BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 30.5.2007 
COM(2007) 273 окончателен  
  
ЧЕТВЪРТИ  ДОКЛАД   
за икономическото  и социално  сближаване  
(представена  от Комисията ) 
  
{SEC(2007) 694} 
 
BG 2   BG ЧЕТВЪРТИ  ДОКЛАД   
за икономическото  и социално  сближаване  
Член  159 от Договора  предвижда , че Комисията  представя  на всеки  три години  
пред  Европейския  парламент , Съвета , Икономическия  и социален  комитет  и 
Комитета  на регионите  доклад  относно  напредъка  в постигането  на икономическо  
и социално  сближаване  и относно  начина , по който  различните  средства , уредени  с 
този член  (политиките  на държавите -членки  и на Общността ), са допринесли  за 
него . 
Настоящият  четвърти  доклад  за сближаването  представя , първо , актуалното  
състояние  и гледище  по отношение  на икономическото , социално  и териториално  
сближаване  и, второ , анализ  на въздействието  на политиката  на сближаване  в 
Съюза  на национално  и общностно  равнище . Специално  внимание  се отделя  на: 1) 
предварителната  оценка  на въздействието  на европейското  политика  на 
сближаване  през програмния  период  2000-2006 г. и 2) началната  оценка  на 
подготовката  за новия  период  2007-2013 г., базираща  се на националните  стратегии  
и на проекти  за работни  програми , предадени  на Комисията  от държави -членки  до 
края  на април  2007 г. [Виж  SEC(2007) 694]1. 
1. ДОБАВЕНАТА  СТОЙНОСТ  НА ПОЛИТИКАТА  НА СБЛИЖАВАНЕ  
Съществуват  редица  фактори , които  влияят  на ефективността  и въздействието  на 
европейската  политика  на сближаване . Икономическа  среда , характеризираща  се с 
ценова  стабилност  и добър  бюджетен  баланс , се облагодетелства  от ниските  
лихвени  проценти . На свой  ред, това стимулира  инвестициите  и натрупването  на 
капитали , което  води  до увеличаване  на производителността  и заетостта . Това  
спомага  и за увеличаването  на степента  и разпространението  на иновациите  и за 
намаляването  на цената  на капитала . 
Ефикасността  и ефективността  на публичните  администрации  на национално , 
регионално  и местно  равнище  е друг  решаващ  фактор . Накрая , именно  външните  
фактори  и главно  глобализацията , често  са основните  движещи  сили  за структурни  
промени  на всички  равнища  и които  оказват  голямо  въздействие  върху  развитието  
и създаването  на нови  работни  места . 
Независимо  от това, в резултат  на взискателен  подход  политиката  на сближаване  е 
успяла  да внесе  подобрение  в стандартите  на живот  и в степента  на възможностите  
в Съюза . 
                                                 
1 През  периода  2000-2006 г. пет фонда  допринесоха  за политиката  на сближаване  – ЕФРР , 
ЕСФ , Кохезионния  фонд , ФЕОГА  секция  „Ориентиране “ и ФИОР . За текущия  период  2007-
2013 г. настоящият  доклад  се фокусира  върху  приноса  към политиката  на сближаване  на 
ЕФРР , ЕСФ  и Кохезионния  фонд . Бившата  секция  „Ориентиране “ на ФЕОГА  е поета  от 
новия  Фонд  за развитие  на селските  райони , който  също  допринася  за икономическото  и 
социално  сближаване .  
 
BG 3   BG • Конвергенцията  се проявява  на национално  и регионално  равнище  
Взети  като група , основните  финансови  бенефициери  от програмите , свързани  с 
европейската  политика  на сближаване  за периода  2000-2006 г., продължиха  да 
показват  внушителни  темпове  на растеж . На национално  равнище , стабилното  
икономическо  представяне  на региони  с нисък  БВП  на глава  от населението  през 
изминалото  десетилетие  означаваше , че в целия  ЕС регионите  са били  в процес  на 
конвергенция , измерим  според  БВП  на глава  от населението . 
• Според  преценките  тези  тенденции  ще се запазят   
За периода  2007-2013 г. изследванията  сочат , че в сравнение  с очакванията  за 
растеж  инвестирането  по програмите  ще добави  5-15% към абсолютните  нива  на 
БВП  в повечето  от новите  държави -членки . Освен  това е пресметнато , че до 2015 г. 
ще бъдат  създадени  около  2 милиона  нови  работни  места  в резултат  на тези нива  
на инвестиране . 
• Политиката  на сближаване  подкрепя  растежа  и заетостта  и извън  регионите  
на конвергенция  
Растежът  и развитието  в една  пазарна  икономика  неизбежно  водят  до 
преструктуриране , което  често  е свързано  с неравномерното  разпределение  между  
закривани  и откривани  работни  места , и което  може  да доведе  до нараснала  
териториална  концентрация  на социални  и икономически  проблеми . Усилването  на 
способността  на Съюза  да се приспособява  към промени  и да създава  
допълнителна  и устойчива  трудова  заетост  е една  от задачите  на европейската  
политика  на сближаване  също  и в по-проспериращите  държави -членки  на Съюза . 
Според  изчисленията , през периода  2000-2005 г. са разкрити  общо  над 450 000 
работни  места  в шест  държави , което  съответства  на две трети  от европейските  
средства , отделени  по Цел 2. 
• Политиката  на сближаване  подкрепя  иновационния  капацитет  на държавите -
членки  и регионите  
През  периода  2000-2006 г. политиката  на сближаване  подкрепи  съществено  
усилията  в областта  на научноизследователската  и развойната  дейност  и увеличи  
иновационния  капацитет  главно  на регионите  по Цел 1. Въз основа  на 
съществуващите  програми  към датата  на приемането  на настоящия  доклад , делът  
на ресурсите  на политиката  за сближаване , които  ще бъдат  инвестирани  в 
иновационна  и научноизследователска  и развойна  дейност  за периода  2007-2013 г., 
ще се увеличи  с повече  от два пъти . 
 
