[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИTЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 1.2.2008 г.

SEC(2008) 112

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА КОМИСИЯТА

Документ, придружаващСЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА ИЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТЗа Обща информационна система за околната среда (SEIS) ОБОБЩЕНА ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО {COM (2008) 46 окончателен} {SEC(2008) 111}

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА КОМИСИЯТА

Документ, придружаващСЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА ИЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТЗа Обща информационна система за околната среда (SEIS) ОБОБЩЕНА ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

Оценката беше изготвена от службите на Комисията в подкрепа на съобщението „За Обща информационна система за околната среда (SEIS)“.

Обобщената информация в съобщението засяга необходимостта от високо качество на информацията в подкрепа на подготовката и осъществяването на политиката за околната среда, в съответствие с принципа за по-добро законодателство. Тази необходимост се явява на фона на динамично променящи се информационни и комуникационни технологии, което представя значителни възможности за рационализиране на системите за докладване и повишаване на ефикасността на наличните данни.

Специфичните проблеми включват нуждата от по-нататъшно опростяване на задълженията по докладване и наблюдение и намаляване на свързания с тях административен товар, недостатъци по отношение на навременността, наличността, надеждността и свързаността на информацията, пропуснати възможности във връзка с модернизирането на публичния сектор и предоставянето на електронни правителствени услуги в областта на околната среда, невъзможност за бързо преобразуване на данните в подходяща информация, свързана с политиките, и за ефикасно прилагане на интегрирани подходи за политиката за околната среда.

Няколко инициативи се провеждат в момента на европейско и национално ниво, които ще позволят, в известен смисъл, да се разгледат тези проблеми. Въпреки това, едно от най-големите предизвикателства на европейско и световно ниво, продължава да бъде организирането на събраното голямо количество данни и информация за околната среда, тяхното интегриране, когато е необходимо, със съществуващи данни и информация от социалната и икономическа области, предоставянето им на разположение чрез програми, които да позволят на експертите да правят анализи и да ги съобщават по лесно разбираем начин на политиците и широката общественост, които да ги използват за своите действия. В същото време, държавите-членки и институциите на ЕС се нуждаят от ефикасна и модерна „система на докладване“ за да изпълняват техните законови задължения, свързани с общностните и международни политики и законодателство за околната среда, като избягват двойните усилия, застъпванията и повторенията.

Общите цели на SEIS са: подобряване на наличността и качеството на необходимата информация за разработване и осъществяване на политиката на Общността за околната среда; намаляване на административния товар върху държавите-членки и европейските институции и модернизиране на докладването; насърчаване на развитието на информационните услуги и приложения, които могат да се ползват всички заинтересовани страни.

Специфичните цели са следните:

1. да се гарантира ясно политическо споразумение относно принципите, на които се основава Общата информационна система за околната среда;

2. да продължи ефикасната организация на „базата от познания“ чрез оценка и подобряване на съществуващите изисквания за докладване, предвидени в законодателството за околната среда, като едновременно с това се прилагат решения в областта на комуникационните и информационни технологии за развитие на електронното докладване;

3. да се установят и прилагат споразумения за обмен на данни и информация, в допълнение на ефикасна инфраструктура на информационните и комуникационни технологии (ИКТ), които да улесняват откриването, оценката, достъпа и обмена на данни и информация за околната среда;

4. да се укрепят и, когато е необходимо, да се изградят инфраструктури за мониторинг и проучвания за събирането и архивирането на необходими данни за околната среда, които са рентабилни, гъвкави и, освен това, могат да бъдат използвани дългосрочно.

В допълнение към „нулев вариант“ (ситуация без промяна), се разглеждат следните четири варианта:

- Вариант 1: настоящото съобщение само по себе си, вариант, отговарящ на специфична цел 1. Първоначалната цел на съобщението е да предостави политическата и концептуална рамка, необходима за ориентиране на съществуващите процеси в обща посока и насърчаване на нови инициативи, имащи обща цел. Съобщението също формулира принципите, на които ще се основава SEIS.

- Вариант 2: преразглеждане на Директивата за стандартизиране на докладите, което отговаря на специфична цел 2, но би могло също да послужи и непряко за постигането на цел 3. Целта би била да се преразгледа задълбочено директивата в светлината на недостатъците и съвременното развитие на директивите в нейния обхват. Подобно преразглеждане ще позволи да се отразят новите тенденции при разработването на политиката за околната среда, като в същото време гарантират по-съгласувана и хармонизирана рамка за докладване.

