Социално отговорни покупки — ръководство за предвиждане на социални критерии при възлагане на обществени поръчки (второ издание)

(2021/C 237/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

ВЪВЕДЕНИЕ 4

Глава 1 — Определение, цел и предимства на социално отговорното възлагане на обществени поръчки 4

1.1. Социално отговорно възлагане на обществени поръчки и определение на понятието 4

1.2. Определяне и прилагане на социалните цели при възлагането на обществени поръчки 6

1.3. Цел и предимства на СОВОП 9

1.4. Връзки с политики и законодателство на ЕС и на международно равнище 11

Глава 2 — Организационна стратегия за социално отговорни поръчки 16

2.1. Включване на СОВОП в дневния ред 16

2.2. Определяне на целите 17

2.3. Консултации със заинтересованите страни 17

2.4. Оценка на рисковете, подреждане на поръчките по приоритет и определяне на цели 20

2.5. Интегриране на СОВОП в процедурите и политиките в областта на обществените поръчки 22

2.6. Наблюдение и преглед на напредъка 23

Глава 3 — Установяване на нуждите и планиране на възлагането на поръчката 25

3.1. Ролята на оценката на нуждите при СОВОП 25

3.2. Диалог с пазарните участници 27

3.3. Какъв вид да бъде договорът? 31

3.4. Избор на процедура 33

3.5. Определяне и критичен преглед на спецификациите 35

3.6. Използване на незадължителни полета в стандартните формуляри 35

Глава 4 — Процедурата за възлагане на обществена поръчка 36

4.1. Определяне на предмета и на съответните правила 36

4.2. Облекчен режим 38

4.3. Запазени поръчки 41

4.4. Технически спецификации 43

4.5. Спазване на социалното и трудовото право и на колективните трудови договори 46

4.6. Критерии за изключване и критерии за подбор 48

4.7. Критерии за възлагане 51

4.8. Оценка на офертите и проверка на ангажиментите 54

4.9. Необичайно ниски оферти 57

Глава 5 — Определяне и прилагане на договорните условия 58

5.1. Превръщане на ангажиментите в областта на СОВОП в реалност 58

5.2. Условия за изпълнение на поръчките 59

5.3. Договори за постигане на социални резултати 63

5.4. Наблюдение на спазването на клаузите 64

5.5. Възлагане на подизпълнители 65

5.6. Справяне с проблеми 67

5.7. Извличане на поуки за бъдещи поръчки 68

Второто издание на ръководството е изготвено по Договор № SI2.801176 — 728/PP/GRO/SME/18/D/021a между Европейската комисия и ICLEI — Международната асоциация на органите на местното самоуправление за устойчиво развитие, с помощта на консултантското дружество Public Procurement Analysis (PPA). Нито Европейската комисия, нито което и да било лице, действащо от нейно име, носят отговорност за начина, по който би могла да бъде използвана съдържащата се в настоящата публикация информация. Важна информация Настоящото ръководство е предназначено да бъде в помощ на публичните купувачи и да насърчава добрите практики. Това е документ с незадължителен характер, който не засяга правата и задълженията, определени в законодателството на ЕС. Ръководството зависи от развитието на практиките в областта на обществените поръчки и съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който остава единственият компетентен орган да тълкува авторитетно правото на Съюза. Предложените в настоящия документ понятия, идеи и решения не засягат националното законодателство и може да се наложи да бъдат адаптирани, за да се вземе под внимание националната правна рамка. Въпреки че информацията в настоящото ръководство е внимателно проверена, Европейската комисия не носи отговорност по отношение на конкретните случаи, които са посочени в него. Повече информация относно Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).

ВЪВЕДЕНИЕ

Социално отговорното възлагане на обществени поръчки (СОВОП) означава чрез възлагането на обществени поръчки да се постигат положителни резултати в социален план. Възлагането на обществени поръчки засяга голям брой хора: ползватели на обществени услуги, участници в производството и доставките или служители на закупуващите организации. Освен на пряко засегнатите, СОВОП потенциално може да влияе на пазара в по-широк смисъл по отношение както на търсенето, така и на предлагането.

Чрез разумни покупки публичните купувачи могат да стимулират разкриването на възможности за заетост, повишаването на квалификацията и преквалификацията на работещите, достойния труд, социалното приобщаване, равенството между половете и недискриминацията, достъпността, универсалния дизайн, етичната търговия, както и да се стремят да постигнат по-широко съответствие със социалните стандарти. По отношение на някои стоки, строителни работи и услуги въздействието може да бъде особено значимо, тъй като публичните купувачи държат голям дял от пазара в сектори като гражданското строителство, здравеопазването и транспорта.

За да се справят с предизвикателствата пред обществото, публичните органи трябва да активизират усилията си за постигане на целите във всички аспекти на устойчивостта (социални/етични, екологични и икономически). Публичните купувачи са основни инвеститори в Европа, които понастоящем разходват над 14 % от брутния вътрешен продукт на ЕС. Като използват покупателната си способност, за да избират стоки и услуги, които дават положителни социални резултати, те могат да допринесат значително за устойчивото развитие. С настоящото ръководство им се предлага подкрепа за интегриране на социалното измерение на устойчивото възлагане на обществени поръчки.

Текущата пандемия от COVID-19 се очаква да засегне заетостта, да доведе до увеличаване на неравенствата, задълбочаване на несигурността и влошаване на условията на труд на работещите в световен мащаб, да окаже допълнителен натиск върху предоставянето на определени услуги за личността и да повлияе на по-малките предприятия. В стратегиите си за възстановяване държавите — членки на ЕС, ще трябва да подобрят социалното приобщаване и справедливост чрез образование и умения, заетост и социално и териториално сближаване и да гарантират, че екологичният и цифровият преход ще доведат до създаването на работни места, до устойчив растеж и социално-икономическа устойчивост. Социално отговорните практики за покупки са мощен инструмент от инструментариума на националните администрации на ЕС за постигането на тези цели.

Целта на настоящия документ е да се повиши осведомеността на публичните купувачи относно потенциалните ползи от СОВОП и да се обяснят от практическа гледна точка възможностите, които се предлагат чрез правната рамка на ЕС. При изготвянето на настоящото ръководство Комисията проведе широки консултации с публични купувачи, за да установи добри практики и примери за това какво може да бъде постигнато. Тези примери са представени в текста.

Ръководството е изготвено за публичните купувачи, но и с надеждата, че ще вдъхнови други участници във възлагането на обществени поръчки, били те доставчици на стоки или на услуги, частни купувачи, участници от сектора на социалната икономика, включително социални предприятия, или неправителствени организации.

В главите на настоящото ръководство са разгледани всички аспекти на процеса на възлагане на обществени поръчки освен самата тръжна процедура. В тях е описан подробно начинът, по който могат да се въведат социални съображения на всеки етап от процеса, и са представени множество примери за действителни практики на публични купувачи в целия ЕС. В глави 2—5 след повечето раздели има списък с „добри практики“. Тяхната цел е допълнително да се улесни разбирането на текста, като се обобщят в конкретни точки съществените въпроси, обхванати във всеки раздел, както и възможните практически действия, които публичните купувачи могат да предприемат, ако желаят да възприемат социално отговорен подход към процеса на възлагане на обществени поръчки.

ГЛАВА 1

Определение, цел и предимства на социално отговорното възлагане на обществени поръчки

1.1. Социално отговорно възлагане на обществени поръчки и определение на понятието

Социално отговорното възлагане на обществени поръчки (СОВОП) има за цел да се отчете въздействието върху обществото на стоките, услугите и строителните работи, закупувани от публичния сектор. Чрез СОВОП се признава, че публичните купувачи не са заинтересовани само от покупки на най-ниската цена или от икономически най-изгодната оферта, но и от това да се гарантира, че чрез обществените поръчки се постигат социални ползи (1) и се предотвратяват или се смекчават неблагоприятните социални последици по време на изпълнението на поръчката. В качеството си на публичен купувач можете да вземате предвид социални цели по време на целия процес на възлагане на обществени поръчки, при условие че те са недискриминационни и са свързани с предмета на поръчката (2). В Европейския съюз СОВОП трябва да се извършва в съответствие с директивите за обществените поръчки от 2014 г. (3) и с принципите, залегнали в Договора за ЕС (4) и в Хартата на основните права, както и с международни споразумения, като например Споразумението на СТО за държавните поръчки (СДП) и двустранните споразумения за свободна търговия, съдържащи глави относно обществените поръчки (5), и Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (КПХУ на ООН) (6).

СОВОП може да бъде мощен инструмент за подпомагане на устойчивото развитие и за постигане на социални цели на международно, национално, регионално или местно равнище. Чрез него обществените поръчки се третират като стратегически способ за разходване на публични средства по ефикасен и устойчив начин. Социалните съображения може да се съчетават с екологични критерии (7) и критерии за кръгова икономика (8) и възлагане на обществени поръчки за иновации (9) с цел възприемане на по-всеобхватен подход за устойчивост при обществените поръчки (10). С подобряването на професионализацията и подкрепата за публичните купувачи може в значителна степен да се улесни успешното използване на социални съображения и тяхната интеграция с други съображения, свързани с устойчивостта и качеството (11).

Чрез социално отговорното възлагане на обществени поръчки на публичните органи се помага да предоставят качествени услуги и продукти на своите общности, да постигат допълнителни социални и етични ползи дори когато бюджетът е ограничен и следователно то може да допринесе за борбата с отрицателното въздействие на кризата във връзка с COVID-19. За възстановяването от пандемията ще е необходимо публичните органи от ЕС да използват всички налични способи и инструменти, за да се справят с отрицателните социално-икономически последици. Безпрецедентните финансови ресурси, които ще бъдат предоставени на разположение по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост, често ще се усвояват чрез възлагане на обществени поръчки. Поради това е от съществено значение публичните купувачи да могат да се възползват пълноценно от гъвкавостта на правилата за обществените поръчки, за да гарантират, че тези ресурси се използват за постигане на възможно най-голямо положително социално и икономическо въздействие в полза на техните общности. Отдалечаването от логиката за най-ниска цена и въвеждането на съображения, свързани със социалната интеграция, равенството, справедливата и приобщаваща заетост и етичните доставки, са от ключово значение за постигането на максимален ефект на възстановяване от тези ресурси.

В настоящото ръководство са представени редица практически примери за СОВОП от целия ЕС, които илюстрират различни подходи и постигането на реално въздействие и може да се използват като източник на вдъхновение. Повече примери за добри практики от ЕС и от трети държави можете да намерите в двата доклада, озаглавени „Да приведем в действие социално отговорното възлагане на обществени поръчки: 71 примера за добри практики“ (12) и „Обществени поръчки за постигане на социален ефект — добри практики от целия ЕС“ (13), на разположение на уебсайта относно помощните инструменти за публични купувачи (14) на Комисията.

