P8_TA(2018)0354

Европейски план за действие „Едно здраве“ срещу антимикробната резистентност (АМР)

Резолюция на Европейския парламент от 13 септември 2018 г. относно Европейски план за действие „Едно здраве“ срещу антимикробната резистентност (АМР) (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид насоките на Световната здравна организация (СЗО) от 2017 г. относно употребата на значимите в медицински аспект антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни,

— като взе предвид доклада на Федерацията на ветеринарите в Европа от 29 февруари 2016 г., в който се предоставят отговори на въпроси на Европейската агенция по лекарствата (EMA) и Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) относно употребата на антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни, (1)

— като взе предвид заключенията на Съвета от 17 юни 2016 г. относно следващите стъпки в рамките на подход „Едно здраве“ за борба с антимикробната резистентност,

— като взе предвид заключенията на Съвета от 17 юни 2016 г. относно укрепването на баланса във фармацевтичните системи в ЕС и неговите държави членки,

— като взе предвид заключенията на Съвета от 6 юни 2011 г., озаглавени „Имунизациите в детска възраст: успехи и предизвикателства, свързани с имунизациите в детска възраст в Европа, и перспективи“, приети от министрите на здравеопазването на държавите — членки на ЕС,

— като взе предвид заключенията на Съвета от 6 декември 2014 г. относно ваксинирането като ефективен инструмент в областта на общественото здравеопазване,

— като взе предвид своята резолюция от 19 май 2015 г., озаглавена „По-безопасно здравно обслужване в Европа: подобряване на безопасността на пациентите и борбата с антимикробната резистентност“ (2),

— като взе предвид своята резолюция от 11 декември 2012 г., озаглавена „Предизвикателството на микробите — нарастващата опасност от антимикробна резистентност“ (3),

— като взе предвид Решение № 1082/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2013 г. за сериозните трансгранични заплахи за здравето и за отмяна на Решение № 2119/98/ЕО (4),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 29 юни 2017 г., озаглавено „Европейски план за действие „Едно здраве“ срещу антимикробната резистентност“ (COM(2017)0339),

— като взе предвид своята резолюция от 26 ноември 2015 г. относно нова стратегия за хуманно отношение към животните за периода 2016—2020 г. (5),

— като взе предвид глобалния план за действие на Световната здравна организация (СЗО) в областта на ваксините (GVAP), приет от 194 държави — членки на Световната здравна асамблея, през май 2012 г.,

— като взе предвид Европейския план за действие на СЗО в областта на ваксините (EVAP) за периода 2015—2020 г.,

— като взе предвид документа от общ интерес, озаглавен „The Role of the European Food Safety Authority (EFSA) in the Fight against Antimicrobial Resistance (AMR)“ (Ролята на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) в борбата срещу антимикробната резистентност (АМР)), публикуван във вестник „Food Protection Trends“ през 2018 г.,

— като взе предвид Пътната карта на Комисията за стратегически подход към фармацевтичните продукти в околната среда и настоящия проект за стратегическия подход (6),

— като взе предвид политическата декларация на ООН на срещата на високо равнище на Общото събрание на ООН от 21 септември 2016 г. относно антимикробната резистентност,

— като взе предвид доклада на Световната банка от март 2017 г., озаглавен „Резистентни към лекарствените средства инфекции: заплаха за нашето икономическо бъдеще“,

— като взе предвид предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно ветеринаромедицинските продукти (COM(2014)0558),

— като взе предвид доклада на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) от септември 2015 г., озаглавен „Антимикробната резистентност в държавите от Г7 и извън тях: икономически въпроси, политики и варианти за действие“,

— като взе предвид съвместното научно становище на EMA/ЕОБХ относно мерките за намаляване на необходимостта от използване на антимикробни средства в животновъдството в Европейския съюз и произтичащото от това въздействие върху безопасността на храните (т.нар. становище „RONAFA“),

— като взе предвид резолюцията от 29 май 2017 г. на Седемнадесетата световна здравна асамблея относно подобряването на профилактиката, диагностиката и клиничното управление на сепсиса,

— като взе предвид първия съвместен доклад на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), ЕОБХ и ЕМА, публикуван през 2015 г. (JIACRA I), и втория им съвместен доклад (JIACRA II), публикуван през 2017 г., относно интегрирания анализ на употребата на антимикробни средства и наличието на антимикробна резистентност при бактерии при хора и отглеждани за производство на храни животни,

— като взе предвид своята резолюция от 2 март 2017 r. относно възможностите на ЕС за подобряване на достъпа до медикаменти (7),

— като взе предвид доклада на ECDC от 2016 г. относно наблюдаването на антимикробната резистентност в Европа,

— като взе предвид Обобщения доклад на Европейския съюз относно антимикробната резистентност в зоонозните и индикаторните бактерии при хората и животните и в храните през 2016 г., изготвен от ECDC и ЕОБХ (8),

— като взе предвид член 52 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните, както и становищата на комисията по промишленост, изследвания и енергетика и комисията по земеделие и развитие на селските райони (A8-0257/2018),

А. като има предвид, че прекомерната и неправилна употреба на антибиотици, и по-специално в животновъдството (антибиотици, използвани за профилактика и за стимулиране на растежа), и недостатъчният контрол върху инфекциите в хуманната и ветеринарната медицина постепенно превръщат антимикробната резистентност (АМР) в огромна заплаха за здравето на хората и на животните;

Б. като има предвид, че по приблизителни оценки най-малко 20% от инфекциите, свързани с медицинско обслужване (ИСМО), могат да се предотвратят чрез устойчиви и многостранни програми за профилактика и контрол на инфекциите (9);

В. като има предвид, че разумното използване на антибиотици, както и профилактиката и контролът на инфекциите във всички сектори на здравеопазването, включително здравето на животните, са крайъгълни камъни на ефективното предотвратяване на развитието и предаването на резистентни на антибиотици бактерии;

Г. като има предвид, че 50% от антибиотиците, предписани на хора, са неефективни, а 25% от антибиотиците, потребявани от хора, не са правилно назначени; като има предвид, че 30% от хоспитализираните пациенти употребяват антибиотици и че устойчивите на полимедикаментозно лечение бактерии представляват особена заплаха в болниците, домовете за възрастни хора и при пациентите, грижата за които изисква устройства като вентилатори и венозни катетри;

Д. като има предвид, че антибиотиците продължават да се използват в животновъдството за профилактика на заболявания и като компенсация за слабата хигиена, а не в случаи на необходимост по предписание, което допринася за възникването при животните на резистентни на антимикробни средства бактерии, които могат да се предават на хората;

Е. като има предвид наличието на взаимовръзка между установената резистентност към антибиотици у животните, отглеждани за производство на храни (напр. бройлери), и факта, че голяма част от бактериалните инфекции при хората възникват при обработка, приготвяне и консумация на месо от такива животни, беше потвърдено също така от агенциите на ЕС (10);

Ж. като има предвид, че неправилната употреба на антибиотици подкопава ефективността им и води до разпространяване на високорезистентни микроби, които са резистентни по-специално към използваните като последно средство за лечение антибиотици; като има предвид, че според данни, предоставени от ОИСР, АМР може да причинява приблизително 700 000 смъртни случая годишно; като има предвид, че 25 000 от тези смъртни случаи са в ЕС, а останалите — извън ЕС, което означава, че сътрудничеството в политиката за развитие и координирането и наблюдението на АМР на международно равнище са от ключово значение;

З. като има предвид, че АМР би могла да предизвика до 10 милиона смъртни случаи годишно през 2050 г., ако не се предприемат действия; като има предвид, че 9 милиона от този приблизително изчислен брой смъртни случаи биха възникнали извън ЕС в развиващите се държави, и по-специално в Азия и Африка; като има предвид, че инфекциите и резистентните бактерии се разпространяват лесно и че следователно съществува належаща необходимост от действия на световно равнище;

И. като има предвид, че ваксините и инструментите за бърза диагностика (RDT) имат потенциал да ограничават злоупотребата с антибиотици; като има предвид, че RDT дават възможност на здравните специалисти бързо да диагностицират бактериална или вирусна инфекция и следователно да намалят неправилната употреба на антибиотици и риска от развиване на резистентност (11);

Й. като има предвид, че вследствие на постоянното разпространение на високорезистентни бактерии в бъдеще може да се окаже невъзможно предоставянето на добро здравно обслужване при инвазивни операции или добре установени лечения за някои групи пациенти, които се нуждаят от лъчетерапия, химиотерапия и трансплантации;

К. като има предвид, че бактериите са в процес на непрекъснато развитие, че научноизследователската и развойната дейност (НИРД) и регулаторните среди са комплексни, че някои специфични инфекции са редки и че очакваната възвращаемост от новите антимикробни средства остава ограничена;

Л. като има предвид, че ИСМО се дължат на липсата на превантивни мерки, което води до резистентни на антибиотици бактерии и лоши хигиенни практики, особено в болниците; като има предвид, че според оценките на ECDC приблизително 4 милиона пациенти годишно в ЕС развиват ИСМО и че пряката последица от тези инфекции са приблизително 37 000 смъртни случая годишно; като има предвид, че e възможно броят на смъртните случаи дори да е по-голям; като има предвид, че посоченият по-рано брой от 25 000 смъртни случая годишно в Съюза се оказва много по-нисък от действителния брой;

М. като има предвид, че липсата на достъп до ефективни антибиотици в развиващите се държави все още предизвика повече смъртни случаи, отколкото AMR; като има предвид, че действията за справяне с АМР, които твърде силно се съсредоточават върху ограничаването на достъпа до антибиотици, могат да изострят вече тежката криза с липсата на достъп до лекарства, която днес причинява повече от един милион смъртни случая годишно при децата под петгодишна възраст; като има предвид, че действията за преодоляване на АМР трябва да имат за цел да гарантират устойчив достъп до лекарства за всички, което означава достъп за нуждаещите се, но без прекомерна употреба за никого;