- Вариант 3: разширяване и/или хармонизиране на задължителното събиране и архивиране на данни, наложено от законодателните рамки на Общността. Този вариант отговаря на специфична цел 4 и включва оценка на съвременни подходи като взема предвид тази специфична цел и общите цели на SEIS. При необходимост ще бъдат предложени изменения на съществуващото законодателство и ще се формулират нови регулаторни предложения за попълване на забелязани пропуски в инфраструктурите, свързани с данните и наблюденията.

- Вариант 4: установяване на нова регулаторна рамка за SEIS, която ще се отнася до съответствието и до старите задължения за докладване, като това ще доведе до пълно постигане на специфични цели 2 и 3. Това ще включва разпоредби, целящи да увеличат качеството и наличността на изискваните данни за развитие и оценка на политиките за околната среда в логически свързана рамка, и да подобрят изцяло различните подходи за събиране на данни, мониторинг и докладване на постиженията в областта на околната среда.

Разходите и ползите от прилагането на SEIS ще зависят от графика на изпълнение и конкретните мерки, които се предприемат с тази цел. Въпреки това, може да се очаква, че потенциалните ползи от такава система ще бъдат значителни. Подобряването на механизмите за събиране, обмен и ползване на данните би трябвало съществено да увеличи използването на тези данни и да доведе до значително намаление на цената за потребителите. Подобренията в достъпа и оперативната съвместимост на системите за данни също ще намалят изискванията за докладване, което ще доведе до рационализиране на тези изисквания и на потоците от информация, като включва постепенното премахване или отмяна на остарели и излишни изисквания. Други ползи са по-доброто законодателство, по-ефикасни анализи на ниво ЕС, по-голяма ефективност по отношение на изпълнението на политическите ангажименти и на задълженията за оценка на международно ниво, ангажиране на вниманието на гражданите чрез по-широко разпространение на информацията, по-голяма наличност на данни, използвани от изследователи и по-добро представяне на ЕС на различни международни форуми.

Що се отнася до разходите, очаква се, че дори първоначалните скромни инвестиции за въвеждане на SEIS, ако са разпределени правилно, ще доведат до икономически, социални и екологични ползи, които на свой ред могат да бъдат повторно инвестирани в бъдещо развитие на системата. Сред нужните инвестиции се включват: увеличаване на усилията за успешно прилагане на директивата INSPIRE; възможна промяна на организационни и бизнес модели на институциите, свързани със събирането и обработването на данни за околната среда; постоянни усилия на европейските институции и органи за промяна и рационализиране на законодателните изисквания и централизираните системи за докладване; бъдещи анализи за определяне на реалните изисквания за данните и информацията и за развитие на необходимите законови и/или финансови инструменти; бъдещи инвестиции за създаване на нови данни, които понастоящем не се събират, но които се считат за съществени в подкрепа на политиката или за хармонизиране на системите за мониторинг и информация.

Актуализирането на Директивата за стандартизиране на докладите ще доведе до незабавно опростяване, ще помогне за постигането на по-добра рационализация в държавите-членки и съответствие с принципите на SEIS. По-конкретно гражданите ще се възползват от прозрачността и наличността на информация благодарение на цялостното използване на бързо развиващите се информационни и комуникационни технологии.

Хармонизирането ще доведе също и до значителни възможности за увеличаване на рентабилността на дейностите по мониторинг на национално ниво. Като цяло, се очаква съотношението разходи-приходи на мониторинга на околната среда да е много благоприятно, така че на този етап не се изключва по-добра хармонизация и дори разширяване на съществуващите задължения в областта на мониторинга. Въпреки това, преди да се предприемат конкретни законодателни предложения, са необходими по-задълбочени анализи, включващи пилотни проекти, в които да се включат всички държави-членки.

Въз основа на гореописания анализ се счита, че варианти от 1 до 3 са оправдани. Четвъртият вариант, състоящ се в определяне на нова регулаторна рамка с подробни задължения, ще гарантира максималното изпълнение на целите на SEIS, но може да се оцени като прекалено нормативен, и без възможности за спонтанното адаптиране на развитието на политическите приоритети и технологичните възможности, като по този начин може да противоречи на принципа за субсидиарност. Въпреки това, като се вземе предвид потенциалната ефикасност на такъв инструмент, той заслужава по-нататъшно разглеждане през идните години.