Специален доклад Грешки в разходването 
на средства за развитие 
на селските райони: 
какви са причините 
и какви мерки се 
предприемат?BG 2014  № 23
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.
ISBN 978-92-872-1656-4
doi: 10.2865/564416
© Европейски съюз, 2015  г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
Грешки в разходването 
на средства за развитие 
на селските райони: 
какви са причините 
и какви мерки се 
предприемат?
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2014  № 23
02
 Съдържание
Точки
 Речник на термините
I–XI Кратко изложение
1–5 Въведение
6–11 Обхват и подход на одита
12–21 Видове установени грешки и тяхното разпространение
12–14 Обобщение на грешките
15–16 Инвестиционни мерки
17 Помощи, обвързани с площ
18–21 Различия в процента на финансово изпълнение и процента грешки между групи държави 
членки
22–92 Констатации и оценки
22–54 ЧАСТ I ‑ Какви са основните причини за процента грешки при инвестиционните мерки?
23–29 Публичните органи са съществен източник на грешки поради нарушения на правилата за 
обществените поръчки
30–38 Неспазването на критериите за допустимост от страна на бенефициентите оказва съществено 
влияние върху процента грешки
39–45 Признаци, че частните бенефициенти може да са допуснали умишлени нередности
46 – 54 Органите на държавите членки са можели да открият и коригират грешките, засягащи 
инвестиционните мерки
55–69 ЧАСТ II ‑ Какви са основните причини за процента грешки при помощите, обвързани с площ?
56–65 Агроекологичната помощ е най‑силно засегнатата от грешки мярка, обвързана с площ
66–69 Плащанията за необлагодетелствани райони са по‑слабо засегнати от грешки
03 Съдържание
70–92 ЧАСТ III ‑ Притежават ли потенциал плановете за действие на държавите членки и новата 
правна рамка на ЕС за ефективно справяне с тези причини?
71–81 Стартираният от Комисията план за действие е стъпка в правилната посока за справяне с причините 
за грешки
82–92 Новата правна рамка на ЕС може да има положително отражение върху премахването на причините 
за грешки
93–100 Заключения и препоръки
 Приложение ‑ Списък на мерките за развитие на селските райони
 Отговори на Комисията
04
 Речник на термините
Административни проверки : формализирани и автоматизирани проверки, 
извършвани от разплащателните агенции по отношение на всички 
заявления с цел проверка на съответствието им с условията за отпускане 
на помощта. Всички елементи, които е възможно и целесъобразно да бъдат 
контролирани с административни средства, следва да бъдат проверявани.
Земеделска дейност : производство, развъждане или отглеждане на 
земеделски продукти, включително прибиране на реколтата, доене, 
размножаването на животните и отглеждане на животни за селскостопански 
цели или поддържане на земята в добро земеделско и екологично 
състояние.
Помощи, обвързани с площ : подпомагане, отпускано за устойчиво 
използване на земеделски земи. Помощта се изплаща за всеки деклариран 
допустим хектар.
Икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите : 
ситуация, в която субсидираната операция е щяла да бъде изцяло или 
отчасти изпълнена и без публична помощ.
Критерии за допустимост : правила, които, ако не бъдат спазвани, заявената 
помощ няма да бъде изплатена или ще бъде прекратена. Тези правила 
следва да бъдат насочени към ограничени финансови ресурси, за да бъдат 
постигнати целите на програмата.
Процент грешки : процентът грешки за всяка нередовна операция 
представлява съотношението между размера на грешките и общия 
размер на изплатените средства. Изчислението на общия процент грешки 
е обяснено в  каре 1 .
Поет ангажимент за земеделска дейност : земеделски практики, които 
заявителят обещава да спазва.
Свръхрегулиране : ненужни и/или непропорционални правила, като 
прекомерни условия за допустимост.
Инвестиционна мярка : подпомагане, отпускано за инвестиране 
в материални или нематериални активи.
Нередности : всяко нарушение на разпоредба на правото на Общността, 
произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, което 
е имало или би имало за резултат нанасянето на щети на общия бюджет на 
Общностите или на бюджетите, управлявани от тях, посредством намаляване 
или загуба на приходи, произтичащи от собствени ресурси, които се 
събират пряко от името на Общностите, или посредством извършването на 
неоправдан разход1.
Управляващ орган : национален или регионален орган, определен от 
държавата членка, за управление на програма за развитие на селските 
райони (ПРСР).1 Член 1, параграф 2 от 
Регламент (ЕО, Евратом) 
№ 2988/95 на Съвета от 
18 декември 1995 година 
относно защитата на 
финансовите интереси на 
Европейските общности 
(OВ L 312, 23.12.1995 г., стр. 1).
05 Речник на термините
Mярка : схема за отпускане на помощ за изпълнението на дадена политика. 
Всяка мярка определя специфични правила, които следва да бъдат спазвани 
от проектите или действията, предмет на финансиране. Съществуват два 
основни вида мерки: инвестиционни мерки и помощи, обвързани с площ.
Проверки на място : проверки, извършвани от инспекторите на 
разплащателната агенция, за да се установи съответствието с приложимите 
правила, в т. ч. посещение на място при заявителя (напр. инспекции на място 
в земеделското стопанство с цел измерване и оценка на допустимостта на 
декларираните парцели). Определени елементи, като съществуването на 
животни, могат да бъдат проверени само на място.
Разплащателна агенция : организацията в държава членка, отговаряща за 
правилното оценяване, изчисляване, проверка и изплащане на земеделски 
субсидии. Част от дейността на разплащателната агенция може да бъде 
делегирана на други органи.
Възлагане на обществени поръчки : тръжна процедура, която трябва 
да бъде следвана от публичните органи при закупуването на стоки, 
извършването на строителни дейности или услуги над определен праг. 
Целта е да бъде получена най‑добрата оферта, като се създаде достатъчно 
конкуренция между доставчиците, за да се гарантира, че поръчките 
се възлагат по справедлив и прозрачен начин и без дискриминация. 
Директива 2004/18/EО и Директива 2004/17/EО изграждат правната рамка 
за възлагане на обществени поръчки, която трябва да бъде прилагана от 
националните органи.
Програма за развитие на селските райони : документ, изготвен от държава 
членка или регион и одобрен от Комисията, за планиране и мониторинг на 
изпълнението на политиката за развитие на селските райони. Тя може да 
съдържа до 46 различни мерки и допълнителни подмерки.
Споделено управление : метод на изпълнение на бюджета на ЕС, при който 
задачите по изпълнението са делегирани на държавите членки2. За тази цел 
властите в държавите членки определят компетентни органи за управление 
и контрол на фондовете на ЕС. Тези органи докладват на Комисията. 
В контекста на настоящия доклад тези органи са „разплащателните агенции“.
Малки и средни предприятия (МСП) : предприятия, които имат по‑малко от 
250 работници или служители и годишен оборот, който не надвишава 50 млн. 
евро и/или общ годишен счетоводен баланс, който не надвишава 43 млн. 
евро3.2 Член 59 от Регламент (ЕС, 
Евратом) № 966/2012 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 25 октомври 2012 г. 
относно финансовите 
правила, приложими за 
общия бюджет на Съюза и за 
отмяна на Регламент (ЕО, 
Евратом) № 1605/2002 на 
Съвета (OВ L 298, 26.10.2012 г., 
стр. 1).
3 Препоръка 2003/361/ЕО  на 
Комисията от 6 май 2003 г. 
относно дефиницията на 
микро, малки и средни 
предприятия (ОВ L 124, 
20.5.2003 г., стр. 36).
06
I
През програмния период 2007—2013 г. Евро ‑
пейският съюз (ЕС) и държавите членки отделят 
над 150 млрд. евро за политиката за развитие на 
селските райони. Общият бюджет, който се изпъл ‑
нява съгласно принципа на споделено управление, 
е разделен почти наравно между инвестиционните 
мерки (предимно подпомагане на инвестиции 
в материални и нематериални активи) и помощ, 
свързана с площ (компенсиране на земеделските 
производители за техните усилия при извършва ‑
нето на определени земеделски дейности).
II
По оценка на Сметната палата средният процент 
грешки в областта на разходите за развитие на 
селските райони, извършени през последните 
три години, е 8,2 %4. Инвестиционните мерки 
представляват две трети от този процент грешки, 
а помощта, обвързана с площ — една трета. В този 
контекст настоящият специален доклад има за цел 
да представи основните причини за този висок 
процент грешки и да разгледа въпроса дали пред ‑
приетите от държавите членки и Комисията стъпки 
ефективно ще се справят в бъдеще с установените 
причини.
III
Сметната палата заключи, че Комисията и държа ‑
вите членки са частично ефективни при елимини ‑
рането на основните причини за високия процент 
грешки в областта на развитието на селските 
райони. Това общо заключение се основава пре ‑
димно на оценката, че въпреки инициативите на 
Комисията, плановете за действие на държавите 
членки не решават систематично установените 
слабости.
4 Вероятният процент грешки, докладван за цялата група политики 
(развитие на селските райони, околна среда, рибарство 
и здравеопазване) е 7,7 % за финансовата 2011 г., 7,9 % за 2012 г. 
и 6,7 % за 2013 г. Процентът грешки само в областта на развитието 
на селските райони е по‑висок от този за другите компоненти на 
групата (за данните, отнасящи се само до областта „Развитие на 
селските райони“ вж. също бележка под линия 5 към точка 4).IV
Причините за грешки са установени чрез анализ на 
извадка от 461 плащания, избрани на случаен прин ‑
цип по време на одитите на законосъобразността 
и редовността за 2011 г., 2012 г. и 2013 г. Този първи 
етап от работата използва информация, извле ‑
чена от оценката на Сметната палата на системите 
за контрол, действащи в държавите членки. Във 
втория етап Сметната палата прегледа плановете 
за действие на 10 от 27 държави членки и провери 
дали те ефективно са установили причините за 
грешки и дали са включили корективни действия. 
Тази работа е приключена с оценка на потенциал ‑
ното отражение на правната рамка на ЕС за про ‑
грамния период 2014—2020 г. върху причините за 
грешки.
V
Неспазването на правилата за обществени поръчки 
е причина за една осма от процента грешки. Основ ‑
ните нарушения са пряко възлагане на общест ‑
вени поръчки без състезателна процедура, без да 
има основание за това, неправилно прилагане на 
критериите за подбор и избор на изпълнител, или 
липса на равно третиране на оферентите. Липсата 
на познания относно прилагането на процедурите 
за възлагане на обществени поръчки и предпо ‑
читанието към работа с определени доставчици 
са основните обяснения за възникването на 
ситуациите.
VI
Неумишлени нарушения на критериите за допусти ‑
мост от публични и частни бенефициенти са при ‑
чина за една четвърт от процента грешки. Предпо ‑
лагаеми умишлени нарушения от страна на частни 
бенефициенти са довели до друга една осма част 
от процента грешки. Сметната палата установи, че 
мярката в подкрепа на преработването на земе ‑
делски продукти е най‑силно засегната от грешки, 
а мярката за стартова помощ за млади земеделски 
производители не е засегната от грешки по отноше ‑
ние на допустимостта.Кратко  
изложение
07
 Кратко изложение 
VII
Органите за контрол на държавите членки са 
можели и е следвало да открият и коригират 
повечето грешки, засягащи инвестиционните 
мерки (грешките, които са направени от частни 
и публични бенефициенти). Системите за контрол 
имат недостатъци, защото не са всеобхващащи и се 
базират на недостатъчно информация.
VIII
На помощите, обвързани с площ, се дължи почти 
една трета от процента грешки, като основната 
причина за това е неизпълнение на поетите анга ‑
жименти за земеделска дейност. Съществуват три 
обяснения за тази ситуация — ниската мотивация 
на земеделските производители да спазват прави ‑
лата, слабото ниво на контрол върху поетите анга ‑
жименти и ниското ниво на санкции за неспазване 
на ангажиментите. От друга страна компенсатор ‑
ните плащания за необлагодетелстваните райони, 
които са с подобни характеристики като мярката за 
стартова помощ за млади земеделски производи ‑
тели, са по‑слабо засегнати от грешки.
IX
Стартираният от Комисията план за действие 
е стъпка в правилната посока за справяне с причи ‑
ните за грешки. Прилаганите от държавите членки 
планове за действие обаче имат за цел предимно 
да реагират на, а не систематично да решават про ‑
блемите, причинили грешки във всички държави 
членки. Освен това липсват превантивни действия 
срещу широкоразпространени слабости на ниво 
ЕС. Правната рамка на ЕС за програмния период 
2014—2020 г. е потенциално средство за справяне 
с причините за грешки. Двата текущи етапа на регу ‑
латорния механизъм обаче осигуряват основния 
потенциал за намаляване на грешките — прегледът 
и одобрението от страна на Комисията на програ ‑
мите за развитие на селските райони и прилагането 
от страна на държавите членки на национални 
регулаторни рамки.X
В контекста на елиминирането на причините за 
грешки, повтаряща се констатация в доклада 
е необходимостта да се поддържа подходящ баланс 
между броя и сложността на правилата, като 
транспониране на необходимостта от постигане на 
предварително определени цели и необходимостта 
от гарантиране на законосъобразността и редов ‑
ността на разходите. По мнение на Сметната палата, 
намирането на подходящ баланс между тези две 
противоположни необходимости е ключът към 
успешното изпълнение на политиката за развитие 
на селските райони.
XI
Сметната палата отправя следните препоръки:
a) Комисията следва да изпълни своите коре ‑
ктивни действия в срок, като продължава да се 
фокусира върху основните причини за грешки 
в областта на разходите за развитие на селските 
райони. Предвид това, където е необходимо 
държавите членки трябва да предприемат пре ‑
вантивни и корективни действия по отношение 
на: обществените поръчки, умишленото заоби ‑
каляне на правилата и плащанията за агроеко ‑
логични мерки.
б) Комисията следва да наблюдава отблизо изпъл ‑
нението на ПРСР , а при извършването на одити 
на съответствието ‑ да взима под внимание, 
където е уместно, приложимите правила, вкл. 
тези, приети на национално ниво, за да намали 
риска от повторна поява на слабостите и греш ‑
ките, открити по време на програмния период 
2007—2013 г.
в) Комисията и държавите членки следва да 
анализират:
i) до каква степен могат да бъдат включени 
в концепцията и прилагането на все по‑го ‑
лям брой мерки за подпомагане такива 
характеристики, които правят обхвата 
по‑фокусиран, ограничават критериите за 
допустимост и използват опростени вари ‑
анти за разходите, без това да застрашава 
постигането на общите цели на тези мерки;
Кратко изложение 08
ii) как да се усъвършенства схемата за финан ‑
сиране на инвестиции в преработката на зе ‑
меделски продукти, като се вземат предвид 
следните елементи:
 ‑ реалните нужди от публична помощ за 
този сектор и риска от икономически 
загуби от неефективно разпределение 
на ресурсите,
 ‑ целевите категории бенефициенти: 
земеделски производители, които 
се стремят да постигнат вертикално 
интегриране на своите стопанства, или 
компании, които не упражняват земе ‑
делска дейност,
 ‑ високия таван на публичната помощ, 
който представлява мотивация за голе ‑
мите корпорации, тъй като само те имат 
достъп до исканото съфинансиране,
 ‑ целия набор условия за допусти ‑
мост и възможността те да бъдат 
заобикаляни,
 ‑ по‑големи усилия за подобрява ‑
не на концепцията и изпълнението 
на административните проверки 
и проверките‑на‑място;
iii) мярката за агроекологични плащания, така 
че, доколкото е възможно, поетите ангажи ‑
менти да бъдат контролирани чрез админи ‑
стративни проверки на държавите членки.
09
 Въведение
01 
През програмния период 2007‑2013 г. 
Европейският съюз (ЕС) отделя почти 
100 млрд. евро за постигане на 
целите на политиката за развитие на 
селските райони. Държавите член ‑
ки също така са отпуснали 55 млрд. 
евро от своите собствени ресурси за 
съфинансиране на политиката на ЕС 
за развитие на селските райони. Това 
публично подпомагане се прилага 
съгласно принципа за споделено 
управление (вж. фигура 1 ).
02 
Държавите членки са отпуснали при ‑
близително половината от бюджета 
за развитие на селските райони за 
подкрепа на инвестиционни мерки . 
Примери за такива мерки са мо ‑
дернизация на земеделските сто ‑
панства, стартова помощ за млади 
земеделски производители или 
подобряване на основните услуги за 
населението на селските райони. По-
мощта, обвързана с площ , получава 
останалата половина от финансира ‑
нето. Най‑големите мерки в рамките 
на този вид помощ са агроекологич ‑
ните плащания и компенсаторните 
плащания за земеделски произво ‑
дители в райони с неблагоприятни 
природни условия, като планин ‑
ските райони. В  приложението  
към настоящия доклад са изброени 
всички мерки и тяхното финансово 
изпълнение.
03 
Публикуваните от 2011 г. насам го ‑
дишни доклади на Сметната палата 
включват специфични оценки на гру ‑
пата политики „Развитие на селските 
райони, околна среда, рибарство 
и здравеопазване“, като разходите за 
развитие на селските райони със ‑
тавляват приблизително 90 %. Тази 
оценка се базира на резултатите от 
извършените от Сметната палата 
тестове на законосъобразността 
и редовността на операциите и на 
ефективността на системите за 
контрол.04 
Само за развитието на селските 
райони по оценка на Сметната 
палата средният процент грешки 
за разходите, извършени по време 
на последните три години е 8,2 % 
на базата на представителна из ‑
вадка от операции (вж. също точ ‑
ка 8)5. В каре 1  е представено как 
се измерват количествено случаите 
на несъответствие, установени при 
отделните операции, с цел изчисля ‑
ване на процента грешки.
05 
Същественото ниво на несъответ ‑
ствие с приложимите правила, което 
е видно от високия процент грешки6, 
означава, че съответните финансови 
средства не са изразходвани в съот ‑
ветствие с правилата. Това може да 
се отрази негативно върху пости ‑
гането на целите на политиката за 
развитие на селските райони (подо ‑
бряване на конкурентоспособността 
на земеделието и горското стопан ‑
ство; подобряване на околната среда 
и ландшафта; подобряване на ка ‑
чеството на живот в селските райони 
и насърчаване разнообразяването 
на икономическите дейности).5 8,2 % е средната стойност за 
трите години, като 
най‑ниската стойност е 6,1 %, 
а най‑високата – 10,3 %. 