Н. като има предвид, че в различни държави членки се отбелязват бързо повишаващи се равнища на мултирезистентни гъбички, които водят до рязко удължаване на срока на хоспитализация и по-високи равнища на смъртност сред заразените пациенти; като има предвид, че Американският център за контрол и профилактика на заболяванията насочи вниманието към проблема; като има предвид, че е видимо отсъствието на този специфичен въпрос в Европейския план за действие „Едно здраве“ срещу АМР;

О. като има предвид, че активните програми за скриниг, използващи RDT, доказано имат значителен принос за управлението на ИСМО и намаляването на разпространението им в болниците и между пациентите (12);

П. като има предвид, че е доказано, че употребата на антибиотични съединения в неклинични потребителски продукти увеличава риска от генериране на резистентни на лекарства щамове на бактерии (13);

Р. като има предвид, че добрата хигиена на ръцете под формата на ефикасно измиване и подсушаване на ръцете може да допринесе за предотвратяване на АМР и на предаването на инфекциозни заболявания;

С. като има предвид, че използването на медицински изделия може да предотвратява инфекциите на хирургичното място и следователно да предотвратява и контролира развиването на АМР (14);

Т. като има предвид, че съществуват успешни примери за програми, които са подобрили достъпа до лекарства срещу ХИВ, туберкулоза и малария в световен мащаб;

У. като има предвид, че вътрешноболничните инфекции представляват голяма заплаха за запазването и гарантирането на основните здравни грижи навсякъде по света;

Ф. като има предвид, че ако настоящата тенденция се запази, до 2050 г. АМР може да причинява повече смъртни случаи от рака (15);

Х. като има предвид, че ECDC и ЕОБХ потвърдиха отново, че АМР е една от най-големите заплахи за общественото здраве (16);

Ц. като има предвид, че резистентната на лекарства туберкулоза е водещата причина за смърт от АМР;

Ч. като има предвид, че в доклада си от март 2017 г. Световната банка предупреждава, че до 2050 г. резистентните на лекарства инфекции биха могли да причинят глобални икономически вреди, аналогични на тези от финансовата криза от 2008 г.;

Ш. като има предвид, че АМР може да се счита и приема като заплаха както за здравето на хората, животните и планетата и като пряка заплаха за постигането на някои от целите за устойчиво развитие (ЦУР), определени в Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, включително, но и не само, ЦУР1, ЦУР2, ЦУР3 и ЦУР6;

Щ. като има предвид, че целите на подхода „Едно здраве“ са да се гарантира, че лечението на инфекции при хората и животните остава ефективно, да се предотврати появата и разпространението на АМР и да се засили разработването и наличността на нови ефикасни антимикробни средства в ЕС и останалата част от света;

АА. като има предвид, че в заключенията на Съвета относно следващите стъпки в рамките на подход „Едно здраве“ за борба с антимикробната резистентност (17) Комисията и държавите членки се приканват, в рамките на мрежата „Едно здраве“ относно АМР, да съгласуват програмите за стратегически изследвания на съществуващите инициативи за НИРД на ЕС относно нови антибиотици, алтернативи и диагностика;

АБ. като има предвид, че Хартата на основните права на Европейския съюз признава основното право на гражданите на закрила на здравето и на медицински грижи; като има предвид, че правото на здравеопазване представлява икономическото, социалното и културното право на универсални минимални стандарти за здравни грижи, полагащи се на всички физически лица;

АВ. като има предвид, че ключов стълб на всяка стратегия на ЕС за АМР трябва да бъде гарантирането на постоянно обучение на здравните специалисти по отношение на най-новите развития в научните изследвания и най-добрите практики във връзка с профилактиката и разпространението на АМР;

АГ. като има предвид, че според приблизителните оценки на Световната здравна асамблея сепсисът — синдромна реакция на инфекциозни болести – причинява всяка година приблизително 6 милиона смъртни случаи по цял свят, по-голямата част от които са предотвратими;

АД. като има предвид, че съгласно съвместния си мандат ECDC, ЕОБХ и EMA работят понастоящем по осигуряването на показатели за резултатите по отношение на АМР и консумацията на антимикробни средства от животните, отглеждани за производство на храни, и от хората;

АЕ. като има предвид, че природата ни предоставя изобилие от мощни антибиотици, които биха могли да бъде оползотворени в много по-голяма степен, отколкото понастоящем;

АЖ. като има предвид, че най-новите данни на EMA показват, че действията за намаляване на употребата на антимикробни средства във ветеринарната медицина са непоследователни в рамките на ЕС (18); като има предвид, че някои държави членки за кратък период са постигнали значителни намаления в употребата на антимикробни средства във ветеринарната медицина благодарение на амбициозни национални политики, както е видно от редица мисии за установяване на фактите, извършени от Дирекция „Одити и анализи в областта на здравеопазването и храните“ на Европейската комисия (19);

АЗ. като има предвид, че АМР представлява трансгранична заплаха за здравето, но че ситуацията се различава значително в отделните държави членки; като има предвид, че Комисията трябва следователно да определи и да предприеме действия в области с висока европейска добавена стойност, като същевременно зачита правомощията на държавите членки, които отговарят за определянето на своите политики в областта на здравеопазването;

АИ. като има предвид, че ефективните действия срещу АМР трябва да са част от по-широка международна инициатива с участието на възможно най-много международни институции, агенции и експерти, както и на частния сектор;

АЙ. като има предвид, че основните причини за АМР са, наред с другите, неподходящата употреба и злоупотребата с антимикробни средства, слабостта на системите за осигуряване на качеството на лекарствата, употребата на антимикробни средства в животновъдството за насърчаване на растежа или предотвратяване на болести, недостатъците в профилактиката и контрола на инфекциите и слабостите в системите за надзор;

АК. като има предвид, че пациентите следва да имат достъп до здравеопазване и възможности за лечение, включително допълващи и алтернативни лечения и лекарства, по свой избор и предпочитание;

АЛ. като има предвид, че според приблизителните оценки разходите по предприемането на действия в световен мащаб относно АМР възлизат на до 40 милиарда щатски долара за 10-годишен период;

АМ. като има предвид, че свързаните с АМР предизвикателства ще нараснат през следващите години, а ефективните действия разчитат на непрекъснати междусекторни инвестиции в публични и частни научни изследвания и иновации, така че да могат да бъдат разработени по-добри инструменти, продукти и изделия, нови лечения и алтернативни подходи в съответствие с подхода „Едно здраве“;

АН. като има предвид, че от Петата до Седмата рамкова програма (FP5-FP7) бяха инвестирани повече от 1 милиард евро в научни изследвания в областта на АМР и че в рамките на „Хоризонт 2020“ досега вече е мобилизиран общ бюджет в размер на над 650 милиона евро; като има предвид, че Комисията пое ангажимент да инвестира над 200 милиона евро в областта на АМР през последните три години от програмата „Хоризонт 2020“;

АО. като има предвид, че различни инструменти за финансиране по линия на „Хоризонт 2020“ ще доведат до резултати от научни изследвания по отношение на АМР, и по-специално: — Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), с акцент върху всички аспекти на разработването на антибиотици, в т.ч. научни изследвания за механизмите на АМР, откриване на нови лекарства, разработване на лекарства и икономически и административни аспекти, като седем текущи проекта са в рамките на програмата ND4BB („New Drugs for Bad Bugs“ —Нови лекарства за лошите микроби) с общ бюджет от над 600 милиона евро, финансирани от Комисията и от непарични вноски от предприятията; — Партньорската програма за клинични изпитвания между европейските и развиващите се страни (EDCTP), с акцент върху разработването на нови и подобрени лекарствени продукти, ваксини, микробициди и диагностика за борба с ХИВ/СПИН, туберкулоза и малария, с 32 текущи проекта на стойност повече от 79 милиона евро; — Инициативата за съвместно планиране относно АМР (JPIAMR), която акцентира върху консолидирането на иначе разпокъсаните национални научноизследователски дейности, с текущи проекти на стойност 55 милиона евро; — Европейският научноизследователски съвет с неговите управлявани от научните изследователи или „отдолу нагоре“ изследователски проекти; — Финансовият механизъм в областта на заразните болести „InnovFin“ за проекти, които са близо до пазарна реализация, с отпуснати седем заема към настоящия момент на обща стойност 125 милиона евро; — Инструментът за МСП и „Бърз път към иновации“ (БПИ), които подпомагат МСП в разработването на новаторски решения и инструменти за профилактика, диагностика и лечение на инфекциозни заболявания и подобряват контрола над инфекциите, с 36 свързани с АМР проекта и бюджет от повече от 33 милиона евро;

АП. като има предвид, че повече от 20 нови класове антибиотици бяха разработени до 60-те години на миналия век, но че оттогава насам е разработен само един нов клас антибиотици въпреки разпространението и развитието на нови резистентни бактерии; като има предвид освен това, че съществува ясно доказателство за устойчивостта към новите средства в рамките на съществуващите класове антибиотици;

АР. като има предвид, че са налице положителни странични ефекти от новите антимикробни средства за общественото здраве и науката;

АС. като има предвид, че използването на антибиотици за зоотехнически цели, например като стимулатори на растежа, представлява неправилна употреба на тези здравни продукти и се осъжда от всички международни здравни организации, които препоръчват забраната на този вид използване като част от борбата с АМР; като има предвид, че използването на антибиотици като стимулатори на растежа при животните, отглеждани за производство на храни, е забранено в ЕС от 2006 г.;

