ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ГОДИШЕН ДОКЛАД ЗА 2013 ГОДИНА ОТНОСНО ОТНОШЕНИЯТА МЕЖДУ ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ И НАЦИОНАЛНИТЕ ПАРЛАМЕНТИ /* COM/2014/0507 final */





1. Въведение Два са пътищата, по които през 2013 г. отношенията между Европейската комисия и националните парламенти продължиха да се развиват: от една страна, чрез механизма за контрол на субсидиарността, въведен с Договора от Лисабон, за оценка на съответствието на новите законодателни предложения на Комисията (които не попадат в областите на изключителна компетентност на ЕС) с принципа на субсидиарност; и от друга страна, чрез политическия диалог, на който Комисията даде ход през 2006 г., за да се подобри обменът на информация и становища по въпроси на политиката, както във връзка със законодателни предложения, така и с незаконодателни инициативи. Освен това бяха проведени много срещи и обсъждания, в които намери отражение многообразието на по-широкия обмен между Комисията и националните парламенти. Настоящият девети годишен доклад относно отношенията между Комисията и националните парламенти е съсредоточен върху политическия диалог. Конкретни аспекти, свързани с механизма за контрол на субсидиарността, включително вторият „жълт картон“, показан от редица национални парламенти на предложението на Комисията за регламент на Съвета за създаване на Европейска прокуратура[1], се анализират в годишния доклад за 2013 г. относно субсидиарността и пропорционалността, който се публикува успоредно с настоящия доклад и следва да се разглежда като допълнение към него. Този втори „жълт картон“ беше ясен израз на волята на националните парламенти да бъдат чути в отношенията си с Комисията във връзка с конкретен законодателен акт. Общо погледнато, по-широкият политически диалог относно предложенията и инициативите на Комисията продължи да дава възможност на националните парламенти да играят конструктивна роля за формирането на политиката на равнището на ЕС, особено в контекста на задълбочаването на Икономическия и паричен съюз (ИПС) и прилагането на препоръките на европейския семестър. Както и в предишни години, политическият диалог през 2013 г. се проведе основно чрез: i) общи двустранни и многостранни дебати и дискусии, често по време на междупарламентарните срещи (раздел 2); ii) размяна на писмени становища от националните парламенти и отговори на Комисията (раздел 3); и iii) контакти и срещи през годината (раздел 4). Настоящият доклад завършва с кратък обзор на бъдещето на отношенията между Комисията и националните парламенти (раздел 5). 2. По-широкият контекст: основни срещи и предизвикателства През 2012 г., на фона на продължаваща икономическа несигурност, в центъра на вниманието на националните парламенти беше европейският отговор на кризата, включително стратегията „Европа 2020“ и многогодишната финансова рамка за периода 2014 – 2020 г. През 2013 г., при все че становищата на националните парламенти продължиха да се съсредоточават върху правосъдието и вътрешните работи, вътрешния пазар и въпросите, свързани с Европейския паричен съюз, в политическия дневен ред бяха включени и някои по-специфични въпроси, като например Директивата за тютюневите изделия[2] и Директивата за данъчно облагане на финансовите сделки[3]. Конференцията на парламентарните комисии по европейски въпроси (КОСАК) продължи да бъде важен форум за дискусии с националните парламенти. През януари 2013 г. председателите на КОСАК се срещнаха в Дъблин. На тази среща обсъжданията относно приоритетите на ирландското председателство показаха, че бъдещето на ИПС и свързаните въпроси за демократичната легитимност и отчетност ще присъстват в политическия дневен ред за дълъг период от време, като националните парламенти настояваха тяхната все по-важна роля да бъде взета под внимание. 49-то пленарно заседание на КОСАК, проведено в Дъблин, бе до голяма степен посветено на Европейската година на гражданите. Поради това акцентът беше поставен върху въпроси относно бъдещата европейска интеграция и бъдещето на младите граждани в Европа. На 50-то пленарно заседание на КОСАК във Вилнюс продължи обсъждането на демократичната легитимност и отчетност в ЕС и ролята на националните парламенти. На това пленарно заседание един от основателите на КОСАК, министърът на външните работи на Франция Лоран ФАБИЮС, произнесе реч относно създаването на КОСАК. В тази реч той подчерта, че причините за създаване на КОСАК не са изчезнали и призова за по-добра координация на политиките и подобряване на сътрудничеството между представителите на националните