Кратко изложение

I. В рамките на ЕС захарта се произвежда предимно от захарно цвекло, което се отглежда от растениевъди. Преди реформата на пазара ЕС беше един от най-големите производители на захар в света и вторият по големина потребител. През 2006 г. беше одобрена реформа на пазара на захарта с оглед на неговото съответствие с основните принципи на новата Обща селскостопанска политика, включваща по-ясно изразена пазарна ориентация, както и спазването на международните ангажименти на Съюза.

II. Основните цели на реформата са:

- осигуряване на конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС;

- стабилизиране на пазарите и гарантиране на снабдяването със захар;

- принос към осигуряването на приемлив стандарт на живот на селскостопанската общност чрез въвеждане на механизми за смекчаване на значителното пряко и косвено социално и икономическо отражение на реформата върху селскостопанската общност в засегнатите райони.

III. Основните характеристики на реформата са:

- намаляване на производствените квоти с шест милиона тона — приблизително 30 % от общото производство по квоти — до септември 2010 г., така че да се достигне ниво на производство, което според Комисията би запазило баланса на пазара;

- постепенно намаляване на цените на тон на захарта и захарното цвекло, като по отношение на захарното цвекло намаляването на цените се компенсира частично с директни плащания на производителите, които го отглеждат;

- създаване на временен фонд за преструктуриране, който се финансира чрез събиране на такси от производителите върху техните квоти, на обща стойност 6,2 милиарда евро и който предоставя основно помощ за преструктуриране (4,7 милиарда евро), помощ за диверсификация (0,7 милиарда евро) и преходна помощ за рафинерии на пълен работен ден (0,2 милиарда евро).

IV. При своя одит Палатата оцени до каква степен са постигнати целите на реформата към настоящия момент.

V. По отношение на конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС Палатата заключава, че като цяло процесът на реформа не е осигурил напълно конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще чрез селективно намаляване на недоходоносния производствен капацитет. През първите две години от реформата очакваното ниво на доброволен отказ от квоти не е постигнато. От третата година на реформата нататък са направени съществени промени и общата цел производството по квоти да намалее с 6 милиона тона е изпълнена до голяма степен, макар че производители, които не са най-неконкурентоспособни, са се отказали от значителна част от квотите. Палатата отбелязва също така, че реформата едновременно предоставя стимули за намаляване на квотите и отпуска допълнителни квоти на най-ефективните производители, но някои от тези допълнителни квоти впоследствие са отказани. Освен това предприетите мерки са имали слаб ефект по отношение на повишаването на конкурентоспособността на отделните растениевъди и настоящата квотна система все още е негъвкава и ограничена. Ето защо има вероятност съществуващите външни влияния да продължават да се чувстват осезаемо в сектора на захарта в ЕС.

VI. По отношение на целта да се стабилизира пазарът и да се гарантират наличностите на захар Палатата установи, че досега е осигурена относителна стабилност на пазара и цените на пазара на захарта в ЕС се поддържат около референтните цени, като това е постигнато чрез използване на производствени квоти, които понастоящем определят максималната допустима вътрешна продукция на ниво, което е явно по-ниско от изискванията на вътрешния пазар — 85 % от консумацията в ЕС. В резултат на това снабдяването на ЕС все повече зависи от вноса, а новите начини на използване на захарта водят до увеличаване на търсенето. Палатата отбелязва също така нарастващия риск от преместване на производствените съоръжения поради откриването на възможности за внос от държавите бенефициенти от групата "Всичко освен оръжие". Освен това Палатата обръща внимание на риска намаляването на цените на захарта да не достигне до потребителите. При преработените продукти по-голямата част от икономиите на разходи обикновено се прибавя към печалбата на производителите, а по отношение на продажбата на захар на дребно предаването на измененията в нейната цена се обуславя от съсредоточаването на дистрибуторските мрежи.

VII. Що се отнася до въпроса дали специфичните инструменти/ механизми са били ефективни по отношение на преодоляването и облекчаването на възникналите в резултат на реформата проблеми с адаптирането, Палатата отбелязва, че като цяло все още не е възможно да се направи заключение относно степента, до която въведените механизми са смекчили същественото пряко и косвено социално и икономическо отражение на реформата върху селскостопанската общност в засегнатите райони. Вследствие на реформата са закрити около 80 фабрики. Комисията и държавите членки не са обърнали необходимото внимание на наблюдението на прякото социално въздействие на демонтирането на производствени съоръжения. В някои държави членки Палатата отбеляза съществени забавяния в изпълнението на мерките за диверсификация, които имат за цел да разработят алтернативи на производството на захар, както и в спазването на екологичните изисквания. Освен това липсват доказателства, че преходната помощ на стойност 150 милиона евро, изплатена на традиционните рафинерии на тръстикова захар, е основана на други обективни критерии относно ефекта от реформата на пазара на захарта освен загубата на "някои придобивки", с които преди това са разполагали съответните рафинерии.

VIII. Палатата отбелязва, че, от една страна, има вероятност във фонда за преструктуриране да остане налична сума от около 640 милиона евро, която да бъде отпусната на ЕФГЗ, но, от друга страна, съществуват значителни допълнителни съответни разходи, които не се покриват от бюджетния раздел за земеделие. Става въпрос по-специално за компенсациите на традиционните износители от държавите от АКТБ за изгубени приходи, вследствие на които общата стойност на реформата е с 1,2 милиарда евро по-висока от средната стойност на бюджетната подкрепа преди реформата.

IX. Като има предвид тези фактори, Палатата отправя следните препоръки:

- при евентуални по-нататъшни промени на вътрешното производство, сметнати за необходими, съответните механизми и мерки следва да бъдат разработени по такъв начин, че да бъдат съгласувани на общо ниво и да са основани на щателна техническа оценка на нуждите, както и на обективни критерии;

- Комисията предлага мерки за справяне с негъвкавостта и ограниченията на настоящата квотна система, които имат неблагоприятен ефект върху конкурентоспособността на растениевъдите и производителите;

- всякакви бъдещи решения, които биха повлияли върху производството на захар в ЕС, следва да отчитат нивото на вътрешното производство на захар, което се счита за необходимо предвид заложената в Договора цел за гарантиране на снабдяването;

- ценообразуването следва редовно да се наблюдава от Комисията. Комисията и държавите членки трябва да следят за правилното прилагане на законодателството относно конкуренцията в този сектор, за да бъде изпълнена заложената в Договора цел захарта да достига до потребителите на разумни цени;

- Комисията и държавите членки следва да предприемат спешни действия мерките за диверсификация да започнат скоро да функционират и да произведат очаквания ефект;

- Комисията и държавите членки трябва да следят по-активно за пълното спазване на екологичните изисквания от страна на закритите фабрики.

Въведение

Контекст на ситуацията преди реформата

1. В рамките на ЕС захарта се произвежда предимно от захарно цвекло [1], което се отглежда от растениевъди, или се рафинира внесена сурова захар, извлечена от захарна тръстика. В идеалния случай култивирането на захарно цвекло следва да се извършва на земя, разположена в близост до фабриките, за да се поддържат приемливи цени на разходите за транспорт и също така поради бързото намаляване на съдържанието на захар в цвеклото след прибиране на реколтата. Повечето растениевъди, отглеждащи захарно цвекло, ползват услугите на предприятия, притежаващи селскостопански машини, които извършват дейности като сеитба и прибиране на цвеклото. След това захарното цвекло се извозва до производствените предприятия за преработка. Накрая производителите на захар продават захарта на едро на промишлени потребители от хранителната и нехранителната индустрия или пакетирана на потребители на дребно.

2. Общата организация на пазара (ООП) на захарта е създадена през 1967 г. [2] с цел осигуряване на задоволителни доходи на производителите в Общността и стабилизиране на пазара. Производителите в ЕС имаха възможност да продават захарта на гарантирани цени, т.е. интервенционни цени, които през периода 1996—2006 г. бяха значително по-високи от цените на световния пазар (вж. графика 1).

Графика 1

Цена на бялата захар от 1996 до 2006 г.

+++++ TIFF +++++

1 Средна аритметична стойност на спот цените на бялата захар, натоварена FOB на определените европейски пристанища, в нови чували.

Източник: Комисия (ГД "Земеделие и развитие на селските райони") - "Земеделието в Европейския съюз — СТАТИСТИЧЕСКИ И ИКОНОМИЧЕСКИ ДАННИ (2000—2008 г.)".

3. Разпределените между държавите членки производствени квоти запазваха общото ниво на производство в определени граници. Външната продукция се облагаше с такси за внос, а излишъците от захар се изнасяха. При износ на захар, произведена в рамките на квотите, но представляваща излишък за пазарното търсене, се прилагаше схемата за възстановяване при износ [3]. Подобно възстановяване не се допускаше при износ на захар, произведена извън отпуснатите квоти.

4. Преди реформата ЕС беше третият по големина производител на захар в света с годишно производство над 20 милиона тона и вторият по големина потребител [4]. ЕС имаше също така ограничено производство на изоглюкоза, добивана от преработката на нишесте, което обикновено се извлича от царевица или от пшеница или картофи. Изоглюкозата има широко приложение в хранителната промишленост и в много случаи, например в безалкохолни напитки, е потенциален заместител на захарта. Производството на изоглюкоза в ЕС беше ограничено с въвеждането на квота от незначителна величина [5]. Съществуват и квоти без съществено значение за производството на инулинов сироп — подсладител, получен от влакна, извлечени от корените на цикория. В таблица 1 са представени основните данни за сектора на захарта преди и след реформата.

5. В годините преди реформата върху ЕС беше оказван все по-голям натиск да избягва да изнася излишъците от захар на субсидирани цени на световния пазар. В резултат на този натиск през 2005 г. СТО прие решение, с което задължи ЕС да включи износа на захар извън квотата и реекспорта на вноса в държавите от АКТБ в своя експортен лимит за захарта. Така от 2006 г. насам ЕС няма право да изнася повече от 1,37 милиона тона субсидирана бяла захар, докато преди средният годишен износ възлизаше на 6,5 милиона тона [6]. Допълнителна информация относно решението на СТО е представена в каре 1.

Таблица 1

Секторът на захарта преди и след реформата

Данни от ЕС-25 преди реформата | Данни от ЕС-27 след реформата [1001] |

Над 20 милиона тона годишно производство на захар (не е включена употребата на биоетанол). | 14 до 15,5 милиона тона годишно производство на захар (не е включена употребата на биоетанол). |

285000 растениевъди, отглеждащи 2,1 млн. ха цвекло за захар и използващи услугите на предприятия, притежаващи селскостопански машини; над 8000 растениевъди, отглеждащи 43000 ха захарна тръстика, главно в отвъдморските територии на ЕС. | 164000 растениевъди, отглеждащи 1,4 млн. ха цвекло за захар и използващи услугите на предприятия, притежаващи селскостопански машини; и по-малко от 8000 растениевъди, отглеждащи захарна тръстика. |

189 захарни фабрики, в които са наети 50000 работници. | 114 захарни фабрики, в които са наети 30000 работници (вкл. четири фабрики в двете нови държави членки на ЕС). |

16 производители на изоглюкоза и четирима производители на инулинов сироп, произвеждащи 820000 тона. | 10 производители на изоглюкоза, произвеждащи 690000 тона (и нито един производител на инулинов сироп). |

Седем рафинерии на пълен работен ден, внасящи и обработващи годишно 2 милиона тона нерафинирана захар от захарна тръстика. | 26 рафинерии на пълен работен ден (от които 15 в новите държави членки България и Румъния), внасящи и обработващи годишно 2,7 милиона тона нерафинирана захар от захарна тръстика. |

Износ в размер на 7,5 милиона тона, от които 2,5 милиона тона с възстановявания при износ. | Износ, който не надвишава 1,37 милиона тона захар извън квотите и не се подпомага с възстановявания при износ. |

Потребление в ЕС на над 15 милиона тона (не е включена употребата на биоетанол). | Потребление в ЕС на над 17 милиона тона (не е включена употребата на биоетанол). |

6. Освен това през 2001 г. ЕС вече беше приел т.нар. инициатива "Всичко освен оръжие", с която се прекратява събирането на всякакви такси за внос на продукти от 49 развиващи се страни. Инициативата "Всичко освен оръжие" оказа пряко влияние върху сектора на захарта, тъй като сред нейните бенефициенти са шест [7] от държавите, подписали Протокола за захарта от държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ). Износът в размер на 3,5 милиона тона захар от страните, участващи в инициативата "Всичко освен оръжие" и държавите от АКТБ в ЕС представлява един от праговете на предпазния механизъм, разработен в рамките на Регламента относно споразумението за икономическо партньорство. Преустановяването на таксите върху произведената в тези държави захар беше въведено през 2001 г. върху ограничени количества, предназначени за рафиниране. Впоследствие количествата постепенно се увеличиха, а от 1 октомври 2009 г. нататък тези държави получиха свободен достъп.