Средната стойност включва 
8,4 % за 2011 г., 8,3 % за 2012 г. 
и 7,9 % за 2013 г.
6 Прагът на същественост на 
Сметната палата е 2 % от 
одитираните разходи. Това 
означава, че според 
одиторите общият размер 
на грешки под този праг 
няма вероятност да бъде от 
съществено значение; тоест, 
няма вероятност те да 
повлияят ползвателите на 
финансовата информация.
10 Въведение Фигура 1Изпълнение на политиката на ЕС за развитие на селските райони при споделено 
управление
Регулаторна рамка:
На базата на регламентите на ниво ЕС 
държавите членки изготвят програми 
за развитие на селските райони на 
национално или регионално равнище, 
в които определят стратегия и предлагат мерките, които искат да използват за установените си нужди. 
Средствата следва да се насочват чрез 
използване на критерии за допустимост и/или за подбор, определени в разпоредбите за прилагане на държавите членки.
Изпълнение на бюджета:
Въз основа на договори за 
финансиране, подписани с държавите членки, бенефициентите изпълняват проектите и подават заявки за 
плащане, за да получат публична 
помощ в размер на определен процент 
от извършените допустими разходи.
Държавите членки извършват 
проверки относно правилното изпълнение на проектите и точността на заявките за плащане и превеждат публичната помощ на бенефициентите (включително съфинансирането от ЕС).
На всеки три месеца държавите членки 
изпращат на Комисията декларации за разходи, за да изискат отново от ЕС неговата част от публичната помощ. След извършване на проверки Комисията възстановява на държавите членки изплатените средства за съфинансирането от ЕС.Етап на заявяване на разходи за плащане (държавите членки 
разпределят публичната помощ на бенефициентите след извършване на проверки)
(заявки за плащане)
/uni0414/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0447/uni043B/uni0435/uni043D/uni043A/uni0438 
/uni0438/uni0437/uni0438/uni0441/uni043A/uni0432/uni0430/uni0442 /uni043E/uni0442 /uni041A/uni043E/uni043C/uni0438/uni0441/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 
/uni0441/uni044A/uni0444/uni0438/uni043D/uni0430/uni043D/uni0441/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0442 /uni0415/uni0421/uni0411/uni0435/uni043D/uni0435/uni0444/uni0438/uni0446/uni0438/uni0435/uni043D/uni0442/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043F/uni043E/uni0434/uni0430/uni0432/uni0430/uni0442 
/uni0437/uni0430/uni044F/uni0432/uni043A/uni0438 /uni0437/uni0430 /uni043F/uni043B/uni0430/uni0449/uni0430/uni043D/uni0435 /uni0411/uni0435/uni043D/uni0435/uni0444/uni0438/uni0446/uni0438/uni0435/uni043D/uni0442/uni0438/uni0442/uni0435 
/uni0440/uni0435/uni0430/uni043B/uni0438/uni0437/uni0438/uni0440/uni0430/uni0442 /uni043D/uni0430 /uni043F/uni0440/uni0430/uni043A/uni0442/uni0438/uni043A/uni0430 
/uni043E/uni0434/uni043E/uni0431/uni0440/uni0435/uni043D/uni0438/uni044F /uni043F/uni0440/uni043E/uni0435/uni043A/uni0442/uni0414/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0447/uni043B/uni0435/uni043D/uni043A/uni0438 
/uni043E/uni0440/uni0433/uni0430/uni043D/uni0438/uni0437/uni0438/uni0440/uni0430/uni0442 /uni043F/uni043E/uni043A/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0437/uni0430 
/uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni044F/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 /uni043F/uni0440/uni043E/uni0435/uni043A/uni0442/uni0438/uni041F/uni0440/uni0435/uni0434/uni043B/uni043E/uni0436/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0434/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435 
/uni0447/uni043B/uni0435/uni043D/uni043A/uni0438 /uni0438 /uni043E/uni0434/uni043E/uni0431/uni0440/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043E/uni0442 
/uni041A/uni043E/uni043C/uni0438/uni0441/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430/uni041F/uni0440/uni0435/uni0434/uni043B/uni043E/uni0436/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043E/uni0442 
/uni041A/uni043E/uni043C/uni0438/uni0441/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni0438 /uni043E/uni0434/uni043E /uni0431/uni0440/uni0435/uni043D/uni0438 
/uni043E/uni0442 /uni0421/uni044A/uni0432/uni0435/uni0442/uni0430
Комисията изплаща на държавите членки съфинансирането от ЕС(декларации за разходи)Етап на изпълнение (бенефициентите изпълняват 
проекта/ангажимента)
(договори с трети страни/земеделски практики)Етап на кандидатстване (разпределяне на финансирането по 
бенефициенти)
(подписване на договори между бенефициентите и държавите членки)Подробни правила и процедури на ниво държави членки
(национално или регионално законодателство, процедури, ръководства)Стратегическо програмиране на ниво държави членки
(Национални стратегически планове, Програми за развитие на селските 
райони)Политика за развитие на селските райони, определена на ниво ЕС
(Стратегически насоки на Общността, регламент на Съвета)
11 Въведение
Изчисление на процента грешки
Сметната палата определя като грешки тези операции (или част от операции), които не са в съответ ‑
ствие с одобрените от бюджета и от правната база цели, не са изчислени правилно и не са в съответ ‑
ствие с приложимите правила и разпоредби.
За да оцени дали е допусната грешка Сметната палата се стреми да намери отговор на следния въпрос: 
„Различна ли щеше да бъде изплатената сума или избраният оферент, ако са били спазени приложимите 
процедури?“
В случай че отговорът на този въпрос е „да“, и в случай че е възможно да бъде измерено доколко одити ‑
раната сума е засегната от грешката, тогава паричната стойност на грешката се изчислява по обяснения 
по‑долу начин.
 οЗа инвестиционни мерки стойността на грешката представлява стойността на разходната позиция, 
която е счетена за недопустима.
 οПри обществените поръчки се счита, че неспазването на процедурните изисквания на закона за 
обществените поръчки, което пречи на постигането на целите за лоялна конкуренция и възлагане на 
договора на оферента, който в най‑голяма степен отговаря на изискванията, засяга цялата стойност 
на плащането, свързано с поръчката.
 οОтносно помощите, обвързани с площ, прилаганата от държавата членка система за намаления се из ‑
ползва за количествено измерване на нарушенията на определени поети ангажименти, приложими 
за земеделския производител7. Стойността на грешката също така включва несъответствия в площта 
на земеделските парцели, разкрити при измервания, извършени с GPS.
Процентът грешки за всяка нередовна операция представлява съотношението между размера на греш ‑
ките и общия размер на изплатените средства. След това тези проценти грешки се екстраполират върху 
стойността на цялата одитирана популация.
7 Законодателството на ЕС изисква от държавите членки да прилагат намаления в случаите, в които бенефициентите завишават 
декларираната действителна площ или брой животни, или не спазват поетите ангажименти.Каре 1
12
 Обхват и подход  
на одита
06 
Настоящият доклад представя ос ‑
новните причини за високия про ‑
цент грешки в областта на разви ‑
тието на селските райони. Той също 
така разглежда въпроса дали може 
да се очаква в бъдеще предприетите 
от държавите членки и Комисията 
стъпки да се справят ефективно 
с установените причини за грешки ‑
те. Докладът включва информация, 
предоставена на одиторите до края 
на септември 2014 г., когато одитът 
е приключен.
07 
Основният въпрос по време на оди ‑
та беше:
До каква степен Комисията и дър ‑
жавите членки ефективно работят 
за преодоляване на високия про ‑
цент грешки в областта на разви ‑
тието на селските райони?
Подвъпросите, на които одитът се 
стреми да получи отговор, са:
 ‑ Какви са основните причини за 
процента грешки при инвести ‑
ционните мерки?
 ‑ Какви са основните причини за 
процента грешки при помощите, 
обвързани с площ?
 ‑ Притежават ли потенциал плано ‑
вете за действие на държавите 
членки и новата правна рамка на 
ЕС за ефективно справяне с тези 
причини?08 
За да отговори на първите два под ‑
въпроса Сметната палата анализира 
резултатите, докладвани за извадка ‑
та от операции, избрани на случаен 
принцип по време на одита на зако ‑
носъобразността и редовността за 
2011 г., 2012 г. и 2013 г. Използването 
на резултатите от три години, вместо 
от една, позволява да се направи 
по‑подробен анализ на видовете 
грешки. Анализът включи преглед 
на 461 операции8, 160 от които дават 
отражение върху процента грешки. 
Това установяване на причините за 
грешки е допълнено от информация 
от проверката на Сметната палата 
на системите за контрол, действа ‑
щи в държавите членки в периода 
2011—2013 г.
09 
В своя отговор на годишния доклад 
за 2012 г. Комисията посочва, че за 
всяка от 27 ‑те държави членки са 
били приложени подробни планове 
за действие, за да бъдат открити 
причините за грешки и да бъдат 
разработени подходящи корективни 
действия. Сметната палата избра 
десет от тези планове за действие9 
и провери дали те са били насочени 
към установените от нея, от Коми ‑
сията и от самите държави членки 
слабости. Тази оценка, която се 
основава отчасти върху дейността, 
извършена във връзка с годишния 
доклад, включва също така интер ‑
вюта със служители на Комисията за 
съответните държави членки.8 От 482 ‑те операции, 
споменати в годишните 
доклади за 2011 г., 2012 г. 
и 2013 г., 21 операции са 
изключени, защото 
представляват плащания по 
приключването на 
предходния програмен 
период, или плащания 
в рамките на програмата за 
предприсъединителна 
помощ.
9 България, Дания, Германия ‑ 
Берлин‑Бранденбург, 
Испания, Франция, 
Италия ‑ Ломбардия, Латвия, 
Унгария, Португалия 
и Румъния.
13 Обхват и подход на одита 
10 
Към датата на приемане на насто ‑
ящия доклад вече са били одобре ‑
ни регламентите на ЕС за новия 
програмен период за развитие на 
селските райони 2014–2020 г. Това 
позволи на одиторите да разгледат 
въпроса за това до каква степен 
може да се очаква, че въведените от 
новата правна рамка промени ще 
имат съществено отражение вър ‑
ху причините за грешки. Правните 
рамки на държавите членки за новия 
програмен период все още са били 
на етап на изготвяне и поради това 
не влизат в обхвата на настоящия 
доклад.
11 
Настоящият доклад се фокусира вър ‑
ху съответствието на изпълнението 
на плана за развитие на селските 
райони с приложимите закони и раз ‑
поредби и само бегло разглежда 
аспектите на изпълнението – иконо ‑
мичност, ефективност и ефикасност. 
Тези елементи на доброто финансо ‑
во управление са разгледани под ‑
робно в други специални доклади на 
Сметната палата.
14
 Видове установени грешки 
и тяхното разпространение
Обобщение на грешките
12 
Този раздел съдържа анализ на 
извадка от 461 проверени плащания 
и на 160 ‑те плащания, на които се 
базира средният процент грешки 
в размер на 8,2 %.
13 
На фигура 2  се вижда как извадката 
е разделена почти поравно меж ‑
ду двата основни вида мерки. Там 
е показано също, че на инвестицион ‑
ните мерки се дължи по‑голям дял 
от процента грешки (приблизително 
две трети), отколкото на помощите, 
обвързани с площ (приблизително 
една трета).14 
Както е видно от фигура 1 , регула ‑
торната рамка включва два слоя — 
нивото на ЕС, което определя общи ‑
те изисквания и условия, и нивото 
на държавите членки. Държавите 
членки изпълняват изискванията 
на разпоредбите на ЕС и определят 
допълнителни условия в съответ ‑
ствие със своите собствени цели на 
политика. Относно вида нарушено 
законодателство Сметната палата ус ‑
танови, че само 1,3 процентни пунк ‑
та от процента грешки се дължат на 
неспазване на преките разпоредби 
на регламентите на ЕС. По‑голямата 
част от процента грешки (6,9 про ‑
центни пункта) се дължи на нару ‑
шения на условията, определени на 
нивото на държавите членки.Фигура 2Дял на помощите, обвързани с площ, 
и на инвестиционните мерки в извадката и в 
процента грешки
2475,7 %2142,5 %
извадка процент грешкиПомощ,
обвързана с площ
Инвестиционни мерки
15
Видове установени грешки и тяхното разпространение
Инвестиционни мерки
15 
На фигура 3  е представена разбивка 
на различните видове бенефициенти 
по инвестиционни мерки. Тя показва, 
че публичните органи са отговорни 
за една четвърт от процента грешки, 
който е в размер на 8,2 %. Същест ‑
вуват две основни категории частни 
бенефициенти — земеделски про ‑
изводители и бенефициенти, които 
не упражняват земеделска дейност. 
Последните представляват една 
пета от извадката, но допринасят за 
една трета от процента грешки при 
инвестиционните проекти.16 
В областта на инвестиционните 
мерки най‑често срещаните греш ‑
ки са нарушения на условията за 
допустимост, индикации, че частните 
бенефициенти може да са допуснали 
умишлени нередности, и неспазва ‑
не на правилата за обществените 
и частните поръчки (вж. фигура 4 ). 
Инвестиционните проекти обик ‑
новено се състоят от малък брой 
отделни разходни пера с висока 
стойност. Това означава, че когато 
отделни разходни пера са счетени за 
недопустими, това води до сравни ‑
телно висок процент грешки като 
дял от общия размер на плащането. 
Освен това в случай че проекти или 
бенефициенти са били счетени за 
недопустими, това води до отчитане 
на грешка за 100 % за одитираното 
плащане.Фигура 3Дял на различните видове инвестиционни 
бенефициенти в извадката и в процента грешки
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
извадка процент грешкиПублични органи
Частни бенефициенти без земеделските
производители
Земеделски производители
16
Видове установени грешки и тяхното разпространениеФигура 4 Фигура 5Разбивка на дела от 5,7 % от процента грешки, по инвестиционни мерки
Разбивка на дела от 2,5 % от процента грешки, по помощи, обвързани с площПодозрения за умишлени
нередности 1,1 %Частно възлагане на поръчки 0,6 %Надхвърлен таван на помощта 0,5 %Други 0,5 %
Възлагане на обществени поръчки 1,1 %
Критерии за допустимост -
публични бенефициенти 0,9 %
Критерии за допустимост -
частни бенефициенти 1 %
Земеделски ангажименти 0,9 %
Критерии за допустимост 0,9 %Други 0,4 %
Разлики в площта 0,3 %Помощи, обвързани 
с площ
17 
В областта на плащанията, обвър ‑
зани с площ, по‑голямата част от 
откритите нередности включват 
неспазване на агроекологичните 
ангажименти (ангажименти относ ‑
но управлението на земята или на земеделското стопанство), недо ‑
пустими земеделски парцели и за ‑
вишаване на декларираната площ 
(вж. фигура 5 ). Грешките по принцип 
засягат ограничена площ от земе ‑
делското стопанство и водят до 
по‑малък процент грешки в рамките 
на плащането, за разлика от инвести ‑
ционните мерки, при които нару ‑
шенията на допустимостта засягат 
по‑голям дял от плащането.
17
Видове установени грешки и тяхното разпространение
Различия в процента на 
финансово изпълнение 
и процента грешки 
между групи държави 
членки
18 
Бюджетът за развитие на селските 
райони за периода 2007‑2013 г. (вж. 
точка 1) се разпределя годишно по 
държави членки. Регламент (ЕО) 
№ 1290/2005 на Съвета10 изисква от 
Комисията да отмени всяка една част 
от годишните кредити за поемане на 
задължения, която не е била използ ‑
вана в рамките на период от две 
години от годината на задължението 
(известно като правило „n+2“). Това 
правило има за цел да ускори изпъл ‑
нението на програмите.
19 
Сметната палата сравни процентите 
на финансово изпълнение на дър ‑
жавите членки (т.е. съотношението 
между кумулативния размер на 
действителните плащания и плани ‑
раните плащания) с техните процен ‑
ти грешки. За да се получи статисти ‑
чески представителна информация, 
27‑те държави членки с програми за 
развитие на селските райони в пе ‑
риода 2007‑2013 г. бяха разделени на 
три групи от по девет държави член ‑
ки в низходящ ред съобразно техния 
процент на финансово изпълнение 
към 15 октомври 2013 г. Наличната 
информация не дава възможност 
да се видят резултати за отделните 
държави членки. Следните държави 
членки са представени в три групи.
 ‑ Най‑висок процент на финансо ‑
во изпълнение: Белгия, Чешка 
република, Естония, Ирландия, 
Латвия, Люксембург, Австрия, 
Словакия и Финландия. ‑ Среден процент на финансово 
изпълнение: Германия, Франция, 
Литва, Нидерландия, Полша, 
Португалия, Словения, Швеция 
и Обединеното кралство.
 ‑ Най‑нисък процент на финансо ‑
во изпълнение: България, Дания, 
Гърция, Испания, Италия, Кипър, 
Унгария, Малта и Румъния.
20 
На фигура 6  са представени събра ‑
ните данни от началото на про ‑
грамния период (2007 г.) до края на 
финансовата 2013 г.11. Те показват 
силна обратна зависимост между 
процента на финансовото изпълне ‑
ние и процента грешки за трите гру ‑
пи държави членки. Същият анализ 
е извършен за различни периоди, 
както и отделно за инвестиционните 
мерки и за помощите, обвързани 
с площ, при което се получават сход ‑
ни резултати. Помощите, обвързани 
с площ, обаче се основават пре ‑
димно на многогодишни договори, 
което води до сравнително стабилни 
проценти на изпълнение и проценти 
грешки. Съотношението е по‑ясно 
изразено по отношение на инвес ‑
тиционните мерки, за които про ‑
центите на изпълнение са по‑ниски, 
а процентите грешки —по‑високи.
21 
В обхвата на настоящия одит не 
е включен подробен анализ на 
съотношението между процента на 
финансово изпълнение и процента 
грешки.10 Член 29 от Регламент (EО) 
№ 1290/2005 на Съвета от 
21 юни 2005 г. относно 
финансирането на Общата 
селскостопанска политика 
(OВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 1).
11 Държавите членки 
декларират пред Комисията 
до 10 ноември своите 
разходи за развитие на 
селските райони, изплатени 
в периода 1 юли  ‑ 
15октомври. След като бъде 
приета, вноската на ЕС се 
изплаща през декември. 
Последните разходи, 
предмет на настоящия одит, 
са към дата 15 октомври 
2013 г.