1.2. Определяне и прилагане на социалните цели при възлагането на обществени поръчки

Публичните купувачи разполагат с много способи за включването на специални социални съображения в решенията за покупки. По-долу е представен неизчерпателен списък с примери за социални цели, които може да бъдат преследвани посредством възлагането на обществени поръчки. Не трябва да се забравя обаче, че спазването на задължителните социални и трудови правила при изпълнението на поръчката не е въпрос на избор, а задължение съгласно директивите за обществените поръчки (15). В глави 4 и 5 от настоящото ръководство е обяснено как тези въпроси могат да бъдат разгледани на различни етапи от процеса на възлагане на обществени поръчки. Следва да решите кои от посочените по-долу социални съображения са от значение за Вашата обществена поръчка в зависимост от Вашите цели и предмета на поръчката.

Насърчаване на възможностите за справедлива заетост и социално приобщаване

СОВОП може да даде тласък:

— на възможностите за заетост на младежите и по-възрастните работници;

— на равенството между половете (например улесняване на постигането на равновесие между професионалния и личния живот, намаляване на секторната и професионалната сегрегация (16), гарантиране на равно третиране на работното място);

— на възможностите за заетост за хора, които са обект на социално изключване поради дълготрайна безработица, бездомничество, дискриминация или други уязвимости;

— на възможностите за участие в обществения живот и възможностите за заетост на хората с увреждания, включително чрез осигуряване на приобщаваща и достъпна работна среда;

— на подобряването на политиките за многообразие, възможностите за социално приобщаване и за заетост на лица от групи в неравностойно положение (например работници мигранти, хора с малцинствена расова или етническа принадлежност, религиозни малцинства, хора с ниска образователна степен и хора, които са изложени на риск от бедност и социално изключване); и

— на повишаването на квалификацията и преквалификацията на всички работещи.

Осигуряване на възможности за организациите от сектора на социалната икономика и социалните предприятия

Организациите от сектора на социалната икономика и социалните предприятия (17) могат да помогнат за предоставянето на възможностите за заетост и социално приобщаване, посочени по-горе, като осигурят социална възвръщаемост на разходваните от Вас средства. Така например директивите за обществените поръчки дават възможност да се насърчи социалното приобщаване чрез запазване на поръчки за социални предприятия, улесняващи трудовата интеграция, в които най-малко 30 % от служителите са хора с увреждания или работници в неравностойно положение (18). Освен това те насърчават публичните купувачи да обмислят разделяне на поръчките на обособени позиции, които може да бъдат по-достъпни за организациите от сектора на социалната икономика и социалните предприятия (19).

Насърчаване на достойния труд

Международната организация на труда (МОТ) дава следното определение на понятието „достоен труд“ (20):

„работа, която е продуктивна и осигурява справедлив доход, сигурност на работното място и социална закрила на семействата, по-добри перспективи за личностно развитие и социална интеграция, дава свобода на хората да изразяват своите опасения, да се организират и да участват във вземането на решения, които засягат техния живот, както и равни възможности и равно третиране на всички жени и мъже“.

Съгласно това определение и в съответствие с Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (21) в рамките на веригите на доставка на ЕС и глобалните вериги на доставка (22) ЕС насърчава:

— сигурната заетост;

— справедливите възнаграждения;

— безопасните условия на труд;

— социалната закрила;

— равните възможности и равното третиране на всички жени и мъже;

— равенството между половете и недискриминацията по отношение на достъпа до заетост;

— социалния диалог; и

— защитата на правата на работното място.

Гарантиране на спазването на социалните и трудовите права

ЕС се стреми да насърчава социалния напредък и да подобрява условията на живот и труд на европейските граждани (23). Чрез обществените поръчки се допринася за постигането на тези цели, като се гарантира, че доставчиците:

— спазват приложимите задължения в областта на социалното и трудовото право, установени с правото на Съюза, националното законодателството и колективните трудови договори в съответствие с правото на Съюза;

— спазват основните конвенции на МОТ;

— спазват принципа на равно третиране на жените и мъжете, включително принципа на равно заплащане за труд с равна стойност (24), както и насърчаването на равенството между половете (25);

— спазват законите в областта на здравословните и безопасни условия на труд; и

— се борят с дискриминацията въз основа на пол, възраст, увреждане, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, сексуална ориентация и създават равни възможности.

Достъпност и универсален дизайн

Възлагането на обществени поръчки за стоки, услуги и строителни работи, които са достъпни за всички, включително за хората с увреждания, е основен аспект на СОВОП и е задължително при обществените поръчки. Член 42 от Директива 2014/24/ЕС и член 60, параграф 1 от Директива 2014/25/ЕС гласят следното: „техническите спецификации се изготвят така, че — освен в надлежно обосновани случаи —да бъдат съобразени с критериите за достъпност за хора с увреждания или да бъдат с предназначение за всички потребители“.

Тази разпоредба подкрепя спазването от страна на националните органи на КПХУ на ООН (26), по която ЕС и неговите държави членки са страни. С КПХУ на ООН са установени задължения за достъпност и съответният Комитет по КПХУ на ООН е определил, че достъпните покупки са въпрос от ключово значение за правителствата (27).

В КПХУ на ООН (28) също така се признава „важността за хората с увреждания на тяхната самостоятелност и независимост, включително на свободата на личен избор“ и че те трябва да имат „възможност за активно участие в процеса на вземане на решения относно политиките и програмите, включително тези, които пряко ги засягат“. С други думи публичните купувачи:

— следва да се стремят да възлагат обществени поръчки, като отчитат нуждите на хората с увреждания и ги включват в процеса на закупуване. Оценката на нуждите и ангажираността на доставчиците, за да се осигурят ефективни обществени услуги, при които се вземат предвид целите на социалното и професионалното приобщаване, както и конкретните нужди на техните ползватели, са обхванати в глава 3 от настоящото ръководство;

— трябва да отразяват аспектите на достъпността в техническите спецификации (29), за да осигурят достъп на хората с увреждания например до обществени услуги, обществени сгради, обществен транспорт, обществена информация и стоки и услуги в областта на ИКТ, включително уеб-базирани приложения; и

— може да използват критерии за възлагане на поръчките, в които се отдава предпочитание на оферти, предлагащи по-високи стандарти за достъпност от установените в техническите спецификации;

— може също така да включват клаузи за изпълнение на поръчките, за да гарантират, че закупените услуги се изпълняват по начин, който гарантира достъпността на резултата въз основа на подход за универсален дизайн.

Зачитане на правата на човека и решаване на въпроси, свързани с етичната търговия

Възлагането на обществени поръчки може да се използва за разглеждане на социални въпроси в рамките на веригите на доставка, като например правата на човека (30) или принципите за справедлива търговия. Спазването на основните права на човека е съществена част от всички търговски отношения, в които дадена държава е встъпила, както е описано в Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека (31). Освен това през 2012 г. Съдът на Европейския съюз (Съдът на ЕС) е постановил, че съображенията за справедлива търговия могат да бъдат част от решенията за възлагане на обществени поръчки (32) и директивите за обществените поръчки отразяват тази възможност (33).

Широкият обхват на обществените поръчки (34), както и глобалният характер на някои вериги на доставка, водят до риск Вашата обществена поръчка да се окаже засегната от нарушения на правата на човека. Случаи като пожара в „Рана Плаза“ в Бангладеш са добре известни, но в Европа също има опасни и нечовешки условия на труд. Съгласно директивите за обществените поръчки икономическите оператори, осъдени с окончателно съдебно решение за детски труд и други форми на трафик на хора, трябва да бъдат изключвани от процедурата и всички публични купувачи следва да проверяват спазването на основните конвенции на МОТ (35). В настоящото ръководство е разгледано също как могат да бъдат защитени правата на човека при обществените поръчки:

— като се увеличи прозрачността във веригите на доставка, включително чрез наблюдение на подизпълнителите и на техните подизпълнители;

— като се анализират специфичните рискове в рамките на веригите на доставка;

— като се въведе изискване изпълнителите и подизпълнителите да предприемат мерки, за да подобрят условията на работниците във веригите на доставка и да се справят с потенциални или установени нарушения на правата на човека в производствения процес; и

— като се насърчи въвеждането на строги кодекси за поведение на доставчиците с цел постигане на социална отговорност.

Предоставяне на висококачествени социални и здравни услуги и услуги в областта на образованието и културата

В директивите за обществените поръчки е определен „облекчен режим“ за специфични социални услуги и услуги в областта на здравеопазването, образованието и културата, наред с различни други категории (36). Публичните купувачи се насърчават да вземат под внимание „необходимостта от осигуряване на качество, непрекъснатост, достъпност, достъпна цена, наличие и всеобхватност на услугите, особените потребности на различните категории ползватели, включително групите в неравностойно положение и уязвимите групи, приобщаването и осигуряването на възможности за ползвателите, както и иновациите“ (37). При възлагането на обществени поръчки също така може да се прилагат стандарти за качество, като например Доброволната европейска рамка от 2010 г. за качеството на социалните услуги (38). В раздел 4.2 е разгледано как публичните купувачи са избрали да приложат облекчения режим за постигането на социални ползи.

Определяне и постигане на цели за интелигентно СОВОП в Нант (Франция) Цел на обществената поръчка От 2001 г. насам в метрополна област Нант се прилага отговорно възлагане на обществени поръчки (ОВОП). През 2017 г. е приета схема за насърчаване на отговорните покупки (SPAR) с цел да се подобри съгласуваността на многобройните инициативи, разработени през последните 15 години, и да се укрепят връзките между дейностите по възлагане на обществени поръчки и инициативите за подкрепа на МСП. Подход В рамките на схемата SPAR е разработено вътрешно ръководство за прилагане на отговорно възлагане на обществени поръчки, в което са очертани практическите методи и подкрепата, които са на разположение на местно равнище, и е създадена структура за управление на SPAR, която да наблюдава развитието, прилагането и наблюдението на действия по отговорно възлагане на обществени поръчки: — на политическо равнище всички важни избираеми членове на Метрополния съвет биват информирани за предстоящите инвестиции, за да може съвместно да вземат решение относно социалната и екологичната клауза във всяка от тях. Тези членове също така редовно оценяват въздействието на схемата SPAR; — на техническо равнище екипът по възлагане на обществени поръчки работи съвместно с мрежа от посланици за корпоративна социална отговорност (КСО) във всички дирекции. Купувачите подкрепят оперативните дирекции при включването на социални и екологични клаузи в техните покупки и при оценяването на качеството на получените оферти. Резултати Сред ключовите постижения на СОВОП в Нант през последните две години се нареждат: — клаузите за приобщаване в 143 договора за строителни работи и 1 918 договора за услуги, с които се осигуряват 326 448 часа заетост за хора, които се сблъскват с проблеми при достъпа до пазара на труда; — повишеното внимание върху диверсификацията на договорите с клауза за приобщаване, за да се разшири обхватът на засегнатите лица (например договорите за строителни работи достигат до повече безработни мъже, отколкото безработни жени); — клаузите, свързани с борбата с дискриминацията в няколко договора с изпитателен срок, за които на Нант е присъден отличителен знак за зачитане на многообразието; — използването на запазени поръчки, което дава възможност на Нант да ограничава участието в тръжна процедура до защитени предприятия, когато това е целесъобразно. Извлечени поуки Определянето, наблюдението и актуализирането на социалните и екологичните критерии, включени в политиката в областта на обществените поръчки, в партньорство с всички заинтересовани страни са от основно значение за успеха на отговорното възлагане на обществени поръчки. За целта е необходимо да се определят специално предназначени ресурси и да се приложат подходящи инструменти за проверка.

