Съкращения

Евростат : Статистическа служба на Европейските общности

ЕС : Европейски съюз

ОИСР : Организация за икономическо сътрудничество и развитие (Париж)

ООП : Обща организация на пазара

ОСП : Обща селскостопанска политика

СТО : Световна търговска организация (Женева)

COPA-COGECA : Комитет на професионалните селскостопански организации — Обща конфедерация на селскостопанските кооперации (Брюксел)

EDA : Еuropean Dairy Association (Европейска млечна асоциация (Брюксел)

FAO : Food and Agriculture Organization of the United Nations (Организация на Обединените нации по прехрана и земеделие (Рим)

USDA : United States Department of Agriculture (Министерство на земеделието на Съединените американски щати)

ZMP : Zentrale Markt- und Preisberichtstelle GmbH (Централна информационна служба по въпросите на пазарите и цените (Бон)

Речник на основните термини, свързани с политиката за млечните продукти

Млечен еквивалент : количеството използвано мляко за производството на млечен продукт.

Индикативна цена : определена от Съвета цена, съответстваща на желаното равнище на възнагражде- ние за производителите. Реформата на ОС П от 2003 г. отмени индикативната цена за млякото и въведе отделени от производството директни плащания за подпомагане на доходите на производителите.

Интервенционна (или референтна) цена : за маслото и обезмасленото мляко на прах: определена от Съвета цена в размер на 246,39/100 кг за маслото и на 174,69/100 кг за мляко на прах от 1 юли 2007 г. Интервенционните агенции могат да предприемат интервенционни мерки (публично складиране) в случай на нарушения в равновесието на пазара, като изкупуват масло и/или мляко на прах в периода на интервенция (от 1 март до 31 август), когато пазарните цени спаднат под определено равнище (съответно 92 % и 100 % от интервенционната цена за маслото и млякото на прах). Изкупуването се осъществява при цена съответно 90 % и 100 % от референтната цена на маслото и млякото на прах. Интервенцията се преустановява при възстановяване на пазарните цени или когато запасите достигнат разрешения от Съвета максимален размер (30 000 тона за маслото и 109 000 тона за млякото на прах). Комисията обаче може да разреши изкупуване над тези количества чрез тръжна процедура.

Квота за доставки : отнася се до доставяното от производителите мляко на одобрени изкупвачи; обикновено става въпрос за събираното от мандрите мляко.

Квота за директни продажби : отнася се за млякото, продавано или предоставяно от производите- лите пряко на потребителите, както и за останалите продавани или предоставяни от производителите млечни продукти.

Реформа от 2003 г. : реформа на ОСП в резултат на Споразумението от Люксембург от 26 юни 2003 г., което утвърждава започналия през 1992 г. процес (реформа "Mc Sharry"), потвърден през 1999 г. (ре- форма "Програма 2000" насочен към намаляване на ценовото подпомагане за сметка на прякото подпомагане на доходите. Реформата от 2003 г. въвежда отделянето на помощите от производството и кръстосаното спазване, като едновременно с това затвърждава помощите за развитие на селските райони.

Резюме

I. Млякото заема важно място в селскостопанската икономика на Европейския съюз. Над един милион производители доставят ежегодно 148 милиона тона мляко на стойност 41 милиарда евро по производствени цени. Млекопреработването осигурява около 400000 работни места и генерира оборот от 120 милиарда евро. Мазнините и млечните протеини се оползотворяват при производството на сирена, масло и мляко за пиене.

II. ЕС провежда политика за млечните продукти, която основно цели постигане на равновесие на пазара, стабилизиране на цените, осигуряване на приемлив жизнен стандарт на производителите и подобряване на конкурентоспособността им. ООП на мляко, която съществува от 1968 г., беше дълбоко засегната от въвеждането на млечните квоти през 1984 г. В съответствие с Програма 2000 реформата от 2003 г. постави началото на либерализацията на сектора, като отслаби механизма на ценово подпомагане и въведе прякото подпомагане на доходите. "Прегледа на състоянието" за 2008 г. потвърди, че секторът на млякото продължава своята либерализация с очакваното премахване на квотите през 2015 г. Ако се отчита прогнозната стойност на преките помощи, включени като част от единното плащане за всяко стопанство, разходите в полза на сектора на млякото са се увеличили от 2750 милиона евро през 2005 г. до около 4500 милиона евро през 2007 г.

III. Одитът на Палатата разгледа ефективността на управлението на пазара на мляко и млечни продукти от страна на Комисията по отношение на основните цели, поставени пред политиката на ЕС в областта на млечните продукти.

IV. По отношение на равновесието на пазара Палатата прави извода, че млечните квоти са наложили стриктни ограничения на производството, но за по-продължителен период от време равнището им се оказва твърде високо спрямо капацитета на пазара да поеме излишъците. Излишъците от промишлени продукти (масло и продукти на прах) са финансирани от Общността. Дълго време общностната квота за доставки беше леко превишавана, но след 2004 г. тя неизменно остава неизпълнена. За пазарната 2007/2008 година 1 % от общата квота за ЕС-27 не е оползотворен. Действащата квотна система вече не е задължителна, освен в ограничен брой държави-членки. Мерките за пласиране на млечни продукти, предназначени да насърчат консумацията на мазнини (масло) или протеини (мляко на прах) на европейския пазар, имат ограничено въздействие през последните години.

V. По отношение на целта за стабилизиране на цените Палатата констатира, че номиналната производствена цена на млякото варира слабо през периода 1984—2006 г. в сравнение с периода преди въвеждането на квотите. За сметка на това в реално изражение производствената цена на млякото спада постоянно от 1984 г. насам. Производствената и потребителската цена на млякото не се развиват успоредно, тъй като са под влияние на различни параметри. В периода между началото на 2000 г. и средата на 2007 г. номиналните потребителски цени на млечните продукти се увеличават със 17 %, докато номиналните цени, платени на производителите, спадат с 6 %.

VI. По отношение на целта за гарантиране на равнището на доходите на производителите Палатата отбелязва, че доходите на млекопроизводителите остават малко над средните доходи в селското стопанство, които в реално изражение показват тенденция към спад. Помощите представляват съществена и все по-голяма част от доходите на млекопроизводителите при значителни различия между държавите-членки. Преструктурирането на сектора на млякото и постоянното намаляване на броя на стопанствата водят до запазване на средностатистическите доходи на млекопроизводителите. В периода между 1995 и 2007 г. ЕС-15 е загубил половината от стопанствата, специализирани в производство на мляко; през този период над 500000 производители са преустановили своята дейност.

VII. По отношение на целта за конкурентоспособност Палатата констатира, че делът на ЕС в световната търговия с млечни продукти спада от 1984 г. насам. Европейските помощи за износа на млечни продукти значително намаляват през последните години. Всъщност европейските производители на основни продукти (масло и мляко на прах) са конкурентоспособни на световните пазари единствено при високи цени. Извън тези условия те изнасят с помощта на общностния бюджет. Световните цени имат по-слабо влияние върху равнището на износа на продукти с по-висока добавена стойност като сирената.

VIII. В условията на постепенна либерализация на сектора на млякото в Европа Палатата подчертава значението на три обстоятелства, на които Комисията и държавите-членки следва да обърнат внимание:

нестабилността на пазарите, която може бързо да доведе до излишъци;

ускоряване на преструктурирането, съпътствано от риска от оттегляне на голям брой животновъди в най-необлагодетелстваните райони и от географска концентрация на производството;

и на последно място, възниква въпросът за конкурентоспособността на сектора на млякото в Европа, която зависи от способността му да се приспособява към световното търсене по отношение на цените и качеството на продуктите.

IX. Предвид изложеното по-горе Палатата препоръчва:

да се продължи наблюдението на развитието на пазара на мляко и млечни продукти, за да се избегне повторно възникване на свръхпроизводство в резултат на либерализацията на сектора;

процесът на ценообразуване в хранителната промишленост редовно да се следи от Комисията. Концентрацията на преработвателни и търговски предприятия за продажба на дребно не трябва да поставя млекопроизводителите в положение на "приемащи цената" (price-takers) и не трябва да ограничава възможността крайните потребители да се ползват справедливо от спада в цените;

да се задълбочи процесът на размисъл относно стратегиите, които да се въведат за справяне едновременно със специфичните проблеми на регионите, в които млекопроизводството е уязвимо, и по-специално планинските райони, и с екологичните последици от географската концентрация на млекопроизводството;

да се продължат усилията за приоритетно насочване на млекопроизводството към удовлетворяване на потребностите на европейския вътрешен пазар и, в допълнение, към производство на сирена и други продукти с висока добавена стойност, които могат да бъдат изнасяни на световния пазар без помощи от бюджета.

Въведение

Пазарът на мляко и млечни продукти

1. Млякото е едно от основните селскостопански производства на Европейския съюз: над един милион стопанства в ЕС произвеждат ежегодно 148 милиона тона мляко на стойност приблизително 41 милиарда евро, което представлява 14 % от стойността на европейската селскостопанска продукция (ЕС-25, 2006 г.) [1]. Над 60 % от говеждото месо, произвеждано в Европа, произхожда от млечното животновъдство [2]. Европейският съюз е на първо място в света по производство на мляко (27 %) — преди Индия (20 %) и Съединените щати (16 %), и далеч преди Океания (5 %) [3].

2. Млекопреработването осигурява около 400000 работни места в Европа при общ оборот от порядъка на 120 милиарда евро [4]. Суровото мляко, доставяно на мандрите, се преработва в широка гама продукти, предназначени за човешка консумация и за фураж или за промишлеността (фигура 1 и приложение I). Кравето мляко съдържа основно вода, лактоза, мазнини и протеини. Чрез отделяне на мазнините от протеините се получава масло и обезмаслено мляко, което служи главно за производството на обезмаслено мляко на прах и казеин. Сирената, пресните продукти, кондензираното мляко и пълномаслените млека на прах се състоят както от мазнини, така и от протеини. Основното предназначение на суровото мляко е за производството на сирена, следвано от производството на масло и на мляко за пиене. През 2008 г. 46 % от протеините и 13 % от мазнините от мляко с произход от ЕС-27 са използвани за производството на сирене; за мляко за пиене са използвани 23 % протеини и 13 % мазнини, а за производството на масло 32 % от мазнините и практически никакви протеини. Следва да се отбележи, че при производството на масло се използва повече мляко, отколкото за производството на мляко за пиене. Все пак млякото за пиене представлява по-ефикасна крайна употреба тъй като се използват едновременно протеините и мазнините на млякото.

Фигура 1

Основни крайни употреби на млякото, доставяно на мандрите

+++++ TIFF +++++

Целите на общностната политика за млечните продукти

3. Подобно на останалите секторни селскостопански политики общностната политика в областта на млечните продукти се основава на общите цели на ОСП, постановени в член 33 от Договора за създаване на Европейската общност [5]. Поради затрудненията при едновременното изпълнение на всички цели с течение на времето йерархията в приоритетите, определени за организацията на пазарите, подлежи на промяна [6]. Правната уредба относно ООП на мляко изрично се позовава на следните четири цели:

- балансиране на пазара на мляко. Балансирането засяга коригирането на количественото съотношение между търсенето и предлагането на пазара на мляко и премахването на структурните излишъци [7];

- стабилизиране на цените на млякото и млечните продукти. Стабилността се преценява чрез развитието на производствените цени [8]. Развитието на потребителските цени е източник на информация относно последиците от ООП за потребителите;

- осигуряване на задоволителен жизнен стандарт на селскостопанската общност [9]. Увеличаването на индивидуалните доходи преминава през увеличаване на производителността на стопанствата. Структурното адаптиране е неразделна част от ООП на млякото, въпреки че изработването на селскостопанската политика трябва да отчита необходимостта да се извършват постепенно подходящите промени [10];

- подобряване на конкурентоспособността на млечните продукти на международните пазари [11]. Конкурентоспособността следва да се постигне, наред с други стъпки, като европейските цени достигнат нивото на световните, които в структурно отношение са по-ниски. Целта да се осигури конкурентоспособност се превърна една от основните насоки в дейността на Комисията, след като през 2003 г. беше взето решение да се намали равнището на подпомагане на пазара и да се въведат преки помощи за доходите на млекопроизводителите [12].

Инструменти за управление

4. Оперативна от 1968 г. общата организация на пазарите (ООП) на мляко и млечни продукти е една от първите ООП в рамките на общата селскостопанска политика (ОСП). Тя е обект на множество реформи като най-радикалната през 1984 г. се състои във въвеждането на квоти за мляко за преодоляване на структурните излишъци, произтичащи от липсата на равновесие между предлагането и търсенето на мляко и млечни продукти [13]. В съответствие с решенията на Програма 2000 реформата от 2003 г. постави началото на либерализацията в сектора на млякото, като намали ценовото подпомагане [14] и въведе прякото подпомагане на доходите. През 2007 г. в рамките на опростяването на общностната уредба Съветът включи разпоредбите относно сектора на млякото в единна ООП, обхващаща всички регулирани земеделски производства [15].

5. Освен ограничаването на производството чрез квоти реформата от 2003 г. запази повечето класически инструменти за управление в сектора на млякото като вътрешно подпомагане, защита на границите и помощи за износ (каре 1).

Каре 1

Инструменти за управление

Действащата след реформата от 2003 г. правна уредба предвижда следните инструменти за управление:

режим на квоти за млякото, който Съветът удължи до 31 март 2015 г. Тази схема предоставя на всяка държава-членка национална квота за доставките на мляко, доставяно на изкупвачи (основно мандри), и национална квота за директни продажби за продажбите и предоставянето на мляко направо на потребителите, както и за всички продажби и предоставяне на други млечни продукти. Производителите получават индивидуални квоти за своите доставки и/или директни продажби в рамките на националните ограничения. Всяко превишаване на някоя от тези национални квоти поражда за държавата-членка задължение за плащане на "такса" към Общността. Реформата от 2003 г. доведе до увеличаване на националните квоти с 1,5 % (за 11 държави-членки на ЕС-15) и предвиди постепенно намаляване на таксата до 27,83 евро за 100 кг. (квотна 2007/2008 година), което е пропорционално на понижаването на интервенционните цени;

публичното складиране на масло и обезмаслено мляко на прах е инструмент за пряка интервенция на пазара, който се използва за поддържане на пазарните цени на равнища, близки до "интервенционните цени". Изкупуването обаче е ограничено до определен период през годината (от 1 март до 31 август);

помощ за частно складиране на сметана и обезмаслено мляко на прах (помощи, отменени през 2007 г.), на някои продукти от масло и някои сирена с цел регулиране на пусканите на пазара количества;

помощи за пласиране на вътрешния пазар (основно помощ за обезмаслено мляко на прах за фуражи, помощ за преработване на обезмаслено мляко в казеин, помощ за използване на сладкарско масло, помощ за предоставяне на мляко в училищата). Целта на тези помощи е да се ограничи използването на механизма за интервенция;

регулиране на външната търговия с помощта на вносни мита [16], а когато европейските цени надвишат световните, и с помощта на възстановявания при износ за някои продукти;

подпомагане на доходите на производителите на мляко през периода 2004—2007 г. (премия за мляко и допълнителни плащания), което се очаква отчасти да компенсира спада в цената на млякото след поредицата намаления на интервенционните цени [17]. След 2007 г. премията за мляко и допълнителните плащания задължително се отделят от производството и се включват в единното плащане [18].

Прегледът на състоянието за 2008 г. доведе до следните основни технически корекции: нови увеличения на квотите за производство (вж. точка 48), отмяна на помощите за сезонно складиране на някои сирена, отмяна на помощта за сладкарско масло, включване на съпътстващи мерки за преструктуриране на млечния сектор в списъка с приоритети, които държавите-членки могат да включат в своите национални и регионални програми за развитие на селските райони, и възможност за държавите-членки да отпускат специфични помощи на производителите в размер до 3,5 % от преките помощи.

Бюджетни разходи

6. Бюджетните разходи, определени за подпомагане на пазара в сектора на млякото и млечните продукти, намаляват значително след въвеждането на квотите за мляко и още повече през периода, когато развитието на световните цени даде възможност механизмът на интервенция, помощите за пласиране и възстановяванията при износ да бъдат спрени (фигура 2).

Фигура 2

Бюджетни разходи в сектора на млякото в ЕС (1981—2007 г.)

+++++ TIFF +++++

7. Реформата от 2003 г. доведе до промяна в организацията и тълкуването на бюджета. Свързаните с пазарите разходи бяха отделени от прякото подпомагане на земеделските производители поради постепенното въвеждане на отделянето на помощите от производството. Ето защо включените в бюджета разходи за сектора на млякото отразяват само разходите за подпомагане на пазара. Премиите за мляко и допълнителната премия са включени в отчетите като необвързани с производството преки помощи от 2005 г. за Дания, Германия, Ирландия, Люксембург и Обединеното кралство, от 2006 г. за Белгия, Испания, Франция, Финландия и Италия, а след 2007 г. — за всички държави-членки на ЕС-15. В новите държави-членки [19] помощите за млекопроизводителите са включени във фиксирана сума за хектар, платима по опростена и временна схема за единното плащане на площ. В бюджета за 2008 г. и следващите години преките помощи за млекопроизводителите вече изцяло се включват в единното плащане.

8. През 2001 г. Комисията все още отхвърля идеята за либерализация на производството на мляко и млечни продукти по модела на сектора на полските култури поради значителните бюджетни разходи [20]. Впоследствие Комисията се произнася в полза на либерализацията въпреки свързаните с нея разходи. Както е разяснено по-долу, наличните данни действително потвърждават, че преориентирането на ООП на мляко няма да доведе до нови бюджетни икономии.

9. През 2005 г. нетните разходи в полза на сектора на млякото и млечните продукти възлизат на над 2750 милиона евро, от които 50 % (1 370 милиона евро) са за премията за млечни продукти и за допълнителни плащания [21].

10. Въпреки разширяването от 2004 г. през 2007 г. нетните разходи, осчетоводени по свързаните със сектора на млякото и млечните продукти бюджетни редове, са на обща стойност едва 912 милиона евро, от които 637 милиона евро са за премиите за мляко и обвързаните с производството допълнителни плащания. През същата година размерът на премиите за мляко и на необвързаните с производството допълнителни плащания възлиза на около 3600 милиона евро. През 2007 г. съвкупните разходи, поети от данъкоплатците в сектора на млякото и млечните продукти, следователно достигат над 4500 милиона евро, т.е. със 64 % повече от разходите в бюджета за 2005 г [22].

11. Когато през 2014 г. новите държави-членки ще получат всички плащания, само премиите за мляко и необвързаните с производството допълнителни премии биха могли да достигнат обща стойност от над 4700 милиона евро. Към тях следва да се добавят разходите за интервенции, за мерките за пласиране или за възстановяванията при износ, доколкото тези пазарни инструменти все още действат. Следва да се отбележи обаче, че преминаването към необвързаните с производството помощи би могло да доведе някои бенефициенти до решението да изоставят млекопроизводството.

Цел и подход на одита

12. Одитът разглежда ефикасността на управлението на Комисията по отношение на пазара на мляко и млечни продукти. Ето защо докладът е организиран около следния основен въпрос:

Постигнали ли са инструментите за управление на пазара на мляко и млечни продукти основните си цели?

По-специално бяха разгледани следните конкретни въпроси:

- Постигнато ли е пазарно равновесие?

- Стабилизирана ли е цената на млякото?

- Какво е въздействието върху доходите на производителите?

- Станали ли са европейските млечни продукти по-конкурентоспособни на световните пазари?

Палатата отбелязва и най-важните аспекти, които следва да се вземат предвид в процеса на либерализация на пазара, който включва по-специално отмяна на схемата на квотите за мляко.

13. Резултатите от одита се основават на анализ на наличната документация, както и на интервюта с различни участници от сектора. Палатата разгледа статистическите материали, статиите, проучванията, докладите за дейността, както и резултатите от предходни оценки и одити. Бяха проведени интервюта с Комисията (Евростат и ГД "Земеделие и развитие на селските райони", дирекции В и Г) и бяха направени посещения в организации и сдружения, действащи в сектора на млякото и млечните продукти или притежаващи познания в тази област, с цел допълване на проведените анализи и проверка на целесъобразността на първоначалните заключения относно положението и перспективите на сектора на млякото, както и относно управлението на ООП [23].

Констатации и оценки

Постигнато ли е пазарно равновесие?

Режимът на квотите даде възможност да се ограничи млекопроизводството…

14. След 1984 г. повечето държави-членки успяват сравнително бързо да приведат в съответствие с квотите си количествата мляко, пускани на пазара на тяхна територия като доставки или директни продажби. След първоначалните колебания квотната система се възприе от по-голямата част от сектора като мощен и политически приемлив инструмент за регулиране. След въвеждането ѝ системата е ефективна, доколкото общностната продукция спазва като цяло наложения таван. Обстоятелството, че определеният от Съвета таван за производство дълго време остана фиксиран над равнището на търсене на вътрешния пазар, със сигурност допринесе за приемането на схемата.

15. Фигура 3 съдържа последните исторически данни относно сумата на националните квоти и тяхното действително използване от държавите-членки. През разглеждания период в ЕС-15 квотата за доставки често е превишавана, но в размер, който остава ограничен, т.е. през по-голямата част от времето под 1 % за пазарните 1995/1996 до 2004/2005 години. За сметка на това общностната квота за доставки за пазарните 2004/2005 и следващи години е неоползотворена на равнище ЕС-25 и ЕС-27 (каре 2).

Фигура 3

Изпълнение на общностната квота за мляко (пазарни години от 1993/1994 до 2007/2008)

+++++ TIFF +++++

Каре 2

Неотдавнашно явление: неоползотворяване на общностната квота за доставки на мляко

След пазарната 2004/2005 година за млякото превишаването на квотите за доставки от някои държави-членки вече не компенсира неоползотворяването, констатирано в други държави-членки. За ЕС-25 нетният размер на неоползотворяването на квотата достига 0,613 милиона тона за пазарната 2004/2005 година (0,5 % от квотата), 0,524 милиона тона за пазарната 2005/2006 година (0,4 % от квотата) и 1,919 милиона тона за пазарната 2006/2007 година (1,4 % от квотата). За пазарната 2007/2008 година неоползотворяването възлиза на 1,682 милиона тона (1,2 % от квотата) в ЕС-25 и на 2,222 милиона тона в ЕС-27 (1,0 % от квотата).

Причините за неоползотворяването на квотите, разбира се, варират в зависимост от специфичните условия, преобладаващи във всяка държава-членка. Все още не е проведено задълбочено проучване относно последиците, които отделянето на помощите от производството има за изоставянето на млекопроизводството.

16. На национално равнище се наблюдават постоянни величини. През последния период (пазарни години 2002/2003—2007/2008) държавите-членки, които най-често превишават квотата си — според размера на превишаването — са Италия, Германия, Нидерландия, Австрия, Дания [24], Кипър и Люксембург. Като честа практика основна част от общото превишаване (около 80 % за пазарна година 2006/2007) се регистрира в Италия. От самото начало положението в Италия е повлияно от факта, че нейната национална квота, както и квотите на останалите държави-членки, е определена въз основа на произвежданите в миналото количества, които са били по-ниски от потреблението в страната. Производството в страната се стимулира от положението ѝ на нетен вносител на мляко и млечни продукти, което обяснява постоянния натиск, упражняван върху националната ѝ квота за доставки. Обединеното кралство, Швеция, а отскоро и Франция са държавите-членки, които във все по-малка степен използват квотата, с която разполагат (фигура 4).

Фигура 4

Изпълнение на националните квоти за мляко (доставки в хил. тонове)

+++++ TIFF +++++

…но не премахна свръхпроизводството

17. Квотите за мляко въвеждат стриктна рамка за европейското млекопроизводство, но регулирането на целия пазар в продължение на 20 години наложи интервенция, субсидиран износ и помощи за потребление, за да се пласират структурните излишъци от промишлени продукти [25]. От 1984 до 2004 г. схемата на квотите не успява да премахне свръхпроизводството (фигура 5). В рамките на схемата на квотите значителните структурни излишъци, субсидирани от данъкоплатците, не се разглеждат като несъвместими с целта за постигане на равновесие.

Фигура 5

Предлагане, потребление и субсидирани количества млечни продукти в млечен еквивалент (1986—2008 г.)

+++++ TIFF +++++

18. В своя специален доклад № 6/2001 Палатата констатира, че квотите са фиксирани на твърде завишено равнище. Европейското млекопроизводство продължава да генерира излишъци, тъй като не съответства на потреблението и несубсидирания износ, поради което Палатата препоръча отмяна на режима на квотите за мляко [26]. Равнището на квотите е коригирано неколкократно с оглед на по-доброто му приспособяване към търсенето, но тези корекции се оказват недостатъчни. През 2002 г. Комисията предлага да продължи режима на квотите за мляко до 31 март 2005 г., приемайки, че квотите продължават да са необходими за поддържане на разумно пазарно равновесие [27]. Допълнителен довод в полза на запазване на квотите е, че чрез замразяването на производствените структури квотите допринасят за поддържане на териториалното разпределение на млекопроизводството, по-специално в необлагодетелстваните селски райони [28].

19. След 2004 г. и като последица от реформата от 2003 г. излишъците започват да намаляват поради спада в производството на мляко на прах и на масло за сметка на производството на сирена и увеличаването на вътрешното потребление, по-специално в новите държави-членки. При все това през 2006 г. субсидираните млечни продукти все още представляват 15 % от европейското млекопроизводство, но при по-ниско равнище на помощи поради намаляването на интервенционните цени за маслото и обезмасленото мляко на прах. Едва след внезапното увеличение на световните цени в края на 2006 г. и през 2007 г. и поради постоянното нарастване на консумацията на сирене излишъците временно изчезват, което направи безпредметно прилагането на помощите за пласиране и на възстановяванията при износ.

Мерките за пласиране имат ограничено въздействие върху пазарното равновесие

20. С цел постигане на равновесие на пазара на мляко и стабилизиране на пазарните цени ООП на мляко предвижда различни мерки за пласиране [29]:

- частно складиране на сметана, някои видове масла и някои сирена;

- предоставяне на мляко на учениците в учебните заведения;

- използване на мляко на прах за фуражи;

- преработване на обезмасленото мляко в казеин и в казеинати;

- използване на маслото в рамките на схемата за продуктите от сладкарско масло и масло за производство на сладолед.

21. Неотдавнашното развитие на вътрешното потребление на мазнини (масло, фигура 6) и протеини (обезмаслено мляко на прах, фигура 7) след свеждането на помощите за пласиране до нула през 2006 и 2007 г. показва, че генерираното от мерките за пласиране допълнително търсене има ограничено въздействие върху равновесието на пазара. Развитието на потреблението по пазарни цени почти изцяло (при маслото) или в много голяма степен (при млякото на прах) компенсира намаляването или изчезването на подпомаганото потребление.

Фигура 6

Масло: подпомагано потребление през 2006 г. и неподпомагано потребление през 2007 и 2008 г.

+++++ TIFF +++++

Фигура 7

Обезмаслено мляко на прах: подпомагано потребление през 2006 г. и неподпомагано потребление през 2007 и 2008 г.

+++++ TIFF +++++

Стабилизирана ли е цената на млякото?

Цената на млякото за производителите: стабилни номинални цени, но със спадаща реална стойност [30]

Квотите за мляко стабилизираха номиналните цени

22. Първата фаза от функционирането на ООП доведе до една твърде неприемлива ситуация. До 1984 г. ООП на мляко действа като механизъм за насърчаване на инвестициите с цел постоянно увеличаване на производството. Производителите разчитат на постоянно увеличаващите се номинални цени, за да финансират разширяването на дейността си, като получават допълнително стимулиране в тази насока от годишното покачване на индикативната цена. Създадената от ООП ситуация на пазара до 1984 г. не е нито стабилна, нито уравновесена, тъй като едновременно се наблюдава увеличаване на номиналните цени за производителите и масирано свръхпроизводство. За производителите обаче развитието на пазара бе предвидимо, тъй като всички очаквани промени в цените са в посока на покачване.

23. Едва с въвеждането на квотите за мляко през 1984 г. управлението на ООП започва едновременно да държи сметка за целите на стабилност и на равновесие. Системата на квотите за мляко ограничава предлагането и задържа номиналните цени на сравнително високо и стабилно ниво [31]. Като се изключат сезонните разлики, установените в ЕС цени за суровото мляко варират слабо през периода 1984—2007 г. в сравнение с периода преди въвеждането на квотите. Средната номинална цена по изчисления на Комисията е 29 евро/100 кг през 2006 г.; тази средна стойност отговаря на ценови интервал от 20,1 евро/100 кг в Литва до 40,4 евро/100 кг в Кипър [32].

24. Във фигура 8 е проследено развитието на средната производствена цена в пет големи държави производители на мляко от 1971 г. до последните години [33]. Тези държави-членки осигуряват около 75 % (ЕС-15) или 65 % (ЕС-25) от доставките на мляко.

25. Следователно целта за стабилност на цените след 1984 г. като цяло е постигната. Приоритетната стабилност на номиналните цени през периода се отразява и от почти стагниращите индикативни цени преди отмяната им през 2004 г.

Фигура 8

Номинална цена на млякото в Германия, Франция, Италия, Нидерландия и Обединеното кралство (1971—2007 г.)

(Годишни среднопретеглени стойности на индексите)

+++++ TIFF +++++

Фигура 9

Номинална цена, плащана на млекопроизводителите в Европа, в Съединените американски щати и в Нова Зеландия (2000—2008 г.)

+++++ TIFF +++++

26. По общо правило европейските млекопроизводители се ползват от по-високи от получаваните от производителите в Нова Зеландия цени, но по-ниски от тези на швейцарските производители. Европейските цени се доближават много до наблюдаваните в Съединените американски щати, но с преимуществото на по-висока стабилност (фигура 9).

Но в реално изражение производствената цена на млякото претърпя постоянен спад

27. Постоянното увеличаване на цената на млякото през седемдесетте години и до 1984 г. настъпи в условията на всеобща инфлация. В периода след въвеждането на квотите поддържането на номиналните производствени цени всъщност прикрива доста ясно изразен спад на цените в реално изражение. През дълъг период от време млекопроизводителите всъщност изобщо не се ползваха от стабилни в реално изражение цени. Фигура 10 обобщава този спад чрез индекса на дефлираните цени.

Фигура 10

Дефлирана цена на млякото, плащана на производителите в Германия, Франция, Италия, Нидерландия и Обединеното кралство (1985—2007 г.) (Годишни среднопретеглени стойности на дефлираните индекси)

+++++ TIFF +++++

Потребителска цена на млякото: до голяма степен без връзка с производствената цена

28. Потребителската цена на млякото е до голяма степен лишена от връзка с производствената цена, както е видно от проучване на Комисията, според което между началото на 2000 г. и средата на 2007 г. номиналните потребителски цени на млечните продукти са се увеличили със 17 %, докато номиналните цени, платени на производителите, са намалели с 6 % [34].

29. Данните на Евростат потвърждават, че като цяло потребителските цени се развиват по различен начин от производствените цени [35]. Между 1996 и 2000 г. индексът на потребителските цени на Евростат, който включва млякото, сирената и яйцата, на практика остава непроменен (фигура 11), докато индексът на цените на млякото, платени на производителите, най-напред спада, след което се покачва (фигура 8). Между 2000 и 2007 г. потребителските цени се увеличават почти линейно с около 15 %. За същия период индексът на цените на млякото, платени на производителите, спада в продължение на пет последователни години, след които се наблюдава покачване.

30. В сектора на млякото, както в цялата верига на хранителните доставки [36], образуването на потребителските цени е сложен процес. Докато цените, плащани на производителите от стопанствата, специализирани в производство на мляко, стриктно следват развитието на международния пазар, плащаните от потребителите цени се влияят не само от цената на суровината, но и от други параметри, като разходите за енергия или за заплати. Като суровина млякото всъщност съставлява относително ограничена част от потребителската цена на млечните продукти — между 30 % и 50 % в зависимост от продукта [37].

31. Друга особеност на европейския сектор на млякото е силната концентрация на преработвателни и търговски [38] предприятия, която може да им осигури преобладаваща тежест при определяне на цените. В Съобщение относно цените на хранителните стоки [39] Комисията подчертава феномена на консолидиране на веригата на хранителните доставки, който засяга най-вече млечните продукти, и напомня, че "органите за защита на конкуренцията трябва да гарантират, че текущият процес на консолидация не влошава условията на конкуренция нагоре или надолу по веригата на местно равнище във вреда на потребителите и бизнеса".

32. Нова Зеландия и Австралия започват либерализация на сектора на млякото съответно през 1985 г. и през 2000 г. Наблюдава се, че дерегулацията е последвана от силно покачване на цените за потребителите в Нова Зеландия и съвсем слабо понижаване в Австралия [40].

Фигура 11

Европейски пазар: хармонизиран индекс на номиналните потребителски цени на млякото, сирената и яйцата (1996—2007 г.)

+++++ TIFF +++++

Какво е въздействието върху доходите на производителите?

Развитието на нетните доходи на производителите е неравномерно, а помощите представляват значителна и нарастваща част от тях

33. В реално изражение средните нетни доходи на селскостопанските предприятия спадат (фигура 12). По текущи цени специализираните млечни ферми запазват средно по-високи доходи от тези на останалите земеделски производители според данни, събрани от системата за земеделска счетоводна информация (СЗСИ) [41]. Нетните доходи по текущи цени от дейността на селскостопанските предприятия, специализирани в сектора на млякото [42], се увеличават със същото темпо като нетните доходи на останалите предприятия за периода 1989—2006 г. (фигура 13); различни причини обясняват промените в доходите на стопаните, отглеждащи животни за производство на мляко:

- реорганизация на сектора: през последните години над 50 % от производителите са се оттеглили (вж. точка 34);

- увеличаване на мащабите на стопанствата и постоянно увеличаване на производителността: стопаните, отглеждащи животни за производство на мляко с голям добив компенсират спада в цените, като непрестанно увеличават продукцията си;

- увеличаването на помощите (премии за мляко, единно плащане, помощи за развитие на селските райони). По данни от СЗСИ млякото осигурява около 60 % от постъпленията на специализираните мандри, но този процент намалява. Системата за събиране на счетоводна информация за земеделските стопанства показва също, че делът на субсидиите [43] в брутните доходи от дейността варира значително между държавите-членки; този дял съществено се увеличава между 2000 и 2006 г., но в различна степен в отделните държави-членки (таблица 1).

Фигура 12

Развитие на нетните селскостопански доходи при постоянни цени (всички видове производства, 1993—2008 г.)

+++++ TIFF +++++

Фигура 13

Развитие при текущи цени на нетните доходи на стопанствата, специализирани в производство на мляко (1989—2006 г.)

+++++ TIFF +++++

Таблица 1

Дял на субсидиите в брутните доходи от дейност преди данъчно облагане на стопанствата, специализирани в производство на мляко (2000, 2004 и 2006 г.)

Източник: СЗСИ; Брутни доходи от дейност преди данъчно облагане, вкл. ДДС = брутни доходи от дейност (SE410) – разлика на субсидиите за дейност и данъците (SE 600) + общо субсидии за дейност (SE 605).

| 2000 г. | 2004 г. | 2006 г. |

Белгия | 11 % | 19 % | 28 % |

Чешка република | | 44 % | 60 % |

Дания | 18 % | 28 % | 31 % |

Германия | 18 % | 31 % | 36 % |

Гърция | 14 % | | 46 % |

Испания | 5 % | 12 % | 17 % |

Естония | | 32 % | 43 % |

Франция | 22 % | 33 % | 40 % |

Унгария | | 42 % | 41 % |

Ирландия | 15 % | 22 % | 36 % |

Италия | 10 % | 11 % | 16 % |

Литва | | 35 % | 37 % |

Люксембург | 31 % | 43 % | 46 % |

Латвия | | 58 % | 63 % |

Нидерландия | 4 % | 12 % | 23 % |

Австрия | 32 % | 44 % | 42 % |

Полша | | 22 % | 35 % |

Португалия | 18 % | 27 % | 37 % |

Финландия | 72 % | 73 % | 77 % |

Швеция | 36 % | 41 % | 56 % |

Словакия | | 43 % | 65 % |

Словения | | 37 % | 37 % |

Обединено кралство | 16 % | 23 % | 34 % |

Преструктурирането води до силно намаляване на броя на стопанствата

34. Целта да се осигури приемлив жизнен стандарт на млекопроизводителите, по-специално чрез повишаване на доходите им, основно се постига чрез увеличаване на производителността на стопанствата. Преструктурирането на сектора на млякото и постоянното намаляване на броя на стопанствата дават възможност за запазване, а дори и за увеличаване на средностатистическия доход на млекопроизводителите. Между 1995 и 2007 г. ЕС-15 губи половината от стопанствата, специализирани в производство на мляко, т.е. през този период над 500000 производители преустановяват дейност. Преструктурирането се наблюдава особено отчетливо в Дания, Гърция, Испания, Италия и Португалия.

35. Преструктурирането на сектора на млякото се изразява във всички държави-членки в постоянно увеличаване на средните мащаби на стопанствата, средната квота за доставки и производителността на животните (приложение II).

36. Производствените структури в рамките и между държавите-членки са твърде разнородни:

- в Дания, Нидерландия и Обединеното кралство средният мащаб на стадата и квотите за доставки е значително по-висок отколкото в останалите държави-членки от ЕС-15,

- положението в новите държави-членки е твърде разнородно. В Чешката република, Естония, Унгария и Словакия средната квота за доставки е относително висока, тъй като в сектора доминират няколко много големи стопанства; те съжителстват с множество дребни производители, много от които не са получили квота за доставки; обратно, в Латвия, Литва и Полша притежателите на квоти в голямата си част са дребни семейни стопанства,

- от гледна точка на всички държави-членки от Централна и Източна Европа повечето стопанства, специализирани в производство на мляко, действат на полупазарен принцип в областта на земеделието; през 2005 г. 67 % от стадата наброяват най-много две крави.

37. Съществува значителна разлика в мащаба между млекопроизводствените мощности в Европа и тези на основните конкуренти на световния пазар (таблица 2). Малките стопанства (1 до 29 крави) все още осигуряват 30 % от продукцията в Европа, но едва 1,2 % от продукцията в Съединените американски щати, където стадата с над 2000 крави осигуряват 23 % от националната продукция на мляко. Основната част от европейската продукция е от стопанства, наброяващи между 30 и 49 крави (20 %) и над 50 крави (50 %) [44].

Таблица 2

Производствени структури в Европа (2005 г.), Съединените американски щати и Нова Зеландия (2006 г.)

Източници:

1) Евростат (средно стадо = брой крави/брой стопанства през 2005 г.).

2) Livestock Improvement Corporation (LIC), New Zealand Dairy statistics 2005/2006.

3) USDA, Profits, costs and the changing structure of the dairy farming, септември 2007 г. и USDA, World markets and trade, юли 2008 г.

| Среден размер на стадата |

ЕС-25 (1) | 15 |

ЕС-15 (1) | 35 |

ЕС-10 (1) | 5 |

Нова Зеландия (2) | 322 |

САЩ (3) | 120 |

Станали ли са европейските млечни продукти по-конкурентоспособни на световните пазари?

Износът от европа на основни млечни продукти показва тенденция към спад

38. Световният пазар на млечни продукти е много стеснен: той обхваща едва 6 % от световното млекопроизводство (2007 г.), като цените на този пазар са колебливи [45]. В основната си част пазарът обхваща преработените продукти със слабо съдържание на вода, като млякото на прах, маслото и сирената. През 2007 г. ЕС изнася около 9 % от общата си продукция в млечен еквивалент [46], което го подрежда на второ място сред световните износители след Нова Зеландия.

39. Световните цени на млякото на прах и маслото почти винаги са по-ниски от цените в ЕС. Световният пазар, който носи по-малко доходи, следователно се явява крайна възможност за реализация на продукцията, която вътрешният пазар не може да поеме. Световните цени оказват по-слабо влияние върху равнището на износа на продукти с по-голяма добавена стойност като сирената.

Таблица 3

Делът на ЕС в световния износ на някои млечни продукти (в %)

Източник: Европейска комисия, ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

| 1984 г. | 1995 г. | 2000 г. | 2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. |

EU-10 | EU-15 | EU-25 | EU-27 |

Масло/млечна мазнина | 48,4 | 27 | 20,8 | 19,6 | 21,8 | 30 | 41,4 | 39,7 | 29,9 | 29,1 |

Обезмаслено мляко на прах | 30 | 31,6 | 29,1 | 12,7 | 13,3 | 19,4 | 27,4 | 17,4 | 7,2 | 19,7 |

Сирена | 52 | 48,6 | 28,6 | 30 | 32,3 | 30,3 | 38,8 | 34,8 | 34,1 | 35,9 |

Пълномаслено мляко на прах | 70,2 | 48,1 | 37,6 | 29,8 | 28,3 | 27,6 | 28,3 | 27,2 | 23,9 | 22 |

Кондензирано мляко | 67,7 | 61,7 | 51,6 | 44,4 | 45,5 | 38,9 | 30,7 | 28,5 | 29 | 36,1 |

40. След въвеждането на квотите за мляко позициите на ЕС на световния пазар се влошават в полза главно на Нова Зеландия и Австралия. Делът на ЕС в световната търговия с млечни продукти продължава да намалява (таблица 3) [47], а износът от Европа на млечни продукти показва тенденция към свиване (фигура 14).

41. Износът спада през 2008 г., освен за млечните мазнини на прах. В същото време изнасяните количества надвишават равнището на несубсидирания износ, достигнато преди юни 2007 г.

Фигура 14

Износ от ЕС на масло, мляко на прах, сирена и млечни мазнини на прах (1995—2008 г.)

+++++ TIFF +++++

Европейският съюз значително намали помощите за износ на млечни продукти

42. Целта на помощите за износ е да осигурят участието на Общността в международната търговия с мляко и млечни продукти [48]. Възстановяванията при износа на млечни продукти се основават на разликата между вътрешните и световните цени. Субсидираният износ на четири категории продукти обаче е с ограничена стойност и обем поради квотите на ГАТТ: маслото и млечната мазнина, обезмасленото мляко на прах, сиренето и останалите млечни продукти [49].

43. След 2004 г. размерът на възстановяване е намален механично с оглед отчитането на планираното понижаване на интервенционните цени за маслото и обезмасленото мляко на прах. Европейският износ продължава да бъде субсидиран до разликата в цената, която съществува между европейския и световния пазар след намаляването на интервенционните цени. Между юни 2007 г. и декември 2008 г. размерът на възстановяванията, определен от Комисията, е равен на нула за всички продукти.

Достъпът до световния пазар е труден без бюджетна подкрепа

44. За основни продукти, каквито са маслото и млякото на прах, световният пазар има второстепенно значение в избора на европейските производители. В миналото производителите получават достъп до него единствено благодарение на общностния бюджет, освен през периодите на високи световни цени. Всяко значително понижаване на световните цени прави европейските основни продукти недостатъчно конкурентоспособни на световния пазар.

45. Тъй като търсенето на млечни продукти на европейския пазар е нееластично, увеличаването на производството в резултат от премахването на квотите за мляко ще доведе до значително увеличаване на износа на млечни продукти от ЕС. Приетият от Комисията сценарий при прегледа на състоянието предвижда, че 70 % от допълнителната продукция ще трябва да бъде изнесена [50]. Комисията се стреми да развие износа, без да прилага възстановяванията при износ, чието премахване е предвидено до 2013 г. Осъществяването на тази цел зависи от капацитета на отрасъла в ЕС да отговори на световното търсене, но и от парични фактори. В началото на 2009 г. понижаването на световните цени, съчетано с обезценяването на долара спрямо еврото, отново привлича вниманието към проблема за конкурентоспособността на европейските производители и накара Комисията пак да задейства системата на възстановяванията при износа.

Най-важните обстоятелства, които следва да бъдат отчетени в процеса на либерализация на сектора на млякото

Уводна бележка: в резултат от реформата от 2003 г. квотите за мляко постепенно ще бъдат премахнати

46. Реформата, за която Съветът взе решение през 2003 г. въз основа на възможностите, определени в Програма 2000, категорично въвежда в сектора на млякото подход, насочен към премахване на квотите: краят на квотите за мляко е планиран за 2015 г. Комисията редовно информира сектора за състоянието на пазарите и развитието на политиката за млечните продукти в посока към либерализация [51].

47. В рамките на подхода за постепенна дерегулация решенията относно премахването на индикативната цена, понижаването на интервенционните цени [52] и количествените ограничения на интервенцията вече значително отслабиха механизма на ценово подпомагане, който компенсира ограниченията в продукцията. С тези решения Комисията предупреждава сектора, че производството на масло и обезмаслено мляко на прах ще стане по-малко доходоносно, както и че е желателно преминаването към продукти с по-висока добавена стойност като сиренето [53].

48. През 2008 г. специалната процедура за допитване до заинтересованите страни в рамките на прегледа на състоянието разгледа преди всичко начина на управление на прехода към премахване на квотите. Съветът одобри принципа за поетапно увеличаване на националните квоти, което да даде възможност за "меко приземяване на режима" [54]. Квотите на държавите-членки ще преминат пет годишни увеличения от 1 % между пазарните години 2009/2010 и 2013/2014 преди премахването им на 31 март 2015 г. По изключение квотата на Италия е увеличена с 5 %, считано от пазарната 2009/2010 г. Тези повишения се добавят към общото увеличение от 2 % на квотите, което започва да се прилага от 1 април 2008 г. (2,5 % за единадесет държави-членки от ЕС-15) [55]. Освен това, считано от пазарната 2009/2010 година, корекцията на доставяните количества, изчислена въз основа на разликата между реалното и референтното мастно вещество, което се предоставя на всеки производител, става по-гъвкава в негова полза [56]. Непосредствена последица от тези мерки ще бъде пълното или значителното разрешаване на проблема на държавите-членки, чиято квота е недостатъчна, на първо място сред които е Италия.

49. Комисията счита, че след премахването на квотите за мляко [57]:

- по-голямата част от стопанствата, специализирани в производство на мляко, ще бъдат в състояние да продължат дейността си;

- потребителите ще се ползват от частично намаляване на цените на млечните продукти.

50. Според различни проучвания общите последици, които могат да се очакват от премахването на квотите, са следните [58]:

- увеличаване на производството на мляко, което би трябвало да доведе до понижаване на пазарните цени [59];

- намаляване на доходите на производителите въпреки увеличаването на произвежданите количества;

- прехвърляне на благосъстояние от производителите към потребителите;

- съживяване на износа от ЕС, което може да доведе до спад в световните цени.

51. Като приема, че прогнозната стойност на моделите е ограничена [60], Палатата иска да обърне внимание на най-важните обстоятелства, които следва да се вземат предвид в процеса на либерализация на пазара на млякото.

Пазарно равновесие: нестабилността на пазарите може бързо да доведе до нови излишъци

52. Според Комисията на селскостопанските пазари "(се) очакват (...) по-силни колебания на цените отколкото през последните десетилетия (...) В резултат на това всяка една значителна промяна в предлагането или търсенето може бързо да доведе до по-голямо колебание в цените. За да се улесни приспособяването на земеделските стопани към по-променливите пазарни условия, от съществено значение е подобряването на капацитета за адаптиране на продукцията с помощта на по-ясно изразена ориентация към пазара и на адекватни мрежи за сигурност" [61].

53. В рамките на прегледа на състоянието Съветът, по предложение на Комисията, взема решение да запази публичната интервенция на пазара като "предпазна мрежа", състояща се в интервенционно изкупуване на масло и обезмаслено мляко на прах. Обемите за изкупуване при фиксирана цена са ограничени до 30000 тона за маслото и до 109000 тона за обезмасленото мляко на прах. Отвъд тези максимални стойности Комисията може да прави допълнително изкупуване чрез тръжна процедура. При достигане на предвидения таван тя взема самостоятелно решение в зависимост от развитието на пазара относно обемите, за които да направи интервенция и на каква цена.

54. Тъй като ЕС произвежда около 2 милиона тона масло и 900000 тона обезмаслено мляко на прах, за достигане на интервенционния таван е достатъчен излишък от продукция от 1,5 % (за маслото) или от 12,11 % (за млякото на прах). С други думи двата тавана отговарят на изкупуването на около 1,8 милиона тона млечен еквивалент от общо 148 милиона, произвеждани в Европа, което прави 1 % [62]. Предвид слабия си обхват, съществува опасност предпазната мрежа да има ограничено полезно действие, несъобразено с мащаба на рисковете от излишъци, пред които ЕС може да се изправи в случай на тежка криза. В края на 2008 г. в контекста на икономическата и финансова криза нестабилността на пазарите се изразява в повторната поява на излишъци от масло и мляко на прах. И докато количествата в интервенционните складове са изчерпани през 2007 и 2008 г., в края на първото тримесечие на 2009 г. те съдържат 36700 тона масло и 67 5000 тона мляко на прах. В рамките на три месеца изкупените от Комисията количества следователно надвишават интервенционния таван за маслото и достигат до 60 % от тавана за млякото на прах.

Преструктуриране на млекопроизводството: риск от значително намаляване на производството в най-необлагодетелстваните райони и от географска концентрация на производството

55. Комисията счита, че преструктурирането на сектора ще продължи. Според нея годишният процент на оттегляне на земеделски стопанства в периода 2003—2013 г. е между 2,8 % и 3,7 % [63].

56. Оттеглянето на постоянен брой земеделски стопанства, и по-специално на стопанства, специализирани в производството на мляко, представлява социално-икономическо предизвикателство в по-необлагодетелстваните райони, и по-специално планинските райони, където производителите са ограничени както по отношение на възможностите за преструктуриране, така и за пренасочване [64].

57. Освен това режимът на квотите за мляко е организиран на национално ниво, включително за да се избегне постепенното преместване на производството към районите, най-благоприятни за млечно животновъдство. През 2005 г. обаче основната част от европейското млекопроизводство, т.е. около 50 %, вече е концентрирано върху 11 % от територията на ЕС [65]. Екологичният залог е очевиден: очакван ефект от дерегулацията и от спада в цените е допълнителното интензифициране на производството в районите с високи добиви, където натискът върху околната среда вече е силен, като същевременно много животновъди ще бъдат принудени да изоставят професията в по-слабо производителните региони, и по-специално в планинските територии [66].

58. През 2001 г. Комисията косвено призна социално-икономическите или екологичните предизвикателства, свързани с преструктурирането на сектора, като първостепенно място сред тях заема запазването на производството в по-необлагодетелстваните региони на Общността, и на първо място в планинските райони, където разходите за производство са най-високи и производството на мляко е често единствената възможна селскостопанска дейност. Комисията изрази също така мнение, че има опасност концентрацията на млекопроизводството да предизвика сериозни екологични проблеми и освен това да доведе до стандартизиране на продуктите, а оттам и на спад в качеството им [67].

59. Комисията призна необходимостта от специфични мерки в най-необлагодетелстваните райони (24 % от територията на ЕС, които съответстват на 57 % от използваемата земеделска площ), и по-специално в планинските райони. По-специално, вследствие на прегледа на състоянието от 2008 г., преструктурирането на млечния сектор се превръща в едно от новите предизвикателства, които държавите-членки могат да включат в програмите си за развитие на селските райони [68].

Конкурентоспособност на световните пазари: цел, чието постигане затруднява както производителите, така и преработвателите

60. В основата на реформата е целта европейските млекопроизводители да станат конкурентоспособни. Постигането на тази цел зависи от капацитета на европейския сектор на млякото да отговори на световното търсене в ценово отношение и по отношение на качеството на продуктите.

61. За да станат европейските цени конкурентоспособни, нивото им трябва да се доближи до това на световните цени, които са по-ниски в структурно отношение, като се има предвид, че от 2003 г. с преки помощи и допълнителни плащания отчасти се компенсира спадът в цените. Либерализацията води до засилване на влиянието на световния пазар на масло и мляко на прах върху цените за производители, прилагани в ЕС. Сближаването на цените прави неизбежно преструктурирането, тъй като европейските производствени структури все още се отличават значително от тези на конкурентите извън Общността (вж. точка 37). Същевременно в ЕС-15 маржът на печалбата на земеделските стопанства не е в пряка взаимовръзка с числеността на стадата им [69]. Установява се, че стопанствата, които имат положителен марж, не са непременно най-големите, но са с по-голяма гъстота, високи добиви и ниска годишна работна единица.

62. Що се отнася до продуктите и въпреки че ЕС е водещ износител на сирена, продажбите на световния пазар все още са свързани преимуществено с основните продукти, а именно млякото на прах и маслото (данни за 2008 г.). В миналото европейските производители на тези продукти са конкурентоспособни само когато световните цени са високи. Запазването на значителен пазарен дял на световния пазар предполага засилване на ролята на производителите на сирена и други продукти с висока добавена стойност в съответствие с целта за либерализация, която се изразява именно в по-нататъшното пазарно ориентиране на сектора.

Заключения и препоръки

63. Политиката на ЕС за млечните продукти е разработена с оглед на постигането на сложна гама от цели, а именно уравновесяване на пазара, стабилизиране на цените на млякото и млечните продукти, осигуряване на приемлив жизнен стандарт на производителите и подобряване на конкурентоспособността на европейските млечни продукти на международните пазари. Докладът на Палатата анализира степента на постигане на тези цели и обръща внимание на обстоятелствата, които се оказват от особено значение в текущия процес на либерализация на сектора на млякото в Европа.

Пазарно равновесие

64. От 1984 г. насам квотите за млякото са основен елемент от европейската политика за млечните продукти. След въвеждането им те са довели до стриктно ограничаване на производството, но в продължение на дълъг период от време равнището им се оказва твърде високо спрямо капацитета за усвояване на пазара. Националните тавани са определени въз основа на исторически данни за производството, а някои национални квоти — по-специално в Италия — системно са превишавани.

65. Ето защо в продължение на много дълъг период от време режимът на квотите е придружен от субсидирани структурни излишъци. След значителното увеличение на световните цени в края на 2006 г. и през 2007 г. за първи път излишъците почти изчезват. Това положение обаче не може окончателно да се приеме за даденост, което личи от повторната поява на излишъци през 2008 и 2009 г.

66. Производственият капацитет на либерализирания поради отмяната на квотите пазар ще остане сравнително постоянен и е възможно производителите да не успеят бързо да се приспособят към колебанията в търсенето. Съветът реши да запази инструмента за публична интервенция като "предпазна мрежа". Поради слабия си обхват обаче съществува опасност предпазната мрежа да има ограничено полезно действие, несъобразено с мащаба на рисковете от излишъци, пред които ЕС може да се изправи.

Препоръка № 1

Комисията трябва да продължи да наблюдава развитието на пазара на мляко и млечни продукти, като прилага необходимите мерки, за да избегне повторната поява на свръхпроизводство в резултат от дерегулацията на сектора. В противен случай целта на Комисията да се придържа към минимално равнище на регулиране от типа "предпазна мрежа" би могла бързо да се окаже непостижима.

Цена на млякото

67. Фиксирането на референтни цени и квоти дава възможност за осигуряване на висока стабилност на номиналните цени през последните двадесет години. Предвид инфлацията обаче реалните цени претърпяват значителен спад през същия период, а впоследствие печалбата на производителите сериозно намалява. Те са подложени на постоянен натиск да подобряват ефективността и производителността, като най-неефективните са изтласкани от пазара, макар в определени случаи това явление донякъде да се смекчава поради капитализацията на квотите. Развитието на цените на млякото и млечните продукти за потребители не отразява непременно измененията в производствените цени.

Препоръка № 2

Като признава, че процесът на ценообразуване в областта на храните е особено сложен, Палатата счита, че той трябва редовно да се проследява от Комисията. Комисията и държавите-членки трябва да гарантират, че концентрацията на преработвателните и търговските предприятия на дребно не поставя млекопроизводителите в положение на "приемащи цената" (price-takers) и не ограничава възможността крайните потребители да се ползват справедливо от спада в цените.

Доходи на производителите

68. В условията на всеобщо обезценяване на доходите в селското стопанство животновъдите, които произвеждат мляко, запазват средно малко по-високи доходи от тези на останалите земеделски производители. Всъщност структурните корекции позволяват поддържането на средностатистическия доход на млекопроизводителите. Между 1995 и 2007 г. ЕС-15 губи половината от стопанствата, специализирани в производство на мляко.

69. При положение, че в най-необлагодетелстваните райони има спад или изчезване на производството, а в районите на интензивно селско стопанство се наблюдава концентрация на производството, тенденцията към консолидиране на производството би трябвало да продължи, а дори и да се ускори. Това развитие може да се окаже неблагоприятно за околната среда и социалната тъкан на по-необлагодетелстваните райони, в които млекопроизводството е една от малкото възможни селскостопански дейности.

Препоръка № 3

Що се отнася до сектора на млякото, предишната политика на ценово подпомагане, както и настоящата политика на пряко подпомагане на доходите, на практика не са целенасочени в териториално или социално [70] отношение. Предвид значението на млекопроизводството в селското стопанство и последиците от него за организацията на селските райони, Палатата препоръчва на Комисията да задълбочи процеса на размисъл относно планираните стратегии за преодоляване:

- на специфичните проблеми на регионите, в които млекопроизводството е уязвимо, и по-специално в планинските райони;

- на екологичните последици от географската концентрация на млекопроизводството.

Конкурентоспособност на световните пазари

70. След 1984 г. делът на ЕС в световната търговия с млечни продукти непрестанно спада. Целта европейските млекопроизводители да станат конкурентоспособни е в основата на настоящото развитие на сектора в посока към либерализация. В съответствие със споразуменията на СТО през последните години европейските помощи за износа на млечни продукти постепенно намаляват.

71. В действителност световният пазар на млечни продукти обхваща преимуществено основните продукти, като мляко на прах и масло. Европейските производители на тези продукти са конкурентоспособни на световните пазари само когато цените са високи. Извън тези периоди те осъществяват износ с помощта на бюджета на Общността.

72. След период на значително разрастване през последните години търсенето на световния пазар е в спад. По тази причина през 2009 г. Комисията отново задейства системата на възстановяванията при износ, чийто процент бе сведен до нула през 2007 г. В средносрочен план обаче това разрешение няма да бъде възможно, ако споразуменията относно световната търговия, които са в процес на договаряне, доведат до премахване на възстановяванията при износ. Бъдещото развитие на износа зависи от развитието на световното търсене и възможността на сектора в ЕС да го удовлетвори.

Препоръка № 4

За европейския сектор на млякото световният пазар ще остане второстепенен, а достъпът до него ще бъде възможен само в периоди, когато световните цени са високи. Единствено производителите на сирена и други продукти с висока добавена стойност ще могат да отстояват устойчиви пазарни дялове. По тази причина е необходимо Комисията и държавите-членки да продължат усилията за приоритетно пренасочване на млекопроизводството към удовлетворяване на потребностите на европейския вътрешен пазар, и в допълнение, към производството на сирена и други продукти с висока добавена стойност, които могат да бъдат изнасяни без помощи от бюджета.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 23 юли 2009 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Международна федерация на млякото, Production of cow milk (Производство на краве мляко), 2007 г., http://www.fil-idf.org.Европейска комисия, Agriculture in the European Union - Statistical and economic information 2008 (Селското стопанство в Европейския съюз, Статистически и икономически данни за 2008 година).

[2] Ernst and Young, CMO for beef and veal. Evaluation of market measures in the beef and veal sector (ООП на говеждо месо. Оценка на пазарните мерки в сектора на говеждото и телешкото месо). Заключителен доклад, декември 2007 г.

[3] Международна федерация на млякото, (Производство на краве мляко) Production of cow milk, 2007 г., http://www.fil-idf.org.

[4] Евростат, данни за 2006 г.

[5] Съгласно член 33 ЕО целите на Общата селскостопанска политика са:а)да се увеличава селскостопанската производителност чрез подкрепа на техническия прогрес и осигуряването на рационално развитие на селскостопанското производство и максималното използване на производствените фактори, по-специално на работната сила;б)по този начин да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност;в)да се стабилизират пазарите;г)да се гарантира снабдяването;д)да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени.

[6] Сметната палата засяга този въпрос в своя специален доклад № 2/99 относно последиците от реформата на ОСП в сектора на зърнените култури (ОВ С 192, 8.7.1999 г.). Освен това в съответствие с практиката на Съда на Европейските общности общностните институции трябва да осигуряват постоянно съответствие, налагащо се предвид евентуалните противоречия между тези цели, разгледани поотделно, и при необходимост да отдадат временно предимство на някоя от тях поради икономически факти или обстоятелства: Решение от 19 март 1992 г. по дело С-311/90, Jozef Hierl/Hauptzollamt Regensburg, точка 13, Сборник 1992 г., стр. I-02061.

[7] Съображения 3 и 9 от Регламент (ЕО) № 1255/1999 на Съвета от 17 май 1999 година относно общата организация на пазара на мляко и млечни продукти (ОВ L 160, 26.6.1999 г., стр. 48; Специално издание на български език, 2007 г., глава 3, том 28, стр. 109) и съображения 19, 36, 43 и 60 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 година за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти ("Общ регламент за ООП") (ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1).

[8] Съображения 2, 5, 9 и 25 от Регламент (ЕО) № 1255/1999 и съображения 10, 19, 43 и 60 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[9] Съображения 2 от Регламент (ЕО) № 1255/1999 и съображение 10 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[10] Член 33 параграф 2, буква б) от Договора за ЕО.

[11] Съображение 4 от Регламент (ЕО) № 1255/1999 и съображение 16 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[12] Съображение 4 от Регламент (ЕО) № 1255/1999 и съображение 10 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[13] Регламент (ЕИО) № 856/84 на Съвета от 31 март 1984 година за изменение на Регламент (ЕИО) № 804/68 относно общата организация на пазара на мляко и млечни продукти (ОВ L 90, 1.4.1984 г., стр. 10).

[14] Механизмът на ценовото подпомагане беше отслабен с отмяната на индикативната цена на млякото, понижаването на интервенционните цени, увеличаването на националните квоти с 1,5 %, както и с постепенното намаляване на дължимата от производителите такса в случай на превишаване на квотата.

[15] Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[16] ООП на мляко и млечни продукти първоначално включваше механизъм с облагане на вноса, основан на "прагова цена". Системата беше отменена през 1995 г. (предвид договореностите в рамките на ГАТТ, 15 декември 1993 г.) и заменена с фиксирани мита.

[17] Регламент (ЕО) № 1782/2003 на Съвета (ОВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1), членове 95—97.

[18] Регламент(ЕО) № 1782/2003, член 47, параграф 2.

[19] С изключение на Малта и Словения, които са предпочели прилагането от 2007 г. на стандартната схема за единно плащане на регионално ниво.

[20] Отговори на Комисията по специален доклад № 6/2001 относно млечните квоти.

[21] Разходи по бюджетни редове 050212, 05030216 и 05030217.

[22] През 2004 г. ОИСР установи, че премията за млечните продукти може единствено да намали "благосъстоянието" на данъкоплатците. Вж. "Analyse de la réforme de la PAC de 2003" ("Анализ на реформата на ОСП от 2003 г."), ОИСР, Париж, 2004 г.

[23] Бяха направени посещения в следните организации:

- Европейска млечна асоциация (EDA), която представлява интересите на европейската млечна промишленост пред европейските институции, както и пред международни организации като Световната търговска организация или Комисията по Codex Alimentarius;

- COPA-COGECA, Комитетът на професионалните селскостопански организации на Европейския съюз (COPA) и Общата конфедерация на селскостопанските кооперации на Европейския съюз (COGECA) представляват политическите интереси на кооперациите и на европейските земеделски производители в Европейския съюз;

- Institut für Ökonomie der Ernährungswirtschaft (Институт по икономика на хранително-вкусовата промишленост);

- IFCN (International Farm Comparison Network, Международна съпоставителна мрежа на стопанствата);

- Организация за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР).Одиторите също взеха участие в два семинара, посветени на бъдещето на сектора на млякото, а именно International Management Forum Milk (Международен управленски форум за млякото) (Рига) и World Dairy Summit (световна среща на върха за млякото) 2007 г. (Дъблин), както и в информационните и консултативни сесии, организирани от Комисията в рамките на "Прегледа на състоянието" от 2008 г.

[24] Въпреки това, Дания не е оползотворила квотата си за пазарната 2007/2008 година.

[25] Европейска комисия, ГД VI, Situation and Outlook: Dairy Sector. CAP 2000 (Положение и перспективи в сектора на млякото. ОСП 2000 г.), работен документ, април 1997 г. AND-International/ABTQ. Evaluation of the CMO in Milk and milk products and of the "Quota" regulation (Оценка на ООП за мляко и млечни продукти и на регламента относно квотите), заключителен доклад, март 2002 г.

[26] Специален доклад № 6/2001 на Европейската сметна палата относно квотите за мляко (ОВ С 305, 30.10.2001 г.).

[27] Европейска комисия, Report on milk quotas (Доклад относно квотите за мляко), работен документ на Комисията, SEC(2002) 789 окончателен от 10.7.2002 г.).

[28] Отговори на Комисията по специален доклад № 6/2001 относно квотите за мляко.

[29] Съображения 19, 43 и 60 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[30] Номинални или текущи цени: включително паричната инфлация; реални цени: паричната инфлация се приспада.

[31] Ценовата нестабилност намалява в рамките на регулирана с помощта на квоти система: вж. по-специално Boussard, J.M., Price risk management instruments in agricultural and other unstable markets (Инструменти за управление на ценовия риск в селскостопанските и други нестабилни пазари), FEA Thursday seminar, Сао Пауло, октомври 2003 г.

[32] Европейска комисия, Статистически данни на Управителния комитет по млякото и млечните продукти — информация, предоставена от държавите-членки ( 22 януари 2009 г.).

[33] Като се има предвид, че в млекопроизводството краткосрочните колебания в цените отразяват сезонните разлики, като показател за стабилност в държавите-членки се използва развитието на средногодишната производствена цена. Същевременно цените в абсолютна стойност, предадени от държавите-членки на Евростат, са с различна степен на надеждност и не дават възможност за изчисляването на статистически представителна среднопретеглена цена. Ето защо представеното тук обобщено развитие на цените в ЕС се основава на претеглянето на най-важните индекси на държавите-членки от гледна точка на производството.

[34] Европейска комисия, ГД "Земеделие и развитие на селските райони", Последици от развитието на цените на селскостопанските продукти за потребителите, документ CM/WM/PB D(2007) 34703 от 13.11.2007 г.

[35] Данните не могат да бъдат изцяло съпоставени:

[36] Веригата на хранителните доставки свързва три сектора на икономиката: селското стопанство, хранително-вкусовата промишленост и търговията.

[37] Според проведено в Белгия изследване "селскостопанската стойност представлява едва 30—40 % от потребителската цена на млечните продукти", Évolution récente des prix et des coûts dans la filière du lait (Последни тенденции на цената и разходите в сектора на млякото), Федерална обществена служба за икономика, Брюксел, 2008 г. Според други източници нивото е в размер на около 50 % за сирена от вида Gouda или Cheddar (вж. по-специално Европейска комисия, The impact of the developments in agricultural producer prices on consumers (Последици от развитието на цените на селскостопанските продукти за потребителите), стр. 22).

[38] Общият оборот на 15-те най-големи представители на търговията на дребно в Европа представлява 77 % от европейския пазар на храни. Източник: Европейска комисия, Развитие на селските райони в Европейския съюз — статистическа и икономическа информация — Доклад за 2008 г.

[39] Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно цени на хранителните стоки в Европа, COM(2008) 821 окончателен от 9.12.2008 г.

[40] Gouin D.M, La gestion de l’offre dans le secteur laitier, un mode de régulation toujours pertinent (Управление на предлагането в сектора на млякото — все още подходящ начин на регулиране), Университет на Лавал, май 2006 г.

[41] Данните от СЗСИ обаче не са представителни за целия бранш, тъй като специализираните в млекопроизводството стопанства, регистрирани в системата, представляват едва 60 % и 25 % от стопанствата с поне една млечна крава съответно в ЕС-15 и ЕС-25. През 2006 г. специализираните в млекопроизводството стопанства, включени в СЗСИ, представляват 78 % от специализираните в млекопроизводството стопанства в ЕС-25 (според данните от изследването на Евростат на структурата на земеделските стопанства за 2007 г.).

[42] СЗСИ, OTEX 41 (Едър рогат добитък — мляко). Вж. също Европейска комисия, ГД "Земеделие и развитие на селските райони", G3, Milk margins in the European Union (2004 г.).

[43] Помощите, регистрирани в променлива SE 605 от СЗСИ, обхващат три вида помощи — от европейски или национален източник, по първи или втори стълб на ОСП, обвързани или необвързани с производството, с изключение на субсидиите за инвестиции.

[44] Евростат, Dairy cows: Number of farms and heads by size of farm (UAA) and size of herd in 2005 (Млечни крави — брой на стопанствата и глави добитък според ИЗП и брой на млечните крави в стопанствата през 2005 г.).

[45] FAO, Food Outlook (Перспективи на прехраната), юни 2008 г. и ноември 2008 г.

[46] Източник: ZMP.

[47] Европейска комисия, данни от различни доклади, озаглавени Състояние на селското стопанство в Европейския съюз. По отношение на следва да се отбележи, че участието на ЕС в световната търговия с млечни продукти е повлияно от последователните разширявания на ЕС; всяко разширяване автоматично води до увеличаване на обема на търговията между държавите- членки на Общността и до намаляване на износа.

[48] Съображение 77 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[49] Тази категория включва предимно пълномасленото мляко на прах, кондензираните млека, млякото за пиене и пресните млечни продукти.

[50] Институт по промишлена икономика (IDEI, Университет на Тулуза), Economic analysis of the effects of the expiry of the EU milk quota system (Икономически анализ на въздействието на премахването на системата на квотите за мляко в ЕС), март 2008 г., стр. 5.

[51] В съответствие с политиката за "комитология" Комисията управлява политиката в областта на млякото съвместно с държавите-членки в рамките на Управителния комитет по млякото и млечните продукти.

[52] За маслото понижаване от 7 % през юли 2004 г., от 7,5 % през юли 2005 г., от 8,1 % през юли 2006 г. и от 5,1 % през юли 2007 г. За млякото на прах понижаване от 5 % през юли 2004 г., от 5,3 % през юли 2005 г. и от 5,5 % през юли 2006 г.

[53] Доклад на Комисията до Съвета, Прогноза за пазара на млечния сектор, COM (2007) 800 окончателен.

[54] Споразумение относно прегледа на състоянието, 20 ноември 2008 г., http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck.

[55] Регламент (ЕО) № 248/2008 на Съвета от 17 март 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 по отношение на националните квоти за мляко (ОВ L 76, 19.3.2008 г., стр. 6).

[56] Смекчаването на задължението относно мазнините се приравнява на увеличение с 1,5 до 1,7 % на общностната квота за мляко (например + 0,9 % за Франция, + 2,2 % за Дания, + 3,4 % за Нидерландия), Земеделска камара, Нормандия, Преглед на състоянието на ОСП — техническа експертиза, ноември 2008 г.

[57] Европейска комисия, CAP Health Check, Impact Assessment Note no6 (Преглед на състоянието на ОСП, оценка на въздействието, бележка № 6), документ D(2008) MK / 15332, 20 май 2008 г.

[58] Институт по промишлена икономика, Economic analysis of the effects of the expiry of the EU milk quota system (Икономически анализ на въздействието на премахването от системата на квотите за мляко в ЕС), март 2008 г.ОИСР, Дирекция по прехрана, селско стопанство и риболовни дейности и Дирекция по търговия, An analysis of dairy policy reform and trade liberalisation. Trade and economic effects of milk quota systems (Анализ на реформата в политиката за млечните продукти и на либерализацията на търговията с млечни продукти. Последици за търговията и икономиката от схемите на квотите за мляко).COM/AGR/TD/WP(2004)19/ОКОНЧАТЕЛЕН. http://www.oecd.org/dataoecd/1/37/34456378.pdf. Langley, S., Somwaru, A., et Normile, M.A., USDA, Trade liberalization in international dairy markets. Estimated impacts, Economic report research (Либерализация на търговията на международните пазари на млечни продукти. Очаквано въздействие, икономическо изследване), брой 16, февруари 2006 г.Консорциум INRA-Университет във Wageningen, Study on the impact of future options for the milk quota system and the common market organisation for milk and milk products (Проучване на последиците от бъдещи варианти на режима на квоти за мляко и на общата организация на пазарите на мляко и млечни продукти), юни 2002 г.INRA-ESR, "Quelle politique laitière pour l’Europe? Sortir du régime des quotas laitiers? Paramètres à considérer et illustration dans le cas français" ("Каква да бъде европейската политика за млечните продукти? Да излезем ли от режима на квотите за мляко? Кои параметри да се вземат предвид — илюстрация със случая на Франция"), Ден на млякото на отдел "Селскостопанска икономика и социология" на Националния институт за агрономически изследвания (INRA), Париж, 8 октомври 2001 г.

[59] В Европейския съюз увеличаването с 1 % на производството на мляко води до понижаване на производствените цени с 3 до 4 % (вж. Институт по промишлена икономика, Analyse économique des impacts de la sortie du système de quotas laitiers dans l'UE (Икономически анализ на въздействието от премахването на системата на квотите за мляко в ЕС), стр. 47.

[60] Секторът на млякото в Европа е особено сложен и неговото развитие зависи от множество параметри, съвместният ефект от които трудно може да се прогнозира. Дори на ниво най-общите тенденции могат да се установят недостатъци в моделите, както личи от факта, че след реформата от 2003 г. цените не се развиват според прогнозите.

[61] Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно цените на хранителните стоки в Европа, COM(2008) 821 окончателен от 9.12.2008 г.

[62] Коефициенти на еквивалентност: 1 кг за 20,5 литра (за маслото) и 1 кг за 11 литра (за обезмасленото мляко на прах).

[63] Европейска комисия, Development in the structure of the agricultural sector (Развитие на структурата на селскостопанския сектор), TV D(2007), 27 март 2007 г.

[64] Chatellier, V. и Delattre, F., Les soutiens directs et le découplage dans les exploitations agricoles de montagne (Пряко подпомагане и необвързване на помощите с производството в планинските селски стопанства), сп. Économie rurale, бр. 288/юли-август 2005 г.

[65] Европейска комисия, Развитие на селските райони в Европейския съюз — статистически и икономически данни — Доклад за 2008 г., декември 2008 г.

[66] В новите държави-членки има опасност най-дребните животновъди, които се интегрират на пазара, като получават квоти за мляко, да бъдат първите засегнати от спад в цените.

[67] Отговори на Комисията по специален доклад № 6/2001 относно млечните квоти.

[68] Решение 2009/61/ЕО на Съвета от 19 януари 2009 година за изменение на Решение 2006/144/EО относно стратегическите насоки на Общността за развитие на селските райони (период на програмиране от 2007 г. до 2013 г.) (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 112).

[69] Липса на икономии от мащаба се появява, когато повишаването на продукцията не е съпроводено от намаляване на средните разходи за производство. Това се случва, когато предлагането на някои елементи от производството е постоянно и не може лесно да се осигури необходимото равнище за достигане на ефективност. Това може да се дължи на слабости в оперативната среда (климатични и топографски условия) или на липсата на ефективност на определен стопанин в сравнение с останалите. Вж. MacDonald, James M., O’Donoghue, Erik J., McBride, William D., Nehring, Richard F., Sandretto, Carmen L. и Mosheim, Roberto, Profits, costs and the changing structure of dairy farming. United States Department of Agriculture, Economic Research Service. Economic Research Report, брой 47, септември 2007 г.

[70] От въвеждането през 2005 г. на схемата за единно плащане и прилагайки регионалния модел държавите-членки разполагат с по-голяма възможност за ориентиране на предоставените преки помощи към някои територии. На практика, обаче, разделянето на премията за мляко и допълнителните плащания от производството няма за резултат преориентиране на подкрепата в посока към млекопроизводителите, установени в необлагодетелствани райони. Във всички държави от ЕС-15 необвързването на помощите с производството води до предоставяне на специфични права на притежателите на млечни квоти или до увеличаване на единичната стойност на правата за плащане, които вече са на разположение на притежателите на квоти.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ПРОИЗВОДСТВО И ПОТРЕБЛЕНИЕ НА МЛЯКО В ЕС

Източници: (1) Cronos, (2) Комисия: отговори на държавите-членки на тримесечния въпросник и (3) Комисия: January 2009 dairy monthly.

(в хил. т) |

| 1984 г. ЕС-15 (1) | 1994 г. ЕС-15 (1) | 2004 г. ЕС-25 (2) | 2008 г. ЕС-27 (2) |

Производство на краве мляко | 136247 | 120179 | 136752 | 150647 |

Доставки | 123588 (91 %) | 111515 (93 %) | 124928 (91 %) | 134346 (89 %) |

Производство на мляко за пиене | 26449 | 30320 | 31942 | 32120 |

Производство на масло | | | | |

Промишлено производство | 2622 | 1799 | 1979 | 2072 |

Общо | 2 657 | 1 817 | 2 015 | 2 167 |

Консумация на масло | 1893 | няма данни | 1973 | 1882 |

Производство на сирена | | | | |

Промишлено производство (краве) | 4508 | 5650 | 7399 | 8163 |

Общо | 4 882 | 6 168 | 8 341 | 9 547 |

Консумация на сирена | 4201 | няма данни | 8024 | 7748 |

Производство на мляко на прах | | | | |

Обезмаслено | 2364 | 1232 | 891 | 928 |

Полуобезмаслено + пълномаслено | 867 | 1 001 | 870 | 864 |

Мътеница на прах | 52 | 52 | 73 | 70 |

Общо | 3283 | 2285 | 1834 | 1862 |

Консумация на обезмаслено мляко на прах | няма данни | няма данни | няма данни | 660 (3) |

Производство на кондензирано и концентрирано мляко | 1645 | 1284 | 1188 | 1138 |

Производство на казеин и на казеинати | 127 | 111 | 122 | 137 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ОСНОВНИ ДАННИ ЗА МЛЕЧНОТО ЖИВОТНОВЪДСТВО В ЕС

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на данни на Евростат.

| Брой крави (в хиляди) | Брой на млекопроизводители (в хиляди) | | Среден брой животни (крави на стопанство) | Среден млеконадой от крава (кг) |

1985 г. | 1995 г. | 2005 г. | 2007 г. | 1985 г. | 1995 г. | 2005 г. | 2007 г. | | 1985 г. | 1995 г. | 2005 г. | 2007 г. | 1985 г. | 1995 г. | 2005 г. | 2007 г. |

Белгия | 951,19 | 683,80 | 549,33 | 523,70 | 44,58 | 22,05 | 15,18 | 13,32 | | 21,34 | 31,02 | 36,19 | 39,32 | 3990,79 | 4935,65 | 5622,55 | 5490,44 |

Дания | 913,00 | 714,00 | 564,27 | 545,42 | 31,77 | 16,39 | 6,51 | 5,38 | | 28,74 | 43,56 | 86,73 | 101,38 | 5584,88 | 6544,82 | 8218,64 | 8137,21 |

Германия | няма данни | 5229,40 | 4235,96 | 4076,38 | 369,00 | 209,42 | 110,37 | 101,07 | | няма данни | 24,97 | 38,38 | 40,33 | няма данни | 5470,42 | 6833,09 | 6721,96 |

Гърция | 218,91 | 185,00 | 167,92 | 150,00 | 73,42 | 28,00 | 9,78 | няма данни | | 2,98 | 6,61 | 17,17 | няма данни | 3499,34 | 4127,03 | 5000,00 | 4819,40 |

Испания | 1880,20 | 1281,00 | 1001,92 | 903,00 | няма данни | 114,60 | 42,39 | 37,29 | | няма данни | 11,18 | 23,64 | 24,22 | няма данни | 4800,62 | 6445,73 | няма данни |

Франция | 6506,10 | 4700,40 | 3883,84 | 3758,50 | 328,70 | 158,57 | 103,85 | 93,12 | | 19,79 | 29,64 | 37,40 | 40,36 | няма данни | 5406,56 | 6334,43 | 6344,43 |

Ирландия | 1495,20 | 1220,79 | 1081,96 | 1058,21 | 76,70 | 42,10 | 23,82 | 21,32 | | 19,49 | 29,00 | 45,42 | 49,63 | 3894,13 | 4380,03 | 4631,79 | 6111,47 |

Италия | 2804,00 | 2080,00 | 1860,18 | 1890,91 | 337,69 | 113,19 | 61,02 | 62,79 | | 8,30 | 18,38 | 30,48 | 30,11 | няма данни | 5046,73 | 5958,20 | 5581,96 |

Люксембург | 70,29 | 47,75 | 39,34 | 40,04 | 2,31 | 1,42 | 0,97 | 1,09 | | 30,42 | 33,63 | 40,72 | 36,73 | 4278,84 | 5625,13 | 6567,08 | 6450,25 |

Нидерландия | 2333,00 | 1777,00 | 1433,20 | 1468,30 | 61,31 | 40,06 | 23,53 | 24,51 | | 38,06 | 44,36 | 60,91 | 59,91 | 5379,34 | 6356,22 | 7298,47 | 7247,40 |

Австрия | няма данни | 706,49 | 535,79 | 521,68 | няма данни | 90,73 | 54,58 | 49,45 | | няма данни | 7,79 | 9,82 | 10,55 | няма данни | 4173,02 | 5826,32 | 5074,15 |

Португалия | няма данни | 384,00 | 287,29 | 272,66 | няма данни | 86,00 | 15,86 | 13,50 | | няма данни | 4,47 | 18,11 | 20,20 | няма данни | 4583,33 | 6361,56 | няма данни |

Финландия | няма данни | 402,30 | 318,76 | 296,07 | няма данни | 32,36 | 16,94 | 14,39 | | няма данни | 12,43 | 18,82 | 20,57 | няма данни | 8212,78 | 7775,04 | 7744,07 |

Швеция | няма данни | 481,70 | 393,26 | 369,65 | няма данни | 17,74 | 8,55 | 7,10 | | няма данни | 27,15 | 46,01 | 52,06 | няма данни | 6859,04 | 8206,20 | 8163,25 |

Обединено кралство | 3256,47 | 2631,93 | 2065,07 | 1978,00 | 52,88 | 36,68 | 26,31 | 28,14 | | 61,58 | 71,76 | 78,49 | 70,29 | 4956,41 | 5578,63 | 7073,20 | 6899,29 |

ЕС-15 | | 22525,56 | 18418,09 | 17852,52 | | 1009,32 | 519,65 | 472,47 | | | 22,32 | 35,44 | 35,24 | 4486,21 | 5396,16 | 6549,51 | няма данни |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

Чешка република | няма данни | 713,00 | 440,50 | 416,52 | няма данни | няма данни | 6,78 | 5,62 | | няма данни | няма данни | 64,97 | 74,11 | няма данни | 4378,58 | 6434,91 | 6002,75 |

Естония | няма данни | 185,40 | 115,23 | 107,84 | няма данни | няма данни | 9,21 | 6,08 | | няма данни | няма данни | 12,51 | 17,74 | няма данни | 3812,84 | 5927,50 | 5705,22 |

Кипър | няма данни | 29,50 | 24,25 | 23,70 | няма данни | няма данни | 0,24 | 0,24 | | няма данни | няма данни | няма данни | 98,75 | няма данни | 4711,86 | 5990,65 | 6079,32 |

Латвия | няма данни | 291,90 | 172,36 | 182,32 | няма данни | няма данни | 50,90 | 43,69 | | няма данни | няма данни | 3,39 | 4,17 | няма данни | 3233,64 | 4356,37 | 3496,12 |

Литва | няма данни | 586,00 | 493,89 | 398,37 | няма данни | няма данни | 170,79 | 123,17 | | няма данни | няма данни | 2,89 | 3,23 | няма данни | 3087,88 | 4450,42 | 3330,36 |

Унгария | няма данни | 390,00 | 286,83 | 265,43 | няма данни | няма данни | 16,25 | 12,17 | | няма данни | няма данни | 17,65 | 21,81 | няма данни | 5054,95 | 6767,51 | 5442,59 |

Малта | няма данни | няма данни | 7,27 | 8,08 | няма данни | няма данни | 0,15 | 0,19 | | няма данни | няма данни | 49,12 | 42,53 | няма данни | няма данни | 5296,30 | 5340,79 |

Полша | няма данни | няма данни | 2853,74 | 2767,78 | няма данни | няма данни | 727,10 | 651,05 | | няма данни | няма данни | 3,92 | 4,25 | няма данни | няма данни | 4328,07 | 3266,12 |

Словения | няма данни | няма данни | 130,68 | 124,19 | няма данни | няма данни | 19,71 | 19,20 | | няма данни | няма данни | 6,63 | 6,47 | няма данни | няма данни | 5479,59 | 4525,34 |

Словакия | няма данни | няма данни | 193,20 | 177,22 | няма данни | няма данни | 13,46 | 11,54 | | няма данни | няма данни | 14,35 | 15,36 | няма данни | няма данни | 5538,47 | 5350,83 |

ЕС-10 | | | 4717,95 | 4471,45 | | | 1014,58 | 872,95 | | | | 4,63 | 5,10 | | 3958,77 | 4830,06 | 3866,06 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

България | няма данни | няма данни | няма данни | 335,90 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | 2219,41 |

Румъния | няма данни | няма данни | няма данни | 1572,90 | няма данни | няма данни | няма данни | 1012,40 | | няма данни | няма данни | няма данни | 1,55 | няма данни | няма данни | няма данни | 1168,03 |

ЕС-2 | | | | 1908,80 | | | | | | | | | | | | | 1353,04 |

--------------------------------------------------