разходите, за да се осигурят възможно най-добри резултати от обществените поръчки от гледна точка на съотношението качество-цена. С това по-конкретно се предвижда опростяване и по-голяма гъвкавост на съществуващите правила за обществените поръчки. Рационализираните и по-ефикасни процедури ще са от полза за всички икономически оператори и ще улеснят участието както на МСП, така и на трансгранични оференти. · да се даде възможност на възложителите да използват по по-добър начин поръчките в подкрепа на общи обществени цели, които включват опазване на околната среда, подобрена енергийна ефективност и ефективно използване на ресурсите, борба с промените на климата, насърчаване на иновации, заетост и социално приобщаване, както и създаване на най-добрите възможни условия за осигуряване на висококачествени обществени услуги. – Общ контекст Обществените поръчки играят важна роля в цялостната икономическа ефективност на Европейския съюз. В Европа публичните органи изразходват около 18 % от БВП за доставки на стоки, строителни работи и услуги. Предвид този обем обществените поръчки могат да се използват като мощен лост за постигане на единен пазар, в който се насърчава интелигентният, устойчив и приобщаващ растеж. Действащият набор от директиви относно обществените поръчки, а именно директиви 2004/17/ЕО[1] и 2004/18/ЕО[2], е резултат на дълъг процес на развитие, който започна през 1971 г. с приемането на Директива 71/305/ЕИО. С осигуряването на прозрачни и недискриминационни процедури тези директиви целят най-вече да гарантират, че икономическите оператори в целия единен пазар могат да се възползват напълно от основните свободи, когато се конкурират в сферата на обществените поръчки. Цялостната икономическа оценка показа, че директивите за поръчките са постигнали целите си в значителна степен. Те доведоха до по-голяма прозрачност и по-високи нива на конкуренция, като същевременно бяха реализирани значителни икономии благодарение на по-ниските цени. Въпреки това заинтересованите страни изразиха желание за преразглеждане на директивите за обществените поръчки с оглед опростяване на правилата, повишаване на ефективността и ефикасността и привеждането им във вид по-способен да се справи с развиващия се политически, социален и икономически контекст. Рационализираните и по-ефикасни процедури ще дадат по-голяма гъвкавост на възлагащите органи, ще са от полза за всички икономически оператори и ще улеснят участието както на МСП, така и на трансграничните оференти. Освен това усъвършенстваните правила за поръчките ще дадат възможност на възложителите да ги използват по-добре в подкрепа на общи обществени цели, които включват опазване на околната среда, подобрена енергийна ефективност и ефективно използване на ресурсите, борба с промените на климата, насърчаване на иновациите и социалното приобщаване, както и гарантиране на най-добрите възможни условия за осигуряване на висококачествени обществени услуги. Тези ориентировъчни насоки бяха потвърдени в резултатите от консултациите със заинтересованите страни, проведени от Европейската комисия през пролетта на 2011 г., при които преобладаващото мнозинство подкрепи предложението за преразглеждане на директивите за обществените поръчки с цел по-доброто им адаптиране към новите предизвикателства, пред които са изправени както възложителите, така и икономическите оператори. – Съществуващи разпоредби в областта на предложението Заедно с предложението за нова директива за обществените поръчки, възлагани от публични органи, настоящото предложение ще замени директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО като основни елементи на законодателната рамка на Европейския съюз в областта на обществените поръчки. Директивата ще се допълва и от следните елементи на тази законодателна рамка: · Директива 2009/81/ЕО[3], която предвижда конкретни правила за обществените поръчки в деликатната област на отбраната и сигурността; · Директива 92/13/ЕИО[4], която предвижда общи стандарти за националните процедури по обжалване, за да се гарантира наличието на бързи и ефективни средства за правна защита във всички държави–членки на ЕС, в случай че оферентите считат възлагането на обществена поръчка за несправедливо. – Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Настоящото предложение е в изпълнение на Стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“ [COM(2010) 2020] и нейните водещи инициативи „Програма в областта на цифровите технологии за Европа 2020“ [COM(2010) 245], „Съюз на иновации“ [COM(2010) 546], „Интегрирана индустриална политика за ерата на глобализацията“ [COM(2010) 614], „Енергетика 2020“ [COM(2010) 639] и „Европа за ефективно използване на ресурсите“ [COM(2011) 21]. С него също така се изпълнява Актът за единния пазар [COM(2011) 206] и по-специално неговото дванадесето ключово действие „Преразгледана и модернизирана правна рамка на обществените поръчки“. То е част от стратегическа инициатива, предвидена в Работната програма на Комисията за 2011 г. 2. Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието – Консултация със заинтересованите страни Методи на консултиране, основни целеви сектори и общ профил на участниците в консултацията На 27 януари 2011 г. Европейската комисия публикува „Зелена книга относно модернизирането на политиката на ЕС в областта на обществените поръчки – към по-ефективен европейски пазар на обществените поръчки“[5], лансираща широка обществена консултация относно вариантите за законодателни промени, като целта е възлагането на поръчки да стане по-лесно и гъвкаво, както и да се подобри тяхното използване в подкрепа на други политики. Предназначението на Зелената книга бе да се определят няколко ключови области за реформа и да се съберат мненията на заинтересованите страни относно конкретни варианти за законодателна промяна. Сред засегнатите въпроси бяха необходимостта от опростяване и разчупване на процедурите, стратегическото използване на обществените поръчки за насърчаване на целите на други политики, подобряването на достъпа на МСП до договори за обществени поръчки и борбата с облагодетелстването, корупцията и конфликтите на интереси. Обществената консултация приключи на 18 април 2011 г. и бе посрещната с голям интерес. Бяха получени общо 623 отговора от широк кръг групи на заинтересовани страни, в това число централните органи на властта в държавите-членки, областни и общински възложители и техни сдружения, предприятия, промишлени асоциации, академичните среди, организации на гражданското общество (включително профсъюзи) и отделни граждани. Мнозинството от отговорите дойдоха от Обединеното кралство, Германия, Франция и в по-малка степен – от Белгия, Италия, Нидерландия, Австрия, Швеция, Испания и Дания. Резултатите от консултацията бяха обобщени в синтезиран документ[6] и бяха представени и обсъдени на обществена конференция на 30 юни 2011 г[7]. Обобщение на отговорите и на начина, по който са взети предвид Много от заинтересованите страни оцениха инициативата на Европейската комисия да преразгледа настоящата политика за поръчките. Сред различните теми, разгледани в Зелената книга, заинтересованите страни акцентираха особено силно върху необходимостта от опростяване и разчупване на процедурите. Сред всички групи заинтересовани страни има и консенсус, че правилата за възлагане на поръчки от операторите в отрасъла на комуналните услуги все още са релевантни. Отявлено мнозинство от участниците се съгласиха, че все още има нужда от отделен набор правила, които да се прилагат към тези оператори, и че те адекватно отразяват специфичния характер на поръчките в този отрасъл. По същия начин отявлено мнозинство от участниците са съгласни, че критериите за определяне на субектите, които са предмет на правилата за комуналните услуги (дейностите, осъществявани от тези субекти, тяхната правосубектност, а когато са частни предприятия – съществуването на специални или изключителни права), все още са уместни и трябва да се запазят. Повечето участници са съгласни и с това, че етичните норми при преследването на печалба и търговията на частните дружества не могат да се считат за достатъчни с цел гарантиране на обективно и справедливо възлагане на поръчки, ако тези дружества работят по силата на специални или изключителни права. Смесени бяха становищата на заинтересованите страни относно стратегическото използване на обществените поръчки за постигане на обществените цели на стратегията „Европа 2020“. Много от тях, особено фирмите, показаха общо неодобрение към идеята за използване на обществените поръчки в подкрепа на целите на други политики. Други заинтересовани страни, по-специално организациите на гражданското общество, се изказаха силно в полза на подобно стратегическо използване и се застъпиха за важни промени в самите принципи на политиката за обществените поръчки на Европейския съюз. – Събиране и използване на експертни становища В допълнение към консултацията по Зелената книга, през 2010 и 2011 г. Европейската комисия извърши цялостна оценка на въздействието и ефективността на законодателството в областта на поръчките на ЕС, като се позова на обширен доказателствен материал и ново независимо изследване. В проучванията се оцениха най-вече разходите и ефективността на процедурите по възлагане на поръчки, въпросите на трансграничните поръчки, достъпът на МСП до пазарите на поръчки и стратегическото им използване в Европа. По отношение на поръчките в областта на комуналните услуги бе разгледан въпросът дали отраслите на комуналните услуги понастоящем са изложени на по-голяма конкуренция, отколкото по времето, когато е бил приет режимът за поръчките. Констатациите от оценката показаха, че законодателната дейност с оглед либерализиране на достъпа до отраслите на комуналните услуги все още не е довела до устойчив или ефективен конкурентен натиск върху съответните оператори. В много отрасли на комуналните услуги все още се наблюдават високи нива на пазарна концентрация или много слаба конкуренция. След провеждането на оценката се стигна до заключението, че условията не са еволюирали до степен, че конкуренцията във всички въпросни отрасли да се счита за достатъчно силна и по този начин да доведе до изключването им от приложното поле на директивата. Основанията в директивата продължават да важат по принцип, като е възможно да се обосноват конкретни изключения от правилата за поръчките въз основа на задълбочен анализ на всеки отделен случай. – Оценка на въздействието Оценката на въздействието и резюмето ѝ дават общ преглед на различните варианти за всяка от петте групи основни проблеми (административна организация, обхват, процедури, стратегически обществени поръчки и достъп до пазарите на обществени поръчки). Въз основа на анализ на предимствата и недостатъците им бе определен пакет от предпочитани варианти, които следва да оптимизират съвместното съществуване на различните решения, като така ще се реализират икономии, тъй като един тип действие ще неутрализира разходите, произтичащи от друго (например възможното увеличение на процедурните изисквания, причинено от стратегическите обществени поръчки, може частично да се неутрализира от икономиите, свързани с по-доброто проектиране на процедурите). Тези предпочитани варианти формират основата на настоящото предложение. Проектодокладът от оценката на въздействието бе проучен внимателно от Комитета по оценка на въздействието, който поиска внасянето на изменения, отнасящи се по-специално до посочването на конкретните елементи от правната рамка, на които трябва да се обърне внимание, описанието на обсъжданите варианти, по-задълбочен анализ на разходите и ползите от избраните основни действия и систематично включване на мненията на заинтересованите страни както при дефинирането на проблемите, така и за допълване на анализа на въздействието. Тези препоръки за усъвършенстване бяха взети предвид при изготвянето на окончателния доклад. Становището на Комитета за оценка на въздействието относно доклада е публикувано заедно с настоящото предложение, както и с окончателния доклад за оценка на въздействието и с неговото резюме. 