АТ. като има предвид, че на множество заболявания, причинявани от микроби, може ефективно да се противодейства не с антибиотици, които водят до резистентност към лекарства, а с ранна диагностика, комбинирана с нови и съществуващи лекарства и други методи и практики на лечение, разрешени в ЕС, като така се спасява животът на милиони хора и животни в целия ЕС;

АУ. като има предвид, че разминаването между засилващата се АМР и разработването на нови антимикробни средства се увеличава; като има предвид, че към 2050 г. резистентните на лекарства заболявания биха могли да са причина за 10 милиона смъртни случая годишно в целия свят; като има предвид, че съгласно приблизителните оценки всяка година в ЕС най-малко 25 000 души умират от инфекции, причинени от резистентни бактерии, като годишните разходи от това възлизат на 1,5 милиарда евро, докато през последните 40 години е разработен само един нов клас антибиотици;

АФ. като има предвид, че за да продължат да бъдат ефективни антибиотиците, предвидени изключително за хуманна употреба, и за да се сведат до минимум рисковете от появата на АМР по отношение на тези антибиотици от критично важно значение, трябва да се забрани употребата на някои групи антибиотици във ветеринарната медицина; като има предвид, че Комисията следва да определи антибиотиците или групите антибиотици, които да бъдат предназначени единствено за лечението на определени инфекции при хората;

АХ. като има предвид, че политическата декларация, подкрепена от държавните ръководители на Общото събрание на ООН в Ню Йорк през септември 2016 г., и Глобалният план за действие от май 2015 г. са знак за ангажираността в световен план да се приеме широкообхватен координиран подход в редица сектори за справяне с основните причини за антимикробната резистентност;

АЦ. като има предвид, че често цитираните 25 000 смъртни случая в ЕС годишно и свързаните разходи от над 1,5 милиарда евро датират от 2007 г. и че е необходима постоянно актуализирана информация относно реалната тежест на АМР; подчертава, че мащабът на проблема е доказателство за ясната нужда от Европейски план за действие „Едно здраве“ срещу АМР;

ЕС като регион на най-добри практики

1. счита, че за да се предприемат достатъчни стъпки за справяне с АМР, принципът за „Едно здраве“ трябва да има централна роля, отразявайки факта, че здравето на хората, здравето на животните и околната среда са взаимосвързани и че заболяванията се предават от хората на животните и обратно; в тази връзка подчертава, че спрямо заболяванията трябва да се предприемат действия и при хората, и при животните, като се вземат специално предвид хранителната верига и околната среда, която може да бъде друг източник на резистентни микроорганизми; подчертава важната роля на Комисията за координиране и наблюдение на националните планове за действие, изпълнявани от държавите членки, и значението на междуведомственото сътрудничество;

2. подчертава необходимостта от определяне на срокове за Европейския план за действие „Едно здраве“; призовава Комисията и държавите членки да включат измерими и обвързващи цели по отношение на АМР както в Европейския план за действие „Едно здраве“, така и в националните планове за действие, за да се даде възможност за сравнителен анализ;

3. подчертава, че правилната и разумна употреба на антимикробните средства е от съществено значение за ограничаване на възникването на АМР в хуманното здравеопазване, животновъдството и аквакултурите; подчертава, че има значителни разлики в начините, по които държавите членки подхождат към и се борят срещу АМР, поради което координирането на националните планове със специфични цели придобива ключово значение; изтъква, че Комисията изпълнява ключова роля в координирането и наблюдението на националните стратегии; подчертава необходимостта от междусекторно (особено в следващата рамкова програма на ЕС за научни изследвания и иновации (9РП)) и обхващащо различните компоненти на околната среда прилагане на подхода „Едно здраве“, което все още не е постигнато в достатъчна степен в плана за действие на Комисията; настоява използването на антибиотици за профилактични цели във ветеринарната медицина да бъде стриктно регламентирано в съответствие с разпоредбите на бъдещия регламент относно ветеринарномедицинските продукти;

4. препоръчва новосъздадената мрежа „Едно здраве“ и съвместното действие на ЕС относно АМР и инфекциите, свързани с медицинското обслужване, да включват, освен държавите членки, и други съответни основни заинтересовани страни;

5. призовава Комисията да извърши и публикува средносрочна оценка и последваща оценка на Плана за действие „Едно здраве“ и да включи всички свързани заинтересовани страни в процедурата по оценяване;

6. подчертава, че съвместното действие на ЕС за справяне с нарастващата заплаха за здравето на хората и животните и за околната среда от резистентните към антибиотици бактерии може да бъде успешно само ако се основава на стандартизирани данни; призовава Комисията в тази връзка да разработи и предложи подходящи процедури и показатели за измерване и сравняване на напредъка в борбата срещу АМР и да осигури представянето и оценката на стандартизирани данни;

7. отбелязва, че наскоро приетите показатели на ЕС в помощ на държавите членки да наблюдават своя напредък в борбата срещу АМР акцентират единствено върху употребата на антибиотици, без да отразяват целесъобразността на тази употреба; призовава ECDC да измени съответно показателите на ЕС;

8. призовава Комисията да събира данни и докладва относно количеството произвеждани антибиотици от производителите;

9. призовава Комисията и държавите членки да съгласуват надзора, наблюдението и докладването относно моделите на АМР и резистентните на антимикробни средства патогени и да подават тези данни в Глобалната система за наблюдение на антимикробната резистентност (GLASS); подчертава освен това, че системното събиране на всички съответни и сравними данни относно обема на продажбите е от изключително значение; призовава Комисията да изготви при консултиране с ЕМА, ЕОБХ и ECDC приоритетен списък на патогените в ЕС както за хората, така и за животните, вземайки предвид приоритетния списък на патогените в световен мащаб, установен от СЗО, като по този начин ясно определи бъдещите приоритети в областта на научноизследователската и развойната дейност; призовава Комисията също така да насърчава и подкрепя държавите членки във въвеждането и наблюдението на националните цели за наблюдение и намаляване на АМР/ИСМО;

10. призовава Комисията да разработи стандартизирани проучвания за събирането на данни относно ИСМО и да анализира рисковете за големите популации от хора и животни по време на епидемии и пандемии;

11. подчертава, че по-доброто споделяне на местна, регионална и национална информация и данни относно възникващи проблеми в областта на здравето на хората и животните заедно с използването на системи за ранно предупреждаване може да бъде от полза за държавите членки при приемането на подходящи мерки за ограничаване на разпространението на резистентни организми;

12. призовава за разширяване на ролята и човешките и финансовите ресурси на всички съответни агенции на ЕС в борбата срещу АМР и ИСМО; счита, че тясното сътрудничество между агенциите на ЕС и финансираните от ЕС проекти е от първостепенно значение;

13. настоятелно призовава Комисията и държавите членки да представят редовни и точни доклади относно броя потвърдени случаи на АМР при хората заедно с точни и актуални статистически данни относно смъртността, свързана с АМР;

14. подчертава, че наблюдението на животновъдството за нуждите на земеделието и хранително-вкусовата промишленост, профилактиката на инфекциите, здравното образование, мерките за биологична сигурност, активните програми за скрининг и практиките за контрол са от критично важно значение за контрола на всички инфекциозни микроорганизми, тъй като намаляват необходимостта от антимикробни средства и следователно възможността микроорганизмите да развиват и разпространяват резистентност; подчертава необходимостта от задължително докладване на обществените здравни органи за всички пациенти, за които е установено, че са заразени с високорезистентни бактерии или са преносители на такива; подчертава необходимостта от насоки относно изолирането на хоспитализираните носители и създаването на мултидисциплинарна работна група от специалисти на пряко подчинение на националните министерства на здравеопазването;

15. подчертава необходимостта от система на ЕС за събиране на данни относно правилната употреба на всички антибиотици; призовава за разработването на протоколи за предписването и употребата на антибиотици на равнище ЕС, като наред с другото се признава отговорността на ветеринарните лекари и лекарите, предоставящи първична медицинска помощ, в тази област; призовава освен това за задължителното събиране на национално равнище на всички рецепти, предписващи антибиотици, и за регистрирането им в база данни, контролирана и координирана от експерти в областта на инфекциите, с цел разпространение на знанията относно най-добрата им употреба;

16. в този контекст изразява съжаление относно факта, че Комисията не е предложила по-рано стратегически подход спрямо замърсяването на водите с фармацевтични продукти, както се изисква съгласно Рамковата директива за водите ( 20 ) ; настоятелно призовава Комисията и държавите членки в тази връзка без забавяне да изготвят стратегия на ЕС за справяне с остатъците от лекарства във водите и в околната среда, като отделят достатъчно внимание на наблюдението, събирането на данни и по-добрия анализ на въздействието на АМР върху водните ресурси и водната екосистема; насочва вниманието към полезността на интегриран подход в цялата верига спрямо остатъците от лекарства и АМР в околната среда ( 21 )

17. подчертава, че замърсяването на водите и почвите с остатъци от антибиотици за хуманна и ветеринарна употреба е нарастващ проблем и че околната среда сама по себе си е потенциален източник на нови резистентни микроорганизми; в тази връзка призовава Комисията да обърне значително по-голямо внимание на околната среда като част от концепцията „Едно здраве“;

18. припомня, че често цитираните 25 000 смъртни случая в Европа, дължащи се на АМР, и свързаните разходи от над 1,5 милиарда евро датират от 2007 г. и че е необходима постоянно актуализирана информация относно реалната тежест на АМР;

19. припомня, че здравето е фактор за производителността и конкурентоспособността, както и един от източниците на най-голямо безпокойство за гражданите;

