Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Изискванията за сигурност заемат централно място при проектирането, изграждането и експлоатацията на инфраструктурите, създадени по програмите „Галилео“ и EGNOS, чието използване може да засегне сигурността на Съюза и на държавите членки. Действително, поради стратегическото си измерение системите за спътникова навигация представляват чувствителни инфраструктури, които могат да са обект на недобросъвестно използване. Освен това, предвид нарастващото използване на спътниковата навигация в многобройни сфери на дейност, е възможно едно прекъсване в предоставянето на услугите да доведе до значителни вреди за съвременното общество. В Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. за продължаване на изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“)[1] се предвижда, че Комисията отговаря за всички аспекти, свързани със сигурността на двете системи, създадени по програмите „Галилео“ и EGNOS. Сигурността на системите обаче е предмет на акредитация, която се състои в това да се установи дали системите съответстват на изискванията, определени по отношение на сигурността, и да се гарантира, че се спазват съответните правила и разпоредби за сигурност, приложими в Съвета и Комисията. Като всяка дейност по акредитация, акредитацията на сигурността на двете европейски системи за спътникова навигация трябва да бъде извършена по независим начин, най-вече независимо от всички участници в тяхното проектиране, изграждане и експлоатация. Европейската агенция за ГНСС е натоварена с тази дейност по акредитация съгласно Регламент (ЕО) № 683/2008 във връзка с Регламент (EС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейската агенция за ГНСС, за отмяна на Регламент (ЕО) № 1321/2004 на Съвета за създаване на структури за управление на европейските сателитни радионавигационни програми и за изменение на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета[2]. Във втория регламент се уточняват условията за изпълнение на задачата по акредитация, поверена на Агенцията, и се предвижда по-специално, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от образуванията, които отговарят за изпълнението на програмите. Задължението за независимост трябва да важи и по отношение на другите задачи, възложени на Агенцията. С цел да се гарантира, че дейностите по акредитация на сигурността се извършват по независим начин, в това число до голяма степен независимо от останалите дейности, поверени на Европейската агенция за ГНСС, с Регламент (ЕС) № 912/2010 за нуждите на Агенцията се създава автономен орган — Съветът за акредитация на сигурността, който наред с изпълнителния директор и с Административния съвет се явява един от трите органа на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността се намира на същото равнище като Административния съвет и разполага с изключителната компетентност да взема решенията за акредитация. Тези решения обаче се вземат от името на Агенцията, така както и решенията на Административния съвет, и обвързват Агенцията, която от правна страна единствена разполага с правосубектност. По този начин Европейската агенция за ГНСС се превръща в структура с особена организация, тъй като в рамките на Агенцията съществува разделение между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността на системите, и останалите дейности, изпълнявани от Агенцията, като управлението на центъра за сигурност, приноса за подготовката на пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране. На 30 ноември 2011 г. Комисията прие предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изграждане и експлоатация на европейските системи за спътникова навигация[3]. Този бъдещ регламент за ГНСС трябва да замени Регламент (ЕО) № 683/2008, считано от 1ви януари 2014 г., и да определи рамката за управление на програмите в периода 2014 — 2020 г. В него по-специално се предвижда, че по-голямата част от задачите, свързани с експлоатацията на двете системи „Галилео“ и EGNOS, ще бъдат поверени на Европейската агенция за ГНСС. Желанието, изразено от Комисията в предложението ѝ, да делегира тези задачи на Агенцията, се споделя от Европейския парламент и от Съвета, които обсъдиха текста в началото на 2012 г. На 7 юни 2012 г. Съветът прие частичен общ подход (документ 11105/12 от 11 юни 2012 г.), който потвърждава този подход на действие. Обстоятелството обаче, че Европейската агенция за ГНСС ще трябва да управлява експлоатацията на двете системи след 2013 г. повдига отново въпроса за бъдещето на дейностите по акредитация в рамките на Агенцията. Факт е, че поради опасност от сблъсък на интереси и поради това, че Агенцията не може да е едновременно съдия и страна, необходимостта решенията за акредитация на сигурността да се взимат по независим начин изглежда трудно съвместима с факта, че тези решения се вземат в рамките на образувание, което същевременно е натоварено с експлоатацията; въпреки че, както беше обяснено по-горе, в Регламент (ЕС) № 912/2010 се предвиждат условия, осигуряващи известна независимост на Съвета за акредитация на сигурността. Всъщност в предложението си за бъдещия регламент за ГНСС Комисията, която съзнава тази трудност, е предвидила, че акредитацията на сигурността на системите ще е сред задачите на Агенцията „най-късно до 30 юни 2016 г.“, на която дата дейностите по експлоатация ще навлязат в разгара си. По този начин тя остави отворен въпроса за бъдещето на дейностите по акредитация след тази дата, който въпрос трябваше да е предмет на последващо предложение за текст. По време на обсъждането на текста от депутатите в различните парламентарни комисии, подходът на Комисията по отношение на датата 30 юни 2016 г. беше широко подкрепен. В рамките на Съвета държавите членки подчертаха необходимостта успешното изпълнение на дейностите по акредитация да става по независим начин и пожелаха въпросът за бъдещето на акредитацията на сигурността на системите след 1 януари 2014 г. да бъде решен възможно най-бързо. Освен това на 7 юни 2012 г. Съветът прие декларация (документ 11279/12 ADD 1), в която позицията му е, че дейностите по акредитация трябва да продължат да бъдат изпълнявани по напълно независим начин от останалите задачи, възложени на Европейската агенция за ГНСС, като за целта най-късно до 1 януари 2014 г. в Агенцията трябва да бъде извършено структурно и ефикасно разделение между различните, изпълнявани от нея дейности, а председателят на Съвета за акредитация на сигурността трябва да разполага с изключителната компетентност в рамките на Агенцията за дейностите по акредитация. Ето защо Съветът прикани Комисията да представи своевременно предложение за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 в тази насока. Действително е важно да се реши въпросът за бъдещето на акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация по време на бъдещата финансова рамка за 2014 — 2020 г., като това налага изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010. Изменението на Регламент (ЕС) № 912/2010 се явява същевременно възможност в текста на регламента да бъдат включени изменения, които да позволят Регламент (ЕС) № 912/2010 да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който подход беше одобрен от Комисията на 12 юни 2012 г. На последно място, споменатото по-горе предложение за бъдещия регламент за ГНСС, което беше прието от Комисията на 30 ноември 2011 г. и в което се предвижда възможността да бъдат разширени функциите на Европейската агенция за ГНСС и да ѝ бъдат поверени задачи в областта на експлоатацията, се отразява чувствително на нуждите на Агенцията от персонал, а следователно и върху бъдещия ѝ бюджет. Поради това е важно да бъде изменена законодателната финансова обосновка към Регламент (ЕС) № 912/2010. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Предложението на Комисията не е било предмет на оценка на въздействието и не е изготвено вследствие на официални консултации със заинтересованите страни. Що се отнася до измененията, с които се цели разпоредбите на Регламент (ЕС) № 912/2010 да бъдат приведени в съответствие с принципите на междуинституционалния подход за децентрализираните агенции, изготвянето на оценка на въздействието и провеждането на официални консултации със заинтересованите страни не беше необходимо, тъй като този подход е следствие именно на консултации между Комисията, Съвета и Европейския парламент. Що се отнася до измененията, отнасящи се до акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация, е важно да се отбележи, че държавите членки, които участват активно в обсъждането на всички въпроси, свързани със сигурността, в случая се явяват основните, че дори и единствените заинтересовани страни, като се изключат институциите на Европейския съюз и Европейската агенция за ГНСС. При това с държавите членки бяха проведени обширни консултации по този въпрос по време на обсъжданията в Съвета на бъдещия регламент за ГНСС, като Съветът представи позицията си в споменатата по-горе декларация от 7 юни 2012 г. Освен това редът и условията за прилагане на избраната в крайна сметка схема бяха в центъра на задълбочени обсъждания с Европейската агенция за ГНСС. Що се отнася до Европейския парламент, на който беше представено предложението за бъдещия регламент за ГНСС, до момента той не е излязъл със специално становище по въпроса. Освен това бяха разгледани различните теоретично възможни решения по отношение на акредитацията на сигурността на системите след 2013 г., като възможните подходи са шест: 1) Акредитацията да бъде поверена на частния сектор: Акредитацията на сигурността на европейските системи за спътникова навигация засяга пряко сигурността на Съюза и на държавите членки, които желаят да участват активно в дейностите по акредитация и в решенията за акредитация. Поради това поверяването на акредитацията на частния сектор не може да се счита за реалистично решение. 2) Да се създаде нова регулаторна агенция, която да се занимава с акредитацията: Създаването на регулаторна агенция, която да се занимава с акредитацията на сигурността на европейските ГНСС, може да изглежда удачно решение, но е в разрез с желанието, споделяно от много години насам от институциите на Европейския съюз, да не се създават нови регулаторни агенции. Още повече, че разходите за изпълнението на това решение биха били значителни и дори несъразмерни с реалните нужди в тази област. Постоянният персонал, натоварен с акредитацията на сигурността на системите, наброява реално десетина човека. 3) Акредитацията да бъде поверена на друга вече съществуваща регулаторна агенция: Алтернатива на създаването на нова агенция би било акредитацията на сигурността да бъде поверена на друга вече съществуваща регулаторна агенция. Сред различните съществуващи агенции на Европейския съюз, единствено Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и, в по-малка степен, Европейската агенция по отбрана, биха могли евентуално да се справят с акредитацията на сигурността на такива сложни системи като „Галилео“ и EGNOS. Следва обаче да се отбележи, че акредитацията на сигурността не е сред поверените в момента задачи на тези агенции. Освен това, като се има предвид, че на един по-късен етап ЕААБ ще трябва да поеме сертификацията на EGNOS, съществува сериозна опасност от сблъсък на интереси между тази бъдеща мисия за сертификация и една евентуална задача за акредитация на сигурността. Що се отнася пък до Европейската агенция по отбрана, която се занимава главно с насърчаване на сътрудничеството между държавите членки в областта на въоръженията и отбранителната промишленост, решението да ѝ бъде поверена акредитацията на сигурността „Галилео“ и EGNOS може да изглежда в противоречие с твърдението, че тези две системи са граждански системи под граждански контрол. 4) Акредитацията да бъде поверена на Комисията: Идеята акредитацията на сигурността на двете европейски системи за спътникова навигация да бъде поверена на Комисията възникна през 2007 г. по време на подготвителната работа за изготвянето на Регламент (EО) № 683/2008, с който бяха въведени реформи в управлението на програмите. Навремето това решение отпадна, тъй като изглеждаше несъвместимо с изискването за независимост, предвид факта, че по смисъла на посочения регламент, Комисията отговаря за „всички въпроси, свързани със сигурността на системите“. Същата трудност продължава да съществува и днес, тъй като в бъдещия регламент за ГНСС, който трябва да замени Регламент (ЕО) № 683/2008 след 1ви януари 2014 г., също се предвижда, че Комисията гарантира сигурността на програмите, в това число сигурността на системите. Освен това държавите членки са силно привързани към структурата на Съвета за акредитация в сегашния ѝ вид в рамките на Европейската агенция за ГНСС, поради което ще е доста трудно, от административна гледна точка, подобен орган да бъде прехвърлен сред службите на Комисията. 5) Акредитацията да бъде поверена на Съвета: Ако акредитацията на сигурността на европейските ГНСС бъде поверена на Съвета, ползите ще са многобройни. На първо място, Съветът не участва в управлението на програмите, поради което независимостта му няма да може да бъде поставена под въпрос. На второ място, Съветът разполага с известен опит в областта на акредитацията на сложни системи, тъй като вече е акредитирал около петдесет системи за собствени нужди. При това именно Съветът е субектът, който може да се справи най-добре с политическите последици от решенията, взети в областта на акредитацията, които могат да дадат силно отражение върху протичането на програмите по отношение на разходите и графика. На последно място държавите членки, които желаят да участват активно в процеса на акредитация, са естествено много по-добре представени в рамките на Съвета, отколкото в който и да е друг орган на Съюза. Недостатъците от прилагането на практика на това решение обаче са много повече от предимствата. Реално Съветът не е администрация за управление и дори и да разполага наистина с опит от акредитацията на редица системи, до момента това са били единствено и само вътрешни за Съвета системи, които са били предназначени да осигурят работата му. Освен това едно директно прехвърляне — вътре в администрацията на генералния секретариат на Съвета — на структурата, състояща се от Съвета за акредитация на сигурността и подчинените му органи, в сегашния ѝ вид, заедно със служителите ѝ, включващи постоянен персонал, е свързано от административна гледна точка със същите трудности като прехвърляне в рамките на Комисията. 6) Да е по-отчетливо разделението на дейностите в Европейската агенция за ГНСС: Идеята е вътрешната организация на Агенцията да бъде променена по такъв начин, че да отпаднат всякакви съмнения по отношение на независимостта на дейностите по акредитация спрямо останалите изпълнявани от Агенцията дейности. Това решение, което би довело до още по-отчетливо разделение на дейностите, изпълнявани от Европейската агенция за ГНСС, и до повишаване на самостоятелността на двете обособени образувания, които работят под един и същ правен и институционален покрив, позволява да се осигури добра степен на независимост при упражняването на дейностите по акредитация и в крайна сметка се оказа най-икономичното, най-простото и най-лесното за прилагане. Между впрочем именно това решение беше препоръчано от Съвета в декларацията му от 7 юни 2012 г. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Що се отнася до необходимостта да се гарантира независимост при упражняването на дейностите, свързани с акредитацията на системите, и за целта — да е по-отчетливо разделението между дейностите по акредитация и останалите, изпълнявани от Европейската агенция за ГНСС дейности, в предложението се предвижда главно да се разширят правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, като тези правомощия бъдат в известна степен уеднаквени с правомощията съответно на Административния съвет и на изпълнителния директор. Така например се предвижда Съветът за акредитация на сигурността да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите, и да ги изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността трябва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател. По отношение на дейностите по акредитация на сигурността на председателя на Съвета за акредитация на сигурността ще бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите изпълнявани от Агенцията дейности. Освен правомощията по представителството на Агенцията, вече предвидени в текста на действащия понастоящем Регламент (ЕС) № 912/2010, председателят на Съвета за акредитация на сигурността вече управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят може също така — по покана на Европейския парламент или на Съвета — да представи отчет за изпълнението на своите задачи и да направи изявление пред тези институции. Що се отнася до прилагането на междуинституционалния подход за децентрализираните агенции, привеждането в съответствие с принципите, определени в този подход, се отнася най-вече до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на срока на правомощията на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до избягването на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Правните елементи на предложението, изложени в точка 3 по-горе, сами по себе си нямат никакво отражение върху бюджета. За сметка на това обаче, свързаната с Регламент (ЕС) № 912/2010 законодателна финансова обосновка, която придружава предложението и в която са включени новите нужди от персонал на Агенцията, продиктувани от новите задачи, които могат да ѝ бъдат поверени, като например експлоатацията на европейските ГНСС, дава финансово изражение на тези изисквания. По отношение на бюджета необходимите суми вече са включени в предложението на Комисията за следващата финансова рамка, обхващаща периода 2014 — 2020 г. Те ще бъдат финансирани посредством преразпределяне на средства в рамките на заделените за програмите за ГНСС бюджетни редове, така както и допълнителните средства, необходими за 2013 г. Трябва да се отбележи, че разходите, свързани с новите нужди от персонал на Агенцията, ще бъдат частично компенсирани със съкращаването на 30 поста от щатното разписание на Комисията през същия период 2014 — 2020 г. Подробностите, свързани с бюджета, се съдържат в приложената законодателна финансова обосновка. Във всеки случай обаче следва да се напомни, че цифрите, посочени в законодателната финансова обосновка, зависят, от една страна, от приемането от бюджетния орган на финансовата рамка за 2014 — 2020 г., а от друга страна, от приемането на бъдещия регламент за ГНСС. 2013/0022 (COD) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 за създаване на Европейската агенция за ГНСС ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[4], като взеха предвид становището на Комитета на регионите[5], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) От комбинираните разпоредби на член 16 от Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. за продължаване на изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“)[6] и на член 2 от Регламент (ЕС) № 912/2010 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейската агенция за ГНСС, за отмяна на Регламент (ЕО) № 1321/2004 на Съвета за създаване на структури за управление на европейските сателитни радионавигационни програми и за изменение на Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета[7] произтича, че Европейската агенция за ГНСС (наричана по-долу „Агенцията“) обезпечава акредитацията на европейските системи за спътникова навигация (наричани по-долу „системите“) в областта на сигурността, като за целта въвежда процедури за сигурност и следи за прилагането им, а така също извършва одити на сигурността. (2) В разпоредбите на Регламент (ЕС) № 912/2010, по-специално в разпоредбите, съдържащи се в глава III от регламента, са формулирани условията, при които Агенцията изпълнява поверената ѝ задача за акредитация на сигурността на системите. В тях по-специално се предвижда, като принципен подход, че решенията за акредитация на сигурността се вземат независимо от Комисията и от образуванията, които отговарят за изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (наричани по-долу „програмите“), и че органът по акредитация на сигурността на системите е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема своите решения по независим начин. (3) Съгласно този принцип с Регламент (ЕС) № 912/2010 се създава Съвета за акредитация на сигурността на европейските ГНСС (наричан по-долу „Съветът за акредитация на сигурността“), който наред с Административния съвет и с изпълнителния директор се явява един от трите органа на Агенцията. Този орган изпълнява задачите, поверени на Агенцията във връзка с акредитацията на сигурността, и има право да взема, от името на Агенцията, решенията за акредитация в областта на сигурността. Той изготвя свой процедурен правилник и назначава свой председател. (4) Регламент (ЕС) № xxx/2013 на Европейския парламент и на Съвета за изграждане и експлоатация на европейските системи за спътникова навигация[8], с който се заменя Регламент (ЕО) № 683/2008 и който ще влезе в сила на 1ви януари 2014 г., установява схемата на публичното управление на програмите в периода 2014 — 2020 г. С него се разширява обхватът на задачите, възложени на Агенцията, и се предвижда по-специално, че Агенцията може да играе важна роля в експлоатацията на системите. (5) В този нов контекст е задължително да се гарантира, че Съветът за акредитация на сигурността е в състояние да изпълнява поверената му мисия по напълно независим начин, по-специално независимо от другите органи и дейности на Агенцията. Поради това е много важно да се направи още по-отчетливо разделение вътре в самата Агенция между дейностите, свързани с акредитацията, и останалите изпълнявани от Агенцията дейности, като управлението на центъра за сигурност, приноса за пазарната реализация на системите, както и всички дейности, които Комисията може да повери на Агенцията чрез делегиране, по-специално дейностите, свързани с експлоатацията на системите. За целта най-късно до 1 януари 2014 г. в Агенцията следва да бъде извършено структурно и ефективно разделение между различните изпълнявани от нея дейности. (6) За да може това да бъде постигнато е важно Регламент (ЕС) № 912/2010 да бъде изменен, с цел най-вече да се засилят самостоятелността и правомощията на Съвета за акредитация на сигурността и на неговия председател и те да бъдат до голяма степен уеднаквени с тези съответно на Административния съвет и на изпълнителния директор, като същевременно бъде предвидено задължение за сътрудничество между различните органи на Агенцията. (7) Що се отнася до Съвета за акредитация на сигурността, ще е целесъобразно именно той, а не Административният съвет, да подготвя и одобрява онази част от работните програми на Агенцията, в която се описват оперативните дейности, свързани с акредитацията на сигурността на системите, както и частта от годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, свързана с дейностите по акредитация на сигурността на системите, и да ги изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъдат включени в работната програма и в годишния доклад на Агенцията. Съветът за акредитация на сигурността следва също така да упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател. (8) По отношение на дейностите по акредитация на сигурността ще е желателно на председателя на Съвета за акредитация на сигурността да бъде поверена роля, сходна с упражняваната от изпълнителния директор по отношение на останалите дейности на Агенцията. Освен правомощията по представителство на Агенцията, вече предвидени в Регламент (ЕС) № 912/2010 в редакцията от 22 септември 2010 г., председателят на Съвета за акредитация на сигурността следва да управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността и да гарантира изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която е свързана с акредитацията. Председателят следва също така — по покана на Европейския парламент или на Съвета — да е в състояние да представи отчет за изпълнението на своите задачи и да направи изявление пред тези институции. (9) Освен това, с оглед запазването на самостоятелността на Съвета за акредитация на сигурността и за да бъде избегнат всякакъв конфликт на интереси, ще бъде също така полезно, от една страна Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията да работят в такива помещения, които гарантират самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите, а от друга страна вътрешните правила на Агенцията по отношение на персонала да гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията. (10) От друга страна, като се има предвид участието на някои трети държави в европейските програми за ГНСС, включително в областта на сигурността, е целесъобразно изрично да се предвиди, че представителите на трети държави могат да участват в работата на Съвета за акредитация на сигурността при условия, които следва да бъдат определени. (11) Освен това Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде приведен в съответствие с принципите, включени в общия подход на Европейския парламент, Съвета и Комисията за децентрализираните агенции, който беше приет от тези три институции съответно на 5 юли, 26 юни и 12 юни 2012 г., по-специално що се отнася до правилата за приемане на решенията на Административния съвет, до продължителността на срока на правомощията на членовете на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, както и на техните председатели, до наличието на многогодишна работна програма, до правомощията на Административния съвет по отношение на управлението на персонала, до оценката и преразглеждането на регламента, до избягването на конфликти на интереси и до боравенето с некласифицирана чувствителна информация. (12) Финансовите интереси на Съюза трябва да бъдат защитени чрез пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, по-конкретно чрез предотвратяване и откриване на нередностите, извършване на проучвания, възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или използвани средства, а при необходимост — чрез прилагането на санкции. (13) На последно място, като се има предвид, че в член [8] от Регламент (ЕС) № xxx/2013 [бъдещият регламент за ГНСС] се предвижда възможността държавите членки да предоставят допълнителни средства за финансирането на някои елементи от програмите, е целесъобразно на Агенцията да бъде разрешено да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки, когато това е необходимо за изпълнението на задачите ѝ. (14) Следователно Регламент (ЕС) № 912/2010 следва да бъде съответно изменен, ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Регламент (ЕС) № 912/2010 се изменя, както следва: (1) Член 3 се заменя със следния текст: „Член 3 Органи 1. Органите на Агенцията са: а) Административният съвет, б) изпълнителният директор, в) Съветът за акредитация на сигурността на европейските системи на ГНСС. 2. Органите на Агенцията изпълняват задачите си, определени съответно в членове 6, 8 и 11, в съответствие с насоките, дадени от Комисията, съгласно установеното в член 16 от Регламент (ЕО) № 683/2008. 3. Административният съвет и изпълнителният директор, от една страна, и Съветът за акредитация на сигурността на европейските ГНСС и неговият председател, от друга страна, си сътрудничат, за да обезпечат функционирането на Агенцията съгласно реда и условията, определени във вътрешните правила на Агенцията, като процедурния правилник на Административния съвет, процедурния правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите.“ (2) Член 4 се заменя със следния текст: „Член 4 Правен статут, местни управления 1. Агенцията е орган на Съюза. Тя притежава юридическа правосубектност. 2. Във всяка една от държавите членки Агенцията се ползва с най-широката правосубектност, предоставяна на юридическите лица съгласно националното законодателство на съответната държава. По-специално тя може да придобива или да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна по съдебни производства. 3. Агенцията може да взема решения относно установяването на местни управления в държавите членки с тяхно съгласие, както и в трети държави, участващи в работата на Агенцията в съответствие с член 23. Разпоредбите относно установяването и функционирането на Агенцията в приемащите държави членки и трети държави, както и преимуществата, предоставяни от страна на последните на изпълнителния директор, членовете на административния съвет, персонала на Агенцията и членовете на техните семейства, са предмет на специални споразумения, сключвани между Агенцията и посочените държави. Специалните споразумения се одобряват от Административния съвет. Приемащите държави членки и трети държави предлагат възможно най-добри условия за осъществяване на дейностите на Агенцията, по-специално по отношение на: a) достъп до помещенията, б) наличие на подходяща образователна инфраструктура за обучение на децата на членовете на персонала и на командированите национални експерти, в) достъп до пазара на труда, системата за социална сигурност и здравните услуги за семействата на членовете на персонала и на командированите национални експерти. 4. Агенцията се представлява от своя изпълнителен директор, при условие че са изпълнени изискванията по член 11а, параграф 1, буква г).“ (3) Член 5 се изменя, както следва: а) параграф 2 се заменя със следния текст: „2. Административният съвет се състои: а) от по един представител, назначен от всяка държава членка, б) от петима представители, назначени от Комисията, в) от един представител без право на глас, назначен от Европейския парламент. Срокът на правомощията на членовете на Административния съвет е четири години с възможност за подновяване. Представител на Съвета за акредитация на сигурността на европейските ГНСС, представител на Върховния представител по въпросите на външните работи и политиката на сигурност (наричан по-долу „Върховният представител“) и представител на Европейската космическа агенция (наричана по-долу „ЕКА“) се поканват за участие в заседанията на Административния съвет като наблюдатели.“ б) параграф 4 се заменя със следния текст: „4. Административният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове. Заместник-председателят поема ex officio функциите на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Срокът на правомощията на председателя и на заместник-председателя е две години, с възможност за еднократно подновяване, и изтича, когато те престанат да бъдат членове на Административния съвет.“ в) параграф 6 се заменя със следния текст: „6. Освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго, Административният съвет взема своите решения с абсолютно мнозинство на членовете си с право на глас. За избора на председателя и на заместник-председателя на Административния съвет, за приемането на бюджета и на работните програми е необходимо мнозинство от две трети от всички членове с право на глас.“ (4) Член 6 се заменя със следния текст: „Член 6 Задачи на Административния съвет 1. Административният съвет гарантира, че Агенцията изпълнява поверената ѝ работа при условията, установени в настоящия регламент, и взема всички необходими решения за тази цел, без да се засягат компетенциите, поверени на Съвета за акредитация на сигурността във връзка с дейностите по глава ІІІ. 2. Административният съвет изпълнява също така следните задачи: а) в срок до 30 юни на първата година от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, приема многогодишната работна програма на Агенцията за периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, след като включи в нея частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 3, буква б), и след като получи становището на Комисията; б) в срок до 15 ноември всяка година приема работната програма на Агенцията за следващата година, след като включи в нея частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 3, буква в), и след като получи становището на Комисията; в) изпълнява функциите по отношение на бюджета, предвидени в член 13, параграфи 5, 6, 10 и 11, и в член 14, параграф 5; г) осъществява надзор на функционирането на центъра за сигурност на „Галилео“ (наричан по-долу „Център за наблюдение на сигурността на Галилео“ или „ЦНСГ“), посочен в член 16, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 683/2008; д) приема правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Eвропейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията(*), в съответствие с член 21; е) приема годишния доклад за дейностите и перспективите на Агенцията, след като включи в него частта, изготвена от Съвета за акредитация на сигурността в съответствие с член 11, параграф 3, буква г), и в срок до 1 юли го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата; ж) гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от оценките по член 26, както и тези, произтичащи от разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF), и от всички вътрешни или външни одитни доклади, и изпраща на бюджетния орган всяка информация, отнасяща се до резултатите от процедурите по оценка; з) дава мнение на изпълнителния директор по споразуменията за делегиране, сключвани между Комисията и Агенцията по силата на член [15, параграф 1, буква г)] от Регламент [бъдещ регламент за ГНСС], преди подписването им; и) приема свой процедурен правилник. 3. По отношение на персонала на Агенцията Административният съвет упражнява правомощията на орган по назначаването и на органа, компетентен да сключва договори, предоставени съответно съгласно Правилника за длъжностните лица на Съюза и Условията за работа на другите служители („правомощия на орган по назначаването“). Въз основа на член 2, параграф 1 от Правилника за длъжностните лица и член 6 от Условията за работа на другите служители на Съюза и съгласно процедурата, предвидена в член 110 от същия правилник, Административният съвет взема решение за делегиране на съответните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор и определя условията, при които делегираните правомощия могат да бъдат оттеглени. Изпълнителният директор има правото от своя страна да делегира тези правомощия на други лица. Ако изключителни обстоятелства го налагат, при прилагането на горната алинея Административният съвет може с решение временно да оттегли делегираните правомощия на орган по назначаването на изпълнителния директор, както и тези, които той е делегирал вторично, и да ги упражнява пряко или да ги делегира на някой от членовете си или на член на персонала, различен от изпълнителния директор Чрез дерогация от втора алинея обаче Административният съвет е длъжен да делегира на председателя на Съвета за акредитация на сигурността правомощията по първа алинея във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите по глава ІІІ, както и във връзка с дисциплинарните мерки, които е необходимо да бъдат предприети по отношение на посочения персонал. Административният съвет определя правилата за прилагане на Правилника за длъжностните лица на Съюза и на Условията за работа на другите служители в съответствие с процедурата, предвидена в член 110 от Правилника. Във връзка с наемането на работа, оценяването и прекатегоризирането на персонала, участващ в дейностите съгласно разпоредбите на глава III, както и с дисциплинарните мерки, които трябва да се предприемат спрямо него, той предварително се консултира със Съвета за акредитация на сигурността и надлежно взема предвид неговите съображения. Той определя също така реда и условията за командироване на националните експерти, посочени в член 15в, след консултация със Съвета за акредитация на сигурността и като надлежно взема предвид неговите съображения. 4 Административният съвет назначава изпълнителния директор и може да продължи или да прекрати срока на неговите правомощия в съответствие с член 15б, параграф 4. Той упражнява дисциплинарен контрол върху изпълнителния директор. _________________ (*) ОВ L 145, 31.5.2001 г., стр. 43.“ (5) член 7 се заменя със следния текст: „Член 7 Изпълнителен директор Агенцията се управлява от изпълнителния ѝ директор, който осъществява функциите си под ръководството на Административния съвет, без да се засягат правомощията, предоставени на Съвета за акредитация на сигурността и на председателя на Съвета за акредитация на сигурността, посочени съответно в членове 11 и 11а.“ (6) Член 8 се изменя, както следва: „Член 8 Задачи на изпълнителния директор Изпълнителният директор изпълнява следните задачи: (1) изпълнява функциите по представляването на Агенцията, с изключение на дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с глави II и III, и отговаря за управлението на Агенцията; подписва споразуменията за делегиране на правомощия между Комисията и Агенцията по силата на член [15, параграф 1, буква г)] от Регламент [бъдещ регламент за ГНСС]; (2) подготвя работата на Административния съвет и участва в работата на Административния съвет без право на глас; (3) отговаря за изпълнението на работните програми на Агенцията под контрола на Административния съвет, с изключение на частта от програмите по глава III; (4) предприема всички необходими мерки, включително приемането на вътрешни административни указания и публикуването на съобщения, с цел обезпечаване на функционирането на Агенцията в съответствие с настоящия регламент; (5) съставя проекторазчет на очакваните приходи и разходи на Агенцията в съответствие с член 13 и изпълнява бюджета в съответствие с член 14; (6) всяка година изготвя, като надлежно взема предвид съображенията на председателя на Съвета за акредитация на сигурността по отношение на дейностите по глава III, проект за общ доклад и го представя пред Административния съвет; (7) гарантира, че Агенцията, в качеството си на оператор на ЦНСГ, е в състояние да изпълнява указанията, давани въз основа на Съвместно действие 2004/552/ОВППС; (8) определя организационната структура на Агенцията и я представя на Административния съвет за одобрение; (9) упражнява по отношение на персонала на Агенцията правомощията по член 6, параграф 3, първа алинея, доколкото тези правомощия са му делегирани по силата на втора алинея от същия параграф; (10) със съгласието на Административния съвет може да приема необходимите мерки за установяване на местни управления в държавите членки в съответствие с член 4; (11) гарантира, че на Съвета за акредитация на сигурността и на органите, посочени в член 11, параграф 11, са осигурени секретариат и всички ресурси, необходими за правилното им функциониране; (12) подготвя план за действие, за да гарантира предприемането на адекватни последващи действия във връзка с констатациите и препоръките, произтичащи от предходните оценки, и представя на Комисията шестмесечен доклад за постигнатия напредък; (13) взема следните мерки за защита на финансовите интереси на Съюза: i) взема превантивни мерки срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, както и ефикасни мерки за контрол; ii) при установяването на нередности той събира неправомерно платените суми и, когато е уместно, налага ефикасни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции; (14) изготвя стратегия на Агенцията за борба с измамите и я предоставя на Административния съвет за одобрение.“ (7) Вмъква се следният член 8а: „Член 8a Работни програми и годишен доклад 1. В многогодишната програма на Агенцията, посочена в член 6, параграф 2, буква а), се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълни по време на периода, обхванат от многогодишната финансова рамка, предвидена в член 312 от Договора за функционирането на Европейския съюз, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В програмата се определят човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. Тя взема предвид резултата от оценките, посочени в член 26. 2. На базата на многогодишната работна програма, в посочената в член 6, параграф 2, буква б) годишна работна програма се предвиждат действията, които Агенцията трябва да изпълни през следващата година, включително действията, свързани с международните отношения и предоставянето на информация, за които тя отговаря. В програмата се определят човешките и финансовите ресурси, предназначени за всяка дейност. За сведение в нея се включват задачите, които Комисията, при необходимост, е делегирала на Агенцията в съответствие с член [15, параграф 1, буква г)] от Регламент (бъдещ регламент за ГНСС). 3. В общия годишен доклад, посочен в член 8, буква е), се прави преглед на изпълнението на работните програми на Агенцията.“ (8) В член 10 буква ж) се заменя със следния текст: „ж) органът по акредитация на сигурността на европейските ГНСС е самостоятелен орган в рамките на Агенцията, който взема своите решения по напълно независим начин, включително от Комисията и от другите образувания, които отговарят за изпълнението на програмите, както и от изпълнителния директор и от Административния съвет на Агенцията;“ (9) Член 11 се изменя, както следва: а) параграф 3 се заменя със следния текст: „3. Съветът за акредитация на сигурността изпълнява следните задачи: а) извършва акредитацията на сигурността на системите, която се състои в установяването на това дали системите съответстват на изискванията за сигурност, посочени в член 13 от Регламент (ЕО) № 683/2008, и дали спазват съответните правила за сигурност, приложими в Съвета и Комисията. б) подготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 1 многогодишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението им, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в многогодишната работна програма; в) подготвя и одобрява онази част от посочената в член 8а, параграф 2 годишна работна програма, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението им, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в работната програма; г) подготвя и одобрява онази част от посочения в член 6, параграф 2, буква е) годишен доклад, която е свързана с оперативните дейности, предвидени в настоящата глава, както и с финансовите и човешките ресурси, необходими за изпълнението им, и я изпраща своевременно на Административния съвет, за да бъде включена в доклада; д) упражнява дисциплинарен контрол върху своя председател; е) приема свой процедурен правилник.“ б) параграфи 7 и 8 се заменят със следния текст: „7. Съветът за акредитация на сигурността се състои от по един представител от всяка държава членка, един представител на Комисията и един на Върховния представител. Срокът на правомощията на членовете на Съвета за акредитация на сигурността е четири години, с възможност за подновяване. Представител на ЕКА се поканва да участва като наблюдател в заседанията на Съвета за акредитация на сигурността. Когато е целесъобразно, участието на представители на трети държави и условията за такова участие се уреждат с договореностите, посочени в член 23. 8. Съветът за акредитация на сигурността избира председател и заместник-председател измежду своите членове с мнозинство от две трети от всички членове с право на глас. Заместник-председателят поема ex officio функциите на председателя, когато последният е възпрепятстван да изпълнява задълженията си. Съветът за акредитация на сигурността има право да освобождава председателя и заместник-председателя. Той приема решението за освобождаване с мнозинство от две трети. Срокът на правомощията на председателя и на заместник-председателя на Съвета за акредитация на сигурността е две години, с възможност за еднократно подновяване. Срокът на правомощията приключва, когато председателят или заместник-председателят престанат да са членове на Съвета за акредитация на сигурността.“ в) параграф 9 се заличава; г) параграф 10 се заменя със следния текст: „10. На Съвета за акредитация на сигурността се предоставя достъп до всички необходими човешки и материални ресурси, за да може той да изпълнява подходящи функции на административна поддръжка, а така също и за да може, заедно с органите, посочени в параграф 11, да изпълнява независимо задачите си, по-специално при работата с досиета, започването и наблюдението на начина на прилагане на процедурите за сигурност и извършването на одити на сигурността на системите, подготовката на решения и организирането на заседания. Той разполага също така с достъп до всяка информация, полезна за изпълнението на задачите му и с която разполага Агенцията, без да се засягат принципите на самостоятелност и независимост, посочени в член 10, буква ж).“ д) добавя се следният параграф 17: „17. Съветът за акредитация на сигурността и намиращият се под негов контрол персонал на Агенцията работят по начин, който гарантира самостоятелност и независимост спрямо останалите извършвани от Агенцията дейности, по-специално спрямо оперативните дейности, свързани с експлоатацията на системите.“ (10) След член 11 се вмъква следният член 11а: „Член 11а Задачи на председателя на Съвета за акредитация на сигурността 1. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността изпълнява следните задачи: а) управлява дейностите по акредитация на сигурността под ръководството на Съвета за акредитация на сигурността; б) отговаря за изпълнението на онази част от работните програми на Агенцията, която попада в обхвата на настоящата глава, под контрола на Съвета за акредитация на сигурността; в) сътрудничи на изпълнителния директор, за да му помогне при изготвянето на проекта за щатно разписание, посочен в член 13, параграф 3; г) изпълнява функциите по представляването на Агенцията във връзка с дейностите и решенията, предприети и взети в съответствие с настоящата глава; д) упражнява по отношение на персонала на Агенцията, участващ в дейностите по предходната глава, правомощията, предвидени в член 6, параграф 3, първа алинея, които са му делегирани в съответствие с четвърта алинея от посочения параграф. 2. Председателят на Съвета за акредитация на сигурността може да бъде поканен от Европейския парламент или от Съвета да представи отчет за изпълнението на своите задачи и да направи изявление пред тези институции.“ (11) Член 13 се изменя, както следва: а) параграф 3 се заменя със следния текст: „3. За дейностите по глава III изпълнителният директор изготвя, в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, проект на прогнозен разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година и го изпраща на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността, заедно с проект за щатно разписание.“ б) параграф 5 се заменя със следния текст: „5. Всяка година за дейностите по глава III Административният съвет изготвя, на базата на проекта на прогнозния разчет за приходите и разходите и в тясно сътрудничество с председателя на Съвета за акредитация на сигурността, разчет за приходите и разходите на Агенцията за следващата финансова година.“ (12) В член 14 параграф 10 се заменя със следния текст: „По препоръка на Съвета, дадена с квалифицирано мнозинство, преди 30 април на година N + 2 Европейският парламент освобождава от отговорност изпълнителния директор за изпълнението на бюджета за година N, с изключение на тази част от изпълнението на бюджета, която произтича от задачите, поверени при необходимост на Агенцията в съответствие с член [15, параграф 1, буква г)] от Регламент (бъдещ регламент за ГНСС), за която се прилага процедурата, предвидена в членове 164 и 165 от Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета. _________________ (*) ОВ L298, 26.10.2012 г., стр. 1.“ (13) След глава ІV се вмъква следната глава IVа: „ГЛАВА IVа ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ Член 15а Персонал 1. По отношение на персонала, нает от Агенцията, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Съюза, Условията за работа на другите служители и правилата, съвместно приети от институциите на Съюза за целите на прилагането на Правилника за длъжностните лица и на Условията за работа на другите служители. 2. Вътрешните правила на Агенцията, като процедурният правилник на Административния съвет, процедурният правилник на Съвета за акредитация на сигурността, финансовите разпоредби, приложими за Агенцията, правилата за прилагане на Правилника за персонала и правилата за достъп до документите, гарантират самостоятелността и независимостта на персонала, упражняващ дейностите по акредитация на сигурността, спрямо персонала, упражняващ останалите дейности на Агенцията, в съответствие с член 10, буква ж). Член 15б Назначаване и срок на правомощията на изпълнителния директор 1. Изпълнителният директор се наема на работа като срочно нает служител на Агенцията в съответствие с член 2, буква а) от Условията за работа на другите служители. 2. Изпълнителният директор се назначава от Административния съвет въз основа на своите качества и доказани административни и управленски умения, както и съответната компетентност и опит, от списък от кандидати, предложени от Комисията въз основа на общ конкурс, проведен при условията на прозрачност след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз и на други места. При сключването на договора с изпълнителния директор Агенцията се представлява от председателя на Административния съвет. Административният съвет приема решението за назначаване на изпълнителния директор с мнозинство от две трети от членовете си. 3. Срокът на правомощията на изпълнителния директор е пет години. В края на срока на правомощията му Комисията прави оценка, при която взема предвид резултатите от работата на изпълнителния директор, както и бъдещите задачи на Агенцията и предизвикателства, пред които тя се изправя. По предложение на Комисията, в което се взема предвид оценката, посочена в първа алинея, Административният съвет може еднократно да продължи срока на правомощията на изпълнителния директор за срок по-малък или равен на пет години. Решението за продължаване на срока на правомощията на изпълнителния директор се приема с мнозинство от две трети от членовете. Изпълнителен директор, чийто срок на правомощията е бил продължен, не може да участва в процедура за подбор за същия пост след изтичането на продължения срок на правомощията. 4. Административният съвет може да освободи изпълнителния директор, по предложение на Комисията, с решение, което се приема с мнозинство от две трети от членовете му. 5. Европейският парламент или Съветът могат да поискат от изпълнителния директор да представи отчет за изпълнението на своите задачи и да направи изявление пред тези институции. Член 15в Командировани национални експерти Агенцията може също така да ползва услугите на командировани национални експерти. Посочените експерти имат съответните разрешения за достъп до класифицирана информация.“ (14) Член 16 се изменя, както следва: „Член 16 Борба с измамите 1. За целите на борбата с измамите, корупцията и другите незаконни дейности се прилагат без ограничения разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета (*). За целта Агенцията се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (**), и издава съответните разпоредби, приложими по отношение на персонала на Агенцията и командированите национални експерти, като използва образеца за решение, съдържащ се в приложението към посоченото споразумение. 2. Сметната палата има правомощия да упражнява контрол върху получателите на финансиране от Агенцията, както и върху изпълнителите и подизпълнителите, които са получили средства от Съюза чрез Агенцията, въз основа на представени ѝ документи или чрез проверки на място. 3. По силата на споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства или договорите, сключени от Агенцията, OLAF може да извършва разследвания, включително проверки и инспекции на място, в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1073/1999 и на Регламент (ЕВРАТОМ, ЕО) № 2185/96 на Съвета (***), с цел борба срещу измамите, корупцията и всяка друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза. 4. Без да се засягат разпоредбите на параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, в споразуменията за сътрудничество, сключвани от Агенцията с трети държави или с международни организации, договорите и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства, сключвани от Агенцията с трети страни, както и решенията за финансиране, взети от Агенцията, се предвижда изрично правото на Сметната палата и OLAF да провеждат инспекции и разследвания в съответствие с предоставените им правомощия. _________________ (*) ОВ L 136, 31.5.1999 г., стр. 1. (**) ОВ L 136, 31.5.1999 г., стр. 15. (***) ОВ L292, 15.11.1996 г., стр. 2. » (15) Член 17 се заменя със следния текст : „Член 17 Привилегии и имунитети По отношение на Агенцията и нейния персонал се прилага Протокол № 7 за привилегиите и имунитетите на Европейския съюз.“ (16) Член 18 се заличава; (17) Член 22 се заменя със следния текст: „Член 22 Правила за сигурност относно защитата на класифицираната и чувствителната информация Агенцията прилага правилата за сигурност на Комисията относно защитата на класифицираната информация на Съюза, установени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията от 29 ноември 2001 г. за изменение на нейния процедурен правилник (*). Тя ги прилага също така по отношение на некласифицираната чувствителна информация. Това засяга по-специално разпоредбите, отнасящи се до обмена, обработката и съхранението на тази информация. _________________ (*) OВ L 317, 3.12.2001 г., стр. 1.“ (18) След член 22 се вмъква следният член 22а: „Член 22a Конфликт на интереси 1. Изпълнителният директор, както и длъжностните лица, временно командировани от държавите членки и от Комисията, представят декларация за ангажименти и декларация за интереси, в която се заявява отсъствието на каквито и да било преки или косвени интереси, които биха могли да се считат за накърняващи тяхната независимост. Декларациите се представят в писмена форма при встъпване в длъжност, а в случай че настъпят промени в личното им положение, се представя нова декларация. 2. Външните експерти, участващи в ad hoc работни групи, обявяват в писмен вид, преди всяко събрание, в което участват, интересите, които биха могли да се считат за накърняващи тяхната независимост по отношение на точките в дневния ред. 3. Административният съвет и Съветът за акредитация на сигурността въвеждат политика, която позволява да се избягват конфликтите на интереси.“ (19) След член 23 се вмъква следният член 23а: „Член 23а Възлагане на обществени поръчки съвместно с държавите членки За изпълнение на задачите си Агенцията има право да възлага обществени поръчки съвместно с държавите членки в съответствие с процедурите, предвидени в Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията от 29 октомври 2012 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза(*). _________________ (*) ОВ L 362, 31.12.2012 г., стр. 1.“ (20) Член 26 се заменя със следния текст: „Член 26 Оценка и преразглеждане на настоящия регламент 1. Най-късно през 2016 г. и на всеки пет години след това Комисията извършва оценка на Агенцията, отнасяща се по-специално до въздействието от нейната дейност, до нейната ефективност, правилно функциониране, методи на работа, нужди и до използването на поверените ѝ ресурси. Тази оценка включва по-специално разглеждането на евентуална промяна в задачите на Агенцията и на финансовото отражение на подобна промяна. 2. Комисията изпраща доклада от оценката, а така също собствените си заключения по съдържанието на доклада, на Европейския парламент и на Съвета, както и на Административния съвет и на Съвета за акредитация на сигурността на Агенцията. Резултатите от оценката се огласяват. 3. Всяка втора оценка съдържа преглед на постигнатото от Агенцията с оглед на нейните цели и задачи. Комисията може да предложи настоящият регламент да бъде отменен, ако сметне, че запазването на Агенцията вече не е обосновано във връзка с определените ѝ цели и задачи.“ Член 2 Настоящият регламент влиза в сила на [двадесетия] ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки. Съставено в Брюксел на […] година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цели 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.6. Срок на действие и финансово отражение 1.7. Предвидени методи на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити на [органа] 3.2.3. Очаквано отражение върху човешките ресурси на [органа] 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано отражение върху приходите 3.4. Очаквано отражение върху човешките ресурси на Комисията ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 912/2010 от 22 септември 2010 г. за създаване на Европейската агенция за ГНСС — изменение на финансовата обосновка 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД[9] Съответни области на политиката: Предприятия и промишленост Глава 02 05: ПРОГРАМИ ЗА СПЪТНИКОВА НАВИГАЦИЯ („ГАЛИЛЕО“ И „EGNOS“) 1.3. Естество на предложението/инициативата ¨ Предложението/инициативата е свързано(а) с ново действие ¨ Предложението/инициативата е свързано(а) с ново действие вследствие на пилотен проект/подготвително действие[10] ¨ Предложението/инициативата е свързано с продължаване на съществуващо действие þ Предложението/инициативата е свързано с действие, пренасочено към ново действие 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишни стратегически цели на Комисията, за чието изпълнение е предназначено(а) предложението/инициативата Подпомагане на европейското присъствие в космоса и разработване на спътниковите услуги Програмите за спътникова навигация (наричани по-долу „програмите“) са водещи проекти на Съюза. С тях се цели предоставянето на услуги за спътникова навигация, като по този начин те ще доведат до значително развитие в многобройни сфери, ще представляват фактор за технологични иновации и за увеличаване на конкурентоспособността на европейската икономика, а така също ще създават работни места, ще генерират приходи за предприятията и ще осигуряват социално-икономически ползи. Поради това те се вписват в рамките на стратегията „Европа 2020“ и на политиките за устойчиво развитие. По-конкретно с програма „Галилео“ се цели изграждането на глобалната навигационна спътникова система на Европа (наричана по-долу „ГНСС“). Програмата ще даде възможност да се предоставят на потребителите в цял свят услуги за позициониране, синхронизация и навигация за широка гама от приложения — от сферата на транспорта, като се премине през електроснабдяването, метеорологичните прогнози и заплащането на пътни такси и се стигне до сетълмент на ценни книжа. EGNOS е европейска система, проектирана за подобряване на работата на американската GPS в европейската зона. Тя позволява използването на съществуващите услуги за спътникова навигация за критични от гледна точка на сигурността приложения, като пилотиране и приземяване на самолети или прекосяване на канали от кораби, като това са само няколко примера в сферата на въздушния и морския транспорт. Въз основа на структурата за управление, представена от Комисията в предложението ѝ за регламент относно изграждането и експлоатацията на европейските системи за спътникова навигация[11], а така също на структурата за управление, подкрепена от Европейския парламент, както и от Съвета в приетия от него на 7 юни 2012 г. частичен общ подход, Европейската агенция за ГНСС (наричана по-долу „Агенцията“) ще бъде главно действащо лице във фазата на експлоатация на системите. Като се има предвид обаче, че регламентът относно изграждането и експлоатацията на европейските системи за спътникова навигация (наричан по-долу „Регламентът за ГНСС“) в момента се обсъжда от съзаконодателите и все още не е приет, като при това зависи от окончателното решение относно следващата многогодишна финансова рамка, в някои от хипотезите, използвани за изготвянето на настоящата законодателна финансова обосновка, може да настъпят промени. 1.4.2. Конкретни цели и съответни дейности във връзка с УД/БД Като се има предвид по-активното участие на Агенцията в експлоатацията на програмите, с настоящото предложение се цели да се засили независимостта на Съвета за акредитация на сигурността (единият от трите органа на Агенцията) и да се осигури предоставянето на необходимите човешки и финансови ресурси, за да може Агенцията да изпълнява поверените ѝ задачи. 1. Акредитация на сигурността: Поради стратегическото си значение европейските системи за спътникова навигация са критични инфраструктури. С използването им би могло да се злоупотреби, като това би представлявало заплаха за сигурността на Съюза и на държавите членки. Освен това всяко прекъсване в предоставяните от тях услуги би могло да доведе до значителни загуби за европейската икономика, като се има предвид, че нараства броят на икономическите отрасли, които разчитат на системите за спътникова навигация. За да може да се гарантира сигурността на тези системи, трябва да се извърши независима акредитация на сигурността, която акредитация е от ключово значение за системите. С тази акредитация ще се гарантира, че мерките за сигурност са достатъчни за предпазването на системата от заплахите и уязвимостта, че самата система не е изложена на неприемливи рискове по време на експлоатационния срок си и че е в състояние да обработва, съхранява и предава чувствителна или класифицирана информация без неприемливи рискове, в съответствие с определените специфични условия. Като се има предвид, че Агенцията ще участва по-активно в създаването на програмите в рамките на новата структурата за управление, разделението между дейностите, свързани с акредитацията на сигурността, и останалите дейности трябва да стане по-отчетливо, за да се избегне всякакъв конфликт на интереси между тези два вида дейности и да се запази независимостта на акредитацията на сигурността. 2. Развитие на пазара и на приложенията: Очаква се Агенцията да допринесе за пазарната реализация на услугите, предоставяни от „Галилео“ и EGNOS, за да насърчи приемането им от пазара,. като пазарната реализация на услугите е особено важна за извличането на максимални социално-икономически ползи от системите. 3. Експлоатация на центровете за наблюдение на сигурността на „Галилео“ (Galileo Security Monitoring Centres) и развитие на приложенията за публично регулирана услуга (public regulated service, PRS): Агенцията ще отговаря за експлоатацията на центъра за наблюдение на сигурността на „Галилео“ (Galileo Security Monitoring Centre). Този център се смята за „мозъка“ на системата „Галилео“ по отношение на всички аспекти на сигурността. Става въпрос за критичен оперативен център за системата. Той ще е в състояние да анализира и да контрира различни заплахи или атаки. Поради това центърът трябва да заработи преди да бъдат въведени и пуснати в експлоатация услугите на „Галилео“. Той трябва да функционира 24 часа в денонощието, 7 дни в седмицата, и да се управлява от квалифицирани експерти. Центърът е разположен на две места: във Франция (Saint-Germain-en-Laye) и в Обединеното кралство (Swanwick). 4. Експлоатация на системите: С експлоатацията на системите се цели да се предоставят услуги с високо качество, които да отговарят на нуждите на потребителите, а така също да бъдат взети всички необходими мерки, за да може тези услуги да влязат във възможно най-широка употреба и при това, възможно най-бързо. Задължително е експлоатацията да бъде структурирана по такъв начин, че да гарантира дългосрочното функциониране на системите и извличането на максимални социално-икономически ползи. Рамката за управление трябва да е съобразена с различните програми („Галилео“ и EGNOS), като се има предвид, че всяка програма се намира на различен етап на развитие. Тя трябва да е съобразена и с фазите, в които се намират програмите, за да може да се избегне рискът от прекъсване в предоставянето на услуги. Ако програмата EGNOS вече е пусната в действие и се намира във фаза на експлоатация, програмата „Галилео“ в най-скоро време ще навлезе в решаващ етап от своето развитие — ще започне да предоставя услуги, като това ще отбележи началото на нейната фаза на експлоатация. По отношение на EGNOS - фазата ѝ на експлоатация започна през октомври 2009 г.; - в момента за управлението на експлоатацията на EGNOS отговаря Комисията. От 1ви януари 2014 г. тази отговорност ще бъде прехвърлена на Агенцията, като се предвижда постепенно прехвърляне на задачи още от 2012 г.; - при предложената нова рамка за управление (от 2014 г. нататък) Агенцията ще управлява всички дейности, свързани с експлоатацията на EGNOS, и ще възложи някои оперативни задачи на външни субекти, по-специално на оператора на система EGNOS. По отношение на „Галилео“ - през следващите години ще има застъпване на различните фази на програмата; - по време на фазата на разполагане, която тече в момента, сегашната организация ще остане в сила, за да се гарантира непрекъснатостта и съгласуваността на тази фаза. Следователно Комисията ще продължи да отговаря за приключване изграждането на инфраструктурата на програма „Галилео“; - по време на фазата на експлоатация, която би трябвало да започне през 2014 г. с предоставянето на първите услуги, на Агенцията постепенно ще бъде делегирано управлението на дейностите, свързани с фазата на експлоатация, в рамките на споразумение за делегиране с Комисията. Агенцията ще е натоварена с координирането на всички задачи, свързани с експлоатацията на системата, като поддръжка, задачи, необходими за нормалното функциониране на системата, предоставяне на услуги и изграждане на бъдещите поколения системи. Агенцията ще трябва също така да съдейства за определянето на изискванията по отношение на бъдещите системи, като предостави обратна информация за промените в оперативните нужди и в нуждите на потребителите. Тази фаза на експлоатация е нова за програмата, като управлението ѝ ще се осъществява в рамките на делегиране на ръководството на програма от Комисията към Агенцията. За да може да изпълнява задачите, свързани с експлоатацията на системите, Агенцията ще трябва да разполага с достатъчно персонал. Освен това, за да може да се гарантира непрекъснатостта на услугите и успешното начало на фазата на експлоатация на „Галилео“ през 2014 г., е от първостепенно значение необходимите преходни периоди да бъдат въведени преди 2014 г. Конкретна цел Разработване и осигуряване на инфраструктура и услуги, базирани на спътниковата навигация („Галилео“) Съответни дейности във връзка с УД/БД 02 05 ПРОГРАМИ ЗА СПЪТНИКОВА НАВИГАЦИЯ („ГАЛИЛЕО“ И „EGNOS“) 1.4.3. Очаквани резултати и отражение Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/ целевите групи Началото на европейските програми за спътникова навигация беше поставено преди повече от десетина години с политическата амбиция за развитие и експлоатация на система, обхващаща целия свят, която да позволи на Европейския съюз да извлече стратегически и икономически предимства и да предоставя услуги за спътникова навигация, които да са напълно адаптирани за гражданските цели. Програмите „Галилео“ и EGNOS ще осигурят значителни социално-икономически ползи за Европейския съюз поради: i) преките ползи в резултат на ръста на пазара надолу по веригата за ГНСС (приемници и приложения). Например ако повече самолети са оборудвани с приемници за ГНСС, производителите на тези приемници ще се ползват с допълнителни приходи; ii) непреките ползи в резултат на появата на нови приложения. Ако се намали продължителността на полетите благодарение на по-добра навигация, самолетите ще замърсяват по-малко въздуха, а пътниците ще спечелят ценно време. Освен това по-сигурните начини на транспорт и по-ефективните спешни услуги ще дадат възможност да се спасят повече човешки животи; iii) преките ползи в резултат на ръста на пазара нагоре по веригата и технологичното отражение върху други сектори. Инвестициите, направени в сегмента на ГНСС нагоре по веригата, ще донесат ползи за промишлеността. И други сектори обаче ще се възползват от новите разработки в космическия сектор. Например инструментите, проектирани за оценка и наблюдение на структурното състояние на ракетите носители или резервоарите, могат да бъдат използвани в предприятия от автомобилостроенето, строителството и енергетиката, както и в предприятията, предоставящи обществени услуги. Въпреки че системата, изградена по програма „Галилео“, ще е автономна, услугите ѝ ще се оптимизират благодарение на оперативната ѝ съвместимост с други системи, като американската GPS или руската GLONASS. Поради тази причина сътрудничеството с други държави, предоставящи услуги за спътникова навигация, ще даде възможност за оптимизиране на ползите за потребителите, гражданите или икономиката като цяло. Посредством управлението на експлоатацията на системите и акредитацията на сигурността, Агенцията ще заеме централно място в предоставянето на услуги. Тя ще играе важна роля и за насърчаване на развитието на пазар надолу по веригата. Поради това резултатите от дейността на Агенцията ще имат пряко отражение върху социално-икономическите ползи, очаквани от системите. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението Да се посочат показателите, които позволяват да се проследи изпълнението на предложението/инициативата Показателите, които позволяват да се проследят резултатите от дейността на Агенцията, ще бъдат определени в зависимост от вида на дейността, както е посочено по-долу: 1. Акредитация на сигурността: Агенцията трябва да гарантира, че дейностите по акредитация на сигурността действително се извършват своевременно за всеки един етап от програма „Галилео“ (например, за да се позволи всяко изстрелване на спътник). Изпълнението ще бъде оценено въз основа на приноса на Агенцията за успешното разгръщане на инфраструктурата и на броя на проверките/инспекциите на сигурността, извършени всяка година. Тези проверки и инспекции представляват подробна технически преглед, извършен от или за съответния орган (или посочените от него компетентни представители), на аспектите, отнасящи се до сигурността на системите, на шифрован или информатичен продукт, свързан със сигурността. Оценката потвърждава наличието на изискваните функционални възможности по отношение на сигурността и преценява устойчивостта на тези функционални възможности. При оценката се определя в каква степен са спазени изискванията за сигурност на системата и се установява степента на надеждност на системата. Броят на направените проверки/инспекции е свързан с дейността и с разгръщането на наземни станции. Според прогнозите всяка година между 2013 и 2015 г. ще се извършват по 10 проверки/инспекции, след което между 2016 и 2020 г. — по 5 на година. 2. Развитие на пазара и на приложенията: Оценката на дейностите, извършвани от Агенцията във връзка с пазарната реализация на услугите, ще бъде направена въз основа на приемането от пазара на услугите, предоставяни от EGNOS и „Галилео“, с помощта на специфични показатели, които следва да бъдат разработени за услугите след пускането им в оперативно действие, като брой на летищата, които разполагат с процедури за подхождане, разчитащи на EGNOS, брой на тракторите, оборудвани с приемници за EGNOS, или разчет на всички социално-икономически ползи, произтичащи от системите. Към днешна дата 82 летища са разработили процедури за подхождане, при които се използва системата EGNOS. Целта за 2020 г. е 50 % от пригодните летища, за които използването на EGNOS е уместно, да са разработили такива процедури. 3. Експлоатация на центровете за наблюдение на сигурността на „Галилео“ (Galileo Security Monitoring Centres) и развитие на приложенията за публично регулирана услуга (public regulated service, PRS): Ефикасността на тези дейности може да бъде измерена с броя на въведените оперативни процедури. Целта е през 2016 г. да се разполага с 500 процедури. Като се има предвид, че към днешна дата центровете не работят, тези процедури все още не са въведени. 4. Експлоатация на системите: В съответствие с предложението за регламент относно изграждането и експлоатацията на европейските системи за спътникова навигация дейностите, свързани с експлоатацията на системите, ще се основават на споразумение за делегиране между Комисията и Агенцията. В споразумението за делегиране ще бъдат подробно представени оперативните показатели, с помощта на които да се проследи изпълнението на тези дейности, какъвто е случаят в момента с EGNOS. 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.5.1. Нужди, които трябва да бъдат удовлетворени в краткосрочен или дългосрочен план Като се имат предвид актуалните данни за развитието на Агенцията, не е възможно да бъдат изпълнени новите задачи, предвидени в предложението за регламент относно изграждането и експлоатацията на европейските системи за спътникова навигация, особено що се отнася до раздела „експлоатация“. Ето защо е целесъобразно да се преразгледа финансовата обосновка, за да се приведе в съответствие с реалните нужди от персонал на Агенцията. Освен това следва да се отбележи, че за въвеждането на предлагания модел на управление се изисква Агенцията да разполага с необходимия технически и оперативен персонал, който да е високо компетентен в една изключително специализирана сфера. Организационната структура на Агенцията трябва също да се основава на спецификите на дейностите, които трябва да бъдат изпълнявани от Агенцията. Въпреки че Агенцията няма да изпълнява всички дейности сама, а ще възлага на външни изпълнители голям брой задачи, свързани с предоставянето на услугите и с разработването на големи промени и на нови поколения системи, тя ще трябва да разполага със съответните технически експерти, които да са в състояние да възлагат необходимите обществени поръчки, да контролират дейностите, възложени на външни изпълнители, и да подготвят доклади с високо качество за Комисията. Като се има предвид сложността на програмите, е важно също така да се избегне всяка „интелектуална опасност“, която би могла да попречи на нормалното получаване, предоставяне, използване и прилагане на информация, която е от основно значение за успеха на операциите, и следователно се явява заплаха за гладкото, рационално и ефективно функциониране на програмите. Финансирането на този допълнителен персонал ще се подсигури чрез преразпределение в рамките на бюджетните редове, заделени за програмите за ГНСС. 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС Правото на ЕС да предприеме действие се основава на член 172 от Договора за функционирането на Европейския съюз и на Регламента за ГНСС. Системите, създадени в рамките на европейските програми за спътникова навигация, са инфраструктури, изградени като трансевропейски мрежи, чието използване значително надхвърля националните граници на държавите членки. Освен това предлаганите посредством тези системи услуги допринасят по-специално за развитието на трансевропейските мрежи в областта на транспортната, далекосъобщителната и енергийната инфраструктура. Дадена държава членка не може да изгради сама системи за спътникова навигация, тъй като това надхвърля финансовите и техническите ѝ възможности. Поради това само действие на нивото на ЕС може да доведе до успешен резултат. 1.5.3. Поуки от подобен опит в миналото Не се прилага. 1.5.4. Съгласуваност и евентуална синергия с други актове Възможно е взаимодействие с други съществуващи или бъдещи космически програми, например за разширяване на кръга на потребителите (приложения за пазара надолу по веригата). Също така трябва да се търси взаимодействие с други дирекции на Европейската комисия в областта на научните изследвания и иновациите. Приложенията и технологиите, използващи системите за сателитна навигация, могат да окажат въздействие върху различни стопански отрасли и обществени сфери, като транспорта, енергетиката, услугите за локализация, банковите услуги, селското стопанство и т.н. Важно е да се гарантира, че програмите за научни изследвания и иновации са съгласувани на нивото на Комисията, за да се извлекат максимални социално-икономически ползи от програмите, предприети в тези сектори на дейност. Освен това е целесъобразно да се засили сътрудничеството със Съвместния изследователски център. Програмите биха могли да се възползват от неговия научен и технически опит, както и от неговите свръхмодерни съоръжения за тестване и измерване, за дейностите, свързани със сигурността на ГНСС и с разработването на приложения, базирани на ГНСС. 1.6. Срок на действие и финансово отражение ¨ Предложение/инициатива с ограничен срок на действие – ¨ Предложение/инициатива в сила от [ДД/ММ]ГГГГ до [ДД/ММ]ГГГГ – ¨ Финансово отражение от ГГГГ до ГГГГ þ Предложение/инициатива с неограничен срок на действие – Изпълнение с период на пълно разгръщане на дейността от 2014 до 2016 г., – последван от функциониране при пълен капацитет. 1.7. Предвидени методи на управление[12] þ Непряко централизирано управление чрез делегиране на задачи по изпълнението на: – ¨ изпълнителни агенции – þ органи, създадени от Европейския съюз[13] – ¨ национални органи от публичния сектор/организации, предоставящи обществени услуги – ¨ лица, натоварени с изпълнението на специфични дейности по силата на дял V от Договора за Европейския съюз и посочени в съответния основен акт по смисъла на член 49 от Финансовия регламент ¨ Съвместно управление с международни организации (да се уточни) Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“. Забележки Настоящата рамка за управление беше създадена за фазата на проектиране и за фазата на разгръщане на „Галилео“, както и за началната експлоатация на EGNOS, т.е. за периода 2008—2013 г. Необходимо е тази рамка да се преразгледа с оглед на това, че фазата на разгръщане на „Галилео“ ще продължи и след 2013 г., а през 2014 г. ще започне нова фаза на програмата с предоставянето на началните услуги. Целесъобразно е също така да се дефинира управлението на EGNOS, тъй като системата навлезе в оперативната фаза. Предложението за регламент за ГНСС, което понастоящем се обсъжда в Европейския парламент и Съвета, има за цел да определи рамката за управление на програмите в този нов контекст. Както беше посочено в предложението за регламент за ГНСС, е целесъобразно да се дефинира стабилна, устойчива и дългосрочна рамка за управлението. С рамката ще се оптимизира и рационализира използването на съществуващите структури и ще се осигури постепенен преход между фазата на разгръщане и фазата на експлоатация, като се следи за непрекъснатостта на услугите. 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Да се посочат честотата и условията. В рамките на собствените си (неделегирани) дейности Агенцията ще прилага правилата за мониторинг и докладване, определени в общия подход за децентрализираните агенции, приет от Комисията, Европейския парламент и Съвета. Поради това Агенцията ще предложи: - най-късно до 30 юни 2014 г. стратегическа рамка (многогодишна работна програма) за основните действия, прогнозен бюджет и график, необходими за постигане на нейните цели; - годишна работна програма, която ще претворява стратегическата рамка в мерки и подробни показатели, които ще трябва да бъдат предложени най-късно на 15 ноември от предходната година; - годишен доклад, в който се прави оценка на изпълнението на годишната работна програма. Освен това, на всеки пет години резултатите от дейността на Агенцията ще се оценяват спрямо нейните цели и задачи. На всеки две години ще се оценява и легитимността на Агенцията. Освен тези стандартни мерки, по отношение на задачите, делегирани ѝ от Комисията, Агенцията ще трябва да следи за това, всички договори и всички споразумения, сключени в рамките на програми „Галилео“ и EGNOS, да предвиждат надзор и финансов контрол. В рамките на всички механизми за мониторинг и оценка би трябвало да се обърне особено внимание на контролирането на разходите по програмите, като услугите бъдат предоставяни съгласно установения график. Освен това при упражняване на правомощията си за политически надзор на програмите „Галилео“ и EGNOS Комисията ще укрепи механизмите за мониторинг и оценка, като изиска подробни годишни планове за управлението и доклади за изпълнението, като организира редовни срещи за напредъка по програмите и като извършва финансови и технологични одити. На последно място, в рамките на текущото управление Агенцията ще прилага механизъм за управление на риска и ще използва подходящите средства за управление с оглед на контролирането на разходите по програмите въз основа на по-добра оценка на разходите, като се опира на миналия опит и на реалното прилагане на системата. 2.2. Система за управление и контрол 2.2.1. Установени рискове Агенцията ще отговаря за дейности, които са от първостепенно значение за системите, за тяхната сигурност и за приемането им от пазара. Ако тя не може да разполага със съответната организационна структура и с необходимия персонал за изпълнението на тези задачи, програмите като цяло ще бъдат застрашени. Основните установени рискове са следните: • пазарни рискове: приемането от пазара на услугите, предлагани от европейските системи за спътникова навигация, зависи от два основни фактора: качеството на предоставяните услуги и готовността на пазара да приеме тези нови услуги. Ако техническите резултати са по-ниски от обещаните или възникне прекъсване в услугите, това ще отблъсне потребителите в цял свят и ще доведе до неизползване на инфраструктурите. Ето защо е от решаващо значение експлоатацията на системите да се провежда ефективно. При това е целесъобразно да се гарантира наличието на надеждни приемници за всички услуги, които ще бъдат предлагани от „Галилео“, по-специално за публично регулираната услуга (Public Regulated Service, „PRS“), а потребителите да бъдат информирани за предоставяните от „Галилео“ и EGNOS услуги, за да може приемането им от пазара да е максимално, и следователно, да се извлекат максимални социално-икономически ползи от тези системи. • технологични рискове: спътниковата навигация използва върхови технологии, чието валидиране все още не е извършено и чиито спецификации непрекъснато се променят. Трябва да се въведат ефективни процедури, за да може да се гарантира, че бъдещото развитие и новите поколения системи са съобразени с последните нужди на потребителите и се основават на най-ефективните технологии. Агенцията трябва да разполага с необходимите ресурси, за да въведе тези процедури и да предостави необходимата информация на Комисията, която да може от своя страна да определи приоритетите по отношение на промените в мисията. • промишлени рискове: изграждането на инфраструктурата е свързано с участието на многобройни промишлени предприятия в редица държави; работата им трябва да се координира по ефективен начин за изграждането на надеждни и напълно интегрирани системи, по-специално от гледна точка на сигурността. Ако липсва ефективно координиране на програмите, липсата на ресурси в рамките на Агенцията би могла до доведе до закъснения и допълнителни разходи. • рискове, свързани със сигурността: Агенцията трябва да следи за това сигурността на системите да е обезпечена по ефективен начин, за да може да се гарантира сигурността на Съюза и на неговите държави членки. • рискове, свързани с управлението: управлението на програмите изисква различните образувания да си сътрудничат; следователно е важно да се гарантира необходимата стабилност и организация. Агенцията ще играе важна роля в експлоатацията на програмите, поради което неспособността ѝ да работи ефективно би представлявала сериозен риск за управлението. 2.2.2. Предвидени методи на контрол Сметките на Агенцията ще се одобряват от Сметната палата и към тях ще се прилага процедурата по освобождаване от отговорност. Службата за вътрешен одит на Комисията ще е вътрешен одитор на Агенцията. Освен това Агенцията полага усилия за сертификация в областта на качеството и сигурността на своите ключови процедури, която трябва да започне да се прилага от 2014 г. 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита. Агенцията е под контрола на Европейската служба за борба с измамите. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове · Съществуващи разходни бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер [Наименование…...….] || Многогод./едногод.[14] || от държави от ЕАСТ[15] || от държави кандидатки[16] || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент 1 || 02.0502.01 Европейската агенция за ГНСС (GSA) — дялове 1 и 2 02.0502.02 Европейска агенция за ГНСС (GSA) — дял 3 || Многогод. || ДА || НЕ || НЕ || НЕ · Поискани нови бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер [Наименование…...………….] || Многогод./едногод. || от държави от ЕАСТ || от държави кандидатки || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент || Не са поискани нови бюджетни редове. || || || || || 3.2. Очаквано отражение върху разходите Преди да бъде подробно описано очакваното отражение на настоящото предложение, е важно да се уточни, че на този етап очакваното отражение е временно, тъй като зависи от приемането на многогодишната финансова рамка за 2014 — 2020 г.[17] от бюджетния орган. Освен това в някои от хипотезите, използвани за изготвянето на настоящата законодателна финансова обосновка, може да настъпят промени. Рамката за управление на програмите и произтичащите от нея задачи на Агенцията не са определени в настоящото законодателно предложение, а в Регламента за ГНСС, който в момента се обсъжда в Европейския парламент и в Съвета. Нуждата от допълнителен персонал за Агенцията е продиктувана от новите задачи, поверени на Агенцията в предложението за регламент за ГНСС. По този начин Комисията си запазва правото да измени предложението си, в случай че бъдат направени значителни промени във финансирането или в рамката за управление, предложена в текста на бъдещия регламент за ГНСС. С други думи, ако бюджетният орган реши да намали драстично отпуснатия за програмите бюджет, ще трябва да се направи нова преценка на задачите, поверени на Агенцията, и на съответния персонал. По същия начин, в случай че бюджетният орган реши да повери на Агенцията допълнителни задачи, ще трябва да се направи нов разчет на нуждите от персонал. Така например в проектодоклада на Европейския парламент във връзка с регламента за изграждане и експлоатация на европейските системи за спътникова навигация[18] (докладчик: M. Marinescu) се предвижда, че на Агенцията ще бъде поверено управлението на „центрове за върхови постижения“, чиято цел е да се насърчи развитието и приемането на приложенията, базирани на ГНСС, като тази задача е в допълнение към дейностите, поверени на Агенцията от Комисията в предложението ѝ за регламент за ГНСС. 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите в млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая) Функция от многогодишната финансова рамка: || Номер || Функция 1 — Интелигентен и приобщаващ растеж [Орган]: <…….> || || || 2013[19][20] || 2014 г. || 2015 г. || 2016 г. || 2017 г. || 2018 г. || 2019 г. || 2020 г. || ОБЩО 2014-2020 г. Бюджетен ред 02.050201 Европейска агенция за ГНСС (GSA) — дялове 1 и 2 || Поети задължения || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468 Плащания || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468 Бюджетен ред 02.050202 Европейска агенция за ГНСС (GSA) — дял 3 || Поети задължения || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85 Плащания || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ОБЩО бюджетни кредити за Европейската агенция за ГНСС || Поети задължения || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318 Плащания || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318 Бюджетът на Агенцията за 2014 — 2020 г. вече беше включен в предложението на Комисията относно новата многогодишна финансова рамка за 2014 — 2020 г. Новите задачи и свързаните с тях разходи ще бъдат финансирани благодарение на преразпределение в рамките на бюджетните редове, заделени за програмата за ГНСС във вида, в който е била първоначално предвидена за периода 2013 — 2020 г. Отражението ще е следното и ще възлиза на 117,1 милиона евро. Бюджетен ред 02.0501 Европейски програми за спътникова навигация („EGNOS“ и „Галилео“) || Поети задължения || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118 || Плащания || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118 ОБЩО бюджетни кредити за Европейската агенция за ГНСС в настоящата многогодишна финансова рамка || Поети задължения || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200 Плащания || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200 Функция от многогодишната финансова рамка: || 5 || „Административни разходи“ в млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая) || || || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || ОБЩО ГД <…….> ||  Човешки ресурси || || || || || || || || 0  Други административни разходи || || || || || || || || 0 ОБЩО ГД <….> || Бюджетни кредити || || || || || || || || 0 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || (Общо поети задължения = Общо плащания) || || || || || || || || в млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая) || || || Година N[22] || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || || || || || || || || 0 Плащания || || || || || || || || 0 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити на Европейската агенция за ГНСС – разбивка на средствата по цели и по дялове Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая) Да се посочат целите и резултатите ò || || || Година 2013 || Година 2014 || Година 2015 || Година 2016 || Година 2017 || Година 2018 || Година 2019 || || Година 2020 || РЕЗУЛТАТИ || Вид || Среден разход || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || Брой резултати || Общо разходи || || Цел № 1 — Акредитация на сигурността на ГНСС || || Дялове 1 и 2 || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 || Дял 3 || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || Междинен сбор за конкретна цел № 1 || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 || Цел № 2 — Развитие на пазара и на приложенията, включително сертификация за качество и предоставяне на информация за ГНСС || || Дялове 1 и 2 || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 || Дял 3 || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 || Междинен сбор за конкретна цел № 2 || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 || Цел № 3 — Експлоатация на центровете за наблюдение на сигурността на „Галилео“ (Galileo Security Monitoring Centres) и разработване на приложенията за публично регулирана услуга (public regulated service, PRS) || || Дялове 1 и 2 || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 || Дял 3 || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 || Междинен сбор за конкретна цел № 3 || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 || Цел № 4 — Експлоатация на ГНСС || || Дялове 1 и 2 || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 || Подпомагане (обществени поръчки, финансови средства, човешки ресурси, управление на проекти и контрол, правни въпроси, предоставяне на информация) || || Дялове 1 и 2 || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 || ОБЩО РАЗХОДИ за Европейската агенция за ГНСС || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 Хипотезите, въз основа на които е изчислен бюджетът на Агенцията за периода 2013 — 2020 г., са следните: – новият регламент за ГНСС, който в момента се обсъжда в Европейския парламент и в Съвета, следва да бъде одобрен във вида, предложен от Комисията. Ако това стане, управлението на фазата на експлоатация на EGNOS следва да бъде прехвърлено на Агенцията, а управлението на фазата на експлоатация на програма „Галилео“ следва да бъде делегирано на Агенцията, считано от 1ви януари 2014 г. За да може да се справи успешно с тази важна задача, Агенцията следва да разполага с необходимия персонал и със съответните бюджетни ресурси за успешното приключване на различните етапи на програмата. Изискванията, свързани с програмите за ГНСС и с тяхното бъдещото развитие, следва да доведат до разрастването на Агенцията, което би трябвало да е изключително бързо до 2016 г., а след това леко да нарасне; – изграждането на центровете за наблюдение на сигурността на „Галилео“ (Galileo Security Monitoring Centres) във Франция и в Обединеното кралство е в процес на подготовка. Пълното им влизане в действие се очаква да е между 2013 и 2014 г. и дотогава ще започнат оперативните тестове за валидиране с продължителност 24 месеца, което обяснява необходимостта да се предвидят известен брой допълнителни служители, както и някои еднократни разходи през 2014 г. Необходимостта от такива центрове бе установена по-специално по време на щателната работа по подготовката на услугите. Центровете трябва да разполагат с квалифицирани оператори, които да поемат грижата за хардуера и софтуера при задълбочено познаване на въпросите, свързани със сигурността на системата, и които трябва да бъдат подготвени по време на фазата на разгръщане и на поетапно предоставяне на услугите. Те трябва по-специално да отговорят на нуждите, свързани с достъпа до публично регулирана услуга (PRS) за потребителите на PRS. Те ще трябва също така да изготвят оперативните процедури и да осигурят мониторинга и управлението на произшествията, свързани със сигурността, в рамките на цялата система; – до юни 2017 г. установяването на Агенцията в Прага не е свързано с никакви разходи за наем. След тази дата Агенцията ще трябва да плаща наем на чешките органи, чийто размер ще се равнява на 25 % от търговската стойност на наетите помещения. Направен беше предварителен разчет въз основа на практикуваните в Прага цени. Освен това Агенцията ще трябва да понесе и други разходи за наем за другите места, в които Агенцията ще извършва работа, като във Франция (Saint‑Germain‑en‑Laye, Toulouse), в Обединеното кралство (Swanwick) и в Нидерландия (ESTEC, Европейската космическа агенция); – разходите за персонал на Агенцията са изчислени въз основа на средните разходи на Комисията. В тях се предвижда относително слаба ротация на персонала и постъпване на служба на новите служители в