институции. Заместник-председателят на Комисията ШЕФЧОВИЧ направи основно изказване относно прилагането на стратегията „Европа 2020“, като посочи свързаните с това процеси и изтъкна оставащите предизвикателства, особено по отношение на безработицата, иновациите, климата и енергетиката. Бяха проведени два дебата относно демократичната легитимност и ролята на националните парламенти, като бе изтъкнато видимото раздалечаване между ЕС и неговите граждани и значението на националните парламенти за решаването на този проблем, като използват инструментите, с които разполагат. През цялата 2013 г. въпросът за демократичната легитимност като цяло, както и по-специално във връзка с европейския семестър, продължи да бъде ключов елемент на междупарламентарните дискусии и на диалога между Комисията и националните парламенти. Това включваше неофициални и официални инициативи за засилване на парламентарния контрол и междупарламентарното сътрудничество в контекста на засилено икономическо управление, било то в общия контекст на междупарламентарното сътрудничество (посочено в член 9 от Протокол № 1 към Договорите), или въз основа на член 13 от Договора за стабилност, координация и управление, както бе договорен на срещата на Европейския съвет през март 2012 г. (вж. също раздел 5 по-долу). По-широкото обсъждане на демократичната легитимност също така засили съзнанието в целия ЕС за това, че е необходима по-добра координация между макроикономическите и бюджетните политики на държавите членки, за да може ИПС да продължи да функционира. Всяко допълнително задълбочаване на ИПС трябва обаче да предвижда и силен демократичен контрол, включително от националните парламенти и Европейския парламент. Едно от основните събития във връзка с новото икономическо управление, в което бяха ангажирани националните парламенти, бе първата „Европейска парламентарна седмица“, организирана по инициатива на Европейския парламент през януари 2013 г., в която участваха приблизително 100 депутати от 26 национални парламента. Сесиите бяха организирани от Комисията по бюджети, Комисията по икономически и парични въпроси и Комисията по заетост и социални въпроси на Европейския парламент. Разискванията бяха съсредоточени предимно върху институционални въпроси, като демократичната легитимност, но обхващаха и конкретни въпроси на политиката, свързани с европейския семестър и многогодишната финансова рамка за 2014 – 2020 г., като например избора между строги ограничения и растеж, младежката заетост и социалното въздействие на икономическите мерки. Въпреки че тази Европейска парламентарна седмица нямаше за цел конкретни заключения, тя укрепи консенсуса относно необходимостта от засилване на демократичната легитимност на европейския семестър чрез увеличаване на съпричастността на националните парламенти към процеса и ранното им ангажиране в него. Това може да се постигне чрез включване на съответните им правителства на етапа, предхождащ представянето на националните програми за реформа. Говорителят на ирландските Houses of the Oireachtas предложи организирането на редовни дебати по специфични европейски въпроси („Европейски дни“), които да се провеждат в един и същи ден във всички национални парламенти. Това предложение бе посрещнато с интерес. Ясен израз на новото икономическо управление с участието на националните парламенти в процеса на европейския семестър бе даден и чрез „пакета от два законодателни акта“[4]. Той гарантира икономически диалог между държавите членки от еврозоната, подкрепен от съответните становища на Комисията относно техните проекти на бюджетни планове и цялостна оценка на бюджетната ситуация и на перспективите в еврозоната като цяло. Като част от него през есента на 2013 г. държавите членки от еврозоната за пръв път представиха на Комисията своите проекти на бюджетни планове, а на 15 ноември 2013 г. Комисията прие становища относно тези планове. По този начин на националните заинтересовани страни (включително на националните парламенти) беше предоставена независима гледна точка относно плановете на държавите членки. 