1.3. Цел и предимства на СОВОП

На най-основно равнище СОВОП има за цел да се гарантира съответствие с правните задължения в социалната област. Съгласно директивите за обществените поръчки държавите — членки на ЕС, трябва да вземат „необходимите мерки“, за да гарантират, че при изпълнението на договори за обществени поръчки икономическите оператори спазват приложимото право на Европейския съюз, национално право, колективни споразумения и разпоредби на международното екологично, социално и трудово право (39). Тъй като държавите членки са приложили тази разпоредба по различни начини, е ясно, че при възлагането на обществени поръчки не може да не се спазват социалните задължения, включително за защита от нелоялна конкуренция от оператори, които не спазват тези правила.

В Декларация 22 относно лицата с увреждания към Договора от Амстердам вече е посочено, че когато се изготвят мерки с цел постепенно създаване на вътрешния пазар, институциите на Общността трябва да вземат под внимание нуждите на лицата с увреждания (40). С Договора от Лисабон Европа се ангажира да постигне „силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес“, и да се „бори срещу социалното изключване и дискриминациите [и] […] насърчава социалната справедливост и закрила, равенството между жените и мъжете, солидарността между поколенията и защитата на правата на детето“ (41). Размерът на обществените поръчки и значението им за вътрешния пазар са причините, поради които те са ценен инструмент за постигането на тези амбиции. СОВОП също така може да допринесе за изпълнението на международни ангажименти като целите за устойчиво развитие на ООН (42). За да се постигне устойчиво развитие, е необходимо икономическите оператори да съблюдават и да вземат под внимание гледните точки и правата на гражданите, общностите и групите на гражданското общество (43) — тема, която е разгледана по-подробно в глави 2 и 3.

В допълнение към задълженията, определени в директивите за обществените поръчки и в други законодателни актове, прилагането на СОВОП помага на публичните купувачи при изброените по-долу дейности.

Установяване на рисковете от несъответствие със социалното и трудовото право

Организациите, които активно прилагат СОВОП, е по-вероятно да установят рисковете от несъответствие със законодателството, които се прилагат пряко за тях или за техните доставчици. Нито един публичен орган не желае да бъде на първите страници заради незаконни или неетични практики на работа на който и да било етап от своята верига на доставка. Политиката и действията за СОВОП Ви помагат да установите рисковете, свързани с веригата на доставка, и да ги сведете до минимум при управлението на обществените поръчки и договорите.

Стимулиране на изграждането на пазари със социално съзнание

С помощта на СОВОП може да се създадат търсене и стимули за по-отговорно и устойчиво производство. Публичните купувачи могат да стимулират иновациите и по-голямата конкуренция, като предизвикват създаването на нови и по-социално устойчиви решения на пазара. Освен това СОВОП може да насърчи развитието на предприятия, като например социални предприятия, които освен към икономическа ефективност, се стремят да имат положително въздействие върху обществото като цяло. Така например определянето на ИКТ продукти, които са достъпни за хора с увреждания, може да спомогне за въвеждането на пазара на по-добри продукти на приемливи цени.

Демонстриране на социално отговорно управление

Можете да използвате СОВОП, за да гарантирате, че откликвате на ценностите и потребностите на общността, както и за да отговаряте на нарастващите искания на обществото правителствата да бъдат социално отговорни в своите действия. По този начин СОВОП може да помогне за увеличаване на общественото доверие в управлението. То може също да окаже положително въздействие върху служителите, които изпълняват договора и създават допълнителна полза за своите общности.

Подпомагане на интеграцията и приобщаването

С помощта на СОВОП се насърчават интеграцията и приобщаването на често маргинализирани групи в обществото (например хора с увреждания, хора, които са изложени на риск от бедност и социално изключване, малцинства) към дейности на пазара. Благодарение на СОВОП може да се създадат възможности за предприятията, собственост на такива групи, както и да се осигурят обучение и заетост. СОВОП също така илюстрира как социалните и икономическите съображения могат да се подсилват взаимно, например при социалните предприятия, предоставящи обществени услуги по начин, който създава допълнителна стойност чрез социални резултати и въздействие.

Осигуряване на по-голяма ефективност на публичните разходи

Обемът на обществените поръчки и наложените от бюджетните ограничения граници на пряката социална намеса могат да превърнат възлагането на обществени поръчки в привлекателна област за насърчаване на социалните цели. Стратегическите обществени поръчки осигуряват възможност за използване на наличните планирани бюджети, за да се даде положителен и иновативен принос за справяне с предизвикателствата пред обществото.

1.4. Връзки с политики и законодателство на ЕС и на международно равнище

Настоящото ръководство е съсредоточено върху изискванията и възможностите за СОВОП, които произтичат от директивите за обществените поръчки. Въпреки това много други инструменти на равнището на ЕС и на национално равнище имат отношение и влияят на начина, по който прилагате СОВОП. В този раздел са очертани някои от най-важните закони и политики, засягащи СОВОП.

Правото на ЕС в областта на труда и на недискриминацията е разработено с цел защита на работниците в Европа. С такива законодателни актове на работниците се осигуряват права, свързани с равното третиране и недискриминацията (44), информация относно техните условия на труд, съчетаване на професионалния и семейния живот (45), права, свързани с нестандартните трудови договори (46), регламентиране на работното време, опазване на здравето и безопасността и информиране на работниците и извършване на консултации с тях (47).

Това законодателство е обвързващо за изпълнителите и подизпълнителите в ЕС и публичните купувачи трябва да гарантират, че тези разпоредби се прилагат на всички работни места. По-подробна информация относно съответното законодателство е дадена по-долу и в глави 4 и 5.

Европейската комисия обсъжда и си сътрудничи с различни заинтересовани страни от всички държави — членки на ЕС, за насърчаването на практики за качествени работни места и достоен труд при възлагането на обществени поръчки. През последните години европейските социални партньори, т.е. синдикалните организации и организациите на работодателите, са изготвили няколко секторни ръководства относно възлагането на обществени поръчки въз основа на икономически най-изгодната оферта, което често се е случвало с финансовата подкрепа на Комисията. Тези ръководства се отнасят до възлагането на поръчки за кетъринг услуги (48), частни услуги за сигурност (49) и услуги по промишлено почистване (50). В тези референтни ръководства са подчертани ползите от възлагането на поръчки за услуги въз основа на критерии за качество и критерия за икономически най-изгодната оферта. В ръководствата са представени и конкретни примери в областта на обществените поръчки за услуги за сигурност, почистване и кетъринг, които показват, че за основан на качеството подход се изискват справедливи условия на труд за служителите. Съществува и ръководство относно възлагането на обществени поръчки в областта на инженерните услуги, което включва указания за предвиждане на социални критерии (51).

Европейски стълб на социалните права

През 2017 г. Европейският парламент, Съветът и Комисията обявиха Европейския стълб на социалните права, като определиха принципи за по-справедлив и по-приобщаващ Европейски съюз и поставиха социалните приоритети в центъра на европейския дневен ред (52).

През януари 2020 г. Европейската комисията представи съобщението „Силна социална Европа за справедливи промени“ (53), в което са изложени първите размисли за план за действие за прилагане на Европейския стълб на социалните права. В него е споменато и социално отговорното възлагане на обществени поръчки като инструмент за използване на наличните средства по начин, който подкрепя приобщаването и възможностите за работа.

На равнището на ЕС е прието също така конкретно законодателство, с което тази амбиция за по-справедлив и по-приобщаващ Европейски съюз се осъществява на практика и което дава отражение върху процедурите за възлагане на обществени поръчки. Директива (ЕС) 2019/1152 за прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз има за цел да се гарантира, че всички работници, включително тези с „нестандартни“ схеми на работа, имат достъп до информация относно своите условия на труд и не са обект на несправедливи клаузи. По-специално съгласно директивата се изисква до 2022 г. всички работници в ЕС:

— да имат достъп до информация относно основните аспекти на своята работа в писмена форма от началото на трудовите правоотношения;

— да не подлежат на изпитателни срокове, по-дълги от шест месеца, освен при изключителни обстоятелства;

— да могат да търсят допълнителна работа, без да бъдат подлагани на неблагоприятно третиране, като се забраняват клаузите за изключителност и се ограничават клаузите за несъвместимост;

— да бъдат предварително запознати в разумен кога ще се извършва работата;

— да получат писмен отговор на искане за прехвърляне на друго по-сигурно работно място; и

— да получат безплатно задължителното обучение, което работодателят е длъжен за предостави.

В допълнение държавите членки трябва да приведат в действие правила за избягване на злоупотребата с договори за работа на повикване, като договорености, при които работодателите не гарантират работа на работниците (често наричани „договори без задължения за определен брой часове“). На разположение на работниците е и солиден набор от разпоредби за правоприлагане в случай на неспазване на изискванията от страна на работодателя.

Договорите за обществени поръчки може да включват клаузи, които гарантират, че работодателите спазват тези условия (както изпълнителите, така и подизпълнителите), и предвиждат подходящи санкции, ако те бъдат нарушени.

С Директива (ЕС) 2019/1158 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета, която държавите членки трябва да транспонират до 2 август 2022 г., се въвеждат няколко нови видове минимални права в областта на отпуска по семейни причини и гъвкави схеми на работа, включващи:

— отпуск по бащинство: бащата/равностойният втори родител може да ползва най-малко десет работни дни отпуск по бащинство около времето на раждане на детето, които се заплащат най-малко на равнището на обезщетението при отпуск по болест;

— укрепване на съществуващото право на родителски отпуск от четири месеца, като два от четирите месеца станат непрехвърляеми от единия на другия родител и се заплащат в подходящ размер. Родителите също така имат правото да поискат да ползват отпуска по гъвкав начин;

— въвеждане на отпуск за лица, полагащи грижи, който се отнася за работници, които лично полагат грижи или подпомагат роднина или лице, което живее в същото домакинство като работника. Работещите лица, полагащи грижи, могат да ползват пет дни годишно;

— разширяване на съществуващото право за искане на гъвкави схеми на работа (намалено работно време, гъвкаво работно време и гъвкавост на работното място) за всички работещи родители на деца до най-малко осемгодишна възраст и за всички лица, полагащи грижи.

И в този случай договорите за обществени поръчки може да съдържат клаузи, които гарантират, че работодателите, включително изпълнителите и подизпълнителите, спазват тези условия.

Други предстоящи инициативи на Комисията в областта на устойчивостта и трудовите права (например предложението за Директива относно адекватните минимални работни заплати в Европейския съюз (54)) също може в близко бъдеще да окажат въздействие върху начина, по който трябва да бъдат изпълнявани обществените поръчки.