Каре 1

Решението на СТО

Държавите, подписали Протокола от Маракеш от 1994 г. към Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ), се договориха наред с друго да се намалят субсидиите за износ с 36 %, а субсидираните количества с 21 % в течение на шест години. Всяка държава, подписала Протокола, представи подробно своите ангажименти в отделен график на концесиите, приложен към Протокола от Маракеш, които впоследствие бяха вписани като графици към ГАТТ от 1994 г.

В своя график на концесиите Европейската общност счита, че нейният износ извън квотите (т.нар. захар "В") не е субсидиран, тъй като не се ползва с възстановявания при износ. Освен това, в качеството си на едновременно основен вносител и износител, ЕО решава да включи в своя график за намаляване на производството само онези възстановявания при износ, които отговарят на нетния износ спрямо вноса. На тази основа тя изчислява своето референтно субсидирано количество на 1,612 милиона тона, които трябва да бъдат намалени с 21 % до 1,273 милиона тона. След присъединяването на нови държави членки към ЕС този праг достига 1,37 милиона тона. Следователно в зависимост от нивото на производство на захар "В" общият размер на износа може да варира между 4 и 7 милиона тона. Спазването на ограниченията се осигурява чрез управление на износните лицензии.

След подадената през 2002 г. "заявка за консултации" от Бразилия, Тайланд и Австралия Органът за уреждане на спорове на СТО преразгледа ангажиментите и политиката на ЕС по отношение на износа и в своя окончателен доклад от 28 април 2005 г. той отсъди, че формулировката на графика на концесиите на ЕО не предполага, че износът на количества, съответстващ на вноса от държавите от АКТБ, се осъществява над посочения лимит и износът на захар "В" (извън квотите) следва да се счита за субсидиран, като съответно също не може да надвишава лимита.

На практика това означава допълнително намаляване на износа на ЕО от порядъка на 5 милиона тона. Пазарната година 2006—2007 е първата, през която ограниченията за износ бяха наложени изцяло.

Реформа на пазара на захарта и нейните цели

7. Така възниква необходимостта от реформа на пазара на захарта, за да се постигне съгласуваност на ООП с основните принципи на новата Обща селскостопанска политика, която е с по-ясно изразена ориентация към пазара, и да се поддържа пазарният баланс, като същевременно се спазват международните ангажименти на Съюза, и по-специално решението на СТО, съгласно което субсидираният износ на ЕС трябва да бъде ограничен в рамките на 1,3 милиона тона (вж. точка 5), както и инициативата "Всичко освен оръжие", подкрепяща най-слабо развитите държави, като им предоставя неограничен безмитен достъп до ЕС от 2009 г. нататък (вж. точка 6).

8. По предложение на Комисията Съветът одобри реформа на пазара на захарта, която влезе в действие през юли 2006 г. [8] Реформата беше предшествана от обстойни консултации с основните заинтересовани страни и редица документи относно оценката на въздействието, въз основа на които през 2005 г. беше формулирано предложението на Комисията.

9. Реформата имаше няколко цели, които са отчасти противоречиви и съответно е трудно да бъдат изпълнени едновременно. Основните ѝ цели бяха:

- да осигури конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще чрез намаляване на недоходоносния производствен капацитет;

- да стабилизира пазарите и да гарантира снабдяването със захар;

- да допринесе за осигуряването на приемлив стандарт на живот за селскостопанската общност чрез въвеждане на механизми за смекчаване на значителния пряк и непряк социален и икономически ефект върху селскостопанската общност в засегнатите райони.

Основни характеристики на реформата

10. Основните характеристики на реформата са:

а) поддържане на производствени квоти, но намаляване на техния размер с шест милиона тона (приблизително 30 % от общото производство по квоти) [9] до септември 2010 г., така че да се достигне ниво на производство, което според Комисията би запазило баланса на пазара. Все пак е предоставена възможност за известна гъвкавост чрез отпускане на допълнителна квота на производителите от около 1,5 милиона тона, предназначена предимно за закупуване от страна на производителите, които се самооценяват като конкурентоспособни в новата пазарна среда;

б) постепенно намаляване на цената за тон бяла захар от интервенционната цена [10] на стойност 631,9 евро преди пазарната година 2006/2007 до референтната цена [11] от 404,4 евро, считано от пазарната година 2009/2010;

в) постепенно намаляване на минималната цена, заплащана на растениевъдите за тон захарно цвекло, култивирано в рамките на квотите, от 44,01 евро преди пазарната година 2006/2007 [12] до 26,29 евро, считано от пазарната година 2009/2010;

г) механизмът за възстановявания при износ по отношение на захарта, произведена в рамките на квотите, не беше премахнат, но беше планирано той да не се ползва от пазарната година 2007/2008 нататък. Въпреки това, поради дисбаланса на пазара в същата тази пазарна година, Комисията се съгласи на още една кампания субсидиран износ за пазарната година 2007/2008 и беше взето решение възстановяванията при износ на захар да се преустановят едва от 26 септември 2008 г. [13]

д) частична [14] компенсация за отглеждащите захарно цвекло растениевъди поради ефекта от намаляването на цената на захарно цвекло с въвеждането на правата за получаване на плащане в рамките на необвързаната с производството Схема за единно плащане (СЕП) или отделно плащане за захар в новите държави членки, в които не се прилага СЕП. При определени условия растениевъдите могат да получат допълнително плащане под формата на обвързана с производството помощ за петгодишен преходен период. За разлика от това, не се отпуска компенсация на производителите на зърнени култури, снабдяващи производителите на изоглюкоза, тъй като се предполага, че реформата не би довела до съществена промяна в цената на житото;

е) временен фонд за преструктуриране, финансиран чрез такса, заплащана от производителите върху тяхната квота, с общ размер 6,2 милиарда евро. Временният фонд за преструктуриране е създаден най-вече с цел да финансира компенсаторните плащания за доброволен отказ от производствени квоти. Фондът за преструктуриране се управлява от Комисията съгласно разпоредбите относно бюджета на ЕС [15] и се предвижда средствата, евентуално останали след закриването на фонда през септември 2012 г., да бъдат отпуснати на ЕФГЗ [16]. Предназначението на фонда е да финансира:

i) помощ за преструктуриране (4,75 милиарда евро) за производители, които преустановяват производството по квоти и се отказват от съответните квоти. 10 % [17] от помощта за преструктуриране се запазва за отглеждащите захарно цвекло растениевъди, които са засегнати в резултат на отказа от квоти, както и за предприятията, притежаващи селскостопански машини, които са им предоставяли специализирани услуги (вж. графика 2);

ii) помощ за диверсификация (675 милиона евро) за насърчаване на развиването на алтернативи на отглеждането на захарно цвекло и тръстика, както и производството на захар в регионите, засегнати от преструктурирането на захарната промишленост.

iii) преходна помощ за рафинерии на пълен работен ден (150 милиона евро) за тяхното приспособяване към преструктурирането на захарната промишленост [18].

11. Разпределението на приходите и разходите на фонда за преструктуриране е показано в приложение I.

Графика 2

Кратко представяне на фонда за преструктуриране

Приходи | Отпускана помощ и бенефициенти [1002] |

+++++ TIFF +++++

|

Преглед на системите на управление

12. Процедурите, които производителите трябва да следват при кандидатстване за помощ за преструктуриране, са описани подробно в каре 2.

Каре 2

Процес на кандидатстване за помощ за преструктуриране

За да участва в процеса на преструктуриране, производителят трябва да се откаже от цялата или част от своята квота и да подаде заявление за помощ за преструктуриране до държавата членка. Заявлението трябва да включва план за преструктуриране със следните елементи:

- социален план, в който се описват планираните действия, особено по отношение на преквалификацията, преразпределянето и ранното пенсиониране на засегнатата работна сила;

- екологичен план, в който се описват планираните действия във връзка със спазването на изискванията за околната среда;

- бизнес план, в който се описват условията, сроковете и разходите за затваряне на фабриката или фабриките, както и пълното или частично демонтиране на производствените съоръжения; и

- финансов план, в който се описват всички разходи във връзка с плана за преструктуриране.

Органите на съответната държава членка разглеждат заявлението, за да се уверят, че отговаря на общностните и на националните изисквания. След одобряване на заявлението производителят може да започне изпълнението на предвидените в плана за преструктуриране дейности и трябва да представи годишен отчет за напредъка. Производителят получава помощта за преструктуриране на две вноски след внасяне на гаранционен депозит в размер на 120 % от помощта за получаване. Гаранцията се освобождава след приключването на дейностите по плана за преструктуриране и провеждането на съответните проверки от националните органи.

13. Държавите членки отговарят за създаването на национални програми за преструктуриране. Що се отнася до фонда за преструктуриране, техните отговорности включват:

a) проверка на допустимостта на заявленията за помощ за преструктуриране на производителите;

б) налагане на социални и екологични изисквания за производителите, при условие че това не ограничава процеса на преструктуриране;

в) вземане на решение за размера на помощта, която да бъде отпусната на бенефициентите, когато това е предвидено в регламентите;

г) изплащане на помощ за преструктуриране и помощ за диверсификация на бенефициентите; и

д) наблюдение, проверка и докладване относно изпълнението на помощта за преструктуриране и помощта за диверсификация.

14. Комисията отговаря за наблюдението на изпълнението на реформата, като при необходимост предлага корективни действия, както и за администрирането на фонда за преструктуриране. Комисията получава от държавите членки списъци със заявленията за помощи (и копия от заявленията), националните програми за преструктуриране и доклади относно изпълнението на дейностите по предоставянето на помощ за преструктуриране.

Обхват и подход на одита

15. В рамките на извършения одит Палатата оцени доколко са постигнати целите на реформата на пазара на захарта, като разгледа следните конкретни въпроси:

a) Осигурила ли е реформата на пазара на захарта конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще?

б) Стабилизирала ли е пазарите реформата на пазара на захарта и гарантирала ли е снабдяването със захар?

в) Спомогнали ли са специфичните инструменти/механизми за преодоляването или облекчаването на проблемите, свързани с адаптацията към реформата?

16. Освен това при одита беше разгледан въпросът за спазването на задълженията по отношение на околната среда, свързани с демонтирането на съоръжения, както и евентуалните последици за потребителите от намаляването на цената на захарта. В допълнение беше направена проверка на разходите по реформата.

17. Посредством интервюта и анализ на системи, документи и данни бяха събрани и разгледани одитни доказателства в рамките на Комисията и в извадка от осем държави членки: Чешката република, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия, Полша и Испания [19]. Работата на място беше извършена между края на 2008 и средата на 2009 г. и обхвана операциите на фонда за преструктуриране през първите три пазарни години на реформата (2006/2007 до 2008/2009). Проведени са срещи с представители на Европейския комитет на производителите на захар, Международната конфедерация на производители на захарно цвекло и Комитета на промишлените потребители на захар с цел проучване на техните мнения относно реформата на пазара на захарта.