3. Правни елементи на предложението – Правно основание Предложението се основава на член 53, параграф 1, член 62 и член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). – Принцип на субсидиарност Принципът на субсидиарността се прилага, доколкото предложението не е от изключителната компетентност на ЕС. Целите на предложението не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки поради следната причина: Координирането на процедурите за поръчки над определени прагове се оказа важно средство за сформиране на вътрешния пазар в областта на поръчките, осъществявани от операторите в отрасъла на комуналните услуги. Така се осигурява ефективен и равен достъп до договори за поръчки на икономическите оператори в рамките на вътрешния пазар. Опитът с директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО, както и с по-ранните поколения директиви за поръчките показа, че общоевропейските процедури в тази сфера осигуряват прозрачност и обективност, което води до значителни икономии и по-добри резултати, които са от полза за операторите в отрасъла на комуналните услуги, техните клиенти и в крайна сметка за европейските данъкоплатци. Тази цел не би могла да се изпълни в достатъчна степен чрез действия на отделните държави-членки, които неизбежно биха довели до различни изисквания и евентуално противоречиви процедурни режими, усложняващи регулаторната среда и създаващи неоправдани препятствия пред трансграничната дейност. Следователно предложението е в съответствие с принципа на субсидиарност. – Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като не излиза извън границите на необходимото, за да се постигне целта за осигуряване на правилно функциониране на вътрешния пазар чрез набор от координирани общоевропейски процедури за обществените поръчки. Освен това то се основава на подхода на инструментариума, който дава максимална свобода на държавата членка при адаптиране на процедурите и инструментите към конкретната ситуация. В сравнение с настоящите директиви за поръчките предложението ще намали административната тежест, свързана с провеждането на процедурата, както за възложителите, така и за икономическите оператори. Там, където се предвиждат нови изисквания (например в контекста на стратегическите обществени поръчки), те ще бъдат компенсирани от премахването на ограничения в други сфери. – Избор на инструменти Тъй като предложението се основава на член 53, параграф 1, член 62 и член 114 от ДФЕС, ползването на регламент по отношение на разпоредби, приложими към обществените поръчки както за стоки, така и за услуги, не би било разрешено от Договора. Вследствие на това, предложеният инструмент е директива. В процеса на изготвяне на оценката на въздействието бяха отхвърлени незаконодателни варианти поради причини, подробно изложени в оценката на въздействието. 4. Отражение върху бюджета Предложението няма отражение върху бюджета. 5. Допълнителна информация – Отмяна на съществуващо законодателство Приемането на предложението ще доведе до отмяна на съществуващо законодателство (Директива 2004/17/ЕО). – Преразглеждане / редакция / клауза за автоматично прекратяване Предложението съдържа клауза за преразглеждане по отношение на икономическите последици от праговите суми. – Мерки за транспониране и обяснителни документи Предложението засяга област, в която законодателството на Съюза има координираща цел със значително отражение върху широк диапазон от национални юридически сектори. Независимо от координиращата цел, много разпоредби предполагат пълна хармонизация и предложението включва голям брой законови задължения. Държавите-членки допълват правилата на Съюза с национални разпоредби, за да проработи цялата система. В този контекст Комисията е набелязала определен брой фактори, които правят обясненията от страна на държавите-членки необходими както за правилното разбиране на мерките за транспониране, така и за функционирането на пълния набор от правила за възлагане на обществени поръчки на национално ниво: – мерки за транспониране и изпълнение се приемат на различни институционални нива (национално/федерално, регионално, локално); – освен различните регулаторни равнища, в много държави-членки са установени правила според съответния отрасъл или съответния тип обществени поръчки; – административни мерки от общ или конкретен характер допълват и в някои случаи се припокриват с основната законова рамка. Единствено държавите-членки могат да обяснят как различните мерки транспонират директивите на Съюза в сектора на обществените поръчки и как същите мерки взаимодействат помежду си. По тези причини документите, обясняващи отношението между различните части на настоящата директива и съответните части на националните мерки за транспониране, трябва да се обявяват едновременно с мерките за транспониране – особено таблиците за съответствие, които представляват оперативен инструмент за анализа на националните мерки. – Европейско икономическо пространство Предложеният акт урежда материя, свързана с Европейското икономическо пространство (ЕИП), поради което действието му следва да обхване ЕИП. – Подробно обяснение на предложението 1) Опростени и по-гъвкави процедури за обществени поръчки Предложената директива осигурява опростен и по-гъвкав процедурен режим от установения с действащите директиви за обществени поръчки. За тази цел тя съдържа следните мерки: Изясняване на обхвата: Основното понятие за „обществени поръчки“, което фигурира и в заглавието на предложената директива, е въведено наново, за да определи по-добре обхвата и целта на законодателството в областта на обществените поръчки и да улесни прилагането на праговете. Определенията на някои основни понятия, определящи обхвата на директивата (като публичноправен орган, обществени поръчки за строителство и услуги, смесени поръчки), са преразгледани в светлината на съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Същевременно предложението се опитва да осигури приемственост в използването на понятия, които са разработени през годините в практиката на Съда и са добре известни на практиците. В този контекст трябва да се отбележи, че дребни отклонения от формулировките или изложението, познати от предишните директиви, не означават непременно промяна по същество, а може да се дължат на опростяването на текстовете. Понятието за специални или изключителни права има централно значение по отношение на дефинирането на приложното поле на настоящата директива, тъй като лицата, които не са нито възлагащи органи, нито публични предприятия по смисъла на настоящата директива, попадат в това приложното поле само доколкото упражняват една от дейностите, обхванати въз основа на такива права. Следователно е необходимо да се поясни, че права, предоставени чрез процедура, в която е осигурена достатъчна публичност и в която предоставянето на тези права е станало въз основа на обективни критерии, а именно съгласно законодателството на Съюза, не представляват специални или изключителни права за целите на настоящата директива. Традиционното разделение между така наречените приоритетни и неприоритетни услуги (услуги „A“ и „Б“) се премахва. Резултатите от оценката показват, че вече не е оправдано да се ограничава пълното приложение на законодателството в областта на обществените поръчки към определена група услуги. Също така стана ясно, че обичайният режим за обществените поръчки не е пригоден към социалните услуги, които имат нужда от специфичен набор от правила (виж по-долу). Вследствие на резултатите от оценката, приложното поле по отношение на попадащите в него отрасли остава до голяма степен непроменено. Въпреки това поръчки, възложени с цел проучване за добив на нефт и газ, са извадени от обхвата, тъй като е установено, че този отрасъл е подложен на такъв конкурентен натиск, че дисциплината по отношение на поръчките, наложена от директивата, вече не е необходима. Конкурентната ситуация в тази сфера на дейност е проучена в контекста на четири различни заявки за освобождаване по настоящия член 30[8]. И в четирите случая е последователно установено, че съответният географски пазар е световен, което освен това е в съответствие с добре установената практика при случаи на сливания[9]. Последователно се стига да заключения, че пазарът на този вид проучвания не е силно концентриран. Освен държавните дружества, пазарът се характеризира с присъствието на трима международни вертикално интегрирани частни участници, а именно свръхголемите (BP, ExxonMobil и Shell), както и на определен брой така наречени „големи“, като отделният пазарен дял дори на свръхголемите е доста под един процент. За всичко това последователно е установено, че представлява признак за пряко излагане на конкуренция и достъпът до пазара е допълнително либерализиран с разпоредбите на директивата относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди[10]. Следователно е необходимо да се опрости правната ситуация и да се намали административната тежест върху всички засегнати страни (възложители, държави-членки, Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета), като се избегне необходимостта да се приемат отделни решения по член 30 по отношение на всяка от останалите 23 държави-членки. Подход на инструментариума: Системите на държавите-членки ще осигурят трите основни форми процедури, които вече съществуват съгласно настоящите директиви: открити и ограничени процедури, както и процедури на договаряне с предварително обявяване на състезателна процедура. Те имат право освен това да предвидят като стандартна процедура или при определени условия партньорството за иновации – нова форма на процедура за новаторски обществени поръчки (виж по-долу). Възложителите освен това ще имат на свое разположение набор от шест специфични техники и инструмента, предназначени за комбинирани и електронни обществени поръчки: рамкови споразумения, динамични системи за покупки, електронни търгове, електронни каталози, централни органи за покупки и съвместни обществени поръчки. В сравнение със съществуващата директива тези инструменти са подобрени и изяснени с оглед улесняване на електронните обществени поръчки. Насърчаване на електронните обществени поръчки: Използването на електронни комуникации и обработка на транзакции от страна на възложителите може да доведе до значителни икономии и подобряване на резултатите от поръчките при същевременно намаляване на загубите и грешките. Предложението има за цел да помогне на държавите-членки да постигнат преминаване към електронни обществени поръчки, което да позволи на доставчиците да вземат участие в процедурите онлайн в целия вътрешен пазар. За тази цел предложената директива предвижда задължително изпращане на обявленията по електронен път, задължително предоставяне на документите за поръчките в електронен вид и задължава преминаването към напълно електронна комуникация – в частност електронното подаване на документи – във всички процедури за поръчки с преходен период от две години. Това рационализира и подобрява динамичните системи за покупки и електронните каталози – изцяло електронни инструменти за поръчки, които са специално пригодени за комбинираните поръчки от множество разнородни елементи, възлагани от централните органи за покупки. Електронните обществени поръчки също така ще позволят на възлагащите органи да предотвратяват, откриват и отстраняват грешки, които се дължат най-общо на неправилно разбиране или тълкуване правилата за обществените поръчки. Модернизация на процедурите: Предложението осигурява по-гъвкав и удобен подход за определени важни функции на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Сроковете за участия и подаване на оферти са съкратени, което позволява по-бързо и по-рационално възлагане на обществени поръчки. Разграничението между подбора на оферентите и възлагането на поръчката, което често е източник на грешки и недоразумения, е направено по-гъвкаво и позволява на възложителите да решават коя е най-практичната