Европейски акт за достъпността

В Директива (ЕС) 2019/882 за изискванията за достъпност на продукти и услуги (55) — известна като Европейския акт за достъпността (ЕАД) — са установени общи стандарти и задължения за хармонизиране на изискванията за достъпност на определени продукти и услуги. В резултат на това тя ще гарантира, че хората с увреждания и по-възрастните могат да имат достъп до продукти и услуги. Тя също така отразява задължението съгласно Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания (КПХУ на ООН) за улесняване на спазването на задълженията за достъпност за държавите — страни по нея. Директивата способства и да се гарантира, че хората с увреждания имат възможност за активно участие в процеса на вземане на решения относно политиките и програмите, включително тези, които пряко ги засягат. В директивата са обхванати следните продукти и услуги (56):

— компютри и операционни системи;

— платежни терминали и терминални устройства АТМ;

— автомати за продажба на билети и автомати за регистрация на пътници;

— интерактивни терминали на самообслужване, предоставящи информация;

— смартфони;

— телевизионно оборудване, свързано с цифрови телевизионни услуги;

— услуги за телефония и свързаното с тях оборудване;

— достъп до аудио-визуални медийни услуги, като телевизионно излъчване, и свързаното с тях потребителско оборудване;

— някои услуги, свързани с услугите за въздушен, автобусен, железопътен и воден превоз на пътници;

— потребителски банкови услуги;

— електронни книги;

— електронна търговия;

— приемане на спешни повиквания на единния европейски номер за спешни повиквания „112“.

Задължителните изисквания за достъпност за тези продукти и услуги ще се прилагат, считано от 2025 г. (57).

Подобряване на достъпността на чешмичките в Страната на баските (Испания) Въведение/цел на обществената поръчка За да се справи с проблемите, свързани с отпадъците от пластмаса, и да намали разходите за бутилирана вода, Mutualia — доставчик на социални услуги и медицински грижи, който управлява 17 центъра за услуги в Страната на баските, решава да монтира чешмички, свързани с обществената водоснабдителна мрежа, за да се предлага чешмяна вода, вместо да се купува бутилирана вода. Целта е да се предлага висококачествена питейна вода при различни температури. Подход Поръчката, която е под прага на ЕС, е възложена на участника с икономически най-изгодната оферта, като са претеглени цената и качеството (цена — 50 %, качество — 50 %). Критериите за качество включват съображения за достъпност като височината на чешмичките и удобството при ползване за хора с намалена подвижност. Mutualia присъжда повече точки на предприятието, което предлага автомати за вода, които са удобни за използване от хора с нарушено зрение или хора с намалена подвижност на китките или на целите ръце. Резултати През януари 2019 г. Mutualia монтира 40 нови чешмички в своите 17 центъра за услуги и осигурява на персонала си бутилки за вода за многократна употреба. Оценено, е че на година Mutualia спестява 17 000 евро за вода за своите пациенти, служители и посетители. Вследствие на включването на изисквания за достъпност спечелилият оферент предлага по-големи бутони, с които се избира видът вода. В допълнение мястото, на което са поставени стъклените чаши, улеснява хората в инвалидни колички да ги вземат и пълнят. Освен местоположението на стъклените чаши Mutualia взема предвид височината на мястото, където стъклените чаши се пълнят, като присъжда повече точки на машините с по-ниско разположена поставка. Извлечени поуки С включването на критерии за достъпност дружеството Mutualia успява да гарантира, че закупените чешмички са подходящи за всички пациенти и посетители на здравния център. Като осигурява на всички възможност за достъп до станциите за пълнене на вода, дружеството не само помага на хората да приемат достатъчно вода и да бъдат здрави, но също така спестява приблизително 17 000 евро разходи и значително намалява отпадъците от пластмаса. Източник: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf

Съгласно член 42, параграф 1 от Директива 2014/24/ЕС и член 60, параграф 1 от Директива 2014/25/ЕС изискванията за достъпност, установени в правни актове на ЕС, трябва да бъдат включени в техническите спецификации, когато обществената поръчка е предназначена за използване от физически лица, независимо дали става въпрос за масовия потребител или за персонала на публичния купувач. Освен това съгласно Директива 2014/24/ЕС и Директива 2014/25/ЕС се изисква когато задължителните изисквания за достъпност са приети с правен акт на Съюза, техническите спецификации да се установяват с препратка към тези изисквания, доколкото става въпрос за достъпност за хора с увреждания или за универсален дизайн за всички ползватели. С ЕАД се установяват такива задължителни изисквания за достъпност за продуктите и услугите, които попадат в обхвата ѝ. Тези задължителни изисквания за достъпност гарантират, че продуктите и услугите са проектирани и произведени така, че тяхната предвидима употреба от хора с увреждания да се увеличи максимално. Те следва също така да бъдат придружени, когато това е възможно, от поставена във или върху продукта достъпна информация относно неговото функциониране и характеристики за достъпност. В документацията за обществената поръчка можете да посочите хармонизирани стандарти или технически спецификации за изискванията за достъпност на продукт или услуга, разработени от европейски организации за стандартизация, например стандарт EN 17161:2019 относно достъпността.

За продукти и услуги, които не попадат в приложното поле на Европейския акт за достъпността (ЕАД), изискванията за достъпност на ЕАД не са задължителни. Въпреки това, когато в Акта за достъпността или в други законодателни актове на ЕС са определени правила и задължения за достъпност за всички продукти или услуги, ако характеристиките, елементите или функциите са съобразени със съответните изисквания на ЕАД, за тях може да се счита, че са съобразени и с другите законодателни актове, освен ако не е предвидено друго. Публичните купувачи могат при всички случаи да решат да приложат изисквания за достъпност, които надхвърлят изискванията за достъпност, определени в правото на ЕС. ЕАД също така включва доброволни изисквания за достъпност на архитектурната среда, използвана от ползвателите на услуги, обхванати от самия ЕАД. Държавите членки може да решат да наложат спазването на тези изисквания (58).

Преразгледаната Директива относно командироването на работници

Командирован работник означава работник, който за ограничен период извършва работа на територията на държава — членка на ЕС, която е различна от държавата членка, в която той обичайно работи (59). В ЕС има приблизително 3 милиона командировани работници (60), като много от тях участват в предоставянето на обществени услуги или строително-ремонтни работи. Директивата относно командироването на работници (61) е приета за първи път през 1996 г., а през 2018 г. в нея са внесени значителни изменения. Нейната цел е да се постигне баланс между свободното предоставяне на трансгранични услуги и защитата на работниците. Вследствие на преразглеждането от 2018 г. е укрепен принципът на равенство между командированите работници и работниците в приемащата държава, както и равенството в заплащането. Съгласно преразгледаната Директива относно командироването на работници (62) работниците имат право на всички задължителни (63) условия на работа в приемащата държава, свързани със следното:

а) максимална продължителност на работата и минимална продължителност на почивката;

б) минимален платен годишен отпуск;

в) възнаграждение, включително ставки за извънреден труд; настоящата буква не се отнася за допълнителни професионални пенсионни схеми;

г) условия за наемане на работници, в частност от предприятия за временна заетост;

д) здраве, безопасност и хигиена на работното място;

е) защитни мерки по отношение на реда и условията на работа на бременни жени или кърмачки, деца и младежи;

ж) равно третиране на мъжете и жените и други разпоредби за недискриминация;

з) условия за настаняване на работниците, предоставяно от работодателя на работници, изпратени извън обичайното си място на работа;

и) добавки или възстановяване на разходи за покриване на пътни разходи, разходи за храна и квартирни разходи на работниците, изпратени далеч от дома по професионални причини.

След 12 месеца, или когато е обосновано от работодателя — след 18 месеца, всички задължителни условия съгласно трудовото право в приемащата държава стават приложими за командирования работник, с изключение на а) някои условия относно сключването и прекратяването на трудовия договор, включително клаузите за неконкуриране; и б) допълнителни професионални пенсионни схеми.

Публичните купувачи следва да бъдат запознати с тези изисквания, когато оценяват офертите и следят за съответствието с трудовото законодателство.

Конвенции на МОТ

Основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ) са изрично посочени в директивите за обществените поръчки (64) и в националните законови и подзаконови актове относно обществените поръчки често се изисква съответствие с конвенциите на МОТ. В основните 8 конвенции са разгледани:

1. синдикалната свобода и закрилата на правото на синдикално организиране;

2. правото на организиране и на колективно договаряне;

3. принудителният труд;

4. премахването на принудителния труд;

5. минималната възраст за приемане на работа;

6. най-тежките форми на детския труд;

7. равенството в заплащането;

8. дискриминацията в областта на труда и професиите. Създаване на работна група за наблюдение на условията на труд на доставчиците в град Копенхаген (Дания) Цел на обществената поръчка Градската управа на Копенхаген предприема действия срещу социалния дъмпинг, като включва в договорите клаузи относно условията на труд, за да гарантира справедливи условия на труд за всички служители, работещи за нейните доставчици и доставчици подизпълнители. Подход 1) Справедливо заплащане и справедливи условия на труд; 2) лоялна конкуренция за всички предприятия; 3) повече места за чиракуване и придобиване на трудов стаж за младежи по време на образованието им. Служителите на доставчиците на градската управа на Копенхаген и на техните подизпълнители, които работят в Дания, имат право на минимална ставка на заплащане, включително ставки за извънреден труд, максимална продължителност на работното време и минимална продължителност на почивката, както и на минимален платен годишен отпуск в съответствие с клаузата за условията на труд, както и с директивата. Резултати Градската управа на Копенхаген създава работна група от девет души, която да наблюдава спазването на клаузите за условията на труд от страна на всички нейни доставчици, включително подизпълнителите им. Работната група има право по всяко време да извършва посещения на всички видове работни места в Дания. Заплащането и условията на труд на доставчиците, които осъществяват дейност в различни области, като строителство, почистване и транспорт, внимателно се наблюдават. Всяка година се извършват около 600 проверки за съответствие. Около една трета са проверки на място, а останалите са проучвания на условията на конкретни служители въз основа на документация за заплащането, работното време, данъците и др. Работната група прилага основан на риска подход към инспекциите, като съсредоточава основните си усилия в областите, в които се счита, че има най-голям риск от измама. В случай на нарушения започва диалог с работодателя. Ако не се наблюдава подобрение, работодателят трябва да плати глоба, а като крайна мярка градската управа има право да прекрати договора. Извлечени поуки Оказва се, че подходът, основан на посещения, който вътрешните служители прилагат, е по-ефективен, отколкото възлагането на наблюдението на условията на труд на външни изпълнители. Като цяло основният изпълнител носи отговорност за всички нарушения по веригата на доставка. Повечето нарушения се извършват надолу по веригата на доставка с подизпълнители и подизпълнители на подизпълнителите. Когато е налице съмнение за нарушение, е от съществено значение да се събере информация относно самоличността на работниците, които са наети на работа на обекта, както и относно тяхното точно работно време. Тази задача понякога може да бъде трудна. Градската управа на Копенхаген е стартирала пилотен проект, при който работниците трябва да се регистрират, като използват идентификационна карта, когато влизат в работния обект или го напускат. Тази система улеснява набелязването на поръчки, при които е налице увеличен риск от социален дъмпинг, чрез предоставяне на информация относно броя наети служители, вида работа, формата на заетост, работното време и др.