18. В посетените държави членки одитът включи преглед на системите за изпълнение на реформата в разплащателните агенции, както и проверки, включително на място, на извадка от плащания на помощ за преструктуриране. Освен това бяха интервюирани представители на заинтересованите страни в сектора на захарта (производители, растениевъди, предприятия, предоставящи селскостопански машини, и работници в захарни фабрики).

Предходен одитен доклад

19. През 2001 г. Палатата изготви специален доклад относно управлението на ООП на захарта [20], в който беше разгледано дали са постигнати общите цели на ОСП. В доклада бяха подчертани високите цени, наложени на потребителите на захар в ЕС, прекалената негъвкавост на системата от производствени квоти, съсредоточени в ограничен брой производители, и се препоръчваше предприемането на стъпки за повишаване на конкурентоспособността на този отрасъл.

Констатации и оценки

Осигурила ли е реформата на пазара на захарта конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще?

20. Реформата имаше за цел да "започне процес на основно преструктуриране на производствения капацитет в Общността" [21], осигурявайки икономически стимул за производителите с най-ниска производителност да се откажат доброволно от отпуснатата им производствена квота, като същевременно се взема предвид изпълнението на поетите социални ангажименти и ангажименти по опазване на околната среда, свързани с отказа от производство [22].

21. Комисията предвиждаше, че предложените икономически стимули ще насърчат предприятията с най-ниска производителност, т.е. фабриките, които не биха били конкурентоспособни след предвиденото в реформата намаляване на цените, да се откажат от своята квота и да приемат компенсация от фонда за преструктуриране, без да е необходимо схемите за подпомагане да са насочени към конкретни фабрики или региони.

22. Следователно реформата беше основана на логиката, че отказът от квоти от страна на предприятията с ниска производителност, произвеждащи 6 милиона тона захар, би довел до увеличаване на средната производителност и съответно до гарантиране на конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще. Все пак е предоставена възможност за известна гъвкавост чрез отпускане на допълнителна квота на производителите, възлизаща на около 1,5 милиона тона, предназначена предимно за закупуване от страна на тези производители, които се самооценяват като конкурентоспособни в новата пазарна среда.

23. От една страна, конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС зависи от ефективността на производителите на захар и, от друга страна, от способността на растениевъдите да доставят захарно цвекло на производителите на конкурентни цени. Въпреки поставената обща цел на реформата предприятията с най-ниска производителност да се откажат от своите производствени квоти, при одита беше установено, че нито Комисията, нито управляващите органи на държавите членки не са разполагали със сравнителни данни за производителността на отделните производители или на фабриките. Освен това Комисията не е изискала от държавите членки и/или от отрасъла да предоставят необходимите данни за оценка на изпълнението на реформата по отношение на производителността на отделните производители или фабрики.

24. В тази връзка в оценката на въздействието само се споменават проучвания [23], в които регионите, произвеждащи захар, са класифицирани според общата доходност на растениевъдите и производителите в следните категории: ниска, средна и висока обща доходност. В таблица 2 е представена по-подробна информация относно класификацията, както и относно размера на първоначалните квоти за бяла захар. Тази класификация се основава на данни за захарната промишленост на ЕС от 2001 г. Данните обаче не са били актуализирани, когато Комисията е внесла своето предложение през 2005 г., въпреки че оттогава са възникнали някои съществени промени, като например увеличаване на добива на захарно цвекло в Испания и Обединеното кралство и консолидация/рационализация на производството в Ирландия.

25. Въз основа на класификацията на доходността в оценката на въздействието и при липсата на по-прецизни данни в Комисията относно конкурентоспособността на отделните производители и захарните фабрики, нивото на отказ от квоти за бяла захар от производители в регионите с ниска и средна доходност се използва като показател за постигането на целите на реформата. Тъй като това са осреднени стойности обаче, те не показват дали съществуват отделни производители и/ или растениевъди с висока доходност в райони с ниска доходност и обратното.

През първите две години на реформата не е постигнато очакваното ниво на доброволен отказ от квоти

26. През първите две години на реформата производителите са се отказали доброволно само от 2,2 милиона тона в сравнение с планираните 6 милиона тона, което се дължи на слабото участие през втората година. Това е ясен признак, че секторът не счита предложените стимули за достатъчно привлекателни, за да насърчат отказа от квоти.

27. Съществен елемент, повлиял на решението на производителите на захар дали да се откажат от квоти или не, е неяснотата, свързана с предлаганата финансова компенсация. На практика държавите членки са решавали какъв да бъде размерът на отпусканата на производителите помощ за преструктуриране, като минимум 10 % са запазени за растениевъдите и предприятията, предоставящи селскостопански машини. Поради това към момента на подаване на заявление за помощ за преструктуриране производителите не са знаели размера на компенсацията, която ще получат.

Таблица 2

Разделение на държавите членки според общата доходност на производството на захар

Източник: Комисия (Отдел C.5 на ГД "З≠емеделие и развитие на селските райони").

Държава членка | Ниво на обща доходност [1003] | Първоначална квота [1004] (тонове бяла захар) |

Ирландия | Ниско | 2143923 |

Гърция |

Италия |

Португалия (континентална част) |

Чешка република | Средно | 2923655 |

Дания |

Испания |

Латвия |

Литва |

Унгария |

Словения |

Словакия |

Финландия |

Белгия | Високо | 12895381 |

Германия |

Франция (континентална част) |

Нидерландия |

Австрия |

Полша |

Швеция |

Обединено кралство |

Други държави членки [1005] | Не са включени | 604114 |

Общо | | 18567073 |

28. Допълнителен фактор, който може да е повлиял на решението на растениевъдите да продължат да произвеждат захарно цвекло, е размерът на помощта, която все още е била налична. В държавите членки, които са се отказали от поне 50 % от своята квота, законодателството предвижда допълнително плащане под формата на обвързана с производството помощ за преходен период от пет години, отпускано на продължаващите своята дейност растениевъди. Такава обвързана с производството помощ е отпусната в четири държави членки, класифицирани в категориите с ниска и средна обща доходност, които са се отказали от упоменатото ниво на квоти [24], и това е представлявало стимул за запазилите своята дейност растениевъди да продължат да произвеждат захарно цвекло през следващите пет години.

29. Освен гледната точка на отделните оператори разликата между планираните и реално отказаните квоти следва да се анализира с оглед на общия размер на предвидения отказ от квоти. Нереалистично е да се очаква, че значителен отказ от квоти в размер на приблизително 30 % от общия размер на квотите може да се постигне единствено чрез доброволния избор на производителите с най-ниска производителност. На практика комбинираният общ размер на квотата за производители в държавите членки, класифицирани от Комисията като "ниско" и "средно" производителни, е 5,1 милиона тона, т.е. по-малък от предвиденото намаление на квотата. Освен това, ако всички тези производители се бяха отказали от своите квоти, производството на захар би било изцяло преустановено в 13 държави членки.

30. При одита беше установено, че в една държава членка единственият производител, който преди реформата на пазара на захарта е предприел консолидация/ рационализация на своите преработвателни съоръжения и се е самоопределил като един от най-ефективните производители в Европа, е закрил голямата си модерна и потенциално ефикасна захарна фабрика, като обосновава своето решение на риска понижените цени да намалят снабдяването със захарно цвекло до ниво, което е икономически неизгодно.

От третата година на реформата нататък са направени съществени промени…

31. Както беше показано по-горе, доброволно отказаните квоти през първите две пазарни години 2006/2007 и 2007/2008 са по-малко от очакваните.

32. За да бъде постигната общата цел производството да се намали с 6 милиона тона, през 2007 г. фондът за преструктуриране претърпя следните съществени промени [25]:

a) делът на помощта за преструктуриране за производителите на захар е увеличен и фиксиран на 90 % от помощта за преструктуриране и, за да се осигури компенсирането на засегнатите растениевъди, те получават право на еднократно плащане в размер на 237,50 евро за всеки тон, от който са се отказали;

б) предприятията, които се отказват от минимум 13,5 % от своята квота за 2008/2009, са освободени от временната такса за преструктуриране за 2007/2008 в размер на 173,80 евро за тон върху 13,5 % от квотата им;

в) обявено е задължително некомпенсирано намаляване на квотите през 2010 г., в случай че доброволният отказ не е достатъчен за постигане на целта. Производителите, които не са се отказали от нито една своя квота, биха били най-засегнати от последната мярка. Вследствие на това тези производители също е трябвало да се откажат доброволно от производство.

… и целта производството да се намали с 6 милиона тона е постигната в голяма степен, в това число 0,5 милиона тона изоглюкоза и инулинов сироп …

33. Промените имаха за цел да се постигне желаният баланс на пазара на захарта в ЕС чрез намаляване на производството на захар, изоглюкоза и инулинов сироп с 6 милиона тона. В резултат на въведените промени през 2008 и 2009 г. производителите са се отказали от близо 3,6 милиона тона от квотите. До 2009 г. са закрити около 80 фабрики и отказаните квоти са достигнали 5,77 милиона тона, от които 5,23 милиона тона се отнасят до квотата за захар. Производителите на изоглюкоза са се отказали от 0,22 милиона тона, а производителите на инулинов сироп —от всички налични квоти, които възлизат на 0,32 милиона тона продукция (подробности са представени в приложение II). По този начин е избегнато налагането на съществено трайно намаляване на производството.

… въпреки че се наблюдава отказ от квоти и от страна на производители, които не са най-неконкурентоспособни

34. Службите на Комисията потвърдиха, че след втората година от процеса на преструктуриране е станало очевидно, че изискваното намаляване на квотите не може да се постигне единствено с преустановяване на производството на захар от най-неконкурентоспособните предприятия в регионите, които са най-неподходящи за отглеждане на цвекло. По тази причина беше предложен сериозен стимул за всички производители да се откажат от определен процент от своята квота, за да се осъществи необходимото намаляване на производството и да се постигне нов баланс на пазара в този сектор.

35. При одита бяха установени случаи, в които предприятия, самоопределящи са като едни от най-продуктивните, са закупили допълнителни квоти за захар и впоследствие са се отказали от тези квоти, главно за да избегнат риска от некомпенсирано намаляване на квотите. Във Франция, Германия и Полша интервюираните по време на одита представители на производителите заявиха, че основната причина да се откажат от част от своята квота е да ограничат риска от окончателно некомпенсирано намаляване на квотите.

36. Освен това статистиките относно отказаните квоти по пазарна година и държава членка показват, че се наблюдава отказ от производствени квоти във всички категории на производителност, докато първоначалната цел беше да се създадат стимули за производителите на захар с най-ниска производителност, за да се откажат от своите квоти.

37. Като цяло отказаните квоти възлизат на почти 6 милиона тона, от които 5,2 милиона тона бяла захар. Макар че процентът на отказани налични производствени квоти за захар е значително по-висок в регионите, считани за ниско/ средно производителни, 2,4 милиона тона, т.е. около 47 %, което представлява 19 % от първоначалната им квота, са отказани от производители, притежаващи фабрики в региони, които Комисията определя като най-конкурентоспособни (вж. приложение III).

38. Това поставя под въпрос ефективността на въведените мерки за гарантиране на конкурентоспособността на захарната промишленост в бъдеще от гледна точка на производителите. По-специално мерките, предприети от третата година на реформата нататък, не са насочени в достатъчна степен към постигането на желаната цел.

Реформата предлага стимули за намаляване размера на квотите, но същевременно се отпускат допълнителни квоти

39. Реформата на пазара на захарта въвежда широк набор от механизми, които понякога са в противоречие. Един от тях е установяването на препоръчително ниво на производството по квоти.

40. От една страна, реформата предоставя помощ за преструктуриране, чрез която се предлагат стимули за захарните фабрики да се откажат от своята квота с оглед запазването на стабилността на пазара [26]. От друга страна, за да се осигури гладко преминаване към новите условия в резултат на решението на СТО (вж. точка 5), в същото време реформата предлага на същите тези предприятия допълнителна квота за производство с общ размер 1,5 милиона тона [27], която е разпределена, както следва:

- Допълнителна квота за захар: захарните фабрики имат право да поискат да им се отпусне допълнителна квота за захар с общ размер от 1,1 милиона тона, като заплатят еднократна сума от 730 евро за всеки тон от отпуснатата им допълнителна квота. На практика са закупени квоти в размер на близо 1 милион тона.

- Допълнителна квота за изоглюкоза: допълнителна квота за изоглюкоза от 300,000 тона е отпусната на предприятия пропорционално на квотите за изоглюкоза, с които те вече разполагат. Тези допълнителни квоти са отпуснати безплатно.

- Допълваща квота за изоглюкоза: предприятията в Италия, Литва и Швеция имат право да поискат да им се отпусне допълваща квота за изоглюкоза с общ размер от 103000 тона, като заплатят еднократна сума от 730 евро за всеки тон от отпуснатата им допълваща квота. Към момента на одита нито един производител не е използвал възможността да закупи допълваща квота.

41. Отпускането на допълнителни квоти би могло да се обоснове с повишаване на конкурентоспособността, доколкото тези квоти са насочени към по-ефективните производители, но то е довело до неизменно увеличаване на изискванията за цялостното намаляване на квотите, за да се постигне желаният пазарен баланс.

42. На практика около 1 милион тона от допълнителната квота за захар са отпуснати на предприятия, заплатили еднократна сума от 730 евро за тон от отпуснатата им квота. При одита бяха установени случаи, в които предприятия са се отказали от неотдавна закупени допълнителни квоти за захар срещу равностойна компенсация, предимно през втората фаза на реформата, за да избегнат риска от некомпенсирано намаляване на квотите, обявено през 2007 г. (вж. точка 32.в). Изразходваните от предприятията суми за закупуване на допълнителни квоти приблизително отговарят на сумите, които те са получили впоследствие, за да се откажат от тези квоти, като така финансовият ефект може да се смята за неутрален като цяло. Да се увеличават квотите от една страна и след това да се цели тяхното намаляване е необосновано. Освен това тази политика е имала отрицателни финансови последици за бюджета на ЕС, които са описани по-долу.

43. В тази връзка, докато определени предприятия са получили безплатно 300000 тона от допълнителната квота за изоглюкоза, същите тези предприятия впоследствие са получили стимули да се откажат от своята квота. До 2009 г. производителите на изоглюкоза са се отказали от 222316 тона производство и за компенсация са получили помощ за преструктуриране, чийто размер се оценява на около 97 милиона евро [28]. Следователно може да стигне до заключението, че в резултат на реформата определени предприятия са получили заплащане, за да се откажат от квоти, които са им били отпуснати безплатно. Логиката тези допълнителни безплатни квоти да бъдат включени в следващите намаления на квотите е доста неясна. Освен това не е възможно да се обосноват допълнителните разходи, произтичащи от тези решения.

Въведените мерки не са оказали съществено влияние върху конкурентоспособността на отделните растениевъди

44. Конкурентоспособността на отглеждащите захарно цвекло растениевъди, т.е. тяхната способност да доставят захарно цвекло на производителите на захар на конкурентоспособни цени, зависи от това дали те са в състояние да намалят своите разходи за отглеждане на захарно цвекло на тон, за да се адаптират към понижените от реформата цени на захарта. Въпреки че реформите в рамките на Схемата за единно плащане частично компенсират производителите на захарно цвекло за загубата на приходи, произтичаща от значителния спад на минималните цени на захарното цвекло, въведените мерки не са оказали съществено влияние върху тяхната конкурентоспособност.

45. В своята оценка на въздействието Комисията разглежда равновесната цена в избраните държавите членки, т.е. средното ниво, под което даден растениевъд решава да отглежда други конкурентни култури вместо захарно цвекло, и подчертава, че отглеждащите захарно цвекло растениевъди в по-голямата част от тези държави членки достигат равновесната цена на значително по-високо ниво (вж. таблица 3) от минималната цена от около 26 евро на тон, определена за захарното цвекло от октомври 2009 г.

Таблица 3

Разпределение на избраните държави членки според приблизителната равновесна цена за захарно цвекло на ниво земеделски стопанства

Източник: Документ на Комисията SEC(2005) 808, стр. 11.

Значително по-висока от 25 евро за тон | Приблизително 25 евро за тон |

Държава членка | Равновесна цена в евро за тон | Държава членка | Равновесна цена в евро за тон |

Финландия | 44 | Белгия/Нидерландия | 30 |

Италия | 42 | Дания | 25 |

Обединено кралство | 40 | Франция | 26 |

Австрия | 40 | Германия | 30 |

Испания | 36 | |

Швеция | 34 |

Гърция | 34 |

46. В допълнение към това, тъй като захарното цвекло следва да се отглежда в близост до фабриките (вж. точка 1), за растениевъдите е трудно да доставят цвеклото в друга фабрика, ако местната фабрика преустанови своята дейност. Поради тази причина в редица случаи дори онези растениевъди, които желаят и са в състояние да повишат своята ефективност, например чрез увеличаване на добивите на хектар, са лишени от тази възможност, ако местният производител на захар реши да закрие фабриката си. По време на одита бяха идентифицирани случаи на захарни фабрики, закрити от производителите поради сравнително ниския си капацитет и остарялата техника, въпреки че отглеждащите захарно цвекло растениевъди са постигнали най-високите добиви на захарно цвекло на хектар.

47. В този контекст предложенията за реформа не са предоставили стимули за повишаване на конкурентоспособността на растениевъдите, които възнамеряват да останат в сектора.

Настоящата квотна система все още е негъвкава и ограничена

48. В предишния си специален доклад относно ООП на захарта (вж. точка 18) Палатата обърна внимание на липсата на гъвкавост на квотната система и заключи, че "националните квоти са попречили на производството да се ориентира към най-ефективните области" [29], "обичайните конкурентни сили не действат и има няколко случая на наложени глоби на захарни фабрики за злоупотреби в областта на конкуренцията" [30]. Палатата заяви също така, че Комисията следва да разгледа съществуващите бариери относно навлизането на пазара на нови производители на захарно цвекло [31].

49. В тази връзка в своето съобщение от 2004 г. [32] Комисията първоначално предлага реформа на сектора на захарта, която е основана на еднакво намаляване на квотите и има за цел да насърчава прехвърлянето на квоти между производителите в ЕС. Това предложение обаче не беше прието, тъй като голяма част от държавите членки се противопоставиха на идеята за прехвърляне на квоти в рамките на Общността.

50. По отношение на ефективността на преработвателния сектор на захарната промишленост фактът, че настоящата квотна система продължава да бъде негъвкава и ограничена, примери за което са определянето на количествени квоти за отделните производители в някои държави членки, невъзможността за размяна на квоти и ограничените възможности те да бъдат прехвърляни, води до неоправдана липса на гъвкавост на производствения капацитет и намалява възможностите за увеличаване на ефективността както на растениевъдите, така и на производителите. Одитът потвърди, че в някои от проверените държави членки ограниченията в квотите възпрепятстват навлизането на пазара на евентуални нови растениевъди, както и че правата за снабдяване на съществуващите растениевъди не могат да бъдат изменяни без тяхното съгласие. От това следват значителни ограничения на пазара на производство на захар.

51. Някои производители са се опитали да смекчат ефекта от това ограничение чрез частни инициативи, но като цяло тези ограничения възпрепятстват прилагането на принципа на икономическа устойчивост, която според оценката на въздействието следва да се подобри като "се премине от принципа на разпределяне на производствения капацитет, на който е основан настоящият квотен режим за захарта, към един по-конкурентоспособен и ориентиран към пазара сектор".

Стабилизирала ли е пазарите реформата на пазара на захарта и гарантирала ли е снабдяването със захар?

52. Една от целите на реформата на сектора на захарта е да се стабилизират пазарите и да се гарантира снабдяването със захар [33]. По време на одита Палатата разгледа дали тази цел е постигната.

Засега цените на пазара на захарта в ЕС са стабилни спрямо референтните цени

53. При одита беше оценено дали е постигнат пазарен баланс за захарта по отношение на необходимостта потреблението да съответства на производството и на вноса, след като от него се извади износът, както и пазарните цени да отговарят на референтните цени.

54. В резултат на одита Палатата заключи, че през първите три години пазарът на захарта в ЕС е бил стабилен. Както е показано в графика 3, данните за цените посочват, че пазарите са били стабилни спрямо референтната цена от началото на реформата досега.

Гарантиране на снабдяването — нивото на производствените квоти е по-ниско от нивото на потребление в ЕС и сега ес е нетен вносител

55. Пазарът на захарта беше изложен на двойния ефект от увеличаването на вноса и намаляването на възможностите за субсидиран износ. От 1 октомври 2009 г. вече не съществуват количествени ограничения върху вноса от най-слабо развитите държави, които са облагодетелствани от инициативата "Всичко освен оръжие".

Графика 3

Цени на бялата захар по време на реформата

+++++ TIFF +++++

Бележки:

1 Средна цена за бялата захар в рамките на Общността, съобщена от производителите и рафинериите на захар в ЕС (цени франко завод за хомогенна гранулирана кристална захар, стандартно качество, на едро или в големи чували).

2 Референтна цена, посочена в Регламент (ЕО) № 318/2006.

3 Цитирани бъдещи цени на лондонската борса Liffe (бяла захар със стандартно качество, ФОБ, натоварена).

Източници:

1-2 Комисия (Отдел C.5, ГД "Земеделие и развитие на селските райони").

3 L‘économie sucrière 2010 (Захарна промишленост 2010 г.) и месечни статистики - France Agrimer.

56. По тази причина нивото на вътрешно производство, необходимо за посрещането на нуждите на ЕС, се превърна в основен фактор за стабилизиране на пазара. Реформата постигна целта си да се осъществи необходимото намаляване на вътрешното производство главно чрез отказ от квоти. Това обаче е променило пазара на ЕС от ниво на производство на захар значително над нивото на вътрешното потребление до ниво на производство, което е чувствително под нивото на потребление, като по този начин ЕС се превръща в нетен вносител, чието вътрешно производство обхваща 85 % от неговото потребление (вж. графика 4).

57. Увеличаването на вноса в бъдеще би имало неблагоприятен ефект върху баланса на пазара на захарта в ЕС и може да се наложи Комисията да използва своя механизъм за изтегляне, за да намали отново квотите на производителите в ЕС, като по този начин би се понижил още повече производственият капацитет на сектора на захарта на ЕС и това би могло да доведе до допълнително закриване на фабрики. Важно е да се отбележи, че времето, необходимо за възвръщане на обичайния производствен капацитет, е сравнително дълго и, като се вземат предвид високите капиталови разходи, веднъж след като се намали капацитетът, той трудно може да се възстанови за кратък период от време.

Графика 4

Производство и потребление на захар в ЕС за пазарните години 2001/2002—2008/2009

+++++ TIFF +++++

Забележка: Гoдината 2006/2007 (EС— 25/27) има 15 месеца.

Източник: Комисиятa (отдел C.5 на ГД "Земеделие и развитие на селските райони").

58. По този начин ЕС е по-зависим от вноса на този стратегически продукт за селскостопанската, хранителната и химическата промишленост, а новите употреби на захарта, като например биоетанолът, налагат все по-голямо търсене. Освен това се наблюдава все по-голяма нестабилност на световния пазар, където снабдяването се контролира от ограничен брой държави износители.

59. Наличните данни подсказват, че снабдяването и стабилността на пазара на ЕС в бъдеще ще зависят от следните фактори:

a) дали производителите ще са в състояние да заплатят на растениевъдите достатъчно висока цена, за да продължат да ги снабдяват със захарно цвекло;

б) до каква степен третите държави, с които ЕС е сключил двустранни споразумения за търговия, ще имат интерес да изнасят произведена от тях захар за ЕС. Това зависи от много фактори като световните цени на захарта, транспортните разходи, разходите за отглеждане на други култури и други, и предполага по-голяма несигурност относно снабдяването на пазара на ЕС със захар.

Риск от изнасяне на производството извън ЕС

60. Все по-големите права за достъп на трети държави също представляват стимул за производителите да инвестират в тези трети държави. Следователно това увеличава риска от изнасяне на някои производствени съоръжения извън ЕС, което би повишило зависимостта на ЕС от вноса и вероятно би имало отрицателен ефект върху социалната структура в засегнатите области на ЕС.

61. Палатата отбелязва, че най-малко три групи производители от ЕС, получили помощи за доброволен отказ от квоти и закриване на фабрики в ЕС, са инвестирали в съоръжения за производство на захар или са подписали търговски споразумения в трети държави, на които ЕС е отпуснала търговски концесии. В отговор на намаляването на квотите в ЕС някои производители са започнали да внасят захар от държави извън ЕС.

Ползи от намаляването на цените на захарта

62. Реформата имаше за цел намаляване на цените на захарта с най-много 36 % [34] и в действителност цената на захарта в ЕС следва намаленията на нейната референтна цена. Графика 3 показва тенденцията на намаляване на цените на захарта от началото на реформата досега.

63. Една от целите на Общата селскостопанска политика [35] е да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени. Образуването на цените за потребителите е сложен процес, при който цените се повлияват не само от разходите за суровини, но и от други параметри като разходи за енергия и труд. По тази причина е трудно да се определи в каква степен намаляването на референтната цена на продаваната от производителите захар на едро ще се отрази на цената, която заплаща крайният потребител. Комисията подчерта нуждата "да се гарантира, че спадовете на цените на стоките незабавно се пренасят на потребителите" [36]. Въпреки това някои изследвания [37], проведени от името на Комисията, показват, че намаляването на цените на захарта на едро обикновено не достига до крайния потребител. При преработените продукти, които представляват две трети от потреблението на захар, по-голямата част от икономиите на разходи от намаляването на цените се прибавят към печалбата на индустриалните производители [38]. По отношение на цената на захарта на дребно, която представлява оставащата една трета от потреблението, пренасянето на цената се обуславя от концентрирането на дистрибуторски мрежи [39].

64. Освен това, след реформата, производството стана до такава степен още по-концентрирано, че понастоящем 75 % от вътрешното производство на ЕС се произвежда само от шест индустриални групи предприятия.

Спомогнали ли са специфичните инструменти/механизми за преодоляването или облекчаването на проблемите, свързани с адаптацията към реформата?

65. Правната рамка поставя за цел, наред с друго, осигуряването на приемлив стандарт на живот за селскостопанската общност [40].

66. Очакваше се преустановяването на производството на захарно цвекло и закриването на фабрики в рамките на мерките за преструктуриране да имат съществено пряко и косвено социално отражение върху селскостопанската общност и засегнатите райони. В оценката на въздействието се предвиждаше загуба на голям брой работни места в засегнатите райони, оценени на най-малко 4500 в областта на селското стопанство, 24500 в индустрията и 49000 косвено свързани със сектора работни места [41].

67. По тази причина законодателството предвиди създаването на фонд за преструктуриране, по който да се финансират специфични инструменти/ механизми — помощ за преструктуриране, помощ за диверсификация и преходна помощ — за преодоляване и облекчаване на проблемите, свързани с адаптацията, като по този начин да се допринесе за поддържането на приемлив стандарт на живот на селскостопанската общност, заета в сектора на захарта.

68. При одита бяха разгледани тези инструменти/ механизми, които са представени по-подробно в следващите раздели.

Помощ за преструктуриране за производителите и техните социални и екологични задължения

69. Производителите, които преустановят производството по квоти и се откажат от съответните квоти, имат право да получат помощ за преструктуриране, която се изчислява като фиксирана сума за всеки тон отказана квота [42]. При отказ от квоти за захар на производителите се отпускат приблизително 90 % от помощта за преструктуриране [43], а останалата част се запазва за производителите на захарно цвекло и предприятията, предоставящи селскостопански машини. Производителите на инулинов сироп също получават 90 % от помощта. Производителите на изоглюкоза, които се откажат от своята квота, имат право на 100 % от помощта за преструктуриране.

70. Производството на захар в ЕС е доста концентрирано и затова разпределението на помощта за преструктуриране е ограничено. В осемте посетени държави членки са закрити 45 фабрики, които са получили помощ за преструктуриране на приблизителна стойност 2,1 милиарда евро като компенсация за техния отказ от около 3,7 милиона тона от квотата за захар (приложение IV).

71. Производителите, отказали се от квотата за производство, трябва да спазват своите социални и екологични задължения. В тази връзка основните регламенти предвиждат получаването на помощ за преструктуриране да е обвързано с представяне на социален план, описващ подробно планираните действия по-специално по отношение на преквалификацията, пренаемането и ранното пенсиониране на засегнатата работна сила [44].

Големи разлики в нетната стойност на помощта за преструктуриране след преките разходи за демонтиране на съоръжения

72. Помощта за преструктуриране няма за цел и не възстановява единствено преки разходи за демонтиране на производствени съоръжения. Според Комисията тази помощ се предоставя и за преодоляване на икономическите, социалните и екологичните последици от намаляването на квотите. При одита беше разгледана връзката между помощта за преструктуриране, отпускана на производителите в одитираните държави членки, и предвидените в техните бюджети преки разходи за закриване на фабрики, т.е. разходите по закриването без евентуално остойностяване на квотите. Одитът показа, че липсва ясна дефиниция кои разходи да бъдат включени в плановете за преструктуриране, както и че бюджетираните разходи не са съпоставими в различните държави членки. Наличните данни сочат, че съществуват големи разлики — от нетен излишък в размер на 390 евро за всеки тон от отказаната квота, съпоставено с нетните разходи за закриване на предприятията, до нетен дефицит в размер на 226 евро за тон (приложение IV).

Недостатъчен мониторинг на спазването на социалните задължения

73. В резултат на реформата в ЕС са закрити около 80 фабрики. Комисията не изисква от държавите членки да докладват относно прекия социален ефект от демонтирането на производствени съоръжения. При одита беше установено, че Комисията не винаги разполага с подобна информация и липсват подробни данни относно ефекта от отказа от квоти върху местната икономика, броя на загубените работни места и алтернативната заетост на персонала, работещ във фабриките преди тяхното демонтиране. Това възпрепятства оценката на цялостния ефект от реформата върху засегнатите райони.

Забавяния във връзка със спазването на екологичните задължения

74. Закриването на фабрики е свързано със сериозни предизвикателства за опазването на околната среда и затова основните регламенти предвиждат то да бъде съчетано с подходящи мерки за демонтиране на производствените съоръжения и възстановяване на екологичните условия на обектите на фабриките. При одита обаче бяха установени случаи на сериозни забавяния и нарастваща несигурност по отношение на спазването на графика от страна на производителите с такива екологични задължения. През декември 2009 г. Комисията въведе законодателни промени за удължаване на сроковете до септември 2011 г. [45]

Помощ за преструктуриране за растениевъдите и предприятията, предоставящи селскостопански машини, засегнати от отказа от квоти

75. В случай на отказ от квота за захар, каквито са повечето случаи на отказ от квоти, част от помощта за преструктуриране (най-малко 10 % до 2007 г., 10 % от 2007 г. нататък) се запазва за производителите на захарно цвекло, засегнати от отказа от квоти, и за предприятията, осигуряващи селскостопански машини, предоставящи специализирани услуги [46]. Също така част от помощта се запазва за производителите на цикория, засегнати от отказа от квоти за инулинов сироп. От друга страна, за производителите на царевица не се отпуска помощ, когато производителите на изоглюкоза се отказват от своите квоти. Отпускането на такава помощ се определя от националните органи след консултации с представители на растениевъдите и с предприятията, предоставящи селскостопански машини, където съществуват такива [47]. През 2007 г. на засегнатите растениевъди е отпусната еднократна сума в размер на 237,50 евро за всеки изгубен тон, от който са се отказали [48], което представлява най-голямата компенсация, която са получили.

Помощ за диверсификация

76. Вследствиe на реформата са закрити около 80 захарни фабрики. Захарните фабрики са силно свързани териториално с обкръжаващата ги общност. Особено когато фабриките се намират в отдалечени и необлагодетелствани райони, тяхното закриване може да доведе до значителни отрицателни последици за социалните структури в засегнатите райони.

77. Не съществува правна дефиниция на субектите, попадащи в понятието "селскостопанска общност". Въпреки това се счита, че реформата на пазара на захарта е засегнала и по-широката местна общност, а не само ключовите заинтересовани страни от сектора на захарта, за които е предназначена предвидената в законодателството помощ (производителите и наетите от тях работници, растениевъдите, предприятията, предоставящи селскостопански машини).

78. В законодателството е предвидена помощ на обща стойност 675 милиона евро, чиято цел е насърчаване на алтернативи на отглеждането на захарно цвекло и производството на захар в регионите, засегнати от преструктурирането на захарната промишленост (вж. разпределението по държавите членки в приложение V).

- Помощта за диверсификация [49] има за цел да финансира главно мерки, които следва да съответстват на мерките, подкрепяни по ос 1 и ос 3 в рамките на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони [50]. Обикновено се финансират специфични проекти за повишаване на конкурентоспособността на селскостопанския и горския сектор, подобряване на качеството на живота в селските райони или диверсифициране на икономиката в тези райони.

- Допълнителна помощ за диверсификация [51] се отпуска на дадена държава членка, след като отказът от квоти в нея надмине 50 %, и размерът на помощта нараства с увеличаването на процента отказани квоти. Този вид помощ може да се отпуска на същия принцип като помощта за диверсификация или да се изплаща директно на растениевъдите.

79. Държавите членки, които решат да предоставят помощ за диверсификация, приемат национални програми за преструктуриране, в които се описват планираните мерки за диверсификация в засегнатите райони, и уведомяват Комисията за тези програми. От Комисията не се изисква да одобряват програмите.

80. Анализът на приетите от държавите членки национални програми за преструктуриране посочва, че държавите членки имат много различни критерии за отпускане на помощ за диверсификация, както е показано в приложение VI.

81. Освен това в някои държави членки Палатата отбеляза значително забавяне по отношение на изпълнението на мерките, предназначени за развиване на алтернативи на отглеждането на захарно цвекло и производството на захар, които все още не функционират напълно. Поради тази причина се наблюдава изоставане от няколко години между закриването на фабриките и наличието на функциониращи икономически алтернативи, ако това въобще се случи. През декември 2009 г. Комисията измени законодателството, за да удължи срока за изпълнение на мярката до септември 2011 г. [52]

82. В допълнение към това Комисията няма поглед върху въздействието на помощта за диверсификация в засегнатите региони, въпреки че наред с други неща от държавите членки се изисква да изпращат на Комисията годишни доклади за напредъка по отношение на националните програми за преструктуриране [53]. Комисията не е приела процедури за систематичен преглед и оценка на подобна информация [54].

Преходна помощ за рафинерии на пълен работен ден

83. Законодателството предвижда на рафинериите на пълен работен ден да се отпуска преходна помощ (150 милиона евро), за да им се даде възможност да се приспособят към преструктурирането на захарната промишленост [55]. Рафинерия на пълен работен ден означава производствена единица, която рафинира вносна нерафинирана тръстикова захар като единствена дейност или над определен праг [56].

84. Този вид помощ не фигурира в първоначалните предложения на Комисията, а е въведена впоследствие след обсъждане в Съвета. Такава помощ е изплатена на много малък брой рафинерии (общо 7), като сумите варират от 1,5 до 94 милиона евро на рафинерия.

