СЪДЪРЖАНИЕ

1. ВЪВЕДЕНИЕ 2

2. ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОГРАМАТА 3

2.1. Кратък обзор на програма „Дафне“ 3

2.2. Изпълнение на програма „Дафне“ 4

3. ОСНОВНИ КОНСТАТАЦИИ ОТ ОЦЕНКАТА 5

3.1. Адекватност 5

3.2. Ефективност 7

3.3. Ефикасност 9

3.4. Устойчивост 10

4. ПРЕПОРЪКИ И ЗАКЛЮЧЕНИЯ 11

4.1. По-прецизно насочване към приоритетите на политиките на ЕС 11

4.2. По-добро разпространение и по-солидна устойчивост на резултатите от проектите 12

4.3. Постигане на равномерно участие в програма „Дафне“ 12

4.4. По-ефикасно управление на програма „Дафне“ 13

4.5. Заключения 13

1. ВЪВЕДЕНИЕ

Настоящата междинна оценка на програмата „Дафне III“ има за цел да представи постигнатите до момента резултати на програмата, а така също количествените и качествените аспекти, свързани с изпълнението ѝ. Задължението за представянето на настоящата оценка пред Европейския парламент и Съвета се съдържа в член 15 от правното основание за програмата „Дафне III“[1].

Оценката на програмата бе извършена от Комисията със съдействието на независим външен оценител[2]. В нея се акцентира на постигнатите до момента резултати на програмата, а така също на количествените и качествените аспекти, свързани с изпълнението на програмата „Дафне III“[3].

Комисията предприе обстоен анализ на силните и слабите страни на програмата „Дафне III“ относно следното:

(1) Как да се подобри изпълнението през остатъка на действащата програма; както и

(2) Как да се подобри замисъла на действащата програма с оглед на следващата програма.

По-специално в оценката на програмата се обръща внимание на:

(1) Адекватност на целите и подхода, в това число дали целите отговарят на нуждите и проблемите на целевите групи, дали приоритетите са съобразени с промените в политиката и дали програмата носи добавена стойност на равнище ЕС и има полезно взаимодействие с други програми;

(2) Ефективност на програмата в смисъл доколко успява да постига целите си и да установява транснационални партньорства и кои фактори влияят на напредъка;

(3) Ефикасност на програмата в смисъл доколко оптимално Комисията и другите организации, ползващи финансирането, използват ресурсите (финансови, човешки, технически) при изпълнението на програмата и дейностите и при постигането на резултати.

В доклада са представени основните констатации на оценката, както и заключенията и препоръките ѝ за оставащия период от изпълнението на програмата „Дафне III“.

2. ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОГРАМАТА

2.1. Кратък обзор на програма „Дафне“

Програмата „Дафне III“ за периода 2007—2013 г. за „предотвратяване и борба с насилието над децата, младежите и жените и за защита на жертвите и рисковите групи“ е създадена през 2007 г. от Европейския парламент и Съвета, като се опира на резултатите и е продължение на инициативата „Дафне“ и последвалите я програми „Дафне І“ и „Дафне ІІ“.

Първата инициатива „Дафне“ започна още през 1997 г. като един от елементите в многостранните действия на ЕС в отговор на трафика и сексуалната експлоатация на деца, които разтърсиха Европа и мобилизираха общественото мнение и политическите фактори.

Като отчита връзките между насилието над жени и насилието над деца и младежи, инициатива „Дафне“ имаше за цел да организира действия за борба с насилието не само над децата, но и над младежите и жените. Впоследствие този подход беше отразен и в следващите програми „Дафне“.

Общата цел на програмата „Дафне III“ е да допринесе за защитата на децата, младежите и жените срещу всякакви форми на насилие и да се постигне високо равнище на защита на здравето, благополучие и социална интеграция.

Тези общи цели допринасят за разработването на политиките на ЕС, по-специално на онези, които се отнасят до общественото здраве, правата на човека и равнопоставеността между мъжете и жените, а така също и на действия, насочени към защитата на правата на детето и борбата срещу трафика на хора и сексуалната експлоатация.