18
Видове установени грешки и тяхното разпространениеФигура 6Сравнение на процентите на финансовото изпълнение с процентите грешки за 
три групи от девет държави членки
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
процент
грешки
9 държави членки със 
среден процент на 
финансово изпълнение9 държави членки с висок 
процент на финансово 
изпълнение9 държави членки с нисък 
процент на финансово 
изпълнение
19
 Констатации и оценки
12 Директива 2004/18/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 31 март 2004 г. 
относно координирането на 
процедурите за възлагане 
на обществени поръчки за 
строителство, услуги 
и доставки (ОВ L 134, 
30.4.2004 г., стр. 114).
13 Регламент (ЕС) № 65/2011 на 
Комисията от 27 януари 
2011 година за определяне 
на подробни правила за 
прилагане на 
Регламент (ЕО) № 1698/2005 
на Съвета по отношение на 
прилагането на процедури 
за контрол, както 
и кръстосано спазване по 
отношение на мерките за 
подпомагане на развитието 
на селските райони (OВ L 25, 
28.1.2011 г., стр. 8).ЧАСТ I ‑ Какви са 
основните причини за 
процента грешки при 
инвестиционните 
мерки?
22 
Този раздел разглежда причините за 
грешки при инвестиционните мерки, 
които допринасят за две трети от 
процента грешки (вж. фигура 2 ). 
Сметната палата откри, че основни ‑
те причини за процента грешки са 
видът на бенефициентите и видът 
мерки. Някои мерки са по‑силно за ‑
страшени от грешки, докато други са 
много слабо засегнати от грешки.
Публичните органи са 
съществен източник на 
грешки поради нарушения 
на правилата за обществе ‑
ните поръчки
23 
Основните цели на помощта, отпус ‑
кана на публичните органи за мерки 
за развитие на селските райони, са 
да се подобри качеството на живот 
в селските райони, да се подобри 
и развие земеделската инфраструк ‑
тура и да се възстанови потенциалът 
на горското стопанство. Мерките 
в подкрепа на тези цели предста ‑
вляват приблизително една четвърт 
от всички разходи за инвестиции. 
В допълнение, до 4 % от общия бю ‑
джет за развитие на селските райони 
може да бъде използван от упра ‑
вляващите органи като „техническа 
помощ“ за финансиране на дейности, 
свързани с подготовката, управле ‑
нието, мониторинга, оценяването, 
информацията и контрола, извърш ‑
вани в рамките на програмите за 
развитие на селските райони.24 
Повечето от одитираните публични 
органи са общини или сдружения на 
общини. Сметната палата одитира 
също така централни, регионални 
и местни органи (в т.ч. разплащател ‑
ни агенции), както и други публични 
организации като консорциуми за 
напояване.
25 
Директива 2004/18/ЕО12 изисква от 
държавите членки при възлагане 
на обществени поръчки да задъл ‑
жават публичните органи да про ‑
веждат конкурентни процедури 
за обществени поръчки. Съгласно 
тази директива изключения са 
позволени само при обосновани 
обстоятелства (напр. поради из ‑
ключителна спешност, наложена от 
непредвидими събития). Регламент 
(ЕС) № 65/2011 на Комисията13 поста ‑
новява, че инвестиционните проек ‑
ти следва да спазват приложимите 
национални правила за възлагане на 
обществени поръчки.
26 
Грешките при процедурите за 
обществените поръчки представля ‑
ват една осма от средния процент 
грешки в областта на развитието на 
селските райони. Тази цифра включ ‑
ва само случаи на сериозно наруше ‑
ние на правилата за обществените 
поръчки, които са повлияли върху 
избора на оферент.
20 Констатации и оценки
27 
От големия брой приложими пра ‑
вила само три категории сериозни 
нарушения на правилата за общест ‑
вените поръчки са довели до такова 
съществено отражение върху про ‑
цента грешки (вж. таблица 1 ).28 
Сметната палата установи две ос ‑
новни причини, които биха могли да 
обяснят нарушенията на правилата 
за възлагане на обществени поръч ‑
ки. На първо място, инфраструктур ‑
ните проекти в селските райони по 
принцип се изпълняват от малки 
общини, които често имат ограни ‑
чен опит в изпълнението на про ‑
цедурите за обществени поръчки 
и не разполагат с обучени и опитни 
служители. По време на тръжната 
процедура националните органи не 
предоставят подробни насоки.Таблица 1Нарушения на правилата за обществени поръчки Пример
Пряко възлагане без състезателна процедура, без да има 
основание за товаБенефициентът по инвестиционен проект — община в Нидерландия — се 
е съгласил да проведе тръжна процедура и е делегирал изпълнението на 
проекта на една фондация. Споразумението с фондацията е стартирало проце ‑
дурата за възлагане на обществени поръчки като е определило, че следва да 
се приложи състезателна процедура, която да бъде публикувана на определен 
уебсайт.
Три седмици след подписването на споразумението обаче управителният съвет 
на фондацията решава да приложи процедура на пряко възлагане на поръчката 
без да публикува информация за това на определения уебсайт.
Неправилно прилагане на критериите за подбор и избор на 
изпълнителВ Германия (Бранденбург Берлин) една община е организирала състезателна 
процедура за избор на високоскоростен интернет доставчик.
По време на оценката на офертите общината е използвала критерии за 
възлагане на обществени поръчки, различни от публикуваните в обявлението 
за обществена поръчка, последвани от процедура на договаряне, в която 
е позволено да участват само на двама от оферентите. На края на процедурата 
общината не е избрала най‑икономичната оферта.
Липса на равно третиране на оферентитеВ Румъния община в селски район е получила подпомагане за инвестиционен 
проект, който включва мрежа за водоснабдяване, канализационна система, 
подобряване на местни пътища и общински център.
Седем оференти са подали оферти за обществена поръчка за строителство; 
бенефициентът е отхвърлил пет от тях на основание, че не отговарят на 
изискванията. Сметната палата установи, че спечелилият оферент също така не 
е изпълнил две от изискванията, които са били използвани като основание за 
отхвърляне на другите оферти.
21 Констатации и оценки
14 Член 71 от Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005 на Съвета от 
20 септември 2005 г. относно 
подпомагане на развитието 
на селските райони от 
Европейския земеделски 
фонд за развитие на 
селските райони (ЕЗФРСР) 
(ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).29 
На второ място, грешки възникват 
също така, защото някои бенефи ‑
циенти предпочитат да работят 
с определени изпълнители, като 
поради това възлагат поръчките 
пряко, без да публикуват обявление 
за обществена поръчка и без да 
искат оферти от други потенциални 
оференти. В 80 % от тези случаи из ‑
браният оферент е този, който преди 
това е предоставял подобни стоки или услуги на бенефициента (вж. 
каре 2 ). Разплащателните агенции 
не са се противопоставили на това 
в нито един случай, въпреки че не са 
били изпълнени основните прин ‑
ципи за прозрачност, обективност, 
не‑дискриминация и подходящо 
оповестяване.
Обществени поръчки, които са били пряко възложени на съществуващи 
доставчици
В Швеция орган на местното управление изпълнява проект по мярката „Инфраструктура, свързана 
с развитието и адаптирането на селското и горското стопанство“. Одитираният проект е продължение 
на предишен проект.
Шведският закон за обществените поръчки позволява обществени поръчки да бъдат възлагани пряко 
само при извънредни обстоятелства, или в случай, че стойността на поръчката е под определен праг, 
в който случай възлагащият орган следва да получи минимум три оферти.
Бенефициентът не е спазил тези правила и е възложил пряко три обществени поръчки, след като е полу ‑
чил само една оферта за всеки от случаите, а по‑точно — от компаниите, които са предоставили същите 
услуги при предишния проект.Каре 2
Неспазването на крите ‑
риите за допустимост от 
страна на бенефициентите 
оказва съществено влия ‑
ние върху процента грешки
30 
Регламентът на Съвета относно под ‑
крепата за развитие на селските ра ‑
йони14 постановява, че разходите са 
допустими само в случай, че са били 
извършени съгласно правилата за 
допустимост и критериите за избор, 
установени на национално ниво. 
Държавите членки следва да устано ‑
вят тези правила и критерии с цел 
да насочат ограничените финансо ‑
ви ресурси към области, проекти и бенефициенти, които допринасят 
в най‑голяма степен за целите на 
програмата.
31 
Нарушенията на условията за допус ‑
тимост представляват една четвърт 
от процента грешки в областта на 
развитието на селските райони, 
равно разпределен между част ‑
ните и публичните бенефициенти. 
Сметната палата установи широк 
набор от нарушения на условията 
за допустимост, които се дължат на 
множеството инвестиционни мерки 
и големия брой приложими за тях 
правила и критерии за прилагане 
в държавите членки.
22 Констатации и оценки
32 
Нарушения на условията за допусти ‑
мост могат да се наблюдават на ниво 
бенефициент, ниво проект или на 
нивото на отделните разходни пера. 
В таблица 2  са представени приме ‑
ри за такива случаи. Таблица 2Ниво на нарушение Пример
БенефициентВ Испания, за да се възползват от помощи за инвестиции за преработващи съоръжения за 
земеделски продукти, предприятията следва да имат по‑малко от 750 служители и оборот 
от по‑малко от 200 млн. евро. Данните за контрол на предприятията (до крайния бенефици ‑
ент) също трябва да бъдат взети предвид при оценката за спазването на тези прагове.
Бенефициент е подал проект за разширяване на своите производствени съоръжения. В за ‑
явлението той е включил данни само за половината от компаниите, които са част от групата. 
Въз основа на тази непълна информация бенефициентът е декларирал, че спазва таваните 
по отношение на броя служители и общия оборот.
Сметната палата преизчисли показателите, като включи данни за всички компании в гру ‑
пата и установи, че и двата тавана са били нарушени. Следователно бенефициентът е бил 
недопустим за подпомагане.
ПроектВ Полша няколко земеделски производители са получили помощ за създаване на група, 
която да получава земеделски продукти от своите членове и след това да ги продава на 
трети страни (с намерение да получи по‑добри цени отколкото всеки отделен земеделски 
производител би могъл да получи иначе).
Едно от условията за получаване на помощта е било, че групата производители трябва да 
продава продуктите на трети страни.
Сметната палата установи, че единственият клиент на групата производители е друга 
компания, която е собственост на същите земеделски производители. Поради това одити ‑
раният проект е бил недопустим за подпомагане.
Отделни разходни пераВ Португалия бенефициент е кандидатствал за проект, включващ засаждане на маслини. 
Наред с другите условия, разходите се считат за допустими само в случай, че са извършени 
след като е подадено заявлението за проекта (като начин да се избегнат икономически 
загуби от неефективно разпределение на ресурсите и да се гарантира, че само земеделски 
производители, които действително се нуждаят от помощта, ще я получат).
При проверката на заявката за плащане Сметната палата откри разходни пера, които 
представляват повече от 10 % от заявената сума, които са били извършени преди датата на 
подаване на заявлението за подпомагане. Поради това тези разходни пера са недопустими 
за подпомагане.
33 
Държавите членки прилагат изисква ‑
нията на ЕС и изпълняват своите 
собствени цели на политика посред ‑
ством национално и регионално 
законодателство. Това обикновено 
включва програми за развитие на 
селските райони, регламенти за 
прилагане, процедурни наръчници и ръководства за заявителите. Това 
е довело до прилагане на значителен 
брой правила и изисквания. По мне ‑
ние на Сметната палата обаче такива 
правила често са необходими, за да се 
гарантира, че публичните средства се 
използват за постигане на целите на 
политика, като се спазват принципите 
на добро финансово управление.
23 Констатации и оценки
34 
Сметната палата счита, че за оди ‑
тираните проекти правилата не са 
били ненужно усложнени и не са 
налагали неоправдани изисквания 
на бенефициентите и органите на 
държавите членки. Въпреки че бяха 
открити ограничен брой случаи на 
свръхрегулиране, те имат само огра ‑
ничено отражение върху процента 
грешки.
35 
Съществува риск държавите членки 
да оттеглят ефективно действащи 
правила с цел да предотвратят поя ‑
вата на грешки. Ефективните прави ‑
ла са важни за постигане на целите 
на политиката. Сметната палата 
счита, че опростяването на правила ‑
та не трябва да пречи на принципите 
на добро финансово управление. 
Например (вж. каре 3 ) оригиналното 
португалско правило, описано в ка ‑
рето по‑долу, е ефективен начин да 
се изключат инвестициите, които са 
щели да бъдат направени дори и без 
публична помощ. Ако инвестициите 
са щели да бъдат направени при 
всички случаи, не е необходима пуб ‑
лична помощ. Всъщност в няколко 
специални доклада Сметната палата 
критикува факта, че разходите са до ‑
пустими преди подаване на заявле ‑
нието за подпомагане, и препоръчва 
разходите да бъдат допустими едва след одобрение на безвъзмездната 
финансова помощ. Следователно 
в този случай решението за предо ‑
твратяване на грешки не трябва да 
бъде оттегляне на ефективно прави ‑
ло от страна на държавата членка, 
а грешките да бъдат предотвратя ‑
вани чрез по‑стриктни проверки на 
заявките за плащане.
Грешки, свързани 
с допустимостта, не са 
открити при мярката 
„Стартова помощ за млади 
земеделски производители“
36 
Извадката от 461 одитирани проек ‑
та включва 20 проекта по мярката 
„Стартова помощ за млади земедел ‑
ски производители“. Това подпомага ‑
не се отпуска на лица под 40 години, 
които за пръв път стават собствени ‑
ци на земеделско стопанство. Подпо ‑
магането се предоставя под формата 
на максимално еднократно плащане 
в размер на 70 000 евро, чиято цел 
е да помогне на тези земеделски 
производители да създадат и разви ‑
ят своите стопанства. Бенефициенти ‑
те могат да използват подкрепата за 
закупуване на земи, сгради, съоръ ‑
жения и животни, както и за да по ‑
крият нуждите от работен капитал.
Пример за оттегляне на ефективен критерий за допустимост
В Португалия инвестициите, направени преди подаване на заявлението за подпомагане, са били счи ‑
тани за недопустими през 2007 г. — в началото на програмния период. Извадката от одитирани случаи 
включва два случая, при които за определени разходни пера това правило не е било спазено, като по 
този начин разходите са станали недопустими.
През 2011 г. националните правила са били изменени. Разходите, направени преди подаване на заявле ‑
нието за подпомагане, сега са допустими.Каре 3
24 Констатации и оценки
37 
Освен основните изисквания за 
допустимост (възраст под 40 години 
и установяване на земеделско сто ‑
панство за пръв път), регламентът 
на Съвета15 поставя още две условия. 
Бенефициентите следва да прите ‑
жават достатъчно професионални 
умения и компетентност и следва 
да представят бизнес план. За 20 ‑
те одитирани проекта държавите 
членки са определили малък брой 
подробни изисквания. Например 
от земеделските производители се 
изисква да придобият достатъчно 
умения и компетентност в рамки ‑
те на три години чрез обучение, 
както и да подготвят и да следват 
опростен бизнес план, който описва 
първоначалното състояние на земе ‑
делското стопанство и определени 
междинни и крайни цели за разви ‑
тие на дейностите.
38 
Въпреки че са открити някои про ‑
цедурни слабости и затруднения, 
свързани с доброто финансово 
управление, Сметната палата не 
е открила никакви грешки относно 
законосъобразността и редовността 
във връзка с начина на изготвя ‑
не и изпълнение на проектите от 
младите земеделски производители. 
По мнение на Сметната палата това 
се дължи на малкия брой подробни 
изисквания, на фокусирания обхват 
на мярката, както и на използването 
на еднократно плащане на помощта. 
Разбира се, схеми като тази следва 
също така да постигнат икономи ‑
ческа ефективност и да покажат 
добро финансово управление, но 
това е извън обхвата на настоящия 
доклад. Примерът обаче показва, че 
относителната опростеност на схе ‑
мата оказва влияние върху нивото 
на нередностите.Признаци, че частните 
бенефициенти може да 
са допуснали умишлени 
нередности
39 
Регламент (ЕС) № 65/2011 на Коми ‑
сията постановява, че когато бъде 
установено, че даден бенефициент 
умишлено е направил невярна де ‑
кларация, въпросната операция се 
изключва от подпомагане и всички 
изплатени вече суми за тази опера ‑
ция се възстановяват16.
40 
Измамите могат да включват от един 
или повече от следните елементи17:
 ‑ използване или представяне 
на неточни или непълни декла ‑
рации или документи, което 
води до погрешно изплащане на 
средства от бюджета на ЕС или от 
бюджетите, управлявани от, или 
от името на ЕС,
 ‑ неоповестяване на изисквана ин ‑
формация, което води до същия 
резултат,
 ‑ злоупотреба със средства 
за цели, различни от тези, за 
които те са били отпуснати 
първоначално.
41 
При 4 % от одитираните частни 
инвестиционни проекти (6 от 152) 
Сметната палата откри индикации, 
че бенефициенти може да са извър ‑
шили умишлени нередности. Тези 
случаи представляват една осма от 
средния процент грешки в областта 
на развитието на селските райони.15 Член 22 от Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005 на Съвета.
16 Членове 4.8 и 30.2 от 
Регламент (ЕС) № 65/2011 на 
Комисията.
17 Дефиницията за измама, 
така както се прилага 
в правото на Общността, се 
съдържа в член 1 от Акт на 
Съвета от 26 юли 1995 г. за 
съставяне на Конвенцията за 
защитата на финансовите 
интереси на Европейските 
общности.
25 Констатации и оценки
42 
Сметната палата докладва на Ев ‑
ропейската служба за борба с из ‑
мамите (ОЛАФ) всички случаи, при 
които съществуват индикации за 
умишлени нередности, за да бъдат 
те анализирани по‑подробно и да 
бъдат съответно проследени. Каре 4  
съдържа един пример.
Мярката в подкрепа на 
инвестиции в съоръжения за 
преработка на храни поражда 
най‑много опасения
43 
На мярката за развитие на селските 
райони „Добавяне на стойност към 
земеделските и горските продукти“ 
се дължи най‑съществената част 
от процента грешки в областта на 
частните инвестиции. Тази мярка 
е насочена към малките и средните 
предприятия (МСП) и финансира 
инвестиции в съоръжения за прера ‑
ботка на суровини. Тези съоръжения 
могат да бъдат винарски изби, мел ‑
ници, линии за преработка и опако ‑
ване на плодове и зеленчуци.44 
От 19 ‑те одитирани проекта по тази 
мярка 10 са засегнати от грешки 
(3 от тях са докладвани на ОЛАФ). 
