BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 5.2.2007 
COM(2007) 39 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА  И ЕВРОПЕЙСКИЯ  
ПАРЛАМЕНТ  
относно  подобряване  на показателите  за риболовния  капацитет  и риболовното  
усилие  съгласно  общата  политика  за рибарството  
 
BG 2   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА  И ЕВРОПЕЙСКИЯ  
ПАРЛАМЕНТ  
относно  подобряване  на показателите  за риболовния  капацитет  и риболовното  
усилие  съгласно  общата  политика  за рибарството  
Съдържание  
1. Цел на настоящото  съобщение ................................................................................. 3 
2. Определение  за риболовен  капацитет  и риболовно  усилие ................................... 3 
2.1. Риболовен  капацитет ................................................................................................. 3 
2.2. Риболовно  усилие ...................................................................................................... 4 
3. Количествен  израз  на риболовния  капацитет ......................................................... 4 
3.1. Показатели  на риболовния  капацитет , основани  на характеристиките  на кораба 4 
3.1.1. Тонаж  на риболовния  кораб ...................................................................................... 4 
3.1.2. Мощност  на риболовния  кораб ................................................................................. 5 
3.1.3. Други  показатели  на риболовния  капацитет , основани  на характеристиките  на 
кораба .......................................................................................................................... 6 
3.2. Показатели  на риболовния  капацитет , основани  на характеристиките  на 
риболовните  съоръжения .......................................................................................... 7 
3.2.1. Вид и размери  на риболовните  съоръжения . Ефикасност  и селективност .......... 7 
3.2.2. Показатели  за риболовния  капацитет  за тралове .................................................... 8 
3.2.3. Показатели  за риболовния  капацитет  при паракати ............................................... 8 
3.2.4. Показатели  за риболовния  капацитет  при серкмета ............................................... 8 
3.2.5. Показатели  за риболовния  капацитет  при кошове ................................................. 8 
3.2.6. Риболовен  капацитет  при хрилни  и тристенни  мрежи ........................................... 8 
3.2.7. Контрол  и изпълнение ............................................................................................... 8 
4. Технически  прогрес ................................................................................................... 9 
5. Риболовна  дейност ................................................................................................... 10 
5.1. Определение  на риболовната  дейност ................................................................... 10 
5.2. Запис  и следене  на дейността ; корабен  дневник ................................................... 11 
6. Как да се върви  напред ............................................................................................ 11 
7. Заключения ............................................................................................................... 13 
 
BG 3   BG 1. ЦЕЛ НА НАСТОЯЩОТО  СЪОБЩЕНИЕ  
Адаптирането  на капацитета  на флотилиите  с наличните  възможности  за риболов  и 
ограничаването  на риболовното  усилие , когато  това е необходимо  за запазване  на 
рибните  стада , са ключови  инструменти  за управление  на Общата  политика  по 
рибарството . 
Целта  на настоящото  Съобщение  е да се открие  дебат  по оптималния  начин  за 
количествено  определяне  на риболовния  капацитет  и риболовното  усилие  в рамките  на 
Общата  политика  по рибарството . 
2. ОПРЕДЕЛЕНИЕ  ЗА РИБОЛОВЕН  КАПАЦИТЕТ  И РИБОЛОВНО  УСИЛИЕ  
2.1. Риболовен  капацитет  
Риболовният  капацитет  се определя  като способността  на един  плавателен  съд или 
група  плавателни  съдове  да улавят  риба1. Има два подхода  към количественото  
определяне  на капацитета . 
Икономическият  подход  приравнява  капацитета  на един  съд или група  съдове  към 
максималната  производителност , тоест , максималното  количество  риба , което  може  да 
бъде  потенциално  уловено  за определен  период  , при условие  че съдовете  са напълно  
използвани  и уловът  остане  в добро  състояние . 
Другият  подход , който  се използва  широко  при управлението  на рибарството , основава  
количествения  израз  на риболовния  капацитет  върху  “капацитета ” на флотилиите  като 
входящ  фактор , представляващ  пораждане  на риболовна  смъртност . Този  количествен  
израз  на максималния  входен  капацитет  може  да се основава  на характеристиките  на 
съда  или на риболовните  съоръжения . Тези  характеристики  на съда  или на риболовните  
съоръжения  могат  също  да бъдат  обозначени  като параметри  на риболовния  капацитет . 
В рамките  на общата  политика  на рибарството  риболовният  капацитет  бе изразяван  
досега  количествено  въз основа  на характеристиките  на съда . Този  подход  датира  от 
времето  на първите  многогодишни  програми  за насоки , приети  в началото  на 80-те 
години  на ХХ век. Избраните  по онова  време  показатели  на риболовния  капацитет  бяха  
тонаж  на кораба  и мощност  на двигателя , като те бяха  включени  в основния  регламент  
за общата  политика  за рибарството2, който  предвижда  също  възможността  риболовният  
капацитет  да бъде  определен  чрез количеството  и/или размерите  на риболовните  
съоръжения . 
                                                 
1 Гребовал , Д. (изд.) Управление  на риболовния  капацитет : избрани  статии  върху  основни  понятия  
и въпроси . FAO Fisheries Technical Paper. № 386. Рим, FAO. 1999 г. 
2 Член  3 от Регламент  (EО) № 2371/2002 на Съвета  oт 20 декември  2002 г. относно  запазването  и 
устойчивото  експлоатиране  на риболовните  ресурси  съгласно  общата  политика  по рибарството . 
 
BG 4   BG 2.2. Риболовно  усилие  
Общностното  право  определя  риболовното  усилие  на даден  съд като произведение  на 
неговия  капацитет  и неговата  дейност . За група  съдове  риболовното  усилие  се определя  
като сумата  от риболовните  усилия  на всички  съдове .  
Риболовното  усилие  може  да се представи  и като входяща  енергия , при което  
капацитетът  представлява  мощността , а дейността  – времето , през което  се използва  
мощността . Това  е особено  уместно , когато  капацитетът  се определя  като мощност  на 
кораба  (вж. 3.1.2). 
3. КОЛИЧЕСТВЕН  ИЗРАЗ  НА РИБОЛОВНИЯ  КАПАЦИТЕТ  
3.1. Показатели  на риболовния  капацитет , основани  на характеристиките  на 
кораба  
Обичайна  практика  е капацитетът  да се изразява  количествено  въз основа  на 
характеристиките  на риболовния  съд. Този  подход  е прост  и сравнително  лесен  за 
прилагане , поне  що си отнася  до тонажа . Тонажът  и мощността  са двата  най-често  
използвани  показатели , въпреки  че има и други .  
3.1.1.  Тонаж  на риболовния  кораб  
Тонажът  на един  кораб  е функция  на целия  му затворен  обем  или на част от него . Има 
различни  системи  за изчисляване  на тонажа  на един  кораб  и те се различават  
съществено  по отношение  на обемите , които  се вземат  предвид  при изчислението . 
В началото  на общата  политика  за рибарството  (ОПР ) държавите -членки  прилагаха  
различни  норми  за измерване  на тонажа . Само  съдове  с дължина  над 24 м, които  
извършваха  международни  пътувания , бяха  измервани  по единна  за цялата  Общност  
система , тъй като те бяха  субект  на Лондонската  конвенция3. 
През  1994 г. Съветът  прие  сегашната  дефиниция  за тонаж , която  се прилага  към всички  
риболовни  съдове  на Общността4. За кораби  с габаритна  дължина  от 15 или повече  
метра  тонажът  се изчислява  като функция  на целия  затворен  обем  съгласно  
определението  на Лондонската  конвенция , докато  за съдове  с дължина  по-малко  от 15 
м общият  затворен  обем  е заместен  от оценка  на обема  на корпуса  ( функция  от 
дължината , широчината  и дълбочината ). 
В края  2003 г. всички  риболовни  кораби  на Общността  се измерват  съгласно  общо  
определение  на тонажа . Това  е важен  успех  за ОПР . От време  на време  обаче  
риболовците  поставят  искането  някои  обеми  в кораба  да не се включват  при 
                                                 
3 Международна  конвенция  за измерването  на тонажа  на кораби , подписана  в Лондон  през 1969 г.  
4 Регламент  (EИО) № 2930/86 на Съвета  за определяне  на характеристиките  на риболовните  
съдове . Регламент  (EО)№ 3259/94 на Съвета  oт 22 декември  1994 г. за изменение  на Регламент  
(EИО)№ 2930/86 за определяне  на характеристиките  на риболовните  съдове . Решение  на 
Комисията  от 20 март  1995 г. относно  изпълнението  на приложението  към Регламент  на Съвета  
(EИО) № 2930/86 на Съвета  за определяне  на характеристиките  на риболовните  съдове . 
 
BG 5   BG изчисляването  на тонажа , нито  дори  при входно -изходния  режим5. Комисията  е на 
мнение , че това би било  стъпка  назад , която  ще подкопае  сегашните  мерки  за 
управление  на капацитета . В миналото  тонажът  беше  измерван  по различен  начин  в 
държавите -членки , но общ за всички  тях беше  фактът , че някои  обеми  не са били  
вземани  предвид  при изчисляването  му. Това  направи  системата  сложна  и насърчи  
неправилното  деклариране  на използваните  обеми , за да се даде  възможност  един  стар 
кораб  да бъде  заместен  с по-голям . 
Опитът  показва , че сегашното  определение  на тонажа  е задоволително  и няма  планове  
то да бъде  основно  променено . 
Имайки  предвид  това, малки  подобрения  при прилагането  на нормите  на Общността  за 
измерване  на тонажа  могат  все пак да бъдат  направени , например  като се определи  
необходимата  точност  на изчисляване  на бруто  тонажа  (БТ) или начинът  за 
изчисляване  на обема  при специални  условия , както  в случая  с катамаранни  съдове  с 
дължина  под 15 м.  
Сегашните  разпоредби  са изложени  в три законодателни  текста : Регламент  (ЕИО ) № 
2930/86 на Съвета  , Регламент  (ЕИО )№ 3259/94 на Съвета , в изменение  на предишния  , 
и Решение  95/84/ЕО на Комисията  . С цел да се опрости  общностното  право  Комисията  
ще предложи  нов консолидиран  регламент  на Съвета  за определяне  на 
характеристиките  на риболовните  кораби , която  да замести  сегашните  текстове .  
3.1.2.  Мощност  на риболовния  кораб  
Мощността  на един  риболовен  кораб  се определя  от общностното  право6 като сумата  от 
максималната  постоянна  мощност , получена  на маховика  на всеки  двигател , която  
може  да се използва  за тяга на кораба . Ето защо  според  Общностното  право  мощността  
на един  риболовен  кораб  означава  неговата  тягова  мощност .  
Корабите  използват  също  така наречената  “допълнителна  мощност ”. Допълнителната  
мощност  може  да се определи  като общата  мощност , инсталирана  на борда , която  не се 
включва  в определението  за тягова  мощност . Допълнителната  мощност  покрива  
следните  нужди : свързани  с тягата  съоръжения  (помпи , рул и пр.), риболовни  
съоръжения , съоръжения  за обработка  и консервиране  на рибата , битови  нужди  
(осветление , отопление , готвене ) и електронни  съоръжения  за риболов  или навигация . 
Делът  на допълнителната  мощност  в общата  мощност  на един  риболовен  кораб  стана  
значителен , особено  при големите  траулери . Увеличената  допълнителна  мощност  
позволи  използването  на по-големи  мрежи  и направи  възможен  риболова  на голяма  
дълбочина . По тези причини  Комисията  ще предложи  на държавите -членки  
допълнителната  мощност  да бъде  включена  в определението  за риболовен  капацитет . 
                                                 
5 В съответствие  с входно -изходния  режим , установен  от член  13 на Регламент  (EО) № 2371/2002 
на Съвета , всяко  навлизане  на капацитет  във флота  на една  държава -членка  трябва  да бъде  
компенсирано  от изхода  на най-малко  същия  капацитет , изразен  както  в тонаж , така и в 
мощност . 
6 Член  5 от Регламент  (EИО) № 2930/86 на Съвета  за определяне  на характеристиките  на 
риболовните  съдове . 
 
BG 6   BG Сегашната  система  за измерване  и сертифициране  на мощността  на двигателя  има 
сериозни  недостатъци . Един  двигател  може  да бъде  сертифициран  с мощност , която  е 
много  по-малка  от неговата  максимална  постоянна  мощност . Оценката  за занижена  
мощност  се получава  обикновено  чрез регулиране  на впръскването  на гориво , когато  
двигателят  се изпитва  за сертификация . Това  регулиране  се променя  лесно  и в резултат  
реалната  мощност , след  като двигателят  е монтиран  на борда , е почти  невъзможно  да 
бъде  следена  или контролирана . 
Комисията  работи  върху  нова  система  за сертифициране  на мощността  на двигателя , 
при която  сертифицираната  мощност  да отговаря  на реалната  максимална  постоянна  
мощност , в резултат  на което  близки  помежду  си двигатели  ще получават  близки  
оценки . 
Въпросът  е технически  сложен  и не може  да бъде  решен  без сътрудничеството  на 
производителите  на двигатели , класификационните  дружества  и администрациите , 
отговорни  за процедурите  при сертифициране  в държавите -членки . 
Приложението  на нова  система  за сертификация  на мощността  ще изисква  нови  правни  
разпоредби , заместващи  член  5 от Регламент  (ЕИО ) № 2930/86 на Съвета  . Новите  
разпоредби  трябва  да включват  също  така определението  за допълнителна  мощност  
като част от определението  на капацитета . Комисията  възнамерява  да основе  
сертификацията  на мощността  на двигателя  върху  съществуващия  сертификат  за 
емисия  на азотни  оксиди , издаден  съгласно  разпоредбите  на приложение  ІV от 
Международната  конвенция  за предотвратяване  на замърсяването  от кораби  
(MARPOL)7, но това решение  се нуждае  от по-нататъшна  техническа  преценка . 
3.1.3.  Други  показатели  на риболовния  капацитет , основани  на характеристиките  
на кораба  
Могат  да се използват  и други  показатели  на капацитета , макар  те да не представляват , 
както  изглежда , голям  интерес  в сравнение  с тонажа  и мощността . 
Обемът  на рибните  трюмове  се използва  понякога  като показател  за носещия  капацитет  
на един  риболовен  кораб . За дънен  риболов  този показател  изглежда  доста  неуместен , 
тъй като рибните  трюмове  рядко  се пълнят . Напротив , продължителността  на 
риболовните  рейсове  на траулерите , използващи  пелагически  мрежи , и сейнерите  често  
се намалява  заради  големината  на рибните  им трюмове . Този  показател  обаче  е силно  
свързан  с обема  на кораба  (напр . бруто  тонажа ) и е трудно  да бъде  следен .  
Капацитетът  за замразяване  може  също  да се разглежда  като подходящ  показател  за 
капацитета . Капацитетът  на замразяване  е масата  риба , която  може  да бъде  замразена  за 
единица  време  и той е ограничителен  фактор  в някои  риболовни  райони . Капацитетът  
на замразяване  обаче  е трудно  да бъде  сертифициран  и следен . Допълнителната  
мощност  може  да се използва  като заместител  на капацитета  за замразяване , тъй като 
процесите  на замразяване  и охлаждане  изискват  голямо  количество  енергия ; това би 
бил още един  аргумент  за включването  на допълнителната  мощност  при изчисляване  на 
капацитета  на кораба . 
                                                 
7 Международна  конвенция  за предотвратяване  на замърсяването  от кораби , 1973 г., изменена  с 
Протокола  от 1978 г., отнасящ  се към нея (MARPOL 73/78). 
 
BG 7   BG Кнехтовата  тяга е предложена  като подходящ  показател  за траулерите . Тя се определя  
като максималната  сила , която  един  кораб  може  да упражни , когато  тегли  спрямо  
фиксирана  точка . Кнехтовата  тяга е била  винаги  договорен  параметър  за влекачи  (и 
често  за траулери ) и има стандартни  методи  за нейното  измерване . Нейното  измерване  
обаче  е скъпо  и е свързано  със същия  проблем  за деклариране  под реалната  стойност , 
който  засяга  и мощността  на двигателя ; ако двигателят  е подценен , измерената  тяга 
също  ще бъде  по-ниска . 
3.2. Показатели  на риболовния  капацитет , основани  на характеристиките  на 
риболовните  съоръжения  
3.2.1.  Вид и размери  на риболовните  съоръжения . Ефикасност  и селективност  
Характеристиките  и, по-специално , размерите  на риболовните  съоръжения  могат  да се 
разглеждат  като представителни  за капацитета  на един  кораб  да поражда  риболовна  
смъртност . Ако видът  и големината  на риболовните  съоръжения , които  рибарите  имат  
право  да използват  в определен  риболовен  район , са добре  дефинирани , риболовният  
капацитет  ще може  по-лесно  да получи  количествен  израз  въз основа  на тази 
информация . 
Ефикасност  и селективност  
Няма  ясно  разделение  между  характеристиките  на риболовните  съоръжения , които  
влияят  върху  тяхната  ефикасност  (общата  им способност  да ловят  риба ) и тези, които  
влияят  на селективността  им (способността  да правят  разлика  между  видовете  и 
големината  на рибата ). Комисията  е готова  да предложи  видът  и големината  на 
риболовните  съоръжения  да се разглеждат  като свързани  с ефикасността  и 
следователно  с капацитета  да се лови  риба  или риболовния  капацитет , докато  някои  
характеристики  на риболовните  съоръжения , като едрина  на мрежата  или отделящи  
устройства , трябва  да се разглеждат  като свързани  със селективността . Въпреки  че този 
подход  опростява  нещата , той може  да помогне  да се направи  разлика  между  мерките , 
насочени  към ограничаване  на капацитета , и тези, които  целят  подобряване  на 
селективността . 
Комисията  ще вземе  това предвид  при изготвянето  на бъдещите  законодателни  
инициативи  в областта  на управлението  на капацитета  и техническите  мерки  за 
съхраняване  . 
Вид на риболовните  съоръжения  
При опитите  да се даде  количествен  израз  на риболовния  капацитет  въз основа  на 
риболовните  съоръжения  може  да се окаже  полезно  риболовните  съоръжения  да бъдат  
класирани  в две групи  в зависимост  от това дали  остават  прикачени  към кораба  или не. 
Когато  риболовните  съоръжения  остават  прикачени  към кораба , тяхното  работно  време  
може  да бъде  преценено , като се изхожда  от времето  на кораба , прекарано  в морето . 
Такъв  е случаят  при траловете  и серкметата , както  и при някои  видове  паракати . Ако 
риболовното  съоръжение  се оставя  в риболовния  район , докато  корабът  залага  други  
съоръжения  или се връща  в пристанището , измерването  на времето  на рибарството  или 
дейността  може  да стане  независимо  от времето , прекарано  от кораба  в морето , и да 
бъде  по-трудно  за определяне . Такъв  е случаят  при заложени  хрилни  мрежи , тристенни  
мрежи  или кошове . 
 
BG 8   BG 3.2.2.  Показатели  за риболовния  капацитет  за тралове  
Тралирането  представлява  по същество  филтриране  на вода . Ако приемем , че 
оптималната  скорост  на трала  зависи  от рибните  видове , повърхностният  отвор  на 
мрежата , измерен  в квадратни  метри  (м2), може  да се използва  като количествения  
израз  на риболовния  капацитет . 
Както  дълбочинното , така и пелагическото  тралиране  могат  да бъдат  характеризирани  с 
описания  по-горе отвор  на мрежата . Бимтраловете  могат  да бъдат  характеризирани  с 
дължината  на гредата  (бима ), която  определя  площта  на отвора  при този тип трал . 
3.2.3.  Показатели  за риболовния  капацитет  при паракати  
Риболовният  капацитет  на паракатите  може  да се определи  количествено  чрез броя  на 
куките  или, ако разстоянието  между  куките  остава  постоянно , от дължината  на 
параката . 
3.2.4.  Показатели  за риболовния  капацитет  при серкмета  
Капацитетът  на серкметата  може  да се определи  чрез общата  дължина  на мрежата , като 
дълбочината  на мрежата  е характеристика  за вида  на улавяната  риба . Трябва  да се 
обърне  внимание  на употребата  на устройства  за събиране  на рибата  (FAD), които  
могат  да увеличат  капацитета  до степен , която  е трудно  да бъде  измерена  количествено . 
Серкметата  са винаги  прикачени  към кораба .  
3.2.5.  Показатели  за риболовния  капацитет  при кошове  
Капацитетът  при риболов  с кошове  може  да се изчисли  чрез броя  и размера  на 
кошовете . Други  характеристики  на кошовете , като тяхната  форма , размерът  на 
отворите  и някои  особености  на използваните  материали , зависят  до голяма  степен  от 
съответния  риболовен  район  и могат  да бъдат  определени  като технически  мерки . 
3.2.6.  Риболовен  капацитет  при хрилни  и тристенни  мрежи  
Риболовният  капацитет  на тези мрежи  е свързан  пряко  с техните  размери , така че броят  
на мрежите  заедно  с тяхната  дължина  и дълбочина  са подходящи  показатели  за 
капацитета . Вместо  тях може  да се използва  и повърхностната  площ . Големината  на 
отворите  и други  характеристики  се определят  като технически  параметри .  
3.2.7.  Контрол  и изпълнение  
Общоприето  е, че всяка  система  за управление  на капацитета  или усилието  чрез 
показатели  на риболовните  съоръжения  ще бъде  по-трудна  за следене  и налагане  в 
сравнение  със система , основаваща  се на характеристиките  на кораба . За да бъде  
ефикасна  подобна  система , тя трябва  да разчита  на силната  ангажираност  на властите  и 
на заинтересованите  за нейното  изпълнение  страни . Това  би било  възможно  само  в 
строго  ограничен  риболовен  район  и за ясно  определена  група  кораби , в идеалния  
случай  имащи  изключителен  достъп  до риболовния  район . 
 
BG 9   BG 4. ТЕХНИЧЕСКИ  ПРОГРЕС  
Един  от главните  недостатъци  на показателите  за риболовния  капацитет , основаващи  се 
на характеристиките  на кораба , е, че те не могат  да отчетат  лесно  влиянието  на 
техническия  прогрес . 
Общоприето  днес  е схващането , че един  среден  съвременен  кораб  лови  значително  по-
голямо  количество  риба  отколкото  кораб  със същия  тонаж  преди  30 години . Това  
явление  обаче  се поддава  трудно  на количествена  интерпретация . Някои  изследвания  
показват , че годишното  увеличение  на производителността , което  се дължи  на 
технически  нововъведения , е между  1 и 3 %8 или дори  повече  в някои  риболовни  
райони . Примери  за технически  подобрения , които  са допринесли  за това увеличение  
на реалния  риболовен  капацитет , са: 
– Използването  на витла  с променлива  стъпка  или дюзи  не увеличава  
мощността  на кораба , съгласно  определенията  на общностното  право , но 
увеличава  ефикасността  за използване  на тази мощност . Една  и съща  
мощност  на двигателя  може  да упражни  по-силна  тяга при тралиране  или 
по-висока  скорост  на плаване . 
– Електроника  под формата  на устройства  за намиране  на риба  или апаратура  
за контрол  на положението  на риболовните  съоръжения  са примери  за 
подобряване  на ефикасността  на кораба , които  не могат  да бъдат  
представени  чрез измеряем  параметър . Същото  е в сила  за електронни  
устройства  за контролиране  на положението  на трала , които  правят  
употребата  му по-ефикасна . 
– Използването  на сателитни  данни  за определяне  на вероятното  
местонахождение  на стада  от тон е друг  пример . Тази  техника  позволява  на 
корабите  за улов  на тон да съкратят  своето  време  за търсене  в полза  на 
времето  за улов , увеличавайки  по този начин  улова  за едно  излизане . 
– По-мощни  бордови  съоръжения  позволяват  на кораба  да влачи  и издърпва  
мрежата  повече  пъти  на ден, с което  увеличават  ефективния  улов , докато  
размерите  на съда , тяговата  му мощност  и броят  на дните  на риболова  
остават  непроменени . 
– Дизайнът  на траловете  претърпя  различни  усъвършенствания  с цел да се 
намали  силата , необходима  за тегленето  им през водата . По-яките  материали  
позволяват  по-тънки  нишки , благодарение  на което  тралът  оказва  по-малко  
съпротивление  при придвижването  си през водата . Хидродинамичният  
дизайн  на вратите  и на формата  на траловете  бе също  подобрен  с цел да се 
намали  съпротивлението , което  позволява  на един  и същи  кораб  да използва  
по-голям  трал. 
Влиянието  на техническия  прогрес  върху  риболовния  капацитет  е може  би твърде  
сложно  да се оцени , за да бъде  включено  с ясна  формулировка  в мероприятията  за 
управление  на риболова . Управлението  на риболовния  капацитет  въз основа  на вида  и 
                                                 
8 Доклад  за ефикасността  и производителността  на риболовните  операции ; ІСЕS Работна  група  по 
технология  на рибата  и поведение  на рибата , 2004 г. 
 
BG 10   BG големината  на риболовните  съоръжения  има предимството , че така се избягват  част от 
трудностите  по установяване  на ограничения  на равнището  на риболовните  
съоръжения . 
Стандартизацията  и техническият  прогрес . 
Численото  изразяване  и ограничаването  на риболовния  капацитет  и риболовното  
усилие  въз основа  на характеристиките  на риболовните  съоръжения  предполага  
определена  степен  на стандартизация  на видовете , размерите  и други  техни  
характеристики  като размер  на отворите  или форма  на куките . Тази  стандартизация  
може  да бъде  пречка  за техническия  прогрес  и оттам  да намали  ефикасността  на 
риболовните  съоръжения . 
5. РИБОЛОВНА  ДЕЙНОСТ  
5.1. Определение  на риболовната  дейност  
Риболовната  дейност  се определя  като времето , през което  риболовният  капацитет  на 
даден  кораб  е ефективно  използван . Според  общностното  право  риболовната  дейност  е 
свързана  с дейността  на кораба  и се измерва  в дни. Тя би могла  обаче  да бъде  и по-
точно  определена  за някои  риболовни  зони  въз основа  на времето , през което  действат  
риболовните  съоръжения . 
Дейност  на кораба  
Това  понятие  се отнася  понастоящем  към възстановителните  планове  за треска  и хек, 
както  и към приложение  ІІ на регламент  от 2006 г. за общия  допустим  улов  (ТАС ) и 
квотите , където  дейността  на кораба  е нормирана  в дни на присъствие  в зоната  и на 
отсъствие  от пристанището . То се прилага  също  при изчисляване  на риболовното  
усилие  в Режима  на западните  води9, където  дейността  е определена  като времето , 
прекарано  в точно  определена  зона. За кораби , чиято  база е близо  до риболовните  зони , 
двете  предишни  определения  се покриват . 
В допълнение  към предишното  определение  правилата  на риболовната  дейност  трябва  
ясно  да посочват  как се изчислява  броят  на дните . Така  например  е необходимо  да се 
посочи  дали  дните  се вземат  като календарни  дни или като брой  часове , разделени  на 
24, и да се обясни  как се отчитат  частите  от деня . 
Дейност  на риболовните  съоръжения . Време  на използване . 
По-точен  и на теория  по-добър  показател  за измерване  на дейността  би било  
действителното  време  на ловене  на риба , т.е. времето , през което  риболовното  
съоръжение  се намира  активно  във водата , или “времето  на използване ”. Времето  на 
използване  за неподвижните  съоръжения  обаче  е най-често  трудно  или скъпо  да бъде  
отчитано , тъй като кошовете , мрежите  и други  неподвижни  риболовни  съоръжения  
могат  да бъдат  оставени  във водата , докато  корабът  отива  на друго  място  или се връща  
                                                 
9 Регламент  (EО)№ 1954/2003 на Съвета  от 4 ноември  2003 г. относно  управлението  на усилието  
на риболова  във връзка  с някои  риболовни  зони  и ресурси  на Общността  в изменение  на 
Регламент  (EО) № 2847/93 и отменяща  Регламент  (EО) № 685/95 и (EО) № 2027/95. 
 
BG 11   BG в пристанището . Те могат  освен  това да бъдат  поставени  от един  кораб  и прибрани  от 
друг , а могат  да бъдат  поставени  и трайно . 
5.2. Запис  и следене  на дейността ; корабен  дневник  
Корабният  дневник  трябва  по принцип  да осигурява  възможност  за записване  на 
всички  данни , необходими  за изчисляване  на дейността  по различни  начини . 
Шкиперите  трябва  да попълват  съответните  данни  в зависимост  от риболовния  режим , 
при който  работят . Две основни  групи  данни  са свързани  с дейността : 
(a) Данни  за кораба : географско  положение  в различни  времена  
(b) Данни  за риболовните  съоръжения : време  на престой  във водата  за една  
риболовна  акция . 
Следенето  на дейността  на кораба  трябва  да се основава  на данни  от корабния  дневник  
и от системата  за мониторинг  на кораба  (VMS). Бъдещото  внедряване  на електронния  
бордови  дневник  ще увеличи  възможностите  за точно  и своевременно  следене  на 
дейността .  
6. КАК ДА СЕ ВЪРВИ  НАПРЕД  
По отношение  на сега действащите  показатели  за капацитета  Комисията  е на мнение , 
че определението  на тонажа  на риболовния  съд е адекватно  и правилно  прилагано  и 
затова  не изисква  то да бъде  променяно  значително . Сертификацията  на мощността  на 
риболовните  кораби  обаче  е незадоволителна . Службите  на Комисията  ще продължат  
своите  обсъждания  с държавите -членки , производителите  на двигатели , класифика -
ционните  дружества  и представителите  на рибарите  с цел да се подобри  настоящата  
система  за сертифициране  съгласно  Регламент  (ЕИО ) № 2930/86 на Комисията  , който  
определя  характеристиките  на риболовните  съдове . 
По отношение  на приемането  на показатели  за капацитета  и дейността  въз основа  на 
размерите  на риболовните  съоръжения  досега  не е предприето  нищо . Този  проблем  е 
във висока  степен  технически  и би изисквал  точен  мониторинг  и контрол  и 
следователно  – по-нататъшни  консултации , за да се използва  по подходящ  начин  тази 
възможност . 
Риболовни  райони , които  понастоящем  се определят  чрез риболовната  площ , видовете  
риба  и типа  риболовни  съоръжения , могат  да се окажат  най-подходящи  за налагане  на 
ограничения  на капацитета  и усилието , като се изхожда  от риболовните  съоръжения . За 
тези риболовни  райони  трябва  да се предвидят  разрешения  за риболов  под формата  на 
максимална  осъществена  дейност  с ясно  определени  вид и размери  на риболовните  
съоръжения  (стандартизация ). Има обаче  няколко  въпроса , които  трябва  да бъдат  
разгледани , преди  възприемането  на подобен  подход  в общностното  право : 
• Съвместимост  със сегашните  ограничения  на риболовната  дейност  и издаването  на 
разрешения  за риболов  въз основа  на характеристиките  на кораба  като тонаж  и 
мощност . 
• Възможност  за премахване  на ограниченията  на капацитета  въз основа  на 
характеристиките  на кораба , когато  се прилага  режим  на управление , основаващ  се 
 
BG 12   BG само  на риболовните  съоръжения . С други  думи , възможно  ли е риболовна  система , 
основаваща  се на разрешения , да бъде  установена  независимо  от мощността  и 
тонажа  на корабите ?  
• Накрая , ще се наложи  да бъде  решен  въпросът  за включването  на такава  система  за 
управление  на усилието  в системата  за общи  ограничения  на капацитета , установена  
от Общностното  право  (входно -изходен  режим ). 
Докато  се чака  краят  на тези обсъждания , Комисията  е на мнение , че сегашното  
положение  в много  европейски  риболовни  райони  би във всички  случаи  оправдало  
приемането  на мерки  за предотвратяване  на по-нататъшното  нарастване  на 
риболовното  усилие  в резултат  на техническите  подобрения  и увеличените  размери  и 
брой  на риболовните  съоръжения . 
План  за действие  
Във връзка  със сертифицирането  на мощността  на двигателя  и измерването  на тонажа  
се предвиждат  следните  действия : 
• Предложения , затвърдяващи  разпоредбите  за измерване  на тонажа , 
включени  понастоящем  вРегламент  (ЕИО ) № 2930/86 на Съвета , която  
определя  характеристиките  на риболовните  кораби . 
• Продължаване  на консултациите  с производителите  на двигатели  и 
класификационните  дружества  с цел да се намери  оптимално  техническо  
решение  за сертифицирането  на мощността  на двигателя , последвани  от 
обмен  на мнения  с експерти  от държавите -членки . Въз основа  на тези 
обсъждания  Комисията  ще направи  предложение  за нови  законодателни  
разпоредби  за мощността  на двигателя . 
По отношение  на използването  на характеристики  на риболовните  съоръжения  като 
риболовен  капацитет  и риболовно  усилие  Комисията  ще предприеме  следните  
действия : 
• Проучване  на опита . Държавите -членки  са поставили  многобройни  
ограничения  на вида  и размерите  на риболовните  съоръжения  на 
национално , регионално  и местно  равнище . Опитът  от прилагането  на тези 
мерки  ще представлява  ценна  основа  за обсъждане  на възможността  за 
прилагане  на такива  мерки  на равнището  на Общността . Като  първа  задача  
Комисията , започвайки  през 2007 г., ще събира  информация  от държавите -
членки  за характеристиките  на подобни  режими . Тази  стъпка  ще бъде  
последвана  от анализ  на резултатите  от една  или повече  такива  схеми  за 
управление . 
• Консултация  с държави -членки , заинтересовани  страни  и учени . През  
2007 г. Комисията  възнамерява  да инициира  серия  от контакти  и срещи  със 
заинтересовани  страни  и учени  с цел да идентифицира  риболовни  райони , 
където  да бъдат  приложени  новите  ограничения  на капацитета  и усилието , 
споменати  в настоящото  съобщение . Ще бъде  поискано  от Научно - 
техническия  и икономически  комитет  за рибарството  (STECF) да излезе  със 
 
BG 13   BG становище  по конкретни  аспекти  от оценката  на риболовното  усилие  въз 
основа  на характеристиките  на риболовните  съоръжения . 
• Пилотни  проекти . След  това Комисията  ще предложи  като пилотен  проект  
някои  подбрани  риболовни  райони  да бъдат  управлявани  въз основа  на 
показателите  за усилие  и капацитет , споменати  в настоящото  Съобщение . 
Това  би могло  да стане  през 2008 г. 
7. ЗАКЛЮЧЕНИЯ  
Комисията  смята , че тонажът  на риболовните  кораби  е подходяща  мярка  за размера  на 
кораба  и следователно  – подходящ  показател  за риболовния  капацитет . Тонажът  трябва  
да продължи  да се използва  за оценка  на общия  капацитет  на риболовните  флотилии  на 
държавите -членки . Комисията  възнамерява  да предложи  някои  малки  подобрения  в 
неговото  определение , включително  нов законодателен  текст , който  затвърдява  
настоящите  разпоредби . 
Мощността  на риболовния  съд е също  подходящ  показател  за риболовния  капацитет , 
но ефикасността  на сегашните  разпоредби  на Общността  не е задоволителна . 
Процедурата  по сертифициране  на мощността  на двигателя  се нуждае  от значителни  
подобрения . По отношение  на използването  на характеристиките  на риболовните  
съоръжения  като показатели  за риболовния  капацитет  Комисията  ще изпълни  
предложения  план  за действие , включващ  оценка  на проучения  опит , обсъждания  със 
заинтересованите  страни  и изпълнение  на пилотни  проекти . 
Комисията  смята , че мероприятията , предложени  в плана  за действие , може  да дадат  
солидна  основа  за бъдещите  решения  за това дали , кога и как характеристиките  на 
риболовните  съоръжения  да бъдат  по-широко  използвани  като показатели  за 
риболовния  капацитет , а следователно  и като инструменти  за управление  в рамките  на 
Общата  политика  по рибарството .