Специфичната цел на програмата „Дафне III“ е да допринесе за предотвратяването на насилието и за борбата с всичките му форми, възникващи както в обществената, така и в личната сфера спрямо децата, младежите и жените, включително сексуалната експлоатация и трафика на хора, като се предприемат превантивни мерки и се оказва помощ и се осигурява защита на жертвите и на рисковите групи.

Като предоставя необходимото финансиране програмата „Дафне III“ оказва подкрепа на следните видове действия:

(1) Конкретни транснационални проекти от интерес за ЕС, в които участват поне две държави-членки (безвъзмездни средства за дейности)

(2) Подкрепа за дейности на НПО или други организации, които работят за постигането на цел от общ европейски интерес (безвъзмездни средства за оперативни разходи)

(3) Конкретни дейности, предприети от Комисията, като проучвания и изследвания, анкети и проучвания на общественото мнение, семинари, конференции и срещи на експерти (инициативи на Комисията)

Дейностите, финансирани от програмата „Дафне III“, включват оказването на съдействие и подкрепа на НПО, които работят на място, разработването и изпълнението на действия за повишаване на осведомеността, насочени към конкретни групи, разпространението на резултатите от програмите „Дафне I“ и „Дафне II“ или определянето и засилването на действия, допринасящи за подобряване на ситуацията на хора, застрашени от насилие.

Програмата способства и за установяването и подкрепата на мултидисциплинарни мрежи, които допринасят за разпространението на основана на факти информация и резерв от знания, а така също и за създаването на образователни материали и за изучаването на свързани с насилието явления и последствията от него.

Програмата „Дафне III“ е предназначена за организации и институции от държавите-членки на ЕС и страните от ЕАСТ, които са страни по Споразумението за европейското икономическо пространство (Исландия, Лихтенщайн и Норвегия), и се управлява централно от Европейската комисия, която отговаря за определянето на годишните приоритети, управлението и бюджета, а така също и за оценката на предложенията и за решенията за предоставяне на безвъзмездни средства.

2.2. Изпълнение на програма „Дафне“

Общият размер на предвидените за периода 2007—2013 г. финансови средства за програмата „Дафне III“ възлиза на 116,85 млн. EUR, като годишният бюджет за 2007 г. е на стойност 14,2 млн. EUR, за 2008 г. — 14,7 млн. EUR, за 2009 г. — 17,8 млн. EUR и за 2010 г. — 18,45 млн. EUR.

При разпределянето на бюджета средно 80 % от средствата ежегодно се заделят за безвъзмездни средства за дейности, 14 % за безвъзмездни средства за оперативни разходи и 5 % за инициативи на Комисията.

От 2007 г. насам Комисията е публикувала 3 покани за набиране на предложения за използването на безвъзмездни средства за дейности, 4 покани за набиране на предложения за използването на безвъзмездни средства за оперативни разходи и е сключила 14 договора чрез процедури за обществени поръчки за инициативи на Комисията.

В отговор на публикуваните от Комисията покани бяха получени голям брой предложения. До момента за безвъзмездни средства за дейности Комисията е получила и е направила оценка на 697 предложения, представени от партньорства между организации от поне две държави-членки. След извършването на оценка на спазването на официалните критерии и на съдържанието на предложенията Комисията е финансирала 165 транснационални проекта.

За безвъзмездни средства за оперативни разходи Комисията е получила общо 112 предложения (в това число предложенията по още неприключил подбор) и е финансирала 29 от тях след оценка на качеството им.

Комисията финансира до 80% от общия размер на разходите и определя максималния размер на безвъзмездните средства във всеки отделен случай. При безвъзмездните средства за дейности минималният размер възлиза на 75 000 EUR, а максималният — на 600 000 EUR, докато при безвъзмездните средства за оперативни разходи е определен само максималният размер, който е 300 000 EUR.

По този начин бюджетът на програмата „Дафне III“ позволява предоставянето на безвъзмездни средства средно на година както следва — 41 отделни суми за дейности и 10 отделни суми за оперативни разходи, като средният размер на безвъзмездните средства възлиза съответно на 362 000 EUR и 175 000 EUR (данни от 2009 г.).

От 194 финансирани до момента проекти (дейности и оперативни разходи) 55 са посветени на борбата срещу насилието над жени, 57 — срещу насилието над деца, 27 — срещу насилието над младежи, а 55 проекта се занимават с повече от един вид насилие. По финансираните проекти се провеждат разнообразни дейности, които като цяло са насочени към постигането на повече от една конкретна цел или един приоритет на програмата. Най-често резултатите обхващат издаването на материали, като брошури, дипляни, ръководства и уебсайтове, разпространението на добри практики, обучения, конференции или семинари. Сред резултатите се нареждат и академични публикации и други продукти от изследвания, както и обществени дискусии.

3. ОСНОВНИ КОНСТАТАЦИИ ОТ ОЦЕНКАТА

3.1. Адекватност

В оценката се достига до заключението, че като цяло програмата „Дафне III“ се характеризира със значителна адекватност по отношение на проблемите, заради които е създадена. Насилието все още е преобладаващ фактор и нуждата от програмата е голяма. Освен това целите на програмата, а именно предотвратяване и борба с всички форми на насилие над жените, децата и младежите и установяването на координирани действия от страна на ЕС, продължават да отговарят на съществуващите нужди на целевите групи.

Изпълняваните в рамките на програмата „Дафне III“ действия отговарят на целите на програмата. Въз основа на резултатите от извършен преглед на проектите по отношение на съответствие им с целите на програмата е видно, че е налице ясна връзка между извършените и извършваните от проектите дейности и целите, посочени в правното основание на програмата. Освен това резултатите от проектите често са вземани предвид или оказват влияние при изработването на политики (на национално равнище и на равнище ЕС). Същевременно обаче може да се положат повече усилия за това резултатите от финансираните по програма „Дафне III“ дейности да бъдат използвани по този начин.

По въпроса за добавената стойност на програмата на равнище ЕС следва да се отбележи, че транснационалният характер на програмата се изразява в това, че различните организации в държавите-членки си сътрудничат в усилията си за намаляване на насилието и имат полза от обмена на знания и добри практики. Освен това програмата предлага на организации от различни държави-членки възможността да си сътрудничат за предотвратяване на форми на насилие, които се характеризират с транснационален елемент.

От стратегическа гледна точка нуждата от справяне с проблема на насилието над жените, децата и младежите е все така належаща, тъй като този проблем продължава да съществува и тази тематика е също толкова важна колкото и през 1997 г., когато беше приета инициативата „Дафне“. Фактът, че е налице силен интерес към финансиране от „Дафне“, е допълнително потвърждение за адекватността на целите ѝ. На година могат да бъдат финансирани средно само 17,5 % от предложенията за безвъзмездни средства за дейности и 36 % от предложенията за безвъзмездни средства за оперативни разходи.

От началото на съществуването ѝ обхватът на програма „Дафне III“ се е разширил и включва насилие над повече целеви групи и повече форми на насилие. Това се дължи на факта, че с увеличаването на броя на финансираните проекти излизат наяве различни форми на насилие. Обхванатите от съществуващите и приключилите проекти форми на насилие с ясно изразена специфика включват насилие в детските градини, насилие по време на интимни срещи, малтретиране на хора в напреднала възраст и насилие при интимни отношения между подрастващите.

Насилието като понятие не е дефинирано в правното основание за програма „Дафне III“. Точно обратното, предвидено е, че програмата „Дафне III“ обхваща „всякакви форми на насилие“[4]. В това отношение и с оглед на разширяващия се обхват на целевите групи и въпросите бе отправена критика, че целите на програмата изглеждат твърде общи и би било по-добре да се създаде програма с по-тясна насоченост. Освен това съществува и риск, че ще бъдат обхванати по-малък брой проекти за транснационално насилие.