Директивата относно забавянето на плащанията (65)

По-малко от 40 % от предприятията в ЕС получават плащания съгласно условията, договорени в договорите. Последиците от просроченото плащане надхвърлят конкретните договорни отношения, тъй като имат външен ефект върху цялата икономика. Когато плащанията на предприятията се просрочват, работните места биват съкращавани, плащанията на доставчиците се забавят и инвестиционните планове се отлагат. Цялата верига на доставка е изложена на риск и става по-малко устойчива.

Плащането в срок е задължение съгласно Директивата относно забавянето на плащанията (66). Това задължение се прилага както за търговски сделки между публични органи и предприятия, така и за търговски сделки между предприятия. Публичните купувачи трябва да гарантират плащане в срок на своите изпълнители, като извършват плащанията в 30-дневния срок, наложен с директивата (когато това е приложимо, този срок може да бъде 60 дни само за държавните структури, които предоставят здравни услуги на национално равнище) (67). Освен това има действия, които публичните купувачи могат да предприемат по време на процеса на възлагане на обществени поръчки, за да увеличат вероятността подизпълнителите да получават плащания в срок по време на изпълнението на поръчката. Повече информация за това можете да намерите в раздел 5.5.

ГЛАВА 2

Организационна стратегия за социално отговорни поръчки

2.1. Включване на СОВОП в дневния ред

За СОВОП са необходими ръководни умения и ангажираност във всички управленски структури, като се започне от политическото равнище, премине се през ключовите лица, вземащи решения, и се стигне до разпоредителите с бюджетни средства. В тази глава са разгледани начините за обезпечаване на такава ангажираност и са представени примери за организационни стратегии за СОВОП.

Открояване на предимствата и възможностите

Както в по-малките, така и в по-големите общности СОВОП може да спомогне за постигането на измерим напредък по целите в социален план, като например защитата на правата на човека, насърчаването на равенството и създаването на висококачествена заетост и приобщаване. Следователно по принцип осигуряването на подкрепа на високо равнище за прилагането на СОВОП следва да бъде лесно.

СОВОП може да допринесе и за постигането на глобалните цели. Например с цел 12 на ООН за устойчиво развитие — „Осигуряване на устойчиви модели на потребление и производство“ — правителствата се приканват да насърчават използването на практики в областта на обществените поръчки, за да се постигне напредък по програмата за устойчиво развитие (подцел 12.7) (68).

Справяне с предизвикателствата и опасенията

Приемането на стратегия за СОВОП изисква да вземете под внимание евентуалните опасения на лидерите, ръководителите и разпоредителите с бюджетни средства, включително предполагаемите допълнителни разходи и ресурси, които са необходими за прилагането на социално отговорни покупки.

Представянето на СОВОП на практика чрез примери от Вашата организация или от организациите на други публични купувачи е ефективен начин за доказване на неговите предимства. Настоящото ръководство включва много проучвания на случаи, които показват икономическата ефективност на социално отговорното възлагане на обществени поръчки.

В допълнение посочете разходите в резултат на непредприемането на действия, като например рискове за репутацията, неспазване на законодателни изисквания, неизпълнени задачи или свързани със социални проблеми непреки разходи за публичния сектор.

Добра практика

— Осигурете подкрепа на високо равнище за СОВОП, като подчертаете задълженията и възможностите, произтичащи от СОВОП, както и рисковете при непредприемане на действия. Подкрепете своята обосновка с реални примери за социално отговорно възлагане на обществени поръчки, което вече е приложено във Вашата организация или в организацията на други публични купувачи.

2.2. Определяне на целите

Както беше обсъдено в глава 1, съществуват много различни социални съображения, които може да възникнат при възлагането на обществени поръчки. Създаването на стратегия за СОВОП може да спомогне за определянето на акцента при социално отговорните покупки.

Установяване на съществуващите цели

Обмислете да основете целите на СОВОП върху съществуващите приоритети на европейско, национално, регионално или местно равнище, например социално приобщаване или създаване на възможности за заетост за групи в неравностойно положение. Установете тези приоритети и обмислете потенциалните ползи, които възлагането на обществени поръчки може да донесе.

Очертаване на политики и дейности в областта на обществените поръчки

В качеството си на публичен купувач може вече да сте въвели политики в областта на обществените поръчки, като например политика за екологосъбразни или устойчиви обществени поръчки, или иновативни или промишлени стратегии, насочени към конкретни сектори. Очертайте съществуващите цели и дейности в областта на обществените поръчки и установете възможностите за привеждане на СОВОП в съответствие с тези цели.

Като установите съществуващите приоритети и очертаете настоящите политики и дейности в областта на обществените поръчки, можете да определите социалните цели, които са от най-голямо значение. Свързването на целите в областта на СОВОП със съществуващите политики и приоритети може да спомогне за легитимирането на социално отговорните покупки и за повишаването на вниманието и увеличаването на наличните ресурси за СОВОП.

Добра практика

— Проучете съществуващите социални цели на Вашата организация и обмислете как това съответства на настоящите политики и практики в областта на обществените поръчки. Определете потенциалните полезни взаимодействия, пропуски или пречки, свързани с постигането на социалните цели чрез възлагане на обществени поръчки.

2.3. Консултации със заинтересованите страни

Ефективното СОВОП включва много заинтересовани страни и консултациите са важна стъпка за разработването на организационна стратегия за социално отговорни покупки.

Консултации със заинтересованите страни относно разработването на стратегия за СОВОП в Службата за обществените поръчки на Федералното министерство на вътрешните работи, Германия Цел на обществената поръчка Центърът за експертни познания в областта на устойчивите обществени поръчки към Федералното министерство на вътрешните работи (KNB) работи съвместно с Федералната асоциация за информационни технологии, далекосъобщения и нови медии (Bitkom) по обща стратегия за обществените поръчки на устойчиви ИКТ продукти и услуги. Основната цел на съвместната инициатива е публичните купувачи и доставчиците да работят заедно, за да се осигурят социални стандарти и справедливи условия на труд по веригата на доставка на производство на ИКТ в световен мащаб. Подход През периода 2017—2019 г. делегация от Bitkom, която се състои от доставчици от сектора на ИКТ с различен мащаб и продуктово фолио, и KNB договорят трета версия на декларацията. Съгласно декларацията публичните купувачи във федералното, държавното и местното управление ще могат да проверяват дали до третия етап от веригата на доставка широкомащабните договори са прозрачни и да преценят дали при производството на продукта, за който е възложена обществена поръчка, са спазени социалните трудови стандарти. Декларацията обхваща съответствието с основните конвенции на МОТ и конвенции 1, 102, 131, 155 и 170. При договарянето на проект на версия е проведена консултация със заинтересованите страни. Експертите от Bitkom и KNB приканват над 20 представители на гражданското общество, църкви и други публични купувачи да предоставят коментари по декларацията и да вземат участие в последваща среща. KNB и Bitkom прилагат пряко някои предложения, докато други са отбелязани за допълнителна оценка или са отхвърлени. След публикуването на новата декларация през май 2019 г. KNB и Bitkom канят заинтересованите страни на допълнителна среща, за да обяснят взетите решения във връзка с предложените коментари и мнения. Резултати Резултатът от консултацията със заинтересованите страни е актуализирана версия на декларацията за поемане на ангажимент. Много от предложенията на заинтересованите страни са включени и са спомогнали за изясняването на някои аспекти на декларацията. Процесът също така е от полза за KNB и Bitkom, за да свържат декларацията с дейностите по наблюдение на гражданското общество. Актуализираната декларация, която включва по-строги изисквания за проверка за предприятията от преди, служи като образец за възлагането на обществени поръчки за ИКТ продукти и услуги от страна на субектите от публичния сектор в Германия, които могат да използват декларацията, за да гарантират, че доставчиците изпълняват договорите по начин, който е прозрачен и съответства на социалните трудови стандарти. По отношение на широкомащабните договори тази прозрачност може да бъде постигната до третия етап от веригата на доставка. Извлечени поуки Процесът на участие на заинтересованите страни е трудоемък, особено оценката на представените коментари. Въпреки това той е полезен в много аспекти, по-специално по отношение на обратната информация относно разбирането и яснотата на стандарта. Чрез този процес страните могат да разберат мненията и потребностите на всички заинтересовани.

Консултациите със заинтересованите страни могат да включват проучвания или интервюта или организиране на работилници, семинари и конференции, в рамките на които съответните вътрешни и външни заинтересовани страни се събират и се насърчава съвместен подход към социалната отговорност чрез приобщаващ диалог. Консултациите следва да бъдат достъпни, за да включват хора с увреждания.

Установяване на базовата линия на социално отговорното възлагане на обществени поръчки

Чрез консултациите със заинтересованите страни може да се установи базова линия на настоящите практики в областта на социално отговорното възлагане на обществени поръчки. Например социалните изисквания вече включени ли са в някои оферти? Може ли пазарът да отговори на тези изисквания? Доколко настоящите очаквания отразяват най-добрата практика на пазара?

Събиране на обратна информация и мнения на експерти

Чрез включването на заинтересованите страни в процеса на изготвяне на стратегия нейното съдържание се обогатява и подобрява и се изгражда ангажимент за постигането на целите ѝ.

Различните заинтересовани страни, с които трябва да се проведат консултации, включват:

— публични купувачи — експерти в покупките, чиито умения са необходими за изготвянето и оценката на оферти;

— ползватели — включително служители и граждани, както и гражданското общество (например хора с увреждания и техните организации), които определят търсенето на стоки и услуги и оказват влияние върху социалните очаквания;

— социални партньори, т.е. организации на работодателите и синдикални организации, които могат да спомогнат за осигуряването на най-добрите условия на труд за служителите и съответствие с националното законодателство и колективните споразумения преди и по време на изпълнението на поръчките;

— предприятия (включително организации от сектора на социалната икономика и социални предприятия) — потенциални изпълнители и подизпълнители, които предоставят информация за текущата практика, веригите на доставка и възможностите за подобрение;

— други органи, които могат да предоставят информация за въпроси, свързани със заетостта;

— международни организации, като Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и Международната организация на труда (МОТ), предоставят насоки и с тях може да се провеждат консултации за получаване на информация;

— търговски или промишлени сдружения, които може да разпространяват информация и да събират мнения от пазарните участници; и

— други съответни външни организации — включително неправителствени организации и групи от граждани, които играят роля за насърчаването на социалната отговорност, технически експерти (например по достъпността) и експерти чието участие може да повиши прозрачността и отчетността на стратегията за СОВОП.

Установяване на възможностите за подкрепа на социалните предприятия в град Сьодерхамн (Швеция) Цел на обществената поръчка След официално предложение на градския съвет на Сьодерхамн градската управа започва процес на проучване на възможностите за определяне на най-малко две обществени поръчки, при които да се предвидят социални критерии и да се постави ударение върху подкрепата на социалното приобщаване и социалните предприятия. Подход Извършена е оценка на нуждите и е открит диалог със социални предприятия с цел привеждане на нуждите на купувачите в съответствие с наличните услуги на социалните предприятия. Резултатът от оценката на нуждите и диалогът със социалните предприятия е търг за закупуване на доставки на кошници с пресни плодове за служителите на общината веднъж или два пъти седмично. Единствено социални предприятия са имали възможност да участват и да представят оферти за тази поръчка, която е под прага за прилагане на директивите за обществените поръчки. Резултати Печелившата оферта предлага доставки на кошници с екологично произведени на местно равнище плодове, които се доставят от социално предприятие, улесняващо трудовата интеграция. Доставчикът има възможност да наеме лице, което е било дълготрайно безработно, за да доставя кошниците с плодове. Цената на кошниците е напълно съпоставима с тази на търговско предприятие, което извършва доставки в частния сектор. Освен това доставчикът преди това е получавал парично помощ от общината в размер на 60 000 EUR/годишно, която вече не е необходима. През 2016 г. спечелилият офертата доставчик има четирима служители, а до 2019 г. — деветима. След спечелването на първоначалната оферта социалното предприятие създава и център, който има за цел да се помогне на общината да подкрепи създаването на повече социални предприятия, като възлагането на обществени поръчки е една от стратегиите за растеж. Заедно с девет други социални предприятия то поставя началото и на национално сдружение, което да събере всички социални предприятия в Швеция, улесняващи трудовата интеграция, в един уебсайт. Извлечени поуки Малката обществена поръчка може да бъде много ефективна. В този случай тя има положително въздействие както върху търговския, така и върху социалния успех на доставчика. Въпреки че поръчката представлява малка покупка, тя все пак изисква време и отдаденост от страна на купувача, както и подкрепящо управление и насоки.

Консултациите със заинтересованите страни са ценни на всички етапи от разработването на стратегията, като се започне от първоначалното договаряне на общите цели, премине се през определянето на конкретните цели и се стигне до прилагането и наблюдението на СОВОП. Организационният подход към СОВОП е убедителен само ако заинтересованите страни разбират характера на предизвикателството, своята роля за решението и положителното въздействие, което техните действия могат да имат.

Добра практика

— Проведете външни и вътрешни консултации със съответните заинтересовани страни, за да разберете по-добре пречките и възможностите във връзка със социално отговорните покупки и за да увеличите участието на заинтересованите страни в дейностите по СОВОП.

2.4. Оценка на рисковете, подреждане на поръчките по приоритет и определяне на цели

Поради ограничените ресурси на повечето публични купувачи не е възможно едновременно да се преодолеят всички социални проблеми, свързани с всички продукти и услуги. Освен това не всички продукти и услуги имат едно и също равнище на социално въздействие и риск. Поради това може да е разумно да отдадете приоритет на по-малка група продукти и услуги, където СОВОП може да има най-голямо въздействие върху Вашите установени социални цели.

Оценка на риска

Чрез извършването на оценка на риска за обществената поръчка на Вашата организация може да се установят социалните въздействия, свързани с различните категории покупки. В някои сектори например има по-голям брой уязвими работници или по-големи равнища на неравнопоставеност между половете. Някои продукти може да включват суровини или съставки, получени от зони на конфликт или от региони с ниски трудови стандарти.

Чрез извършването на оценка на риска се установяват събития или условия, които може да попречат на съответствието на Вашата обществена поръчка със социалните цели. При нея рисковете се оценяват според два фактора: колко е вероятно тези събития или условия да възникнат? Ако възникнат, до каква степен ще повлияят на социалните цели?

Въпросите, които трябва да бъдат разгледани по време на оценката на риска на продуктите и услугите, включват:

— основните условия на труд — съществува ли риск конвенциите на МОТ или съответните стандарти на национално равнище или на равнището на ЕС да не бъдат спазени в даден сектор? Лошите условия известен проблем ли са в производствения процес (например на текстилни продукти, електроника, паважни камъни) или в предоставянето на услуги (например социален дъмпинг при кетъринга, почистването и строителството)?

— работната сила — какъв вид труд се използва за производството или предоставянето на услуги и какви са рисковете, свързани с това? Например в даден сектор обикновено използват ли се нестандартни трудови правоотношения, като договори без задължения за определен брой часове, незаконни работници или работници мигранти, или забелязват ли се разлики при третирането на работници въз основа на пол, раса или други фактори?

— непрекъснатостта на услугите — съществува ли риск, като смените доставчика или условията на съществуващ договор, да повлияете неблагоприятно на ползвателите на услуги? Анализът на ползите и рисковете следва да обхваща потенциалните ефекти върху безопасността и благосъстоянието на хората, които използват услуги, както и на лицата, полагащи грижи за тях. Това е особено важно за социалните услуги, с които се помага на хора в уязвимо положение, възрастни хора или хора с увреждания.

— връзката с предмета на поръчката — социалните изисквания трябва да бъдат свързани в достатъчна степен с конкретните продукти или услуги, които се закупуват (вж. глава 4). Установяването на тази връзка може да бъде по-трудно за дълги и сложни вериги на доставка, например тези в ИКТ сектора. Следва да обмислите до кой етап от веригата на доставка е възможно да се оцени рискът.

Един от моделите за оценка на рисковете е класирането — с помощта на цифрова скала — на вероятността от възникване на рискове и на евентуалните последици от тях. Това класиране може също така да бъде част от консултации със заинтересованите страни. Продуктите и услугите, класирани високо по отношение на вероятността и последиците, за които можете да установите ясна връзка с предмета на поръчката, следва да бъдат определени като приоритетни.

Оценката на риска е важна също за отделните търгове. Тя Ви помага да установите етапите от веригата на доставка или предоставянето на услуги, при които рисковете са високи, и гарантира, че принципът на пропорционалност е спазен (което означава, че изискванията, включени в тръжната процедура, са подходящи за постигане на специфични социални цели и не надхвърлят необходимото).

В дългите и сложни глобални вериги на доставка липсва прозрачност и на публичните купувачи може да бъде трудно да получат достъп до информация. Въпреки това много неправителствени организации работят, за да направят тази информация по-достъпна, например Electronics Watch (69) или Swedwatch (70). Въпреки че част от тази информация може да бъде насочена към потреблението на дребно и публичното потребление, тя все пак е от голямо значение за сходни продукти, закупени от публичния сектор. Тя може да спомогне за установяването на социалните рискове, за които съществуват инструменти и програми за проверка, като по този начин се избягват ненужни ограничения върху конкуренцията.

Оценка на рисковете при възлагането на обществени поръчки в агенцията за публично управление и електронно управление (Difi), Норвегия Цел на обществената поръчка Агенцията за публично управление и електронно управление (Difi) в Норвегия предоставя списък с високорискови продукти на публичните купувачи, за да им помогне да повишат осведомеността относно необходимостта от извършване на комплексна проверка на спазването на правата на човека. Този списък помага на публичните купувачи да разпределят подходящи ресурси за оценката на офертите и да проследяват спазването на критериите за СОВОП по време на етапа на изпълнение на поръчката. В списъка са включени различни сектори, например за строителни материали, електроника и ИКТ, мебели, офис консумативи, текстилни продукти и хранителни продукти, и са обхванати всички етапи от производствения процес — от добива на суровини до окончателното сглобяване. Подход Difi взема данни за оценките на риска от доклади, статии, филми или академични изследвания. Поискана е информация и от доставчици, и до известна степен от отраслови организации/инициативи, за да се допринесе за разбирането на веригите на доставка. За картографирането на веригите на доставка са използвани данни за търговията, тъй като прозрачността и проследимостта често са ограничени. Резултати В списъка с високорискови продукти на Difi е представена полезна информация относно риска в групите продукти и по-конкретно в избраните категории продукти. Той може да служи като инструмент за насоки за разглеждане на принципа на пропорционалност относно това кои групи продукти и конкретни категории продукти да бъдат избрани, когато при планирането на дейността по възлагане на обществени поръчки се използват инструменти за СОВОП. Той може също така да помогне на доставчиците на високорискови продукти да отдадат приоритет на комплексната проверка на спазването на правата на човека в техните глобални вериги на доставка. Повече информация относно списъка с високорискови продукти може да бъде намерена тук: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products Извлечени поуки Има няколко присъщи трудности при получаването на достъп до информация за веригата на доставка. В повечето случаи се наблюдава липса на прозрачност поради сложната и динамична мрежа от доставчици, като се започне от суровините, премине се през производството и се стигне до пристигането в Европа, или за услуги, предоставяни от участници на вътрешния и външния пазар. Списъкът с високорискови продукти на Difi е полезен инструмент за публичните купувачи, когато вземат решения относно това кои продукти да изберат като част от СОВОП. Чрез използването на списъка може да се намали рискът от нарушаване на правата на човека във веригата на доставка на високорискови продукти. Въпреки това списъкът не е изчерпателен. Продуктите, които понастоящем не са в списъка, също могат да бъдат високорискови и в тези случаи публичните купувачи следва да проучат допълнително риска за правата на човека, свързан с тези продукти и услуги.

Подреждане на поръчките по приоритет

Не всички изпълнители предоставят едни и същи възможности за постигане на социалните цели. Подреждането на поръчките по приоритет може да помогне за определянето на онези от тях с най-голям потенциал за оказване на въздействие. За да подредите поръчките по приоритет, помислете върху следните въпроси:

— Кои социални рискове или потенциални социални ползи са свързани с поръчката и колко са важни?

— Размерът и продължителността на поръчките достатъчни ли са, за да повлияят на практиките на доставчика? Ако това не е така, можете ли да работите с други публични органи, за да обедините търсенето в категорията?

— Налични ли са социално предпочитани алтернативи на приемливи цени? Включването на социални съображения би ли ограничило ненужно конкуренцията?

— Колко е дълга веригата на доставка на даден продукт? Как възлагането на обществени поръчки може действително да бъде насочено към етапа от веригата на доставка, на който възникват рискове или могат да се реализират ползите?

— Могат ли социалните цели да бъдат преследвани директно чрез критериите за възлагане на обществени поръчки, които подлежат на проверка? Или съществува ли по-ефективен начин за прилагане на политиката чрез други инструменти, които са на разположение на публичния купувач?

— Колко видими ще бъдат социалните действия? Могат ли те да спомогнат за повишаването на осведомеността относно социалните въпроси във веригата на доставка сред служителите, доставчиците и може би дори сред широката общественост? Съществува ли риск, свързан с репутацията, вследствие на непредприемане на действия в тази област?

— Съществуват ли възможности за запазване на поръчка за организации от сектора на социалната икономика, които подкрепят пряко заетостта на хората с увреждания или хората в неравностойно положение?

Друго съображение във връзка с подреждането на поръчките по приоритет, особено когато СОВОП е задължително, е прагът за обществените поръчки, при който ще въведете социални изисквания. Директивите за обществените поръчки се прилагат само за тръжни процедури, чиято стойност надвишава определените прагове въз основа на характера на поръчката и закупуващия орган (71). Може да се стремите към СОВОП и при поръчки под тези прагове или при поръчки, които не попадат в приложното поле на директивите.

Определяне на цели

Определянето на конкретни цели показва ангажимент към социалните цели, увеличава мотивацията и осигурява рамка за измерване на напредъка.

Определете конкретна цел, свързана с всяка социална услуга, във всяка съответна категория продукти или услуги. Ефективните цели са измерими (т.е. могат да бъдат количествено определени), постижими (определени според настоящата базова линия) и обвързани с конкретната дата за постигането им.

Добра практика

— Разберете социалното въздействие на Вашата обществена поръчка, като извършите оценка на риска. Когато е необходимо, консултирайте се с експерти от други отдели на Вашата организация (например трудовия отдел), със съюзи, доставчици или с други независими неправителствени организации, за да разберете по-добре веригата на доставка и условията на труд за продуктите и услугите, които купувате.

— Създайте стратегия за СОВОП, в която са очертани категориите обществени поръчки или конкретни договори, при които ще определите СОВОП като приоритет. За всеки приоритет определете измерима и постижима цел, която да бъде постигната до конкретна дата.

2.5. Интегриране на СОВОП в процедурите и политиките в областта на обществените поръчки

Когато прилагате СОВОП в процедурите и политиките в областта на обществените поръчки, обмислете следното:

— правната и регулаторната рамка, включително дали СОВОП е в съответствие със законодателството в областта на обществените поръчки на равнището на ЕС и на национално равнище, както и с международните задължения на ЕС;

— институционалната рамка, включително дали обществената поръчка е централизирана, или децентрализирана, и какво означава това за управлението и наблюдението на СОВОП;

— структурата на управление, включително създаването на нови структури за направляване на интегрирането на СОВОП, например работна група, включваща ключови заинтересовани страни, или посочване на експерти в областта на СОВОП в съответните отдели;

— възлагане на отговорности, включително определяне на ръководители, експерти и купувачи на подходящи позиции, които могат да стимулират действия и да гарантират постигането на целите;

— достъп до експертни познания, включително ангажиране на експерти във Вашата организация по въпроси, които са от значение за СОВОП, сътрудничество със съответните вътрешни или външни отдели или организации и свързване с други организации, които могат да консултират или направляват прилагането на мерки в областта на СОВОП;

— наличието на професионален капацитет и ресурси — обмислете дали са необходими изграждане на капацитет или предоставяне на ясни насоки и критерии.

Подкрепа на интегрирането чрез комуникация

Разпространете широко целите на СОВОП, за да ги интегрирате във Вашата организация. Гарантирайте, че ролята и отговорностите на всички служители на Вашата организация са ясно определени. Вътрешните дейности по разпространение могат да обхващат семинари, бюлетини или включване във вътрешната мрежа на Вашата организация.

Външното разпространение също е съществено важно. Разпространението на социалните цели на пазара преди публикуването на офертите осигурява време на доставчиците да реагират. Чрез съобщаването на целите на обществеността също така се увеличава отчетността Ви и се дава пример, който може да бъде вдъхновение за по-широки действия. Чрез него може също така да се изгради консенсус относно практики, включващи използването на социални съображения.

И накрая, споделянето на знания с други публични купувачи относно добрите практики (или рисковете, които могат да бъдат избегнати) може да спомогне да се ускори осведомяването относно СОВОП. Това споделяне на знания може да се извърши на местно, регионално, национално или дори международно равнище. По-специално споделянето на знания в рамките на ЕС може да спомогне за повишаване на стандартите, които публичните купувачи в Европа изискват, като по-голямата социална отговорност се насърчава като норма.

Работна група Procura+ Network по въпросите на социално отговорното възлагане на обществени поръчки за ИКТ Цел на обществената поръчка Procura+ Network създава заинтересованата група по въпросите на социално отговорното възлагане на обществени поръчки, която да насърчава обмена на дейности в областта на обществените поръчки и да подкрепя публичните купувачи при купуването на хардуерни продукти за информационни и комуникационни технологии (ИКТ). Групата включва публични купувачи от цяла Европа, включително управата на Голяма община Лондон, градската управа на Стокхолм, Градския съвет на Барселона, дружеството Advanced Procurement for Universities and Colleges Scotland (APUC) и градската управа на Харлем. Подход Членовете на заинтересованата група разпространяват и споделят знанията си относно СОВОП чрез редовни присъствени и виртуални срещи. С подкрепата на Electronics Watch и ICLEI Europe групата разработва критерии, спецификации и клаузи, при които социалната отговорност е взета предвид по цялата верига на доставка на ИКТ продукти. Резултати Като споделят опита си и примери за най-добри практики, участващите публични купувачи могат да натрупат знания и експертен опит в областта на СОВОП. Групата служи и като платформа за представяне на бъдещи оферти и за улесняване на обмена между публичните купувачи и потенциалните доставчици и търговците на дребно по отношение на техните съответни нужди и способности. Със съвместни усилия групата е разработила специален набор от критерии: „Как да закупите справедлив хардуер за ИКТ — набор от критерии за социално отговорно възлагане на обществени поръчки“. Документът включва критерии за подбор, технически спецификации, критерии за възлагане и клаузи за изпълнение на поръчката. Наборът от критерии е амбициозен, тъй като надхвърля равнището на топене и е насочен също към етапа на въгледобив. Извлечени поуки Взаимодействието с други купувачи от публичния сектор и споделянето на информация за пазара е насърчаващо, тъй като позволява на публичните органи да установят общите нужди и да разработят стратегии относно това как да се закупят социално отговорно произведени продукти, които най-добре отговарят на нуждите.

Добра практика

— Интегрирайте своята стратегия за СОВОП в дейностите, свързани с обществените поръчки. Възложете отговорностите, обмислете създаването на група за управление и разпространявайте широко своите цели за социално отговорно възлагане на обществени поръчки, така че служителите и доставчиците да са наясно с очакванията и другите публични купувачи да се насърчават да предприемат подобни мерки.

2.6. Наблюдение и преглед на напредъка

Събиране на данни относно ефективността на СОВОП

Ефективното прилагане на СОВОП включва установяването на система за наблюдение, с която се измерва напредъкът по постигането на целите. Системите за наблюдение варират от обикновени бази данни, в които се регистрира използването на социални критерии, до специализирани системи, интегрирани с платформи за електронни обществени поръчки.

Интегриране на наблюдението на устойчивото възлагане на обществени поръчки в съществуващите системи за докладване във Фландрия (Белгия) Цел на обществената поръчка Правителството на Фландрия работи за въвеждането на устойчиви обществени поръчки (УОП) от 2008 г. насам, когато определи своята цел за 100 % УОП до 2020 г. за обществените си поръчки. През периода 2009—2015 г. са приети два плана за действие с насоки за постигане на напредък по тази цел, след което УОП станаха част от интегрирана стратегия в областта на обществените поръчки. В нея са определени минимални критерии за устойчивост за девет групи продукти плюс предложения за насоки и критерии за още 17 групи продукти. Закупуваните продукти трябва да отговарят на тези критерии, за да може органите на Фландрия да счетат обществените поръчки за устойчиви. Подход През 2017 г. в системата за управление на обществените поръчки на правителството на Фландрия е интегрирано наблюдение на УОП. Всички обществени поръчки на стойност, равна на или надхвърляща 30 000 евро, трябва да бъдат регистрирани в системата за управление на обществените поръчки и трябва да се отговори на следните девет задължителни въпроса относно УОП: 1. използват ли се основни критерии за устойчивост: изцяло са интегрирани в документацията за обществената поръчка/ не са или са интегрирани частично в документацията за обществената поръчка/ обществената поръчка не се отнася до група продукти, за която са определени основни критерии; 2. използват ли се други критерии за устойчивост: в документацията за обществената поръчка присъстват един или повече други критерии за устойчивост / в документацията за обществената поръчка не присъстват други критерии за устойчивост; 3. изискват ли се сертификати за управление на околната среда: те са от значение и присъстват в документацията за обществената поръчка/ те са от значение, но не присъстват в документацията за обществената поръчка поради конкретни причини/ те не са от значение; 4. достъпът ограничен ли е до социални предприятия: да/не; 5. част от фазата на изпълнение на поръчката запазена ли е за социални предприятия: да/не; 6. използва ли се клауза за недискриминация: да/не; 7. в документацията за обществената поръчка използва ли се социална клауза, насочена към заетост, образование и обучение: да/не; 8. използва ли се етична клауза: тя е от значение и присъства в документацията за обществената поръчка/ тя е от значение, но не присъства в документацията за обществената поръчка поради конкретни причини/ тя не е от значение — обществената поръчка не се отнася до стоки с висок риск; 9. иновативни обществени поръчки: иновациите са в предпазарния стадий на научноизследователската и развойната дейност/ иновациите са както в предпазарния, така и в пазарния стадий/ иновациите са в пазарния стадий (обществени поръчки за иновации — ОПИ)/ не присъства аспект, свързан с иновациите. Извлечени поуки Използването на инструмента трябва да се наблюдава, за да се гарантира неговата ефективност. След като забелязва спад в докладваното използване на УОП през периода 2015—2016 г., Фландрия успява да преодолее важни пречки пред изпълнението на своите цели за 2020 г., включително интегрирането на клаузи за устойчивост в тръжните формуляри и установяването на рамкови споразумения, по отношение на които са необходими бъдещи действия. Източници: http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf и https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20

Свързването на наблюдението на СОВОП със съществуващи системи за докладване и одитни процедури е най-ефективният вариант. Вероятно ще е необходимо да адаптирате Вашите системи, например да добавите нови полета за данни в софтуера за наблюдение. Обмислете също възможността за външен независим одит на ефективността на СОВОП, включително сравнителен анализ на ефективността на публичния купувач през минали периоди или с ефективността на други организации.

Преглед и подобряване на СОВОП

Извършвайте периодични прегледи на резултатите от наблюдението, за да осигурите напредък по изпълнението на конкретните цели и желания принос на действията за постигането на общите цели.

Когато организацията изпълни конкретните си цели, обменете информация с колеги и външни участници. След това процесът на консултация и определяне на конкретни цели започва отново, с което се осигурява постоянно подобрение по отношение на социалните цели.

Не е възможна системна промяна на пазара, ако добрите резултати се постигат изолирано. СОВОП може да помогне да се демонстрира способността на пазара да покрива по-високи стандарти, а популяризирането на този факт може да спомогне за повишаване на по-широките очаквания на заинтересованите страни.

Добра практика

— Наблюдавайте изпълнението на СОВОП и правете периодични прегледи на резултатите, за да осигурите напредък и да нанасяте необходимите корекции в стратегията или практиките в областта на обществените поръчки.