BG 4   BG • Инвестициите  на политиката  на сближаване  в човешки  ресурси  имат  висока  
възвръщаемост  
Над половина  от увеличаването  на производителността  през миналото  десетилетие  
се дължи  на повишеното  качество  на човешкия  капитал . Европейските  програми  за 
сближаване  съфинансират  обучението  на 9 милиона  души  годишно , над 
половината  от които  са жени . След  обучението  висок  процент  от бенефициерите  
или започват  (отново ) работа , или съобщават  за по-добри  условия  на работа  и по-
високи  доходи . 
• Политиката  на сближаване  въздейства  положително  за насочване  на 
публичния  и частния  капитал  в подкрепа  на производствени  инвестиции  
За периода  2000-2006 г. всяко  еуро , инвестирано  в политиката  на сближаване , 
доведе  до повече  разходи  в регионите  по Цел 1. В регионите  по Цел 2 така 
предизвиканите  разходи  могат  да достигнат  три пъти  по-големи  стойности  в 
сравнение  с първоначално  инвестираните  средства . Това  се постига  чрез такива  
средства  на политиката  на сближаване  като съфинансиране  и партньорство , както  и 
чрез увеличаване  на участието  на частния  капитал , включително  и на 
разнообразието  от публично -частни  форми  на партньорство . 
Съвсем  наскоро  Комисията , в сътрудничество  с международните  финансови  
институции , разработи  иновативни  финансови  инструменти , които  да допълват  и 
да се съчетават  с европейската  практика  на безвъзмездно  финансиране : „JEREMIE“ 
за насърчаване  на малки  и средни  предприятия  (МСП ) и за микрокредитиране  и 
„JESSICA“ за градско  развитие . Това  ще доведе  до трансформирането  на 
безвъзмездните  помощи  в рециклируеми  форми  на финансиране , което  повишава  
устойчивостта  им в дългосрочна  перспектива ; ще се увеличи  ефектът  на лоста , 
възникнал  от използването  на такива  безвъзмездни  помощи  за привличане  и 
комбиниране  с частен  капитал ; и ще създаде  по-силни  стимули  за по-добро  
представяне . 
• Политиката  на сближаване  е насърчила  появата  на интегрирани  подходи   
Политиката  на сближаване  спомага  за насърчаване  на развитието , включително  по 
такива  сложни  проблеми  като предизвикателствата  на глобализацията , промяната  
на климата , демографските  тенденции . Тя постига  това чрез интеграция , която  
придава  завършеност  на съвкупността  от различните  секторни  политики . Този  
интегриран  подход  спомогна  за подобряване  на цялостното  въздействие  на 
секторните  интервенции  чрез използване  на взаимодействията  между  сфери  на 
политика  и чрез контролиране  на техните  странични  ефекти ; чрез насърчаване  на 
диалога  между  администрациите ; и чрез по-добро  адаптиране  на интервенциите  
към социално -икономическите  характеристики  на региони  и други  места . 
 
BG 5   BG • Политиката  на сближаване  спомага  за по-доброто  качество  на публичните  
инвестиции  
Седемгодишният  програмен  подход  на политиката , базиращ  се на осигурен  
бюджет  за този период , значително  е подобрил  дългосрочното  планиране  на 
бюджета  в много  държави -членки  и региони . Освен  това политиката  на сближаване  
спомага  за определяне  на приоритетните  решения  за публично  инвестиране  и по 
този начин  води  до, особено  в страните  на приложение  на политиката  на 
сближаване , по-ефективното  и ефикасно  използване  на публичните  инвестиции  
като цяло , а не само  на инвестициите , съфинансирани  от Общността . По този 
начин  политиката  на сближаване  влияе  на инвестиционния  модел , като го насочва  
към по-висока  производителност  и по-голяма  устойчивост . 
• Политиката  на сближаване  е насърчила  партньорството  като  ключов  
елемент  на доброто  управление  
Принципът  на партньорството  е фундаментален  принцип , заложен  във всички  
аспекти  на политиката  на сближаване  – програмиране , изпълнение , наблюдение  и 
оценка  – и понастоящем  е общоприет  като ключов  елемент  за доброто  управление . 
Многостепенната  система  за управление , която  се основава  върху  стратегически  
подходи  и включва  oбщностни , национални , регионални  и местни  власти  и други  
заинтересовани , подпомага  осигуряването  на действия  в съответствие  с 
конкретните  обстоятелства  и на истинска  ангажираност  за успех . 
2. СЪСТОЯНИЕ  И ТЕНДЕНЦИИ  НА ИКОНОМИЧЕСКИТЕ , СОЦИАЛНИ  И 
ТЕРИТОРИАЛНИ  НЕРАВЕНСТВА  
2.1. Икономическо  сближаване  
• Конвергенцията  се осъществява  както  на национално ,... 
Най-големите  бенефициери  от политиката  на сближаване  за периода  1994-2006 г. – 
Гърция , Испания , Ирландия  и Португалия  – като цяло  са постигнали  внушителен  
растеж . За периода  1995–2005 г. Гърция  е намалила  дистанцията  в сравнение  с 
останалите  от ЕС-27 и през 2005 г. се е придвижила  от 74 % до 88 % от средното  
равнище  за EС-27. През  същата  година  Испания  и Ирландия  са се придвижили  
съответно  от 91 % и 102 % и са достигнали  102% и 145% от средното  равнище  за 
Съюза . Същевременно  растежът  в Португалия  от 1999 г. насам  е бил под средното  
равнище  за ЕС. През  2005 г. нейният  БВП  на глава  от населението  е бил 74 % от 
средното  равнище  за ЕС. 
Сред  новите  държави -членки , особено  тези с много  нисък  БВП  на глава  от 
населението , се наблюдава  по-бърз  растеж  и по-бързи  темпове  на настигане  на 
другите . БВП  на трите  балтийски  държави  почти  се е удвоил  през последното  
десетилетие  от 1995–2005 г. Полша , Унгария  и Словакия  също  са дали  добри  
показатели  с темпове  на растеж  над два пъти  по-големи  от средните  за ЕС.  
 