20. призовава Комисията да разшири своето финансиране за Европейския комитет за изпитване на антимикробната чувствителност (EUCAST), който разглежда техническите аспекти на изследванията на фенотипната инвитро антимикробна чувствителност и функционира като комитет на ЕМА и ECDC, определящ граничните стойности;

21. настоятелно призовава Комисията да разпредели допълнително финансиране специално за научните изследвания в областта на нетерапевтичните алтернативи на фуражи за прилагане в животновъдството в Многогодишната финансова рамка (МФР) за 2021 — 2027 г.;

22. подкрепя, като минимум, отговора на Съвета във връзка с проекта за Кодекс алиментариус — Кодекс за практики за намаляване до минимум и ограничаване на антимикробната резистентност, и неговите принципи 18 и 19 за отговорно и предпазливо използване на антимикробните средства;

23. насърчава поставянето на акцент върху спазването на насоките за контрол на инфекциите, които включват цели за намаляване на процента на инфекциите и подпомагат добрите практики, за да се допринесе за осигуряването на безопасността на пациентите в болничната среда;

24. призовава Комисията, ECDC и държавите членки да насърчават използването на кърпи за ръце за еднократна употреба на чувствителни по отношение на хигиената места, като например здравни заведения, съоръжения за преработване на хранителни продукти и детски ясли;

25. припомня, че храната е един от възможните вектори за предаване на резистентни бактерии от животни към хора и освен това, че устойчивите на медикаменти бактерии могат да циркулират в популациите на човешки същества и животни чрез водата и околната среда; отбелязва рисковете от инфекции с резистентни организми от замърсени култури, третирани с антимикробни средства, или от изтичания на оборски тор и селскостопански отпадъци в подземните води; изтъква в тази връзка, че разпространението на такива бактерии се влияе от търговията, от пътуванията и от миграцията както на хората, така и на животните;

26. призовава Комисията и държавите членки да разработят свързани с общественото здраве послания, за да повишат обществената осведоменост и по този начин да насърчат промяна в поведението към отговорна употреба и третиране на антибиотици, и по-специално профилактичната употреба; подчертава, че е важно да се насърчава „здравната грамотност“, тъй като е от решаващо значение пациентите да разбират здравната информация и да могат точно да следват инструкциите за лечение; подчертава, че профилактичните мерки, включително добрата хигиена, следва да се увеличат, за да се намали търсенето от страна на човека на антибиотиците; подчертава, че информираността относно рисковете на самолечението и предписването над допустимото следва да бъде основен компонент на профилактичната стратегия;

27. призовава държавите членки да разработят свързани с общественото здраве послания, за да повишат обществената осведоменост относно връзката между инфекциите и личната хигиена; подчертава, че ефективен начин за намаляване на употребата на антимикробни средства е преди всичко да бъде спряно разпространението на инфекции; насърчава популяризирането на инициативи за полагане на грижи за себе си в тази връзка;

28. призовава Комисията и държавите членки да разработят стратегии за подпомагане на пациентите да се придържат към и да спазват леченията с антибиотици и другите подходящи лечения, предписани от медицински специалисти;

29. настоятелно призовава Комисията да предложи насоки, следващи подхода „Едно здраве“, в които да се определят най-добрите практики за разработване на хармонизирани стандарти за качество, които да се прилагат в учебните програми в целия ЕС, за да се насърчават интердисциплинарното образование, профилактиката на инфекциите и програмите за обучение на здравните специалисти и обществеността, за да се гарантира правилно поведение на здравните специалисти и ветеринарните специалисти във връзка с предписването, дозирането, използването и унищожаването на антимикробни средства и на материали ( 22 ) , замърсени с АМР, както и за да се гарантира създаването и разполагането на мултидисциплинарни екипи за управление на употребата на антибиотици в болничните заведения;

30. подчертава, че една трета от рецептите се предписват в сектора на първичната медицинска помощ и че следователно този сектор следва да се счита за приоритетен при използването на протоколи; подчертава нуждата от специалисти по инфекциозни болести при разработването на тези протоколи и при техния контрол и последващите действия по тях; призовава Комисията да изготви насоки за използването на тези протоколи в областта на човешкото здраве; призовава държавите членки да извършат преглед на всички съществуващи протоколи, по-специално за профилактична употреба по време на операция; приветства текущите проекти на национално равнище, като например програмата PIRASOA, като примери за добри практики по отношение на рационалната употреба в първичната медицинска помощ и в болниците; насърчава разработването на механизми за обмен на най-добри практики и протоколи;

31. осъзнава, че здравните специалисти често трябва да вземат бързи решения относно терапевтичните показания за антибиотично лечение; отбелязва, че инструментите за бърза диагностика могат да допринесат за подкрепата за ефективно и точно вземане на решения;

32. насърчава държавите членки да предотвратяват разпространението на инфекции от резистентни бактерии, като прилагат активни програми за скрининг с технологии за бърза диагностика с цел бързото идентифициране на пациентите, заразени с мултирезистентни бактерии, и въвеждането на подходящи мерки за контрол на инфекциите (като например изолиране на пациенти, групирането им и засилени хигиенни мерки);

33. съзнава, че цената на RDT може да надхвърля цената на антибиотиците; призовава Комисията и държавите членки да предложат стимули за сектора да разработва ефективни, нескъпоструващи и ефикасни методи на изпитване и използване на RDT; подчертава, че RDT са достъпни в национален мащаб само в 40% от държавите от ОИСР; призовава здравните застрахователи да покриват допълнителните разходи, възникващи от използването на RDT, предвид дългосрочните ползи от предотвратяването на ненужната употреба на антимикробни средства;

34. призовава Комисията и държавите членки да ограничат продажбата на антибиотици от медицинските специалисти в областта на хуманната или ветеринарната медицина, които ги предписват, и да премахнат всички стимули, както финансови, така и други, за предписване на антибиотици, като същевременно продължават да осигуряват достатъчно бърз достъп до необходимите за спешни случаи ветеринарни лекарства; подчертава, че много антимикробни средства се използват и за хора, и за животни, че някои от тези антимикробни средства са от критично важно значение за профилактиката или лечението на животозастрашаващи инфекции при хората и че употребата им при животните следва поради тази причина да бъде забранена; подчертава, че тези антимикробни средства следва да бъдат използвани само за лечението на хора, за да се запази ефикасността им при лечението на инфекции при хората колкото е възможно по-дълго; счита, че на държавите членки следва да се разреши да прилагат или да запазват по-строги мерки по отношение на ограничението на продажбите на антибиотици;

35. призовава Комисията и държавите членки да предприемат решителни действия срещу незаконната продажба на антимикробни продукти или продажбата им без предписание от хуманен или ветеринарен лекар в ЕС;

36. подчертава значението на ваксините и инструментите за диагностика в борбата с АМР и ИСМО; препоръчва интегриране на целите за ваксиниране и контрол на инфекциите за населението през целия живот, особено при високорисковите групи, като ключов елемент от националните планове за действие по отношение на АМР; подчертава значението, освен това, на наличието на достъпна информация и повишаването на осведомеността сред широката общественост, за да се увеличи процентът на ваксинация в рамките на здравеопазването на хората и животните и по този начин да се противодейства на болестите и АМР по икономически ефективен начин;

37. подчертава, че в Европейския план за действие „Едно здраве“ срещу АМР се посочва, че имунизацията чрез ваксинация представлява икономически ефективна здравна интервенция в рамките на усилията за борба с АМР ( 23 ) и че в Плана за действие Комисията оповестява стимули за насърчаване на използването на диагностика, алтернативи на антимикробните средства и ваксини ( 24 ) , но че сравнително по-високите разходи, свързани с диагностицирането, алтернативите на антимикробните средства и ваксинацията в сравнение с конвенционалните антибиотици са пречка за постигането на по-висок процент на ваксинация, към което се стреми Планът за действие ( 25 ) ; подчертава, че редица държави членки вече считат ваксинацията за важна политическа мярка както за превенция на появата на трансгранични огнища на болести по животните, така и за ограничаване на риска от по-нататъшно разпространение на заразите в рамките на селскостопанския пазар на ЕС, и поради това вече са я въвели като такава;

38. призовава държавите членки да увеличат усилията си за превенция и контрол на инфекциите, които могат да доведат до сепсис; призовава държавите членки да включат целенасочени мерки за подобряване на профилактиката, ранното идентифициране и ранната диагностика, както и клиничното управление на сепсиса в националните си планове за действие в областта на АМР;

39. призовава Комисията да проучи как най-добре да се използва потенциалът на европейските референтни мрежи за редки заболявания и да направи оценка на тяхната възможна роля по отношение на изследванията в областта на АМР;

40. подчертава, че замърсяването на околната среда с остатъци от антибиотици за употреба от хора и от животни, по-специално от животновъдството, болниците и домакинствата, е нововъзникващ проблем, изискващ съгласувани политически мерки, за да се предотврати разпространението на АМР сред екосистемите, животните и хората; насърчава извършването на допълнителни изследвания на динамиката на предаване и на относителното въздействие на това замърсяване върху АМР; призовава в тази връзка за развиване на полезни взаимодействия между подхода „Едно здраве“ и съществуващите данни от наблюдението на околната среда, по-специално под формата на мониторингови списъци за наблюдение съгласно Рамковата директива за водите, за да се подобрят познанията за появата и разпространението на антимикробни средства в околната среда;

41. отбелязва, че бактериите, изложени на хербициди, реагират по различен начин на клинично значимите антибиотици; отбелязва честотата на промените в резистентността към антибиотици, дължащи се на използването на одобрени хербициди и антибиотици, както и че въздействието на тези промени не може да се обхване от регулаторния надзор;

42. призовава Комисията да предприеме подходящи стъпки за разрешаването на проблема с освобождаването в околната среда на фармацевтични продукти, включително антимикробни средства, чрез отпадните води и пречиствателните станции за отпадни води като основен фактор за възникването на АМР;

43. призовава за преглед на оценките на риска за околната среда като част от процеса по издаване на разрешение за търговия с антимикробни средства, а също и по отношение на по-стари продукти, които вече са пуснати на пазара; призовава за стриктното спазване на добрите производствени практики и правилата за екологосъобразни обществени поръчки на ЕС по отношение на производството и дистрибуцията на фармацевтични продукти и освобождаването на антибиотици в околната среда;

44. настоятелно призовава Комисията и държавите членки да вземат мерки по отношение на бързо повишаващите се равнища на мултирезистентни гъбички, като направят преглед на употребата на фунгициди в селскостопанския и промишления сектор;

45. призовава Комисията и държавите членки постепенно да преустановят употребата на антимикробни съединения или химикали в неболнични условия, като например в ежедневни продукти за почистване и други потребителски стоки;

46. подчертава неотложната необходимост от задълбочено проучване на въздействието на наличието на антимикробни вещества в хранителните култури и фуража върху развиването на АМР и върху микробните съобщества в почвите;

47. посочва в тази връзка, че е необходима изчерпателна предварителна оценка на социалната цена на подход за действия „в края на веригата“;

48. призовава Комисията и държавите членки да преразгледат своите кодекси за добри селскостопански практики и съответните най-добри налични техники в рамките на Директивата относно емисиите от промишлеността ( 26 ) , за да включат разпоредби относно третирането на оборския тор, съдържащ антибиотици/резистентни на антимикробни средства микроорганизми;

49. призовава Комисията и държавите членки да насърчат разработването на устойчиви медицински продукти със слабо въздействие върху околната среда и водите и да насърчат по-нататъшни иновации във фармацевтичната промишленост в тази област;

50. подчертава, че не всички държави членки разполагат с достатъчно ресурси за разработване и изпълнение на всеобхватни национални стратегии по отношение на АМР; настоятелно призовава Комисията да предостави на държавите членки ясна информация относно наличните ресурси на ЕС за борба с АМР и да осигури по-голямо финансиране специално за тази цел;

51. призовава Комисията да направи преглед на и да преразгледа референтните документи за най-добрите налични техники в рамките на Директивата относно емисиите от промишлеността, които се отнасят до емисиите от предприятията за производство на антибиотици;

52. настоятелно призовава Комисията ефективно да приложи съществуващото законодателство във всички свързани с АМР области, за да се гарантира, че се предприемат мерки в рамките на всички политики за справяне със заплахата;

53. подчертава значението на подход, основаващ се на оценка на жизнения цикъл, от производството и предписването до управлението на фармацевтичните отпадъци; отправя искане към Комисията да разгледа въпроса за обезвреждането на антибиотиците, като следва да бъдат проучени алтернативите на изгарянето, като например газификацията;

54. призовава Комисията и държавите членки да гарантират включването на екологичните въпроси в системата за фармакологична бдителност по отношение на фармацевтичните продукти за хуманна употреба, както и поставянето на по-голям акцент върху тези въпроси в областта на ветеринарните фармацевтични продукти, и по-специално във връзка с АМР;

55. призовава Комисията и държавите членки да въведат стандарти за качество (прагови стойности) или изисквания за оценка на риска, за да гарантират, че концентрацията на съответните антибиотици и АМР микроорганизми в оборския тор, отпадъчните води и водата за напояване е на безопасно ниво, преди те да се разпространяват върху селскостопанските площи;

56. призовава Комисията, в сътрудничество с държавите членки, да започне информационна кампания в целия ЕС за потребителите и предприятията относно аквакултурите по принцип, и по-специално относно разликите между строгите и всеобхватни стандарти на пазара на ЕС и стандартите, които се прилагат за внасяните продукти от трети държави, със специален акцент върху проблемите за безопасността на храните и общественото здраве от въвеждането в Съюза на особено резистентни микроорганизми и АМР;

57. призовава за постепенно премахване на рутинната профилактична и метафилактична употреба на антимикробни средства по отношение на групи селскостопански животни и призовава изцяло да се забрани даването на антибиотици, използвани като последно средство за лечение, на животните, отглеждани за производство на храни; подчертава, че добрите животновъдни и хигиенни практики, доброто управление на стопанствата и инвестициите в тези области допринасят за предотвратяването на инфекциите, а оттам и за намаляването на използването на антибиотици; настоятелно призовава Комисията да представи нова стратегия на ЕС относно хуманното отношение към животните, както по-рано беше препоръчано от Европейския парламент, с дългосрочна цел създаване на законодателен акт за хуманното отношение към животните; настоятелно призовава Комисията да изпълни без забавяне неприведените в действие точки от Стратегията на ЕС за защита и хуманно отношение към животните за периода 2012—2015 г.;

58. подчертава, че доброто управление на земеделските стопанства, добрата биологична сигурност и добрите животновъдни системи са в основата на здравето на животните, отглеждани за производство на храни, и на хуманното отношение към тях, и когато се прилагат правилно, свеждат до минимум податливостта на бактериални заболявания и необходимостта от употреба на антибиотици при животните;

59. счита, че трябва да бъде насърчавано подходящо финансиране за инвестиции в стопанствата, като например в качествени постройки, вентилация, почистване, дезинфекция, ваксинация и биологична сигурност, и че то не трябва да бъде застрашавано в бъдещата обща селскостопанска политика (ОСП); признава в тази връзка значението на осведомеността на членовете на общността на земеделските стопани по въпросите на хуманното отношение към животните, здравето на животните и безопасността на храните; отбелязва значението на насърчаването и прилагането на добри практики на всички етапи от производството и преработката на хранителни продукти, както и значението на безопасните и балансирани от хранителна гледна точка фуражи, специфичните стратегии за хранене на животните, състава на фуражите, рецептурите за фуражи и преработката на фуражи;

60. призовава Комисията и държавите членки — включително в контекста на реформата на ОСП — да осигурят повече полезни взаимодействия и в съответствие с констатациите в Плана за действие „Едно здраве“ срещу АМР да предоставят ефективни финансови стимули и подкрепа за животновъдите, които могат да докажат, че значително са намалили употребата на антибиотици и са постигнали висок процент на ваксинация на своите селскостопански животни;

61. подчертава, че добрите санитарни и хигиенни условия на стопанствата са от основно значение; призовава Комисията да разработи насоки относно употребата на антибиотици при животните и относно хигиенните условия в стопанствата; призовава държавите членки да изготвят конкретни планове и да засилят контрола по отношение на санитарните условия;

62. припомня профилактичните мерки, които трябва да се използват преди прибягването до антимикробно лечение на цели групи (метафилактика) животни, отглеждани за производство на храни: — използване на здрави разплодни животни в добро състояние, които са отглеждани при естествени условия, при поддържане на подходящо генетично разнообразие, — условия, които отговарят на поведенческите потребности на видовете, включително социално взаимодействие и йерархии, — гъстота на стадата, която не увеличава риска от предаване на болести, — изолиране на болните животни от останалата част от групата, — (за пилета и по-дребни животни) допълнително разделяне на стадата на по-малки, физически отделени една от друга групи, — прилагане на съществуващите правила за хуманно отношение към животните, които вече подлежат на кръстосано съответствие, както е посочено в законоустановените изисквания за управление (ЗИУ) 11, 12 и 13, посочени в приложение II към Регламент (ЕС) № 1306/2013 (27);

63. счита, че изискванията да се гарантира, че на етикетите се посочва използването на антибиотици, биха подобрили информираността на потребителите и биха давали възможност на потребителите да правят по-осведомен избор; призовава Комисията да създаде хармонизирана система за етикетиране въз основа на стандартите за хуманно отношение към животните и добрите практики в животновъдството, както се предвиждаше още през 2009 г. ( 28 )

64. освен това насочва вниманието към резултатите от новите научни изследвания (февруари 2018 г.), които сочат, че широкоспектърните бета-лактамази (ESBL) се предават на хората от селскостопанските животни и консумацията на месо само в ограничена степен и че предаването на ESBL възниква главно от човек на човек ( 29 )

65. подчертава, че интензивното животновъдство може да включва неправилно и редовно използване на антибиотици в храната за селскостопанските животни и домашни птици в стопанствата с цел насърчаване на по-бърз растеж и също така широкото им използване за профилактични цели, за да се предотвратява разпространението на болести поради тесните и ограничени пространства и стресиращите условия, в които се държат животните и които потискат тяхната имунна система, както и за да се компенсира лошата хигиена, при която те са отглеждани;

66. счита, че нашите познания относно разпространението на АМР от селскостопанските животни към хората са вече значителни, а това не се отчита в достатъчна степен в Плана за действие; отбелязва, че фактът, че в Плана за действие се призовава просто за по-нататъшно изследване и за запълване на празнотите в знанията в тази област, което би могло да отложи така необходимите действия;

67. призовава Комисията и държавите членки да правят разграничение между селскостопанските животни и домашните любимци, по-специално при разработването на механизми за наблюдение и оценка на употребата на антимикробни средства във ветеринарната медицина, както и при разработването на мерки, насочени към тяхната употреба;

68. подчертава, че е установено всеобхватно наблюдение на антибиотиците в селското стопанство в сътрудничество с ветеринарните лекари, при което изчерпателно се документира използването на антибиотици и допълнително се подобрява тяхното прилагане; изразява съжаление, че към настоящия момент не съществуват подобни системи във връзка с хуманната медицина;