Чрез ежегодното приемане на тематични приоритети Комисията прави необходимото за това програмата да продължава да се съобразява с първоначалните си цели, като същевременно се осигурява възможност за нововъведения и гъвкавост. Тематичните приоритети играят ролята на конкретни цели в годишния бюджет на програмата, а предложенията се подбират въз основа на съответствието им с приоритетите.

През 2008 г. например приоритетите включваха най-общо темите за насилието в семейството и насилието над уязвими групи, както и въпроса до каква степен националното законодателство е съобразено с Конвенцията за правата на детето, а така също и опасните традиционни практики. Това позволява на програмата да се насочи към определени въпроси, като обаче запазва гъвкавостта си и остава отворена за нововъдедения. В същото време все по-голям брой финансирани дейности попадат в обхвата на по-общите цели. В това отношение може би насочеността на финансираните проекти има нужда от допълнително стесняване или прецизно адаптиране.

Програмата „Дафне III“ се характеризира със силна обвързаност с изработването на политики както на равнище програма, така и на равнището на проектите на място. Ясно е, че и програмата, и проектите имат за цел да повлияят на изработването на политиката в тази област. Същевременно обаче, макар програмата да се стреми да насочва политиката (а така също и да се съобразява с нея), констатациите сочат, че Комисията може да направи повече за използването на резултатите от извършените действия, за да способства за развитието на политиката в тази област. Много от отделните проекти, изпълнени в рамките на програма „Дафне III“, имат за цел да повлияят на националните или европейските политики. Това е отразено в проучването, проведено сред ръководителите на проекти, в което огромно мнозинство посочва, че те трябва или вече са опитали да повлияят при разработването на политиката. Например организация, финансирана от програма „Дафне III“, приканва за създаването на единна схема за телефонна линия, на която да се сигнализира за изчезването на деца.

Поради факта, че програма „Дафне III“ е посветена на проблематика, свързана с равнопоставеността между мъжете и жените, правата на човека, закрилата на децата и здравето и благополучието на жените, децата и младежите, програмата може да допълва, но и да се дублира с други програми на равнище ЕС и на национално равнище.

Макар да е налице дублиране в известна степен по отношение на целевите групи и съдържанието, програмата „Дафне III“ е единствената, която е специално посветена на насилието над жени, деца и младежи.

Това бе потвърдено при консултациите със заинтересованите страни. В голямото си мнозинство бенефициерите на безвъзмездни средства посочват, че финансиране за същия вид дейности не може да бъде получено нито от други програми на ЕС, нито от национални или международни институции. Те също така признават, че без финансирането от програма „Дафне III“ не биха могли да изпълнят планираните дейности.

Във връзка с добавената стойност на програмата на равнище ЕС следва да се отбележи, че програмата бе създадена в отговор на две до голяма степен специфични форми на насилие — педофилски мрежи и трафик на хора, като и двете явления са с транснационален характер. Тези две форми на насилие и досега са обект на проекти, финансирани от програма „Дафне III“. Борбата с тези форми на насилие изисква по-специално сътрудничество между отделните страни.

Съществува и необходимост от обмен на най-добри практики и изследване на феномена на насилието в европейски мащаб. По-специално, партньорствата между отделните държави-членки може да увеличи резерва от знания на организациите участнички и да разшири обсега на разпространение на резултатите от проектите.

3.2. Ефективност

Разглеждането на ефективността на програмата засяга въпроса доколко програмата успява да постига целите си. Може да се твърди, че програма „Дафне III“ се характеризира със значително въздействие и е успяла да осъществи напредък в постигането на своите цели.

Финансираните от програма „Дафне III“ действия допринасят за предотвратяване на насилието над целевите групи, за обмена на най-добри практики между държавите-членки и за развитието на политиката на равнище ЕС и национално равнище. При все това са установени редица предизвикателства от процедурен характер и по същество, които се отразяват на напредъка.

От стартирането си като инициативата „Дафне“ програмата е увеличила капацитета си. Бюджетът на програма „Дафне I“ e възлизал на 30 милиона EUR за тригодишен период на финансиране. Бюджетът на програма „Дафне ІI“ e възлизал на 50 милиона EUR за четиригодишен програмен период. Бюджетът на програма „Дафне IІІ“ възлиза на повече от 116 милиона EUR. Това намира отражение в увеличения брой на финансираните през последните години проекти.

Програма „Дафне“ често предоставя финансиране на същата организация повече от един път, което помага на организацията да укрепне, а на проектите да се развиват. Финансираните от програма „Дафне III“ действия са допринесли за развитието на политиката и са постигнали конкретни резултати. Може да се положат повече усилия обаче за разпространението сред по-широка аудитория на резултатите от програма „Дафне“.

Освен това въздействието на някои проекти остава под въпрос, защото в подхода и действията им явно липсват нововъдения и проектите се характеризират със значителна повторяемост. Много кандидати често отделят голямо внимание на представянето на проекта, вместо се запитат дали даденото действие ще допринесе за настъпването на промени в ситуацията с насилието. Този подход допълнително се насърчава от факта, че Комисията не разполага с надеждни индикатори за измерването на напредъка на проектите.

Във връзка с предизвикателствата по същество следва да се отбележи, че участието на местните и националните органи изглежда в някои случаи проблематично. За разработването на някои от проектните дейности например е необходимо сътрудничеството на местните или националните органи. Когато нивото на сътрудничество или подкрепа от страна на тези органи е ниско, това пряко се отразява на напредъка на проектите.

За сметка на това обаче сред ключовите постижения на програма „Дафне“ са създаването и поддържането на транснационални партньорства, като този елемент е с най-голям принос за добавената стойност на програмата на равнище ЕС. Данните сочат, че във всеки проект участват средно 4-5 партньори. В проектите рядко участват много повече партньори, тъй като партньорствата с множество участници се управляват трудно, а след разпределението на средствата между тях финансирането става твърде недостатъчно.

При все това обаче фактите сочат, че може да се положат повече усилия за насърчаването на нови партньорства и за постигането на разумен баланс в географско отношение между водещите организации, тъй като участието на организации от някои страни продължава да е ограничено. Това се отнася по-специално до държавите-членки, които се присъединиха през 2004 г. и 2007 г., поради факта, че организациите на гражданското общество нямат нужната структура и познания, за да се съревновават за финансиране от програма „Дафне“. Най-често ръководителите на проектите са организации от Италия, Обединеното кралство, Белгия и Германия, като се забелязва пълно отсъствие на проекти от Румъния, Чешката република, Полша и балтийските държави.

3.3. Ефикасност

Под ефикасност на програмата следва да се разбира доколко оптимално Комисията и другите организации, ползващи финансирането, използват ресурсите за изпълнението на програмата и дейностите и за постигането на резултати.

Предоставяните понастоящем финансови ресурси са приемливи дотолкова, доколкото позволяват финансирането на проекти с високо качество, като същевременно броят на одобрените проекти осигурява значително съревнование между проектите.

В мнозинството си бенефициерите на безвъзмездни средства потвърждават в проучването и при интервютата, че предоставяните на избраните проекти финансови средства са им позволили да постигнат планираните резултати. Същевременно беше направено предложение да бъде разгледана възможността за промяна в мащаба на проектите. По-специално, финансирането на по-малко на брой, но по-мащабни проекти може да се окаже по-ефикасно, да доведе до по-добро съотношение разходи—ползи и да постига резултати със значително въздействие.

Комисията предоставя финансирането под формата на безвъзмездни средства за дейности (с които се финансират конкретни транснационални проекти) и безвъзмездни средства за оперативни разходи (с които се финансират административните разходи на организациите, работещи на място). Делът от бюджета за безвъзмездни средства за оперативни разходи и броят на организациите, които биха отговаряли на критериите за този вид финансиране (с дейност на европейско равнище), са обаче твърде ниски. Ето защо бе посочено, че вероятно цялото финансиране трябва да се насочи само към безвъзмездни средства за дейности, което би намалило административната тежест от провеждането на отделен процес на подбор. Инициативите на Комисията могат да бъдат използвани също така в по-голяма степен в подкрепа на администрирането на програмата и на разпространението на информация за резултатите.

Бяха въведени значителни промени в процеса на кандидатстване, за да се улесни кандидатстването за средства от програма „Дафне“. Първо, Комисията въведе електронна система за изпращането на проекти чрез онлайн приложението PRIAMOS. Второ, беше създаден онлайн чат, чрез който кандидатите могат да задават въпроси на Комисията в публичен форум, достъпен за всички кандидати. Трето, формулярите за кандидатстване бяха променени, така че процесът на оценка да се съсредоточи върху крайните постижения и резултатите от проектите. Като цяло според бенефициерите на безвъзмездните средства процесът на кандидатстване е удачен, макар че би могло да се положат допълнителни усилия за намаляване на административната тежест.

При все това обаче фактите сочат, че периодът между изпращането на проектите и възлагането на договорите е твърде дълъг, което има отрицателен ефект. Това важи особено за безвъзмездните средства за оперативни разходи, при които финансирането се предоставя месеци след започването на финансовата година, за която се предоставят средствата, като това затруднява изпълнението на дейностите.

3.4. Устойчивост

Под устойчивост се разбира степента, в която партньорствата, действията и резултатите от тях ще продължат да съществуват след прекратяването на финансирането от ЕС и ще имат устойчиво въздействие върху целевите групи.

Ясно е, че за изпълнението на дейностите и за постигането на въздействие на място много от проектите разчитат в изключително голяма степен на финансирането от ЕС. По-специално, значителна част от бенефициерите на безвъзмездни средства по програма „Дафне III“ са получавали в миналото финансиране от ЕС, а много от тях са изпълнявали в рамките на „Дафне“ дейности, които са били продължение на дейностите от предходното финансиране. Макар това да може да се приеме за слабост на програмата, трябва също да се посочи, че програма „Дафне“ често е считана за уникална по своя обхват, и макар да съществуват и други средства, възможно е те да не са подходящи в същата степен като „Дафне“.

Освен това създаването на стабилни партньорства е важен компонент от програма „Дафне III“. Както и при други програми на ЕС безвъзмездните средства за дейности се предоставят на организации, които са създали транснационални партньорства за изпълнението на предложените действия. Факт е, че програма „Дафне III“ често спомага за създаването на успешни партньорства. Според бенефициерите на безвъзмездни средства значителна част от партньорствата вероятно ще продължат да поддържат структурирано сътрудничество.

По този начин програма „Дафне III“ позволява на организациите да установят бъдещи контакти и мрежи, като това е една от посочените ползи от привличането на партньори от други страни. Изпълнението на различните видове дейности, финансирани от „Дафне“, като например обмен на най-добри практики, подкрепа на мрежи за закрила на жени и деца, телефонни линии за помощ в цяла Европа и сравнителни европейски проучвания, е по-добро, когато в него участват транснационални партньорства. Следва да се подчертае, че създаването на солидни и устойчиви партньорства е от ключово значение за успеха на проектите в програма „Дафне III“.

Устойчивостта на резултатите от проектите и съществуването на адекватни решения спрямо потребностите на целевите групи зависят до голяма степен от дейностите, изпълнявани от проектите, от въздействието им и от вида на резултатите.

Анализът на изпълняваните дейности сочи, че финансираните от програма „Дафне III“ проекти са изградили някои структури, които ще продължат да оказват подкрепа на целевите групи в дългосрочен план. От друга страна, е възможно дейностите, които се провеждат в отговор на непосредствените преки нужди на целевите групи, да зависят от продължаването на финансирането. Въпреки това обаче направеното проучване на избрани проекти сочи, че някои от извършените дейности вече са довели до конкретни резултати, които ще бъдат устойчиви най-вероятно за дълъг период от време.

4. ПРЕПОРЪКИ И ЗАКЛЮЧЕНИЯ

В отговор на установените в хода на оценката на програмата предизвикателства и проблеми Комисията планира да изпълни следните мерки с цел да засили въздействието на програмата и да подобри нейното изпълнение.

4.1. По-прецизно насочване към приоритетите на политиките на ЕС

Макар общите и конкретните приоритети на програмата да продължават да са адекватни, а програмата да е гъвкава спрямо промените посредством приемането на годишни приоритети, оценката посочва, че съществува опасност програма „Дафне III“ да се отдалечи от основната си насоченост и целеви групи, като така може да се дублира с други програми на ЕС. По програмата може да се положат също така повече усилия за установяването на по-тесни връзки с настъпващите в политиките промени.

Комисията ще продължи да направлява програмата „Дафне III“ чрез приемането на годишни приоритети, но ще насочи усилията си към подбрани приоритети от особено значение. В това отношение годишните приоритети ще придадат на програмата повече гъвкавост и адаптивност към променящите се проблеми и потребности. Така ще се направи нужното за това програмата „Дафне III“ да запази ролята си на инструмент на политиката в тази област, който служи едновременно за разработването на нови идеи и най-добри практики и за оказването на влияние върху изработването на политики в цяла Европа.

С цел постигането на по-силно въздействие Комисията ще разгледа възможността за промяна на мащаба на финансираните проекти, така че да финансира онези, които носят значителна добавена стойност за ЕС и осигуряват широко разпространение на информацията за резултатите.

По-тясно насочените годишни приоритети също ще спомогнат за избягването на евентуалното дублиране с други източници на финансиране от програми на ЕС, като например прорамите PROGRESS, „Основни права и гражданство“ и „Предотвратяване и борба с престъпността“. Трябва да се отбележи, че макар понастоящем да съществуват общи елементи между програма „Дафне III“ и други програми на ЕС по отношение на съдържанието и дейностите, като цяло тези общи елементи представляват по-скоро полезно взаимодействие отколкото дублиране.

Същевременно Комисията ще предвиди възможност за финансирането на нови и иновативни проекти, които не влизат в обхвата на годишните приоритети. Програмата би следвало да остане възприемчива за нови идеи относно начините за борба и предотвратяване на насилието над жени, деца и младежи, а на кандидатстващите за финансиране организации би следвало да бъде предоставена възможност да разработват и представят иновативни проекти. Броят на финансираните проекти, непопадащи в обхвата на приоритетите, ще остане обаче ограничен, за да бъде следвана насочеността на годишните приоритети.

4.2. По-добро разпространение и по-солидна устойчивост на резултатите от проектите

В оценката на програма „Дафне III“ се констатира, че може да бъде направено повече за разпространението на информацията за резултатите от финансираните проекти. Комисията ще предприеме мерки за задълбочаването на въздействието от проектите и за заздравяване на устойчивостта им. На първо място, Комисията ще се постарае да ориентира в още по-голяма степен оценката на проектите и замисъла на поканите за набиране на предложения към постиженията и резултатите от финансираните действия. Този основан на резултати подход ще гарантира, че наличните средства се изразходват само за проекти, които наистина допринасят за постигането на целите на „Дафне“ и носят значителна добавена стойност.

На второ място, заздравяването на устойчивостта може да се постигне чрез финансиране на по-малко на брой, но по-мащабни проекти, тъй като по принцип резултатите от по-мащабните действия са с по-големи шансове за адекватно разпространение. Комисията ще положи допълнителни усилия за увеличаването на видимостта на „специалния знак Дафне“, който, според многократно изразяваното мнение от бенефициери на безвъзмездните средства, осигурява необходимата надеждност и така допринася за постигането на по-голямо въздействие и по-солидна устойчивост.

Освен това Комисията ще използва и някои други инструменти за увеличаване на информацията относно финансирани от „Дафне“ проекти, като например усъвършенстването и актуализирането на уебсайта, съдържащ „инструментариума на „Дафне“, и финансирането на конкретни проекти, които имат за цел единствено да разпространяват информация за постигнатите до момента резултати от няколкото последователни програми „Дафне“.

4.3. Постигане на равномерно участие в програма „Дафне“

Участието от държавите-членки в програма „Дафне“ не е равномерно. Забелязва се пълно отсъствие на проекти от централноевропейските и източноевропейските страни.

Комисията ще увеличи усилията си за увеличаване на видимостта на „Дафне“ в страните, от които участващите организации са по-малко от средното. Тези усилия може да обхващат специална информационна кампания, състояща се от срещи за представяне на информация и разпространение на информационни материали за „Дафне“.

Ще бъдат разгледани и възможности за сътрудничество с националните и регионалните органи за разпространението на информация относно програмата. Това е от особена важност, тъй като Комисията невинаги е в състояние да установи пряка връзка с потенциалните бенефициери предвид скромния капацитет на програмата, поради което трябва да разчита на други мерки, за да комуникира с организациите, заинтересовани от програмата „Дафне“.

За целта Комисията може да привлече за участие в програмния комитет на „Дафне“ повече държави-членки, така че съответната информация да се разпространява сред организациите на гражданското общество в държавите-членки.

4.4. По-ефикасно управление на програма „Дафне“

Според подадената от бенефициерите информация съществува потребност от по-ефикасно управление на програмата по отношение на навременността на намесата и подкрепата на Комисията към кандидатите и бенефициерите. Вече са предприети някои мерки за подобряването на процеса на кандидатстване. Сред тях се нареждат въвеждането на електронна система за кандидатстване (PRIAMOS), нови формуляри за кандидатстване, които са ориентирани към резултатите от проектите, и онлайн чат, който предоставя съдействие на етапа на кандидатстване.

Комисията ще предприеме допълнителни стъпки за съкращаване на периода между публикуването на поканите за набиране на предложения и възлагането на договорите, особено в случаите на безвъзмездни средства за оперативни разходи, които се предоставят само за конкретна финансова година.

Трябва да се отбележи, че много от предоставените безвъзмездни средства и следователно много от окончателните оценки и обхватът на исканата от бенефициерите помощ непрекъснато увеличават обема на работа. С цел подобряването на ефикасността на управлението на „Дафне“ Комисията ще набележи решения за реализирането на икономии от мащаба и за успоредното задълбочаване на въздействието от проектите, финансирани от програма „Дафне III“.

4.5. Заключения

В оценката се потвърждава, че като цяло програмата „Дафне“ е успешна в постигането на целите си. От 2007 г. насам програма „Дафне III“ е финансирала близо 200 проекта, способстващи за предотвратяването на насилието и за борбата с него във всичките му форми, възникващи както в обществената, така и в личната сфера спрямо децата, младежите и жените, включително сексуалната експлоатация и трафика на хора, като се предприемат превантивни мерки, оказва се помощ и се осигурява защита на жертвите и на рисковите групи.

Програмата е финансирала успешни проекти, които са установили европейски мрежи, обмен на най-добри практики, издаването на различни публикации и изучаването на феномена на насилието.

Проблемът с насилието е все още преобладаващ фактор, а необходимостта от намирането на европейски отговор е все така належаща както и през 1997 г., когато е създадена първата инициатива „Дафне“. Продължава засиленият интерес към финансирането, което е знак за неотложните нужди на жените, децата и младежите, които са станали жертви на насилие.

С цел подобряване на видимостта и въздействието на програмата Комисията ще установи по-здрави връзки между програмата и промените в политиките, ще осигури равномерно участие и ще подобри разпространението на информация относно проектните резултати и управлението на процеса на подбор. Направените от тази оценка изводи ще бъдат включени в проучвателната и подготвителната работа, предхождаща следващата многогодишна финансова рамка.

[1] Решение № 779/2007/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 20 юни 2007 г.: ОВ L 173/19, 3 юли 2007 г.

[2] Проучването беше изготвено от Консорциума за оценка на европейските политики (EPEC).

[3] Проучването, направено от независимия оценител, се състоеше от преглед на документи, разговори със служителите на Комисията, натоварени с изпълнението на програмата „Дафне“ и други свързани с нея програми, онлайн проучване сред бенефициерите на безвъзмезните финансови средства, както и от анализа на подбор от конкретни проекти.

[4] Членове 2 и 3 от Решение 779/2007/EО за създаване на програма „Дафне“.