BG 6   BG Въпреки  това, поради  много  ниските  начални  нива  на БВП  на глава  от населението  
и като се имат  предвид  настоящите  темпове  на растеж , възможно  е да минат  повече  
от 15 години , преди  Полша , и особено  България  и Румъния , да достигнат  БВП  на 
глава  от населението , равен  на 75 % от средния  за ЕС-27. 
• …така  и на регионално  равнище  
Относително  силен  икономически  растеж  в региони  с нисък  БВП  на глава  от 
населението  през изминалото  десетилетие  означава , че като цяло  регионите  в ЕС са 
обхванати  от процеса  на конвергенция . За периода  1995-2004 г. броят  на регионите  
с БВП  на глава  от населението  под 75% от средния  за ЕС е намалял  от 78 на 70, а 
броят  на тези под 50% от средния  за ЕС е намалял  от 39 на 32. 
Изоставащите  региони  в ЕС-15, които  получаваха  най-голяма  подкрепа  по 
политиката  на сближаване  за периода  2000-2006 г., показаха  значително  
увеличаване  на БВП  на глава  от населението  в сравнение  с останалата  част от ЕС 
за периода  1995-2004 г. През  1995 г. 50 региона  с общо  71 милиона  жители  имаха  
БВП  на глава  от населението  под 75% от средния  за ЕС-27 През  2004 г. в почти  
всеки  четвърти  такъв  регион , населяван  от близо  10 милиона  души , БВП  на глава  
от населението  е надхвърлил  прага  от 75%.  
• …но несъответствията  остават  значителни  
Въпреки  постигнатия  напредък , абсолютните  несъответствия  остават  големи . Това  
се дължи  отчасти  на скорошното  разширяване  и отчасти  на факта , че растежът  
показва  тенденция  към концентриране  – по време  на началните  фази  на развитие  – 
в най-динамично  развиващите  се области  в държавите . 
Дори  някои  от най-развитите  региони  (с равнище  на БВП  над 75 % от средното  за 
ЕС-27) започват  да се наблюдават  много  ниски  или дори  отрицателни  нива  на 
икономически  растеж . За периода  2000-2004 г. реалният  БВП  на глава  от 
населението  се е понижил  в 27 региона , а в други  24 е нараствал  с по-малко  от 0,5 
% годишно . В пет от тези региони  БВП  на глава  от населението  е спаднал  под 75% 
от средния  за ЕС.  
• Нарастването  на трудовата  заетост  и на производителността  на труда  
повишава  растежа  в регионите  
Изоставащите  региони  бързо  се изравняват  по отношение  на производителността  
на труда . Това  се забелязва  особено  в новите  държави -членки : в трите  
прибалтийски  страни  и в някои  райони  на Полша  производителността  се е 
повишавала  четири  пъти  по-бързо  в сравнение  със средното  ниво  за ЕС за периода  
1995-2004 г. Някои  от регионите  обаче  стартират  от много  ниски  нива . Тъй като 
заетостта  в тези региони  се пренасочва  към сектори  с по-висока  добавена  стойност , 
регионалната  производителност  навярно  ще се повиши , дори  ако секторната  
производителност  остане  непроменена . 
 
BG 7   BG През  2004 г. регионите  в Португалия , Гърция , Ирландия  и Испания  все още са 
имали  значително  по-високи  нива  на производителност  в сравнение  с новите  
държави -членки . Ирландия  съчетава  най-високия  растеж  на заетост  в ЕС със 
значително  повишаване  на производителността . Регионалният  икономически  
растеж  в Испания , от друга  страна , е зависел  почти  изцяло  от увеличаването  на 
заетостта , което  предполага , че в дългосрочна  перспектива  такъв  растеж  едва ли ще 
продължи . В Португалия  заетостта  нарастваше  с устойчиви  темпове  до 2001 г., но 
след  това настъпи  застой , докато  в Гърция  до 2001 г. нарастването  на заетостта  
беше  ограничено , а след  това се увеличи  значително .  
В девет  от всеки  десет  от по-развитите  региони  е имало  нарастване  на заетостта  и в 
почти  толкова  е имало  и повишаване  на производителността . Въпреки  това, през 
периода  1995-2004 г. производителността  се е понижила  в 29 региони  в Италия , 
Франция , Испания  и Германия , докато  заетостта  е спаднала  в 16 региона  в източна  
Германия  и в северна  Англия . 
2.2. Социално  сближаване  
• Нивата  на заетост  са се сближили  на национално  и на равнище  ЕС... 
За периода  2000-2005 г. нивата  на регионална  заетост  са се сближили  в рамките  на 
ЕС. Въпреки  това, през  2005 г. нивата  на заетост  в изоставащите  региони  все още 
са били  с 11 процента  по-ниски  от тези в останалата  част на ЕС. 
През  този период  в някои  държави  се наблюдава  трайно  и широкомащабно  
нарастване  на заетостта , докато  в други  – като Румъния  и Полша  – в повечето  
региони  се отбелязва  спад , в някои  случаи  с повече  от два процента .  
За постигане  на целите  от Лисабон  относно  трудовата  заетост , ЕС трябва  да 
разкрие  още 23,5 милиона  работни  места , от които  7 милиона  да бъдат  заети  от 
жени  и 7 милиона  от хора  между  55 и 64-годишна  възраст . Такова  мащабно  
разкриване  на работни  места  изисква  инвестиране  в нови  дейности  и обучена  за тях 
работна  сила .  
• … а несъответствията  в нивата  на безработица  са се понижили  
За периода  2000-2005 г. безработицата  в изоставащите  региони  е намаляла  от 13,4 
% на 12,4 %, макар  че в 17 от тях се е увеличила  с над 2 процента . 
За периода  2000-2005 г. в по-развитите  региони  безработицата  се е стабилизирала  
на нива  малко  под 8 %, макар  че в региони  на Испания , Италия , Франция  и 
Обединеното  кралство  като цяло  е имало  понижение , а в региони  на Германия , 
Австрия , Нидерландия  и Белгия  – известно  увеличение .  
През  2005 г. нивата  на безработица  на жените  в ЕС са били  по-високи  от тези за 
мъжете , но между  2000 г. и 2005 г. разликата  е намаляла  с една  трета . Разликата  е 
била  най-голяма  в Гърция , Испания  и Италия . 
 
BG 8   BG • Бедността  си остава  предизвикателство ... 
Делът  на населението , изложено  на риск  от изпадане  в бедност , остава  сравнително  
висок  в някои  държави -членки . Според  определящия  критерий  за доход  под 60 % 
от националния  среден  доход , през 2004 г. делът  на хората , попадащи  в тази 
категория , е бил около  20 % в Литва , Полша , Ирландия , Гърция , Испания  и 
Португалия , но само  10 % в Нидерландия , Чешката  република  и Швеция . Средният  
дял на хората , изложени  на риск  от изпадане  в бедност  през 2004 г., е бил 16% от 
населението  на ЕС, или около  75 милиона  души . Рискът  е по-висок  при жени , 
малки  деца , възрастни  или безработни . 
• Образователните  нива  се повишават , но в изоставащите  региони  остават  
ниски  
Важен  фактор  в една  конкурентна  и базирана  на знания  икономика  е образованата  
и добре  квалифицирана  работна  сила . С течение  на времето  може  да се забележи  
напредък : делът  на младите  хора  на възраст  между  25 и 34 години  с 
университетска  диплома  или неин  еквивалент  се повишава  и сега почти  се е удвоил  
в сравнение  с дела  на по-възрастното  поколение  между  55 и 64 години . Въпреки  
това, придобиването  на образователни  степени  от млади  хора  в някои  държави -
членки  изостава , най-вече в Румъния , Чешката  република , Италия  и Словакия .  
През  2005 г. в ЕС делът  на хората  с университетско  образование  на възраст  между  
25 и 64 години  е бил около  23 % и варира  от 35 % във Финландия  до около  10 % в 
Румъния . Различията  между  регионите  са дори  по-големи  и не се наблюдава  
конвергенция . Като  цяло  в изоставащите  региони  процентът  на хората  на възраст  
между  25-64 години  с университетско  образование  е по-малък .  
2.3. Териториално  сближаване  
• По-ниска  териториална  концентрация  на БВП  на ЕС-27 в традиционното  ядро  
на Европа ... 
Данните  сочат , че икономическият  просперитет  в ЕС става  по-малко  концентриран  
в географско  отношение : традиционното  икономическо  „ядро ” на Европа  (областта  
между  Лондон , Париж , Милано , Мюнхен  и Хамбург ) има значително  по-малък  дял 
в БВП  на ЕС-27 през  2004 г., отколкото  през 1995 г., въпреки  че делът  на 
населението  му е останал  непроменен . Тази  тенденция  се дължи  на появата  на нови  
центрове  на растеж , като Дъблин , Мадрид , Хелзинки  и Стокхолм , но също  и 
Варшава , Прага , Братислава  и Будапеща . 
• ... ... Но още по-ниска  на национално  равнище … 
Въпреки  това, в рамките  на държавите -членки  икономическата  активност  е станала  
по-концентрирана  в регионите  на столичните  градове  в целия  ЕС, с изключение  на 
Берлин  и Дъблин . За периода  1995-2004 г. делът  на регионите  на столичните  
градове  в националния  БВП  се е увеличил  средно  с 9 %, а населението  е нараснало  
с 2 %. Тази  тенденция  се е проявила  особено  силно  между  1995 г. и 2000 г., по-
специално  във Варшава  и Букурещ .  
 
BG 9   BG Нарастващата  концентрацията  на населението  и на икономическата  активност  в 
регионите  на столичните  градове  в дългосрочна  перспектива  може  да затрудни  
цялостния  икономически  растеж , тъй като отрицателни  външни  фактори , като 
повишаване  на жилищните  цени , недостиг  на пространства  за бизнес , 
пренаселеност  и замърсяване  влияят  отрицателно  на имиджа  и 
конкурентоспособността  им. Вторични  центрове  на растеж  биха  могли  да 
спомогнат  за намаляването  на натиска  върху  столичния  регион  и да дадат  тласък  
на потенциала  за по-голям  растеж .  
• … С тенденция  към субурбанизация , … 
Преобладаващата  тенденция  в европейските  градове  е към субурбанизация . Между  
1996 г. и 2001 г. в 90 % от градските  агломерации  населението  в предградията  е 
нараснало  повече , отколкото  в центъра  на града . През  този период  в една  трета  от 
тези градски  агломерации  населението  е намаляло , но въпреки  това предградията  
на повечето  от тези градове  са нараснали , докато  градските  центрове  са западнали . 
Субурбанизацията  на населението  неизбежно  води  до по-голямо  напрежение  за 
градската  транспортна  система , докато  субурбанизацията  на икономическа  
активност  може  да доведе  до икономически  упадък  в традиционния  център  на 
града . 
Влошаването  на положението  на населението  в градските  квартали  продължава  да 
е проблем  за много  европейски  градове . Въпреки  концентрацията  на заетост  в 
градовете , градското  население , особено  това с по-ниска  квалификация , среща  
трудности  при намиране  на работа , а една  трета  от работните  места  се заемат  от 
пътуващи  до града  хора .  
Това  се допълва  от концентрацията  на безработица  в определени  градски  квартали . 
В тези райони  на висока  безработица  обикновено  се съсредоточават  и други  
аспекти  на влошаване  на положението , включващи  некачествени  жилища  и 
неуреден  обществен  транспорт  и други  услуги  като образование , както  и ниски  
нива  на доходите  и високи  нива  на престъпността . 
• … докато  някои  селски  райони  продължават  да губят  население  
Значителната  външна  миграция  от селските  райони  е все още преобладаваща  
тенденция  в големи  части  на ЕС, особено  в Южна  Италия , Северна  Финландия . 
Швеция  и Шотландия , източна  Германия  и източните  части  на Полша . Липсата  на 
трудови  перспективи  извън  земеделието  и по-ниските  стандарти  на живот  
принуждават  най-вече младите  и квалифицирани  хора  да търсят  възможности  
другаде . Това  оказва  кумулативно  въздействие  върху  засегнатите  райони , 
оставяйки  ги със застаряващо  население  и все по-малко  основни  услуги2. 
                                                 
2 Важна  роля  за посрещане  на тези предизвикателства  се възлага  на Фонда  за развитие  на 
селските  райони . Виж  Съобщение  на Комисията  до Съвета  и Европейския  парламент  
относно  заетостта  в селските  райони : да затворим  различията  в нивата  на заетостта  - 
COM(2006) 857, 21.12.2006 г. 
 