ГЛАВА 3

Установяване на нуждите и планиране на възлагането на поръчката

3.1. Ролята на оценката на нуждите при СОВОП

Оценката на нуждите може да бъде първият етап от цикъла на обществените поръчки за СОВОП преди откриването на тръжна процедура. Оценката на нуждите има за цел да се гарантира, че съществува реално търсене на стоките, услугите или строителните работи, и да се набележат пътища за задоволяване на това търсене по най-социално отговорен начин. Оценката на действителните нужди от гледна точка на резултатите определя обхвата и естеството на изискванията, като позволява по-гъвкав и потенциално разходно ефективен отговор от страна на пазара. В контекста на СОВОП оценката на нуждите се отнася до следното:

— да се гарантира, че закупеното отговаря на социалните изисквания;

— да се структурират процедурите по възлагане и договорите по такъв начин, че да позволяват гъвкавост във времето и да гарантират, че могат да участват широк кръг от организации, включително организации от сектора на социалната икономика и социални предприятия, организации с нестопанска цел или доброволчески организации; и

— да се повишат социалното въздействие и резултати: да се провери дали обществените поръчки предлагат възможности за постигане на необходимите социални и етични резултати.

Примери за това как оценката на нуждите може да повлияе върху социалните въздействия и резултати от обществените поръчки:

— местен орган избира по-гъвкави и разнообразни варианти за мобилност, за да осигури по-голяма свобода на транспорт за възрастните граждани и хората с увреждания;

— местен орган предоставя социални услуги и услуги по полагане на грижи, специално съобразени с нуждите на отделните лица с особено внимание към аспектите, свързани с равенството между половете (72);

— правителствен отдел включва в договор за строителство клауза относно създаването на възможности за заетост и обучение на безработни и хора в неравностойно положение;

— болница отправя искане до доставчик на медицинско оборудване за прозрачност в неговата верига на доставка, за да наблюдава и проверява условията на труд на работниците съвместно с организации на гражданското общество.

Чрез оценката на нуждите потенциално могат да се пестят пари, както и да се генерира социална възвръщаемост, което я прави съществена част от етапа преди откриване на тръжната процедура. Тя може да наложи промяна на културата в организацията — вместо да се мисли от гледна точка на броя закупени единици, да се мисли за това как нуждите да бъдат удовлетворени по устойчив начин и с оглед на социалните резултати.

Консултации с ползвателите

Ползвателите на даден продукт, услуга или строителни работи често не са лицата, които ги закупуват. Те могат да бъдат други лица от същата организация, служители на друг публичен орган или граждани (например пациенти на болница, живущи в даден район, ученици или студенти). При консултациите могат да бъдат откроени социални въпроси и да се вземат мерки търгът да се структурира така, че да се извлече максимална полза от възможностите за положително социално въздействие. Могат да се използват следните техники за консултации с ползвателите преди откриването на тръжна процедура:

— разпространяване на въпросник или онлайн анкета с цел определяне на нуждите и предпочитанията на ползвателите;

— наблюдаване и анализиране на съществуващите модели на използване;

— покана до всички съответни заинтересовани страни да участват в среща, за да се прегледат текущите практики и съвместно да се планира постигането на по-добри социални резултати при следващите обществени поръчки; и/или

— покана до всички ползватели да присъстват на демонстрации от страна на доставчици, провеждани като част от предварителната пазарна консултация (вж. раздел 3.2);

— въпросникът да бъде направен достъпен за хора с увреждания.

Консултации с ползватели със специални потребности във връзка с мобилността в град Ротердам (Нидерландия) Цел на обществената поръчка В Ротердам 30 000 граждани със специални потребности се ползват от транспортни услуги. Съществуват различни услуги на разположение на различни целеви групи, което в миналото е довело до разпокъсани и понякога недостатъчни услуги. Градската управа на Ротердам решава да интегрира всички услуги за мобилност, да експлоатира по-ефикасно своите автопаркове и така да обезпечи транспорт, който обслужва нуждите на клиентите си по най-добър начин. Подход Управата на Ротердам предприема всеобхватни проучвания, ориентирани към клиентите, за да разкрие непокритите нужди и маршрути на клиентите, за които са необходими мултидисциплинарни решения. Управата на града използва иновативна процедура за възлагане на обществени поръчки с предварително поемане на ангажименти, в рамките на която управата съобщава своите социални потребности и желаните резултати на пазарните участници преди откриването на тръжната процедура и се съгласява да закупи новосъздадената услуга, ако тя отговаря на спецификациите. Процесът на диалог с пазарните участници включва представители от групи крайни ползватели, които са предоставили директна обратна връзка. Резултати Спечелилият поръчката изпълнител е консорциум от различни пазарни участници, включително МСП, който понастоящем внедрява ориентирана към ползвателите транспортна услуга с механизми за постоянно подобряване. С услугата се предлага индивидуализиране на мобилността (включително личен бюджет за мобилност), така че управата на Ротердам може да отчита личните предпочитания и характеристики на ежедневна основа. С нея се предоставят също така лична помощ и напътствия, с които клиентите да се научат да пътуват по-самостоятелно, за да увеличат своята независимост. Освен това водачите имат пряк контакт с представители на организации за социални грижи, за да наблюдават и реагират на нуждите на клиентите. Осигурените с обществената поръчка превозни средства са почти изцяло с нулеви емисии (електрически), а годишната инвестиция надвишава 2 милиона евро от гледна точка на социална възвръщаемост на инвестицията. Извлечени поуки Не подценявайте комплексния характер на съдържателния диалог и необходимите за него ресурси. Започнете процеса на ранен етап, така че да можете да получите от ползвателите и от доставчиците цялата необходима информация в детайли, да оцените правните аспекти на подхода и да гарантирате, че индивидуализираните решения съответстват във възможно най-голяма степен на нуждите на ползвателите.

Изготвяне на изложение на нуждите

Въз основа на информацията, събрана по време на консултациите с ползвателите, следва да е възможно да се изготви опростено изложение на нуждите, в което се описват причините за покупката и се разглеждат всички алтернативи на покупката.

Изложението на нуждите може да се използва както за изготвяне на икономическата обосновка на обществената поръчка, така и за информиране на доставчиците по време на предварителната пазарна консултация и на тръжната процедура. Ключови заинтересовани страни, като например ползватели на услуги, граждани или НПО, могат да бъдат поканени да прегледат, да оспорят или да одобрят изложението на нуждите от гледна точка на социалните характеристики.

Добра практика

— Направете оценката на нуждите една от първите дейности във Вашия процес на възлагане на обществени поръчки. Консултациите с колеги и крайни ползватели помагат да се гарантира, че закупувате правилния продукт или услуга, при това по начин, който може да осигури положителни социални резултати.

Пример за СОВОП в изложение на нуждите Публичният купувач се нуждае от подновяване на договора за услуги по почистване за ежедневно почистване на всички общински сгради. За да изпълни ангажиментите си в областта на социалната политика, след консултации с настоящите служители и с други заинтересовани страни, публичният купувач изисква при изпълнението на поръчката да се вземат предвид следните социални съображения: — справедливо възнаграждение на служителите, включително за отработен извънреден труд; — кариерно развитие, включително обучение и адаптирани графици с цел посещаване на курсове; — постигане на равновесие между служебните/семейните ангажименти чрез използване на договори на пълно и непълно работно време с графици и смени, съобразени със семейството; — здравословни условия на труд чрез използване на безвредни почистващи препарати.

3.2. Диалог с пазарните участници

Преди откриването на тръжна процедура обикновено се използва пазарна консултация, за да се установят потенциалните доставчици и съответните продукти и услуги. На доставчиците се осигурява време и предизвестие, за да се подготвят за търга; например традиционните и социалните предприятия могат да формират партньорства, за да укрепят социалните резултати.

Някои процедури — по-специално състезателен диалог или състезателна процедура с договаряне, може също така да дават повече възможности за диалог с оферентите по време на тръжния процес. След тръжната процедура на оферентите следва да бъдат предложени заключителна информационна среща относно резултатите и съвети за това как да подобрят социалните аспекти на офертите си в бъдещи тръжни процедури.

При диалога с пазарните участници относно СОВОП може:

— да бъдат набелязани потенциални оференти и решения с положително социално въздействие;

— да се изгради капацитет на пазара за реагиране на социалните нужди и изисквания;

— да се набави информация за структурирането на тръжната процедура и договора по такъв начин, че социалните критерии да бъдат уместни, свързани с предмета на поръчката, постижими и недискриминационни;

— да се помогне на доставчиците да подават оферти със солидни социални елементи; и

— да се осигури обратна връзка на доставчиците след процедурата.

Ползите от диалога с пазарните участници включват подобрено планиране и управление на СОВОП, особено когато диалогът се извършва като част от процес на оценка на нуждите. Чрез тези дейности се подобрява и разбирането на публичните купувачи относно капацитета на потенциалните оференти да постигат социални цели и амбиции. Диалогът може да повиши Вашето доверие и увереност по отношение на доставчиците и много от тях приветстват възможността да реагират на социалните изисквания преди откриването на тръжната процедура. Накратко, диалогът с пазарните участници може да помогне за създаване на условията, необходими за постигане на СОВОП, както в рамките на структурите на публичните купувачи, така и на пазара като цяло.

3.2.1. Предварителна пазарна консултация

В правилата на ЕС изрично е предвидена възможност за предварителна пазарна консултация с доставчиците, като е посочено, че (73): „[п]реди да открият процедура за възлагане на обществена поръчка, възлагащите органи могат да проведат пазарни консултации с цел подготовка на възлагането на обществената поръчка и информиране на икономическите оператори за своите планове и изисквания във връзка с обществената поръчка“. В тях е посочено също, че при пазарните консултации публичните купувачи могат да потърсят или приемат съвети от независими експерти, органи или участници на пазара, при условие че това не води до нарушаване на конкуренцията и на принципите на недискриминация и прозрачност.

На практика от решаващо значение е да се гарантира, че предварителните пазарни консултации се публикуват по прозрачен начин и на достатъчно ранен етап. Освен това всяка информация, която предоставяте на участниците по време на пазарната консултация, се предоставя и на други икономически оператори, които не са в състояние да участват в пазарната консултация, и се осигурява достатъчно време за подаване на офертите. Публичните купувачи носят отговорност да гарантират, че всички оференти се третират еднакво в процедурите за възлагане на обществени поръчки, така че пазарните консултации не следва да водят до несправедливо предимство или до неблагоприятно положение за даден оферент (74).

3.2.2. Подготовка за предварителна пазарна консултация

Първата стъпка от всеки процес на предварителна пазарна консултация е да обмислите какви следва да бъдат резултатите от Вашата обществена поръчка — в т.ч. социалните резултати. Подборът в рамките на Вашата организация на подходящия екип, който да се занимава с пазара, също е важна подготвителна дейност. Включете персонал, отговорен за обществените поръчки, технически персонал и ръководни кадри и, когато е необходимо, крайни ползватели, както и вътрешни или външни експерти със специализирани познания относно социалните елементи на обществената поръчка.

На следващо място, направете анализ на пазара от гледна точка на начините, по които доставчиците биха могли да отговорят на социалните нужди, свързани с планирания продукт, услуга или строителни работи. Въпросите, които трябва да се разгледат, включват следното:

— Достатъчно зрял ли е пазарът, за да отговори на социалните изисквания? Съществуващите доставчици в състояние ли са да отговорят на социалните нужди и, от друга страна, навлизат ли на пазара нови доставчици със социални иновации?

— Подготвен ли е пазарът о