КАКВО Е БЮДЖЕТНА ПОДКРЕПА; ЗАЩО ЕС ИЗПОЛЗВА ТОЗИ ИНСТРУМЕНТ?

Бюджетната подкрепа включва диалог по политиките, финансови трансфери по сметката на министерството на финансите на партньорската държава, оценка на постигнатите показатели и изграждане на капацитет, въз основата на партньорство и взаимна отчетност. Тя не трябва да се разглежда като самоцел, а като средство за предоставяне на по-добра помощ и постигане на целите за устойчиво развитие, посредством насърчаването на партньорските държави да поемат отговорност за политиките за развитие и реформите, както и посредством изпълнение на програмата за ефективност на помощта и на задълженията, определени в Консенсуса от Монтерей (2002 г.), Европейския консенсус за развитие (2005 г.) , Парижката декларация за ефективност на помощта (2005 г.) и Програмата за действие от Акра (2008 г.).

Бюджетната подкрепа е важен инструмент в всеобхватната политика на ЕС за развитие, насочена към партньорски държави. Комисията ще осигури, че бюджетната подкрепа от ЕС[1] е в съответствие с върховните принципи и цели на външната дейност на ЕС (член 21 от ДЕС) и политиката за развитие (член 208 от ДФЕС).

След издаването през 2000 г. на съобщение относно бюджетната подкрепа[2] Комисията за пръв път приложи подход, ориентиран към резултатите, който е базиран на показатели за постигнатите резултати. Предсказуемостта, поемането на отговорност и отчетността бяха засилени допълнително с въвеждането през 2008 г. на договорите за Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР).

Бюджетната подкрепа от ЕС не е подписан празен чек, нито пък се предоставя на всяка държава. „Основополагащите принципи“ са от голямо значение и диалогът по политиката е важна част от пакета. Освен това, критериите за допустимост трябва да бъдат постигнати преди и по време на програмата, а условията да са изпълнени преди извършването на плащанията. Това гарантира, че ресурсите се използват за целите, за които са предназначени, смекчава рисковете и създава стимули за подобрени показатели и резултати. Това създава също така стимули за нашите партньорски държави да подобрят системите на тяхното държавно управление.

Въз основа на десетгодишен опит в бюджетната подкрепа и призиви на заинтересованите страни да продължи да подобрява и доуточнява механизма за бюджетна подкрепа, Комисията реши да започне консултация към края на 2010 г. относно „Бъдещето на бюджетната подкрепа на ЕС за трети страни“[3].

В настоящото съобщение Комисията определя нова политика за бюджетната подкрепа и излага предложения за координиран подход на ЕС. То цели да адаптира политиката за бюджетната подкрепа към променящата се политическа среда и променящите се политики, включително Договора от Лисабон, и да направи бюджетната подкрепа от ЕС един по-ефективен инструмент. Държавите-членки също така могат да ги разгледат като препоръки по отношение на двустранната си бюджетна подкрепа, за да се постигне координиран подход на ЕС като едно цяло.

Модерен подход към бюджетната подкрепа

Градене върху успеха

Бюджетната подкрепа от ЕС следва да продължи да осигурява висока степен на предсказуемост, да поставя силен акцент върху стратегиите за развитие, за които отговорността е на национално равнище, и да използва траншове, свързани с постигнатите резултати. Комисията остава ангажирана към операции за бюджетна подкрепа, ориентирани към резултати, и възнамерява допълнително да засили оценката на напредъка и наблюдението на постигнатото, включително чрез използване на показатели за процеса и за крайни продукти, за да демонстрира и комуникира по-добре начинът, по-който бюджетната подкрепа от ЕС допринася за развитието на партньорските държави. Подобряването на забележимостта на дейността на ЕС и по-добрата комуникация на резултатите ще помогнат да се запази обществената подкрепа за развитието.

ЕС следва да продължи да прилага динамичен подход към критериите за допустимост, като се съсредоточава върху напредъка в изпълнението на надеждни и подходящи стратегии за реформи. Комисията възнамерява да подобри критериите си за допустимост и тяхната оценка, както и отпускането на средства, осигурявайки по-голяма ефикасност на бюджетния процес за постигане на целите на политиките.