BG 10   BG • … и има голям  потенциал  за по-голям  трансграничен  обмен  
Съществуващите  от години  трансгранични  програми  са подобрили  
сътрудничеството  между  граничните  региони  в рамките  на ЕС-15, особено  между  
страните  от Бенелюкс , Германия  и Франция . Новите  вътрешни  граници  все още 
нямат  такава  пропускливост  и транспортните  потоци  са доста  по-слаби .  
Увеличената  пропускливост  на тези граници  във физическо  и административно  
отношение  ще улесни  придвижването  на хора  и стоки  между  тези региони  и ще 
позволи  нива  на икономически  обмен , съответстващи  на икономическия  потенциал  
на тези региони . Този  тип сътрудничество  има още по-голямо  значение  за 
граничните  региони  по външната  граница . 
3. РЕФОРМАТА  НА ПОЛИТИКАТА  НА СБЛИЖАВАНЕ  – 2007-2013  Г. 
На своята  пролетна  сесия  през 2005 г. Европейският  съвет  посочи  следното : 
„Особено  важно  и неотложно  е повторното  стартиране  на Лисабонската  
стратегия  и приоритетното  съсредоточаване  върху  растежа  и заетостта . 
Европа  трябва  да обнови  базата  на своята  конкурентоспособност , да увеличи  
потенциала  за растеж  и производителността  и да засили  социалното  
сближаване , като  наблегне  най-вече на знания , иновация  и оптимизиране  на 
човешкия  капитал . 
За постигането  на тези  цели  Съюзът  трябва  да мобилизира  в по-голяма  степен  
всички  подходящи  национални  и общностни  ресурси  – включително  политиката  на 
сближаване  – в трите  измерения  на стратегията  (икономическо , социално  и 
екологично ), за по-пълноценно  използване  на тяхното  взаимодействие  в общия  
контекст  на устойчиво  развитие .“ 
Основните  усилия  на ЕС за намаляване  на неравенствата  в ЕС на териториално  
ниво  се канализират  през политиката  на сближаване . Това  става  под формата  на 
условна  помощ , като условията  са обвързани  с трансферите  на равнище  на целите  
и на равнище  на системата  за изпълнение . По-специално , от държавите -членки  се 
изисква  да изготвят  средносрочна  стратегия  за използването  на ресурсите , да 
съфинансират  европейската  помощ  от националните  ресурси , да работят  в 
партньорство  на национално , регионално  и местно  равнище  и да зачитат  законите  
и политиките  на ЕС. Резултат  от тези условия  е разработването  на съвместна  
система  за управление  между  европейското , национално , регионално  и местно  
равнища : накратко , многостепенна  система  за управление . 
След  реформата  на политиката  на сближаване  през 2006 г. за периода  2007-2013 г., 
основна  цел на политиката  на сближаване  остава  намаляването  на неравенствата  
между  държавите -членки  и регионите  чрез концентриране  на ресурси  в по-слабо  
развитите  райони . За периода  2007-2013 г. по-голямата  част от ресурсите  ще бъдат  
концентрирани  в най-бедните  региони  и страни : докато  през 1989 г. 56 % от 
наличните  ресурси  са били  насочени  към регионите  с най-ниски  приходи , в края  на 
новия  програмен  период  този дял ще е 85 %. Новите  държави -членки , които  
съставляват  около  21 % от населението  на ЕС-27, ще получат  малко  над 52 % от 
 
BG 11   BG общата  сума  за периода . В съответствие  с новия  план  за растеж  и заетост  обаче  и в 
контекста  на глобализацията , политиката  на сближаване  набляга  все повече  на 
подобряването  на конкурентните  позиции  на регионите  спрямо  световната  
икономика . По този начин  ресурсите  се насочват  към всички  региони  за целите  на 
структурното  приспособяване  и към инвестиране , насочено  по-специално  към 
съвкупността  от дейности , имащи  отношение  към научноизследователската  
дейност , иновациите  и развитието  на информационното  общество  и бизнеса .  
В резултат  от изпълнението  на тези цели , през периода  2007-2013 г. политиката  на 
сближаване  ще следва  навсякъде  един  и същ план  за растеж  и заетост , но с 
активната  подкрепа  на Съюза , отразяваща  нуждите  и наличните  ресурси  на 
държавите -членки  и регионите . Резултатът  от преговорите  относно  Финансовата  
перспектива  за периода  2007-2013 г., които  доведоха  до заделянето  на голяма  сума  
за политиката  на сближаване  (35 % от общия  бюджет  на ЕС), предполага , че е 
налице  висока  степен  на политически  консенсус  относно  тази система  за 
осъществяване  на приоритетите  на Общността . 
3.1. Разработване  на нова  стратегия  на Европа  за растеж  и заетост  
Генерирането  на растеж  и работни  места  е било  в исторически  план  в центъра  на 
програмите  на ЕС за сближаване , а реформата  на политиката  за периода  2007 - 
2013 г. целеше  да засили  това измерение . 
• Нов стратегически  подход  
По-стратегическият  подход , основан  на европейски  приоритети , ще оформи  
процеса  на изпълнение  на равнище  ЕС, на национално  равнище  и по-надолу  на 
регионално  и местно  равнище . Това  следва  да допринесе  за повишаване  на 
икономическата  ефективност , както  и за повече  прозрачност  и за улесняване  на 
политическата  отчетност . Това  е подходът , заложен  в Стратегическите  насоки  на 
Общността , които  отразяват  приоритетите , зададени  от обновената  Лисабонска  
стратегия  и които  на свой  ред изграждат  рамката  за изготвяне  на националните  
стратегии  по политиката  и програмите  за сближаване .  
• Заделяне  на ресурси  
През  декември  2005 г. държавите -членки  решиха  органите , изготвящи  новото  
поколение  програми  на сближаване , да „заделят “ определен  дял от ресурсите  за 
ключови  инвестиции , свързани  с обновената  стратегия  за растеж  и заетост  
(научноизследователска  и развойна  дейност  и иновация ); инфраструктури  от 
европейско  значение ; индустриална  конкурентоспособност ; възобновяеми  енергии , 
енергийна  ефективност , екологични  иновации ; човешки  ресурси ), и по-специално  
60 % в най-слабо  развитите  региони  и 75 % в други  региони .  
Съгласно  наличните  за настоящия  доклад  програмни  документи  тези цели  като 
цяло  са постигнати . В ЕС-27 средното  разпределение  на заделените  ресурси  за 
ключови  инвестиции  по Лисабонската  стратегия  е 61,2 % по цел „конвергенция “ и 
76,7 % по целта  за регионална  конкурентоспособност  и заетост . Като  цяло , около  
200 млрд . EUR ще бъдат  заделени  за тези инвестиции . В сравнение  с предишния  
период  увеличението  е с над 50 млрд . EUR.  
 