69. отбелязва, че наличието на взаимовръзка между установената резистентност към антибиотици при животните, отглеждани за производство на храни (напр. бройлерите), и голяма част от бактериалните инфекции при хората, възникващи след обработка, приготвяне и консумация на месо от такива животни, беше също така потвърдено от агенциите на ЕС ( 30 )

70. подчертава, че научните изследвания показват, че интервенции, с които се ограничава използването на антибиотици при животни, отглеждани за производство на храни, са свързани с намаляване на наличието на бактерии, резистентни към антибиотици, у тези животни ( 31 )

71. призовава Комисията и държавите членки в светлината на тези скорошни научни изследвания ( 32 ) да подходят с внимание и да поддържат необходимата пропорционалност при приемането на мерки, както и внимателно да оценят и класифицират антибиотиците и резистентността към антибиотици във всяко свързано законодателство, за да се избегне ненужното ограничаване на наличието на лекарства за борба с определени протозои, като например кокцидии, в европейското животновъдство и по този начин неволно да се предизвика увеличаване на рисковете от заразяване на хората с опасни бактерии като салмонелата и микробите в храната;

72. изразява съжаление, че за Европейския план за действие на ЕС „Едно здраве“ срещу АМР не са разпределени средства, както и че не е предвидено по-амбициозно използване на законодателните инструменти; призовава Комисията да бъде по-амбициозна във всеки бъдещ план за действие, който разработва, и да полага по-решителни усилия, за да го прилага в неговата цялост;

73. изразява съжаление, че стратегическият подход на Комисията, който по принцип е правилен, твърде често се изчерпва с декларации за намерения, и призовава Комисията да конкретизира своя подход;

74. призовава Комисията да координира и наблюдава националните стратегии, за да даде възможност за споделяне на най-добрите практики между държавите членки;

75. настоятелно приканва държавите членки да разработят амбициозни национални стратегии за справяне с АМР в животновъдния сектор и да включат цели за количествено намаляване за употребата на антимикробни ветеринаромедински средства, като отчитат местните условия; подчертава, че всички сектори по цялата хранителна верига следва да участват в тяхното прилагане;

76. отбелязва, че в някои държави членки има правно определение за притежаващите професионална квалификация консултанти в областта на лекарствата за животни, на които е разрешено от съответните органи да предписват определени ветеринарни лекарства; подчертава, че националните планове за действие относно АМР не следва да забраняват на тези лица да предписват и да предоставят определени ветеринарни лекарства, когато е необходимо, предвид жизненоважната роля, която въпросните лица може да изпълняват в изолираните селски общности;

77. подчертава значението на обмена на най-добри практики между държавите членки и координирането на този обмен от Комисията; приветства в този контекст намаляването на употребата на антибиотици в животновъдството в Нидерландия с 64,4% през периода 2009—2016 г., както и заявената национална амбиция да се намали още тази употреба до 2020 г.; призовава Комисията и държавите членки да прилагат този пример на публично-частно сътрудничество между публичните органи, съответните сектори, учените и ветеринарните лекари и в други части на Съюза;

78. настоятелно призовава държавите членки да разгледат въпроса за прилагането на положителни (освобождаване от данъци на земеделските стопани) и отрицателни (данъци върху продажбата на антибиотици, каквито вече успешно са въведени в Белгия и Дания) данъчни стимули по отношение на антибиотиците, използвани в животновъдството за нетерапевтични цели;

Насърчаване на научните изследвания, развойната дейност и иновациите по отношение на АМР

79. посочва, че с инвестиции в размер на 1,3 милиарда евро в изследвания в областта на АМР ЕС е лидер в тази област и че постиженията на ЕС включват стартирането на програмата „New Drugs for Bad Bugs“ — Нови лекарства за лошите микроби (ND4BB) ( 33 ) и Инициативата за съвместно планиране в областта на антимикробната резистентност (JPIAMR) ( 34 ) ; подчертава необходимостта от ефективност и координиране на научноизследователските дейности; приветства инициативи като ERA-Net за създаване на полезни взаимодействия между JPIAMR и „Хоризонт 2020“; подчертава, че до 60-те години на ХХ век са разработени над 20 нови класа антибиотици, и със загриженост отбелязва, че през последните години не са въвеждани действително нови класове антимикробни средства;

80. настоятелно призовава Комисията да предвиди нова законодателна рамка за стимулиране на разработването на нови антимикробни средства за хуманна употреба, каквото искане вече беше отправено от Европейския парламент на 10 март 2016 г. в неговите изменения към предложението за регламент относно ветеринарномедицинските продукти и в резолюцията му от 19 май 2015 г.; отбелязва, че в Европейският план за действие „Едно здраве“ срещу АМР Комисията се ангажира също така да „анализира регулаторните инструменти и стимули на ЕС — по-специално законодателството относно лекарствата сираци и педиатричните лекарства — за да ги използва за новаторски антимикробни средства“;

81. приветства факта, че ЕОБХ и ЕМА наскоро направиха преглед на и обсъдиха редица алтернативи на употребата на антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни; по време на експерименталните изследвания някои от тези алтернативи дадоха обещаващи резултати по отношение на подобряването на здравните параметри при животните; ето защо препоръчва да се даде нов тласък на научните изследвания за откриване на алтернативи и да се изработи законодателна рамка на ЕС, която да стимулира тяхното разработване и да очертава ясен процес за тяхното одобряване;

82. припомня, че традиционното поколение антибиотици, основано на серия от техники за модификация на получени от природата антибиотици, е изчерпано и че инвестициите в НИРД за създаване на ново поколение следва да прекъснат парадигмата на традиционните антибиотици; приветства вече разработените нови техники, като например моноклоналните антитела, които намаляват вирулентността на бактериите, не като ги убиват, а като ги правят неефикасни;

83. отбелязва, че науката и научните изследвания играят решаваща роля в разработването на стандарти за борба срещу АМР;

84. приветства неотдавнашните научни проекти в областта на алтернативните терапии с антибиотици като лечението с бактериофаги, например финансирания от ЕС проект Phagoburn; отбелязва, че до този момент няма одобрени лечения с бактериофаги на равнище ЕС; призовава Комисията да предложи рамка за лечението с бактериофаги въз основа на най-новите научни изследвания;

85. отбелязва неотдавнашните проучвания в областта на разработването на пробиотици от следващо поколение, предназначени за съпътстваща употреба с антибиотично лечение в болнични условия, резултатите от които показват намаляване на ИСМО, причинени от високо резистентни към антибиотици бактерии ( 35 )

86. отбелязва, че също така е важна научноизследователската и развойната дейност в областта на новите подходи към лечението и профилактиката на инфекциите и че тези подходи могат да включват употребата на вещества за укрепване на имунната реакция при бактериална инфекция, като например пребиотици и пробиотици;

87. насърчава ЕМА в сътрудничество с ЕОБХ и ECDC да преразгледа цялата налична информация относно ползите и рисковете от по-старите антимикробни средства, включително комбинации от антибиотици, и да прецени дали са необходими промени в одобрените им употреби; подчертава, че ранният диалог между иноваторите и регулаторните органи следва да се насърчава с цел приспособяване на регулаторната рамка, когато е необходимо, така че да се даде приоритет на разработването на антимикробни средства, да се ускори това разработване и да се позволи по-бърз достъп;

88. насърчава Комисията да въведе ускорена процедура, чрез която употребата на одобрените за промишлени или селскостопански цели антимикробни средства, за които обаче има съмнения, че оказват сериозно отрицателно въздействие върху АМР, да може да бъде временно забранена, докато не бъдат проведени допълнителни изследвания относно въздействието на въпросните антимикробни средства;

89. припомня, че лошото качество на медицинските и ветеринарните продукти с ниска концентрация на активни съставки и/или дългосрочната им употреба насърчават появата на резистентни микроби; поради това призовава Комисията и държавите членки да подобрят законите и да изготвят нови закони, които да гарантират, че лекарствените продукти са с осигурено качество, безопасни и ефективни и че за тяхната употреба ще се прилагат строги принципи;

90. призовава Комисията да увеличи финансирането за ранни междусекторни и интердисциплинарни научни изследвания и иновации в областта на епидемиологията и имунологията за резистентните на антимикробни средства патогени и скрининга на ИСМО, по-специално начините на предаване между животните и хората, както и околната среда; призовава Комисията да подкрепи изследванията в областта на хигиената на ръцете и въздействието на различните методи за измиване и подсушаване на ръцете по отношение на предаването на потенциални патогени;

91. призовава Комисията да инвестира също така в разработването на неантибиотични алтернативи за поддържане на здравето на животните, включително на стимулатори на растежа, и в създаването на нови молекули за разработването на нови антибиотици; подчертава, че новите антибиотици не трябва се използват за подсилване на здравето или растежа на животните и че секторите, които получават публично финансиране за разработване на нови антибиотици, трябва да спрат да разпространяват и/или използват антибиотици за подсилване на здравето и растежа на животните;

92. приветства новите трансгранични научноизследователски проекти в областта на управлението на употребата на антимикробни средства и профилактиката на инфекции, като например финансираният от ЕС проект i-4-1-Health Interreg; призовава Комисията да увеличи финансирането за научни изследвания в областта на мерките за превенция на ИСМО;

93. призовава Комисията да предостави допълнителна подкрепа за научноизследователската и развойната дейност в областта АМР, включително относно здравните инфекции в световен мащаб, определени в целите за устойчиво развитие, по-специално що се отнася до резистентната на лекарства туберкулоза, маларията, ХИВ и пренебрегваните тропически заболявания, като част от следващата рамкова програма на ЕС за научни изследвания и иновации, включително посредством определяне на специално направление в рамките на тази програма, посветено на борбата срещу АМР в световен мащаб;

94. призовава Комисията да въведе ограничения за превоза на живи животни от зоните, в които благодарение на настоящата система за наблюдение са установени резистентни на антимикробни средства бактериални щамове;