Комисията ще се въздържи от установяването на глобални цели за бюджетната подкрепа от ЕС за трети държави. Тя счита, че подходящата комбинация между различните форми на помощ се определя най-добре като част от портфейлен подход, който се състои от няколко форми на помощ, в отговор на спецификата на партньорските държави и договорените цели на развитието.

Комисията ще укрепи своята рамка за управление на рискове за бюджетната подкрепа от ЕС в съответствие с препоръките на Сметната палата. Това ще включва мониторинг отблизо на напредъка на борбата срещу корупцията и измамите с оглед на осигуряване на ползи от устойчивото развитие.

Отговор на новите цели и предизвикателства пред развитието

Новият подход следва да укрепи договорното партньорство за бюджетна подкрепа от ЕС между ЕС и партньорски държави с цел да се изградят и консолидират демократични режими, да се следва устойчив икономически растеж и да се изкорени бедността. Този подход трябва да се основава на взаимна отчетност и споделена ангажираност с основните ценности на правата на човека, демокрацията и правовата държава. Той следва да позволи по-голямо диференциране на операциите за бюджетна подкрепа, давайки възможност на ЕС да отговори по-добре на политическия, икономическия и социалния контекст на партньорската държава. Подходът ще изисква тясно координиране между службите на Комисията, Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и държавите-членки.

Комисията е решена да засили прозрачността и отчетността в бюджетната подкрепа от ЕС като въведе специфичен критерий за допустимост за бюджетната прозрачност и надзор. Комисията се е ангажирала също така да публикува съответната информация за операциите за бюджетна подкрепа от ЕС.

ЕС следва да предоставя бюджетна подкрепа като носител на промяна, за да се отговори на следните предизвикателства и цели на развитието.

Насърчаване на правата на човека и демократичните ценности

Ангажираността с основните ценности на правата на човека, демокрацията и правовата държава е от основно значение за установяването на всяко партньорство и сътрудничество между ЕС и трети държави.

Общата бюджетна подкрепа се счита сама по себе си за изрично признание, че цялостното състояние на политиката и политическото управление на партньорската държава следват правилната посока. Поради това, общата бюджетна подкрепа следва да бъде предоставяна, когато са налице доверие и увереност, че помощта ще бъде изразходвана за постигане на ценностите и целите, към които ЕС се придържа, и към които партньорските държави се ангажират да се стремят за постигането на международни стандарти.

Когато предоставя обща бюджетна подкрепа от ЕС Комисията цели насърчаване на вътрешнодържавната отчетност и укрепване на националните контролни механизми като основа за подобряване на управлението и на придържането към основните ценности.

В случаите, в които ангажиментът на партньорската държава към основните ценности показва значителна тенденция на влошаване, е необходимо да се определи и да се приведе в действие адекватна и координирана стратегия за реагиране на равнище ЕС и държави-членки. Освен в случаите в които е налице ясна ситуация, в която трябва да се защитят финансовите интереси и репутацията на ЕС, и в които общата бюджетна подкрепа може да бъде прекратена незабавно, реакцията на влошаването следва да бъде постепенна и пропорционална. Когато е целесъобразно, мерките за ограничаване на въздействието върху бедните хора следва да се изготвят съвместно от ЕС и държавите-членки в сътрудничество с други донори извън ЕС. Това може да включва корекции на размера на който и да е фиксиран транш и/или преразпределяне на средства към секторните програми, насочване на средства към целеви групи посредством неправителствени организации или засилване на други форми на помощ, като проектите, например.

С цел по-добре да се отразят тези основни промени, общата бюджетна подкрепа от ЕС в бъдеще следва да се назовава „договори за добро управление и развитие“ .

По отношение на секторната бюджетна подкрепа от ЕС, Комисията се стреми да се съсредоточи върху сектори, в които политиките и реформите са по-обещаващи, за да насърчи развитието и намаляването на бедността; движещите сили за промяна са по-изразени и целят да се отговори на основните нужди на населението (напр. основни услуги като здравеопазване, образование и водоснабдяване и канализация). В повечето случаи е по-ефикасно да се използват държавните механизми за предоставяне на помощ за достигане на населението посредством програми за секторна бюджетна подкрепа. Това дава също така възможност за подобряване на устойчивостта на програмите, като се подобрява ефикасността и ефективността на държавната структура за предоставяне на помощ по сектори. Поради това секторната бюджетна подкрепа остава полезен инструмент дори когато не са налице условията, които да позволят използване на договор за добро управление и развитие, защото тя често остава най-добрият механизъм за предоставяне на помощ и може да се използва като средство за подобряване на управлението. Оценката на секторната бюджетна подкрепа от ЕС от гледна точка на политическо управление ще трябва да бъде внимателно балансирана спрямо необходимостта да се служи на населението и да му се осигурява защита. Въпреки това, там където политическото управление силно се е влошило, ЕС следва да направи преоценка на цялостното си сътрудничество с партньорската държава, включително секторната бюджетна подкрепа.

Подобряване на финансовото управление, макроикономическата стабилност, приобщаващия растеж и борбата срещу корупцията и измамите

Бюджетната подкрепа, по-специално „договорите за добро управление и развитие“ следва да се използват за укрепване на основни системи на държавното управление, такива като управлението на публичните финанси и публичната администрация. Тя следва да насърчава макроикономическата стабилност и фискалната устойчивост, като прави системите по-ефективни и отчетни и води до всеобхватен и прозрачен процес на разпределяне на бюджета. Тя следва да се използва за премахване на ограниченията пред устойчивия растеж и за насърчаване на „зелена икономика“, включително защитата и устойчивото използване на обществените блага и природните ресурси, като в същото време гарантира, че ползите от растежа са широко споделени.

Като част от целта си за подобряване на основни системи на държавното управление, по-специално възлагането на обществени поръчки, бюджетната подкрепа ще допринесе в борбата срещу корупцията и престъпленията, включващи измама. Партньорските държави следва да се ангажират да информират Комисията и като цяло всички партньори, когато вниманието на националните органи е привлечено от обвинения за вероятна измама или корупция. Когато е възможно, и без да се засяга евентуално разследване, установеното от съответната национална разследваща институция, както и всякакви предложени действия, следва да се споделят с Комисията и като цяло с всички партньори.

Насърчаване на секторни реформи и подобряване на секторното предоставяне на услуги

Когато се насърчава предоставянето на услуги или реформите в конкретен сектор (или набор от взаимосвързани сектори) въз основа на секторна стратегия на партньорската държава, предоставянето на секторна бюджетна подкрепа може да бъде решаващо за увеличаване на капацитета на държавното управление да изпълнява функциите си и да постига секторни цели.

Следва да бъдат определени ясни цели, главно по отношение на подобряване на публичния достъп и използване на качествени услуги, и по-специално в съседните държави, подкрепа за програмата за партньорство. Условията, специфични за секторите, следва да водят до редовен диалог по политиките, включително по бюджетните кредити за сектора, изпълнението на реформи, укрепването на институции и системи, напредък към постигането на секторни цели и ефикасно предоставяне на услуги. Акцентът ще бъде поставен върху въпроси, свързани с предоставянето на услуги там където са най-необходими, по-специално по въпроси, свързани с бедността, половете и децата, върху капацитета за възприемане и използване на резултати от секторни изследвания, както и върху създаването на условия за приобщаващ и устойчив растеж за човешко развитие.

Ще бъдат проучени също така подходи като „плащане при постигане на резултати“, като се гради върху опита, придобит от променливите траншове, и като се взема предвид равнището на развитие и финансовите нужди на всяка държава.

Комисията възнамерява да използва повече секторната бюджетна подкрепа, за да отговори на секторните ограничения, да насърчава реформи и подобрява предоставянето на услуги на населението. С цел по-добре да отрази тези основни промени секторната бюджетна подкрепа от ЕС в бъдеще следва да се назовава „ договори за секторна реформа “.

Държавно изграждане в нестабилни държави и отговор на предизвикателствата пред развитието в малките островни развиващи се държави (МОРД) и отвъдморските държави и територии (ОДТ)

Ситуациите на нестабилност са изискват за действия за оказване на помощ на партньорските държави за осигуряване на жизнени държавни функции, за подпомагане на преминаването към развитие, за насърчаване на управлението, правата на човека и демокрацията и за предоставяне на основни услуги на населението. Тези ситуации изискват глобална, съгласувана и координирана реакция, за която бюджетната подкрепа може да бъде много важна. Заедно с другите форми на помощ (хуманитарна помощ, обединени финансови средства, помощ за проекти, техническа помощ и др.) тя трябва да се придружава от засилен политически диалог и диалог по политиките.

Решението за предоставяне на бюджетна подкрепа от ЕС следва да се взима самостоятелно за всеки отделен случай и де е подплатено с оценка на очакваните ползи и потенциалните рискове. Комисията ще осигури тези решения да отчитат цялостната политическа ситуация и ситуацията на сигурността, финансовите рискове и потенциалната цена на непредприемането на действия. Динамиката на промяната следва да се оценява, когато е възможно, въз основа на съвместен анализ от ЕС и държавите-членки. Това следва да служи за основа за координиране с главните партньори в областта на развитието. Следва да се привилегирова постепенен и последователен подход към бюджетната подкрепа от ЕС за по-доброто адаптиране към специфичните обстоятелства и за управляване на риска.

Това в бъдеще следва да се назовава „договори за държавно изграждане“ , за да се отразят по-добре тези елементи.

ЕС ще обърне също така внимание на МОРД и ОДТ. При тях бюджетната подкрепа може да има важно въздействие, предвид високата степен на отчетност и ангажираност за намирането на отговор на тяхната структурна уязвимост и на въпросите, свързани с изменението на климата, включително намаляването на биологичното разнообразие и други сътресения за околната среда. Бюджетната подкрепа може да предложи ефикасен начин за отговор на трансверзални, дългосрочни и структурни предизвикателства и заплахи.

Подобряване на мобилизацията на вътрешните приходи и намаляване на зависимостта от помощ

При програмирането на бюджетната подкрепа от ЕС, по-специално на договорите за добро управление и развитие, Комисията възнамерява да постави по-голямо ударение върху мобилизацията на вътрешните приходи, включително от природни ресурси. Справедливите и прозрачни системи за данъчно облагане са с централно значение за насърчаване на гражданството и на държавното изграждане и водят до засилена вътрешнодържавна отчетност и политическо участие. ЕС наистина е решен да предоставя предсказуема помощ посредством бюджетна подкрепа, но тази помощ следва да допълва (не да замества) собствените усилия на партньорската държава да мобилизира вътрешни приходи.

В богатите на природни ресурси държави ЕС следва за засили помощта за изчерпателни програми за реформи, които насърчават по-доброто управление на природните ресурси, прозрачността и отчетността, в съответствие с политиката на ЕС за посрещане на предизвикателствата, свързани със стоковите пазари и суровините[4].

Като подпомага партньорските държави да посрещнат предизвикателствата като мобилизират вътрешни приходи, ЕС би допринесъл за подобряване на способността да се разчита на собствени сили и за намаляване на дългосрочната зависимост от помощ.

Координиран подход на ЕС

Първостепенната цел на един координиран подход на ЕС към бюджетната подкрепа би била увеличаване на ефективността на тази форма на принос към политиките за развитие и реформи, както и осигуряването на съгласувани и съдържателни реакции на появилите се предизвикателства. ЕС следва да работи с държавите-членки по-специално за „единен договор на ЕС за добро управление и развитие“. Действайки заедно, би увеличило въздействието върху политическия диалог и диалога за политиките, както и въздействието на бюджетната подкрепа от ЕС и двустранната бюджетна подкрепа от държавите-членки върху развитието на партньорските държави. Координирането следва да се води от следните ключови принципи:

- суверенно взимане на решения , признаване на нуждата на отделните държави-членки да запазят в министерско разпореждане операциите за бюджетна подкрепа, както и че ЕС трябва да спазва правно обвързващите споразумения и финансовите регламенти.

- систематичен обмен на информация като минимално изискване, с крайна цел координиране на реакциите и общите подходи към механизми за бюджетна подкрепа.

- координирането на ЕС следва да подкрепя координирането на по-широкия кръг донори, както и координиране, водено от самата държава.

- координирането на ЕС означава участие както на централното управление, така и на хората на терена и се гради върху съществуващите органи, механизми за сътрудничество, както и върху съществуващите правни рамки.

В съответствие с тези принципи ЕС следва да:

- сподели първоначалната оценка на ангажираността на партньорската държава с основните ценности на ЕС с оглед на намиране на общ подход;

- споделя, когато е необходимо, прегледи и оценки на условията за допустимост;

- хармонизира, доколкото е възможно, инструментите за оценка на риска и насърчава координиран диалог за действията за смекчаване;

- извършва съвместни оценки на равнище държава и редовни съвместни оценки на операциите за бюджетна подкрепа;

- осигурява високо ниво на експертните знания и умения за ефективен диалог по политиките с партньорските държави, включително използването на делегирано сътрудничество и трансферни договорености;

- встъпва съвместно в политически диалог на високо равнище, включващ мониторинга на основните ценности и ползата от използването на договор за добро изпълнение;

- съобщава съвместно на местните заинтересовани страни за платените средства и съответствието с условията за плащане на средства.

Изготвяне и изпълнение

ЕС следва да прецени дали са налице предварителните условия за поверяването на договори за добро управление и развитие на дадена партньорска държава, т.е. дали са налице основните ценности на правата на човека, демокрацията и правовата държава или има ясен път към постигането на международните стандарти и дали такъв договор може ясно да действа като двигател за ускоряване на това движение.

С цел да се встъпи в истински политически диалог и диалог по политиките на високо равнище с държавите, допустими за бюджетна подкрепа като цяло, и за договори за добро управление и развитие в частност, ще трябва да се извърши преглед на национално и регионално ниво на човешките ресурси в делегациите на ЕС както по отношение на степен, така и по отношение на експертни знания и умения. За тази цел Комисията ще създаде висши регионални екипи в централното управление и в делегациите с участието на съответните служби на Комисията и на ЕСВД. Тези екипи ще се консултират с държавите-членки по целесъобразност.

Критерии за допустимост за бюджетна подкрепа

i) Комисията ще продължи да прилага съществуващите три критерия за допустимост, като в същото време ще засилва следните измерения на всеки един от тях:

Стабилна макроикономическа рамка: Комисията ще обърне особено внимание на това дали фискалната политика и фискалните цели съответстват на макроикономическата стабилност и дали се управляват съгласно добри правила за фискална прозрачност и устойчивост на дълга. Мобилизацията на вътрешните приходи е също едно важно измерение, което ще бъде засилено като трансверзален въпрос в рамките на макроикономическите критерии за допустимост (фискална политика) и критериите за допустимост за управлението на публичните финанси (данъчна администрация). Оценката ще бъде в съответствие с политиката на ЕС в областта на данъчното облагане и развитието [5].

Национални/секторни политики и реформи. Те следва да се съсредоточат върху устойчивия растеж и намаляването на бедността в съответствие с политиката, предложена в съобщението „Политиката на ЕС за развитие — програма за промяна: повишаване на въздействието на политиката на ЕС за развитие“[6]. Освен това, солидната социална тъкан изисква висока степен на правосъдие и справедливост при събирането на данъци и такси и разпределението на разходите (въпроси, свързани с бедността, половете и децата), ефективна социална защита и напредък в подобряването на заетостта и качеството на работните места.

Публично финансово управление: Преди стартирането на програма за бюджетна подкрепа Комисията ще извърши оценка на институционалната, законодателната и регулаторната рамка, както и на показателите на системата за публично финансово управление (ПФУ) в партньорската държава с цел да определи опорна линия , на която ще се основава динамичният подход и ще се обърне внимание на ключовите реформи по време на изпълнението чрез диалог по политиките, изграждане на капацитет и условия за плащането на средства.

Комисията може да решава за всеки отделен случай дали при условията на слабо ПФУ би било целесъобразно да изиска някои краткосрочни мерки, избрани от собствената стратегия за реформа на ПФУ на държавата-членка, преди започването на операциите за бюджетна подкрепа.

Борбата срещу корупцията и измамите е ключово измерение, което следва да получи по-голямо значение за този критерий. Комисията ще обърне особено внимание на борбата срещу корупцията и ще насърчава използването в по-голяма степен на разпоредбите за борба с корупцията. Партньорските държави трябва да са ангажирани активно в борбата срещу корупцията и измамите и да разполагат с подходящи и ефективни механизми за предотвратяване и откриване на измами и корупция (включително подходящи органи за инспекция и съдебен капацитет), както и да осигуряват реагиране и ефективни механизми за санкции. Неизпълнението на горното може да доведе до прекратяване на бюджетната подкрепа от ЕС.

ii) Комисията ще въведе също така нов критерий за допустимост.

Прозрачност и надзор на бюджета: Наличието за обществеността на бюджетна информация е от основно значение за насърчаване на по-голям контрол върху бюджета. Основавайки се на най-актуалната бюджетна информация, Комисията ще определи „входна точка“ за оценка на този критерий за допустимост. Държавите ще трябва да покажат, че или предоставят съответната информация на обществеността, или че в най-близко време ще го изпълнят. Това може също така да означава оценка на статистическата система, и по-специално на качеството на бюджетните данни. Освен това Комисията ще приложи динамичен подход, като се съсредоточи върху изпълнението на надеждна реформа, целяща постепенно постигане на пълно разкриване на бюджетна информация. При прилагането на този критерий Комисията също така ще вземе предвид специфичните характеристики на нестабилните държави и МОРД/ОДТ.

Управляване на риска

Службите на Комисията, и когато е целесъобразно ЕСВД, ще разработят подобрена рамка за управление на риска, адаптирана към специфичния профил на риска за бюджетната подкрепа и която обхваща политическото управление, макроикономическата стабилност, риска за развитието, публичното финансово управление, корупцията и измамите. Тази рамка ще бъде важен допълващ инструмент в програмирането, създаването и изпълнението на програми както и в информирането на диалога по политиките. Тя ще определя, оценява и управлява рисковете в съответствие с равнищата, преценени от Комисията като приемливи. Ще бъдат предложени мерки за реагиране и смекчаване на риска в съответствие с равновесието между рискове и ползи.

Колко голяма трябва да е бюджетната подкрепа от ЕС, предоставена на партньорска държава

Комисията ще направи приблизителна качествена оценка по следните критерии за необходимост и постигнати резултати:

- нужди на партньорската държава от финансиране, оценени въз основа на средносрочната ѝ фискална рамка и/или националните/секторните стратегии за развитие.

- ангажимент от страна на партньорската държава да разпределя националните бюджетни ресурси в съответствие със стратегията и целите на развитието.

- ефективност, съотношение цена/качество и въздействие на конкретната добавена стойност, която бюджетната подкрепа ще създаде при постигане на целите на политиките на партньорската държава.

- постигнати резултати и капацитет за усвояване на средства, платени в миналото, и колко ефективно са били постигнати договорените цели с помощта на операции за бюджетна подкрепа.

- ориентираност към постигане на резултати в стратегията за развитие на партньорската държава, включително система за мониторинг.

Диалог по политиките

Диалогът по политиките следва да е съгласуван с цялостния политически диалог на ЕС, който се провежда с партньорски държави. Комисията ще засили диалога по политиките, за да осигури, че големите реформи се обсъждат и им се подсигуряват напълно ресурси, че се определят цели и че се прави оценка на резултатите. Мерките в политиките и проверимите резултати следва да са в центъра на един по-стратегически и по-насочен диалог.

Обхватът на диалога по политиките на равнище държава ще зависи от конкретните цели на операциите за бюджетна подкрепа и ще включва критерии за допустимост. Комисията ще продължи да разширява достъпа си до експертните знания и умения, необходими за ефективен диалог по политиките, като подписва споразумения за делегирано сътрудничество и/или приема договорености за финансови трансфери с държави-членки.

Стимули и условия за постигане на резултати

Бюджетната подкрепа следва да продължи да включва комбинация от основни траншове, свързани с допустимостта, и траншове, свързани с резултатите, следящи напредъка към определени показатели в допълнение на критериите за допустимост. Показателите следва да бъдат взети от националната и/или секторната политика за развитие или програма за реформи и следва като цяло да съдържат комбинация от показатели за процеса, крайните продукти и постигнатите резултати. Показателите и целите следва да бъдат преразглеждани като част от всеки годишен преглед и могат да бъдат адаптирани в светлината на придобития опит. Към договорите за добро управление и развитие може да има придадени условия за подкрепяне на демокрацията и на правата на човека.

Предсказуемост

Комисията ще направи програмите за бюджетна подкрепа от ЕС предсказуеми, като осигури, че условията за допустимост и процесите за тяхната оценка са определени възможно най-ясно. В допълнение тя ще поеме по-дългосрочни ангажименти в държави, които са постигнали високи резултати при изпълнението на бюджетната подкрепа, като взема предвид опитът, придобит от договорите за ЦХР.

Укрепване на вътрешната и взаимната отчетност

Вътрешната и взаимната отчетност на бюджетната подкрепа следва да се засили допълнително чрез:

- укрепване на откритостта, прозрачността и отчетността на бюджетния процес;

- подкрепа на „подход на участието“ към бюджетната подкрепа;

- систематично интегриране на програми за подкрепа на национални законодателни и надзорни органи, както и поднационални органи и организации на гражданското общество;

- увеличаване на прозрачността чрез публикуване на съответната информация за финансовите споразумения за бюджетна подкрепа и за прегледите на постигнатите резултати.

Развитие на капацитета

Нуждите за развитие на капацитета ще бъдат оценявани систематично за засилване на капацитета на държавното управление за изпълнение на политики и за предоставяне на услуги на крайните бенефициери; за насърчаване на активното поемане на ангажименти от всички вътрешни заинтересовани страни и за укрепване на националната статистическа система. Комисията ще предостави подкрепа за развитие на капацитета въз основа на търсенето, като това ще бъде обвързано с постигането на ясни крайни продукти, и посредством хармонизирани и съгласувани инициативи.

Мониторинг, оценка и комуникация

Партньорската държава следва да има въведена надеждна и функционираща система за мониторинг и оценка (МО) на резултатите. Ако бъдат открити слабости, следва да бъдат договорени действия за укрепване на системата МО. Комисията ще обърне особено внимание на следните елементи:

- институционална организация на системата МО.

- съществуващ план за МО по отношение на свързаните с развитието цели и ключови процеси на политиките.

- качество, редовност и надеждност на данните, включително официални статистики, информационни системи, показатели (за входа, за процеса, за резултатните продукти и за резултата) и документи за докладване.

- развитие на капацитета за подкрепа на функциите на МО.

Системата МО следва да допринася за укрепване на гласа и легитимността на националните заинтересовани страни в бюджетния процес на партньорската държава и за осигуряване на появата в публичното пространство на фактологична и проверима информация за операциите за бюджетна подкрепа.

ЕС следва по-добре да комуникира както по отношение на бюджетната подкрепа от ЕС, така и по отношение на двустранната бюджетна подкрепа, като се основава на аналитична работа, рамки за оценка на постигнатите резултати, резултатите от проведените оценки и придобития опит.

Заключения

Комисията призовава Съвета да одобри предложеното съобщение, чиято цел е:

- бюджетната подкрепа от ЕС да стане по-ефикасна и ефективна в постигането на резултати за развитието, и да се одобрят тези предложения, свързани двустранната бюджетна подкрепа като средство

- ЕС и държавите-членки да се сдобият с координиран подход на ЕС за бюджетната подкрепа.

Водещите принципи, определени в настоящото съобщение, ще бъдат включени в програмирането и изпълнението на бюджетната подкрепа от ЕС.

[1] Определена като бюджетна подкрепа, за която отговаря Комисията.

[2] COM (2000)58, 2.2.2000 г.

[3] COM (2010)586, 19.10.2010 г.

[4] COM(2011) 25, 2.2.2011 г., и документ на Съвета 7029/11, 10.3.2011 г.

[5] COM(2010) 163, 21.4.2010 г., и документ на Съвета 11082/10, 14.6.2010 г.

[6] COM (2011)637.