BG 12   BG 3.2. По-добър  регламент : опростяване  и пропорционалност  
Тъй като използването  на ресурсите  на политиката  на сближаване  трябва  да 
отговаря  на стандартите  за контрол  и добро  финансово  управление , бяха  взети  
важни  мерки  за усъвършенстване  на законодателството  и опростяване  на правилата  
за управление  на политиката  на сближаване . По-специално : 
• Един  механизъм  от правила  за управление  
За програмния  период  2007-2013 г. се прилага  единен  регламент  за изпълнение  на 
Комисията , който  заменя  10 регламента  за програмния  период  2000-2006 г. 
Правилата  за управление  на програмите , финансирани  от Кохезионния  фонд , бяха  
приравнени  към тези за Структурните  фондове . Така  фондовете  ще бъдат  
управлявани  по-лесно  и по-икономично . 
• Един  механизъм  от правила  за допустими  разходи  
Държавите -членки  ще могат  да използват  национални  правила  за допустимост  на 
съфинансирани  проекти  вместо  две групи  правила  (едната  за съфинансирани  от 
Общността  проекти  и другата  за национално  финансирани  проекти ), както  е било  
преди , като по този начин  съществено  се опростява  управлението  на проектите .  
• Опростяване  на финансовото  управление  
Финансовите  планове , определянето  на степента  на намеса  и на компенсации  от ЕС 
сега ще се правят  на по-високо  ниво  (на ниво  програма  или приоритетна  ос, вместо  
на ниво  мерки , както  преди ). Това  ще опрости  управлението  на програмите  и ще 
ограничи  случаите , изискващи  промяна  на финансовите  планове , като по този 
начин  националните  власти , отговарящи  за управлението  на оперативни  програми , 
получават  по-голяма  автономност . 
• Повишена  пропорционалност  и опростяване  на системи  за контрол  
За по-малки  програми , една  част от изискванията  спрямо  организацията  на 
контрола  може  да се поеме  от националните  органи , установени  в съответствие  с 
национални  правила , като по този начин  се намалява  необходимостта  от 
придържане  към определени  изисквания  на Общността  за одит . 
• По-ясни  правила  за информация  и комуникация  
Гражданите  и потенциалните  бенефициери  на фондовете  във всички  държави -
членки  ще имат  равен  достъп  до информация  относно  възможностите  за 
финансиране  от политиката  на сближаване , което  спестява  време  и усилия  за 
намиране  на такава  информация . 
 
BG 13   BG • Действащо  електронно  управление  
За пръв  път обменът  на документи  между  държавите -членки  и Комисията  ще се 
извършва  само  по електронен  път. Това  бележи  началото  на нова  епоха  по 
отношение  на електронния  обмен  на данни  и електронното  управление  и ще спести  
много  време  за управление  на програми  и ще намали  риска  от разминаване  между  
Комисията  и държавите -членки  относно  обема  и вида  на информацията , която  
трябва  да се предостави . 
3.3. Политиката  на сближаване  и разпространение  на ценностите  и 
политиките  на ЕС 
Страни  извън  Съюза  изразяват  повишен  интерес  и желаят  да научат  повече  за 
европейската  политика  на сближаване  като средство  за насърчаване  на по-
балансирано  регионално  развитие . По-специално : 
• На 15 май 2006 г. между  Комисията  и Китай  беше  подписан  Меморандум  за 
разбирателство  за сътрудничество  в областта  на регионалната  политика . 
Китайските  власти  са определили  балансираното  регионално  развитие  като един  
от ключовите  приоритети  на своя  петгодишен  план  за развитие  и проявяват  
подчертана  загриженост  за увеличаващите  се разлики  в регионалните  доходи . 
От 2005 г. насам  Индия  и Китай  също  са договорили  съвместни  планове  за 
действие  и са подписали  с Европейската  комисия  меморандуми  за 
разбирателство  в областта  на заетостта  и социалната  политика . 
• На 23 май 2007 г. беше  подписан  Меморандум  за разбирателство  за 
сътрудничество  в областта  на регионалната  политика  с правителството  на 
Руската  федерация  с цел обмен  на информация  и добри  практики  при 
определяне  и осъществяване  на политика  на сближаване . 
Подобни  подходи  се обсъждат  със страни  като Южноафриканската  република  и 
Бразилия  и с икономически  интегрирани  групировки  като търговския  блок  
Меркосур . Същевременно  европейската  политика  на сближаване  предизвиква  
нарастващ  интерес  от страна  на комисиите  на ООН , ОИСР  и Световната  банка . 
Важна  част от добавената  стойност  на европейската  политика  на сближаване  в този 
смисъл  е подкрепата  ѝ за европейските  гледища  по такива  въпроси  като свободния  
пазар , равенството  между  половете  и равните  възможности , устойчивото  развитие  
и обществената  система , основана  върху  демокрацията  на участието . 
 
BG 14   BG 4. НОВИ  ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА   
Берлинска  декларация  по случай  50-та годишнина  от подписването  на Договорите  
от Рим:  
„Има много  цели , които  не можем  да постигнем  сами , а само  заедно . Задачите  се 
поделят  между  Европейския  съюз , държавите -членки  и техните  региони  и 
местни  власти .“ 
Растежът  и заетостта  в Европа  изискват  политики , способни  да изпреварват  и 
управляват  новите  предизвикателства . Някои  от тези предизвикателства  са от 
особено  значение  за политиката  на сближаване , тъй като оказват  неравномерно  
въздействие  върху  територията  на Европа  и могат  да доведат  до увеличаване  на 
социалните  и икономически  неравенства . 
• Нарастващ  глобален  натиск  за преструктуриране  и модернизиране  
На практика  всички  региони  са изправени  пред  необходимостта  да 
преструктурират , модернизират  и улесняват  основаните  на знания  постоянни  
иновации  на продукти , управление  и процеси , както  и човешкия  капитал , за да 
отговорят  на предизвикателствата  на глобализацията . Дори  в контекста  на 
внушителните  темпове  на растеж , някои  региони  в новите  държави -членки  имат  
икономическа  структура , концентрирана  основно  в сектори , в които  конкуренцията  
на бързо  развиващите  се азиатски  икономики  е силна . Икономическият  императив  
в тези региони  се състои  в изпреварващи  действия  и улесняване  на промяната . 
Това  ще спомогне  за намаляване  цената  на промяната  и същевременно  ще бъде  
движещ  фактор  за тази промяна . По тези причини , изпреварващите  мерки  трябва  
да се вземат  доста  навреме , за да могат  хората  и регионите  да се подготвят  за 
промяната . 
По същия  начин  много  региони  в по-проспериращите  държави -членки  имат  висок  
дял работни  места  в традиционни  сектори , в които  конкурентното  предимство  се 
базира  главно  на производствени  методи  с по-ниски  разходи  и по-ниски  заплати . 
Конкуренция , разчитаща  единствено  на направените  разходи , не е приемлива  
възможност  и регионите  трябва  да модернизират  и разнообразят  икономическата  
си структура  чрез сектори  с висока  добавена  стойност , като създадат  необходимите  
условия  за предприятия , особено  за МСП , да въведат  и приспособят  иновативни  
продукти  и процеси , да изградят  мрежи  за сътрудничество  с други  предприятия  и 
научноизследователски  институти , да получат  достъп  до рисков  капитал , както  и 
да интернационализират  своите  дейности . 
Водещите  икономически  дейности  и умения  проявяват  тенденция  към висока  
географска  концентрация  в малък  брой  градски  центрове  с глобално  значение . 
Това  създава  възможности , но проучванията  показват , че след  надхвърляне  на 
определени  граници  започват  да се проявяват  отрицателни  външни  фактори , 
свързани  с концентрацията  на население , като замърсяване , неконтролирана  
урбанизация  и пренаселеност . 
 
BG 15   BG В Съюза  има много  региони , които  се нареждат  сред  най-конкурентните  и 
иновативни  региони  в света  и които  печелят  от глобализацията . Това  е било  
постигнато  чрез инвестиране  в нови  умения , създаване  или привличане  на нови  
източници  на способности  и подпомагане  на мрежи  и клъстери . Тъкмо  на базата  на 
тези успехи  и стратегии  за развитие  Съюзът  може  да мобилизира  целия  си 
потенциал  и да насочи  икономиката  си по устойчив  път на висок  растеж . 
• Промяна  на климата  
Много  региони  в Европа  ще се изправят  пред  несиметричното  въздействие  на 
промяната  на климата , което  ще създаде  сериозни  проблеми  за земеделието , 
рибарството  и туристическата  индустрия  в определени  райони  и ще наложи  
сериозни  инвестиции  за справяне  със засушаванията , пожарите , ерозията  на 
бреговете  и наводненията . Тези  промени  могат  да доведат  до несъразмерни  
последици  за групите  в неравностойно  положение  или с ниски  доходи , които  не 
биха  разполагали  със средства , чрез които  да се приспособят  към тях. Ще се 
наложат  и значителни  инвестиции  за спазване  на acquis  на Общността  и за 
посрещане  на целите  за намаляване  на емисиите  от пролетния  съвет  през март  2007 
г. Всички  достъпни  икономически  доклади  показват  обаче , че цената  на 
бездействието  по отношение  на природните  бедствия  превишава  значително  
цената  за намаляването  на емисиите  на парникови  газове  до равнище , съвместимо  с 
целта  на ЕС за ограничаване  на промяната  на климата  до 2о С. 
Борбата  с промяната  на климата  осигурява  нови  икономически  стимули  и 
възможности  за регионалните  икономики  чрез еко-иновациите , увеличаването  на 
съобразените  с околната  среда  индустрии  и на заетостта  в тези райони . 
• Повишени  енергийни  цени  
Повишените  енергийни  цени  ще засегнат  регионите  на ЕС по различни  начини , в 
зависимост  от техния  енергиен  микс , икономическа  структура  и енергийната  
ефективност  на техните  компании . Нарастването  на транспортните  разходи  засяга  
предимно  периферните  географски  региони , като северните  части  на Финландия  и 
Швеция  или най-южните  части  на Португалия , Испания  и Италия , а също  и 
островите , включително  Малта  и Кипър . За много  такива  региони , ключови  
сектори  като туризма  могат  да станат  уязвими  спрямо  повишенията  на цените , 
макар  че това в краткосрочна  перспектива  може  да се компенсира  чрез по-голямата  
ефективност  на нискотарифни  въздушни  превозвачи . Повишаването  на 
енергийните  цени  има несъразмерно  въздействие  върху  групите  с ниски  доходи  и 
увеличава  енергийната  бедност  на групите  в неравностойно  положение . 
Разработването  или широкото  използване  на възобновяеми  енергии  и 
инвестирането  в енергийната  ефективност  дава голяма  възможност  за повечето  
региони  с висок  потенциал  за разкриване  на работни  места . Например , изчислено  е, 
че годишните  приходи  на глобалната  индустрия  за соларно  оборудване  ще 
нараснат  четирикратно  през трите  години  до 2010 г. Повишенията  в енергийните  
цени  също  могат  да насърчат , особено  в изоставащите  региони , стратегии  за 
растеж , базирани  на производствени  методи  с по-нисък  разход  на енергия . 
 
BG 16   BG • Възникващи  демографски  диспропорции  и социални  напрежения  
Във всеки  трети  регион  в Съюза  между  2000 и 2003 г. населението  е намаляло . В 
повечето  случаи  това се е дължало  както  на естественото  намаляване  на 
населението , така и на нетната  емиграция . Прогнозите  сочат , че естественият  
прираст  на населението  ще продължи  да намалява , включително  в много  от 
изоставащите  региони . Така  тези региони  ще се изправят  пред  двойното  
предизвикателство  да насърчават  растежа  и заетостта , докато  посрещат  
неблагоприятното  въздействие  от застаряването  и намаляването  на населението . 
Демографската  промяна  и намаляването  на населението  застрашават  растежа  на 
заетостта  в бъдеще . До 2011 г. все още са възможни  значително  нарастване  на 
заетостта  и икономически  растеж . Между  2012 и 2017 г. може  се очаква  
повишените  нива  на заетост  да компенсират  намаляването  на трудоспособното  
население . След  2017 г. обаче  намаляването  на трудоспособното  население  може  
да доведе  до стагнация  и впоследствие  до снижаване  на абсолютното  ниво  на 
заетост .  
Успоредно  с това, регионите  ще се изправят  пред  редица  социални  
предизвикателства , породени  от несъответствия  в умения  (разделение  на трудовия  
пазар  на високи  умения /високи  заплати  и ниски  умения /ниски  заплати , повишена  
имиграция ), докато  икономиката  придвижва  редицата  на добавената  стойност  
нагоре  към дейности , основани  на знания , на фона  на среда , в която  традиционните  
гарантиращи  сигурност  институции  ерозират . 
• Националните  политики  срещат  все повече  трудности  в поддържането  на 
бързото  темпо  на промяна , наложено  от тези  тенденции  
Докато  публичните  инвестиции  все повече  се управляват  на поднационално  
равнище , през последните  години  се наблюдава  обратна  тенденция , тъй като 
националните  и поднационални  бюджети  са изправени  пред  последиците  от 
застаряване  на населението  (реформа  в пенсионната  система , по-скъпоструващи  
системи  на здравеопазване , образование  и социални  услуги ) и от икономическа  
реформа , базирана  частично  на по-ниски  данъци .  
Освен  това, достъпните  ресурси , съпътстващи  модернизацията  на икономиката  са 
ориентирани  главно  към центрове  на растеж . Това  може  да доведе , от една  страна , 
до сериозна  икономическа  неефективност  на агломерацията  (пренаселеност , 
замърсяване , социална  сегрегация , неконтролирана  урбанизация ), и от друга  – до 
увеличение  на регионалните  неравенства . 
 
BG 17   BG 5. СЛЕДВАЩИ  ЕТАПИ  
През  2007 и 2008 г. Комисията  ще разработи  свой  подход  към прегледа  на бюджета  
за 2008/2009 г., като създаде  критерии  за оценка  на политиката , за търсене  на нови  
политически  подходи  и за изпробване  на устойчивостта  на различните  
възможности . В тези рамки  и без да се предрешава  изходът  от прегледа  на 
бюджета , настоящият  доклад  посочва  редица  предизвикателства , пред  които  може  
да се изправи  политиката  на сближаване  през следващите  години . Форумът  по 
сближаването , който  ще се състои  на 27-28 септември , ще даде  възможност  те да се 
обсъдят  за пръв  път от съответните  заинтересовани  страни . По специално , форумът  
би могъл  да се организира  около  следните  въпроси :  
1. Какви  са възможните  поуки  от подготовката  на програмите  за 2007-20013 
г.? В този контекст  и в светлината  на анализа  от настоящия  доклад , до 
каква  степен  политиката  на сближаване  се е приспособила  към новите  
предизвикателства , пред  които  ще се изправят  европейските  региони  през  
следващите  години ? Например :  
1.1. Как ще противодействат  регионите  на натиска  за преструктуриране  от 
страна  на динамичните  конкуренти  в ниско - и среднотехнологичния  
сектори ?  
1.2. Като  се имат  предвид  големите  различия  в раждаемостта , смъртността  и 
миграционните  процеси  на регионално  равнище , каква  е ролята  на 
политиката  на сближаване  с оглед  отговора , който  трябва  да се даде  на 
демографската  промяна ?  
1.3. В каква  степен  промяната  на климата  е предизвикателство  за политиката  
на сближаване ?  
2. Как би могла  политиката  на сближаване  да разработи  интегриран  и по-
гъвкав  подход  за развитието /растежа  и заетостта  в този нов контекст ? 
2.1. Как би могла  политиката  на сближаване  да насърчи  хармоничното , 
балансирано  и устойчиво  развитие , отчитайки  разнообразието  от 
територии  в ЕС, където  има както  необлагодетелствани  зони , острови , 
земеделски  райони , така и големи  градове , западащи  промишлени  региони , 
а също  и зони  със специфични  географски  характеристики ? 
2.2. Какво  е въздействието  на предизвикателствата , описани  в доклада , върху  
основни  елементи  от социалното  сближаване  като включване , интеграция  
и възможности  за всички ? Необходими  ли са по-нататъшни  усилия  за 
изпреварване  и противодействие  на това въздействие ? 
2.3. Кои са ключовите  бъдещи  умения  от съществено  значение  за нашите  
граждани , когато  се изправят  пред  нови  предизвикателства ?  
 
BG 18   BG 2.4. Кои са решаващите  способности , които  трябва  да се развият  на регионално  
равнище , за да направят  регионите  конкурентоспособни  в глобален  
мащаб ? 
3. След  разглеждането  на по-горните  въпроси , каква  е оценката  на системата  
за управление  на политиките  за периода  2007-2013 г.? 
3.1. Предвид  необходимостта  от ефективно  управление  на програмите  от 
политиката  на сближаване , какво  е оптималното  разпределение  на 
отговорностите  между  Общността , държавите -членки  и регионите  в една  
система  с много  равнища  на управление ?  
3.2. Как политиката  на сближаване  може  по-ефективно  да подкрепя  
обществени  политики  в държавите -членки  и регионите ? Какви  механизми  
за осъществяването  на политиката  са в състояние  да я обвържат  по-силно  с 
постигнатите  резултати  и да я направят  по-близка  и удобна  за 
потребителя ? 
3.3. Как можем  допълнително  да укрепим  връзките  между  политиката  на 
сближаване  и другите  национални  и общностни  политики  за постигане  на 
по-голямо  и по-добро  взаимодействие  и допълване  между  тях?  
3.4. Какви  са новите  възможности  за междурегионално  сътрудничество  както  в 
рамките  на ЕС, така и извън  него ?