95. отбелязва, че някои продукти за растителна защита могат също да имат антимикробни свойства, което би могло да окаже въздействие върху разпространението на АМР; призовава за допълнително проучване на възможната връзка между експозицията на търговски хербицидни и пестицидни продукти и развиването на АМР; признава, че хербицидите рутинно се изпитват за токсичност, но не и за сублетални ефекти върху микробите, и поради гореспоменатите причини подчертава, че е важно да се разгледа въпросът за рутинното извършване на подобни изпитвания;

96. призовава Комисията и държавите членки да насърчават ранния и постоянен диалог с всички заинтересовани страни, за да се разработят подходящи стимули за НИРД в областта на АМР; признава, че не съществува универсален подход; настоятелно призовава Комисията официално да включи гражданското общество в дискусиите в рамките на „Едно здраве“, като например създаде и финансира специална мрежа на заинтересованите страни;

97. подчертава, че са необходими различни модели на сътрудничество, ръководени от обществените органи и с участието на сектора; признава, че възможностите на сектора имат основна роля в НИРД в областта на АМР; подчертава, че независимо от гореизложеното е необходимо допълнително публично определяне на приоритетите и координиране за НИРД по този неотложен въпрос; поради това призовава Комисията да създаде публична платформа за обществено финансирани проекти за научноизследователска и развойна дейност в областта на АМР и за координация на всички такива дейности;

98. поради това подчертава, че настоящата рамка за иновации не насърчава ефективно научноизследователската и развойната дейност в областта на АМР, и призовава за адаптирането и хармонизирането на режима на интелектуална собственост на европейско равнище, по-специално с цел по-добро съответствие на продължителността на защитата с периода, изискван за съответното иновативно лекарство;

99. счита, че на много различни места в Съюза се извършват научни изследвания във връзка с борбата срещу АМР, без да съществува подходящ обзор върху състоянието на научните изследвания в ЕС като цяло; поради това предлага създаването на специална платформа на равнището на ЕС, така че в бъдеще ресурсите за научни изследвания да могат да се използват по по-ефективен начин;

100. припомня значението на развиващото се сътрудничество между академичната общност и биофармацевтичните предприятия по отношение на разработването на нови антибиотици, бързо диагностициране и нови терапии;

101. приветства заключенията на съвместния технически симпозиум на СЗО, Световната организация за интелектуална собственост (СОИС) и Световната търговска организация (СТО), озаглавен „Антимикробна резистентност: начини за насърчаване на иновациите, достъпа и подходящата употреба на антибиотици“ ( 36 ) , на който бяха обсъдени нови модели на НИРД, с цел да се стимулират НИРД, като същевременно се премахне обвързаността между рентабилността на антибиотиците и продадените количества;

102. припомня, че Регламентът за клиничните изпитвания ( 37 ) ще помогне за насърчаването на научни изследвания за нови антимикробни средства в ЕС; призовава Комисията и EMA да приложат Регламента за клиничните изпитвания без повече забавяне;

103. призовава Комисията и държавите членки да подкрепят развиването и възприемането на нови икономически модели, пилотни проекти и стимули за насърчаване, за да се даде тласък на разработването на нови терапии, диагностични методи, антибиотици, медицински изделия, ваксини и алтернативи на употребата на антимикробни средства; счита, че те са значими, когато са устойчиви, съобразени с потребностите и основани на доказателства в дългосрочен план, насочени са към ключови обществени приоритети и подпомагат подходящата медицинска употреба;

104. призовава Комисията да извърши оценка на ефективността на настоящите хигиенни практики и санитарни методи, прилагани в болниците и здравните заведения; отправя искане към Комисията да проучи употребата на пробиотици и други устойчиви хигиенни технологии като ефикасни санитарни подходи за превенция и намаляване на броя на ИСМО, причинени от АМР;

105. насърчава внедряването на икономически ефективни технологии, които намаляват въздействието на ИСМО в болниците и спомагат за превенция на разпространението на мултирезистентни микроорганизми;

106. насърчава държавите членки да популяризират алтернативни системи за възстановяване на разноските с цел улесняване на навлизането на иновативни технологии в националните системи за здравеопазване;

107. отбелязва, че обичайният бизнес модел в областта на разработването на лекарства не е подходящ за разработването на антибиотици, тъй като резистентността може да се променя с времето и тъй като тяхното предназначение е да бъдат използвани временно и като последно средство; напомня на сектора за неговата корпоративна и социална отговорност да допринася към усилията за справяне с АМР посредством откриване на начини за удължаване на живота на антибиотиците, като по този начин се осигуряват устойчиви доставки на ефективни антибиотици, и призовава за стимули за такива изследвания и за определяне на регулаторната процедура;

108. припомня, че и Парламентът, и Съветът поискаха преразглеждане на настоящите стимули (т.е. установените в Регламента за лекарствата сираци ( 38 ) ) поради неправилната им употреба и високите им крайни цени; ето защо призовава Комисията да анализира настоящите модели на стимулиране на НИРД, включително модела на „прехвърлимите изключителни търговски права“, с цел създаване на нови модели и определяне на регулаторната процедура;

109. призовава Комисията и държавите членки да разработят, в сътрудничество с научните изследователи и сектора, нови модели на стимулиране, които да премахнат обвързването на плащанията с предписаното количество и да стимулират инвестициите през целия процес на разработване и производство на продукта; подчертава, че гарантирането на финансовата достъпност и достъпа до качествени антибиотици трябва да е крайната цел на стимулите за НИРД;

110. признава ключовата роля на фармацевтите за повишаване на осведомеността относно правилната употреба на антимикробните средства и в областта на превенцията на АМР; насърчава държавите членки да разширят обхвата на техните отговорности, като позволят предоставянето на точни количества и дадат възможност за поставяне на някои ваксини и за извършване на бързи диагностични тестове в аптеките;

111. призовава да се разглеждат прехвърлимите изключителни търговски права или наградите за навлизане на пазара като варианти на устойчиви стимули;

112. призовава Комисията да поеме водеща роля в световен план, подкрепяйки основаните на доказателства модели на най-добри практики за ранно диагностициране за справяне с АМР;

Определяне на програма за глобални действия

113. подчертава, че при липсата на хармонизирани и незабавни действия в световен мащаб светът се насочва в посока към пост-антибиотична епоха, в която често срещаните инфекции може отново да бъдат смъртоносни;

114. припомня, че поради сложността на проблема, неговото трансгранично измерение, тежките последици за околната среда, здравето на хората и животните и голямото икономическо бреме АМР изисква спешни и координирани действия на равнище ЕС, на световно равнище и на междусекторно равнище; поради това призовава за ясен ангажимент от страна на ЕС и държавите членки за изграждане на европейски и международни партньорства и за въвеждане на междусекторна глобална стратегия за борба с АМР, обхващаща политически области като международната търговия, развитието и селското стопанство;

115. приветства изготвения от СЗО списък с класификация на 20-те най-опасни резистентни на антибиотици патогена ( 39 ) ; призовава за спешни проекти за НИРД по този приоритетен списък на резистентни на антибиотици бактерии, за да се разработят лекарства срещу тях; подчертава обаче, че научните изследвания, свързани с нови лекарства, не са единственото необходимо действие и че трябва да се преустанови неправилната и прекомерната употреба при хората и животните;

116. признава, че АМР е трансграничен проблем и че в Европа навлизат продукти от всички краища на света; настоятелно призовава Комисията да си сътрудничи с трети държави за намаляване на употребата на антибиотици в животновъдството, както и във връзка със замърсяването на околната среда; призовава Комисията също така да изпълнява съвместни програми за научни изследвания с трети държави с цел намаляване на прекомерната употреба на антибиотици; призовава Комисията в контекста на споразуменията за свободна търговия да забрани вноса на животински хранителни продукти, когато животните не са отгледани съгласно стандартите на ЕС, а именно, при спазване на забраната на употреба на антибиотични стимулатори на растежа;

117. отбелязва доклада, озаглавен „Справяне с резистентните към лекарства бактерии в глобален план: окончателен доклад и препоръки“ ( 40 ) , в който се прогнозира, че предприемането на действия относно АМР в световен план ще струва 40 милиарда щатски долара за десетгодишен период, което е незначителна сума в сравнение с цената на бездействието и много малка част от това, което държавите от Г20 отделят понастоящем за здравеопазване (около 0,05%): призовава Комисията да анализира възможността за облагане на сектора с данък за обществено здравеопазване в рамките на неговата социална отговорност;

118. посочва, че във всяко бъдещо търговско споразумение с Обединеното кралство след оттеглянето му от ЕС въпросът за АМР трябва да бъде третиран и да се поставя условие, изискващо Обединеното кралство да следва всеки по-нататъшен напредък в действията на ЕС за борба с АМР, с цел защита на потребителите и работниците както в ЕС, така и в Обединеното кралство;

119. приветства Глобалния план за действие на СЗО относно АМР, който беше приет единодушно през май 2015 г. от 68-ата сесия на Световната здравна асамблея; подчертава необходимостта от съгласуване на плановете за действие на световно равнище, на равнище ЕС и на национално равнище с Глобалния план за действие;

120. приветства новите насоки на СЗО относно употребата на значимите в медицински аспект антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни ( 41 ) ; подчертава, че в някои държави близо 50 – 70% от потреблението на значими в медицински аспект антибиотици е в животинския сектор, до голяма степен с цел насърчаване на растежа на здравите животни; отправя искане, в рамките на подхода „Едно здраве“, този въпрос да бъде включен в търговската политика на ЕС и в преговорите с международни организации като СТО и с асоциирани или трети държави, като се формира политика в световен план за забрана на употребата на антибиотици за угояване на здрави животни;

121. отбелязва, че АМР е сериозен проблем при много свързани с бедността и пренебрегвани болести, включително ХИВ/СПИН, малария и туберкулоза и заболявания, свързани с епидемии и пандемии; подчертава, че около 29% от смъртните случаи, причинени от АМР, се дължат на резистентна към лекарства туберкулоза; призовава Комисията и държавите членки спешно да засилят своята подкрепа за научните изследвания в областта на прилагането на здравни инструменти за справяне със свързани с бедността и пренебрегвани заболявания, засегнати от АМР; призовава Комисията и държавите членки да създадат партньорства, изготвени по модела на Партньорството за научни изследвания и иновации в Средиземноморския регион (PRIMA) и Партньорската програма за клинични изпитвания между европейските и развиващите се страни (EDCTP), за международни проекти за НИРД в областта на здравеопазването, включващи различни географски региони и обхващащи най-важните здравни теми, като например АМР, ваксини, рак и достъп до лекарства;

122. подчертава значението на инициативи на ЕС като програмите на ECDC за инфекциозните болести, включително СПИН, туберкулоза или малария; отбелязва, че тези инициативи са примери за добри практики, показващи способността за реагиране и доброто функциониране на ЕС с оглед на необходимостта от нови антибиотици, и че ECDC следва да има основна роля при определянето на приоритетите на потребностите от НИРД, координирането на действията и участието на всички заинтересовани страни, насърчаването на междусекторната работа и изграждането на капацитет чрез мрежи за НИРД;

123. подчертава проблема, свързан с появата на мултирезистентни бактерии, които са едновременно резистентни на различни антибиотици и могат накрая да се превърнат в супербактерии, резистентни на всички съществуващи антибиотици, включително на използваните като последно средство за лечение антибиотици; подчертава необходимостта от база данни по отношение на тези мултирезистентни бактерии, обхващащи СПИН, туберкулоза, малария, гонорея, Escherichia coli и други резистентни на лекарства бактерии;

124. отбелязва, че животните, отглеждани за храна в САЩ, получават до пет пъти повече антибиотични средства в сравнение със селскостопанските животни в Обединеното кралство; ето защо подчертава значението на контрола на вноса на месо в ЕС;

125. призовава Комисията да предлага в търговските споразумения стандартите и мерките на ЕС за борба срещу АМР и за подходяща употреба на антибиотиците, както и да се стреми чрез СТО да повдигне въпросът за АМР; отбелязва, че от 2006 г. насам използването на антибиотици като стимулатори на растежа при животни, отглеждани за производство на храни, е забранено в ЕС, но че в страни извън ЕС антибиотиците все още могат да се използват като стимулатори на растежа; призовава Комисията да включи клауза във всички споразумения за свободна търговия, в която да се посочва, че храните, внасяни от трети държави, не трябва да са произведени при използване на антибиотици като стимулатори на растежа, с цел да се осигурят еднакви условия на конкуренция за животновъдството и аквакултурите в ЕС и за да се смекчи АМР; приканва Комисията да забрани всеки внос на храни от трети държави, когато тези продукти идват от животни, третирани с антибиотици или групи антибиотици, които в ЕС са запазени изключително за лечението на определени инфекции при хората;

126. призовава Комисията и държавите членки да засилят мерките за борба с незаконните практики, свързани с производството, търговията, употребата и обезвреждането на антимикробни средства; подчертава, че участниците по веригата на жизнения цикъл на антимикробните средства трябва да носят отговорността за своите действия;

127. отбелязва въздействието на универсалността и достъпността на съществуващите антибиотици и широкия достъп до тях; счита, че насоченото лечение, при което се използват специфични антибиотици, следва да бъде достъпно за всички, за да се предотврати неправилната употреба на неподходящи антибиотици и прекомерното използване на широкоспектърни антибиотици; призовава Комисията и държавите членки да предприемат по-строги мерки срещу продажбата на дъмпингови цени на големи партиди антимикробни средства, и по-специално антибиотици от жизнено важно значение за хуманна употреба;

128. призовава за извършване на обстойни проверки на производителите на антибиотици, така че карентните срокове да са адаптирани към реалността, за да се гарантира, че антибиотици не присъстват в хранителните продукти;

129. призовава Комисията да положи усилия политическото внимание и ангажираността на високо равнище по отношение на действията във връзка с АМР да останат постоянни, включително в рамките на форумите на ООН, Г7 и Г20; подчертава възможността научни органи на ЕС като ECDC да поемат водещи ръководни роли в световен план; призовава Комисията да насърчава сътрудничеството между ЕС и международните организации, включително СЗО, Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) и Световната организация по здравеопазване на животните (OIE); приветства декларацията от Давос относно борбата с антимикробната резистентност, публикувана на Световния икономически форум в Давос през януари 2016 г., в която фармацевтичният, биотехнологичният и диагностичният сектор призовават за колективни действия за създаване на устойчив и предвидим пазар на антибиотици, ваксини и диагностика, който да насърчава запазването на нови и съществуващи лечения;

130. призовава за насърчаването и утвърждаването на начин на производство, основан на агроекологията, и за преминаването към такъв начин на производство;

o

o o

131. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията, Европейската агенция по лекарствата, Европейската агенция по химикали, Европейския орган за безопасност на храните, Европейската агенция за околна среда, Световната здравна организация и Световната организация по здравеопазване на животните.

(1) Федерация на ветеринарите в Европа, „Употребата на антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни: отговори на въпросите на ЕОБХ/EMA относно употребата на антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни, в ЕС и възможните мерки за намаляване на употребата на антимикробни средства“, 2016 г.

(2) ОВ C 353, 27.9.2016 г., стр. 12.

(3) ОВ C 434, 23.12.2015 г., стр. 49.

(4) ОВ L 293, 5.11.2013 г., стр. 1.

(5) ОВ С 366, 27.10.2017 г., стр. 149.

(6) https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_bg#add-info

(7) Приети текстове, P8_TA(2017)0061.

(8) http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227

(9) https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf

(10) ЕОБХ, ECDC, „The European Union Summary report on antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from human, animal and food in 2014“ (Обобщен доклад на Европейския съюз относно антимикробната резистентност в зоонозните и индикаторните бактерии при хората и животните и в храните през 2014 г.), 2016 г.

(11) Световна здравна организация, „Насоки на световно равнище относно профилактиката на инфекции на хирургичното място“ (2016 г.), на разположение на адрес: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(12) Celsus Academmie voor Betaalbare Zorg, „Cost-effectiveness of policies to limit antimicrobial resistance in Dutch healthcare organisations“ (Икономическа ефективност на политиките за ограничаване на антимикробната резистентност в нидерландските здравни организации), януари 2016 г. Публикацията е на разположение на адрес: https://goo.gl/wAeN3L

(13) http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf

(14) Световна здравна организация, Световни насоки относно профилактиката на инфекции на хирургичното място (2016 г.), на разположение на адрес: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(15) https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf

(16) http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf

(17) http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

(18) http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19) http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm

(20) член 8, буква в) от Директива 2013/39/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 12 август 2013 г. за изменение на директиви 2000/60/ЕО и 2008/105/ЕО по отношение на приоритетните вещества в областта на политиката за водите (ОВ L 226, 24.8.2013 г., стр. 1).

(21) Така както е формулиран в Нидерландия от Министерството на инфраструктурата и благоустройството, Националния институт за обществено здраве и околна среда, сектора на водите и съветите по въпросите на водите.

(22) Член 78 от бъдещия регламент за ветеринарномедицинските продукти

(23) Европейска комисия, „Европейски план за действие „Едно здраве“ срещу антимикробната резистентност (АМР)“, юни 2017 г., стр. 10.

(24) Пак там, стр. 12.

(25) Пак там, стр. 15.

(26) Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (ОВ L 334, 17.12.2010 г., стр. 17).

(27) Регламент (ЕС) № 1306/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 352/78, (ЕО) № 165/94, (ЕО) № 2799/98, (ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 на Съвета, (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 549), за прилагане на правилата, посочени в Директива 98/58/ЕО на Съвета от 20 юли 1998 г. относно защитата на животни, отглеждани за селскостопански цели (ОВ L 221, 8.8.1998 г., стр. 23); Директива 91/630/ЕИО на Съвета от 19 ноември 1991 г. относно определяне на минималните стандарти за защита на свинете (ОВ L 340, 11.12.1991 г., стр. 33); Директива 91/629/ЕИО на Съвета от 19 ноември 1991 г. относно определяне на минималните стандарти за защита на телетата (ОВ L 340, 11.12.1991 г., стр. 28).

(28) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf

(29) Mevius, D. et al., „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans“, 2018 г. На разположение на адрес: http://www.1health4food.nl/esblat

(30) Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията и Европейски орган за безопасност на храните: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf

(31) http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf

(32) Mevius, D. et al., „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans“, 2018 г. На разположение на адрес: http://www.1health4food.nl/esblat

(33) http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb

(34) http://www.jpiamr.eu

(35) Pamer, E. G., „Resurrecting the intestinal microbiota to combat antibiotic-resistant pathogens“, Science, Vol. 352(6285), 2016 г., стр. 535-538.

(36) http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197

(37) Регламент (ЕС) № 536/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно клиничните изпитвания на лекарствени продукти за хуманна употреба, и за отмяна на Директива 2001/20/ЕО (ОВ L 158, 27.5.2014 г., стр. 1).

(38) Регламент (ЕО) № 141/2000 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1999 г. за лекарствата сираци (ОВ L 18, 22.1.2000 г., стр. 1).

(39) http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/

(40) https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf

(41) http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/