3. Писмени становища от националните парламенти Общият брой на становищата, изпратени от националните парламенти, се увеличи значително през последните години, но изглежда се е установил на малко над 600 становища годишно, от които около 14% са мотивирани становища (вж. приложение 1). След промени на вътрешните си процедури сега Комисията обикновено отговоря на тези становища в рамките на самоналожен срок от три месеца. Политическият диалог на Комисията с националните парламенти се оказа успешен и с ясна си добавена стойност. Ако националните парламенти внасят своите становища на ранен етап, те могат да служат като система за ранно предупреждение, даваща на Комисията представа за основните аргументи по същество относно предложенията на Комисията. Тогава Комисията може да провежда преговори със Съвета и Европейския парламент при пълно познаване на становищата, изразени от националните парламенти. Комисията отдава голямо значение на политическия диалог, и по-специално приканва националните парламенти да вземат отношение по обществените консултации, зелените книги и съобщенията по време на предзаконодателния етап. От декември 2013 г. насам националните парламенти са изрично информирани относно всички публични консултации на Комисията. Участие и обхват Данните по-долу отразяват само дейността на националните парламенти по отношение на участието им в политическия диалог в тесен смисъл, т.е. чрез внасяне на писмени становища в Комисията. Както неизменно се отбелязва в настоящия доклад, и по-специално в раздел 4, дейността на националните парламенти по въпросите на ЕС не може да бъде измерена единствено въз основа на писмения им принос към политическия диалог, тъй като националните парламенти вероятно упражняват и други контролни дейности. Освен това националните парламенти не внасят коментари по всички предложения или други документи на Комисията, а правят подбор в съответствие със своите приоритети. През 2013 г. бяха получени общо 621[5] становища от националните парламенти, което представлява намаление от приблизително 6% в сравнение с 2012 г. (663). Налице е слабо увеличение между 2011 г. и 2012 г. и силно изразено увеличение през 2011 г. в сравнение с 2010 г. (7% през 2012 г., но 60% през 2011 г.). Могат да се отбележат следните общи тенденции: · като част от писмения политически диалог 16 камари изпратиха повече становища през 2013 г., отколкото през 2012 г., 18 камари изпратиха по-малко становища, отколкото през 2012 г., а 2 изпратиха същия брой становища, както и през 2012 г.; · дейността във връзка с политическия диалог е неравномерно разпределена между камарите на националните парламенти (почти 80% от общия брой становища бяха изпратени от десетте най-активни камари); · националните парламенти продължават да съсредоточават своя политически диалог с Комисията върху законодателните документи, като само ограничен дял от получените от тях становища са свързани с други видове инициативи. През 2013 г. на 15-те предложения на Комисията, които бяха повод за получаване на най-много становища от националните парламенти, се падат 144 (23%) от общо 621 становища. Както и през 2012 г. обаче, мнозинството от документите на Комисията, по които националните парламенти изразиха мнение през 2013 г., доведоха до изпращането на едно до три становища в съответствие с различните области на интереси на националните парламенти. Предложенията и инициативите на Комисията, които бяха повод за получаване на най-голям брой становища от националните парламенти, бяха създаването на Европейската прокуратура[6] (20 становища), сближаването на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия[7] (17 становища), установяването на рамка за морско пространствено планиране и интегрирано крайбрежно управление[8] (14 становища), създаването на рамка за достъп до пазара на пристанищни услуги и финансова прозрачност на пристанищата[9] (10 становища), както и предложението относно Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество и обучение в областта на правоприлагането (Европол) и за отмяна на решения № 2009/371/ПВР и 2005/681/ПВР[10] (10 становища) (вж. приложение 2 за повече подробности). Както и през 2012 г., за някои от предложенията, които бяха повод за получаване на общо най-много становища от националните парламенти, бяха изпратени и най-голям брой мотивирани становища по механизма за контрол на субсидиарността. През 2013 г., както и през 2012 г., повече от половината от получените становища в контекста на политическия диалог бяха свързани с шест области на политиката (323 от общо 596 през 2013 г.). Това бяха правосъдието, вътрешният единен пазар и услугите, мобилността и транспорта, вътрешните работи, здравеопазването и политиката за потребителите и съобщенията (вж. приложение 3 за повече подробности). През 2012 г. националните парламенти все повече съсредоточиха своя политически диалог с Комисията върху законодателните предложения, като само една малка част от внесените от тях становища имаха отношение към незаконодателни инициативи. През 2013 г. тази тенденция продължи. Сред 15-те документа на Комисията, във връзка с които бяха получени най-много (т.е. шест или повече) становища от националните парламенти, само два бяха незаконодателни[11]. Подобно на 2012 г. обаче, всички освен едно от 15-те политически становища на шведския Riksdag бяха във връзка с незаконодателен документ, въпреки че тази камара изпрати също така най-много мотивирани становища. Основни въпроси на политическия диалог Следните законодателни предложения са сред онези, при които привлякоха особено внимание от страна на националните парламенти през 2013 г. (вж. приложение 2 за повече подробности). Тъй като предложенията също така бяха сред онези, за които бяха изпратени най-много мотивирани становища, наред с това следва да се спомене и Годишният доклад за 2013 г. относно субсидиарността и пропорционалността, в който се прави по-подробно описание. · Предложение за Регламент на Съвета за създаване на Европейска прокуратура[12] Понастоящем Съюзът на практика няма правомощия да се намесва в случаи на престъпна злоупотреба, засягаща неговите средства. Данните във връзка с разкриването, разследването и успешното преследване по наказателен ред на престъпленията против бюджета на ЕС се различават значително между държавите членки (те се простират в обхвата между 19% и 90%). Благодарение на Европейската прокуратура ще се реши проблемът с различията при наказателното преследване, които се дължат на националния характер на правосъдните системи, както и на това, че на борбата с европейските измами не винаги се отдава първостепенна важност на национално равнище. В Договора от Лисабон (член 86 от ДФЕС)[13] се предвижда специфично правно основание за създаването на Европейска прокуратура. През 2013 г. Комисията получи 20 становища по предложението, 13 от които бяха мотивирани становища[14]. Тъй като броят на гласовете, свързани с тези мотивирани становища, превиши прага от 14, който се прилага към предложенията в областта на правосъдието и вътрешните работи, беше показан жълт картон. · Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия (Директива за тютюневите изделия)[15] С измененото предложение за Директива за тютюневите изделия се предвиждат нови и по-строги правила за начина, по който тютюневите изделия могат да бъдат произвеждани и представяни за продажба в ЕС. По-конкретно, с него се предлага да се забрани употребата на цигари, тютюн за ръчно свиване на цигари и бездимни тютюневи изделия с характерни вкусово-ароматни качества и да стане задължително използването върху цигарите и тютюна за ръчно свиване на цигари на предупреждения относно здравето под формата на големи снимки. С него се предлага също така да се уреди трансграничната продажба по интернет и се предвиждат технически елементи за борба с незаконната търговия. В него се предлагат и мерки по отношение на продукти, които не са специално уредени към днешна дата, като например електронните цигари и растителните изделия за пушене. Предложението[16] е в отговор на исканията от страна на Европейския парламент и Съвета на министрите и се опира на докладите от 2005 г. и 2007 г. на самата Комисия относно прилагането на Директивата за тютюневите изделия (Директива 2001/37/ЕО). По това предложение Комисията получи 17 становища, от които седем бяха мотивирани становища, поставящи под съмнение съответствието на предложението с принципа на субсидиарност. Въпреки че това предложение предизвика значителен интерес у националните парламенти, стандартният праг, при който се показва жълт картон (19 гласа), не беше достигнат. · Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамка за морско пространствено планиране и интегрирано крайбрежно управление[17] Некоординираното използване на крайбрежните и морските райони води до съревнование за морско и крайбрежно пространство и до неефикасно използване на морските и крайбрежните ресурси. Съществуващата несигурност и липсата на предсказуемост по отношение на достъпа до морското пространство създадоха неоптимален стопански климат за инвеститорите. В резултат на бързо растящото търсене на морско пространство за нови дейности, като например производството на енергия от възобновяеми източници и отглеждането на аквакултури, ЕС трябва да гарантира съгласувано планиране на дейностите в морето. Координацията между държавите членки на този етап не е достатъчно напреднала, а настоящите несъответствия между съществуващите системи пречат на ефикасното трансгранично планиране. По това предложение Комисията получи 14 становища, от които девет бяха мотивирани становища, поставящи под съмнение съответствието на предложението с принципа на субсидиарност. 