последователност, като проучват критериите за възлагане преди критериите за подбор, и да отчитат организацията и качеството на персонала, ангажиран с изпълнението на поръчката, като критерий за възлагането. Процедурата за освобождаване на поръчки, възложени в достатъчно конкурентни пазари (текущите „решения по член 30“), е опростена и рационализирана. Определен брой освобождавания – особено вътрешногруповите и тези за съвместните предприятия – които са важни на практика, също са преразгледани и изяснени. Измененията на договорите за обществени поръчки в рамките на техния срок става все по-належащ и проблематичен въпрос за практиците. Конкретна разпоредба за изменението на договорите се съобразява с основните решения, разработени от съдебната практика, и осигурява прагматично решение за справянето с непредвидени обстоятелства, изискващи адаптиране на договор за обществена поръчка в рамките на неговия срок. 2) Стратегическо използване на обществените поръчки в отговор на нови предизвикателства Предложената директива е основана на разрешителния подход и осигурява на възложителите необходимите инструменти за принос към постигането на стратегическите цели на „Европа 2020“, като използват своята покупателна способност да поръчват стоки и услуги, които насърчават иновациите, съхраняват околната среда, борят се с промяната на климата и подобряват заетостта, здравеопазването и социалните условия. Оценка на разходите за целия жизнен цикъл: Предложението дава на възложителите възможността да обосновават своите решения за възлагане на разходите за целия жизнен цикъл на продуктите, услугите или строителството, обект на поръчката. Жизненият цикъл включва всички етапи от съществуването на стоката, строежа или предоставянето на услугата от придобиването на суровината или генерирането на ресурсите до депонирането, разчистването и финализирането. Разходите, които трябва да се отчитат, не включват само преките парични разноски, но и косвените разходи за околната среда, ако те могат да се остойностят и проверят. Там, където съществува общоевропейска методология за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл, възложителите са длъжни да я използват. Производствен процес: Възложителите могат да се позовават на всички фактори, пряко свързани с производствения процес, в техническите спецификации и критериите за възлагане, доколкото те се отнасят до аспекти на производствения процес, които са тясно свързани с конкретното производство или доставка на стоки или закупени услуги. Това изключва изисквания, които нямат отношение към процеса на производство на продуктите, строителството или услугите, включени в поръчката – например общото изискване за социална отговорност на фирмите, обхващащо цялостната дейност на изпълнителя. Етикети: Възложителите може да изискват строителството, стоките или услугите да носят определени етикети, удостоверяващи екологични, социални или други характеристики, стига да приемат и еквивалентни етикети. Това се отнася например за европейски или (мулти)национални екологични етикети или етикети, удостоверяващи, че за продукта не е използван детски труд. Въпросните схеми за удостоверяване трябва да засягат характеристики, свързани с предмета на поръчката, да бъдат изготвени на основата на научна информация, да са установени с открита и прозрачна процедура и да са достъпни за всички заинтересовани страни. Санкциониране на нарушенията на задължителното социално, трудово или екологично право: Съгласно предложената директива възложителят може да изключи икономически оператори от процедурата, ако открие нарушения на задължения, наложени от законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право или на разпоредбите на международното трудово право. Освен това възложителите ще се задължават да отхвърлят оферти, ако установят, че са необичайно ниски поради нарушения на законодателството на Съюза в областта на социалното, трудовото или екологичното право. Социални услуги: Оценката на въздействието и ефективността на законодателството в областта на обществените поръчки на ЕС сочи, че социалните, здравните и образователните услуги имат специфични характеристики, които правят неподходящо прилагането на обичайните процедури за възлагане на обществени поръчки за услуги към тях. Тези услуги обикновено се извършват в специфичен контекст, който се различава силно в отделните държави-членки поради различни административни, организационни и културни обстоятелства. Поради специфичното си естество услугите имат силно ограничено трансгранично измерение. Държавите-членки следователно трябва да имат голяма свобода да организират избора на доставчиците на услуги по свое усмотрение. Предложението отчита това, като предвижда специфичен режим за поръчки за тези услуги с по-висок праг от 1 000 000 EUR и налага единствено спазването на основните принципи за прозрачност и равнопоставеност. Количествен анализ на стойностите на поръчките за съответните услуги, възложени на икономически оператори от чужбина, сочи, че поръчките под тази стойност обикновено не представляват трансграничен интерес в конкретния контекст на поръчките в отраслите на комуналните услуги. Иновации: Изследванията и иновациите играят централна роля в стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Възложителите трябва да имат възможност да купуват новаторски продукти и услуги, насърчаващи бъдещия растеж и подобряващи ефективността и качеството на обществените услуги. За тази цел предложението предвижда партньорството за иновации – нова специална процедура за разработката и покупката впоследствие на новаторски продукти, строителство и услуги, стига те да могат да бъдат доставени при договорените нива на изпълнение и разходи. Освен това предложението подобрява и опростява процедурата на състезателния диалог и улеснява съвместните трансгранични поръчки, което представлява важен инструмент за новаторски покупки. 3) По-добър достъп до пазара за малките и средните предприятия и новите фирми Малките и средните предприятия (МСП) имат огромен потенциал за създаване на работни места, растеж и иновации. Лесният достъп до пазарите на поръчки може да им помогне да отключат този потенциал, като същевременно позволява на възложителите да разширят своя контингент от доставчици с положително отражение благодарение на по-високата конкуренция за обществени поръчки. За да се направят обществените поръчки възможно най-достъпни за МСП, през 2008 г. Европейската комисия публикува „Ръководството за добри практики за облекчаване на достъпа на малки и средни предприятия до обществени поръчки“[11]. Предложението надгражда върху тази основа и предвижда конкретни мерки за премахване на бариерите пред достъпа до пазара от страна на МСП. Опростяване на задълженията за информация: Следователно се предвижда възложителите да имат право да прилагат критериите за подбор, предвидени в предложената директива, за възлагането на обществени поръчки и когато го правят, да се задължават да прилагат по-специално разпоредбите по отношение на тавана за изискванията за минимален оборот, както и разпоредбите за удостоверяването от собствено име. По-добър достъп до рамкови споразумения: Съгласно настоящите директиви няма ограничение за времетраенето на рамковите споразумения, сключени в отраслите на комуналните услуги. Това може да доведе до затваряне на пазара за конкуренцията. Предложението ограничава времетраенето до четири години (освен при надлежно обосновани обстоятелства), което подобрява достъпа до възможностите за стопанска дейност и разширява конкуренцията, което е също така в полза на МСП. Директно заплащане на подизпълнителите: Освен това държавата членка може да предвиди възможността подизпълнителите да заявяват директно заплащане от страна на възложителя на доставки, строителство и услуги, предоставени на главния изпълнител в контекста на изпълнение на поръчката. Това предлага на подизпълнителите, които често са МСП, ефикасен начин да защитават своя интерес да получат парите си. 4) Стабилни процедури Заложените финансови интереси и взаимодействието между държавния и частния сектор правят поръчките рискова област за нездрави бизнес практики, например конфликт на интереси, облагодетелстване и корупция. Предложението подобрява досегашните предпазни мерки срещу подобни рискове и предвижда допълнителна защита. Конфликти на интереси: Предложението съдържа специална разпоредба за конфликтите на интереси, обхващаща ситуации с действителен, потенциален или предполагаем конфликт на интереси, засягащи членове на персонала на възлагащия орган или на доставчиците на услуги, предмет на поръчката, които се намесват в процедурата, както и членове на ръководството на възлагащия орган, които биха могли да повлияят на резултата от процедурата, дори официално да не участват в нея. Предвид разликите в процесите за взимане на решения на възлагащите органи и предприятията, е подходящо тези разпоредби да се ограничат до обществените поръчки, възлагани от първите. Неправомерни действия: Предложението съдържа специална разпоредба срещу неправомерни действия от страна на кандидати и оференти, например опити за неправомерно влияние върху процеса на взимане на решения или сключване на споразумения с други участници с цел манипулиране на резултата от процедурата, като те трябва да бъдат изключени от нея. Подобни неправомерни действия нарушават основните принципи на правото на Европейския съюз и могат да доведат до сериозни изкривявания на конкуренцията. Нелоялно предимство: Пазарните консултации са полезен инструмент за възложителите за получаване на информация за структурата, възможностите и капацитета на един пазар, като същевременно информират участниците на пазара за проектите и изискванията на възложителите на поръчки. Предварителните контакти с участниците на пазара обаче не трябва да водят до нелоялно предимство и изкривяване на конкуренцията. В тази връзка предложението съдържа специална разпоредба за предпазните мерки срещу необосновани преференции в полза на участници, консултирали възложителя или участвали в подготовката на процедурата. 5) Управление Национални надзорни органи: Оценката сочи, че не всички държави-членки последователно и систематично следят изпълнението и функционирането на правилата за поръчките. Това нарушава ефикасното и еднакво прилагане на правото на Европейския съюз. В тази връзка предложението предвижда държавите-членки да определят един национален орган, отговарящ за следенето, изпълнението и контрола на законодателството в областта на поръчките. Само единен орган с всеобхватни задачи може да осигури цялостна представа за основните затруднения при изпълнението и да предложи подходящи решения на проблеми от по-структурно естество. Той ще бъде в състояние да осигури незабавна обратна връзка за функционирането на политиката и потенциалните слабости в националното законодателство и практика, като по този начин ще допринесе за бързото откриване на решения и подобряването на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Центрове за знания: В много случаи възложителите нямат необходимия собствен опит за справяне със сложни проекти за възлагане на поръчки. Подходяща и независима професионална помощ от административни структури би могла съществено да подобри резултатите от обществените поръчки чрез разширяване на базата от знания и професионализма на възложителите и осигуряване на помощ на фирмите – особено на МСП. В тази връзка предложението задължава държавите-членки да осигурят помощни структури, предлагащи юридически и икономически консултации, напътствия, обучение и подпомагане при подготовката и провеждането на процедурите за възлагане на обществени поръчки. Помощни структури или механизми вече съществуват на национално ниво, но са организирани по много различни начини и обхващат различни области от интерес за възлагащите органи и другите възложители. Държавите-членки следователно ще могат да използват тези механизми, да надграждат върху техния опит и да популяризират техните услуги като подходящ и съвременен инструмент, способен да осигури необходимата помощ на възлагащите органи, другите възложители и икономическите оператори. С цел засилване на борбата срещу корупцията и субективния избор възлагащите органи ще бъдат задължени да предоставят текста на сключените договори на надзорните органи, които ще могат внимателно да ги разглеждат, и да дават достъп до тези документи на заинтересовани лица, доколкото не се застрашават законните обществени или частни интереси. Поради очевидните проблеми със защитата на законните търговски интереси и избягването на изкривяване на условията на конкуренция, това задължение не следва да се отнася до предприятия (публични или частни), които работят в тези сектори. Освен това следва да се избягва създаването на непропорционални административни тежести, а задължението за представяне на целия текст на сключените договори следва да бъде ограничено само до договорите с относително висока стойност. Предложените прагове ще утвърдят правилния баланс между увеличаване на административните тежести и осигуряване на по-голяма прозрачност: праг от 1 000 000 EUR за доставки и услуги и 10 000 000 EUR за строителство, като по този начин това задължение ще се отнася до 10-20 % от всички обществени поръчки, публикувани в Официален вестник. Не се очаква изискванията, засягащи надзорните органи и центровете за знания, да генерират като цяло допълнителна финансова тежест за държавите-членки. Ако се очакват известни разходи за реорганизиране или прецизиране на дейностите на съществуващите механизми и структури, те ще бъдат неутрализирани от намаляването на разходите по съдебните дела (както за възложителите, така и за фирмите), на разходите, свързани със забавеното възлагане на поръчките поради погрешно прилагане на правилата или лоша подготовка на процедурите за възлагане на обществените поръчки, както и на разходите, свързани с факта, че консултациите за възложителите в момента се осигуряват откъслечно и неефективно. Административно сътрудничество: Предложението предвижда също така осигуряване на ефективно сътрудничество, позволяващо на националните надзорни органи да споделят информация и най-добри практики и да си сътрудничат през Информационната система за вътрешния пазар (ИСВП). 2011/0439 (COD) Предложение за ДИРЕКТИВА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно възлагането на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (текст от значение за ЕИП) ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 53, параграф 1, член 62 и член 114 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти[12], като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[13], като взеха предвид становището на Комитета на регионите[14], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) В светлината на резултатите от Оценката на въздействието и ефективността на законодателството в областта на обществените поръчки на ЕС[15] очевидно е подходящо да се поддържат правила за възлагането на поръчки от страна на възложителите във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, тъй като националните органи продължават да имат възможност да оказват влияние върху поведението на тези възложители, включително чрез участие в техния капитал и представителство в техните административни, управленски и надзорни органи. Друга причина за продължаване на регулирането на поръчките в тези отрасли е затвореният характер на пазарите, в които работят, поради съществуването на специални или изключителни права, предоставени от държавите-членки по отношение на предлагането, осигуряването или експлоатацията на мрежите за обезпечаване на въпросната услуга. (2) За да се гарантира отварянето за конкуренция на възлагането на поръчки във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, трябва да се изготвят разпоредби, координиращи процедурите за възлагане на поръчки над определена стойност. Такава координация е необходима за гарантиране на спазването на принципите от Договора за функционирането на Европейския съюз и в частност свободното движение на стоки, свободата за установяване и свободата за извършване на услуги, както и произтичащите от тях принципи като равнопоставеността, липсата на дискриминация, взаимното признаване, пропорционалността и прозрачността. Предвид естеството на отраслите, засегнати от тази координация, те трябва да установят рамка за добра търговска практика и трябва да позволяват максимална гъвкавост едновременно с осигуряването на прилагането на тези принципи. (3) За поръчки, чиято стойност е под праговете, задействащи прилагането на разпоредбите за координация на равнище Съюз, се препоръчва да се ползва съдебната практика, разработена от Съда на Европейския съюз, според която се прилагат правилата и принципите на Договора. (4) Обществените поръчки играят ключова роля в стратегията „Европа 2020“[16] като един от пазарните инструменти, които трябва да се използват за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и едновременно с това за гарантиране на най-ефективното използване на публичните средства. За тази цел текущите правила за възлагане на обществени поръчки съгласно Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги[17], и Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки[18] трябва да се ревизират и модернизират, за да се повиши ефективността на публичните разходи, да се улесни по-специално участието на малките и средните предприятия в обществените поръчки и да се разреши на възложителите да използват по-добре обществените поръчки в подкрепа на общи обществени цели. Налице е също така необходимост от изясняване на основните понятия за осигуряване на по-голяма правна сигурност и за включване на определени аспекти на съотносимата утвърдена практика на Съда на Европейския съюз. (5) По силата на член 11 от Договора за функционирането на Европейския съюз изискванията за защита на околната среда трябва да бъдат включени в определянето и изпълнението на политиките и действията на Съюза, по-специално за да се насърчи устойчивото развитие. Настоящата директива разяснява по какъв начин възложителите могат да допринесат за защитата на околната среда и насърчаването на устойчивото развитие, като същевременно осигурят най-добро съотношение качество-цена за своите поръчки. (6) Необходимо е понятието за обществена поръчка или определението за това какво представлява една отделна поръчка да бъдат възможно най-близки до тези, които се прилагат съгласно Директива […] на Европейския парламент и на Съвета от […] относно обществените поръчки[19], като се отчита спецификата на отраслите, попадащи в приложното поле на настоящата директива. Понятието за отделна обществена поръчка обхваща всички доставки, строителство и услуги, необходими за изпълнението на отделен проект – например отделен строителен проект или съвкупност от строителство, доставки и/или услуги. Признаците за наличие на един отделен проект могат например да включват цялостно предварително планиране и замисъл от страна на възложителя, факта, че различните закупени елементи изпълняват една отделна икономическа и техническа функция или че са по някакъв друг начин логически обвързани и се изпълняват в кратък период от време. (7) За да се осигури реално отваряне на пазара и добър баланс при прилагането на правилата за възлагане на поръчки във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, е необходимо възложителите, попадащи в техния обхват, да се идентифицират на основа, различна от тяхната правносубектност. Трябва следователно да се гарантира, че не се накърнява равнопоставеността на възложителите, работещи в публичния сектор, и тези, работещи в частния сектор. Също така е необходимо да се гарантира в съответствие с член 345 на Договора за функционирането на Европейския съюз, че не се накърняват правилата, регламентиращи системата на собственост в държавите-членки. (8) Понятието за специални или изключителни права има централно значение по отношение на дефинирането на приложното поле на настоящата директива, тъй като лицата, които не са нито възлагащи органи, нито публични предприятия по смисъла на настоящата директива, са обект на нейните разпоредби само доколкото упражняват една от дейностите, обхванати въз основа на такива права. Следователно е необходимо да се поясни, че права, предоставени чрез процедура, основана на обективни критерии, а именно съгласно законодателството на Съюза, и в която е осигурена достатъчна публичност, не представляват специални или изключителни права за целите на настоящата директива. Това законодателство трябва да включва Директива 98/30/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юни 1998 година относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ[20], Директива 96/92/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 декември 1996 година относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия[21], Директива 97/67/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 1997 година относно общите правила за развитието на вътрешния пазар на пощенските услуги в Общността и за подобряването на качеството на услугата[22], Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 1994 година относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди[23] и Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 година относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 1191/69 и (ЕИО) № 1107/70 на Съвета[24]. (9) Възложителите, които работят в сектора на питейната вода, могат също така да се занимават и с други дейности, свързани с водата – например проекти в сферата на хидротехническите дейности, напояването, отводняването или отвеждането и пречистването на канални води. В този случай възложителите трябва да могат да прилагат процедурите за възлагане на обществени поръчки, предвидени в настоящата директива, по отношение на всички свои дейности, свързани с водата, независимо коя част от водния цикъл засягат. Въпреки това правилата за възлагане на поръчки от типа, предложен за доставка на стоки, са неподходящи за покупките на вода, предвид необходимостта водата да се осигурява от източници в близост до областта, в която тя ще се използва. (10) Необходимо е да се изключат обществените поръчки с цел проучване за нефт и газ, тъй като е установено последователно, че този сектор е подложен на такъв конкурентен натиск, че дисциплината по отношение на поръчките, наложена от правилата на ЕС за възлагането им, вече не е необходима. (11) Поръчки могат да се възлагат с цел покриване на изискванията на няколко дейности, които е възможно да попадат в различни нормативни режими. Следва да се изясни, че нормативният режим, който се прилага към една поръчка, предназначена да включва няколко дейности, следва да се избира според правилата, приложими към дейността, за която тя е основно предназначена. Определянето на дейността, за която поръчката е основно предназначена, може да се основава на анализ на изискванията, които конкретната поръчка трябва да изпълнява, извършен от възложителя за целите на прогнозното изчисляване на стойността й и изготвянето на документите за нея. В определени случаи като покупката на отделно оборудване за изпълнението на дейности, за които няма на разположение информация, позволяваща прогнозно изчисляване на съответните нива на експлоатация, обективно може да не бъде възможно да се определи дейността, за която поръчката е основно предназначена. Следва да се посочат правилата, които се прилагат в такива случаи. (12) Дори да не водят задължително до корупционни действия, действителните, потенциалните или предполагаемите конфликти на интереси имат висок потенциал да повлияят неправомерно върху решенията при възлагането на обществените поръчки, което води до изкривяване на конкуренцията и застрашаване на равнопоставеността на оферентите. Следователно трябва да се установят ефективни механизми за предотвратяване, откриване и премахване на конфликтите на интереси. Предвид разликите в процесите за взимане на решения на възлагащите органи и предприятията, е подходящо тези разпоредби да се ограничат до обществените поръчки, възлагани от първите. (13) Неправомерните действия на участниците в процедура за обществена поръчка, като опитите за неправомерно влияние върху процеса на взимане на решения или сключване на споразумения с други кандидати с цел манипулиране на резултата от процедурата, могат да доведат до нарушения на основните принципи на правото на Съюза и до сериозни изкривявания на конкуренцията. Следователно икономическите оператори трябва да бъдат задължени да подадат клетвена декларация, че не участват в подобни неправомерни действия, и да бъдат изключени, ако тази декларация се окаже невярна. (14) С Решение 94/800/ЕО от 22 декември 1994 година относно сключването от името на Европейската общност, що се отнася до въпроси от нейната компетентност, на споразуменията, постигнати на Уругвайския кръг на многостранните преговори (1986-1994 г.)[25], Съветът одобри по-специално Споразумението за обществените поръчки на Световната търговска организация (наричано по-долу „Споразумението“). Целта на споразумението е да установи многостранна рамка от балансирани права и задължения по отношение на обществените поръчки с оглед постигане на либерализация и разширяване на световната търговия. За поръчките, обхванати от Споразумението, както и от други съответни международни споразумения, задължаващи Съюза, възложителите изпълняват задълженията по тези споразумения, като прилагат настоящата директива към икономическите оператори от трети държави, подписали споразуменията. (15) Споразумението се прилага за поръчки над определени прагове, установени в него, и изразени в специални права на тираж. Праговете, установени от настоящата директива, трябва да се съгласуват, за да се гарантира, че съответстват на равностойността в евро на праговете в Споразумението. Необходимо е също така да се предвиди периодично преразглеждане на праговете, изразени в евро, за да могат те да се коригират посредством чисто математическа операция според евентуалните отклонения в стойността на еврото спрямо специалното право на тираж. За да се избегне умножаване на праговете, следователно е необходимо, без това да накърнява международните ангажименти на Съюза, да продължи прилагането на едни и същи прагове към всички възложители независимо от отрасъла, в който работят. (16) Резултатите от оценката показват, че изключването на определени услуги от пълното прилагане на настоящата директива следва да се преразгледа. Вследствие от това пълното приложение на директивата се разширява върху определен брой услуги (например хотелиерските и правните услуги – и двете свързани с особено висок дял на трансгранична търговия). (17) Поради специфичното си естество други категории услуги продължават да имат ограничено трансгранично измерение, а именно така наречените персонални услуги като определени социални, здравни и образователни услуги. Тези услуги се извършват в специфичен контекст, който се различава силно в отделните държави-членки поради различни културни традиции. Следователно трябва да се установи специален режим за поръчки за тези услуги с по-висок праг от 1 000 000 EUR. В конкретния контекст на поръчките в тези отрасли, персонални услуги със стойности под този праг обикновено не представляват интерес за доставчиците от други държави-членки, освен ако няма конкретни признаци за противното, като например финансиране от страна на Съюза за трансгранични проекти. Поръчки за персонални услуги над този праг трябва да са обект на изискванията за прозрачност, действащи в рамките на целия Съюз. Предвид значението на културния контекст и деликатния характер на тези услуги, държавите-членки трябва да имат голяма свобода да организират избора на доставчиците на услуги по считания от тях за най-подходящ начин. Правилата на настоящата директива отчитат тази безусловна необходимост, като налагат единствено спазването на основните принципи за прозрачност и равнопоставеност и гарантират възможността възложителите да прилагат специални качествени критерии за избора на доставчици на услуги като критериите, установени в доброволната европейска рамка за качеството на социалните услуги на Комитета за социална закрила на Европейския съюз[26]. Държавите-членки и/или възложителите продължават да разполагат със свободата да извършват тези услуги сами или да организират социалните услуги по начин, който не включва възлагане на обществени поръчки – например само финансирайки такива услуги или предоставяйки лицензи или разрешения на всички икономически оператори, отговарящи на условията, установени предварително от възложителя, без ограничения или квоти, стига тази система да гарантира в достатъчна степен разгласяването и да отговаря на принципите за прозрачност и липса на дискриминация. (18) Тъй като е предназначена за държавите-членки, настоящата директива не се прилага за обществени поръчки, изпълнявани от международни организации от тяхно име и за тяхна сметка. Въпреки това е необходимо да се изясни до каква степен настоящата директива трябва да се прилага към обществените поръчки, регламентирани от конкретни международни правила. (19) Налице е значителна правна несигурност по въпроса доколко сътрудничеството между публичните органи следва да се регламентира от правилата за обществените поръчки. Съотносимата съдебна практика на Съда на Европейския съюз се тълкува по различен начин сред отделните държави-членки и дори сред възлагащите органи. Тъй като тази юриспруденция ще се прилага в същата степен и към публичните органи, когато те работят в отраслите, попадащи в приложното поле на настоящата директива, е необходимо да се гарантира, че едни и същи правила ще се прилагат както в настоящата директива, така и в Директива […/…/ЕС][относно обществените поръчки]. (20) Подходящо е да се изключат определени поръчки за услуги, доставки и строителство, възлагани на свързано предприятие, чиято основна дейност е предоставянето на такива услуги, доставки или строителство на групата, от която то е част, а не тяхното предлагане на пазара. Също така е подходящо да се изключат определени поръчки за услуги, доставки и строителство, които се възлагат от определен възложител на определено съвместно предприятие, образувано от няколко възложители и от което този възложител е част, с цел извършване на дейности, попадащи в приложното поле на настоящата директива. Въпреки това е необходимо да се гарантира, че това изключване не поражда изкривявания на конкуренцията в полза на отделните или съвместните предприятия, свързани с възложителите; необходимо е да се осигури подходящ набор от правила, особено що се отнася до максималните лимити за частта от оборота на предприятията, която е получена от пазара и над която те биха изгубили възможността да получават обществени поръчки без обявяване на състезателна процедура, състава на съвместните предприятия и стабилността на връзките между тези съвместни предприятия и възложителите, от които са съставени. (21) Също така е необходимо да се изяснят отношенията между разпоредбите относно сътрудничеството между публични органи и разпоредбите относно възлагането на поръчки на свързани предприятия или в контекста на съвместни предприятия. (22) Настоящата директива не следва да се прилага нито за поръчки, предназначени да разрешат изпълнението на дейност по членове 5–11, нито за конкурси за проект, организирани за изпълнението на такава дейност, ако в държавата членка, в която се извършва тази дейност, тя е пряко изложена на конкуренция на пазарите, до които достъпът не е ограничен. Следователно е необходимо процедурата да продължи да се прилага за всички сектори, попадащи в приложното поле на настоящата директива, така че да позволи съобразяване с последиците от текущото или бъдещото отваряне за конкуренция. Такава процедура следва да даде правна сигурност на засегнатите субекти, както и подходящ процес за взимане на решения, осигуряващ в кратък срок еднаквото прилагане на правото на Съюза в тази област. (23) Прякото излагане на конкуренция следва да се оценява въз основа на обективни критерии, като се отчитат специфичните характеристики на въпросния сектор. Тази оценка обаче е ограничена от съответните кратки срокове и от необходимостта да се основава върху информацията на разположение на Комисията – от вече достъпни източници или от информацията, получена в контекста на прилагането по член 28 – която не може да се допълни от методи, изискващи повече време, включващи най-вече публични проучвания сред въпросните икономически оператори. Оценката на прякото излагане на конкуренция, която може да се извърши в контекста на настоящата директива, следователно не накърнява пълното прилагане на законодателството в областта на конкуренцията. (24) Изпълнението и прилагането на съответното законодателство на Съюза, отварящо даден отрасъл или част от него, ще се счита за достатъчно основание да се предполага, че има свободен достъп до въпросния пазар. Това съответно законодателство трябва да се посочи в приложение, което може да се актуализира от Комисията. Необходимо е това приложение понастоящем да се позовава на Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 година относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ и за отмяна на Директива 2003/55/ЕО[27], Директива 2009/72/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 година относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за отмяна на Директива 2003/54/ЕО[28] и Директива 94/22/ЕО. (25) Изследванията и иновациите, включително екологичните и социални иновации, са сред основните двигатели на бъдещия растеж и са поставени в центъра на Стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж „Европа 2020“. Възложителите трябва да използват по най-добрия стратегически начин обществените поръчки, за да стимулират иновациите. Купуването на новаторски стоки и услуги играе ключова роля в подобряването на ефективността и качеството на обществените услуги, като същевременно спомага за решаването на сериозни социални предизвикателства. То допринася за постигането на най-рентабилно изразходване на средствата, както и на по-широки икономически, екологични и социални ползи по отношение на генерирането на нови идеи, тяхното превръщане в новаторски продукти и услуги и оттам насърчаването на устойчив икономически растеж. Настоящата директива следва да допринесе за по-лесно възлагане на поръчки за иновации и да помогне на държавите-членки да постигнат целите на инициативата „Съюз на иновации“. Следователно трябва да се предвиди специална процедура за възлагане на поръчки, която позволява на възложителите да установят дългосрочно партньорство за иновации с цел разработване и закупуване впоследствие на новаторски продукт, услуга или строителство, стига те да могат да бъдат доставени при договорените нива на изпълнение и разходи. Партньорството трябва да се структурира по начин, осигуряващ необходимата „пазарна тяга“, стимулираща разработката на новаторско решение, без да изземва пазара. (26) Предвид неблагоприятните отражения върху конкуренцията, процедурите на договаряне без покана за участие в състезателна процедура трябва да се използват само при изключителни обстоятелства. Това изключение трябва да се ограничава само до случаите, когато обявяването е невъзможно поради форсмажорни обстоятелства, съгласувани с действащата съдебна практика на Съда на Европейския съюз, или когато по начало е очевидно, че обявяването няма да доведе до по-голяма конкуренция, предимно защото обективно съществува само един икономически оператор, който може да изпълни поръчката. Единствено обективно изключителни ситуации могат да оправдаят използването на процедурата на договаряне без покана за участие в състезателна процедура, при които изключителната ситуация не трябва да бъде създадена от самия възложител с оглед на бъдещата процедура за възлагане на поръчка и при които липсват адекватни заместители, съществуването на каквито следва да бъде подложено на изчерпателна оценка. (27) Електронните средства за информация и комуникация могат значително да опростят обявяването на поръчките и да увеличат ефективността и прозрачността на процесите за възлагането им. Те трябва да станат стандартните средства за комуникация и обмен на информация в процедурите за обществени поръчки. Употребата на електронни средства също води до икономия на време. Вследствие на това трябва да се предвиди намаляване на минималните срокове, когато се използват електронни средства, при условие обаче че те са съвместими с конкретния начин на предаване, предвиден на ниво Съюз. Освен това електронните средства за информация и комуникация, включително адекватните функционални технически възможности, могат да позволят на възлагащите органи да предотвратяват, откриват или коригират грешки, възникнали при процедурите за обществени поръчки. (28) Във всички пазари на обществени поръчки в Съюза е налице силна тенденция към окрупняване на търсенето от страна на възложителите с оглед постигане на икономии от мащаба, включително по-ниски цени и такси за транзакциите, подобряване и професионализиране на управлението на обществените поръчки. Това може да се постигне с концентриране на поръчките по броя на участващите възложители или по обема и стойността във времето. Въпреки това окрупняването и централизирането на покупките трябва внимателно да се следи, за да се избегнат прекомерната концентрация на покупателна способност и тайните споразумения, както и да се запазят прозрачността, конкуренцията и възможностите за достъп до пазара за малките и средните предприятия. (29) Инструментът на рамковите споразумения може да бъде ефективна техника за възлагане на поръчки в цяла Европа; въпреки това е необходимо разширяване на конкуренцията с подобряване на прозрачността на поръчките, изпълнявани с рамкови споразумения, и достъпа до тях. Следователно е необходимо да се преразгледат разпоредбите, касаещи тези споразумения, особено като се предвиди възможност за миниконкурси за възлагането на специфични поръчки въз основа на споразумението и с ограничаване на времетраенето на рамковите споразумения. (30) Предвид натрупания опит има също така необходимост да се коригират правилата, регламентиращи динамичните системи за покупки, за да позволят на възложителите да се възползват в пълна степен от възможностите, предоставяни от този инструмент. Системите трябва да се опростят по-специално чрез прилагането им под формата на ограничена процедура, което премахва необходимостта от индикативни оферти – сочена като една от най-сериозните тежести, свързани с тези системи. По този начин всеки икономически оператор, който изпраща заявка за участие и отговаря на критериите за подбор, следва да бъде допуснат до участие в процедурите за възлагане на поръчки, изпълнявани през динамичната система за покупки. Тази техника за покупки позволява на възложителя да получи особено широк диапазон от оферти и така да осигури оптимално използване на средствата чрез широка конкуренция. (31) Освен това непрекъснато се разработват нови електронни техники за покупка – например електронните каталози. Те помагат за увеличаването на конкуренцията и рационализирането на обществените поръчки особено по отношение на икономията на време и пари. Въпреки това следва да се въведат определени правила, за да се гарантира, че използването им отговаря на правилата на настоящата директива и на принципите на равнопоставеност, липса на дискриминация и прозрачност. По-конкретно когато състезателна процедура е подновена по силата на рамково споразумение или когато се използва динамична система за покупки и се осигуряват достатъчно гаранции за проследимостта, равнопоставеността и предсказуемостта, възложителите трябва да имат право да генерират оферти по отношение на конкретни покупки въз основа на предварително изпратени електронни каталози. Съгласно изискванията на правилата за електронните средства за комуникация възложителите трябва да избягват необосновани препятствия пред достъпа на икономическите оператори до процедурите за възлагане на поръчки, в които офертите се представят под формата на електронни каталози и които гарантират спазването на общите принципи на липса на дискриминация и равнопоставеност. (32) Техники за централизирани покупки се използват все по-често в повечето държави-членки. Централните органи за покупки отговарят за придобиванията или сключването на договори за поръчки/рамкови споразумения вместо други възлагащи органи или възложители. С оглед на големите обеми на покупките тези техники способстват за нарастването на конкуренцията и професионализацията на обществените поръчки. Следователно на ниво Европейски съюз е необходимо да се предвиди определение за „централен орган за покупки“, специално отнасящ се за възложителите, без това да предотврати продължаването на по-слабо институционализираните и систематични общи покупки или на установената практика за прибягване до доставчици на услуги, които подготвят и управляват процедурите за възлагане на поръчки от името и за сметка на възложителя. Необходимо е също така да се въведат правила за разпределяне на отговорността за спазването на задълженията, произтичащи от настоящата директива, в това число и по отношение на средствата за правна защита, между централния орган за покупки и възложителите, поръчващи от или чрез него. Когато последният носи цялата отговорност за провеждането на процедурите за възлагане на обществени поръчки, той следва да бъде също така изцяло и пряко отговорен за правомерността им. Когато възложител провежда определени части от процедурата – например подновяване на състезателната процедура по силата на рамково споразумение или възлагане на отделни поръчки въз основа на динамична система за покупки – той следва да продължи да носи отговорността за етапите, които провежда. (33) Електронните средства за комуникация са особено подходящи за поддържане на практики и инструменти за централизирани покупки поради възможностите, които предлагат, за многократно използване и автоматична обработка на данните и за свеждане до минимум на разходите за информацията и транзакциите. Следователно като първа стъпка използването на такива електронни средства за комуникация следва да се направи задължително за централните органи за покупки, като същевременно ще улесни и сближаването на практиките в рамките на целия Съюз. Необходимо е това да бъде последвано от общо задължение за използване на електронните средства за комуникация във всички процедури за обществени поръчки след преходен период от две години. (34) Съвместното възлагане на поръчки от възложители от различни държави-членки понастоящем среща специфични правни трудности особено във връзка с противоречията в националните законодателства. Въпреки че Директива 2004/17/ЕО негласно разрешава трансгранични съвместни обществени поръчки, на практика няколко национални правни системи изрично или негласно ги правят несигурни или невъзможни от законова гледна точка. Възложителите от различни държави-членки може да имат интерес от сътрудничество и съвместно възлагане на поръчки, за да извлекат максимална полза от потенциала на вътрешния пазар по отношение на икономиите от мащаба и споделянето на ползите и рисковете особено за новаторски проекти с по-висока степен на риск от този, който е приемлив за отделен възложител. Следователно трябва да се установят нови правила за съвместните трансгранични поръчки, които да определят приложимото право, за да се улесни сътрудничеството между възложителите в рамките на целия единен пазар. Освен това възложителите от различни държави-членки могат да създават съвместни юридически структури по националното или съюзното законодателство. Следва да бъдат установени изрични правила за такава форма на съвместни обществени поръчки. (35) Техническите спецификации, изготвяни от възложителите, би трябвало да насърчават конкуренцията в сферата на обществените поръчки. За тази цел следва да бъде възможно подаването на оферти, които отразяват разнообразието от технически решения, за да се постигне достатъчно ниво на конкуренция. В този смисъл техническите спецификации трябва да се изготвят по начин, избягващ изкуственото стесняване на конкуренцията с изисквания, които облагодетелстват конкретен икономически оператор чрез копиране на основни характеристики на стоките, услугите или строителството, обичайно предлагани от него. Изготвянето на техническите спецификации по отношение на функционалните изисквания и изискванията за работните характеристики по принцип позволява тази цел да бъде постигната по възможно най-добрия начин и е в полза на иновациите. Когато се цитира европейски стандарт или ако такъв липсва – национален стандарт, офертите с равностойни характеристики, които отговарят на изискванията на възложителите и са равностойни по отношение на безопасността, трябва да се разглеждат от възложителите. За да се демонстрира равностойността, от оферентите може да се изиска предоставяне на доказателства, потвърдени от трета страна. Въпреки това други подходящи доказателства като техническо досие на производителя също следва да се допускат, когато въпросният икономически оператор няма достъп до подобни сертификати или протоколи от изпитване или няма възможност да ги получи в съответните срокове. (36) Възложителите, които желаят да закупят строителство, стоки или услуги със специфични екологични, социални или други характеристики, следва да могат да цитират определени етикети – например европейската екомаркировка, (мулти)националните екомаркировки или всякакви други маркировки, стига изискванията за маркировка да бъдат свързани с предмета на поръчката като описанието на продукта и неговото представяне, включително изискванията за опаковане. Освен това е изключително важно тези изисквания да бъдат изготвени и приети въз основа на обективно проверяеми критерии с използване на процедура, в която заинтересованите страни като държавните органи, потребителите, производителите, дистрибуторите и екологичните организации могат да участват, а маркировката да бъде достъпна за всички заинтересовани страни. (37) За всички обществени поръчки, предназначени за използване от физически лица – независимо дали става дума за широката общественост, или за персонала на възложителя – е необходимо възложителите да изготвят техническите спецификации така, че да бъдат съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение за всички потребители, освен в надлежно обосновани случаи. (38) За да се насърчи участието на малки и средни предприятия (МСП) в пазара на обществените поръчки, трябва изрично да се предвиди възможността за разделяне на поръчките на обособени позиции, без значение дали са еднородни, или разнородни. Когато поръчките са разделени на обособени позиции, възложителите могат например, за да запазят конкуренцията или за да осигурят стабилно предлагане, да ограничат броя на позициите, за които един икономически оператор може да подава оферти; те могат също така да ограничат броя на позициите, които могат да бъдат възложени на един отделен оферент. (39) Доколкото това е съвместимо с необходимостта да се осигури постигането на добра търговска практика, като същевременно се предостави максимална гъвкавост, е необходимо да се предвиди прилагането на Директива [2004/18/ЕО] относно обществените поръчки по отношение на изискванията за икономическия и финансовия капацитет и документалните свидетелства. Следователно се предвижда възложителите да имат право да прилагат критериите за подбор, предвидени в предложената Директива [2004/18/EО] и когато го правят, да се задължават да прилагат по-специално разпоредбите по отношение на тавана за изискванията за минимален оборот, както и разпоредбите за удостоверяването от собствено име. (40) Обществени поръчки не следва да се възлагат на икономически оператори, които са участвали в престъпна организация или са били признати за виновни за корупция, измама, увреждаща финансовите интереси на Съюза, или пране на пари. Неплащането на данъци или осигурителни вноски също трябва да се санкционира със задължително изключване на ниво Съюз. Предвид факта, че възложителите, които не са възлагащи органи, може да нямат достъп до безспорно доказателство по въпроса, е необходимо да се остави изборът дали спрямо тези възложители да се прилагат критериите за изключване, изброени в Директива [2004/18], или не. Задължението за прилагане на член 55, параграфи 1 и 2 от Директива [2004/18] следователно трябва да се ограничи само до възложителите, които са възлагащи органи. Освен това на възложителите следва да се даде възможността да изключват кандидати или оференти за нарушения на екологични или социални задължения, включително правилата за достъпност за хора с увреждания или други форми на тежки професионални нарушения – например нарушения на правилата за защита на конкуренцията или на правата върху интелектуалната собственост. (41) Когато възложителите са длъжни или изберат да прилагат току-що споменатите критерии за изключване, те следва да прилагат Директива [2004/18] по отношение на възможността икономическите оператори да приемат мерки за съответствие, насочени към отстраняването на последствията от престъпления или нарушения и ефективното предотвратяване на бъдещи случаи на такива действия. (42) Възложителите могат да изискват прилагането на схеми или мерки за екологично управление по време на изпълнението на поръчка. Схемите за екологично управление – независимо дали са регистрирани съгласно инструменти на Съюза като Регламент (ЕО) № 1221/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 година относно доброволното участие на организации в Схемата на Общността за управление по околна среда и одит (EMAS)[29] – могат да демонстрират, че икономическият оператор има техническата възможност да изпълни поръчката. Описание на мерките, прилагани от икономическия оператор за гарантиране същото ниво на защита на околната среда, следва да бъде прието като алтернатива на регистрираните схеми за управление на околната среда и като форма на доказателство, когато въпросният икономически оператор няма достъп до подобни схеми или няма възможност да ги получи в съответните срокове. (43) Поръчките следва да се възлагат въз основа на обективни критерии, които гарантират съответствие с принципите на прозрачност, липса на дискриминация и равнопоставеност. Тези критерии трябва да гарантират, че офертите се оценяват в условия на ефективна конкуренция, което се отнася и за случаите, когато възложителите изискват висококачествено строителство, доставки и услуги, които оптимално отговарят на техните потребности. В резултат на това възложителите следва да имат право да приемат като критерии за възлагане или „икономически най-изгодната оферта“, или „най-ниската цена“, като се има предвид, че във втория случай те са свободни да установяват адекватни стандарти за качество чрез технически спецификации или условия за изпълнение на поръчката. (44) Когато възложителите решат, че ще възлагат поръчка на икономически най-изгодната оферта, те следва да определят критериите за възлагане, въз основа на които ще оценяват офертите, за да определят коя от тях предлага най-доброто съотношение качество-цена. Определянето на тези критерии зависи от предмета на поръчката, тъй като те трябва да дадат възможност нивото на изпълнение, предложено във всяка оферта, да бъде оценено от гледна точка на този предмет, както е определен в техническите спецификации, както и да се прецени съотношението качество-цена за всяка оферта. Освен това избраните критерии за възлагане не бива да дават неограничена свобода на избор на възложителя, те следва да осигуряват възможност за ефективна конкуренция и да бъдат съпътствани от изисквания, които позволяват ефективната проверка на информацията, предоставена от оферентите. (45) От изключителна важност е напълно да се използва потенциалът на обществените поръчки за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за устойчив растеж. Предвид огромните разлики между отделните сектори и пазари обаче не би било подходящо да се въвеждат общи задължителни изисквания за екологични, социални и иновативни обществени поръчки. Законодателството на Съюза вече е въвело задължителни изисквания за обществените поръчки за постигане на определени цели в секторите на пътните превозни средства (Директива 2009/33/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 година за насърчаването на чисти и енергийноефективни пътни превозни средства[30]) и офис оборудването (Регламент (ЕО) № 106/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2008 година относно програма на Общността за етикетиране на енергийната ефективност на офис оборудване[31]). Освен това значително е еволюирало определението за общите методологии за разходите през жизнения цикъл. Ето защо изглежда целесъобразно да се продължи по същия начин – да се остави на законодателството в конкретните сектори да установява задължителни цели като функция от конкретните политики и преобладаващите условия в съответния сектор и да насърчава развитието и използването на европейски подходи за определяне на разходите през жизнения цикъл като още един стимул за използването на обществените поръчки в подкрепа на устойчивия растеж. (46) Тези мерки в конкретните сектори следва да се допълнят с адаптиране на директивите за обществените поръчки, даващи право на възложителите да преследват целите на стратегията „Европа 2020“ в своите стратегии за покупки. Следователно трябва да стане ясно, че възложителите могат да определят икономически най-изгодната оферта и най-ниската цена, като използват подход за оценка на разходите за целия жизнен цикъл, ако използваната методология е утвърдена по обективен и недискриминационен начин и е достъпна за всички заинтересовани страни. Понятието за оценка на разходите за целия жизнен цикъл включва всички разходи в рамките на целия жизнен цикъл на строителството, доставките или услугите, както техните вътрешни разходи (като тези за разработка, производство, експлоатация, поддръжка и депониране в края на жизнения цикъл), така и техните външни разходи, стига те да могат да се остойностяват и следят. Общи методологии трябва да се разработят на ниво Съюз за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл за определени категории доставки или услуги; когато такава методология бъде разработена, нейното използване следва да стане задължително. (47) Освен това в техническите спецификации и в критериите за възлагане възложителите трябва да имат право да посочват определен производствен процес, определен начин за предоставяне на услугите или определен процес за всеки от другите етапи от жизнения цикъл на продукт или услуга, ако те са свързани с предмета на договора. С оглед на по-доброто интегриране на социалните съображения в обществените поръчки възложителите може също да имат право да включат в критериите за възлагане за икономически най-изгодната оферта характеристики във връзка с работните условия на лицата, пряко участващи в съответния процес на производство или доставка. Тези характеристики могат да се отнасят само до защитата на здравето на персонала, участващ в производствения процес, или насърчаването на социалната интеграция на хора в неравностойно социално положение или членове на уязвими групи сред хората, ангажирани с изпълнението на договора, включително достъпността за лица с увреждания. Всеки критерий за възлагане, който включва тези характеристики, във всеки случай следва да остава ограничен до характеристиките, които имат непосредствено отражение върху членовете на персонала в тяхната работна среда. Те следва да се прилагат в съответствие с Директива 96/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1996 г. относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги[32] и по начин, който не дискриминира пряко или косвено икономически оператори от други-държави-членки или от трети страни по Споразумението или по споразумения за свободна търговия, по които страна е Съюзът. (48) За поръчки за услуги и за поръчки, включващи строително проектиране, възложителите трябва също така да имат право да използват като критерий за възлагане квалифицираността на организацията и опита на персонала, на когото е възложено изпълнението на въпросната поръчка, тъй като това може да се отрази на качеството на изпълнението й и в резултат на това – на икономическата стойност на офертата. (49) Оферти, които изглеждат необичайно ниски по отношение на строителството, стоките или услугите, може да се основават на технически, икономически или юридически неиздържани предположения или практики. За да се избегнат евентуални недостатъци по време на изпълнението на поръчката, възложителите трябва да бъдат длъжни да поискат обяснение за заявената цена, когато дадена оферта значително подбива цените, заявени от другите оференти. Когато оферентът не може да даде задоволително обяснение, възложителят трябва да има правото да отхвърли офертата. Отхвърлянето трябва да бъде задължително в случаите, в които възложителят е установил, че необичайно ниската цена се дължи на неспазване на задължителното законодателство на Съюза в областите на социалното, трудовото или екологичното право или на разпоредбите на международното трудово право. (50) Условията за изпълнение на поръчката са съвместими с настоящата директива, стига да не бъдат пряко или непряко дискриминационни, да бъдат свързани с предмета на поръчката и да бъдат посочени в обявлението, използвано като покана за участие в състезателна процедура, или в документите за поръчката. Те могат по-специално да бъдат насочени в подкрепа на професионалното обучение на място, наемането на работа на лица, за които представлява трудност да се интегрират в обществото, за борба срещу безработицата, за опазване на околната среда или хуманно отношение към животните. Например могат да се споменат изисквания, приложими при изпълнение на поръчката, свързани с наемане на работа на лица, които са безработни от дълго време, с обучение на безработни и младежи, със спазване по същество на основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ), дори когато подобни конвенции не са приети в националното законодателство, както и с наемане на по-голям брой лица в неравностойно положение от изисквания по националното законодателство. (51) За периода на изпълнение на поръчката се прилагат законите, подзаконовите актове и колективните споразумения на национално ниво и на ниво Европейски съюз, които са в сила по отношение на условията за заетост и безопасност на труда, при условие че тези правила и тяхното прилагане са съобразени с правото на Съюза. В случаите от трансграничен характер, когато работници от една държава членка предоставят услуги в друга с оглед изпълнението на поръчка, Директива 96/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1996 година относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги[33] определя минималните условия, които трябва да бъдат спазвани от приемащата държава по отношение на тези командировани работници. Ако в националното право се съдържат разпоредби в този смисъл, неизпълнението на тези задължения може да се разглежда като сериозно нарушение на професионалното поведение от страна на съответния икономически оператор, което може да доведе до изключването му от процедурата за възлагане на обществена поръчка. (52) Регламент (ЕИО, Евратом) № 1182/71 на Съвета от 3 юни 1971 година за определяне на правилата, приложими за срокове, дати и крайни срокове[34], следва да се прилага за изчисляването на сроковете, съдържащи се в настоящата директива. (53) Необходимо е да се изяснят условията, при които изменения на договора за поръчка по време на неговото изпълнение изискват нова процедура за възлагане на обществена поръчка, като се отчита съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз. Нова процедура за възлагане на обществени поръчки се изисква в случай на съществени промени в първоначалната поръчка, особено в обхвата и съдържанието на взаимните права и задължения на страните, включително разпределението на правата върху интелектуалната собственост. Такива промени демонстрират намерението на страните да предоговорят основни срокове или условия на тази поръчка. Това е така, особено ако изменените условия биха оказали влияние върху резултата от процедурата, ако бяха част от първоначалната процедура. (54) Възможно е възложителите да бъдат изправени пред външни обстоятелства, които не биха могли да предвидят, когато са възлагали поръчката. В този случай е необходима известна степен на гъвкавост за адаптиране на поръчката към тези обстоятелства без нова процедура. Понятието за непредвидими обстоятелства се отнася за обстоятелства, които не биха могли да бъдат предвидени въпреки достатъчно надлежната подготовка на първоначалната поръчка от страна на възложителя при отчитане на наличните средства, вида и характеристиките на конкретния проект, добрата практика във въпросната сфера и необходимостта да се гарантира разумно съотношение между изразходваните ресурси за подготовката на поръчката и нейната предвидена стойност. Това обаче не може да се прилага в случаите, когато едно изменение води до промяна на естеството на цялостната поръчка – например чрез замяна на поръчаното строителство, доставки или услуги с нещо друго или чрез коренна промяна на вида на поръчката, тъй като при такава ситуация може да се предположи хипотетично повлияване върху резултата. (55) В съответствие с принципите на равнопоставеност и прозрачност, успешният оферент не може да се заменя от друг икономически оператор без подновяването на състезателната процедура. Успешният оферент, изпълняващ поръчката, обаче може да претърпи определени структурни промени по време на изпълнението – например чисто вътрешни реорганизации, сливания и придобивания или изпадане в несъстоятелност. Такива структурни промени не следва автоматично да изискват нови процедури за всички поръчки, изпълнявани от това предприятие. (56) Възложителите следва да имат възможността в самите отделни договори да предвиждат изменения посредством клаузи за преразглеждане, но тези клаузи не трябва да им дават неограничена свобода. Настоящата директива следователно трябва да посочва до каква степен могат да се предвиждат изменения на първоначалния договор за обществена поръчка. (57) Оценката сочи, че държавите-членки не следят последователно и систематично изпълнението и функционирането на правилата за обществените поръчки. Това дава отрицателно отражение върху правилното изпълнение на разпоредбите, произтичащи от тези директиви, което е сериозен източник на разходи и несигурност. Няколко държави-членки са назначили национален централен орган, който се занимава с проблемите на обществените поръчки, но правомощията и функциите на тези органи се различават значително в отделните държави-членки. По-ясни, по-последователни и меродавни механизми за следене и контрол биха подобрили познаването на функционирането на правилата за обществените поръчки и правната сигурност за фирмите и възложителите и биха допринесли за създаването на равни условия за всички. Такива механизми биха послужили като инструменти за откриването и ранното разрешаване на проблеми, особено що се отнася до проекти, съфинансирани от Съюза, и за установяването на структурни недостатъци. Има особено силна необходимост от координиране на тези механизми, за да се гарантира последователно прилагане, контрол и следене на политиката за обществените поръчки, както и систематична оценка на резултатите от нея в рамките на целия Съюз. (58) Държавите-членки следва да определят един национален орган, отговарящ за следенето, изпълнението и контрола на обществените поръчки. Този централен орган трябва да разполага със своевременна информация от първа ръка особено по отношение на различните проблеми, засягащи прилагането на правото в сферата на обществените поръчки. Той трябва да бъде в състояние да осигурява незабавна обратна връзка за функционирането на политиката, за потенциалните слабости в националното законодателство и практика и да допринася за бързото намиране на решения. С оглед на ефективната борба с корупцията и измамите този централен орган следва има възможност да проверява текстовете на сключените договори. Договорите с висока стойност следва да бъдат представяни на надзорния орган с възможност заинтересованите лица да получат достъп до тези документи, доколкото не се застрашават легитимните обществени или частни интереси. (59) Не всички възложители могат да имат необходимия собствен опит за справяне с икономически или технически сложни поръчки. При това положение подходящата професионална помощ би допълнила ефективно дейностите по следенето и контрола. От една страна тази цел може да се постигне от инструменти за споделяне на знанието (центрове за знания), предлагащи техническо съдействие на възложителите; от друга страна фирмите и особено МСП би следвало да се възползват от административно съдействие, по-специално при участие в процедури за възлагане на поръчки на трансгранична основа. (60) Структури или механизми за следене, надзор и съдействие вече съществуват на национално ниво и могат, разбира се, да се използват, за да осигурят следенето, изпълнението и контрола на обществените поръчки, както и необходимата помощ на възложителите и икономическите оператори. (61) Ефективното сътрудничество е необходимо, за да се гарантира последователно консултиране и практика в рамките на всяка държава членка и в рамките на целия Съюз. Определените органи за следене, изпълнение, контрол и техническо съдействие трябва да могат да споделят информация и да си сътрудничат; в същия контекст националният орган, определен от всяка държава членка, трябва да действа като предпочитана точка за контакт със службите на Комисията с цел събиране на данни, обмен на информация и следене на прилагането на правото на Съюза в сферата на обществените поръчки. (62) С цел приспособяване към бързите технически, икономически и регулаторни промени, правомощието за приемане на актове по силата на член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз следва да се делегира на Комисията по отношение на определен брой второстепенни елементи на настоящата директива. Всъщност поради необходимостта от спазване на международните споразумения Комисията трябва да бъде оправомощена да изменя техническите процедури за изчислителните методи по отношение на праговете, както и периодично да преразглежда самите прагове; позоваванията на номенклатурата по Общия терминологичен речник, свързан с обществените поръчки (CPV), може да претърпят нормативни промени на ниво ЕС и тези промени трябва да се отразят в текста на настоящата директива; техническите данни и характеристики на устройствата за електронно получаване трябва да се поддържат в синхрон с развитието на технологиите и административните потребности; необходимо е също така да се дадат правомощия на Комисията да изготвя задължителни технически стандарти за електронна комуникация, за да се гарантира оперативната съвместимост на техническите формати, процеси и съобщения в процедурите за възлагане на обществени поръчки, провеждани с използване на електронните средства за комуникация, като се отчита развитието на технологиите и административните потребности; Комисията трябва също така да има правото да съгласува задължителното съдържание на информацията за включване в обявленията, за да отразява административните потребности и нормативните промени както на национално ниво, така и на ниво ЕС; списъкът със законодателните актове на Съюза, установяващи общи методологии за изчисляване на разходите за целия жизнен цикъл, споменати в член 77, параграф 3, списъкът на международните социални и екологични конвенции, посочени в членове 70 и 79, списъкът със законодателството на Съюза по член 27, параграф 3, чието изпълнение създава презумпция за свободен достъп до един пазар, както и приложение II, по член 4, параграф 4, установяващо списък със законодателни актове, които трябва да се взимат под внимание при оценката на съществуването на специални или изключителни права, трябва бързо да се съгласуват, така че да включват приетите мерки по отрасли. За да задоволи тази потребност, Комисията трябва да има правото да поддържа списъците в актуално състояние. (63) От особено значение е Комисията да провежда подходящи консултации при подготвителната си работа, включително на експертно равнище. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременно, своевременно и подходящо предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета. (64) За да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящата директива, на Комисията трябва да се предоставят изпълнителни правомощия по отношение на процедурата за изпращане и публикуване на данните по приложение IX и процедурите за изготвяне и предаване на обявления, стандартните образци за публикуването на обявления, както и стандартите за процеси и съобщения и общия шаблон, който ще се използва от надзорните органи за изготвяне на доклада за изпълнението и статистиката. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[35]. Консултативната процедура трябва да се използва за приемането на изпълнителните актове, които нямат отражение от финансова гледна точка или върху вида и обхвата на задълженията, произтичащи от настоящата директива. Тези актове, точно обратното, се характеризират със своята чисто административна цел и служат за улесняване на прилагането на правилата, установени с настоящата директива. Освен това решенията за установяване дали дадена дейност е пряко изложена на конкуренция на пазари, до които достъпът е свободен, трябва да се приемат при условия, осигуряващи еднакви условия за изпълнението на тази разпоредба. Изпълнителни правомощия следователно трябва да се предоставят на Комисията и по отношение на подробните разпоредби за изпълнението на процедурата, предвидена по член 28, за установяване на приложимостта на член 27, както и самите Решения. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[36]. Консултативната процедура трябва да се използва за приемането на тези актове за изпълнение. (65) Тъй като целта на настоящата директива, а именно координиране на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки, приложими към определени процедури за обществени поръчки, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящата директива не надхвърля необходимото за постигането на тази цел. (66) Следователно Директива 2004/17/ЕО трябва да се отмени. (67) В съответствие със Съвместната политическа декларация на държавите-членки и Комисията относно обяснителните документи от [дата], държавите-членки се ангажират в обосновани случаи да осигурят към уведомлението за своите мерки за транспониране един или повече придружаващи документа, обясняващи отношението между компонентите на директивата и съответстващите на тях части от инструментите за национално транспониране. По отношение на настоящата директива законодателят счита представянето на такива документи за обосновано. ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: ДЯЛ I: ПРИЛОЖНО ПОЛЕ, ОПРЕДЕЛЕНИЯ И ОБЩИ ПРИНЦИПИ ГЛАВА I Предмет и определения Член 1: Предмет и обхват Член 2: Определения Член 3: Смесени обществени поръчки и обществени поръчки, включващи няколко дейности ГЛАВА II: Персонален обхват: определения за дейностите и субектите, включени в приложното поле РАЗДЕЛ 1: СУБЕКТИ Член 4: Възложители РАЗДЕЛ 2: ДЕЙНОСТИ Член 5: Газ и топлинна енергия Член 6: Електроенергия Член 7: Води Член 8: Транспортни услуги Член 9: Пристанища и летища Член 10: Пощенски услуги Член 11: Добив на нефт и газ и проучвания за или добив на въглища или други твърди горива ГЛАВА III: Материален обхват РАЗДЕЛ 1: ПРАГОВЕ Член 12: Прагове Член 13: Методи за изчисляване на прогнозната стойност на поръчките Член 14: Ревизиране на праговете РАЗДЕЛ 2: ИЗКЛЮЧЕНИ ПОРЪЧКИ И КОНКУРСИ ЗА ПРОЕКТ Подраздел 1: Изключения, които се прилагат за всички възложители, и специални изключения за водоснабдяването и енергетиката Член 15: Поръчки, възлагани с цел препродажба или отдаване под наем на трети лица Член 16: Поръчки и конкурси за про