Основните установени недостатъци 
са неспазване на критерия за МСП 
и неспазване на съответните проце ‑
дури за частни поръчки. Публичната 
помощ за тази мярка обикновено 
е от порядъка на няколко милиона 
евро за проект. В този контекст съ ‑
ществува силен мотив кандидатите 
да заобиколят правилата с цел да 
получат помощ.
Пример за индикации за умишлени нередности
Бенефициент е кандидатствал за помощ по инвестиционна мярка, при която правилото постановява, че 
закупено оборудване „втора употреба“, не е допустимо за подпомагане. При представянето на заявката 
за плащане бенефициентът декларира, че оборудването, което е част от проекта, е било закупено ново 
от дистрибутор.
При посещението на място одиторите на Сметната палата откриват доказателства, които водят до изво ‑
да, че всъщност машината не е била закупена нова. Впоследствие одиторите получават документация от 
трета страна, която потвърждава, че оборудването е било закупено употребявано.
Разходите са оценени като недопустими и случаят е докладван на ОЛАФ.Каре 4
26 Констатации и оценки
45 
Освен гореспоменатото, Сметната 
палата наскоро докладва относно 
многобройни недостатъци при при ‑
лагането на тази мярка, които сери ‑
озно са се отразили на ефикасността 
и ефективността, с която тя постига 
целите на политиката18.
Органите на държавите 
членки са можели да 
открият и коригират греш ‑
ките, засягащи инвести ‑
ционните мерки
46 
Регламент (ЕС) № 65/2011 на Коми ‑
сията постановява, че държави ‑
те‑членки следва да въведат система 
за контрол, която да гарантира, че 
се извършват всички необходими 
проверки за удостоверяване на спаз ‑
ването на условията, при които се 
предоставя подпомагането. Регла ‑
ментът определя начина на извърш ‑
ване на тези проверки, включително 
какво следва да бъде проверено, как 
следва да бъдат избирани извадките, 
както и минималния обхват за всеки 
вид подпомагане.
47 
Всички заявления за подпомагане 
и заявки за плащане следва да бъдат 
подлагани на административни 
проверки и следва да включват поне 
едно посещение за подпомаганата 
операция или мястото на инвес ‑
тицията, за да се провери нейната 
реализация. Освен това ежегодно 
следва да се извършват проверки на 
място на извадка от проекти, кои ‑
то представляват минимум 5 % от 
извършените разходи.48 
По мнение на Сметната палата 
държавите членки са имали възмож ‑
ност и е следвало да предотвратят 
повечето грешки при инвестицион ‑
ните мерки поради следните две 
причини.
49 
На първо място, информацията, не ‑
обходима за установяване и кориги ‑
ране на грешките, е била на разпо ‑
ложение на органите на държавите 
членки, но или не е била използвана, 
или в голям брой случаи не е била 
изискана. Забелязани са следните 
често срещани ситуации:
 ‑ информацията е била налице 
в подкрепящата документация, 
предоставена от бенефициента 
(напр. дати на фактурите), но не 
е била използвана от разплаща ‑
телната агенция,
 ‑ информацията е била налице на 
нивото на бенефициента (напр. 
счетоводни регистри), но раз ‑
плащателната агенция не я е 
изискала,
 ‑ информацията е била нали ‑
це на нивото на трета страна 
(напр. акционерна структура на 
компании‑бенефициенти), но 
разплащателната агенция не я е 
изискала.
50 
На второ място, проведените от ор ‑
ганите на държавата членка провер ‑
ки не са били изчерпателни. В  каре 5  
са представени примери за това.18 Специален доклад № 1/2013 
„Довело ли е подпомагането 
от страна на ЕС на 
хранително‑вкусовата 
промишленост до 
ефективно и ефикасно 
добавяне на стойност към 
земеделските продукти?“ 
(http://eca.europa.eu)
27 Констатации и оценки
51 
Системните проверки на Сметната 
палата потвърждават, че качест ‑
вото на проверките, извършени от 
държавите членки, не е достатъчно. 
Сметната палата направи оценка 
на качеството на ключови аспекти 
от системите за надзор и контрол 
за инвестиционни мерки за 14 раз ‑
плащателни агенции в 13 държави 
членки19 през последните три годи ‑
ни. Нито една разплащателна аген ‑
ция не е оценена като притежаваща 
ефективни системи по отношение 
на административните проверки, 
а само пет са оценени като ефектив ‑
ни по отношение на техните системи 
за проверки на място.52 
По отношение на инвестиционните 
мерки повечето грешки възникват 
на първоначалния етап – при канди ‑
датстването за подпомагане, както 
и на следващия етап — етапа на 
обществената поръчка. Проверка ‑
та на заявленията за подпомагане 
е сложна и често пъти времеемка 
процедура.Пример за незадоволително качество на проверките от страна на органите на 
държавата членка
В Полша е била пряко възложена поръчка, финансирана в рамките на мярката за техническа помощ (вж. 
точка 23), без да се проведе необходимата състезателна процедура. Сметната палата установи, че не са 
извършени необходимите проверки, тъй като разплащателната агенция не е проверила дали проектите 
за техническа помощ са в съответствие с правилата за обществените поръчки.
В Румъния разплащателната агенция извършва проверки на заявките за плащания, подадени от бе ‑
нефициента за проект за предоставяне на земеделски консултантски услуги. Контролният доклад на 
разплащателната агенция показа, че разликата между заявената от бенефициента сума и одобрената от 
разплащателната агенция сума надхвърля 3 %. Разплащателната агенция не е приложила наказанието, 
предвидено за случаи като този, защото за тази мярка не е била извършена такава проверка.
В Испания разходите за извършени строителни работи са оправдани с копия от фактурите на изпълните ‑
ля и копия от платежни документи. Тези фактури показват, че изпълнителят е предложил 5 % отстъпка от 
общата стойност на фактурите. Платежните документи също така показват, че бенефициентът не е платил 
цялата стойност на фактурите, а е приспаднал отстъпката от 5 %. Въпреки че разплащателната агенция 
е проверила фактурите и платежните документи, разходите са одобрени в пълен размер, без от тях да се 
приспадне отстъпката от 5 %, което представлява разходи, които не са извършени от бенефициента.
В Швеция орган на местното управление не е спазил приложимите правила за обществените поръчки 
(вж. каре 2 ). Сметната палата установи, че разплащателната агенция е делегирала задачата по одобрява ‑
не на заявленията за подпомагане и заявките за плащания за одитирания проект на съответния орган на 
местно управление. Същевременно органът е получил помощта в качеството на бенефициент. Органът 
на местно управление не е проверил дали са спазени националните правила за обществените поръчки 
като част от административните проверки.Каре 5
19 Вж. приложение 4.2 към 
годишните доклади на 
Палатата за финансовите 
2011, 2012 и 2013 години.
28 Констатации и оценки
53 
Сметната палата отбелязва, че 
срещаните на този етап труднос ‑
ти могат отчасти да се дължат на 
неефективност на процедурите на 
разплащателните агенции. Обик ‑
новено разплащателните агенции 
извършват целия набор от проверки 
относно заявленията за подпомага ‑
не, дори ако в определен момент от 
процеса на проверката стане ясно, 
че заявлението не е допустимо за 
подпомагане. Следователно цяло ‑
то време, използвано за проверки 
след установяване на недопусти ‑
мостта, представлява източник на 
неефикасност.54 
В контекста на ограничените фи ‑
нансови ресурси, особено в края 
на програмния период, възможно 
е само малка част от заявленията за 
подпомагане да бъдат съфинанси ‑
рани (заявленията, които получат 
най‑голям брой изборни точки). 
Някои разплащателни агенции обаче 
извършват пълния набор проверки 
за всички подадени заявления, дори 
в случай че много от допустимите 
проекти няма да получат помощи, 
защото няма да съберат достатъчно 
изборни точки. В този контекст раз ‑
плащателната агенция за Италия — 
регион Сицилия, използва ефикасна 
процедура, която е описана в  каре 6 .
Пример за най‑добра практика при оценяване на заявленията за подпомагане
В Италия — Сицилия заявленията за подпомагане се оценяват на два етапа.
На първия етап се извършват ограничен брой проверки на всички заявления. След това те се публику ‑
ват в доклад за предварителен подбор. Проектите се избират в низходящ ред в зависимост от броя на 
точките, които са получили, докато общата стойност на избраните проекти достигне отпуснатия бюджет.
На втория етап се извършват пълни проверки само за тези проекти, които са преминали процедурата 
за предварителен подбор. В случай че между тях бъдат открити недопустими проекти, те се заместват 
с проектите с най‑много точки измежду тези, които не са били първоначално избрани.Каре 6
29 Констатации и оценки
ЧАСТ II ‑ Какви са 
основните причини за 
процента грешки при 
помощите, обвързани 
с площ?
55 
Този раздел проверява причините 
за грешки в областта на помощите, 
обвързани с площ. Въпреки че об ‑
щият бюджет се разпределя поравно 
между инвестиционните мерки и по ‑
мощите, обвързани с площ, послед ‑
ните представляват само една трета 
от процента грешки (вж. фигура 2 ). 
Основното влияние върху процента 
грешки се дължи на неизпълнение 
на агроекологичните ангажименти, 
за разлика от помощта за необлаго ‑
детелстваните райони.
Агроекологичната помощ 
е най‑силно засегнатата от 
грешки мярка, обвързана 
с площ
56 
Агроекологичните плащания се 
отпускат на земеделски производи ‑
тели, които са съгласни доброволно 
да изпълняват определени ангажи ‑
менти за постигане на екологични 
цели. Целта на плащанията е да 
покрият допълнителните разходи 
и пропуснатите приходи в резултат 
на благоприятни за околната среда 
земеделски практики, извършвани 
за период от пет или седем години. 
Агроекологичните плащания са 
най‑значимата във финансово отно ‑
шение мярка за развитие на сел ‑
ските райони, за която са отпуснати 
приблизително 20 млрд. евро (една 
пета от общия бюджет за развитие 
на селските райони за програмния 
период 2007–2013 г.).57 
Нарушенията на агроекологичните 
ангажименти представляват една 
осма от общия процент грешки. 
Грешките са преди всичко резултат 
от неспазването на обикновени по ‑
ети ангажименти (вж. каре 7 ), които 
обаче значително са попречили да 
бъдат постигнати желаните еколо ‑
гични ползи.
30 Констатации и оценки
Примери за неспазване на обикновени агроекологични ангажиментиКаре 7
Източник:  Eвропейска сметна палата.
 Източник:  Eвропейска сметна палата.
 Източник:  Eвропейска сметна палата.  Земеделски производител в Нидерландия подпис ‑
ва договор за мярката за ботанически краища на 
пасищата.
От трите ангажимента един е свързан с драгиране 
(с цел да бъде опазено биологичното разнообразие 
е забранено да се покрива краят на ливадата с калта, 
изгребана от водните канали).
По време на посещението на място Сметната палата 
установи, че вместо да бъде равномерно разпределе ‑
на, извадената кал е била депонирана на земна ивица, 
широка 2 метра, по протежение на повече от 4 000 ме ‑
тра канали.
В Обединеното кралство (Англия) земеделски про ‑
изводител е получил помощ за постоянно пасище 
с много ниско потребление на ресурси (напр. торове). 
Едно от изискванията е да се избегне изтощаването 
на пасищата, така че да не бъдат засегнати отрица ‑
телно растежът, качеството или разнообразието на 
растителността.
Сметната палата установи, че част от парцела е увре ‑
дена поради прекалено изтощаване на пасището.
В Малта земеделски производител поема ангажимент 
да не отглежда насаждения върху ивица от минимум 
един метър покрай оградите на парцела и да остави 
тази част от земята некултивирана, неизорана, неторе ‑
на и непръскана. Този ангажимент има за цел запазва ‑
не на биологичното разнообразие.
Сметната палата установи, че бенефициентът не е спа ‑
зил този ангажимент на нито един от парцелите, за 
които е поел ангажимент.
31 Констатации и оценки
58 
Сметната палата счита, че същест ‑
вуват три причини, комбинацията 
от които обяснява процента грешки 
при агроекологичните мерки. Те са 
представени графично във фигура 7  
и са описани по‑подробно в следва ‑
щите точки.
Спазването на ангажиментите 
не създава незабавен 
положителен ефект за 
земеделския производител
59 
Земеделските производители са 
засегнати пряко от разходите по 
спазване на ангажиментите и/или 
със загубата на приходи поради 
по‑ниския добив при използването 
на техники, благоприятни за окол ‑
ната среда. В повечето случаи обаче 
тези усилия не са възнаградени с незабавен положителен ефект за 
земеделското стопанство. Поради 
това е по‑малко вероятно земедел ‑
ските производители да спазват 
изискванията, когато липсва пряка 
незабавна връзка между поетите ан ‑
гажименти и резултатите от тяхната 
земеделска дейност.
60 
Такъв е случаят при 13 от 17 ‑те уста ‑
новени грешки, при които ползите за 
околната среда от мерките са мащаб ‑
ни и дългосрочни (например опазва ‑
не на биологичното разнообразие).Фигура 7Причини за процента грешки при агроекологичните 
плащания
Слаба мотивация за 
спазване на правилата
Ниско ниво 
на санкцииНиско ниво на 
контрол
32 Констатации и оценки
61 
Сметната палата не счита, че липса ‑
та на информация относно поетите 
ангажименти е валидно обяснение 
за по‑голямата част от нарушенията 
от страна на земеделските произво ‑
дители. Преди да подпишат даден 
ангажимент земеделските произво ‑
дители получават подробен списък 
с условията, които трябва да спазват. 
Освен това в 13 от 17 ‑те случая греш ‑
ката се отнася до големи земедел ‑
ски производители със значителни 
познания и ресурси. Всъщност тези 
земеделски производители прите ‑
жават над 50 ха земи и получават 
основните си приходи от земеделие.
Слабо ниво на контрол 
по отношение на 
агроекологичните 
ангажименти
62 
Държавите членки проверяват дали 
се спазват повечето агроекологич ‑
ни ангажименти само по време на 
проверките на място, които се из ‑
вършват за извадка от 5 % от всички 
бенефициенти, получаващи помощи. 
Това означава, че един земеделски производител вероятно ще бъде 
проверен средно веднъж на 20 годи ‑
ни. В допълнение, не всички анга ‑
жименти могат да бъдат проверени 
по всяко време на годината, поради 
което се намалява обхватът на кон ‑
тролите и възможността за откри ‑
ване на несъответствия. Това ниско 
ниво на контрол по отношение на 
ангажиментите е друга причина за 
установения процент грешки.
63 
Сред 17 ‑те установени случаи на 
грешки Сметната палата откри 
8 примера, при които проверката на 
ангажиментите е можела да бъде про ‑
менена от проверки на място на ад ‑
министративни проверки (вж. приме ‑
ра в  каре 8 ). Една такава процедурна 
промяна е щяла да даде възможност 
на органите на държавата членка да 
открият и коригират грешките по вре ‑
ме на административните проверки, 
тъй като такива проверки се извърш ‑
ват за 100 % от всички бенефициенти. 
Това би било особено подходящо за 
проверки на базата на документни 
доказателства, като дневници за 
дейностите, водени от земеделския 
производител (торене, паша на живот ‑
ни, косене на трева) и сертификати, 
издадени от трети страни.
Пример за агроекологични ангажименти, които e можело да бъдат проверени 
с административни проверки
В Естония един от ангажиментите по мярката е земеделският производител да взема минимум една 
почвена проба на всеки пет хектара земя и да я изпраща на акредитирана лаборатория за анализ на ки ‑
селинността на почвата и съдържанието на фосфор и калий. Според определените правила лаборатор ‑
ните резултати е следвало да се пазят в земеделското стопанство и да се предоставят на инспекторите 
при посещения на място.
При посещението на място от одиторите на Сметната палата земеделският производител е представил 
лабораторните резултати от взетите девет почвени проби. След преизчисление беше установено, че въз 
основа на площта на парцелите земеделският производител е следвало да вземе 13 проби, а не само 
девет. Това неспазване на ангажиментите е можело да бъде открито чрез административни проверки.Каре 8
33 Констатации и оценки
Системата за намаления 
и санкции няма голям 
възпиращ ефект
64 
Държавите членки прилагат про ‑
порционална система за намаления 
и санкции, която въз основа на 
сериозността, степента и честотата 
на нарушението обикновено води до 
частично намаление на извършеното 
плащане. Например в случая, описан 
в каре 8,  е приложено намаление от 
5 % за неспазване на поетия ангажи ‑
мент. Земеделските производители 
не рискуват да изгубят своите собст ‑
вени финансови средства поради 
неспазване на правилата, а рискуват 
само връщане на вече изплатени ‑
те им суми. В изключително тежки 
случаи, при които земеделските 
производители не са изпълнили 
нито един от поетите ангажименти, 
а разплащателната агенция е решила 
да си възстанови цялото извършено 
плащане, земеделските производи ‑
тели могат да се окажат в ситуация, 
равностойна с тази, при която не са 
поемали никакъв ангажимент.65 
В този контекст честотата на греш ‑
ките (17 от 121 одитирани плащания) 
също подчертава факта, че систе ‑
мата на намаляване на плащанията 
в случай на неспазване на ангажи ‑
ментите има само ограничен възпи ‑
ращ ефект върху земеделските про ‑
изводители (вж. примера в  каре 9 ).
Плащанията за необла ‑
годетелствани райони 
са по‑слабо засегнати от 
грешки
66 
Плащанията към земеделски про ‑
изводители в планински райони 
и други райони с неблагоприятни 
природни условия (заедно известни 
като „необлагодетелствани райони“ 
или „НР“) компенсират земеделските 
производители за това, че продъл ‑
жават да обработват тези земи. Тези 
мерки за развитие на селските райо ‑
ни имат за цел устойчиво използва ‑
не на земеделските земи и по този 
начин допринасят за подобряване на 
околната среда и ландшафта.
Ограничени финансови последствия от допускането на нарушение
В Обединеното кралство земеделски производител е поел ангажимент, свързан със засаждане на расти ‑
телност от ниски храсти на киселинно пасище. По тази мярка има само два ангажимента — намаляване 
на гъстотата на животните (броя на пасищните животни на хектар) и забраната за паша от октомври до 
март.
Сметната палата посети земеделския производител през октомври и установи, че на парцела все още 
пасат животни. Финансовото последствие за земеделския производител е било намаляване на плащане ‑
то с 3 %.Каре 9
34 Констатации и оценки
67 
Отражението на 78 ‑те одитирани 
плащания към земеделски про ‑
изводители в необлагодетелства ‑
ни райони върху общия процент 
грешки щеше да бъде незначително, 
ако не бяха два случая, при които 
са открити грешки на неспазване 
на допълнителни условия за допус ‑
тимост, наложени от съответните 
държави членки (вж. каре 10).  Това 
илюстрира дилемата, че условията 
за допустимост са необходими, за 
да се гарантира, че средствата се из ‑
разходват добре, което обаче може 
същевременно да увеличи риска от 
грешки.
68 
Този сравнително нисък процент 
грешки се дължи на основните ха ‑
рактеристики на съответните мерки:
 ‑ малък брой подробни условия 
за допустимост: земята следва 
да се намира в определен от 
държавата членка район, одо ‑
брен от Комисията, и следва да 
се поддържа в добро земеделско 
и екологично състояние, ‑ плащания на еднократна сума 
на хектар, които са прогресивно 
намаляващи. Това означава, че 
по‑големите земеделски стопан ‑
ства ще получават по‑малки пла ‑
щания за райони, които надви ‑
шават определен праг, както и че 
за такива стопанства потенциал ‑
ните различия в площта оказват 
само слабо влияние.
69 
Сметната палата отбелязва, че 
ниският процент грешки относно 
инвестиционната мярка „Стартова 
помощ за млади земеделски про ‑
изводители“ също така се обяснява 
с тези характеристики, т.е. ограничен 
брой подробни изисквания, фокуси ‑
ран обхват и използване на едно ‑
кратни плащания.
Допълнителни условия за допустимост, наложени от държавите членки за 
плащанията на помощи на земеделски производители в необлагодетелствани 
райони
В Италия и Португалия допустимостта за подпомагане на пасищата в планински райони зависи от усло ‑
вието бенефициентът да притежава определен минимален брой животни. По време на посещенията на 
място Сметната палата установи, че съответните земеделски производители не притежават изисквания 
брой животни и поради това пасищата не са допустими за подпомагане.
Тези два случая са причината за по‑голямата част от процента грешки, засягащ плащанията към земе ‑
делски производители в необлагодетелствани райони.Каре 10
35 Констатации и оценки
ЧАСТ III ‑ Притежават ли 
потенциал плановете за 
действие на държавите 
членки и новата правна 
рамка на ЕС за ефективно 
справяне с тези причини?
70 
Комисията и държавите членки са 
предприели стъпки за елиминиране 
на причините за грешки в областта на 
развитието на селските райони. Този 
раздел разглежда въпроса дали може 
да се очаква двете основни стъпки – 
плановете за действие и правната 
рамка на ЕС – да бъдат ефективни.
Стартираният от Комисията 
план за действие е стъпка 
в правилната посока за 
справяне с причините за 
грешки
71 
Разходите за развитие на селските 
райони се изпълняват при споделено 
управление между държавите членки 
и Комисията20. В съответствие с прин ‑
ципа на субсидиарност държавите 
членки отговарят за изпълнението на 
програмите за развитие на селските 
райони на подходящото териториал ‑
но ниво, съгласно техните собствени 
институционални механизми. Комиси ‑
ята отговаря за надзора на държавите 
членки, за да гарантира, че те изпъл ‑
няват своите задължения.
72 
В случай че по време на изпълнение ‑
то процентът грешки се задържа на 
постоянно високи нива, Комисията21 
следва да установи какви са сла ‑
бостите в системите за контрол, да 
анализира разходите и ползите от 
евентуални корективни мерки и да 
предприеме или да предложи под ‑
ходящи действия. Когато слабостите са такива, че водят до изразяване на 
резерва в декларацията за досто ‑
верност на генералния директор, от 
Комисията се изисква да анализира 
информацията в годишния отчет за 
дейността и да представи план за 
действие. Такъв е случаят с разходите 
за развитие на селските райони от 
2011 г. насам.
73 
В този контекст, с цел да се намали 
процентът грешки при разходите за 
развитие на селските райони, Ко ‑
мисията прикани всички държави 
членки да разработят троен план 
за действие, с цел да се установят 
причините за грешки, да се приложат 
насочени корективни действия за 
намаляване на наблюдаваните грешки 
и да се засилят превантивните мерки 
за намаляване на риска от възникване 
на грешки.
Плановете за действие все 
още не са напълно разработен 
инструмент за елиминиране на 
причините за грешки
74 
Обхватът и качеството на плановете 
за действие варира съществено в раз ‑
личните държави членки. Сметната 
палата установи, че два плана за 
действие (на Германия ‑ Берлин‑Бран ‑
денбург и на Унгария) са относително 
слаби, с малко на брой дейности и ма ‑
лък потенциал за успешно елимини ‑
ране на причините за грешки, а два 
плана за действие (на Италия‑Ломбар ‑
дия и на Румъния) са относително до ‑
бри, с многобройни дейности и голям 
потенциал за успешно елиминиране 
на причините за грешки. Съществуват 
три основни слабости в основата на 
тази разнородност на потенциал ‑
ната ефективност на плановете за 
действие, както е обяснено в следва ‑
щите точки.20 Регламент (ЕО) № 1290/2005 
на Съвета.
21 Регламент (ЕС, Евратом) 
№ 966/2012.
36 Констатации и оценки
75 
На първо място, държавите членки 
не са поели своята отговорност да 
установят грешките и да предложат 
корективни действия. Плановете за 
действие подлежат на официален 
мониторинг и процедура на просле ‑
дяване. Когато държавите членки не 
изпълняват предложените действия, 
възможно е да им бъде наложено 
прекъсване, временно преустановя ‑
ване или намаление на плащанията, 
както и финансови корекции. Плано ‑
вете за действие са разработени при 
повтарящ се процес, като по време на приключване на одита е била 
в ход четвъртата актуализация. 
Комисията първоначално е предос ‑
тавила непълен списък с причини 
за грешки. Не за всяка една от тези 
причини обаче е било намерено 
решение от държавите членки, а за 
тези, за които има, някои от реше ‑
нията са с ограничен потенциал 
за елиминиране на причините за 
грешки (вж. каре 11 ). Впоследствие 
плановете за действие постепенно 
са подобрени в отговор на искания ‑
та на Комисията.
Пример за предложено действие за намаляване на процента грешки
Системата за намаления и санкции е една от потенциалните причини за грешки при помощите, обвър ‑
зани с площ, която е установена от Комисията и за която държавите членки предприемат мерки. Тази 
система не се счита за пропорционална (в някои случаи държавите членки прилагат 100 % намаление за 
плащанията, дори и в случай че само един от няколко ангажимента е бил нарушен).
Сметната палата е съгласна, че корекциите, прилагани за системата за намаления и санкции, следва да 
са насочени към това всяка една подобна система да отразява по подходящ начин нивото на неизпълне ‑
ние на поставената екологична цел.
Въпреки че едно намаление на прилаганите санкции би намалило процента грешки, това не би ели ‑
минирало свързаните с тях нарушения и тяхното потенциално вредно за околната среда въздействие. 
Санкциите като такива следва да бъдат ефективна възпираща сила за земеделските производители, 
които не изпълняват своите задължения. Това не е било постигнато в представения в  каре 9  случай.Каре 11
22 Комисията извършва одити 
на съответствието 
в държавите членки, за да 
провери дали разходите са 
били извършени 
в съответствие 
с приложимите правила. 
Одитът се приключва със 
или без финансови 
корекции, в зависимост от 
установените грешки. 
Средната продължителност 
на процедурата за проверка 
на съответствието на 
приключените през 2013 г. 
одити е 36 месеца.76 
На второ място, при четири от десет ‑
те проверени планове за действие 
систематично не се е обръщало 
внимание на одитните констатации 
и оценки на Комисията и на Смет ‑
ната палата. Държавите членки не 
са взели предвид всички слабости, 
докладвани от одиторите на Комиси ‑
ята в края на процедурите по одита 
на съответствието, което означава, 
че причините за грешки вероятно ще 
останат без решение още известно 
време22.
37 Констатации и оценки
Добри практики при разработването на конкретни целеви дейности
В България земеделските производители получават от разплащателната агенция текстови съобщения 
на мобилните си телефони с информация относно ангажименти, обвързани с времеви рамки (периоди, 
през които определени практики са забранени).
В Италия‑Ломбардия земеделските производители са уведомявани писмено относно разликите между 
заявената през предишната кампания площ и площта, получена след обновяване на системата за иден ‑
тификация на земеделските парцели (ИТ системата, която идентифицира местоположението и площта 
на земеделските парцели).
В Румъния разплащателната агенция е получила пълен и безплатен достъп до търговския регистър, 
който осигурява информацията за проверка на статуса на МСП.Каре 1277 
На трето място, голяма част от пред ‑
ложените дейности са планирани 
в най‑общи рамки. Повечето държа ‑
ви членки предлагат общи решения, 
като актуализиране на процедур ‑
ните наръчници или организиране 
на обучения. Във връзка с общест ‑
вените поръчки например, често 
срещано решение е да се обучават 
инспектори и бенефициенти във 
връзка с приложимите правила за 
обществени поръчки. Плановете за 
действие обаче не анализират кои 
аспекти от правилата най ‑често се 
нарушават, нито причините за това. 
В този контекст съществува риск 
от отрицателно въздействие върху 
ефективността на предложените 
мерки.
78 
Сметната палата също така конста ‑
тира примери за добри практики 
при разработването на подходящи 
решения за откритите проблеми (вж. 
каре 12).  Два пъти годишно Комиси ‑
ята организира семинари с предста ‑
вители от всички държави членки 
като възможност за дискутиране на статуса на изпълнение на плановете 
за действие, за споделяне на опит 
и за разпространение на добри 
практики.
Недостатъчен фокус върху 
предотвратяването на 
широкоразпространени 
слабости на ниво ЕС
79 
Плановете за действие са насочени 
по‑специално към елиминиране на 
установените във всяка една държа ‑
ва членка слабости, без да включват 
превантивни действия за слабости, 
открити в други държави. Комисията 
не е изискала от държавите членки 
систематично да премахват най‑се ‑
риозните и широкоразпространени 
недостатъци, открити на ниво ЕС, 
като неспазване на правилата за 
обществените поръчки, умишлени 
нередности и недостатъчно админи ‑
стративни проверки на агроеколо ‑
гичните ангажименти.
38 Констатации и оценки
80 
Сметната прегледа десет плана за 
действие, за да провери дали те 
включват действия за предотвратява ‑
не на широкоразпространени недос ‑
татъци. Такива не бяха установени. 
Три държави членки не са включили 
никакви действия в областта на 
обществените поръчки, пет държави 
членки са включили само много общи 
такива, а само две държави членки 
(Латвия и Румъния) са разработили 
подробни контролни списъци. Смет ‑
ната палата установи, че нарушения ‑
та на агроекологичните ангажименти 
могат да бъдат открити чрез админи ‑
стративни проверки (вж. точка 63), но 
само една държава членка (Испания) 
е обърнала внимание на този въ ‑
прос в своя план за действие, и само 
за 7 от 17 ‑те региона. Откриването 
на умишлени нередности е вклю ‑
чено само в един план за действие 
(Румъния).
81 
В този контекст плановете за 
действие са стъпка в правилната по ‑
сока, но чрез тях се осъществява пре ‑
димно последваща реакция. Фактът, 
че държавите членки не са третирали 
проблеми, разпространени в целия 
ЕС, които не са счели като приложи ‑
ми за тях самите, намалява бъдещата 
ефективност на тези планове.
Новата правна рамка на ЕС 
може да има положително 
отражение върху премах ‑
ването на причините за 
грешки
82 
Програмният период за развитие на 
селските райони 2014–2020 г. ще бъде 
приложен като част от реформирана ‑
та обща селскостопанска политика, 
която е приета посредством набор 
от четири основни разпоредби23 
и свързаните с тях делегирани актове 
и актове за изпълнение24.83 
Като част от своята роля на законо ‑
дател, през 2012 г. Сметната палата 
издаде Становище №°1/2012 относно 
някои предложения за регламенти 
в областта на Общата селскосто ‑
панска политика за периода 2014–
2020 г.25. Докато Становище № 1/2012 
изразява мнения относно всички 
аспекти на общата селскостопанска 
политика предимно от гледна точка 
на доброто финансово управление, 
настоящият специален доклад раз ‑
глежда само вероятното отражение 
на новото законодателство върху 
причините за грешки във връзка със 
законосъобразността и редовността 
при развитието на селските райони.
Новият законодателен пакет 
съдържа фактори, които 
биха могли да елиминират 
причините за грешки
84 
Новата законодателна рамка въвеж ‑
да концепцията за предварителни 
условия, което означава конкретен 
и предварително точно определен 
критичен фактор, което е предпос ‑
тавка за ефективното и ефикасното 
постигане на специфична цел и има 
пряка реална връзка и директно отра ‑
жение върху този процес26. Общест ‑
вените поръчки са едно от общите 
предварителни условия в законо ‑
дателството, което постановява, че 
следва да бъдат въведени подходящи 
механизми за ефективното прилагане 
на правилата за обществените поръч ‑
ки на ЕС, за да се гарантира прозрач ‑
ността на процедурите на възлагане 
на обществени поръчки, както и че 
натоварените с тях служители са 
обучени и че са получили съответната 
информация. Сметната палата привет ‑
ства този фокус върху съответствието 
с приложимите правила за общест ‑
вените поръчки, които са установени 
като един от критичните източници 
на грешки през програмния период 
2007–2013 г.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
legislation/index_en.htm .
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
implementation/
index_en.htm .
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_EN.PDF .
26 Член 2, параграф 33 от 
Регламент (ЕС) № 1303/2013 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 
17 декември 2013 г. за 
определяне на 
общоприложими 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд, Европейския 
земеделски фонд за 
развитие на селските райони 
и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство 
и за определяне на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство, 
и за отмяна на Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета 
(ОВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 320).
39 Констатации и оценки
85 
Въпреки че вече са били обхванати 
от общите принципи за контрол за 
програмния период 2007–2013 г., на 
възможностите за извършване на 
проверка и контрол на мерките27 
е отделено специално внимание 
през новия законодателен период. 
Съгласно новите правила държави ‑
те членки следва да следят за това 
всички мерки за развитие на селските 
райони могат да бъдат проверява ‑
ни и контролирани, преди да бъдат 
действително приложени и впослед ‑
ствие — по време на изпълнението 
им. Сметната палата счита, че този 
подход може да спомогне за нама ‑
ляването на процента грешки по два 
начина: от една страна, като дава 
възможност да бъдат определени 
по‑прецизно критерии за допусти ‑
мост и други ангажименти, така че те 
да могат да бъдат разбрани по‑ясно 
и да бъдат спазвани от бенефициенти ‑
те, а от друга страна — той ще позво ‑
ли да бъдат по‑добре разработвани 
процедурите за контрол, което да 
гарантира, че тези критерии могат да 
бъдат ефективно проверявани.
86 
Методите за определяне и възстано ‑
вяване на разходите, извършени от 
бенефициентите, също са подобрени 
в новото законодателство. Така освен 
обикновеният метод за възстановява ‑
не на разходи на основата на допусти ‑
ми за подпомагане разходи, които са 
действително извършени и изплатени 
от бенефициентите, новата правна 
рамка поставя на едно ниво с възста ‑
новяването на разходи алтернативни 
методи като стандартни цени, изпла ‑
щане на еднократни суми и финан ‑
сиране с фиксирана ставка. Сметната 
палата счита, че използването на 
опростения метод за разходите може 
да бъде от полза за всички страни, 
защото може да намали администра ‑
тивните формалности и да ограничи 
обхвата на грешките, свързани с под ‑
готовката и проверката на заявките 
за плащания на базата на фактури 
и разплащателни документи.87 
Акредитираните разплащателни 
агенции ще трябва да спазват допъл ‑
нителни критерии по отношение на 
измамите. Въпреки че е наложено 
изискването проверките да включват 
тези елементи, за да предотвратяват 
и откриват случаи на измами, две 
нови разпоредби подчертават ролята 
на разплащателните агенции в това 
отношение: обучението на служите ‑
лите следва да включва бдителност 
по отношение на измамите, а монито ‑
ринговите дейности следва да включ ‑
ват също така процедури за предо ‑
твратяване и откриване на измами. 
Тези нововъведения вероятно ще по ‑
могнат на разплащателните агенции 
да увеличат своята ефективност при 
предотвратяването и откриването на 
действия, свързани с измами.
88 
Правилото „n+2“, такова, каквото 
е било през програмния период 
2007–2013 г. (вж. т.очка18), е облек ‑
чено и трансформирано в правило 
„n+3“28, и дава на държавите членки 
една допълнителна година, през 
която да изразходват отделения за 
тях бюджет. Това би могло да намали 
неравновесието между натиска върху 
държавите членки да изразходват бю ‑
джета и нуждата да се гарантира, че 
бюджетът е изразходван коректно и в 
съответствие с принципите на добро 
финансово управление.
89 
Като общо правило бенефициенти ‑
те по инвестициите за дейности за 
преработка на храни следва да бъдат 
малките и средни предприятия (вж. 
точка 43). Новата правна рамка пре ‑
махва този критерий за допустимост, 
който е една от основните причини 
за грешки за този вид инвестиции. 
Въздействието на това предложение 
може да има положителен ефект вър ‑
ху намаляването на процента грешки, 
но отрицателен ефект върху ефектив ‑
ността на политиката (вж. точка 35).27 Член 62 от Регламент (ЕС) 
№ 1305/2013 на Европейския 
парламент и на Съвета от 
17 декември 2013 г. относно 
подпомагане на развитието 
на селските райони от 
Европейския земеделски 
фонд за развитие на 
селските райони (ЕЗФРСР) 
и за отмяна на Регламент 
(ЕО) № 1698/2005 на Съвета 
(ОВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 487).
28 Член 38, параграф 1 от 
Регламент (ЕС) № 1306/2013 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 
17 декември 2013 г. относно 
финансирането, 
управлението 
и мониторинга на общата 
селскостопанска политика 
и за отмяна на регламенти 
(ЕИО) № 352/78, (ЕО) 
№ 165/94, (ЕО) № 2799/98, 
(ЕО) № 814/2000, (ЕО) № 
1290/2005 и (ЕО) № 485/2008 
на Съвета (ОВ L 347, 
20.12.2013 г., стр. 549).
40 Констатации и оценки
90 
През програмния период 2007–
2013 г.29 в случай на различие над 3 % 
между заявеното от бенефициента 
плащане и сумата, декларирана от 
разплащателната агенция като до ‑
пустима за подпомагане, се прилага 
наказание, равно на размера на тази 
разлика. Тази система е въведена 
с цел да възпира бенефициентите да 
декларират разходи, които не са до ‑
пустими. При новата правна рамка30 
прагът за прилагане на санкцията 
е увеличен на 10 %. Тази промяна 
вероятно ще намали възпиращия 
ефект от разпоредбата, което може 
да доведе до нарастване на недопус ‑
тимите разходи, включени в заявки ‑
те за плащания.
Преките разпоредби от 
регламентите на ЕС не са 
основният източник на 
грешки
91 
Както е показано по‑горе, очаква 
се новата правна рамка на ЕС да 
спомогне за намаляване на процента 
грешки. Необходимо е да се засили 
вниманието по време на последва ‑
щите стъпки на регулаторния про ‑
цес на нивото на държавите членки, 
тъй като повечето грешки възникват 
при изпълнението на специфични 
разпоредби от националното зако ‑
нодателство (вж. точка 14).
92 
Тъй като законодателството на дър ‑
жавите членки все още не е прието 
(вж. точка 10), не могат да бъдат 
направени повече изводи относно 
потенциалния ефект от регулаторни ‑
те промени върху процента грешки.29 Член 30, параграф 1 от 
Регламент (ЕО) № 65/2011 на 
Комисията.
30 Член 63, параграф 1 от 
Регламент за изпълнение 
(ЕС) № 809/2014 на 
Комисията от 17 юли 2014 г. 
за определяне на правила за 
прилагането на Регламент 
(ЕС) № 1306/2013 на 
Европейския парламент и на 
Съвета относно 
интегрираната система за 
администриране и контрол, 
мерките за развитие на 
селските райони 
и кръстосаното спазване (ОВ 
L 227, 31.7.2014 г., стр. 69).
41
 Заключения  
и препоръки
93 
Сметната палата заключи, че Коми ‑
сията и държавите членки са частич ‑
но ефективни при елиминирането 
на основните причини за високия 
процент грешки в областта на разви ‑
тието на селските райони. Това общо 
заключение се основава предимно 
на оценката, че въпреки инициа ‑
тивите на Комисията, плановете за 
действие на държавите членки не 
решават систематично установените 
слабости.
94 
С цел да идентифицира причините 
за грешки в областта на разходите 
за развитие на селските райони 
Сметната палата анализира извадка 
от операции, избрани на случаен 
принцип по време на одитите на 
законосъобразността и редовността 
за 2011 г., 2012 г. и 2013 г. Резултатите 
показаха, че въпреки равния дял 
разходи, инвестиционните мерки 
водят до две трети от процента 
грешки, а на помощите, обвързани 
с площ, се дължи останалата една 
трета от разходите (точки 12—21).
95 
За инвестиционните мерки при ‑
чините за грешки могат да бъдат 
идентифицирани по два начина 
(точки 22—54):
 ‑ от страна на бенефициента — 
основните източници на неспаз ‑
ване на правилата са свързани 
с обществените поръчки, крите ‑
риите за допустимост за частни ‑
те и публичните бенефициенти 
и предполагаемите действия, 
целящи измама от частни 
бенефициенти, ‑ от страна на разплащателната 
агенция — Сметната палата 
достигна до заключението, че 
повечето грешки са могли и е 
следвало да бъдат предотврате ‑
ни по време на административ ‑
ните проверки и проверките на 
място.
96 
По отношение на помощите, обвър ‑
зани с площ, три фактора обясняват 
процента грешки: ограниченият 
брой стимули за бенефициентите да 
спазват земеделските ангажименти, 
слабото ниво на контрол по отноше ‑
ние на земеделските ангажименти 
и слабият възпиращ ефект на систе ‑
мата за санкции (точки 55—69).
97 
В отговор на високия процент греш ‑
ки в областта на развитието на земе ‑
делските райони Комисията изиска 
от държавите членки да разработят 
планове за действие, които да пре ‑
дотвратяват и коригират причините 
за грешки. При все че това е едно 
положително развитие, плановете за 
действие имат предимно функция на 
последваща реакция, а не са насоче ‑
ни към систематично решаване на 
проблемите, причинили грешки във 
всички държави членки. По‑специ ‑
ално, липсват превантивни действия 
срещу широкоразпространени сла ‑
бости на ниво ЕС (точки 70—81).
42 Заключения и препоръки 
Препоръка 1
Комисията следва да изпълни своите 
корективни действия в срок, като 
продължава да се фокусира вър ‑
ху основните причини за грешки 
в областта на разходите за развитие 
на селските райони. Предвид това, 
където е необходимо, държавите 
членки трябва да предприемат пре ‑
вантивни и корективни действия по 
отношение на:
Обществени поръчки
• При прилагането на концепци ‑
ята за предварителни условия 
(вж. точка 84) държавите членки 
следва да разработят и пре ‑
доставят на бенефициентите 
подробни насоки как да бъдат 
прилагани правилата за общест ‑
вените поръчки. Националните 
органи, специализирани в мони ‑
торинг на съответствието с пра ‑
вилата за обществените поръчки, 
следва да участват в този процес. 
Следва да се постави акцент вър ‑
ху трите основни нарушения на 
правилата: неоправдано пряко 
възлагане на обществени поръч ‑
ки без подходяща състезателна 
процедура; неправилно прила ‑
гане на критериите за подбор 
и избор на изпълнител; липса на 
равно третиране на оферентите.
Умишлено заобикаляне на 
правилата
• На базата на специфичните 
критерии за допустимост и за 
подбор от техните програми за 
развитие на земеделските райо ‑
ни, държавите членки следва да 
определят насоки в помощ на 
своите инспектори при иденти ‑
фицирането на показатели за 
предполагаеми действия, целя ‑
щи измама.Плащания за агроекология
• Държавите членки следва да 
разширят обхвата на своите ад ‑
министративни контроли, така че 
те да включват ангажиментите, 
които могат да бъдат проверени 
на базата на документни доказа ‑
телства, и които понастоящем се 
проверяват само при 5‑те % про ‑
верки на място. В допълнение, 
системата за намаления и санк ‑
ции следва да бъде разработена 
по такъв начин, че да има възпи ‑
ращ ефект върху потенциални 
нарушители на правилата.
98 
Правната рамка на ЕС за програмния 
период 2014—2020 г. е приета и това 
е потенциално средство за справяне 
с причините за грешки. Два текущи 
етапа обаче осигуряват основния по ‑
тенциал за намаляване на грешките 
— прегледа и одобрението от страна 
на Комисията на програмите за раз ‑
витие на селските райони и прилага ‑
нето от страна на държавите членки 
на национални регулаторни рамки 
(точки 82—92).
Препоръка 2
Комисията следва да наблюдава от ‑
близо изпълнението на ПРСР , а при 
своите одити на съответствието – да 
взима под внимание, където е умест ‑
но, приложимите правила, вкл. тези, 
приети на национално ниво, за да 
намали риска от повторна поява 
на слабости и грешки, открити 
по време на програмния период 
2007—2013 г.
43 Заключения и препоръки 
99 
Сметната палата установи една 
инвестиционна мярка (Стартова 
помощ за млади земеделски произ ‑
водители, вж. точки 36—38) и две 
мерки, обвързани с площ (Плащания 
за необлагодетелствани райони, вж. 
точки 66—69), които имат нисък про ‑
цент грешки. Тези мерки притежават 
три основни характеристики: фоку ‑
сиран обхват, ограничен брой изиск ‑
вания и използване на изплащане на 
еднократни суми. Сметната палата 
установи, че друга инвестиционна 
мярка, която подкрепя инвестици ‑
ите за преработка на земеделски 
продукти, е най‑силно изложена на 
грешки. Повече от половината от 
одитираните проекти имат грешки, 
една трета от които се дължат на 
предполагаемите действия, целящи 
измама. Сметната палата критикува 
ефективността на тази мярка в пре ‑
дишен специален доклад.
Препоръка 3
Комисията и държавите членки след ‑
ва да анализират:
• до каква степен могат да бъдат 
включени в концепцията и при ‑
лагането на все по‑голям брой 
мерки за подпомагане такива 
характеристики, които правят 
обхвата по‑фокусиран, огранича ‑
ват критериите за допустимост 
и използват опростени варианти 
за разходите, без това да застра ‑
шава постигането на общите 
цели на тези мерки;• как да се усъвършенства схемата 
за финансиране на инвестиции 
в преработката на земеделски 
продукти, като се вземат пред ‑
вид следните елементи:
‑ реалните нужди от публична 
помощ за този сектор и риска 
от икономически загуби от 
неефективно разпределение 
на ресурсите,
‑ целевите категории бенефи ‑
циенти: земеделски произ ‑
водители, които се стремят 
да постигнат вертикално 
интегриране на своите сто ‑
панства, или компании, които 
не упражняват земеделска 
дейност,
‑ високият таван за публичната 
помощ, който представля ‑
ва мотивация за големите 
корпорации, тъй като само 
те имат достъп до исканото 
съфинансиране,
‑ целия набор условия за до ‑
пустимост и възможността те 
да бъдат заобиколени,
‑ по‑големи усилия за подо ‑
бряване на концепцията 
и изпълнението на админи ‑
стративните проверки и про ‑
верките на място;
• мярката за агроекологични 
плащания, за да може, доколкото 
е възможно, поетите ангажимен ‑
ти да бъдат контролирани чрез 
административните проверки на 
държавите членки.
44 Заключения и препоръки 
100  
В контекста на намаляването на 
причините за грешки, повтаря ‑
ща се констатация в доклада (вж. 
точки 33—35, 38, 67, 88—90, каре 3  
и каре 11 ) е необходимостта да 
се поддържа подходящ баланс 
между броя и сложността на пра ‑
вилата, като транспониране на 
необходимостта от постигане на предварително определените цели 
и необходимостта от гарантиране на 
законосъобразността и редовността 
на разходите. По мнение на Сметната 
палата, намирането на точния баланс 
между тези две противоположни 
необходимости е ключът към успеш ‑
ното изпълнение на политиката за 
развитие на селските райони.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител 
Rasa BUDBERGYTĖ — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието 
му от 17 декември 2014 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател
45
 Приложение
Списък на мерките за развитие на селските райони
Инвестиционни мерки
МяркаРазходи1 
(в евро)Одитирани 
операции
Модернизация на земеделските стопанства 8 204 333 653 53
Основи услуги за икономиката и селското население 1 965 164 204 24
Стартова помощ за млади земеделски производители 2 096 198 537 20
Обновяване и развитие на селата 2 300 229 913 20
Добавяне на стойност към земеделските и горски продукти 2 990 722 693 19
Изпълнение на стратегии за местно развитие. Качество на живота/разнообразяване 1 707 595 920 17
Инфраструктура, свързана с развитието и адаптирането на земеделието и горското стопанство 2 355 539 793 15
Ранно пенсиониране 2 051 938 167 13
Създаване и развитие на бизнес 881 435 718 9
Опазване и възстановяване на селското наследство 682 545 431 8
Възстановяване потенциала на горското стопанство и въвеждане на превантивни мерки 963 189 776 5
Техническа помощ 763 706 346 4
Разнообразяване чрез неземеделски дейности 714 070  708 4
Професионално обучение и информационни дейности 518 543  051 4
Насърчаване на туристическите дейности 482 748 900 4
Възстановяване на селскостопанския производствен потенциал, разрушен от природни 
бедствия, и въвеждане на подходящи превантивни мерки348 644 877 4
Сътрудничество за разработка на нови продукти, процеси и технологии в земеделието, 
храните и горското стопанство113 588 163 4
Дейност на местните групи за действие, придобиване на умения и съживяване на 
територията545 795 172 3
Стопанства в процес на преструктуриране в резултат на реформа в общата организация на 
пазара146 941 744 3
Изпълнение на стратегии за местно развитие. Конкурентоспособност 145 665 094 3
Първоначално залесяване на земеделски земи (разходи за създаване) 1 226 065 54522
Непроизводствени инвестиции, свързани с горското стопанство 379 677 940 2
Полупазарни селскостопански предприятия 609 703  070 1
Непроизводствени инвестиции, свързани с агроекологичните ангажименти или с програмата 
Натура 2000315 192 539 1
Групи производители 152 989 100 1
Използване на консултантски услуги 89 316 108 1
Участие на земеделски производители в схеми за качество на храните 65 390 549 1
Управление на стопанства, възстановяване на стопанства и консултантски услуги 24 853 320 1
1 Кумулативни суми, преведени на държавите членки от началото на програмния период (2007 г.) до края на финансовата 2013 г. (15 октомври 
2013 г.), съгласно базата данни SFC на Комисията.
2 Първоначалното залесяване на земеделски земи подпомага разходите за създаване (инвестиции, направени за подготовка на земята и за 
засаждане) и помощите, обвързани с площ (поддръжка и компенсация). Не е направена разлика в декларацията за разходи до Комисията.Приложение
46 Приложение
Инвестиционни мерки
МяркаРазходи1 
(в евро)Одитирани 
операции
Предоставяне на земеделски консултантски услуги и други услуги в България и Румъния 7 136 945 1
Подобряване на икономическата стойност на горите 211 138 607 0
Първоначално залесяване на неземеделски земи (разходи за създаване) 111 889  830 0
Придобиване на умения и съживяване за целите на изготвянето и изпълнението на стратегия 
за местно развитие73 558 357 0
Дейности по информация и насърчаване 66 792  678 0
Адаптиране към стандартите, основани на законодателство на Общността 59 547 670 0
Професионално обучение и информация 58 573 586 0
Изпълнение на проекти за сътрудничество 46 980  838 0
Изпълнение на стратегии за местно развитие. Околна среда/стопанисване на земята 21 311 569 0
Първоначално установяване на агро ‑лесовъдни системи върху земеделски земи 536 880 0
Общо 33 499 252 991 247
Помощи, обвързани с площ
МяркаРазходи 1 
(евро)Одитирани 
операции
Плащания за агроекология 18 616 040 063 121
Плащания за неблагоприятни природни условия на земеделски производители в планински 
райони6 267 068 345 43
Плащания за неблагоприятни природни условия на земеделски производители в райони, 
различни от планинските6 357 074 251 35
Плащания за хуманно отношение към животните 409 206 501 8
Първо залесяване на земеделска земя (годишно плащане в рамките на 5 години за разходи 
за поддръжка или компенсация за загуба на приходи в рамките на 15 години)1 226 065 54526
Плащания по програма Натура 2000 и плащания, свързани с Директива 2000/60/ЕО 165 985 883 1
Плащания за опазване на околната среда в горите 40 496 635 0
Плащания по програма Натура 2000 33 193  755 0
Допълнителни плащания към преките плащания за България и Румъния 436 997  683 0
Общо 33 552 128 661 214
1 Кумулативни суми, преведени на държавите членки от началото на програмния период (2007 г.) до края на финансовата 2013 г. (15 октомври 
2013 г.), съгласно базата данни SFC на Комисията.
2 Първоначалното залесяване на земеделски земи подпомага разходите за създаване (инвестиции, направени за подготовка на земята и за 
засаждане) и помощите, обвързани с площ (поддръжка и компенсация). Не е направена разлика в декларацията за разходи до Комисията.Приложение
47
III
От 2012 г. насам Комисията търси решение на 
проблема с високия процент грешки, като изисква 
национални планове за действие от страна на дър ‑
жавите членки и контролира тяхното прилагане. 
Въз основа на натрупания опит и на препоръките 
на Сметната палата тези планове за действие са 
подобрени с течение на времето.
Очакваните резултати от всички действия не 
винаги се проявяват в краткосрочен план, особено 
при мерките, които се изпълняват чрез много ‑
годишни ангажименти. Въпреки това първите 
резултати от съвместните усилия за намаляване на 
процента грешки чрез изпълнението на плановете 
за действие вече могат да се забележат в намале ‑
ния процент грешки в областта на развитието на 
селските райони през 2013 г.
Комисията ще продължи да следи за изпълнението 
на плановете за действие, както от гледна точка на 
одита, така и от оперативна гледна точка, чрез дву ‑
странни срещи, комитети за мониторинг и годишни 
срещи за преглед.
V
При своите одити Комисията също установи слабо ‑
сти по отношение на възлагането на обществените 
поръчки. Във връзка с това вече са направени 
съществени финансови корекции.
Обществените поръчки са един от основните 
елементи в плановете за действие за развитие на 
селските райони.
Независимо от това следва да се отбележи, че 
несъответствието с правилата за обществените 
поръчки не означава непременно, че 100 % от раз ‑
ходите, свързани с тях, са недопустими. Проектът 
сам по себе си може успешно да постигне целта си 
и да осигури реална добавена стойност.Кратко изложение
II
Комисията приветства доклада на Сметната палата 
относно анализа на основните причини за грешки, 
в който са обобщени резултатите от последните 
три години от прилагането на декларация за досто ‑
верност, и в който до голяма степен се потвържда ‑
ват основните заключения, вече направени от 
Комисията в работния документ на службите на 
Комисията относно оценка на първопричините за 
грешките при прилагането на политиката за раз ‑
витие на селските райони и относно корективни 
действия, представен на Европейския парламент 
и на Съвета през юни 2013 г.1.
За периода 2011—2013 г. Сметната палата отчита 
среден процент грешки в областта на развитието 
на селските райони от 8,2 %. Независимо от това 
Комисията отбелязва лекия спад в процента 
грешки за Европейския земеделски фонд за раз ‑
витие на селските райони (ЕЗФРСР) (от 8,4 % през 
2011 г. на 7,9 % през 2013 г.).
Този процент грешки е по‑висок от отделните про ‑
центи, публикувани всяка година от Европейската 
сметна палата в глава 4 от годишния доклад. При ‑
чината е, че настоящият анализ обхваща 461 опе ‑
рации от общо 532 за трите години (които включ ‑
ват политиките в областта на здравеопазването, 
околната среда и рибарството). 71 операции, които 
не са обхванати от настоящия доклад, са с по‑ни ‑
сък среден процент грешки. Комисията отбелязва 
също така, че Сметната палата определя извадката 
и изчислява на годишна база процента грешки 
на ниво политики (развитие на селските райони, 
околна среда, рибарство и здравеопазване).
Политиката за развитие на селските райони фор ‑
мира 90 % от разходите на ниво политики и като 
цяло позволява в по‑голяма степен допускане на 
грешки в сравнение с други области в тази група 
политики. Сложността на някои изисквания за 
допустимост на мерките за развитие на селските 
райони играе важна роля за високото ниво на про ‑
цента грешки.
1 SWD(2013) 244 от 27.6.2013 г.Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 48
VIII
По отношение на ограничените стимули за бенефи ‑
циентите за спазване на поетите ангажименти за 
земеделска дейност, доброволните ангажименти 
на земеделските производители да предоставят 
ползи за околната среда и обществени блага, които 
надхвърлят задължителните изисквания, са отра ‑
зени в агроекологични схеми. Компенсаторният 
характер на плащанията за агроекология (които 
покриват направените разходи и пропуснатите 
доходи) не води до непосредствени икономически 
ползи за земеделските производители, въпреки че 
те не са изключени в по‑дългосрочен план.
Във връзка със „слабото“ ниво на контрол на 
поетите ангажименти, в съответствие с дейст ‑
ващото законодателство, когато при проверки 
на място бъде разкрито значително нарушение, 
съответната държава членка е длъжна да увеличи 
процента на бенефициентите, които подлежат на 
проверка на място. Правилното прилагане на това 
се проверява по време на одитите по съответстви ‑
ето на Комисията.
За поетите ангажименти за земеделска дейност 
е определено нивото на контрол да бъде 100 % 
за административните проверки и 5 % за провер ‑
ките на място. Разходите за управление и контрол, 
публикувани в годишните отчети за дейността за 
2013 г., възлизат на 4 млрд. евро за цялата обща 
селскостопанска политика („ОСП“). Поради това 
следва да се наблегне на подобряването на ефек ‑
тивността на контролните мерки, а не на тяхното 
увеличаване.
Що се отнася до санкциите, Комисията счита, че 
санкциите за неспазването на задълженията трябва 
да бъдат пропорционални, но същевременно да 
остават възпиращ инструмент.За периода 2014—2020 г. Комисията вече представи 
насоки за професионалистите относно избягване 
на често срещани грешки в проектите по линия 
на европейските структурни и инвестиционни 
фондове. Тези насоки бяха представени на упра ‑
вляващите органи и разплащателните агенции 
на семинара относно процента грешки, който се 
проведе през октомври 2014 г.
VI
Съществени недостатъци във връзка с мярката за 
подпомагане на преработката на селскостопански 
продукти се проследяват в рамките на процеду ‑
рите за одит на съответствието.
По отношение на умишлените нарушения Комиси ‑
ята изпълнява стратегия за борба с измамите, като 
организира специализирани семинари в няколко 
държави членки.
Комисията споделя това заключение.
Комисията ще продължи да предоставя на държа ‑
вите членки препоръки и насоки, както и да раз ‑
пространява добри практики за подобряване на 
системата за контрол, с цел избягване на грешки.
Освен това, преди да се извършват плащания, 
разплащателните агенции трябва да покриват 
критериите за акредитиране, определени в прило ‑
жение I към Регламент (ЕС) № 907/2014 (програма 
за периода 2014—2020 г.). Службите на Комисията 
правят преглед на акредитирането чрез послед ‑
ващи одити.
Отговори на Комисията 49
Освен това Комисията вече е представила на дър ‑
жавите членки конкретни насоки относно възла ‑
гането на обществени поръчки и мярката в облас ‑
тта на агроекологията и климата, включително 
относно двойното финансиране.
Умишленото заобикаляне на правилата е обхванато 
от стратегията за борба с измамите и семинарите, 
организирани в няколко държави членки в рам ‑
ките на тази стратегия.
XI б)
Комисията приема тази препоръка. Понастоящем 
Комисията оценява доказуемостта и възможността 
за контролиране на новите програми и ще посочи 
на управляващите органи всички пропуски в рам ‑
ките на заседанията на комитетите за мониторинг 
и годишните срещи за преглед.
Освен това одитните констатации ще бъдат внима ‑
телно проследени с цел откриване и коригиране на 
всеки източник на грешки, който може да произ ‑
тича от националните правила за прилагане, като 
при необходимост се поискат незабавни промени.
Извлечените поуки от изпълнението на програ ‑
мите и съответните национални правила ще бъдат 
споделени чрез ЕМРСР и специални семинари 
относно процента грешки.
XI в)
Комисията приема препоръката отчасти, тъй 
като не може предварително да прецени обхвата 
и резултатите от този анализ или бъдещите поли ‑
тически решения от страна на законодателите за 
следващия програмен период.IX
Въз основа на работния документ на службите (244 
от 2013 г.) създаването на плановете за действие 
бе замислено като превантивен процес, изгра ‑
ден върху самооценките на държавите членки 
за основните причини, които са оказали влияние 
върху процента грешки. Този процес постепенно 
обхвана аспекта на мерките за реагиране чрез 
систематично отчитане на одитните констатации 
и предлагане на конкретни корективни действия. 
Двустранната перспектива (превантивни мерки 
и мерки за реагиране) все още е част от дей ‑
ността. Последното актуализиране на плановете 
за действие показва, че почти 50 % от действията 
са породени от конкретни одитни констатации на 
Сметната палата или на Комисията, докато другата 
половина се основават на самооценките на държа ‑
вите членки.
Освен това предварителната оценка на възмож ‑
ностите за извършване на проверка и контрол на 
всички мерки, включени в ПРСР за периода 2014—
2020 г., също разглежда риска от процент грешки 
от превантивна гледна точка.
X
Комисията споделя мнението, че е важно да се 
постигне подходящ баланс между броя и сложнос ‑
тта на правилата, от една страна, и гарантирането 
на законосъобразността и редовността на разхо ‑
дите, от друга.
XI а)
Комисията приема препоръката. Конкретните 
въпроси, повдигнати от Сметната палата, следва да 
бъдат разрешени само в рамките на плановете за 
действие, ако са констатирани недостатъци. Коми ‑
сията признава важността на насоките, свързани 
с трите основни причини за грешки, както и на 
разпространяването на добри практики. Това ще се 
осъществи чрез Европейската мрежа за развитие 
на селските райони и семинарите.
Отговори на Комисията 50
Този процент грешки е по‑висок от отделните 
проценти, публикувани всяка година от Европей ‑
ската сметна палата в глава 4 от годишния доклад. 
Това се дължи на факта, че настоящият анализ 
обхваща 461 от общо 532 операции за трите години 
(които включват политиките в областта на здра ‑
веопазването, околната среда и рибарството). 
71 операции, които не са обхванати от настоящия 
доклад, са с по‑нисък среден процент грешки. 
Комисията отбелязва също така, че Сметната 
палата определя извадката и изчислява на годишна 
база процента грешки на ниво политики (разви ‑
тие на селските райони, околна среда, рибарство 
и здравеопазване).
Политиката за развитие на селските райони фор ‑
мира 90 % от разходите на ниво политики и като 
цяло позволява в по‑голяма степен допускане 
на грешки в сравнение с други области в групата 
политики. Сложността на някои изисквания за 
допустимост на мерките за развитие на селските 
райони играе важна роля за високото ниво на про ‑
цента грешки.
05
Процентът грешки не означава непременно, че 
целите на политиката не са постигнати; това може 
да се установи само чрез оценка на ефективността 
на подпомаганите операции. За постигане на 
политическите цели на политиката за развитие на 
селските райони е неизбежна определена степен 
на сложност при изпълнението на политиката, като 
се вземат предвид амбициозните цели на разви ‑
тието на селските райони. С оглед на това трябва 
да се признае, че постигане на процент грешки от 
2 % или по‑малко ще бъде много трудно, без да 
се насочат неоправдани ресурси за контрол при 
твърде високи разходи.През 2017 г. Комисията ще изготви стратегически 
доклад за фонда, в който ще обобщи годишните 
доклади за напредъка, представени от държавите 
членки (член 53 от Регламент (ЕС) № 1303/2013). 
Освен това Комисията и държавите членки ще 
оценят изпълнението на ПРСР по време на процеса 
на преглед, предвиден в член 21 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013. В контекста на тези и други доказател ‑
ства (например одитни констатации) Комисията ще 
направи оценка на замисъла на политиката и евен ‑
туално на необходимостта да се направят предло ‑
жения за следващия програмен период.
В края на програмния период Комисията ще 
направи задълбочен анализ на необходимостта от 
всяка мярка за подпомагане и дали такава все още 
е налице, преди да направи предложение за след ‑
ващия програмен период, както това бе направено 
за настоящия период.
Комисията е съгласна, че когато е възможно, адми ‑
нистративните проверки трябва да се използват, 
въпреки че отбелязва, че в повечето случаи това не 
е практически осъществимо за агроекологичните 
операции.
Въведение
01
Европейският съюз е отпуснал 96 млрд. евро, 
а участието на държавите членки се очаква да бъде 
в размер на 55 млрд. евро.
04
За периода 2011—2013 г. Сметната палата отчита 
среден процент грешки в областта на развитието 
на селските райони от 8,2 %. Независимо от това 
Комисията отбелязва лекия спад в процента 
грешки за Европейския земеделски фонд за раз ‑
витие на селските райони (ЕЗФРСР) (от 8,4 % през 
2011 г. на 7,9 % през 2013 г.).
Отговори на Комисията 51
Възлагането на обществени поръчки е един от 
основните елементи в плановете за действие за 
развитие на селските райони.
Независимо от това следва да се отбележи, че несъ ‑
ответствието на обществените поръчки не означава 
непременно, че 100 % от разходите, свързани с тях, 
са недопустими. Проектът сам по себе си може 
успешно да постигне целта си и да осигури реална 
добавена стойност.
Освен това на 19 декември 2013 г. Комисията прие 
нови насоки за определяне на финансовите коре ‑
кции, които следва да се направят на разходите, 
финансирани в рамките на споделеното управление, 
поради неспазване на правилата за възлагане на 
обществени поръчки2. Съгласно тези насоки нару ‑
шенията на правилата за обществените поръчки 
следва да се преценяват въз основа на принципа на 
пропорционалност.
На държавите членки вече е бил представен доку ‑
мент с насоки относно най‑често срещаните неред ‑
ности в управлението на европейските структурни 
и инвестиционни фондове (четвърти семинар 
относно процента грешки, октомври 2014 г.).
27
По отношение на таблица 1:
Румъния : отчетената грешка бе открита от Сметната 
палата в декларацията за достоверност за 2012 г. Пла ‑
нът за действие относно процента грешки на Румъ ‑
ния включва мерки за преодоляване на слабостите 
в процедурите за възлагане на обществени поръчки.
Нидерландия : правилата за възлагане на общест ‑
вени поръчки са отменени със задна дата от провин ‑
цията през 2012 г., считано от 1 януари 2010 г. Това 
обаче не е следвало да се прилага в този случай. 
Комисията проследява въпроса с държавата членка.
Германия (Бранденбург -Берлин) : тъй като послед ‑
ната възможност за поемане на ангажименти за 
широколентови мрежи бе през 2012 г., възможност ‑
ите за прилагане на по‑нататъшни превантивни 
и корективни действия са изчерпани. За периода 
2014—2020 г. не се предвижда подпомагане за широ ‑
колентови мрежи.
2 Решение на Комисията C(2013)9527.Видове установени грешки и тях ‑ното разпространение
12
По отношение на посочените от Сметната палата 
видове грешки следва да се отбележи, че по 
време на своите одити на инвестиционните мерки 
и схеми, обвързани с площ, Комисията откри 
недостатъци, подобни на констатираните от 
Сметната палата. На съответните държави членки 
са наложени финансови корекции (или са в ход 
процедури за уравняване по съответствие с оглед 
прилагане на такива корекции), за да се предпази 
бюджетът на ЕС. Освен това съответните държави 
членки, където са констатирани недостатъците, са 
задължени да предприемат корективни действия.
14
Политиката за развитие на селските райони се 
осъществява чрез национални или регионални 
програми за развитие на селските райони. По‑голя ‑
мата част от грешките се отнася до специфичните 
условия, определени в програмите и други нацио ‑
нални правила. Те са необходими за изпълнението 
на политиката, но предизвикателството пред 
държавите членки е да ограничат тези национални 
правила до строго необходимия минимум за пости ‑
гане на целите на политиката.
За програмния период 2014—2020 г. съществува 
изискване всички програми за развитие на сел ‑
ските райони да включват предварителна оценка 
на възможностите за извършване на проверка 
и контрол на мерките, която да е осъществена съв ‑
местно от управляващия орган и разплащателната 
агенция.
Констатации и оценки
26
По време на своите одити Комисията също конста ‑
тира недостатъци по отношение на процедурите 
за възлагане на обществени поръчки. Във връзка 
с това вече са направени финансови корекции.
Отговори на Комисията 52
40
Комисията иска да подчертае, че измамите при 
разходите за развитие на селските райони, устано ‑
вени и докладвани от държавите членки, възлизат на 
0,11 %3.
43
По време на своите одити Комисията също установи 
слабости при проверката на критерия за малки 
и средни предприятия (МСП), както и неспазване 
на съответните процедури за частните поръчки. 
При констатиране на недостатъци на съответните 
държави членки са наложени нетни финансови 
корекции (или са в ход процедури за уравняване по 
съответствие с оглед прилагане на такива корекции), 
за да се предпази бюджетът на ЕС. Освен това съот ‑
ветните държави членки са задължени да предпри ‑
емат корективни действия.
В настоящата правна рамка за периода 2014—2020 г. 
не са предвидени ограничения за размера на пред ‑
приятието, за да стане бенефициент на помощ по 
инвестиции в материални активи. Държавите членки 
могат да насочат подпомагането към конкретни 
бенефициенти в следствие на заключенията на SWOT 
анализа и оценката на потребностите. Тези допълни ‑
телни изисквания ще трябва да подлежат на контрол 
и проверка.
46
Подобни разпоредби ще се прилагат през периода 
2014—2020 г.
48
Комисията споделя становището, че националните 
органи вероятно са можели да открият много от 
грешките, констатирани от Сметната палата. Пра ‑
вилата на ОСП предоставят на държавите членки 
всички необходими инструменти за намаляване на 
повечето рискове от грешки.
Комисията ще продължи да предоставя на държа ‑
вите членки препоръки и насоки, както и да раз ‑
пространява добри практики за подобряване на 
системата за контрол, с цел избягване на грешки.
3  Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета: 
Защита на финансовите интереси на Европейския съюз – борба 
срещу измамите – Годишен доклад за 2013 г. COM(2014) 474 final.Каре 2 
Швеция е включила „възлагането на обществени 
поръчки“ като основна причина за грешки и коре ‑
ктивни и превантивни действия в своя план за 
действие относно процента грешки.
32
Слабостите, описани в таблица 2, са включени 
в съответните планове за действие, насочени към 
подобряване на системата за административен 
контрол.
35
Комисията споделя мнението, че опростяването не 
трябва да пречи на принципите на добро финан ‑
сово управление.
Новата правна рамка за ОСП за периода 2014—
2020 г. съдържа фактори за опростяване, които не 
влияят неблагоприятно върху доброто финансово 
управление (например изплащане на еднократни 
суми, стандартни разходи). В член 60 от Регламент 
(ЕС) № 1305/2013 е установено, че за допустими 
се считат само разходи за инвестиции, които 
са извършени след като заявлението за помощ 
е одобрено.
Каре 3 
Слабостите са обхванати в съответните планове за 
действие, насочени към подобряване на системата 
за административен контрол.
Това вече не е възможно съгласно новата правна 
рамка. Вж. отговора по точка 35.
38
Изплащането на еднократни суми, какъвто е слу ‑
чаят с помощта за млади земеделски производи ‑
тели, може да не отговаря на целите на политиката 
на други мерки. Ето защо трябва да се осигури 
подходящ баланс между опростяването на изпъл ‑
нението и постигането на целите на политиката 
и доброто финансово равновесие. Ползата от 
гледна точка на намаляване на процента грешки не 
трябва да е единственият фактор, който следва да 
се вземе предвид.
Отговори на Комисията 53
62
Във връзка с „ниското“ ниво на контрол на поетите 
агроекологични ангажименти, в съответствие 
с приложимите нормативни актове, когато при 
проверки на място бъде разкрито значително 
нарушение в рамките на дадена схема за помощ 
или мярка за подпомагане или в даден регион 
или част от регион, съответната държава членка 
е длъжна да увеличи процента на бенефициентите, 
които подлежат на проверка на място.
В зависимост от държавата членка и отделната 
мярка реалният процент проверки на място може 
да надвиши 5 %. Правилното прилагане на горното 
се проверява в хода на одитите на съответствието, 
извършвани от Комисията.
Всички критерии за допустимост, ангажименти 
и други задължения трябва да бъдат проверени 
по време на проверката на място. Ако някое от 
изброените не може да бъде проверено в момента 
на проверката на място, се организира второ 
посещение.
63
В съответствие с приложимите нормативни актове 
административните проверки обхващат всички 
елементи, които е възможно и целесъобразно да 
бъдат контролирани с административни средства 
(включително спазването на агроекологичните 
ангажименти).
По време на своя одит на съответствието Комиси ‑
ята проверява също така дали проверките могат да 
се извършат по административен път в допълнение 
към проверките на място. Когато е целесъобразно, 
на държавите членки се издават препоръки и се 
прилагат финансови корекции.
Освен това новата правна рамка за ОСП за периода 
2014—2020 г. съдържа разпоредби, задължаващи 
държавите членки да гарантират, че всички мерки 
за развитие на селските райони, които те възнаме ‑
ряват да прилагат, подлежат на проверка и кон ‑
трол. В програмата за развитие на селските райони 
трябва да бъде включена предварителна оценка на 
възможностите за извършване на проверка и кон ‑
трол на мерките.Каре 5 
Слабостите са обхванати в съответните планове за 
действие, насочени към подобряване на системата 
за административен контрол.
51
По време на своите одити Комисията също уста ‑
нови слабости по отношение на провеждането на 
административни проверки. Съответните държави 
членки са задължени да предприемат корективни 
действия и са им наложени финансови корекции, 
когато това е уместно.
57
По време на своите одити Комисията също уста ‑
нови слабости при проверката на агроекологич ‑
ните ангажименти и съответните държави членки 
бяха задължени да предприемат корективни дейст ‑
вия. Освен това в подходящите случаи на съответ ‑
ните държави членки бяха наложени финансови 
корекции.
Каре 7 
Недостатъците в Малта до голяма степен се дължат 
на факта, че бенефициентите на помощта по агро ‑
екологичната мярка не спазват ангажиментите. 
Малтийската администрация е предприела много 
целенасочени действия за осведомяване и е пре ‑
доставила индивидуално обучение за определени 
бенефициенти.
59
Агроекологичните схеми отразяват доброволните 
ангажименти на земеделските производители да 
предоставят ползи за околната среда и обществени 
блага, свързани с околната среда, които надхвър ‑
лят задължителните изисквания. Компенсаторният 
характер на плащанията за агроекология (които 
покриват направените разходи и пропуснатите 
доходи) не води до непосредствени икономически 
ползи за земеделските производители, въпреки че 
те не са изключени в по‑дългосрочен план.
Отговори на Комисията 54
Комисията ще продължи да следи за изпълнението 
на плановете за действие, както от гледна точка на 
одита, така и от оперативна гледна точка, чрез дву ‑
странни срещи, комитети за мониторинг и годишни 
срещи за преглед.
75
Правомощията на Комисията бяха засилени 
с новия Регламент (ЕС) № 1306/2013 относно общата 
селскостопанска политика. Съгласно член 41, 
параграф 2 междинните плащания за държава 
членка могат да бъдат спрени или намалени, ако 
се установи, че ключови компоненти на нацио ‑
налната система за контрол са неефективни, или 
когато не са приложени необходимите корективни 
мерки. Член 36, параграф 7 предвижда прекъсване 
на междинните плащания като първо средство 
за незабавно реагиране в случай на опасения по 
отношение на законосъобразността и редовността 
на плащанията.
Освен това, с оглед избягване на финансови 
корекции, всяка разплащателна агенция, за която 
в годишния отчет за дейността на Генерална дирек ‑
ция „Земеделие и развитие на селските райони“ 
са изразени резерви, ще трябва да предприеме 
незабавни действия.
Комисията счита, че санкциите за неспазването 
на задълженията трябва да бъдат пропорцио ‑
нални, но същевременно да остават възпиращ 
инструмент.
76
Одитните констатации бяха проследени по‑систе ‑
матично при последните актуализации на плано ‑
вете за действие (септември 2014 г.). Държавите 
членки трябваше да се съобразят с одитните 
констатации на Сметната палата и на Комисията 
в по‑голяма степен. На практика 46 % от действи ‑
ята, представени от държавите членки, бяха насо ‑
чени към конкретни одитни констатации, 50 % от 
които се съдържат в докладите на Сметната палата.
Следва да се отбележи също така, че всички 
съществени случаи, съобщени от Сметната палата, 
са проследени от Комисията, при необходимост 64
Комисията счита, че санкциите за неспазването 
на задълженията трябва да бъдат пропорцио ‑
нални, но същевременно да остават възпиращ 
инструмент.
Съгласно новата правна рамка повторното нару ‑
шение също трябва да се взема под внимание при 
изчисляване на намаленията. Държавите членки 
определят по своя преценка действителното при ‑
лагане на критериите, включени в правните тек ‑
стове, както и техните конкретни проценти и суми.
65
В случай на сериозно неспазване на поетите анга ‑
жименти бенефициентът се изключва от подпома ‑
гане през годината на констатацията и следващата 
година.
Каре 10 
Слабостите са обхванати в съответните планове за 
действие, насочени към подобряване на системата 
за административен контрол.
74
От 2012 г. насам Комисията търси решение на 
проблема с високия процент грешки, като изисква 
национални планове за действие от държавите 
членки и контролира тяхното прилагане. Въз 
основа на натрупания опит и на препоръките на 
Сметната палата тези планове за действие са подо ‑
брени с течение на времето.
Очакваните резултати от всички действия не 
винаги се проявяват в краткосрочен план, особено 
при мерките, които се изпълняват чрез многого ‑
дишни ангажименти. Въпреки това първите резул ‑
тати от съвместните усилия на Комисията и дър ‑
жавите членки за намаляване на процента грешки 
чрез изпълнението на плановете за действие вече 
могат да се забележат в намаления процент грешки 
в областта на развитието на селските райони през 
2013 г.
Отговори на Комисията 55
членки, които в крайна сметка трябва да опреде ‑
лят кои от тези причини ги засягат, за да установят 
подходящи смекчаващи мерки.
80
Недостатъците, доказани чрез одитни констата ‑
ции, се проследяват от Комисията, която системно 
приканва държавите членки да търсят начини за 
преодоляването им в плановете за действие.
81
Фактът, че държавите членки са извършили 
предварителна (превантивна) оценка на възмож ‑
ностите за извършване на проверка и контрол на 
мерките, заедно с по‑внимателното проследяване 
на одитните констатации, ще позволи подобряване 
на ефективността на плановете за действие, както 
проличава в актуализацията от октомври 2014 г.
90
Посочената от Сметната палата промяна бе въве ‑
дена, защото разходите за налагане на админи ‑
стративни санкции за малки суми могат да бъдат 
несъразмерни в сравнение с ползите, следова ‑
телно може да се застраши доброто финансово 
управление.
91
Комисията отбелязва значението на последова ‑
телните стъпки на регулаторния процес. В това 
отношение отговорностите на държавите членки 
са засилени с въведеното изискване за предвари ‑
телна оценка на възможностите за извършване 
на проверка и контрол на мерките по програмата 
както от управляващите органи, така и от разпла ‑
щателните агенции. Освен това сега Комисията 
разполага със засилени превантивни инструменти, 
като възможността за преустановяване или пре ‑
късване, които трябва да имат възпиращ ефект 
върху грешките.включително чрез процедура на съответствие.
77
В рамките на третата актуализация на плановете за 
действие през септември 2014 г. държавите членки 
бяха поканени да предоставят показатели за 
наблюдение и последните известни резултати, за 
да се подобри ефективността на действията.
78
Четирите съвместни заседания на комитетите 
за Европейския земеделски фонд за развитие на 
селските райони, посветени изключително на 
процента грешки (семинари), организирани досега, 
са систематичен процес, чрез който се осъщест ‑
вяваше споделянето на добри и иновативни 
практики. В допълнение следва да се отбележи, 
че извън рамките на семинарите и дейностите 
на Европейската мрежа за развитие на селските 
райони (ЕМРСР) обмен на добри практики се осъ ‑
ществява и на официалните заседания на Комитета 
за развитие на селските райони, както и по време 
на трите годишни заседания на директорите на 
разплащателните агенции на всички държави 
членки.
От 2015 г. нататък Европейската мрежа за развитие 
на селските райони ще бъде още едно средство, 
с което в периода 2014—2020 г. ще бъдат разпрос ‑
транявани добри практики. В рамките на ЕМРСР ще 
се организират специални събития, ще се споделя 
съответна информация и ще се привлича участието 
на заинтересованите страни в инициативи за пови ‑
шаване на осведомеността.
79
Комисията осигурява редовен обмен с държавите 
членки по въпросите, свързани с процента грешки, 
и е представила подробен набор от документи 
с насоки за мерките за развитие на селските 
райони и други свързани хоризонтални въпроси 
(например опростени варианти за разходите, пра ‑
вила за възлагане на обществени поръчки).
По‑конкретно, в работния документ на службите 
на Комисията SWD (2013) 244 относно процента 
грешки в областта на развитието на селските 
райони е включен общ набор от основни причини, 
приложими в даден момент към всички държави 
Отговори на Комисията 56
95 ‑ Второ тире
Комисията споделя това заключение.
Комисията ще продължи да предоставя на държа ‑
вите членки препоръки и насоки, както и да раз ‑
пространява добри практики за подобряване на 
системата за контрол, с цел избягване на грешки.
Освен това, преди да се извършват плащания, 
разплащателните агенции трябва да покриват 
критериите за акредитиране, определени в прило ‑
жение I към Регламент (ЕС) № 907/2014 (програма 
за периода 2014—2020 г.). Службите на Комисията 
правят преглед на акредитирането чрез послед ‑
ващи одити.
96
По отношение на ограничените стимули за бенефи ‑
циентите за спазване на поетите ангажименти за 
земеделска дейност, доброволните ангажименти 
на земеделските производители да предоставят 
ползи за околната среда и обществени блага, които 
надхвърлят задължителните изисквания, са отра ‑
зени в агроекологични схеми. Компенсаторният 
характер на плащанията за агроекология (които 
покриват направените разходи и пропуснатите 
доходи) не води до непосредствени икономически 
ползи за земеделските производители, въпреки че 
те не са изключени в по‑дългосрочен план.
Във връзка с „ниското“ ниво на контрол на поетите 
ангажименти, в съответствие с действащото 
законодателство, когато при проверки на място 
бъде разкрито значително нарушение, съответната 
държава членка е длъжна да увеличи процента 
на бенефициентите, които подлежат на проверка 
на място. Правилното прилагане на това се про ‑
верява по време на одитите по съответствието на 
Комисията.
За поетите ангажименти за земеделска дейност 
е определено нивото на контрол да бъде 100 % 
за административните проверки и 5 % за провер ‑
ките на място. Разходите за управление и контрол, 
публикувани в годишните отчети за дейността за 
2013 г., възлизат на 4 млрд. евро за цялата обща 
селскостопанска политика. Поради това следва да 
се наблегне на подобряването на ефективността на 
контролните мерки, а не на тяхното увеличаване.Както бе потвърдено от Сметната палата в този спе ‑
циален доклад, свръхрегулирането (допълнителни 
и необосновани национални/регионални правила) 
оказва твърде незначително влияние върху про ‑
цента грешки.
Заключения и препоръки 
93
От 2012 г. насам Комисията търси решение на 
проблема с високия процент грешки, като изисква 
национални планове за действие от държавите 
членки и контролира тяхното прилагане. Въз 
основа на натрупания опит и на препоръките на 
Сметната палата тези планове за действие са подо ‑
брени с течение на времето.
Очакваните резултати от всички действия не винаги 
се проявяват в краткосрочен план, особено при мер ‑
ките, които се изпълняват чрез многогодишни анга ‑
жименти. Въпреки това първите резултати от съв ‑
местните усилия на Комисията и държавите членки за 
намаляване на процента грешки чрез изпълнението 
на плановете за действие вече могат да се забележат 
в намаления процент грешки в областта на разви ‑
тието на селските райони през 2013 г.
Комисията ще продължи да следи за изпълнението 
на плановете за действие, както от гледна точка на 
одита, така и от оперативна гледна точка, чрез дву ‑
странни срещи, комитети за мониторинг и годишни 
срещи за преглед.
95 ‑ Първо тире
Комисията също установи слабости във връзка 
с тези въпроси в своите одити. Във връзка с това 
вече са направени съществени финансови 
корекции.
Възлагането на обществени поръчки и неспазва ‑
нето на ангажиментите са основните елементи 
в плановете за действие в областта на развитието 
на селските райони.
Независимо от това следва да се отбележи, че 
несъответствието с правилата за обществените 
поръчки не означава непременно, че 100 % от раз ‑
ходите, свързани с тях, са недопустими. Проектът 
сам по себе си може успешно да постигне целта си 
и да осигури реална добавена стойност.
Отговори на Комисията 57
Препоръка 1 ‑ Възлагане на обществени 
поръчки
Адресати на препоръката са държавите членки.
Въпреки това Комисията иска да подчертае, че за 
периода 2014—2020 г. вече е представила насоки 
за професионалистите относно избягване на често 
срещани грешки в проектите по линия на евро ‑
пейските структурни и инвестиционни фондове. 
Тези указания бяха представени на управляващите 
органи и разплащателните агенции на семинара 
относно процента грешки, който се проведе през 
октомври 2014 г.
Препоръка 1 ‑ Умишлено заобикаляне 
на правилата
Комисията е съгласна с препоръката, която е адре ‑
сирана до държавите членки.
Препоръка 1 ‑ Плащания за 
агроекология
Комисията е съгласна с препоръката, която е адре ‑
сирана до държавите членки, и иска да подчер ‑
тае, че по време на одитите на съответствието тя 
системно проверява дали могат да се извършат 
административни проверки в допълнение към 
проверките на място. Ако случаят е такъв, на дър ‑
жавите членки се издават препоръки за разширя ‑
ване на обхвата на административните проверки 
и се прилагат финансови корекции.
Освен това правната рамка за ОСП за периода 
2014—2020 г. съдържа разпоредби, задължаващи 
държавите членки да гарантират, че всички мерки 
за развитие на селските райони, които ще бъдат 
прилагани, подлежат на проверка и контрол.
Всички ПРСР трябва да включват предварителна 
оценка на възможностите за извършване на 
проверка и контрол на мерките, в това число на 
мерките, операциите и конкретните ангажименти 
в областта на агроекологията и климата. Ако тези 
мерки за контрол не са задоволителни, ПРСР се 
коригират по съответния начин (член 62 от Регла ‑
мент (ЕС) № 1305/2013). Освен това се предвижда 
пълно намаление на помощта в случай на сери ‑
озно неспазване на поетите ангажименти или 
нарушение на критериите за допустимост, както 
и изключване на бенефициента от подпомагане 
през годината, когато е направена констатацията, 
и през следващата година.Що се отнася до санкциите, Комисията счита, че 
санкциите за неспазването на задълженията трябва 
да бъдат пропорционални, но същевременно да 
остават възпиращ инструмент.
97
Въз основа на работния документ на службите (SWD 
(2013) 244) създаването на плановете за действие 
бе замислено като превантивен процес, изгра ‑
ден върху самооценките на държавите членки за 
основните причини, които са оказали влияние върху 
процента грешки. Този процес постепенно обхвана 
аспекта на мерките за реагиране чрез систематично 
отчитане на одитните констатации и предлагане 
на конкретни корективни действия. Двустранната 
перспектива (превантивни мерки и мерки за реа ‑
гиране) все още е част от дейността. Последното 
актуализиране на плановете за действие показва, че 
почти 50 % от действията са породени от конкретни 
одитни констатации на Сметната палата или на 
Комисията, докато другата половина се основават 
на самооценките на държавите членки.
Освен това предварителната оценка на възможност ‑
ите за извършване на проверка и контрол на всички 
мерки, включени в ПРСР за периода 2014—2020 г., 
също разглежда риска от процент грешки от пре ‑
вантивна гледна точка.
Препоръка 1
Комисията приема препоръката. Конкретните 
въпроси, повдигнати от Сметната палата, следва да 
бъдат разрешени само в рамките на плановете за 
действие, ако са констатирани недостатъци.
Комисията признава важността на насоките, свър ‑
зани с трите основни причини за грешки, както и на 
разпространяването на добри практики. Това ще се 
осъществи чрез Европейската мрежа за развитие на 
селските райони и семинарите.
Освен това Комисията вече е представила на държа ‑
вите членки конкретни насоки относно възлагането 
на обществени поръчки и мярката в областта на 
агроекологията и климата, включително относно 
двойното финансиране. Умишленото заобикаляне 
на правилата е обхванато от стратегията за борба 
с измамите и семинарите, организирани в няколко 
държави членки в рамките на тази стратегия.
Отговори на Комисията 58
През 2017 г. Комисията ще изготви стратегически 
доклад за фонда, в който ще обобщи годишните 
доклади за напредъка, представени от държавите 
членки (член 53 от Регламент (ЕС) № 1303/2013). 
Освен това Комисията и държавите членки ще 
оценят изпълнението на ПРСР по време на процеса 
на преглед, предвиден в член 21 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013. В контекста на тези и други доказател ‑
ства (например одитни констатации) Комисията ще 
направи оценка на замисъла на политиката и евен ‑
туално на необходимостта да се направят предло ‑
жения за следващия програмен период.
В края на програмния период Комисията ще 
направи задълбочен анализ на необходимостта от 
всяка мярка за подпомагане и дали такава все още 
е налице, преди да направи предложение за след ‑
ващия програмен период, както това бе направено 
за настоящия период.
Препоръка 3 ‑ Последна подточка
Комисията е съгласна, че когато е възможно, 
трябва да се използват административни про ‑
верки, въпреки че отбелязва, че в повечето случаи 
това не е практически осъществимо за агроеколо ‑
гичните операции.Що се отнася до санкциите, Комисията споделя ста ‑
новището, че санкциите за неспазването на задъл ‑
женията трябва да бъдат пропорционални, но 
същевременно да остават възпиращ инструмент.
Препоръка 2
Комисията приема тази препоръка. Понастоящем 
Комисията оценява доказуемостта и възможността 
за контролиране на новите програми и ще посочи 
на управляващите органи всички пропуски в рам ‑
ките на заседанията на комитетите за мониторинг 
и годишните срещи за преглед.
Освен това одитните констатации ще бъдат внима ‑
телно проследени с цел откриване и коригиране на 
всеки източник на грешки, който може да се при ‑
пише на националните правила за прилагане, като 
при необходимост се поискат незабавни промени.
Извлечените поуки от изпълнението на програ ‑
мите и съответните национални правила ще бъдат 
споделени чрез ЕМРСР и специални семинари 
относно процента грешки.
Препоръка 3
Комисията приема препоръката отчасти, тъй 
като не може предварително да прецени обхвата 
и резултатите от този анализ или бъдещите поли ‑
тически решения от страна на законодателите за 
следващия програмен период.
КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр: 
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  повече от един екземпляр или постери/карти:  
от представителствата на Европейския съюз (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
от делегациите в страни извън Европейския съюз (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
като се свържете с услугата Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm)  
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои  
оператори, от обществени телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
QJ‑AB‑14‑024‑BG‑N ISSN 1977 ‑5814По оценка на Сметната палата средният 
процент грешки в областта на разходите за 
развитие на селските райони, извършени 
през последните три години, е 8,2 %. 
Органите за контрол в държавите членки не 
са открили грешките, защото проверките не 
са изчерпателни и се базират на 
недостатъчно информация. Някои от 
основните причини за грешки са неспазване 
на правилата за обществени поръчки, 
предполагаеми умишлени нарушения от 
страна на частни бенефициенти 
и неизпълнение на поетите ангажименти за 
земеделска дейност за помощите, обвързани 
с площ. Комисията и държавите членки са 
частично ефективни при елиминирането на 
основните причини за високия процент 
грешки в областта на развитието на селските 
райони. Сметната палата отправя редица 
конкретни препоръки за предприемане на 
корективни и  превантивни действия срещу 
широкоразпространени слабости на ниво ЕС.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА