Становище на Европейския комитет на регионите — Равенството между половете и изменението на климата: към интегриране на аспектите, свързани с пола, в Европейския зелен пакт

(2022/C 270/05)

Докладчик: Kata TŰTTÖ (HU/ПЕС), член на Общото местно събрание на Будапеща, Унгария

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1. заявява отново, че равенството между половете е основна европейска ценност и основен принцип на Европейския съюз, залегнал в Договорите и признат в член 23 от Хартата на основните права на Европейския съюз. Член 8 от ДФЕС изисква от Съюза във всички свои дейности да полага усилия за премахване на неравенствата между жените и мъжете и да насърчава равенството;

2. припомня, че равенството между половете, сигурната и адаптивна заетост и равновесието между професионалния и личния живот са утвърдени в принципи 2, 5 и 9 от Европейския стълб на социалните права , провъзгласен от Европейския парламент, Съвета и Комисията на 17 ноември 2017 г.;

3. отчита, че политиките в областта на изменението на климата имат диференцирани по пол въздействия, както и че за ефективни действия в областта на климата трябва да се насърчават равенството между половете и овластяването на жените ( 1 ) ; във връзка с това подчертава, че е от основно значение да се гарантира, че жените участват в разработването на стратегии и действия за реагиране при кризи за изграждането на по-демократична и приобщаваща Европа;

Подход към изменението на климата, съобразен със свързаните с половете аспекти

4. отбелязва, че опасностите, дължащи се на изменението на климата, глобалното затопляне, загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на околната среда, оказват по-голямо въздействие върху най-бедните и най-уязвимите слоеве от населението в страните от глобалния Юг и от ЕС; посочва, че изменението на климата води до комплексни рискове, които изострят дългогодишните социално-икономически различия и съществуващите дисбаланси, като например свързаните с липсата на равенство между половете; ето защо подчертава, че политиките и мерките в областта на климата, които пренебрегват анализа и отчитането на аспектите, свързани с пола, вероятно ще увеличат социалните неравенства;

5. отчита факта, че на глобално равнище, жените и момичетата са по-уязвими спрямо последиците от изменението на климата и влошаването на състоянието на околната среда, а същевременно са влиятелен фактор, който може да играе ключова роля по пътя към постигането на неутралност по отношение на климата и за адаптиране към въздействието от изменението на климата; подчертава, че в светлината на техния специфичен опит и гледни точки, мъжете и жените често имат допълващо се иновативно мислене и творчески идеи и че интегрирането на анализите на свързаните с пола аспекти в политиката в областта на климата и признаването на различната полова идентичност разширява нейното прилагане в цялото общество. В този смисъл подкрепя съвместната декларация, публикувана от шотландското правителство и ООН — Жени, на 26-ата конференция на страните по РКООНИК, в която се призовава за засилване на ролята на жените и момичетата в борбата с изменението на климата ( 2 )

6. счита, че жените биха могли да получат повече възможности по отношение на изменението на климата чрез подобряване на тяхното образование и осведоменост относно свързаните с климата технологии, мерки и действия и чрез насърчаване на ролята им в процеса на вземане на решения по тези въпроси;

7. изтъква, че съществуват важни връзки между аспектите, свързани с пола, изменението на климата и други предизвикателства, свързани с околната среда; посочва, че жените и мъжете вероятно биват засегнати по различен начин от последиците от изменението на климати, в зависимост от конкретната им житейска ситуация и различните им способности за смекчаване на изменението на климата и адаптиране към него на индивидуално равнище, те имат различно възприемане и отношение към вариантите за смекчаване на изменението на климата и са засегнати по различен начин от социално-икономическите последици на политиката в областта на климата; счита, че жените и момичетата могат да действат като катализатори на промяна в поведението;

Интегриране на свързаните с пола аспекти

8. подчертава, че включването на свързаните с пола аспекти, разбирано като интегрирането им в подготовката, разработването, изпълнението, мониторинга и оценката на политиките, регулаторните мерки и разходните програми, е ценен инструмент за постигане на равенство между половете, и изразява съжаление поради факта, че той не се използва;

9. отбелязва, че въпреки че Стратегията за равенство между половете (2020—2025 г.) ( 3 ) отчита, че политиките и програмите в рамките на Европейския зелен пакт могат да въздействат на жените по различен начин от мъжете, обявеното интегриране на свързаните с пола аспекти във всички основни инициативи на Комисията не е изрично посочено ( 4 ) ; препраща към резолюцията на Европейския парламент относно Европейския зелен пакт, която „подчертава необходимостта от перспектива за равенство между половете по отношение на действията и целите в Европейския зелен пакт, включително интегрирането на принципа на равенство между половете и действията, свързани с равенството между половете“ ( 5 )

10. подчертава, че оценките на въздействието, разбити по пол, са ключов елемент от инструментариума на ЕС за интегриране на принципа на равенство между половете, който не е напълно разработен, тъй като събирането и използването на разбити по полов признак и междусекторни данни, статистически данни и информация твърде често липсват; призовава Комисията да прилага Наръчника на Европейския институт за равенство между половете (EIGE) ( 6 ) за оценка на въздействието върху половете; изтъква, че данните, събирани във всички държави — членки на ЕС, следва да включват по-всеобхватни показатели за равенство между половете, без да се увеличава административната тежест за местните и регионалните власти;

11. приветства създаването на работна група по въпросите на равенството ( 7 ) , която да гарантира интегрирането на равенството, включително равенството между половете и тяхната представеност във всички политики на ЕС, от разработването им до тяхното прилагане, и призовава ЕС да улеснява обмена на най-добри практики между националните, регионалните и местните власти, като избягва подхода „от горе надолу“;

12. заявява, че участието на жените в процеса на вземане на решения във връзка с изменението на климата е друг важен фактор за по-ефективни и съобразени в по-голяма степен с равенството между половете политики и програми в областта на изменението на климата; призовава за засилване на участието на жените чрез действия във всички институции на ЕС, правителствени органи и публични органи на всички равнища на управление; призовава Съвета да деблокира Директивата относно жените в управителните съвети ( 8 )

13. подчертава, че възстановяването от пандемията е възможност за изграждане на нова нормалност и за пренасочване на ресурси към неутрално по отношение на климата общество с баланс между половете; насърчава използването на инструменти за интегриране на принципа на равенство между половете за изпълнение на плановете за възстановяване и устойчивост, като се има предвид, че те следва да положат основата не само за възстановяване, но и за изграждане на устойчиво, справедливо и равноправно общество;

14. призовава за засилени научни изследвания, за да се установят пречките пред участието в процеса на вземане на решения, както и да се проучи как свързаните с пола стереотипи засягат потреблението и начина на живот на хората; насърчава използването на модели като GAMMA (Метод за оценка на аспектите, свързани с пола, с цел смекчаване и адаптиране) с оглед на получаване на по-добри данни;

15. счита, че един съобразен с пола подход може да отговори по-добре на потребностите и способностите на всички граждани. Местните и регионалните власти (МРВ) са в най-добра позиция да интегрират социалните въпроси с действията в областта на климата, тъй като те са най-близкото до хората равнище на управление и играят ключова роля в прилагането на законодателството; подчертава, че участието на жените трябва да бъде насърчавано на всички институционални равнища, като се започне от ЕС;

16. призовава Европейският пакт за климата да отрази този подход, съобразен със свързаните с пола аспекти, с цел оказване на влияние върху действията и политиките в областта на климата чрез включването на специфични информационни дейности, насочени към повишаване на осведомеността, образование и споделяне на знания относно свързаните с пола измерения;

17. подчертава значението на сътрудничеството между НПО, занимаващи се с джендър въпроси и работещи в областта на околната среда, гражданските организации, както и на създаването на общи кампании за повишаване на осведомеността и програми за обучение;

Екологосъобразни („зелени“) работни места

18. приветства факта, че едно екологосъобразно, цифрово и приобщаващо възстановяване ще предостави възможности за създаването на нови работни места или за повторно интегриране на дългосрочно безработните жени в цифровата икономика; застъпва виждането, че пътят към устойчива и нисковъглеродна икономика ще позволи включването на перспективата на аспектите, свързани с пола, за да се избегне запазването на съществуващите неравенства;

19. подчертава, че приносът на жените към екологосъобразните икономически дейности е от съществено значение за постигането на справедливо устойчиво развитие и трябва да бъде популяризиран и оценен; освен това жените и момичетата могат да се възползват от възможностите в областта на екологосъобразното предприемачество и да се превърнат в „зелени“ работодателки, вместо служителки, при условие че това не създава несигурност за насочилите се към самостоятелна заетост;

20. отчита факта, че технологиите ще играят по-важна роля в целия ни живот и че е от решаващо значение технологичният сектор да изглежда като обществото, което обслужва; призовава за създаване и финансова подкрепа на специализирани програми за цифрово и технологично обучение на жените и момичетата, като ключова възможност за ускоряване на иновациите в областта на климатичния и енергийния преход чрез увеличаване на квотите по пол в тези сектори и гарантиране на равен достъп до професионални възможности ( 9 )

21. призовава Комисията и държавите членки да включат равенството между половете като важен елемент от цифровия преход, включително аспектите, свързани с пола, в разработването на политики в областта на цифровото образование, насърчаване на схеми за наставничество с женски ролеви модели в ИКТ, премахване на съзнателните и несъзнателни дискриминационни предубеждения по отношение на пола от алгоритмите, предотвратяване на кибернасилието, използване на усилията и програмите на „Еразъм +“, насърчаване на концепцията за подход за учене през целия живот в образованието за възрастни, особено в отдалечените райони, и предотвратяване на цифровото изключване;

22. счита, че работата от разстояние има потенциала да доведе до по-добро равновесие между професионалния и личния живот, особено за жените, при условие че семействата имат достъп до финансово достъпни и висококачествени грижи за деца, включително възможности за занимания през свободното време за по-големи деца, през цялото работно време и особено да се отчита фактът, че жените стават все по-често жертви на домашно насилие ( 10 ) ; подчертава, че е важно да се осигури най-новият технологичен хардуер и високоскоростен интернет за дистанционна работа на достъпна цена, както и да се разшири програмата WIFI4EU за отдалечените райони; настоятелно призовава да се пристъпи бързо към амбициозно прилагане на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот от 2019 г.;

Устойчив обществен транспорт и мобилност

23. изтъква, че при проектирането и планирането на транспортните системи в градовете следва да се отчита в по-голяма степен дисбалансът между половете, тъй като жените обикновено използват обществения транспорт по-често; подчертава, че безопасността и чувството за сигурност са основни аспекти, които следва да бъдат подобрени; моделите на мобилност (включително разписанията) и решенията относно удобството на маршрутите трябва да отчитат различните начини на използване по пол (повече придвижвания до работното място за мъжете и по-кратки пътувания с многократни спирания за жените), както и разделението на ролите на пазара на труда и в икономиката, свързана с полагането на грижи; подчертава, че капацитетът в извънпиковите часове, надеждността и гъвкавостта на услугите за обществен транспорт трябва да отговарят по-добре на моделите на мобилност на хората от всички полове и възрасти, като се има предвид, че всяка община, регион и държава следва да организира услугите си за обществен транспорт в съответствие с различните потребности и реалности в градските и селските райони;

24. счита, че прости, икономически ефективни и възпроизводими инициативи, като например разрешаване на нощните автобуси да спират при поискване или осигуряване на добре осветени и напълно отделени от основното пътно платно велосипедни и пешеходни алеи, биха могли да допринесат за по-устойчива, безопасна и приобщаваща мобилност;

25. счита, че инициативи като „Жените в транспорта — платформа на ЕС за промяна“ могат да спомогнат за повишаване на заетостта на жените в транспортния сектор и да предоставят добър форум за обмен на най-добри практики, и призовава за последващи действия с посредничеството на посланиците на многообразието в транспорта;

26. настоятелно призовава Комисията да планира как да свърже градовете с отдалечените райони, да гарантира достъпност и свързаност, както и по-широко използване на чисти превозни средства, влакове и електрически хибридни автобуси на по-дълги разстояния; изразява убедеността си в ползата от цифрови решения за продажба на билети на различни приложения; отчита усилията на новата програма на ЕС за градовете;

Енергийната бедност

27. изразява дълбока загриженост във връзка с рязкото покачване на цените на електроенергията и природния газ до най-високите им равнища от десетилетия насам във всички държави членки, което тласка много жени и мъже към енергийна бедност и бедност по отношение на мобилността; призовава ЕС да предприеме дългосрочни мерки за противодействие, включително проучване на причините за повишаването на цените на енергията;

28. отчита факта, че енергийната бедност засяга в непропорционална степен жените поради структурните неравенства в разпределението на доходите, техния социално-икономически статут и разликата между половете по отношение на полагането на грижи;

29. привлича вниманието към резолюцията на Европейския парламент ( 11 ) , в която се призовава ЕС да включи свързаното с равенството между половете измерение във всички свои политики и програми в областта на енергетиката, като поставя акцент по-специално върху жените и момичетата, изправени пред бедност, социално изключване и маргинализация;

30. насърчава Консултантския център на ЕС по въпросите на енергийната бедност (EPAH) да прилага принципа за отчитане на аспектите, свързани с пола, в своите показатели и при използването и събирането на данни;

31. отново заявява, че енергийната бедност е основно обществено предизвикателство със социални, икономически и екологични последици, които трябва спешно да бъдат преодолени на всички равнища на управление; поради това подчертава, че в борбата с енергийната бедност трябва да се използват различни инструменти на публичната политика, като се отчитат едновременно аспектите, свързани с енергийната ефективност и социалната закрила;

32. приветства инициативи като Платформата за промяна и наградата „Жените в енергетиката“ като средство за насърчаване на равенството между половете и предложението на Социалния фонд за климата за компенсиране на небалансираните в социално-икономическо отношение последици от разширяването на обхвата на СТЕ върху транспорта и сградите, в което се посочва необходимостта да се вземат предвид гледните точки на жените; подчертава необходимостта усвояването на средствата от Социалния фонд за климата и Фонда за справедлив преход да се ръководи от подходи, отчитащи свързаните с пола аспекти; приветства предстоящото стартиране на Платформата за равенство в енергийния сектор от генерална дирекция „Енергетика“ на Комисията;

Бюджетиране, съобразено с равенството между половете

33. припомня, че бюджетирането, съобразено с равенството между половете , означава интегриране на принципа на равенство между половете в целия бюджетен процес с оглед на включването на перспективата за равенство между половете във всички решения относно приходите и разходите;

34. отбелязва със загриженост заключенията от две неотдавнашни проучвания, проведени от Европейския парламент през 2015 и 2017 г., в които се изтъква недостатъчното прилагане на практика на бюджетирането, съобразено с равенството между половете, и липсата на напредък по отношение на бюджетирането, съобразено с равенството между половете, между 2015 и 2017 г. ( 12 )

35. изразява загриженост, че интегрирането на принципа на равенство между половете не фигурира сред 11-те критерия за оценка, определени в Регламента относно Механизма за възстановяване и устойчивост; в по-широк план Европейската сметна палата ( 13 ) счита, че принципът за равенство между половете не е интегриран в бюджета на ЕС, тъй като до голяма степен липсват ключови елементи, като например анализи от гледна точка на половете, цели и показатели, свързани с аспектите на пола, и отчетност чрез докладване;

36. изразява съжаление, че неотдавнашното съобщение „Стратегия за финансиране на прехода към устойчива икономика“ ( 14 ) не включва аспектите, свързани с пола, особено като се има предвид, че приобщаването е една от четирите основни области, в които са необходими допълнителни действия, за да може финансовата система да подкрепи изцяло прехода на икономиката към устойчивост;

37. призовава Комисията и Съвета да се ангажират с бюджетиране, съобразено с равенството между половете, да гарантират, че то се прилага за целия бюджет на ЕС и че препоръките на Европейската сметна палата са изцяло изпълнени, включително в междинния преглед на настоящата многогодишна финансова рамка (МФР) и прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост;

38. препраща към становището на КР „Съюз на равенство: Стратегия за равенство между половете (2020—2025 г.)“ ( 15 ) , в което се призовава за по-ясна връзка между стратегията и основните политически приоритети и стратегии на ЕС, по-специално прехода към неутрална по отношение на климата икономика; приветства становището на КР „Измерението, свързано с равенството между половете, на структурните фондове и Кохезионния фонд за периода 2021—2027 г. ( 16 ) , с акцент върху подготовката на оперативните програми“, в което се подчертава необходимостта равенството между половете да се разглежда като хоризонтален критерий при изготвянето на програмите по политиката на сближаване, цел, която трябва да се преследва от програмите и мощен фактор, спомагащ за постигането на целите за устойчиво и балансирано развитие на политиката на сближаване;

Международно равнище

39. приветства решението на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC) да приеме своя политика и план за изпълнение в областта на равенството между половете ( 17 ) , за да интегрира принципа на равенство между половете в своята работа;

40. приветства създаването на специална програма в рамките на процеса по РКООНИК — засилената работна програма от Лима относно равенството между половете (LWPG) и Плана за действие относно равенството между половете (GAP) — за преодоляване на липсата на съобразено с равенството между половете и отчитащо аспектите на пола прилагане на политиките в областта на климата и за гарантиране, че гласът на жените присъства в глобалната дискусия и международните преговори относно изменението на климата, и по-специално приветства определянето на национални звена за контакт по въпросите на равенството между половете и изменението на климата за всяка страна;

41. отбелязва, че в Конвенциите от Рио ( 18 ) се отчитат важните връзки между въпросите, свързани с пола; препраща към Пекинската декларация и Платформа за действие като най-всеобхватния източник на насоки и вдъхновение за постигането на равенство между половете, където в раздел К ( 19 ) по-специално се изтъкват по-големите рискове за жените и момичетата, свързани с уязвимите екосистеми и влошаването на състоянието на природните системи, изостряни от последиците от причиняваното от човека изменение на климата;

42. отправя искане да се гарантира, че национално определените приноси (НОП) и приносите, определени на регионално и местно равнище, ще вземат предвид социалните фактори и аспектите, свързани с пола;

43. приветства преамбюла на Парижкото споразумение, в който се призовава за постигане на равенство между половете и за овластяване на жените, за да се спомогне за по-голямо ограничаване на глобалното затопляне; приветства факта, че Парижкото споразумение признава необходимостта от възприемане на съобразени с равенството между половете подходи при адаптирането (член 7, параграф 5) и усилията за изграждане на капацитет (член 11, параграф 2), но изразява съжаление относно липсата на действия в това отношение и на по-нататъшен план за изпълнение.

Брюксел, 27 януари 2022 г. Председател на Европейския комитет на регионите Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Заключения на Съвета, Подготовка за срещите по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) (Глазгоу, 31 октомври — 12 ноември 2021 г.).

(2) https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/.

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=EN.

(4) Аспектите, свързани с пола, не се упоменават в Европейския зелен пакт (COM(2019) 640 final), Плана във връзка с целта в областта на климата за 2030 г.(COM(2020) 562 final), рамката за политиките в областта на климата и енергетиката (COM(2014) 15 final) и съобщението относно „Чиста планета за всички“ (COM(2018) 773 final), а в Програмата за действие за околната среда (1386/2014/ЕС) се упоменават един път бременните жени като уязвима група. И това въпреки факта, че принципът за равенство между половете е задължение, залегнало в Договорите; че в Стратегията за равенство между половете (COM(2020) 152) се определя рамка за политика на ЕС за равенство на половете и за интегриране на свързаните с пола аспекти и е ЕС е поел ангажимент във връзка с ЦУР (2015 г.) и с Плана за действие относно равенството между половете в рамките на РКООНИК (2019 г.). https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

(5) ОВ C 270, 7.7.2021 г., стр. 2.

(6) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment.

(7) Union of equality: the first year of actions and achievements | European Commission (europa.eu).

(8) Това ще гарантира, че най-малко 40 % от членовете без изпълнителни функции в управителните съвети на дружествата са жени.

(9) Успешни примери: Women and Girls in STEM Forum („Жените и момичетата във форума на НТИМ“), Girls Go Circular (eit.girlsgocircular.eu); създаването на Информационното табло на Комисията относно жените в областта на цифровите технологии (Women in Digital scoreboard) като неразделна част от индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI).

(10) https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19.

(11) ОВ C 76, 28.2.2018 г., стр. 93.

(12) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf.

(13) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_BG.pdf.

(14) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=BG.

(15) CDR 2016/2020.

(16) CDR 2503/2021.

(17) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf.

(18) А именно Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) и Конвенцията на ООН за борба с опустиняването (UNCCD).

(19) https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf.