P9_TA(2020)0204

Всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма — план за действие на Комисията и други неотдавнашни събития

Резолюция на Европейския парламент от 10 юли 2020 г. относно всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма — план за действие на Комисията и други неотдавнашни събития (2020/2686(RSP))

(2021/C 371/12)

Европейският парламент,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 7 май 2020 г. относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма (C(2020)2800),

— като взе предвид пакета на Комисията за борба с изпирането на пари, приет на 24 юли 2019 г., състоящ се от политическо съобщение, озаглавено „Към по-добро прилагане на уредбата на ЕС за борба с изпирането на пари и с финансирането на тероризма“ (COM(2019)0360), доклада относно оценката на неотдавнашни случаи на предполагаемо изпиране на пари с участието на кредитни институции от ЕС (последващ преглед) (COM(2019)0373), доклада относно оценката на рисковете от изпирането на пари и финансирането на тероризма, които оказват въздействие върху вътрешния пазар и се отнасят до презгранични дейности (доклад за наднационалната оценка на риска) (COM(2019)0370), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2019)0650), както и доклада относно взаимното свързване на националните централизирани автоматизирани механизми (централни регистри или централни електронни системи за извличане на данни) на държавите членки относно банковите сметки (COM(2019)0372),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на Директива 2005/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета и на Директива 2006/70/ЕО на Комисията (4ДБИП) (1), и във вида, в който е изменена с Директива (ЕС) 2018/843 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за изменение на Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, и за изменение на Директива 2009/138/ЕО и Директива 2013/36/ЕС (5ДБИП) (2),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2019/2175 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2019 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), Регламент (ЕС) № 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), Регламент (ЕС) № 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), Регламент (ЕС) № 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти, Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове, и Регламент (ЕС) 2015/847 относно информацията, придружаваща преводите на средства (3),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2019/1153 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за установяване на правила, с които се улеснява използването на финансова и друга информация за предотвратяването, разкриването, разследването или наказателното преследване на определени престъпления, и за отмяна на Решение 2000/642/ПВР (4) на Съвета, Директива (ЕС) 2018/1673 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. за борба с изпирането на пари по наказателноправен ред (5), както и Регламент (ЕС) 2018/1672 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. относно контрола на паричните средства, които се внасят в Съюза или се изнасят от него, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1889/2005 (6),

— като взе предвид Директива № 2014/42/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 3 април 2014 г. за обезпечаване и конфискация на средства и облаги от престъпна дейност в Европейския съюз (7) и доклада на Комисията относно нейното прилагане от 2 юни 2020 г., озаглавен „Възстановяване и конфискация на активи: да гарантираме, че престъпността „не си струва“ (COM(2020)0217),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) (8),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2019 г. относно защитата на лицата, които подават сигнали за нарушения на правото на Съюза (9),

— като взе предвид заключенията на Съвета от 5 декември 2019 г. относно стратегическите приоритети в борбата с изпирането на пари и с финансирането на тероризма,

— като взе предвид заключенията на Съвета от 17 юни 2020 г. относно засилването на финансовите разследвания за борба с тежката и организираната престъпност,

— като взе предвид становището на Европейския банков орган от 24 юли 2019 г. относно съобщенията до поднадзорните лица във връзка с рисковете, свързани с изпирането на пари и финансирането на тероризма, в пруденциалния надзор,

— като взе предвид своята резолюция от 19 април 2018 г. относно защитата на разследващите журналисти в Европа: случаят на словашкия журналист Ян Куцяк и Мартина Кушнирова (10),

— като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2017 г. относно принципите на правовата държава в Малта (11),

— като взе предвид резолюцията си от 28 март 2019 г. относно положението по отношение на принципите на правовата държава и борбата срещу корупцията в ЕС, по-конкретно в Малта и Словакия (12),

— като взе предвид своята резолюция от 18 декември 2019 г. относно принципите на правовата държава в Малта след неотдавнашните разкрития за убийството на Дафне Каруана Галиция (13),

— като взе предвид пътната карта на Комисията, озаглавена „Към нова методология за оценка на ЕС на високорискови трети държави съгласно Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване на използването на финансовата система за целите на изпирането на пари или финансирането на тероризма“,

— като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 22 юни 2018 г., озаглавен „Методология за определяне на високорисковите трети държави съгласно Директива (ЕС) 2015/849“ (SWD(2018)0362),

— като взе предвид четирите делегирани регламента, приети от Комисията — регламенти (ЕС) 2016/1675 (14), (ЕС) 2018/105 (15), (ЕС) 2018/212 (16) и (ЕС) 2018/1467 (17) — за допълнение на Директива (ЕС) 2015/849 на Европейския парламент и на Съвета чрез идентифициране на високорискови трети държави със стратегически слабости,

— като взе предвид своята резолюция от 14 март 2019 г. относно неотложната необходимост от изготвянето на черен списък на ЕС за трети държави в съответствие с Директивата относно борбата с изпирането на пари (18),

— като взе предвид своята резолюция от 26 март 2019 г. относно финансовите престъпления, данъчните измами и избягването на данъци (19),

— като взе предвид своята резолюция от 19 септември 2019 г. относно прилагането на законодателството на Съюза за борба с изпирането на пари (20),

— като взе предвид член 132, параграф 2 от своя Правилник за дейността,

А. като има предвид, че според Комисията около 1 % от годишния брутен вътрешен продукт на Съюза — 160 милиарда евро — е свързан с подозрителна финансова дейност (21), като например изпиране на пари, свързано с корупция, трафик на оръжие и на хора, търговия с наркотици, отклонение от данъчно облагане и измами, финансиране на тероризма или други незаконни дейности, които засягат гражданите на ЕС в тяхното ежедневие;

Б. като има предвид, че според Европол за периода 2010 — 2014 г. 2,2 % от прогнозните приходи от престъпна дейност са били временно иззети или замразени и едва 1,1 % от печалбите от престъпна дейност са били конфискувани на равнището на ЕС, което означава, че 98,9 % от прогнозните печалби от престъпна дейност не са били конфискувани и остават на разположение на престъпниците (22);

В. като има предвид, че уредбата на Съюза за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма беше засилена чрез приемането на 4ДБИП през май 2015 г. и 5ДБИП през април 2018 г. и тяхното транспониране в националното законодателство на държавите членки съответно до юни 2017 г. и януари 2020 г., както и чрез други съпътстващи законодателни актове и действия; като има предвид, че 3ДБИП не винаги е прилагана правилно в държавите членки, но Комисията не е стартирала производства за установяване на нарушение; като има предвид, че Комисията започна производства за установяване на нарушение срещу по-голямата част от държавите членки за това, че не са транспонирали правилно 4ДБИП в националното си законодателство, и че е започнала производства срещу голяма част от държавите членки за неуведомяване за мерки за транспониране на 5ДБИП или за съобщаване на частични мерки за транспониране на 5ДБИП (23);

Г. като има предвид, че през март 2019 г. Парламентът прие амбициозна резолюция относно финансовите престъпления, данъчните измами и избягването на данъци, в която се стига до заключението, че е необходимо основно преразглеждане на съществуващите правила на ЕС за борба с изпирането на пари;

Д. като има предвид, че на 7 май 2020 г. Комисията прие план за действие (24) за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма, изградена върху шест стълба;

Е. като има предвид, че на същата дата беше публикувана новата методология за идентифициране на високорискови трети държави със стратегически слабости по отношение на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, която разчита не само на външни източници на информация; като има предвид, че мерките за задълбочена комплексна проверка на клиента ще се прилагат за държави, идентифицирани като високорискови трети държави съгласно тази методология, в съответствие със задълженията, определени по 4ДБИП и 5ДБИП;

Ж. като има предвид, че фрагментираната законодателна, институционална и регулаторна среда навсякъде в ЕС в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма създава допълнителни разходи и тежести за лицата, предоставящи трансгранични услуги, стимулира предприятията да се регистрират там, където правилата са по-облекчени, и дава възможност на лицата, организациите и техните финансови посредници да извършват незаконни дейности, където надзорът и правоприлагането се считат за по-слаби и/или по-леки; като има предвид, че настоящата законодателна рамка в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма води до различни тълкувания на Директивата относно борбата с изпирането на пари и различни практики във всички държави членки;

З. като има предвид, че през последните няколко години бяха направени редица разкрития във връзка с борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, включително, но не само, случаите, посочени в доклада на Комисията относно оценката на неотдавнашни предполагаеми случаи на изпиране на пари с участието на кредитни институции в ЕС, скандала „Cum Ex“ относно арбитража на дивиденти и разкритията от Луанда Лийкс; като има предвид, че редовно се публикуват още разкрития и те често се отнасят до злоупотреби със средства на ЕС и случаи на корупция в държавите членки; като има предвид, че това показва необходимостта ЕС приоритетно да продължи да се бори с изпирането на пари и финансирането на тероризма и да актуализира своята законодателна рамка в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма;

И. като има предвид, че през 2019 г. Службата за вътрешен одит на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) извърши одит на прилагането на своята рамка за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, най-вече от 2017 г. нататък, в който се посочват значителни пропуски, които отчасти са свързани с непълното адаптиране на рамката; като има предвид, че ЕИБ изготви план за коригиране на всички установени пропуски до юли 2020 г.;

Й. като има предвид, че Специалната група за финансови действия (FATF) предупреди през май 2020 г. (25), че увеличаването на свързаните с COVID-19 престъпления, като например измами, киберпрестъпност и лошо управление и експлоатация на държавни средства и международна финансова помощ, създава нови източници на приходи за незаконни участници; като има предвид, че Европол също предупреди за начините, по които престъпниците бързо са се възползвали от възможностите за използване на кризата, като са адаптирали своите режими на работа и са развили нови престъпни дейности, а именно киберпрестъпления, измами, фалшифициране и организирана престъпност с имущество (26); като има предвид, че Европейският банков орган (ЕБО) е издал конкретни препоръки за компетентните национални органи да работят със задължените субекти с цел установяване и смекчаване на специфичните рискове, свързани с борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, произтичащи от избухването на епидемията от COVID-19, и да адаптират своите инструменти за надзор (27);

К. като има предвид, че от 10-те най-големи юрисдикции в света, практикуващи строга поверителност, съгласно класацията на индекса за данъчна непрозрачност на Мрежата за данъчна справедливост, две са държави — членки на ЕС, една друга е в Европа, а две са отвъдморски територии на бивша държава — членка на ЕС; като има предвид, че следователно борбата с изпирането на пари и корупцията трябва да започне в рамките на ЕС;

Л. като има предвид, че съгласно индекса за данъчна непрозрачност от 2020 г. държавите от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) са отговорни за 49 % от цялата финансова тайна в света;

M. като има предвид, че неправилното фактуриране на търговията се използва за избягване на данъци и/или мита, изпиране на приходите от престъпна дейност, заобикаляне на валутния контрол и прехвърляне на печалбите в чужбина; като има предвид, че разликите в стойността вследствие на неправилно фактуриране на търговията, установени в търговията между 135 развиващи се страни и 36 напреднали икономики през 10 годишния период 2008 — 2017 г., възлизат на 8,7 трилиона щатски долара (28);

План за действие на ЕС и рамка за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма

1. приветства съобщението на Комисията от 7 май 2020 г. относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма, което създава предпоставки за по-нататъшни подобрения, по-специално при прилагането и изпълнението на действащото законодателство; призовава Съюза възможно най-скоро да постигне напредък по всичките шест стълба на този план за действие;

2. приветства намерението на Комисията да изготви единен правилник в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, включително чрез превръщането на съответните части на ДБИП в регламент, за да се осигури по-хармонизиран набор от правила за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма; предлага Комисията да разгледа следните области, които да обхваща този регламент: установяване на действителните собственици; списък на задължените субекти и техните задължения за докладване; изисквания за комплексна проверка на клиента, включително свързани с видни политически личности; разпоредби относно регистрите на действителните собственици и централизирани механизми за платежните сметки и банковите сметки; рамката за сътрудничество между компетентните органи и звената за финансово разузнаване (ЗФР); стандартите за надзор както на финансови, така и на нефинансови задължени субекти, и защитата на лицата, които докладват подозрения за изпиране на пари или финансиране на тероризма; счита, че може да се наложи да бъдат приети допълнителни технически стандарти, но че основните мерки за хармонизиране следва да бъдат разгледани в регламента, за да се гарантира подходящата роля на Парламента и Съвета като съзаконодатели в тази изключително чувствителна област;

3. приветства намерението на Комисията да представи в рамките на следващите 12 месеца нова институционална структура на ЕС в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма въз основа на надзорен орган относно борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма на равнище ЕС и механизъм на ЕС за координация и подкрепа за ЗФР; призовава Комисията да обмисли създаването на механизъм на ЕС за координация и подкрепа под формата на ЗФР на ЕС; призовава Комисията да гарантира, че отговорностите на надзорния орган относно борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма обхващат финансови и нефинансови задължени субекти с правомощия за пряк надзор над определени задължени субекти в зависимост от техния размер или от присъщия им риск, както и надзор върху прилагането на правилата на ЕС от националните надзорни органи; призовава за ясно разделение на съответните правомощия на ЕС и националните надзорни органи, както и за яснота относно условията за пряк надзор от надзорния орган на равнище ЕС по отношение на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма след оценка на риска, както и когато поведението или действията на националните надзорни органи се считат за неподходящи и/или недостатъчни; призовава за предоставяне на бюджетна и функционална независимост на надзорния орган относно борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма на равнище ЕС и на ЗФР на ЕС;

4. призовава Комисията да разшири обхвата на единния правилник в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, за да включи още задължени субекти, по-специално с оглед на интегрирането на новите и революционните пазарни сектори, както и технологичните иновации и промените в международните стандарти, и да гарантира, че предоставянето на услуги се покрива по същия начин като доставката на стоки; призовава Комисията да се справи с рисковете от криптоактивите чрез прилагане на принципа „познавай клиента си“ в широк смисъл, като същевременно се зачитат принципите на необходимост и пропорционалност; призовава Комисията да гарантира, че нефинансовите задължените субекти подлежат на подобен на този на финансовите субекти надзор от страна на независим публичен орган на национално равнище, и да гарантира, че равнищата на осведоменост, обучение, спазване и санкциониране, в случаи на неправомерни действия, от страна на тези независими национални органи са адекватни; призовава Комисията да гарантира, че прилагането на разпоредбите в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма не води до национално законодателство, налагащо прекомерни пречки пред дейностите на организациите на гражданското общество;

5. припомня позицията си относно необходимостта от установяване на взаимосвързани и висококачествени регистри на действителните собственици в Съюза, като същевременно се гарантират високи стандарти за защита на данните; призовава Комисията да проучи намаляването на прага за установяване на действителен собственик, като вземе предвид практиките в Съединените щати, и да предложи създаването на публично достъпни регистри за действителните собственици на доверителна собственост и подобни форми; призовава Комисията да направи предложения за премахване на съществуващите пропуски, които позволяват на дружествата да скрият крайните действителни собственици зад посредници, както и да позволи на дружествата да поискат прекратяване на делови взаимоотношения, в случай че крайният действителен собственик не може да бъде идентифициран; призовава Комисията да третира необходимостта и пропорционалността на хармонизирането на информацията в поземлените и имотните регистри и да работи за взаимното свързване на тези регистри; призовава Комисията да придружи този доклад със законодателно предложение, ако е целесъобразно;

6. призовава Комисията да обърне внимание на липсата на достатъчно и точни данни в националните регистри, които могат да се използват за идентифициране на крайните действителни собственици, особено в ситуации, в които се използва мрежа от фиктивни дружества; изисква да се засилят стандартите за прозрачност по отношение на действителните собственици, както на равнище ЕС, така и на равнище държави членки, за да се гарантира, че те предоставят механизми за проверка, свързани с точността на данните; призовава Комисията да засили своя контрол върху транспонирането на разпоредбите, свързани със създаването на регистри на действителните собственици в държавите членки, за да се гарантира, че те функционират правилно и осигуряват публичен достъп до висококачествени данни;

7. приветства плана за осигуряване на взаимна свързаност между централизираните механизми за платежните сметки и банковите сметки в целия ЕС с цел улесняване на по-бърз достъп до финансова информация за правоприлагащите органи и ЗФР по време на различните етапи на разследване и улесняване на трансграничното сътрудничество при пълно спазване на приложимите правила за защита на данните;

8. призовава Комисията да преразгледа правилата относно количеството информация, която трябва да се събира при учредяването на юридически лица и създаването на други правни субекти, доверителна собственост и сходни правни форми, както и да предложи по-подробни разпоредби по отношение на комплексната проверка на клиента при откриването на финансови сметки, включително банкови сметки;

9. призовава Комисията да предложи по-хармонизиран набор от ефективни, пропорционални и възпиращи санкции на равнище ЕС за неспазване на разпоредбите в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма;

Прилагане на ДБИП

10. изразява дълбоко съжаление относно факта, че не са били образувани производства за установяване на нарушение във връзка с неправилно прилагане на 3ДБИП, и призовава Комисията да започне такива производства за установяване на нарушение срещу държавите членки, когато това е обосновано; изразява дълбока загриженост, че голям брой държави членки не прилагат 4ДБИП; поради това приветства подхода на Комисията за нулева толерантност и започването на производства за установяване на нарушение срещу държавите членки въз основа на констатациите от проверките ѝ за пълнота; изразява дълбока загриженост, че крайният срок за транспониране на 5ДБИП до 10 януари 2020 г., както и съответните срокове за създаване до 10 януари 2020 г. на регистри на действителните собственици за корпоративни и други правни образувания и до 10 март 2020 г. — за доверителна собственост и сходни правни форми, не бяха спазени от много от държавите членки; поради това приветства факта, че Комисията вече започна редица производства за установяване на нарушение, и освен това я призовава да започне възможно най-скоро допълнителни производства за установяване на нарушение срещу държавите членки въз основа на констатациите от проверките си за пълнота;

11. изразява съжаление относно факта, че проверките за вярност за 4ДБИП не са могли да бъдат извършени от самата Комисия поради липса на капацитет и че приключването им се извършва няколко години след влизането в сила на директивата, което забавя още повече правилното прилагане на задълженията в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма в държавите членки; призовава Комисията да приключи възможно най-скоро щателните проверки за вярност и да започне допълнителни производства за установяване на нарушение, когато това е необходимо; настоятелно призовава държавите членки, които все още не са направили това, незабавно и правилно да транспонират и приложат 4ДБИП и 5ДБИП; изразява загриженост от общата липса на правоприлагане по делата за корупция на високо равнище и изпиране на пари в държавите членки и призовава Комисията да следи развитието отблизо и да предприеме по-енергични и решителни действия в това отношение;

12. приветства включването на препоръки относно борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма по отношение на някои държави членки в специфичните за всяка държава препоръки, приети от Съвета в контекста на цикъла на европейския семестър; настоятелно призовава Комисията да оцени по-специално дали националните ЗФР разполагат с достатъчно ресурси, за да се справят ефективно с рисковете, свързани с борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма;

Списък на ЕС на високорисковите трети държави

13. призовава Комисията да направи допълнителна оценка на възможното създаване на сив списък на потенциално високорисковите трети държави по подобие на настоящия подход на Съюза за създаване на списък на юрисдикциите, неоказващи съдействие за данъчни цели; изразява загриженост, че продължителността на 12-месечния процес, водещ до окончателната оценка, за определяне на трети държави със стратегически слабости, рискува да причини ненужни забавяния за ефективните действия срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма; приветства факта, че Комисията не разчита единствено на процеса на изготвяне на списъка на Специалната група за финансови действия и е готова да използва предвидените в 5ДБИП по-строги критерии, по-специално по отношение на прозрачността на действителните собственици, за да извърши независима оценка на трети държави, в която следва да няма геополитическо вмешателство;

14. поставя под въпрос възприетия от Комисията подход в работния документ на нейните служби, озаглавен „Методология за определяне на високорисковите трети държави съгласно Директива (ЕС) 2015/849“, в който се определят държавите, които представляват извънредна степен на заплаха по два критерия, които трябва да бъдат изпълнени едновременно; препоръчва държавите, които представляват значителна заплаха от изпиране на пари или финансиране на тероризъм, да бъдат незабавно включени по подразбиране в списъка на юрисдикциите, неоказващи съдействие, без никакви допълнителни условия, и да бъдат извадени от списъка едва когато необходимите ангажименти бъдат изцяло изпълнени;

15. призовава Комисията да гарантира прозрачен за обществеността процес с ясни и конкретни критерии за държавите, които се ангажират да проведат реформи, за да се избегне включването им в списъка; освен това призовава Комисията да публикува оценките си на оценените и включените в списъка държави, за да гарантира обществен контрол по такъв начин, че да не може да се злоупотребява с оценката;

16. призовава Комисията да предприеме ответни мерки срещу трети държави, които не сътрудничат на европейските разследвания в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, включително свързаните с убийството на разследващата журналистка Дафне Каруана Галиция;

Текущ надзор от страна на ЕС

17. подчертава, че действащата уредба на ЕС в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма страда от недостатъци при прилагането на правилата на ЕС в съчетание с липсата на ефективен надзор; подкрепя вече приетото разширяване на правомощията на ЕБО, но отново изразява дълбоката си загриженост относно способността на ЕБО да извършва независима оценка поради управленската му структура;

18. призовава субектите, установени в данъчни убежища, да бъдат лишени от достъп до финансиране от ЕС, включително до помощ, предоставяна в отговор на неблагоприятните икономически и социални последици от епидемията от COVID-19;

19. призовава националните компетентни органи, както и ЕЦБ, да вземат предвид рисковете от финансови престъпления при провеждането на процеса на надзорен преглед и оценка (ПНПО), както вече са оправомощени в съответствие с действащата законодателна рамка; призовава ЕЦБ да бъде оправомощена да отнема лицензите на банки, извършващи дейност в еврозоната, които нарушават задълженията в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, независимо от оценката на националните органи за борба с изпирането на пари;

20. призовава ЕБО да проведе разследване на разкритията от Луанда Лийкс, и по-специално да прецени дали има нарушения на националното право или на правото на ЕС, както и да направи оценка на действията, предприети от органите за финансов надзор; призовава ЕБО да отправи подходящи препоръки за реформи и за действия към съответните компетентни органи; призовава други компетентни органи на национално равнище да започнат разследвания или да продължат разследванията на разкритията от Луанда Лийкс и да преследват по съдебен ред заинтересованите страни, за които е установено, че нарушават правилата в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма;

21. подчертава ролята на международната разследваща журналистика и лицата, подаващи сигнали за нередности, при разкриването на евентуални престъпления, свързани с корупция, изпиране на пари и неправомерно поведение като цяло от страна на видни политически личности, както и ролята на финансовите и нефинансовите посредници за проникването на неправомерно придобити средства във финансовата система на ЕС без необходимите проверки;

22. отбелязва със загриженост, че Луанда Лийкс, както и други скандали в миналото, като например Cum Ex, Досиетата от Панама, Люкс Лийкс и Досиетата от рая, многократно разклатиха доверието на гражданите в нашите финансови и данъчни системи; подчертава колко е важно да се възстанови доверието на обществеността и да се гарантират справедливи и прозрачни данъчни системи и данъчна справедливост; подчертава в тази връзка, че ЕС трябва да се заеме сериозно със собствените си вътрешни проблеми, а именно по отношение на своите юрисдикции с ниско данъчно облагане и юрисдикции, практикуващи строга поверителност;

23. отбелязва факта, че ЕБО и Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) са провели отделни проучвания относно схемите за арбитраж на дивиденти; отбелязва резултатите от проучването сред персонала на ЕБО и неговия план за действие от 10 точки за периода 2020 — 2021 г. с цел укрепване на бъдещата рамка от изисквания за пруденциален надзор и борба с изпирането на пари, които обхващат такива схеми; изразява съжаление обаче, че са били необходими 18 месеца, докато проучването на ЕБО заключи, че трябва да се започне официално разследване; призовава ЕОЦКП да проведе задълбочено проучване и да представи амбициозни препоръки възможно най-скоро; изразява съжаление относно липсата на видими действия от страна на компетентните органи в държавите членки за разследване и наказателно преследване на субектите и лицата, отговорни за тези практики за незаконен арбитраж на дивиденти, както и относно липсата на сътрудничество между органите;

Сътрудничество между държавите членки

24. изтъква необходимостта от по-добро сътрудничество между административните, съдебните и правоприлагащите органи в рамките на ЕС; приветства факта, че Комисията възприе повтаряния призив на Парламента за оценка на въздействието относно създаването на механизъм за координация и подкрепа за ЗФР на държавите членки; призовава Комисията да обмисли създаването на ЗФР на ЕС като възможност да се подкрепи установяването на съмнителни сделки с трансграничен характер и да се извърши съвместен анализ за трансграничното сътрудничество; предлага този механизъм да бъде оправомощен да предлага общи мерки за прилагане или стандарти за сътрудничество между ЗФР и да насърчава обучението, изграждането на капацитет и споделянето на поуки за ЗФР; подчертава, че е важно на този механизъм да се предостави достъп до съответната информация в различните държави членки и да му се осигури възможност да работи по трансгранични случаи;

25. призовава за приемането на допълнителни инициативи, които биха могли да приложат действия на равнище ЕС и на национално равнище в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, например разширяване на правомощията на Европейската прокуратура и Европейската служба за борба с измамите (OLAF) и укрепване на съществуващите агенции, като Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество в областта на правоприлагането (Европол) и Евроюст; отбелязва намерението на Комисията да представи предложение за засилване на мандата на Европол, както е посочено в нейната коригирана работна програма, и припомня, че засиленият мандат следва да бъде съпроводен с подходящ парламентарен контрол; счита, че следва да се отдаде приоритет на укрепването на капацитета на Европол да изисква започване на трансгранични разследвания, особено в случаи на сериозни атаки срещу лица, подаващи сигнали за нередности, и разследващи журналисти, които играят съществена роля за разкриването на корупция, измами, лошо управление и други нарушения в публичния и частния сектор;

26. приветства създаването на Европейския център за борба с финансовата и икономическата престъпност към Европол, който ще засили оперативната подкрепа, предоставяна на държавите членки и на органите на ЕС в областта на финансовата и икономическата престъпност, и ще насърчи системното използване на финансови разследвания;

27. призовава Комисията да обмисли възможността за изготвяне на предложение за европейска рамка за трансгранични данъчни разследвания и други трансгранични финансови престъпления;

28. за тази цел призовава държавите членки и институциите на ЕС да улеснят бързото създаване на Европейската прокуратура и счита, че всички държави членки, които все още не са обявили намерението си да се присъединят към Европейската прокуратура, следва да го направят; призовава за отпускането на реалистични финансови и човешки ресурси, както и за назначаването на делегирани прокурори на пълно работно време от държавите членки, за да се отговори на очакваното сериозно работно натоварване на Европейската прокуратура;

29. отбелязва, че предложените бюджетни и човешки ресурси не са достатъчни, за да се предостави пълна подкрепа за разследванията, свързани с борбата с изпирането на пари, и съществуващите механизми за координация, като например оперативната мрежа за борба с изпирането на пари (AMON) и платформата за обмен FIU.net;

Други свързани аспекти

30. подчертава потенциала за подходящо сътрудничество между публичния и частния сектор, включително евентуални публично-частни партньорства (ПЧП), в контекста на събирането на финансови разузнавателни данни за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, които трябва да се използват по-добре в бъдеще, например платформи за обмен на информация между правоприлагащите органи, ЗФР и частния сектор; насърчава всички съответни заинтересовани страни да дадат своя принос, по-специално чрез споделяне на настоящите добре функциониращи практики по време на обществената консултация; счита, че такова сътрудничество следва стриктно да спазва ограниченията на приложимите правила за защита на данните и основните права; призовава Комисията да предложи ясна правна рамка за създаването на тристранни платформи за регулиране на задълженията и профилите на участниците и за гарантиране на спазването на еднакъв набор от правила за обмена на информация, защитата на неприкосновеността на личния живот и личните данни, сигурността на данните, правата на заподозрените и други основни права; счита, че своевременната и пълна обратна връзка относно ефективността и последващите действия във връзка със сведенията за предполагаемо изпиране на пари или финансиране на тероризма е от решаващо значение за повишаването на ефективността на борбата срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма;

31. повтаря своя призив към държавите членки възможно най-скоро да премахнат поетапно всички съществуващи схеми за гражданство срещу инвестиции или пребиваване срещу инвестиции, особено когато няма достатъчна проверка и липсва прозрачност, за да се сведе до минимум често свързаната с това заплаха от изпиране на пари, подкопаването на взаимното доверие и целостта на Шенгенското пространство, както и други политически, икономически и свързани със сигурността рискове за ЕС и неговите държави членки; призовава Комисията да докладва възможно най-скоро относно мерките, които възнамерява да предприеме по отношение на схемите за предоставяне на гражданство и право на пребиваване срещу инвестиции, както и евентуалните заключения на нейната експертна група, създадена за тази цел; призовава Комисията да продължи да оценява дали са изпълнени предварителните условия за започване на производства за установяване на нарушение срещу държави членки за нарушение на член 4, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС);

32. призовава Комисията да наблюдава прилагането от страна на държавите членки на Регламент (ЕС) 2018/1805 на Европейския парламент и на Съвета от 14 ноември 2018 г. относно взаимното признаване на актове за обезпечаване и конфискация ( 29 ) с цел улесняване на трансграничното възстановяване на активи от престъпна дейност и правилното транспониране и прилагане на Директива 2014/42/ЕС за обезпечаване и конфискация на средства и облаги от престъпна дейност в Европейския съюз; призовава Комисията да актуализира съществуващите данни относно иззетите и конфискуваните активи; призовава Комисията да включи в предстоящите законодателни предложения разпоредби за улесняване на административното замразяване за ЗФР и правна уредба, която да задължава финансовите институции да проследяват и изпълняват безпрепятствено исканията за изземване, както и разпоредби, които позволяват бързото трансгранично сътрудничество между органите в това отношение; изразява загриженост, че общите резултати по отношение на конфискуваните активи не са удовлетворителни и че процентите на конфискация в ЕС остават много ниски; призовава Комисията да обърне специално внимание на правилата относно използването на конфискувани активи за цели от обществен интерес или социални цели и да работи за гарантиране на връщането на конфискуваните активи на жертвите в държави извън ЕС;

33. приветства очертаната от Комисията възможност за възлагане на надзорния орган на ЕС за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма на някои правомощия за наблюдение и подкрепа за прилагането на замразяването на активи съгласно ограничителните мерки (санкции) на ЕС на територията на държавите членки;

34. приветства приемането на Директива (ЕС) 2018/1673, с която се въвеждат нови наказателноправни разпоредби и се предоставя възможност за по-ефикасно и по-бързо трансгранично сътрудничество между компетентните органи, така че изпирането на пари и свързаните с него финансиране на тероризма и организирана престъпност да бъдат предотвратявани по по-ефективен начин; призовава за допълнителен анализ на необходимостта от хармонизиране на действащите правила, включително определението за някои престъпления, явяващи се първоначални спрямо изпирането на пари, като например данъчните престъпления;

35. приветства приемането на Директива (ЕС) 2019/1153 и очаква оценката на Комисията относно необходимостта и пропорционалността на разширяването на обхвата на определението за финансова информация към всякакъв вид информация или данни, притежавани от публични органи или задължени субекти и на разположение на ЗФР, както и на възможностите и предизвикателствата за разширяване на обмена на финансова информация или финансов анализ между ЗФР в рамките на Съюза с цел покриване на обмена на информация във връзка с тежки престъпления, различни от тероризма, или организираната престъпност, свързана с тероризъм;

36. изразява загриженост относно факта, че пандемията от COVID-19 може да засегне способността на правителствата и участниците от частния сектор да прилагат стандартите за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма; призовава Комисията, в сътрудничество с ЕБО, да проведе консултации с националните органи, които отговарят за борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, за да се направи оценка на специфичните рискове и трудности във връзка с борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, произтичащи от избухването на епидемията от COVID-19, и въз основа на това да се разработят конкретни насоки за повишаване на устойчивостта и правоприлагането;

37. призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че ЕС демонстрира единомислие на световно равнище в рамката за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, по-специално като се даде възможност на Комисията да представлява ЕС в Специалната група за финансови действия, в съответствие с разпоредбите на Договора и какъвто е случаят с други области на политиката;

38. призовава за по-ясни насоки от страна на органите на равнище ЕС, като например Европейския комитет по защита на данните, относно защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот и спазването на рамката за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, по-конкретно по отношение на задълженията за надлежна проверка и съхраняването на данни, като се има предвид, че националните органи за защита на данните са възприели различни подходи в миналото в различните държави членки;

39. призовава за разпределянето на повече човешки и финансови ресурси на съответния отдел в Генерална дирекция „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“ на Комисията и приветства факта, че са заделени допълнителни ресурси за ЕБО;

40. призовава държавите членки да разследват изцяло и по прозрачен начин всички докладвани случаи на изпиране на пари и свързаните с тях престъпления, като например убийствата и насилието срещу лица, подаващи сигнали за нередности, и журналисти; отново заявява позицията си относно създаването на наградата „Дафне Каруана Галиция“, която да бъде връчвана от Парламента; призовава малтийските органи да мобилизират всички налични ресурси, за да идентифицират подбудителите на убийството на Дафне Каруана Галиция, и да продължат да разследват лицата, срещу които все още са висящи сериозни обвинения в изпиране на пари, тъй като сведенията на Дафне Каруана Галиция бяха потвърдени от разкритията в Досиетата от Панама; освен това призовава малтийските органи да проведат разследвания относно финансовите посредници, свързани с „Мосак Фонсека“, които все още извършват дейност в Малта, и изразява загриженост предвид неефективното саморегулиране на професията на счетоводителите; призовава за екстрадицията на бившия собственик и председател на Pilatus Bank в Малта сега, след като Министерството на правосъдието на САЩ сне обвиненията срещу него вследствие на процесуални въпроси, и настоятелно призовава малтийските органи да предприемат наказателно преследване срещу банкера във връзка с твърденията за изпиране на пари и други финансови престъпления;

41. изразява дълбока загриженост относно липсата на ефективен надзор, както стана видно по време на оценката на работата на датските и естонските надзорни органи в контекста на скандала с Danske Bank; освен това изразява загриженост относно неотдавнашния скандал с Wirecard, както и относно ролята, която изигра Федералният орган за финансов надзор (BaFin) на Германия, и потенциалните му слабости; отбелязва отново провала на саморегулирането на професията на счетоводителите в този случай; отбелязва, че класифицирането на това финансово-технологично дружество като „технологично“ дружество, вместо като доставчик на платежни услуги, изигра централна роля в регулаторните провали; призовава Комисията спешно да разгледа този проблем, като гарантира, че платежните дружества са класифицирани правилно; призовава ЕС и националните компетентни органи да започнат разследване във връзка с липсващите 1,9 милиарда евро и призовава Комисията да проучи начините за подобряване на функционирането на счетоводния сектор, включително чрез съвместни одити;

o

o o

42. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73.

(2) ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 43.

(3) ОВ L 334, 27.12.2019 г., стр. 1.

(4) ОВ L 186, 11.7.2019 г., стр. 122.

(5) ОВ L 284, 12.11.2018 г., стр. 22.

(6) ОВ L 284, 12.11.2018 г., стр. 6.

(7) ОВ L 127, 29.4.2014 г., стр. 39.

(8) ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1.

(9) ОВ L 305, 26.11.2019 г., стр. 17.

(10) ОВ C 390, 18.11.2019 г., стр. 111.

(11) ОВ C 356, 4.10.2018 г., стр. 29.

(12) Приети текстове, P8_TA(2019)0328.

(13) Приети текстове, P9_TA(2019)0103.

(14) ОВ L 254, 20.9.2016 г., стр. 1.

(15) ОВ L 19, 24.1.2018 г., стр. 1.

(16) ОВ L 41, 14.2.2018 г., стр. 4.

(17) ОВ L 246, 2.10.2018 г., стр. 1.

(18) Приети текстове, P8_TA(2019)0216.

(19) Приети текстове, P8_TA(2019)0240.

(20) Приети текстове, P9_TA(2019)0022.

(21) Politico, „Dirty money failures signal policy headaches for new Commission’ (Неуспехите по отношение на „мръсните“ пари вещаят политически главоболия за новата Комисия“), 24 юли 2019 г.

(22) Европол ‘Does crime still pay? — Criminal Asset Recovery in the EU — Survey of Statistical Information 2010-2014’ (Струва ли си все още престъпната дейност? — Възстановяване на активи от престъпна дейност в ЕС — Преглед на статистическата информация за периода 2010 — 2014 г.), 1 февруари 2016 г.

(23) Европейска комисия, Генерална дирекция „Финансова стабилност, финансови услуги и съюз на капиталовите пазари“, ‘Anti-money laundering directive V (AMLD V) — transposition status’ (V директива за борба с изпирането на пари (ДБИП V) — състояние на транспонирането), 2 юни 2020 г.

(24) Съобщение на Комисията от 7 май 2020 г. относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма (C(2020)2800).

(25) Специална група за финансови действия, ‘COVID-19-related Money Laundering and Terrorist Financing — Risks and Policy Responses’ (Изпиране на пари и финансиране на тероризма, свързани с COVID-19 — Рискове и реагиране чрез политиката), май 2020 г.

(26) Европол, ‘Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis’ (Възползване от пандемията: как престъпниците използват кризата с COVID-19), 27 март 2020 г.

(27) Европейски банков орган, ‘EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic’ (Изявление на ЕБО относно действията за намаляване на рисковете от финансови престъпления по време на пандемията от COVID-19), 31 март 2020 г.

(28) Global Financial Integrity, „Trade-Related Illicit Financial Flows in 135 Developing Countries: 2008 — 2017“ (Свързани с търговията незаконни финансови потоци в 135 развиващи се страни: 2008 — 2017 г.), 3 март 2020 г.

(29) ОВ L 303, 28.11.2018 г., стр. 1.