4. Контакти и посещения В допълнение към обмена на писмени становища от националните парламенти и отговори от Комисията политическият диалог се проведе и по-неформално чрез срещи и контакти на политическо и административно равнище. Те се състояха по-специално в следното: Повечето национални парламенти проведоха редовни срещи с членовете на Комисията, както в Брюксел, така и в съответните държави членки. През 2013 г. заместник-председателят на Комисията и комисар по въпросите на междуинституционалните отношения Марош ШЕФЧОВИЧ направи 8 посещения в националните парламенти (германския Bundestag, френския Sénat, хърватския Hrvatski sabor, ирландските Houses of the Oireachtas, литовския Seimas и словашката Národná Rada). През същата година той прие голям брой посещения от индивидуални посетители/делегации от националните парламенти в седалището на Комисията в Брюксел (чешкия Senát, датския Folketing, френския Sénat, ирландските Houses of the Oireachtas, италианския Senato della Repubblica, малтийската Kamra tad-Deputati, полския Sejm и румънската Camera Deputaților). Освен обсъжданията на конкретни законодателни предложения и политически инициативи, тези срещи обхванаха въпроси, отнасящи се до сътрудничеството между Комисията и националните парламенти, както и въпроси във връзка с развитието на икономическото управление и демократичната легитимност. Комисията бе представена също на политическо равнище на повечето междупарламентарни заседания през 2013 г. Председателят БАРОЗУ (редом с председателите ВАН РОМПЬОЙ и ШУЛЦ), заместник-председателите РЕН и ШЕФЧОВИЧ и комисарите ЛЕВАНДОВСКИ и АНДОР участваха в първата Европейска парламентарна седмица през януари 2013 г. Заместник-председателят ШЕФЧОВИЧ участва в пленарното заседание на КОСАК във Вилнюс през октомври 2013 г. и на заседанието на председателите на КОСАК през януари 2013 г. в Дъблин. Заместник-председателя РЕН участва в дискусия с бюджетната комисия на финландския Eduskunta, за да представи и обсъди оценката на Комисията на проекта на бюджетен план на Финландия за 2014 г. Върховният представител по въпросите на външните работи и политиката на сигурност и заместник-председател на Комисията баронеса АШТЪН присъства на две заседания на междупарламентарната конференция за общата външна политика и политика на сигурност и общата политика за сигурност и отбрана, целяща да насърчи междупарламентарното сътрудничество в тази област. Първото от тези заседания се проведе в Дъблин през април 2013 г., а второто бе проведено във Вилнюс през септември 2013 г. Членовете на кабинета на комисар ШЕМЕТА и служители от ГД „Бюджет“ се срещнаха с делегация от Комисията за публични финансови отчети към датския Folketing в Брюксел и с нидерландския Парламент в Хага относно освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2012 г. След присъединяването на Хърватия към ЕС на 1 юли 2013 г. комисар МИМИЦА представи Работната програма на Комисията за 2014 г. на хърватския Hrvatski sabor. При поискване служители на Комисията също така участваха в срещи на националните парламентарни комисии, а различни служби на Комисията (особено ГД „Действия по климата“, ГД „Икономически и финансови въпроси“, ГД „Енергетика“, ГД „Околна среда“, ГД „Вътрешни работи“, ГД „Правосъдие“, ГД „Морско дело и рибарство“, ГД „Вътрешен пазар и услуги“, Европейска служба за борба с измамите, ГД „Регионална политика“, ГД „Здравеопазване и политика за потребителите“) присъстваха на редовните срещи на постоянните представители на националните парламенти в Брюксел, за да обсъждат различни предстоящи инициативи или текущи въпроси. Както и през 2012 г., през 2013 г. постоянните представители на националните парламенти се срещнаха със заместник-председателя ШЕФЧОВИЧ, както и със служители от кабинетите на председателя БАРОЗУ, на заместник-председателя ШЕФЧОВИЧ и с други членове на Комисията. 5. Заключения и перспективи С общо около 600 становища от националните парламенти, значителният обем на писмения политически диалог между Комисията и националните парламенти не спадна през 2013 г. Въпреки че почти всички камари имат поне единичен принос, 10-те най-активни камари са автори на почти 80% от всички получени становища. Документите на Комисията, които бяха повод за получаване на най-голям брой становища от националните парламенти, бяха и тези, за които бяха изпратени най-голям брой мотивирани становища. В допълнение към писмения диалог Комисията продължи да поддържа чести контакти и срещи с националните парламенти, както на политическо, така и на официално равнище, в Брюксел и в държавите членки. В началото на 2014 г. националните парламенти и Европейския парламент потвърдиха намерението си да разширят участието си в дейностите на равнище ЕС, като например европейския семестър. Демократичната легитимност ще остане основна тема за дискусия между институциите на ЕС и националните парламенти за дълъг период напред. През януари 2014 г. по време на пленарното заседание на КОСАК ролята на националните парламенти и демократичната легитимност и отчетността отново бяха често присъстващи теми. Нови конкретни идеи и предложения относно ролята и правата на националните парламенти бяха представени от холандската Tweede Kamer и датския Folketing. През април 2014 г. Комисията на Европейския парламент по конституционни въпроси прие доклад от Карло КАСИНИ (ЕНП/Италия) относно националните парламенти. В доклад се препоръчва inter alia предприемането от страна на националните парламенти на „стъпки за подобряване на насоките и процедурите за контрол с оглед постигане на по-голяма последователност“. В него се изтъква също така, че механизмът за ранно предупреждение е един от инструментите за осигуряване на ефективно сътрудничество между европейските и националните институции, и се приветства фактът, че механизмът се използва и като канал за консултация и диалог за сътрудничество между различните институции в многостепенната система на управление на ЕС. Втората Европейска парламентарна седмица, проведена през януари 2014 г., показа отново, че Европейският парламент и националните парламенти имат общи интереси. В частта от програмата, посветена на междупарламентарната конференция, се състояха четири пленарни дебата на тема макроикономически дисбаланси, демократична легитимност на програмите за макроикономически корекции, насърчаване на растежа и създаването на работни места и засилване на бюджетния надзор в ИПС. Приложение 1 Брой становища, получени от Комисията през 2013 г., по национални парламенти/камари (политически диалог и механизъм за контрол на субсидиарността) Държава членка || Камара || Общ брой становища[18] || Брой на мотивираните становища (Протокол № 2)[19] Португалия || Assembleia da República || 192 || 1 Чешка република || Senát || 64 || 2 Германия || Bundesrat || 40 || 3 Франция || Assemblée nationale || 40[20] || 1 Румъния || Camera Deputaților || 38 || 2 Италия || Senato della Repubblica || 36 || 2 Румъния || Senatul || 26 || 3 Швеция || Riksdag || 24 || 9 Обединено кралство || House of Lords || 18 || 3 Испания || Congreso de los Diputados и Senado (двете камари) || 17[21] || 5[22] Ирландия || Houses of the Oireachtas (двете камари) || 12[23] || 3[24] Нидерландия || Eerste Kamer || 10 || 3 Австрия || Bundesrat || 9 || 6 Чешка република || Poslanecká sněmovna || 8 || 2 Франция || Sénat || 8 || 4 Полша || Senat || 8 || 2 Малта || Kamra tad-Deputati || 7 || 5 Нидерландия || Tweede Kamer || 7 || 5 Италия || Camera dei Deputati || 6 || 0 Литва || Seimas || 6 || 6 Полша || Sejm || 6 || 2 Люксембург || Chambre des Députés || 5 || 2 Словения || Državni zbor || 5 || 1 Обединено кралство || House of Commons || 5 || 5 Дания || Folketing || 4 || 1 Гърция || Vouli ton Ellinon || 4 || 3 Белгия || Chambre des Représentants || 3 || 1 Австрия || Nationalrat || 2 || 0 Естония || Riigikogu || 2 || 1 Финландия || Eduskunta || 2 || 1 Унгария || Országgyűlés || 2 || 1 Белгия || Sénat || 1 || 1 България || Народно събрание || 1 || 0 Кипър || Vouli ton Antiprosopon || 1 || 1 Латвия || Saeima || 1 || 1 Словакия || Národná Rada || 1 || 0 Хърватия (от 1.7.2013 г.) || Hrvatski sabor || 0 || 0 Германия || Bundestag || 0 || 0 Словения || Državni svet || 0 || 0 ОБЩО || 621 || 88 Приложение 2 Документи на Комисията, за които тя получи най-голям брой становища[25] през 2013 г. (политически диалог и механизъм за контрол на субсидиарността) || Документ на Комисията || Заглавие || Общ брой становища[26] || Брой на мотивираните становища (Протокол № 2)[27] 1 || COM(2013) 534 || Предложение за Регламент за създаване на Европейска прокуратура || 20[28] || 13[29] 2 || COM(2012) 788 || Предложение за Директива за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите членки относно производството, представянето и продажбата на тютюневи и свързани с тях изделия || 17 || 7 3 || COM(2013) 133 || Предложение за Директива за установяване на рамка за морско пространствено планиране и интегрирано крайбрежно управление || 14[30] || 9[31] 4 || COM(2013) 173[32] || Предложение за Регламент относно Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество и обучение в областта на правоприлагането (Европол) и за отмяна на решения № 2009/371/ПВР и 2005/681/ПВР. || 10[33] || 3[34] 5 || COM(2013) 296 || Предложение за Регламент за създаване на рамка за достъп до пазара на пристанищни услуги и финансова прозрачност на пристанищата || 10[35] || 7[36] 6 || COM(2013) 28[37] || Предложение за Регламент за изменение на Регламент (ЕО) № 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за железопътни пътнически превози || 9 || 6 7 || COM(2013) 147 || Предложение за Регламент относно мерки за намаляване на разходите за разгръщане на високоскоростни електронни съобщителни мрежи || 9 || 2 8 || COM(2012) 614[38] || Предложение за Директива за подобряване на баланса между половете сред директорите без изпълнителни функции на дружествата, допуснати до борсова търговия, и свързани с това мерки || 8 || 5 9 || COM(2013) 627 || Предложение за Регламент за определяне на мерки относно единния европейски пазар на електронни съобщителни услуги, за изграждане на континентална мрежа и за изменение на директиви 2002/20/ЕО, 2002/21/ЕО и 2002/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Регламент (ЕО) № 1211/2009 и Регламент (ЕС) № 531/2012 || 8 || 4 10 || COM(2013) 71 || Предложение за Директива за въвеждане на засилено сътрудничество в областта на данъка върху финансовите сделки || 8 || 1 11 || COM(2012) 777 || Съобщение „Подробен план за задълбочен и истински икономически и паричен съюз – Начало на дебат на европейско равнище“ || 6 || 0 12 || COM(2013) 166[39] || Съобщение „Към задълбочен и истински Икономически и паричен съюз – Предварителна координация на важните реформи в икономическата политика“ || 6 || 0 13 || COM(2013) 228 || Предложение за Регламент за насърчаване на свободното движение на гражданите и предприятията чрез опростяване на приемането на някои официални документи в Европейския съюз и за изменение на Регламент (ЕС) № 1024/2012 || 6 || 1 14 || COM(2013) 48[40] || Предложение за Директива относно мерки за гарантиране на високо общо ниво на мрежова и информационна сигурност в Съюза || 6 || 1 15 || COM(2013) 535 || Предложение за Регламент относно Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество в областта на наказателното правосъдие (Евроюст) || 6 || 1 Приложение 3 Брой становища, получени от Комисията през 2013 г., по водещи служби на Комисията (политически диалог и механизъм за контрол на субсидиарността) Водеща служба на Комисията || Общ брой становища[41] ГД „Вътрешен пазар и услуги“ || 68 ГД „Правосъдие“ || 67 ГД „Мобилност и транспорт“ || 61 ГД „Вътрешни работи“ || 52 ГД „Здравеопазване и политика за потребителите“ || 43 ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ || 38 ГД „Генерален секретариат“ || 32 ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ || 25 ГД „Действия по климата“ || 24 ГД „Морско дело и рибарство“ || 24 ГД „Околна среда“ || 23 ГД „Данъчно облагане и митнически съюз“ || 21 ГД „Предприятия и промишленост“ || 18 ГД „Енергетика“ || 18 ГД „Икономически и финансови въпроси“ || 16 ГД „Евростат“ || 12 ГД „Регионална политика“ || 11 ГД „Научни изследвания и иновации“ || 11 ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ || 8 ГД „Конкуренция“ || 8 ГД „Образование и култура“ || 7 ГД „Разширяване“ || 7 ГД „Търговия“ || 7 ГД „Развитие и сътрудничество“ – EuropeAid || 5 ГД „Бюджет“ || 4 Европейска служба за борба с измамите (OLAF) || 4 Европейска служба за външна дейност || 3 ГД „Комуникации“ || 1 ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“ || 1 ГД „Човешки ресурси и сигурност“ || 1 Правна служба || 1 ОБЩО || 621 [1] COM(2013) 534. [2] COM(2012) 788. [3] COM(2013) 71. [4] Регламент (ЕС) № 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната и Регламент (ЕС) № 472/2013 за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност. [5] Включително 88 мотивирани становища, получени в рамките на механизма за контрол на субсидиарността. [6] COM(2013) 534. [7] COM(2012) 788. [8] COM(2013) 133. [9] COM(2013) 296. [10] COM(2013) 173. [11] Съобщение на Комисията „Подробен план за задълбочен и истински Икономически и паричен съюз – Начало на дебат на европейско равнище“ (COM(2012) 777) и Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Към задълбочен и истински Икономически и паричен съюз – Предварителна координация на важните реформи в икономическата политика“ (COM(2013) 166). [12] COM(2013) 534. [13] Съгласно Договорите за ЕС Дания няма да участва в Европейската прокуратура, а Обединеното кралство и Ирландия решиха да не участват. [14] През 2014 г. бяха внесени допълнителни становища. [15] COM(2012) 788. [16] Директивата беше приета през април 2014 г. и влезе в сила през май 2014 г. като Директива 2014/40/ЕС. [17] COM(2013) 133. [18] В това число становища и мотивирани становища, получени от националните парламенти. [19] За да може да бъде квалифицирано като мотивирано становище съгласно определението в Протокол № 2, дадено становище трябва ясно да посочва нарушаване на субсидиарността и да бъде изпратено до Комисията в срок от осем седмици след получаване на предложението от националните парламенти. [20] От които 25 бяха изпратени без Assemblée nationale да очаква отговор. [21] Броят се за 17 становища от двете камари. [22] Броят се за 5 мотивирани становища от двете камари. [23] Броят се за 12 становища от двете камари. [24] Броят се за 3 мотивирани становища от двете камари. [25] В таблицата са подредени всички документи на Комисията, за които бяха получени най-малко шест становища от националните парламенти. [26] В това число становища и мотивирани становища, получени от националните парламенти. [27] За да може да бъде квалифицирано като мотивирано становище съгласно определението в Протокол № 2, дадено становище трябва ясно да посочва нарушаване на субсидиарността и да бъде изпратено до Комисията в срок от осем седмици след получаване на предложението от националните парламенти. [28] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Ирландия (Houses of the Oireachtas) – брои се за едно становище от двете камари. [29] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Ирландия (Houses of the Oireachtas) – брои се за едно мотивирано становище от двете камари. Съгласно Протокол № 2, когато за проект на законодателен акт, внесен на основание член 76 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно пространството на свобода, сигурност и правосъдие, мотивираните становища представляват най-малко една четвърт от общия брой на дадените на националните парламенти гласове – два гласа, или, в случай на двукамарна национална парламентарна система, един глас за всяка от камарите – е достигнат прагът, при който се показва жълт картон, т.е. проектът трябва да бъде преразгледан. 13 мотивирани становища във връзка с COM(2013) 534 представляват 18 гласа, като предвид присъединяването на Хърватия на 1 юли 2013 г. така се достига прагът от 14 от 56 гласа, при който се показва жълт картон. [30] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Ирландия (Houses of the Oireachtas) – брои се за едно становище от двете камари. [31] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Ирландия (Houses of the Oireachtas) – брои се за едно мотивирано становище от двете камари. [32] Едно от становищата във връзка с този документ на Комисията от страна на италианската Camera dei Deputati се отнася и за COM(2013) 172. [33] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Испания – брои се за едно становище от двете камари. [34] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Испания – брои се за едно мотивирано становище от двете камари. [35] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Испания – брои се за едно становище от двете камари. [36] От които едно постъпи съвместно от двете камари на Испания – брои се за едно мотивирано становище от двете камари. [37] Едно от становищата във връзка с този документ на Комисията от страна на чешкия Senát се отнася и за COM(2013) 25, COM(2013) 26, COM(2013) 27, COM(2013) 29, COM(2013) 30 и COM(2013) 31. Едно от становищата във връзка с този документ на Комисията от страна на португалската Assembleia da República се отнася и за COM(2013) 26, COM(2013) 27, COM(2013) 29, COM(2013) 30 и COM(2013) 31. Три от мотивираните становища във връзка с този документ на Комисията от страна на нидерландската Eerste Kamer, нидерландската Tweede Kamer и люксембургската Chambre des Députés се отнасят и за COM(2013) 29. Едно от мотивираните становища във връзка с този документ на Комисията от страна на шведския Riksdag се отнася и за COM(2013) 27, COM(2013) 29, COM(2013) 30 и COM(2013) 31. [38] Три от мотивираните становища във връзка с този документ на Комисията от страна на чешката Poslanecká sněmovna и великобританската House of Lords се отнасят и за COM(2012) 615. [39] Четири от становищата във връзка с този документ на Комисията от страна на чешкия Senát, чешката Poslanecká sněmovna, италианската Camera dei Deputati и португалската Assembleia da República се отнасят и за COM(2013) 165. [40] Три от становищата във връзка с този документ на Комисията от страна на чешката Poslanecká sněmovna и чешкия Senát се отнасят и за JOIN(2013) 1. [41] В това число становища и мотивирани становища, получени от националните парламенти.