85. При одита не бяха открити доказателства, че предоставянето на помощта се основава на техническа оценка на нуждите на рафинериите, както и че изплатените суми са изчислени въз основа на обективни критерии. В допълнение към това, поради неяснотата на преследваните цели (приспособяване към преструктурирането на захарната промишленост) [57] и на действията, които могат да бъдат включени в бизнес плана за получаване на помощ (включително финансиране на оперативни разходи и други необходими разходи) [58], е невъзможно да се направи оценка на ефикасността и ефективността на помощта. Това показва, че тази помощ представлява най-вече компенсация за рафинериите на пълен работен ден, рафиниращи вносна нерафинирана тръстикова захар, за загубата на техния монопол върху вноса на нерафинирана захар в бъдеще. В регламента на Комисията се споменава само за загуба на "някои придобивки" [59], с които преди това са разполагали.

86. В повечето държави членки има само един потенциален бенефициент. Това лишава от смисъл законовата разпоредба, че държавите членки следва да отпускат помощта въз основа на обективни и недискриминационни критерии [60].

Финансова стойност на реформата на сектора на захарта

Съществува вероятност да остане налична сума във фонда за преструктуриране, която да бъде отпусната на ефгз

87. Съгласно законовите разпоредби [61] всяка сума, която остане в наличност във фонда за преструктуриране след финансирането на разходите по параграф 2, се прехвърля на ЕФГЗ.

88. Ниският процент отказани квоти, особено през втората година на реформата, доведе до по-голям приход от временни такси за преструктуриране, отколкото Комисията очакваше. Всички останали във фонда за преструктуриране средства ще бъдат отпуснати на ЕФГЗ след закриването на фонда през септември 2012 г. Според настоящата оценка останалите налични средства ще възлизат на около 640 милиона евро.

Други фактори, влияещи на общата финансова стойност

89. При внасянето на предложението за реформа Комисията предвиждаше разходите от бюджета на ЕС за ООП на захарта за седем години от 2007 до 2013 г. да са в размер на 10,7 милиарда евро [62]. Тази сума почти се равнява на седем пъти стойността на разходите за ООП на захарта за 2006 г. На тази основа Комисията заяви, че разходите, включени в раздела за земеделие от бюджета, се равняват на тези от предишната ООП [63].

90. Палатата обаче отбелязва други два въпроса, свързани с пазара на захарта, чието финансово изражение за бюджета на ЕС възлиза на общо 1,2 милиарда евро, въпреки че тази сума не се отнася директно към бюджетния раздел за земеделие:

a) налогът върху производството [64], който през 2006 г. е възлязъл на 498 милиона евро, е премахнат и заменен с фиксирана такса от 12 евро на тон. Поради международните ангажименти на Общността обаче това ниво на налози върху производството от 2006 г. не би могло да се запази, тъй като тези налози се прилагат само за надвишаващото потреблението производство; и

б) за седемгодишния период са отпуснати 1,2 милиарда евро за съпътстващи мерки за държавите, подписали Протокола за захарта. Тази помощ е предложена на държавите от АКТБ за компенсиране на пропуснатите приходи поради по-ниските цени, които са получили за своя традиционно преференциален внос. Тъй като помощта е включена в дял 21 "Развитие и отношения с държавите от АКТБ", тя не се счита за част от ООП на захарта.

91. Първоначално реформата на захарта беше планирана по такъв начин, че да не засяга бюджета на ЕС. В този контекст Палатата отбелязва, че ако описаните по-горе разходи бъдат взети предвид, общите разходи за бюджета на ЕС след реформата за периода 2007—2013 г. вероятно ще бъдат с 1,2 милиарда евро по-високи, отколкото преди реформата.

Заключения и препоръки

92. Реформата на пазара на захарта беше счетена за необходима с оглед на съответствието на пазара на захарта с основните принципи на новата Обща селскостопанска политика, включваща по-ясно изразена пазарна ориентация, както и спазването на международните ангажименти на Съюза.

93. Реформата имаше няколко цели, които са отчасти противоречиви и съответно е трудно да бъдат изпълнени едновременно. В рамките на извършения одит Палатата оцени до каква степен са постигнати основните цели на реформата на пазара на захарта до настоящия момент.

Осигурила ли е реформата на пазара на захарта конкурентоспособността на захарната промишленост на ес в бъдеще?

94. Реформата имаше за цел да намали съществено (с 6 милиона тона) недоходоносния производствен капацитет в Общността чрез въвеждане на сериозен икономически стимул за захарните фабрики с най-ниска производителност, за да се откажат от своята квота за производство. Реформата беше основана на логиката, че отказът от квоти от страна на предприятията с ниска производителност би довел до увеличаване на средната производителност и съответно до гарантиране на конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще. Нито Комисията, нито държавите членки обаче не са разполагали с данни за относителната производителност на отделните производители. В същото време е отпусната допълнителна квота от 1,5 милиона тона, предимно за закупуване от най-ефективните производители.

95. През първите две години на реформата производителите са се отказали доброволно едва от 2,2 милиона тона, което показва, че производителите не са счели предложените стимули за достатъчно привлекателни. Поради тази причина през 2007 г. бяха направени някои промени в процеса на реформата, с които се въвеждат силни стимули за всички производители, за да се откажат поне от част от квотата си. По този начин беше постигнато предвиденото намаляване на квотите, но това не можеше да се постигне единствено с преустановяване на производството на захар от най-неконкурентоспособните предприятия.

96. При одита бяха установени случаи, в които предприятия са се отказали от допълнителните квоти за захар, които са получили или закупили. Няма логика първо да се предоставят допълнителни квоти и след това да се цели тяхното намаляване. Освен това, в рамките на допълнителната квота за изоглюкоза, има случаи, в които предприятия са получили помощи дори когато са се отказали от квоти, които преди това са получили безплатно. Свързаните с това разходи, възлизащи на около 97 милиона евро, са необосновани.

97. Въпреки че реформата отчасти компенсира производителите на захарно цвекло за пропуснатите приходи поради значителния спад на минималните цени за захарното цвекло, въведените мерки не са оказали голямо влияние върху конкурентоспособността на отделните производители.

98. Освен това, както Палатата отбеляза в предишния си доклад [65], фактът, че настоящата квотна система продължава да бъде негъвкава и ограничена, води до неоправдана липса на гъвкавост на производствения капацитет и намалява възможностите за увеличаване на ефективността както на растениевъдите, така и на производителите.

99. Като цяло може да се заключи, че стабилизирането на пазара чрез доброволен отказ от производство по квоти в размер на 6 милиона тона е било по-приоритетна цел от намаляването на недоходоносния производствен капацитет в Общността. Следователно реформата не е осигурила напълно конкурентоспособността на захарната промишленост на ЕС в бъдеще. Ето защо има вероятност съществуващите външни влияния да продължават да се чувстват осезаемо в сектора на захарта в ЕС.

Препоръка 1

В резултат на съществуващия външен натиск може да се наложи Комисията да предложи допълнителни промени във вътрешното производство. В такъв случай Палатата препоръчва инструментите и мерките да бъдат замислени по такъв начин, че да осигуряват обща съгласуваност и да са основани на подробни технически оценки на нуждите, както и на обективни и недискриминационни критерии.

Препоръка 2

С оглед на важното място, което производството на захар заема в селскостопанската икономика, Палатата препоръчва на Комисията да предложи мерки за преодоляване на негъвкавостта и ограниченията на настоящата квотна система, които влияят отрицателно на конкурентоспособността на растениевъдите и производителите.

Стабилизирала ли е пазарите реформата на пазара на захарта и гарантирала ли е снабдяването със захар?

100. Пазарът на захарта беше изложен на двойния ефект от увеличаването на вноса и намаляването на възможностите за субсидиран износ. При тези обстоятелства нивото на вътрешно производство, необходимо за посрещането на нуждите на ЕС, се превърна в основен фактор за стабилизиране на пазара. Увеличаването на вноса в бъдеще може да предизвика допълнително оттегляне на квоти и съответно допълнително намаляване на производството на захар в ЕС.

101. Палатата заключи, че макар и засега да е постигната стабилност на пазара, това е резултат от използването на производствени квоти, които понастоящем фиксират максималното позволено вътрешно производство на около 85 % от потреблението в ЕС на този стратегически продукт за селскостопанската, хранително-вкусовата и химическата промишленост. Това води до нарастваща зависимост на ЕС от вноса на захар, а снабдяването на световния пазар се контролира от ограничен брой държави износители.

Препоръка 3

Палатата препоръчва евентуалните бъдещи решения, които биха се отразили на производството на захар в ЕС, да вземат предвид нивото на вътрешното производство, което би било необходимо с оглед изпълнението на поставената в Договора цел да се гарантира снабдяването на пазара на ЕС.

102. Доставяните продукти следва да достигат до потребителите на разумни цени [66]. Реформата имаше за цел намаляване на цените на захарта с най-много 36 % [67]. Тъй като образуването на цените за потребителите е сложен процес, трудно е да се определи в каква степен намаляването на референтната цена на продаваната от производителите захар на едро ще се отрази на цената, която заплаща крайният потребител. Въпреки че Комисията подчерта нуждата да се гарантира, че спадовете на цените на стоките незабавно се пренасят на потребителите, някои изследвания, проведени от името на Комисията, показват, че намаляването на цените на захарта на едро обикновено не достига до крайния потребител.

Препоръка 4

Макар да признава, че ценообразуването в хранителния сектор е особено сложен процес, Палатата счита, че Комисията следва редовно да наблюдава този процес. Комисията и държавите членки трябва да следят за правилното прилагане на законодателството относно конкуренцията в този сектор, за да бъде изпълнена заложената в Договора цел доставяните стоки да достигат до потребителите на разумни цени.

Спомогнали ли са специфичните инструменти/механизми за преодоляването или облекчаването на проблемите, свързани с адаптацията към реформата?

103. Преустановяването на производството на захарно цвекло и закриването на фабрики имат съществено пряко и косвено социално отражение върху селскостопанската общност и засегнатите райони, в това число загуба на голям брой работни места. Законодателството предвиди създаването на временен фонд за преструктуриране, по който да се финансират специфични мерки за преодоляване и облекчаване на проблемите, свързани с адаптацията.

104. При одита беше установено, че нито Комисията, нито държавите членки са извършили адекватно проследяване на социалните последици от преструктурирането. Липсват подробни данни относно ефекта от отказа от квоти върху местната икономика.

105. Освен това в няколко държави членки мерките за диверсификация все още не функционираха напълно към момента на одитните посещения. Възможно е забавянето между закриването на фабриките и изпълнението на мерките за диверсификация да постави засегнатите райони в затруднено положение.

106. Преустановяването на производството трябваше да бъде съпътствано от съответни мерки за демонтиране на производствените съоръжения и възстановяване на екологичните условия на обектите на фабриките. Въпреки това при одита бяха констатирани случаи на забавяне по отношение на спазването на екологичните задължения от страна на производителите.

107. Що се отнася до преходната помощ за рафинерии на пълен работен ден, при одита не бяха открити доказателства, че предоставянето на помощта се основава на техническа оценка на нуждите на рафинериите, както и че изплатените суми са изчислени въз основа на обективни критерии.

108. Като цяло все още не може да се достигне до заключение относно степента, до която въведените механизми са смекчили същественото пряко и непряко социално и икономическо отражение на реформата върху селскостопанската общност в засегнатите райони.

Препоръка 5

Палатата препоръчва на Комисията и държавите членки да предприемат спешни действия, за да гарантират, че мерките за диверсификация ще започнат да функционират скоро и ще произведат желания ефект за насърчаването на алтернативите на производството на захарно цвекло и захар.

Препоръка 6

Палатата препоръчва на Комисията и държавите членки да се ангажират по-активно да следят за пълното спазване на екологичните задължения на закритите фабрики.

Финансова стойност на реформата

109. Палатата отбелязва, че ако се вземат предвид допълнителните разходи, които не са включени в бюджетния раздел за земеделие, а именно разходите по съпътстващите мерки за държавите от АКТБ, подписали Протокола за захарта, общите разходи за бюджета на ЕС след реформата за периода 2007—2013 г. вероятно ще бъдат с 1,2 милиарда евро по-високи, отколкото преди реформата.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I, ръководен от Michel CRETIN, член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 21 юли 2010 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Единствената фабрика в ЕС, която е произвеждала захар от захарна тръстика (с изключение на тези от най-отдалечените райони), е закрита през 2006 г.

[2] ООП е създадена с Регламент № 1009/67/ЕИО на Съвета (ОВ 308, 18.12.1967 г., стр. 1). Понастоящем ООП се ръководи от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 година за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1).

[3] Разходите по възстановяването при износ частично се поемат от наложените на производителите такси. Както се посочва в Специален доклад на ЕСП № 20/2000, точка 46: "Годишните разходи от бюджета на ЕС за износ на излишъка от захар възлизат на около 1,5 милиарда евро, от които 800 милиона се възстановяват от таксата върху производството".

[4] През 2005 г. производството на захар в ЕС възлиза на 20,3 милиона тона, а нейното потребление е 15,6 милиона тона. Вносът на сурова захар в ЕС възлиза на 2,3 милиона тона, а износът е 7,5 милиона тона, от които 2,5 милиона тона са субсидирани от ЕС чрез възстановявания при износ.

[5] Регламент (ЕО) № 318/2006 на Съвета (ОВ L 58, 28.2.2006 г., стр. 1) постановява квота за изоглюкозата от 507680 тона (ЕС-25), която е актуализирана на няколко пъти с оглед на новите разпределения и отказаните квоти, и понастоящем е фиксирана на 690441 тона (ЕС-27) (последно актуализирана с Регламент (ЕО) № 1234/2007). В Съединените щати приблизително половината производство на естествен подсладител се основава на производството на изоглюкоза.

[6] Среден годишен износ за пазарните години 2003/2004, 2004/2005 и 2005/2006, Комисията: Селското стопанство в Европейския съюз — статистически и икономически данни за 2007 г.

[1001] Там, където данните за България и Румъния имат голямо значение, това е отбелязано.

[7] Мадагаскар, Малави, Мозамбик, Танзания, Уганда, Замбия.

[8] Правно основание: Регламенти (ЕО) № 318/2006, (ЕО) № 319/2006 и (ЕО) № 320/2006 на Съвета (ОВ L 58, 28.2.2006 г., стр. 1, 32 и 42). Регламент (ЕО) № 318/2006 впоследствие е отменен и заменен с Регламент (ЕО) № 1234/2007. Правилата за прилагане са постановени с Регламент (ЕО) № 968/2006 на Комисията (ОВ L 176, 30.6.2006 г., стр. 32).

[9] Тази цифра включва и заместителите на захар — изоглюкоза и инулинов сироп.

[10] При предишната ООП на захарта производителите можеха да продават захар със стандартно качество на национални интервенционни агенции на интервенционна цена, като по този начин се осигуряваше минимална цена на едро за ЕС.

[11] В настоящата ООП на захарта не съществува интервенционна цена, но Комисията определи референтна цена, около която следва да варира пазарната цена на едро.

[12] Средно претеглени минимални цени от квотите "А" и "Б" за захарно цвекло след приспадането на таксите за пазарните години 2003/2004 и 2004/2005.

[13] Регламенти (ЕО) № 900/2007 на Комисията (ОВ L 196, 28.7.2007 г., стр. 26), (ЕО) № 947/2008, № 948/2008 и № 951/2008 (ОВ L 258, 26.9.2008 г., стр. 60, 61 и 66) за захар в твърдо състояние, захарни сиропи и захар под формата на стоки, които не попадат в приложение I към Договора.

[14] СЕП компенсира отглеждащите захарно цвекло растениевъди за около две трети от намаляването на приходите, причинено от понижаването на цените, т.е. една трета не се компенсира.

[15] Член 1 от Регламент (ЕО) № 320/2006: "Фондът за преструктуриране съставлява част от секция "Гарантиране" на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието. Считано от 1 януари 2007 г., той съставлява част от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) …. Временната сума за преструктуриране, упомената в член 11, се отчита като приход, възложен на фонда за преструктуриране съгласно член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002. Всяка сума, която би останала в наличност във фонда за преструктуриране след финансирането на разходите по точка 2, се възлага на ЕФГЗ."

[16] Член 1 от Регламент (ЕО) № 320/2006: "Всяка сума, която би останала в наличност във фонда за преструктуриране след финансирането на разходите по точка 2, се възлага на ЕФГЗ". Срокът е удължен до 2012 г. с Регламент (ЕС) № 1204/2009 на Комисията.

[17] Член 3, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 320/2006, изменен с Регламент (ЕО) № 1261/2007 на Съвета (ОВ L 283, 27.10.2007 г., стр. 8).

[18] В допълнение Регламент (ЕО) № 320/2006 предвижда 14 милиона евро преходна помощ за някои държави членки (Австрия — 9 милиона евро, Швеция — 5 милиона евро). Съгласно член 9: "В контекста на националната програма за преструктуриране, упомената в член 6, параграф 3: а) в Австрия ще бъде отпусната помощ в размер на не повече от 9 милиона EUR за инвестиции в центрове за събиране на захарно цвекло и други видове логистична инфраструктура, необходими вследствие от преструктурирането; б) в Швеция ще бъде отпусната помощ в размер на не повече от 5 милиона EUR за пряко или непряко ползване от производителите на захарно цвекло в Готланд и Йоланд, които се отказват от производството си на захар като част от националния процес на преструктуриране."

[1002] Всички неизползвани средства ще бъдат отпуснати на ЕФГЗ (по настояща оценка 0,64 млрд. евро).

[19] Производителите в тези държави членки са допринесли с над 70 % за доброволния отказ от квоти за захар, който се регистрира всяка година в рамките на фонда за преструктуриране.

[20] Специален доклад на ЕСП № 20/2000 относно управлението на общата организация на пазара на захарта (ОВ C 50, 15.2.2001 г.).

[21] Съображение 1 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[22] Съображение 5 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[23] Актуална оценка на въздействието, 22.6.2005 г., SEC(2005) 808.

[1003] Разделение на държавите членки според общата доходност, което би повлияло на евентуалното намаляване на производството на захар в тези държави. (Таблица 3 в документ на Комисията "Актуализация на оценката на въздействието" (SEC(2003) 1022).

[1004] "Първоначална квота" се равнява на първоначалната квота, отпусната на държавите членки съгласно приложение III към Регламент (ЕО) № 318/2006 за пазарната година 2006/2007, заедно с допълнителните квоти, закупени през 2006/2007 и 2007/2008.

[1005] "Други държави членки" включва Румъния, България, френските отвъдморски департаменти и автономния регион на Азорските острови.

[24] Гърция, Унгария, Италия и Испания.

[25] Регламент (ЕО) № 1260/2007 на Съвета от 9 октомври 2007 година за изменение на Регламент (ЕО) № 318/2006 относно общата организация на пазарите в сектора на захарта (ОВ L 283, 27.10.2007 г., стр. 1).

[26] Регламент (ЕО) № 320/2006.

[27] Членове 8 и 9 от Регламент (ЕО) № 318/2006.

[28] Производителите на изоглюкоза имат право на подпомагане за частично демонтиране (освен ако не са демонтирали цялото предприятие за производство на нишесте) и следователно сумата се получава като се умножи компенсаторната помощ по броя на тоновете, от които предприятията са се отказали през пазарната година, т.е. 547,50 евро × 32664 отказани тона през 2007/2008 + 468,75 евро × 60568 отказани тона през 2008/2009 + 390,00 евро × 129083 отказани тона през 2009/2010.

[29] Специален доклад на ЕСП № 20/2000, точка 72, буква г).

[30] Специален доклад на ЕСП № 20/2000, точка 83.

[31] Специален доклад на ЕСП № 20/2000, точка 23, буква г).

[32] COM(2004) 499 окончателен на Комисията до Съвета и Парламента относно постигане на устойчив модел на земеделие за Европа чрез реформираната ОСП — реформа в сектора на захарта.

[33] Гарантирането на снабдяването и стабилността на пазарите е цел на ОСП, постановена в член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз (т.нар. Договор от Лисабон), предишен член 33 от Договора за ЕО, и следователно се прилага и за ООП на захарта.

[34] 36 % е разликата между интервенционната цена преди реформата и референтната цена след реформата.

[35] Член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз (предишен член 33 от Договора за ЕО).

[36] Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите "Цени на хранителните стоки в Европа", COM(2008) 821 окончателен.

[37] Evaluation of the Common Organisations of the Markets in the Sugar Sector (Оценка на общата организация на пазара в сектора на захарта), изследване на Нидерландския икономически институт, и Price transmission in the agri-food sector (Предаване на изменението на цените в селскостопанския и хранително- вкусовия сектор), изследване на AgraCEAS Consulting Ltd.

[38] "Следва да се отбележи, че съдържащите захар продукти обикновено са с ниско ниво на променливост на търсенето. Индустриалните производители на тези продукти не биха били съществено засегнати от увеличаването на цената на захарта, тъй като те могат да повишат цената, заплащана от крайния потребител, без техните продажби да спаднат значително. Като цяло за тях намаляването на цената на захарта е благоприятно, тъй като това им дава възможност да добавят икономиите от разходите към своята печалба. Те нямат сериозен стимул да отразят тези икономии върху цената за крайния потребител." Източник: Evaluation of the Common Organisations of the Markets in the Sugar Sector, изследване на Нидерландския икономически институт, стр. 76.

[39] "Разликите в разходите за дистрибуция и продажба на дребно на захар в държавите членки се дължат на разликите в структурата на пазарите (съществуването на различни типове пазари — монополен и монопсонен, (зло)употребата на пазарно влияние), както и различната (макро)икономическа и политическа среда. Разликите се отразяват в различните транспортни разходи, разходи за труд, инвестиционни разходи, данъци върху добавената стойност и печалбата и други, които взети заедно определят разходите за дистрибуция и продажба на дребно. Тези разлики в стойността на разходите се изразяват в разлики на пазарните цени на дребно." Източник: Evaluation of the Common Organisations of the Markets in the Sugar Sector, изследване на Нидерландския икономически институт, стр. 77.

[40] Съображение 2 от Регламент (ЕО) № 318/2006.

[41] Изследването Study to assess the impact of future options for the future reform of the sugar CMO (Оценка на въздействието на бъдещите възможности за предстоящата реформа на ООП в сектора на захарта), проведено от EUROCARE през юли 2003 г., също оценява, че работните места, косвено свързани със захарните фабрики, са два пъти повече от броя на работните места в тях.

[42] Член 3, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[43] Следва да се отбележи, че член 3, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 320/2006 предвиждаше "най-малко 10 %", докато това не беше променено на "10" с Регламент (ЕО) № 1261/2007.

[44] Член 4, параграф 3, буква е) от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[45] Регламент (ЕС) № 1204/2009 на Комисията от 4 декември 2009 година за изменение на Регламент (ЕО) № 968/2006 относно формулиране на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 320/2006 на Съвета за установяване на временна схема за преструктуриране на захарната индустрия в Общността.

[46] Член 3, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 320/2006, изменен с Регламент (ЕО) № 1261/2007.

[47] В Полша не съществува сдружение на предприятията, предоставящи селскостопански машини, затова националните органи са избрали три такива предприятия за консултации.

[48] Регламент (ЕО) № 1260/2007.

[49] Член 6 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[50] Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 година относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).

[51] Член 7 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[52] Регламент (ЕС) № 1204/2009.

[53] Член 24 от Регламент (ЕО) № 968/2006.

[54] Единствените проверки, осъществени от Комисията в държавите членки, са извършени от Отдела за уравняване на сметките на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" и се отнасят до спазването на регламентите.

[55] Член 8 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[56] Член 2 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[57] Член 8 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[58] "Инвестиции, демонтиране на производствени мощности, финансиране на оперативни разходи, разходи за обезценка на оборудване и други необходими разходи във връзка с адаптирането към новата среда" (член 15 от Регламент (ЕО) № 968/2006).

[59] Регламент (ЕО) № 968/2006 за прилагане на Регламент (ЕО) № 320/2006, съображение 10: "За да се улесни процесът на адаптация на постоянните рафиньори, които загубиха някои придобивки, с които разполагаха съгласно Регламент (ЕО) № 1260/2001 на Съвета от 19 юни 2001 г. относно общата организация на пазара в сектора на захарта, към новите условия след влизането в села на Регламент (ЕО) № 318/2006 от 20 февруари 2006 г. за общата организация на пазара в сектора на захарта, Регламент (ЕО) № 320/2006 въвежда преходна помощ, която се предоставя от държавите членки, където в миналото са били установени рафиньорите по смисъла на Регламент (ЕО) № 1260/2001."

[60] Член 8, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[61] Член 1 от Регламент (ЕО) № 320/2006.

[62] Това включва прогнозите за Финансовата рамка за периода 2007—2013 г. Бюджетът след този период е предмет на бъдещо споразумение.

[63] Раздел 5 относно бюджетното изражение на предложенията за реформа в предложението на Комисия, COM(2005) 263 окончателен.

[64] За част от квотите (т.нар. квота "Б") налогът върху производството може да бъде до 39,5 % от интервенционната цена (631 евро за тон), т.е. до 249 евро за тон (член 15 от Регламент (ЕО) № 1260/2001).

[65] Специален доклад на ЕСП № 20/2000 относно управлението на общата организация на пазара на захарта.

[66] Член 33 от Договора за ЕО, впоследствие член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз (т.нар. Договор от Лисабон), постановява, че една от целите на Общата селскостопанска политика е да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени.

[67] 36 % е разликата между интервенционната цена преди реформата и референтната цена след реформата.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ПРЕГЛЕД НА РЕАЛНИТЕ ПРИХОДИ И ПРОГНОЗНИТЕ РАЗХОДИ В РАМКИТЕ НА ФОНДА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ

Източник: Одиторите на Палатата използваха данните за отказани квоти, предоставени от Комисията (Отдел C.5 на ГД "Земеделие и развитие на селските райони"), за изчисляване на представените по-горе цифри.

(млн. евро) |

Държава членка | Общо приходи | Разходи |

Помощ за преструктуриране [1] | Помощ за диверсификация [2] | Преходна помощ [3] | Общо |

(A) | (B) | (C) | (D) | (E) = (B) +(C) + (D) |

Белгия | 339 | 331 | 19 | 0 | 350 |

България | 13 | 2 | 1 | 0 | 3 |

Чешка република | 166 | 88 | 11 | 0 | 99 |

Дания | 163 | 37 | 8 | 0 | 45 |

Германия | 1350 | 639 | 71 | 0 | 710 |

Ирландия | 0 | 187 | 44 | 0 | 231 |

Гърция | 88 | 130 | 26 | 0 | 156 |

Испания | 346 | 454 | 70 | 0 | 524 |

Франция | 1354 | 611 | 64 | 25 | 700 |

Италия | 293 | 981 | 167 | 0 | 1148 |

Латвия | 8 | 59 | 15 | 0 | 74 |

Литва | 40 | 17 | 2 | 0 | 19 |

Унгария | 152 | 260 | 52 | 0 | 312 |

Нидерландия | 344 | 177 | 12 | 0 | 189 |

Австрия | 152 | 25 | 5 | 9 | 39 |

Полша | 657 | 288 | 34 | 0 | 322 |

Португалия | 10 | 34 | 15 | 24 | 73 |

Румъния | 32 | 10 | 0 | 0 | 10 |

Словения | 7 | 51 | 12 | 2 | 65 |

Словакия | 76 | 77 | 16 | 0 | 93 |

Финландия | 45 | 64 | 7 | 5 | 76 |

Швеция | 128 | 63 | 9 | 5 | 77 |

Обединено кралство | 466 | 165 | 15 | 94 | 274 |

Общо | 6229 | 4750 | 675 | 164 | 5589 |

[1] Вкл. плащания със задна дата.

[2] Включва помощта за диверсификация и допълнителната помощ за диверсификация.

[3] Съгласно членове 8 и 9 от Регламент (ЕО) № 320/2006 (Преходна помощ за рафинерии на пълен работен ден и някои държави членки).

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ПРЕГЛЕД НА КВОТИТЕ, ОТКАЗАНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

А - ЗАХАР

(тонове бяла захар) |

Държава членка | Първоначални квоти [1] | Отказани квоти за съответната пазарна година | Налични квоти от пазарната година 2009/2010 | Процент от общия брой отказани квоти |

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | | |

| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) = (A+B+C+D+E) | (G) = Σ(B+C+D+E)/A |

Франция [2] | 4120687 | | | -683 655 | | 3437032 | 16,6 % |

Германия | 3655456 | | | -757 200 | | 2898256 | 20,7 % |

Полша | 1772477 | | | -366 869 | | 1405608 | 20,7 % |

Обединено кралство | 1221474 | | | -165 000 | | 1056474 | 13,5 % |

Нидерландия | 931435 | | | -126 547 | | 804888 | 13,6 % |

Белгия | 882301 | | | -206 066 | | 676235 | 23,4 % |

Италия | 1557443 | -778 737 | -24 861 | -245 467 | | 508378 | 67,4 % |

Испания | 996961 | -93 119 | -16 679 | -256 578 | -132 106 | 498479 | 50,0 % |

Чешка република | 474932 | | -102 473 | | | 372459 | 21,6 % |

Дания | 452466 | | | -80 083 | | 372383 | 17,7 % |

Австрия | 405812 | | | -54 785 | | 351027 | 13,5 % |

Швеция | 385984 | -42 562 | | -50 236 | | 293186 | 24,0 % |

Гърция | 317502 | | -158 800 | | | 158702 | 50,0 % |

Словакия | 216037 | | -70 133 | -33 584 | | 112320 | 48,0 % |

Унгария | 406684 | | -108 093 | -193 171 | | 105420 | 74,1 % |

Румъния [3] | 109164 | | | -4 475 | | 104689 | 4,1 % |

Литва | 111010 | | | -20 758 | | 90252 | 18,7 % |

Финландия | 146087 | | -56 087 | -9 001 | | 80999 | 44,6 % |

Португалия [4] | 79671 | -35 218 | -19 500 | -15 000 | | 9953 | 87,5 % |

Словения | 52973 | | -52 973 | | | 0 | 100,0 % |

Латвия | 66505 | | -66 505 | | | 0 | 100,0 % |

Ирландия | 199260 | -199 260 | | | | 0 | 100,0 % |

България [3] | 4752 | | | -4 752 | | 0 | 100,0 % |

Общо | 18567073 | -1 148896 | -676 104 | -3 273227 | -132 106 | 13336740 | 28,2 % |

| Общо отказани квоти за захар = 5230333 | |

Б - инулинов сироп

(тонове в еквивале\нт на захар) |

Държава членка | Първоначални квоти | Отказани квоти за съответната пазарна година | Налични квоти от пазарната година 2009/2010 | Процент от общия брой отказани квоти |

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | | |

| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) = (A+B+C+D+E) | (G) = (B+C+D+E)/A |

Белгия | 215246 | -215 246 | | | | 0 | 100,0 % |

Нидерландия | 80950 | -80 950 | | | | 0 | 100,0 % |

Франция | 24521 | -24 521 | | | | 0 | 100,0 % |

Общо | 320717 | -320 717 | 0 | 0 | 0 | 0 | 100,0 % |

| Общо отказани квоти за инулинов сироп = 320717 | |

В - ИЗОГЛЮКОЗА

Източник: ЕСП, въз основа на данни от Комисията (ГД "Земеделие и развитие на селските райони").

(тонове сухо вещество) |

Държава членка | Първоначални квоти [5] | Отказани квоти за съответната пазарна година | Налични квоти от пазарната година 2009/2010 | Процент от общия брой отказани квоти |

| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | | |

| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) = (A+B+C+D+E) | (G) = (B+C+D+E)/A |

Унгария | 220266 | | | | | 220266 | 0,0 % |

Белгия | 114580 | | | | | 114580 | 0,0 % |

България [6] | 89198 | | | | | 89198 | 0,0 % |

Словакия | 68095 | | | | | 68095 | 0,0 % |

Германия | 56638 | | | | | 56638 | 0,0 % |

Испания | 131423 | | -5 000 | -3 000 | -69 613 | 53810 | 59,1 % |

Полша | 42861 | | | | | 42861 | 0,0 % |

Италия | 32493 | | | | | 32493 | 0,0 % |

Португалия | 15871 | | | -3 371 | | 12500 | 21,2 % |

Франция | 27664 | | -27 664 | | | 0 | 100,0 % |

Обединено кралство | 43592 | | | | -43 592 | 0 | 100,0 % |

Нидерландия | 14563 | | | -14 563 | | 0 | 100,0 % |

Гърция | 20636 | | | -20 636 | | 0 | 100,0 % |

Румъния [6] | 15879 | | | | -15 879 | 0 | 100,0 % |

Финландия | 18999 | | | -18 999 | | 0 | 100,0 % |

Общо | 912758 | 0 | -32 664 | -60 569 | -129 084 | 690441 | 24,4 % |

| Общо отказани квоти за изоглюкоза = 222317 | |

[1] "Първоначална квота" се равнява на първоначалната квота, отпусната на държавите членки съгласно приложение III към Регламент (ЕО) № 318/2006 за пазарната година 2006/2007, заедно с допълнителните квоти, закупени през 2006/2007 и 2007/2008.

[2] Включително квотите за френските отвъдморски департаменти (480 245 тона).

[3] Налични квоти едва от 2007/2008 (присъединяване на нови държави членки към ЕС през 2007 г.).

[4] Включително квотите за автономния регион на Азорските острови (9 953 тона).

[5] "Първоначална квота" се равнява на първоначалната квота, отпусната на държавите членки съгласно приложение III към Регламент (ЕО) № 318/2006 за пазарната година 2006/2007, заедно с допълнителните квоти, отпуснати през 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009.

[6] Налични квоти едва от 2007/2008 (присъединяване на нови държави членки към ЕС през 2007 г.), заедно с допълнителните квоти, отпуснати до 2009/2010.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПО ДОХОДНОСТ И ОТКАЗАНИ КВОТИ ЗА ЗАХАР

Източник: Комисия (Отдел C.5 на ГД "Земеделие и развитие на селските райони").

(тонове бяла захар) |

Държава членка | Ниво на обща доходност [1] | Реално въздействие на реформата |

Първоначални квоти [2] | Отказани квоти през първите две години | Отказани квоти за 2008/20093 | Процент отказани квоти от първоначалните квоти | Процент отказани квоти от общите квоти | Налични квоти от 2009/2010 |

(A) | (B) | (C) | (D) = (B+C)/(A) | (E) = (B+C)/ (общо B + общо C) | (F) = A+B+C |

Ирландия | Ниско | 2143923 | -1 216376 | -260 466 | 68,9 % | 28,2 % | 667081 |

Гърция |

Италия |

Португалия (континентална част) |

Чешка република | Средно | 2923655 | -566 062 | -725 282 | 44,2 % | 24,7 % | 1632311 |

Дания |

Испания [3] |

Латвия |

Литва |

Унгария |

Словакия |

Словения |

Финландия |

Белгия | Високо | 12895381 | -42 562 | -2 410358 | 19,0 % | 46,9 % | 10442461 |

Германия |

Франция (континентална част) |

Нидерландия |

Австрия |

Полша |

Швеция |

Обединено кралство |

Други държ