BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 1.4.2009 
SEC(2009) 417 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружаващ   
 
БЯЛАТА  КНИГА  
 
Адаптиране  спрямо  изменението  на климата : към европейска  рамка  за действия  
  
Адаптиране  спрямо  изменението  на климата : предизвикателство  за 
европейското  селско  стопанство  и селски  райони  
{COM(2009) 147 окончателен } 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Адаптиране  спрямо  изменението  на климата : предизвикателство  за 
европейското  селско  стопанство  и селски  райони  
1. ВЪВЕДЕНИЕ   
През  идните  десетилетия  селското  стопанство  ще бъде  повлияно  от изменението  на 
климата  както  на световно  равнище , така и в ЕС. Въпреки  че селското  стопанство  на ЕС 
се основава  на развити  технологии , способността  му да произвежда  хранителни  
продукти  и да допринася  за развитието  на екосистемните  услуги  за европейското  
общество  зависи  пряко  от климатичните  условия . Европейските  земеделски  стопани  ще 
бъдат  изправени  пред  необходимостта  да очертаят  своите  стратегии  за производство , 
управление  на стопанството  и инвестиции  в условията  на нарастваща  несигурност . 
Изменението  на климата  е един  от множеството  фактори , които  влияят  върху  облика  на 
европейското  селско  стопанство  и селски  райони . Въздействието  на агроклиматичните  
промени  върху  сектора  на селското  стопанство  на ЕС ще се определя  от социално -
икономическите  фактори , конкуренцията  на международно  равнище , развитието  на 
технологиите , както  и от взетите  политически  решения . Тъй като по-голямата  част от 
земята  в ЕС се стопанисва  от земеделски  стопани , Общата  селскостопанска  политика  
(ОСП ) ще играе  роля  при улесняване  на адаптацията  към променящите  се условия  чрез 
подпомагане  на селскостопанските  производители  да приспособят  своите  производства  
към изменящата  се климатична  ситуация  и да осигурят  по-широк  кръг  от екосистемни  
услуги  в зависимост  от конкретното  стопанисване  на земите . 
Бялата  книга  „Адаптиране  спрямо  изменението  на климата “1 очертава  европейска  
рамка  за действие  за повишаване  на издръжливостта  на Европа  спрямо  изменението  на 
климата , като подчертава  необходимостта  адаптацията  да обхване  всички  ключови  
европейски  политики  и да се засили  сътрудничеството  на всички  нива  на управление . 
Настоящият  документ  допълва  Бялата  книга  и обобщава  основните  аспекти  от 
въздействието  на изменението  на климата  върху  селското  стопанство  на ЕС, разглежда  
свързаните  с адаптацията  нужди , описва  възможните  последствия  за ОСП  и проучва  
евентуални  насоки  за бъдещи  действия . Той цели  да задълбочи  допълнително  дебата  
между  държавите -членки  и земеделската  общност  и действията , свързани  с нуждите  от 
адаптация , които  произтичат  от влиянието  на климата . 
                                                 
1 COM(2009)147. 
BG 3   BG 2. ИЗМЕНЕНИЕТО  НА КЛИМАТА : ОСНОВНО  ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВО  ЗА СЕЛСКОТО  
СТОПАНСТВО  НА ЕС 
2.1. Въздействие  върху  селскостопанската  продукция  
Климатичните  изменения  ще упражнят  широкообхватно  влияние  върху  биофизичните  
процеси , на които  са основани  земеделските  системи , което  ще доведе  както  до 
отрицателни , така и до положителни  последици  в различните  региони  на ЕС. 
Увеличението  на концентрацията  на CO 2 в атмосферата , по-високите  температури , 
промените  в режима  на годишните  и сезонните  валежи  и в честотата  на екстремните  
метеорологични  събития  ще повлияят  на обема , качеството  и постоянството  в 
производството  на храни  и на естествената  среда , в която  се упражнява  селското  
стопанство . Климатичните  колебания  ще се отразят  върху  наличието  на водни  ресурси , 
върху  вредителите , болестите  и почвите , което  ще промени  значително  условията  за 
земеделско  производство  и животновъдство . В някои  крайни  случаи  деградирането  на 
селскостопанските  екосистеми  би могло  да означава  запустяване , което  да доведе  до 
цялостна  загуба  на производствения  капацитет  на въпросната  земя . 
В краткосрочен  план  честотата  и интензитетът  на екстремните  метеорологични  събития  
и сезонните  колебания  в режима  на валежите  са факторите , които  вероятно  ще 
предизвикат  най-тежки  последици  за селското  стопанство . Очакваните  климатични  
условия  през двадесет  и първи  век варират  широко  в зависимост  от географските  
региони . В някои  райони  въздействията  ще бъдат  едновременно  отрицателни  и 
положителни  с неизвестен  нетен  резултат , тъй като поведението  на културите  спрямо  
климатичните  колебания  все още не е добре  проучено . Въпреки  че изменението  на 
климата  е глобален  процес , неговите  местни  въздействия  са разнообразни . Цялостното  
нетно  отражение  върху  селскостопанските  дейности  ще се различава  в рамките  на ЕС и 
между  различните  видове  стопанства  в един  и същи  регион .  
В приложение  1 са обобщени  основните  аспекти  и въздействия  на климатичните  
изменения  в различните  региони  на ЕС. 
Селскостопански  култури  
Някои  аспекти  от изменението  на климата  като по-високите  температури , засилената  
фотосинтеза  поради  повишено  съдържание  на СО 2 в атмосферата  и по-дългите  сезони  
на отглеждане  могат  да имат  умерено  положителен  резултат  върху  продуктивността  на 
полските  култури  в някои  райони , поне  до средата  на века. Реколтата  в северните  
региони  може  да се увеличи , както  и възможностите  за отглеждане  на по-разнообразни  
култури , но това би станало  само  в случай  на слабо  покачване  на температурата  и е 
малко  вероятно . Всяко  следващо  допълнително  затопляне  ще има неблагоприятен  
ефект , тъй като развитието  и добивът  на култури  са зависими  от определени  
температурни  прагове , свързани  с ключови  етапи  от процеса  на възпроизвеждане . 
Ускоряването  на вегетационния  цикъл  може  да повлияе  отрицателно  върху  наливането  
и качеството  на зърното . 
От големите  междугодишни  и сезонни  колебания  на валежите  може  да се очакват  серия  
от неблагоприятни  въздействия , сред  които  спад  на валежите  през летния  сезон  в 
южните  части  на ЕС и валежи  с по-силен  интензитет  през  зимния  сезон  в централните  и 
северните  части  на ЕС. Производството  може  да бъде  нарушено  от екстремни  
BG 4   BG метеорологични  условия  като горещи  климатични  вълни  и засушавания , особено  по 
време  на критични  за развитието  на културите  фази .  
Производството  на зеленчуци  е силно  чувствително  към наличието  на вода , както  и към 
най-малкия  стрес , свързан  с излизане  на температурата  извън  оптималните  граници , 
което  го прави  изключително  уязвимо  от климатичните  промени . 
Екстремните  климатични  събития  представляват  сериозен  риск  за многогодишните  
култури , тъй като могат  да засегнат  производствения  им капацитет  в течение  на 
няколко  години . Отглеждането  на многогодишни  култури  се влияе  също  и от 
изместването  напред  във времето  на фенологичните  фази , като същевременно  при тях 
има по-малко  възможности , отколкото  при полските  култури , за адаптиране  чрез 
промяна  в календара  на селскостопанските  операции . 
Много  плодови  дървета  са податливи  на пролетно  измръзване  по време  на периода  на 
цъфтеж , а зимните  температури  играят  значителна  роля  за продуктивността . Тъй като 
по-високите  температури  ще изместят  напред  във времето  както  последните  пролетни  
слани , така и периода  на цъфтеж , рискът  от увреждане  вероятно  няма  да се промени . 
Рискът  от увреждане  вследствие  на ранни  есенни  слани  вероятно  ще намалее , докато  
нуждите  от вода  вероятно  ще нараснат . Очаква  се проблемите , свързани  с вредители  и 
болести , да се увеличат .  
Въздействието  върху  лозаро -винарския  сектор  включва  по-висок  риск  от измръзване , 
скъсяване  на периода  на зреене , недостиг  на вода , който  може  да причини  силни  
увреждания  по време  на зреенето , както  и промени  в тенденциите  при вредителите  и 
болестите . Европейските  райони , подходящи  за производство  на вино  и маслини , могат  
да се разширят  на север  и на изток . В сегашните  райони  на производство  
разнообразието  при отглеждане  на плодове  вероятно  ще се увеличи . 
Селскостопански  животни   
По-сухите  климатични  условия  и покачващите  се температури  ще се отразят  върху  
отглеждането  на селскостопански  животни  по различни  начини , включително  чрез 
последствия  върху  здравословното  състояние  и благополучието  на животните . 
Изменението  на климата  има комплексно  влияние  върху  сектора  на селскостопанските  
животни  поради  голямото  разнообразие  на производствените  системи  в ЕС.  
Затоплянето  и екстремните  метеорологични  събития , например  периоди  на големи  
горещини , ще въздействат  пряко  върху  здравословното  състояние  на животните , техния  
растеж  и продуктивност , както  и върху  тяхното  възпроизвеждане . Ще има и непреки  
последици  посредством  промени  в продуктивността  на пасищата  и фуржаните  култури , 
както  и в разпространяването  на болести  по животните .  
Вероятно  е екстензивните  пасищни  системи  да пострадат  тежко  от неблагоприятните  
въздействия , тъй като са пряко  зависими  от климатичните  условия  за предоставяне  на 
храна  и заслон . В Средиземноморския  район  по-високите  температури  и 
недостатъчните  валежи  през лятото  ще скъсят  времетраенето  на пашата  и ще намалят  
производството  на фураж , както  и неговото  качество . В северозападните  влажни  
райони  обаче  умереното  затопляне  може  да окаже  благоприятно  влияние  за 
отглеждането  на селскостопански  животни  в краткосрочен  до средносрочен  план  
поради  увеличаване  на продуктивността  на пасищата .  
BG 5   BG 2.2. Икономически  последици  от рисковете , свързани  с климата  
На равнище  ЕС не е установена  зависимост  между  затоплянето  през последните  
десетилетия  и добива  на култури , който  като цяло  е нараснал . До този момент  
усъвършенстването  на технологиите  и подобренията  в управлението  на стопанствата , 
както  и непрекъснатата  адаптация  на селскостопанските  практики , са компенсирали  до 
голяма  степен  въздействието  от изменението  на климата . Но колебанията  в добива  на 
култури  са по-големи , отколкото  в началото  на века, в резултат  на екстремни  
климатични  събития  като сушата  и летните  горещини  през 2003 г. и пролетното  
засушаване  през 2007 г. 
Според  повечето  оценки  се предвижда  очакваните  изменения  в средните  климатични  
променливи  на равнище  ЕС да бъдат  благоприятни  за селскостопанското  производство  
през следващите  три десетилетия . При все това могат  да се очакват  все по-отрицателни  
последици  от екстремни  метеорологични  събития  още преди  средата  на века. Освен  че 
нарушават  годишното  производство , екстремните  климатични  събития  могат  да 
засегнат  тежко  селскостопанската  инфраструктурата  и да причинят  големи  
икономически  щети .  
Въпреки  че прогнозите  за въздействието  на изменението  на климата  върху  
селскостопанската  производителност  и цени  са неопределени , може  да се очаква , че 
поради  увеличаване  на екстремните  климатични  събития  ще нарасне  несигурността  на 
селскостопанското  производство , породена  от свързаното  с климата  намаляване  на 
доставките . Макар  доходите  на земеделските  стопанства  да зависят  от съвкупност  от 
множество  фактори , сред  които  световния  пазар  и политиката  за подпомагане , по-
голямата  вероятност  за спад  в производството  може  да увеличи  нестабилността  на 
икономическото  положение  на земеделските  стопани , под въздействието  на екстремни  
климатични  събития . 
2.3. По-високи  климатични  рискове  за селските  райони  
Селските  райони  са подложени  на много  различни  въздействия  от климатичните  
колебания , които  се простират  отвъд  въздействията , засягащи  пряко  селското  
стопанство . Сред  тях са повишеният  риск  от наводнения , особено  за централните  и 
северните  региони , както  и рискът  от щети  върху  инфраструктурата , причинени  от 
други  екстремни  климатични  събития . Нарастващото  съперничество  за водни  ресурси  
за задоволяване  на различните  видове  нужди  засяга  също  селското  население  и 
икономики . 
Горските  екосистеми  и горското  стопанство  са важни  в много  селски  райони . 
Климатичните  промени  ще повишат  риска  от смущения , причинени  от бури , пожари  и 
нашествия  на вредители  и болести , които  ще засегнат  растежа  и продуктивността  на 
горите . Това  ще се отрази  върху  икономическата  рентабилност  на горското  стопанство , 
най-вече в южните  райони , както  и върху  способността  на горите  да предоставят  
екологични  услуги , в това число  да изпълняват  своята  функция  за поглъщане  на 
въглерода .  
Тенденцията  към намаляване  на снежната  покривка  в планинските  райони  ще има 
отрицателни  последици  за зимния  туризъм  и за икономиките  на селските  райони , 
зависещи  от доходите  от туризма . Това  може  да се случи  и в райони , застрашени  от 
BG 6   BG недостиг  на вода , докато  по-топлият  климат  може  да създаде  нови  възможности  за 
туризъм  в селските  райони  в други  части  от ЕС.  
2.4. Способност  за адаптация , уязвимост  и регионални  различия  
Адаптацията  към метеорологичните  условия  е била  винаги  част от управлението  на 
стопанството  и до известна  степен  адаптацията  към изменението  на климата  се 
подчинява  на същите  принципи  като адаптацията  към краткосрочните  колебания . 
Адаптацията  на агрономичните  техники  и стопанските  стратегии  вече е в ход. През  
идните  десетилетия  обаче  мащабът  на климатичните  изменения  може  да превъзхожда  
способността  за адаптация  на множество  земеделски  стопани . 
Уязвимостта  на земеделските  стопанства  варира  в рамките  на ЕС в зависимост  от 
степента  на излагане  на неблагоприятни  климатични  въздействия  и от социално -
икономическия  контекст . Съществуващите  агроекологични  условия  и опитът  при 
справяне  с променящите  се условия  оказват  влияние  върху  способността  за адаптация  
на земеделския  стопанин . Социално -икономическите  фактори , които  определят  
издръжливостта , включват :  
– характеристики  на стопанството  като вид производство , размер  на стопанството , 
ниво  на интензивност ,  
– разнообразие  на системите  за отглеждане  на култури  и селскостопански  животни , 
както  и наличие  на други  източници  на доход  освен  селското  стопанство , 
– достъп  до необходимата  информация , умения  и познания , свързани  с климатичните  
тенденции  и начини  за адаптиране ; ролята  на консултантските  услуги  за улесняване  
на адаптацията , 
– общо  социално -икономическо  положение , като стопаните  с ограничени  ресурси  или 
обитаващи  отдалечени  селски  райони  са най-уязвими , 
– достъп  до наличните  технологии  и адекватна  инфраструктура .  
Очаква  се неравномерните  ефекти  от климатичните  промени  да засилят  регионалните  
различия  и да увеличат  икономическата  неравнопоставеност  между  европейските  
селски  райони . В дългосрочен  план  влиянието  на климата  може  да ускори  
маргинализацията  на селското  стопанство  и дори  да доведе  до изоставяне  на 
селскостопанска  земя  в някои  части  на ЕС, докато  в други  може  да настъпи  
подобряване  на условията  за селско  стопанство  и доходите  на стопанствата . Това  би 
могло  да окаже  значително  въздействие  върху  ландшафта  и биоразнообразието  и да 
повлияе  върху  цялостното  развитие  на европейските  региони .  
2.5. Глобално  въздействие  върху  селското  стопанство  и продоволственото  
обезпечаване   
Изменението  на климата  добавя  допълнителен  аспект  към глобалното  
предизвикателство  за увеличаване  на селскостопанското  производство , така че то да 
върви  в крак  с нарастването  на населението , за осигуряване  на продоволственото  
обезпечаване  и селския  поминък , като същевременно  се следват  високи  стандарти  за 
опазване  на околната  среда  на световно  равнище .  
В световните  региони  с малка  географска  ширина , където  се намират  повечето  
развиващи  се страни , дори  слабо  допълнително  затопляне  ще намали  добива  на култури  
BG 7   BG и ще предизвика  по-силни  колебания  в добива  с тежки  последици  по места  за 
продоволственото  обезпечаване . Отрицателните  ефекти  върху  добива  от селското  
стопанство  ще се обострят  от по-честите  екстремни  метеорологични  събития . Това  
вероятно  ще предизвика  по-силна  зависимост  от вноса  на храни  и ще увеличи  броя  на 
хората , изложени  на риск  от глад.  
В по-големите  географски  ширини  се очаква  преобладаващо  увеличаване  на 
производителността  през следващите  няколко  десетилетия . Въпреки  регионалните  
промени  в производството , като цяло  глобалното  производство  на храни  през  
следващите  две или три десетилетия  няма  да бъде  застрашено  и се очаква  да отговаря  
на увеличеното  търсене  на храни  от страна  на нарастващото  световно  население . Но 
съществуващите  прогнози  не винаги  отчитат  напълно  някои  от рисковете , свързани  с 
екстремни  климатични  събития  и нашествия  на вредители  и болести , които  могат  да 
влошат  настоящата  картина  по отношение  на въздействието  на климата  върху  
продуктивността  както  в развитите , така и в развиващите  се страни . Освен  това към 
средата  на нашия  век глобалната  производителност  на селското  стопанство  може  да 
започне  да спада . 
Съчетанието  между  промените  в потенциала  за селскостопанско  производство  в 
различните  региони  на света  и увеличаването  на честотата  на екстремните  
метеорологични  събития  би могло  да доведе  до по-голямо  колебание  в производството , 
като съдейства  по този начин  за по-голяма  нестабилност  на цените  и промяна  в 
търговските  потоци .  
3. АДАПТАЦИЯ  НА СЕЛСКОТО  СТОПАНСТВО  НА ЕС КЪМ  КЛИМАТИЧНИТЕ  
ПРОМЕНИ  
Мерките  за адаптация  в селското  стопанство  варират  от технологични  решения  до 
приспособяване  на управлението  или структурите  на стопанството , както  и до 
политически  промени  като приемане  на планове  за адаптация . В краткосрочен  план  
може  да бъде  достатъчна  адаптация  на ниво  стопанство , но в дългосрочен  план  ще бъде  
необходима  и адаптация  под формата  на технологични  и структурни  промени . Това  ще 
породи  необходимост  от планирани  стратегии  въз основа  на анализа  на местните  и 
регионалните  условия . 
3.1. Адаптация  на ниво  стопанство   
В ЕС се наблюдава  постоянно  развитие  на тенденциите  в отглеждането  на култури , 
практиките  за управление  на стопанствата  и употребата  на земя , отчасти  заради  
климатичните  колебания . Подобна  адаптация  на ниво  стопанство  цели  да увеличи  
продуктивността  и да се справи  със съществуващите  климатични  условия , като черпи  
от наличните  познания  и опит  на земеделските  стопани . През  следващите  десетилетия  
може  да се наложи  адаптацията  да се разпростре  отвъд  простото  приспособяване  на 
сегашните  практики . Сред  възможните  краткосрочни  до средносрочни  решения  за 
адаптация  са следните :  
– приспособяване  на периода  за извършване  на селскостопански  операции  като 
засаждане , засяване  или други  обработки ,  
– технически  решения  като опазване  на овошките  от измръзване  или подобряване  на 
системите  за проветряване  и климатизация  в заслоните  за животни ; 
BG 8   BG – избор  на култури  и сортове , които  са по-добре  приспособени  към предвижданата  
продължителност  на сезона  за развитие  и наличието  на вода , и които  са по-
издръжливи  на нови  условия  на температура  и влажност , 
– адаптиране  на културите  с помощта  на съществуващото  генетично  разнообразие  и 
новите  възможности , предлагани  от биотехнологията , 
– подобряване  на ефективността  на борбата  с вредителите  и болестите  посредством  
например  по-добро  следене , редуване  на различни  култури  или комбинирани  методи  
за управление  на вредителите , 
– по-ефикасна  употреба  на водата  чрез намаляване  на загубите  на вода , подобряване  
на напоителните  практики  и рециклиране  или съхраняване  на вода ,  
– по-добро  управление  на почвите  чрез повишено  задържане  на вода  с цел запазване  
на влагата  в почвите , както  и управление  на ландшафта  (поддържане  на 
ландшафтните  характеристики , които  предоставят  заслон  на селскостопанските  
животни ),  
– развъждане  на по-толерантни  към горещините  породи  и приспособяване  на 
храненето  на животните  в условията  на горещини . 
Самостоятелно  или в съчетание , тези решения  притежават  значителен  потенциал  да 
противодействат  на неблагоприятните  климатични  промени  и да се възползват  от 
положителните  такива . Много  от тези възможности  за адаптация  могат  да бъдат  
приложени  от земеделските  стопани  сега или в близко  бъдеще , при условие  че 
разполагат  с необходимите  познания  и напътствия . Но рисковете , свързани  с климата , 
са само  един  от факторите  при вземане  на решения  от страна  на стопаните ; обикновено  
те преценяват  много  други  социално -икономически  и пазарни  обстоятелства . 
Справянето  с нарастващите  колебания  на климата  ще бъде  по-трудно , отколкото  
приспособяването  към постепенните  изменения  в средните  климатични  променливи . 
Това  може  да предизвика  необходимост  от повече  усилия  за осигуряване  на стабилност  
и издръжливост  на селскостопанското  производство  и доходите  на стопанствата  в 
уязвими  региони . Може  да се наложи  разнообразяване  на селскостопанските  дейности  
и източници  на доход , а в някои  случаи  – и основни  промени  в структурите  на 
стопанството . 
3.2. Адаптация  на ниво  сектор  
Автономната  адаптация  на ниво  стопанство  може  да се окаже  недостатъчна , когато  
въздействието  от изменението  на климата  постепенно  приеме  по-драстични  размери . За 
да се улеснят  широкообхватните  и по-добре  координирани  действия  за адаптация , 
както  и с цел да се избегне  несполучливата  адаптация , която  би могла  да има тежки  
екологични  и икономически  последствия , могат  да са необходими  отговори  на ниво  
сектор , пригодени  към разнообразието  на регионалното  и местното  селско  стопанство  и 
провеждани  от публичните  органи . 
Националните  и регионалните  стратегии  за адаптация  могат  да предоставят  единна  
рамка  за осъществяване  на адаптация . Държавите -членки  на ЕС се намират  на различни  
етапи  в подготовката  и разработването  на национални  стратегии  за адаптация , 
включително  що се отнася  до сектора  на селското  стопанство . Стратегиите  за 
BG 9   BG адаптация  могат  да повишат  осведомеността  на земеделските  стопани  за 
предвижданите  изменения , да насърчат  навременни  действия  и да провокират  
целесъобразни  отговори  и решения  с продължителна  валидност . Социалните  партньори  
в селското  стопанство  могат  да подпомогнат  тези стратегии  за адаптация  и следва  да 
бъдат  включени  в процеса .  
Действията  за адаптация  на ниво  сектор  могат  да включват :  
– идентифициране  на уязвимите  райони  и сектори  и оценка  на нуждите  и 
възможностите  за подмяна  на културите  и сортовете  с цел отговор  на климатичните  
тенденции ,  
– подкрепа  на научноизследователската  дейност  в областта  на селското  стопанство  и 
на експерименталното  производство , насочено  към селекция  и развитие  на по-добре  
пригодени  към новите  условия  сортове ,  
– изграждане  на капацитет  за адаптация  чрез повишаване  на осведомеността  и 
предоставяне  на важна  информация  и напътствия  за управление  на стопанството , 
– увеличаване  на инвестициите  в подобряване  на ефикасността  на напоителната  
инфраструктура  и технологиите  за потребление  на вода , както  и управлението  на 
водните  ресурси ,  
– разработване  на планове  за напояване  въз основа  на задълбочена  оценка  на тяхното  
въздействие , на бъдещото  наличие  на вода  и нуждите  от вода  за различните  
потребители , като се взема  предвид  баланса  между  потреблението  и снабдяването , 
– разработване  на инструменти  за управление  на риска  и кризите  за справяне  с 
икономическите  последици  от произтичащите  от климата  събития . 
Необходими  са планиране  и консултации  в целия  сектор , тъй като някои  от мерките  за 
приспособяване  към новите  климатични  условия  вероятно  ще бъдат  скъпи  и ще 
изискват  значителни  инвестиции  от страна  на земеделските  стопани . Освен  това някои  
мерки  за адаптация  могат  да допринесат  за запазване  на дохода  на стопаните  в 
дългосрочен  план , но са свързани  с по-високи  рискове  в краткосрочен  план . Например  
за използването  на нови  сортове  или нови  култури  може  да са необходими  специални  
технологии  или пласиране , за чието  успешно  разработване  ще е нужно  време .  
Изготвянето  на план  за адаптация  е предизвикателство  поради  неопределеността  в 
развитието  на климата  и неговите  конкретни  въздействия  по места , което  затруднява  
идентифицирането  на оптималните  промени  в селскостопанските  системи . За да има 
този план  за адаптация  успех , с неговото  изготвяне  на трябва  да се започне  отрано  и 
той трябва  да бъде  гъвкав , за да може  да отговори  на неопределеностите .  
4. ПРИНОС  НА ОСП  КЪМ  АДАПТАЦИЯТА  
Прогнозираното  развитие  на климата  може  да повлияе  върху  постигането  на целите  на 
ОСП  за осигуряване  на достатъчно  храни  на разумни  цели , за принос  към 
жизнеспособността  на селското  стопанство  и селските  райони  и за насърчаване  на 
съобразените  с околната  среда  практики  на стопанисване . Основните  цели  на адаптация  
за селското  стопанство  на ЕС са подсигуряване  на издръжливост  спрямо  колебанията  в 
BG 10   BG климата , социално -икономическа  жизнеспособност  на селското  стопанство  и селските  
райони  и съгласуваност  с целите  за опазване  на околната  среда .  
Настоящата  ОСП  предоставя  базово  равнище  на сигурност  на доходите  за земеделските  
стопани , както  и рамка  за устойчиво  управление  на околната  среда , в която  се развива  
селското  стопанство . Преминаването  от подпомагане , свързано  с производството , към 
несвързани  помощи  позволява  на земеделските  стопани  да отговарят  на външните  
изисквания , на сигналите  от пазара , както  и на развитията , дължащи  се на изменението  
на климата . Политиката  за развитие  на селските  райони  предлага  на държавите -членки  
набор  от мерки , с помощта  на които  те могат  да оказват  целево  подпомагане  на 
дейности , които  допринасят  за адаптиране  към климатичните  промени . 
Прегледът  на състоянието  на ОСП  представлява  крачка  напред  в посока  устойчиво  
селско  стопанство  с особен  акцент  върху  смекчаването  и адаптацията  на изменението  
на климата , опазване  на водните  ресурси  и биоразнообразието , за които  е одобрено  
допълнително  финансиране  за насърчаване  развитието  на селските  райони . 
Предизвикателството  и възможността  за ЕС и неговите  държави -членки  в периода  до 
края  на 2013 г. е да се възползват  по най-добрия  начин  от съществуващите  инструменти  
на ОСП  за подпомагане  на адаптацията . 
5. НАСОКИ  ЗА СТРАТЕГИЯ  ЗА АДАПТАЦИЯ  В ОБЛАСТТА  НА СЕЛСКОТО  СТОПАНСТВО  
5.1. Подреждане  на „мерките , печеливши  при всички  условия “ („no regret“ 
measures) по приоритет   
Предвид  наличието  на неопределеност , най-ефективният  от гледна  точка  на разходите  
подход  е да се даде  приоритет  на вариантите  за дейност  по адаптиране , които  са 
„печеливши  при всички  условия “. Това  са избори , които  помагат  за справянето  с широк  
набор  от вероятни  промени  и предизвикват  социално -икономически  и екологични  
съвместни  ползи . В сектора  на селското  стопанство  това означава  повишаване  на 
издръжливостта  на селскостопанските  екосистеми  чрез по-устойчиво  използване  на 
природните  ресурси , особено  на водите  и почвите . Секторът  може  да повиши  своята  
издръжливост  спрямо  климатичните  изменения  чрез опазване  на природните  ресурси , 
от които  зависи  селското  стопанство . Чрез  подобни  действия  ще се гарантира , че 
управленските  решения  през следващите  десетилетия  няма  да поставят  под риск  
способността  за справяне  с потенциално  по-силни  въздействия  по-късно  през века.  
Както  е посочено  в Бялата  книга  „Адаптиране  спрямо  изменението  на климата : към 
европейска  рамка  за действия “, е необходимо  също  да се прецени  кои изисквания  по 
отношение  на управлението  на водите  трябва  да бъдат  включени  в по-голяма  степен  в 
съответните  инструменти  на ОСП . Мерките  за адаптация  по отношение  на селското  
стопанство  могат  да бъдат  включени  и в изпълнението  на национално  равнище  на 
Рамковата  директива  за водите  и Директивата  относно  наводненията . 
5.2. Укрепване  на ролята  на селското  стопанство  като  доставчик  на 
екосистемни  услуги  
Като  се вземе  предвид  прогнозираното  въздействие  на изменението  на климата  върху  
европейските  хидроложки  системи , местообитания  и биоразнообразието , поддържането  
на екосистемите  чрез управление  на селскостопанската  земя  ще играе  главна  роля  за 
повишаването  на общата  издръжливост  спрямо  изменението  на климата . Селското  
BG 11   BG стопанство  може  да спомогне  например  за управление  на речните  басейни , за опазване  
на местообитанията  и биоразнообразието , както  и за поддържане  и възстановяване  на 
многофункционалните  ландшафти . Наред  с другото , миграцията  на видовете  може  да 
бъде  улеснена  чрез създаване  на мрежа  от коридори  върху  селскостопанската  земя  за 
придвижване  на животни , а водоакумулиращата  способност  на пасищата  може  да бъде  
използвана  за намаляване  на риска  от наводнения . Потенциалната  роля  на селското  
стопанство  за осигуряване  на подобна  „зелена  инфраструктура “ може  да бъде  призната  
и развита  в по-голяма  степен . 
Текущите  агроекологични  мерки  спомагат  за постигане  на тази цел, но не винаги  могат  
да засилят  достатъчно  свързаността  между  природните  зони , които  закрилят  
биоразнообразието . В този контекст  би могло  да се проучат  възможностите  за 
прилагане  на мерки  за развитие  на селските  райони  в териториален  мащаб , надхвърлящ  
нивото  на отделните  ферми , за подпомагане  на успешната  адаптация . 
5.3. Повишаване  на издръжливостта  на селскостопанската  инфраструктура  
Селското  стопанство , като производствена  система , е зависимо  от дълготрайни  активи  
(напр . оборудване , сгради , машини ) и инфраструктура , на които  екстремните  
метеорологични  събития  могат  да въздействат . Евентуалните  икономически  загуби  в 
резултат  на такива  събития  могат  да придобият  изключителна  важност  за сектора , най-
вече защото  в селското  стопанство  стойността  на дълготрайните  активи  обикновена  е 
доста  висока  спрямо  средната  годишна  продукция  и доходите  на стопанството . Поради  
това, с цел избягване  на вероятните  щети , са необходими  още повече  предпазни  мерки  
и инструменти , съобразени  с регионалните  характеристики .  
5.4. Постигане  на синергия  между  мерките  за адаптация  и смекчаване   
Селскостопанските  дейности  са важен  източник  на емисии  на азотен  окис  и метан , 
които  допринасят  за глобалното  затопляне . В ЕС селското  стопанство  може  да даде  
своя принос  за смекчаване  на изменението  на климата , като намали  своите  емисии  чрез 
производство  на възобновяема  енергия  и продукти  от биомаса , както  и чрез съхранение  
на въглерод  в селскостопанските  почви .  
За справяне  с двойното  предизвикателство  за намаляване  на емисиите  на парникови  
газове , като същевременно  се противодейства  на измененията  на климата , ще бъде  
необходимо  да се осигури  синергия  във възможно  най-голяма  степен  между  
адаптацията  и смекчаването . Трябва  да бъдат  очертани  и насърчавани  мерките , които  
носят  съвместни  ползи  под формата  на намалени  емисии  и увеличена  издръжливост  на 
стопанството . Сред  тях, наред  с други , са и практики  за обработка  на почвата , които  
спомагат  за запазване  и увеличаване  на органичния  въглерод  в почвите , както  и 
опазване  и стопанисване  на пасищата . Биологичното  селско  стопанство  притежава  
потенциал  за смекчаване  поради  ефективния  си азотен  цикъл  и управление  на почвите  
и е също  по-вероятно  да бъде  по-издръжливо  спрямо  изменението  на климата , тъй като 
обикновено  в свързано  с по-голямо  разнообразие  и повече  познания  за функциониране  
на селскостопанската  екосистема .  
При вземане  на решение  относно  подходящите  мерки  следва  да се отчете  вероятността  
за конфликти  между  целите , като в някои  случаи  може  да се наложат  компромисни  
решения . Държавите -членки  могат  да използват  фондовете  за развитие  на селските  
райони  за прилагане  на тези мерки .  
BG 12   BG 5.5. Подобряване  на способността  за адаптация  на земеделските  стопани  
Повишаването  на способността  за адаптация  на земеделските  стопани  е необходимо  
условие  за устойчива  адаптация  на селското  стопанство . Увеличаването  на 
информираността  на земеделските  стопани  и селскостопанските  работници  по въпроси , 
свързани  с изменението  на климата , е от ключово  значение  за по-силната  мотивация  и 
подготовка  за адаптиране . Съществуват  разнообразни  средства , насочени  към тази цел, 
сред  които  специализирани  обучения , печатни  материали  и комуникационни  
технологии . От изключителна  важност  също  така е включването  на предмет , свързан  с 
въпросите  на изменението  на климата , в образователните  системи  за млади  земеделски  
стопани , селскостопански  работници  и стажанти . Могат  да бъдат  предлагани  
консултантски  услуги , насочени  към земеделските  стопани , които  да се превърнат  във 
важен  инструмент  за разпространяване  на специализирана  по региони  информация , 
както  и практически  решения  за адаптация , които  да повишат  уменията  на 
земеделските  стопани  за справяне  с предстоящите  промени .  
Мерките , приети  в рамката  на прегледа  на състоянието  на ОСП , дават  допълнителни  
възможности , в контекста  на политиката  за развитие  на селските  райони , за 
финансиране  на разпространяването  на знания  и учебни  програми  и за възползване  от 
консултантски  услуги , насочени  към земеделските  стопани . 
5.6. Улесняване  на сътрудничеството  между  държавите -членки  
Следва  да бъде  насърчавано  разработването  на национални  и регионални  програми , 
както  и политически  насоки  по въпросите , свързани  с изменението  на климата . 
Обменът  на подход , опит  и най-добри  практики  между  държавите -членки  относно  
вариантите  за адаптация  в сектора  на селското  стопанство  може  да насърчи  
селскостопанските  практики  и производствените  системи , които  са най-добре  
пригодени  към очакваните  промени  в климата . До края  на 2009 г. ще бъде  сформирана  
техническа  група  по селското  стопанство , която  да подпомага  Насочващата  група  
относно  въздействията  на климата  и адаптацията , предложена  с Бялата  книга . 
Към инициативата  на Комисията  за създаване  на Клирингов  механизъм , който  да служи  
като широка  платформа  за обмен  на информация  относно  въздействията  и уязвимите  
страни , свързани  с изменението  на климата , следва  да бъде  предвидена  част, 
предназначена  специално  за споделяне  на национален  опит , резултати  от проекти  и 
най-добри  практики  в сектора  на селското  стопанство .  
5.7. Развиване  на научно -изследователската  дейност  в областта  на климата  и 
селското  стопанство   
За изготвянето  на план  за адаптация  в селското  стопанство  не може  да се разчита  
единствено  на познания  за глобалните  климатични  тенденции , но има нужда  от 
подробна  информация  за регионалните  въздействия  и съдържателна  преценка  на 
вариантите  за адаптация  и тяхната  осъществимост  на местно  ниво  и на ниво  земеделско  
стопанство . От изключителна  важност  е подобряването  и детайлизирането  на 
териториалните  и времевите  скали  за преценка  на очакваните  климатични  въздействия  
и уязвими  страни , както  и по-задълбочено  познаване  на взаимодействията  между  
селското  стопанство  и изменението  на климата . В неотдавнашното  Съобщение  на 
Комисията  относно  европейска  научноизследователска  програма  за селското  
BG 13   BG стопанство2 се разглеждат  нуждите  и насоките  на научноизследователската  дейност  и 
иновациите  в ЕС във връзка  с изменението  на климата , както  и тези, свързани  със 
селскостопанския  сектор . Изменението  на климата  бе посочено  като приоритетна  
област  от Постоянния  комитет  за изследвания  в селското  стопанство  (SCAR), съгласно  
който  има значително  разминаване  в усилията  за координиране  на 
научноизследователската  дейност  на европейско  равнище . Бе сформирана  работна  
група  на националните  ръководители  на програми , която  да разгледа  влиянието  на 
изменението  на климата  върху  селското  стопанство  и възможностите  за подходяща  
адаптация  на селското  стопанство  към тези промени  и тяхното  смекчаване . 
Освен  това, като се има предвид , че селските  райони  са изложени  на повече  рискове , 
свързани  с изменението  на климата , и че голяма  част от тях се характеризират  с 
икономическа  многофункционалност , важно  е цялостно  разбиране  на въздействията  от 
изменението  на климата  върху  икономиките  на селските  райони . По този начин  може  
да бъде  разширена  социално -икономическата  научна  дейност  във връзка  с 
климатичните  предизвикателства  и тяхното  въздействие  върху  устойчивото  развитие  на 
селските  райони . 
Климатичните  предизвикателства  поставят  отново  акцент  върху  необходимостта  от 
непрекъсната  научноизследователска  дейност  в областта  на селското  стопанство  на 
национално  ниво  и на ниво  ЕС, например  във връзка  с развитието  на култури , сортове  и 
стада , които  ще бъдат  по-добре  приспособени  към бъдещите  условия . Смекчаването  на 
изменението  на климата  трябва  също  да бъде  подпомагано  от научни  изследвания  за 
разработване  на нови  подходящи  и достъпни  технологии  и иновации . Предстоящата  
междинна  оценка  на 7-та рамкова  програма  за научни  изследвания  дава възможност  за 
преразглеждане  на баланса  между  приоритетните  теми , като поставят  в този контекст  
въпроса  за подпомагане  на научноизследователската  дейност  в областта  на 
изменението  на климата  и селското  стопанство . 
Едно  от ключовите  предизвикателства  е съчетаването  на откритията  на физическите  и 
агрономичните  науки  с местните  знания  на земеделските  стопани , с цел да бъдат  
разработени  солидни  стратегии  за адаптация , които  да могат  да сведат  до минимум  
отрицателните  въздействия  от изменението  на климата , предвиждани  в различните  
климатични  и социално -икономически  сценарии . Системата  за селскостопански  
консултации  може  да се окаже  важен  инструмент  за тази цел. 
От не по-малко  значение  е повишаването  на способността  на регионалните  институции  
да си служат  с подходящите  инструменти  за справяне  с климатичните  промени . 
Партньорството  между  национални  и регионални  научни  институти , консултантски  
служби  и социални  партньори  в селското  стопанство , както  и създаването  на 
регионална  мрежа  за разпространяване  на информация  сред  земеделските  общности  ще 
спомогнат  за разработване  на адекватни  и обособени  по места  стратегии .  
5.8. Разработване  на показатели  за уязвимост  
Може  да се разгледа  възможността  за разработване  на специфични  показатели  за 
селското  стопанство , като например  показател  за способност  за адаптация  и уязвимост . 
Определянето  на уязвимостта  следва  да бъде  извършвано  на малък  териториален  
мащаб , въз основа  на сегашната  чувствителност  към климатичните  колебания  и 
                                                 
2 COM(2008) 862 „ Към последователна  стратегия  за европейска  научноизследователска  програма  
за селското  стопанство “. 
BG 14   BG рискове  от природни  бедствия , както  и на сценарии  за промени  в метеорологичните  
тенденции . Съставянето  на показател  за уязвимост , включително  показател  за 
способността  за адаптация , ще изисква  подход  на много  равнища , който  да съчетава  
климатични , екологични  и социално -икономически  фактори . 
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ  
Изменението  на климата  ще наложи  необходимостта  от адаптация  на земеделските  
стопани , като същевременно  от тях ще се изисква  да намалят  емисиите  на парникови  
газове  от селското  стопанство  и да подобрят  екологичните  показатели  на селското  
стопанство . Планирането  на напредничави  и всеобхватни  действия  в отговор  на 
изменението  на климата  е необходимо  за поддържане  на издръжливостта  и 
конкурентоспособността  на селското  стопанство  на ЕС, така че то да продължи  да 
играе  ролята  си на производител  на висококачествени  храни  и екологични  и 
ландшафтни  услуги  и да продължи  да подпомага  устойчивото  развитие  на селските  
райони  на ЕС. Изменението  на климата  поставя  допълнителен  акцент  върху  
предизвикателството , свързано  с продоволственото  обезпечаване . 
Адаптацията  е процес , който  ще продължи  във времето  и трябва  да се развива  през 
идните  десетилетия , следвайки  климатичните  тенденции  и възползвайки  се от 
нарастващата  база от познания  и практически  опит . В хода  на този процес  е важно  
земеделската  общност  да бъде  включена  в по-голяма  степен  в обсъждането  на нуждите  
от адаптация  и в споделянето  на добри  практики , тъй като промените  на ниво  
земеделско  стопанство  са съществена  част от процеса  на адаптация . 
Във връзка  с прегледа  на Общата  селскостопанска  политика  след  2013 г. трябва  да бъде  
разгледана  нуждата  за осигуряване  на благоприятни  условия  за адаптация  на селското  
стопанство  и селските  райони . За резултатната  адаптация  и въвеждането  на нови  
технологии , които  способстват  както  за смекчаване  на изменението  на климата , така и 
за дългосрочната  жизнеспособност  на селското  стопанство , ще бъдат  необходими  
инвестиции  и планови  мерки , които  надхвърлят  възможностите  на отделните  
земеделски  стопанства . В подпомагането  и улесняването  на политиките  за адаптация  
към изменението  на климата  ще играят  роля  и публичните  органи .