ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.6.2011 
SEC(2011) 810 окончателен  
  
Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  Националната  програма  за реформи  на Италия  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  Програма  за стабилност  на Италия  за периода  2011—
2014 г. 
{SEC(2011) 720 окончател eн} 
 
 
BG 2   BG Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  Националната  програма  за реформи  на Италия  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  Програма  за стабилност  на Италия  за периода  2011—
2014 г. 
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
Като  взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , и по-специално  
член  121, параграф  2 
и член  148, параграф  4 от него , 
като взе предвид  Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  от 7 юли 1997 г. за засилване  на 
надзора  върху  състоянието  на бюджета  и на надзора  и координацията  на 
икономическата  политика1 и по-специално  член  5, параграф  3 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Европейската  комисия2, 
като взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет , 
като взе предвид  становището  на Комитета  по заетостта , 
след  консултация  с Икономическия  и финансов  комитет , 
като има предвид , че: 
(1) На 26 март  2010 г. Европейският  съвет  постигна  съгласие  по предложението  на 
Европейската  комисия  да се започне  изпълнението  на нова  стратегия  за работни  
места  и растеж  — стратегията  „Европа  2020“ — въз основа  на засилена  
координация  на икономическата  политика , съсредоточена  върху  ключовите  
области , в които  е необходимо  да се предприемат  действия  за повишаване  на 
потенциала  за устойчив  растеж  и конкурентоспособността  на Европа . 
(2) На 13 юли 2010 г. Съветът  прие  препоръка  относно  общите  насоки  за 
икономическите  политики  на държавите -членки  и на Съюза  (за периода  2010—
2014 г.), а на 21 октомври  2010 г. прие  решение  относно  насоките  за политиките  
на държавите -членки  по заетостта3, като заедно  двата  акта представляват  т. нар. 
„интегрирани  насоки “. Държавите -членки  бяха  призовани  да се съобразят  с 
                                                 
1 ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. 
2 ОВ C…, …г., стр.... 
3 Продължават  да се прилагат  през 2011 г. с Решение  2011/308/ ЕС на Съвета  от 19 май 2011 г. 
 
BG 3   BG интегрираните  насоки  при провеждането  на националните  си икономически  
политики  и политики  по заетостта . 
(3) На 12 януари  2011 г. Комисията  прие  първия  годишен  обзор  на растежа , с което  
постави  началото  на нов цикъл  на икономическото  управление  в ЕС и на първия  
европейски  семестър  за предварителна  интегрирана  координация  на политиката  
съгласно  стратегията  „Европа  2020“.  
(4) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  утвърди  приоритетите  за фискалната  
консолидация  и структурната  реформа  (в съответствие  със заключенията  на 
Съвета  от 15 февруари  и 7 март  2011 г. и въз основа  на годишния  обзор  на 
растежа , изготвен  от Комисията ). Той подчерта  необходимостта  да се даде  
приоритет  на възстановяването  на стабилността  на бюджетите  и фискалната  
устойчивост , намаляването  на безработицата  чрез реформи  на пазара  на труда  и 
полагането  на нови  усилия  за повишаване  на растежа . Съветът  поиска  от 
държавите -членки  да превърнат  тези приоритети  в конкретни  мерки , които  да 
бъдат  включени  в техните  програми  за стабилност  или програми  за 
конвергенция  и в националните  програми  за реформи . 
(5) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  също  така прикани  държавите -членки , 
участващи  в пакта  „Евро  плюс “, да представят  своите  задължения  достатъчно  
рано , за да бъдат  включени  в програмите  им за стабилност  или в програмите  им 
за конвергенция  и в националните  програми  за реформи . 
(6) На 6 май 2011 г. Италия  представи  актуализираната  си програма  за стабилност  за 
2011 г., обхващаща  периода  2011—2014 г., и националната  си програма  за 
реформи  за 2011 г. Двете  програми  бяха  оценени  едновременно , за да бъдат  
отчетени  взаимовръзките  между  тях.  
(7) Икономиката  на Италия  страдаше  от структурни  слабости  много  преди  
настъпването  на настоящата  световна  икономическа  и финансова  криза . В 
периода  2001—2007 г. средният  растеж  на реалния  БВП  беше  около  1 %, т.е. 
само  половината  от средния  за еврозоната , което  се дължи  главно  на бавния  
растеж  на производителността . Макар  че тази ситуация  засегна  цялата  страна , 
големите  икономически  неравенства  между  регионите  не намаляха . Въпреки  че 
икономиката  не беше  белязана  от големи  вътрешни  дисбаланси  в частния  
сектор , тя беше  сериозно  засегната  от глобалната  криза . Сривът  на износа , а 
впоследствие  и на инвестициите , доведе  до рязко  свиване  с около  7 % на 
реалния  БВП  между  второто  тримесечие  на 2008 г. и второто  тримесечие  на 
2009 г. След  като през  изминалото  десетилетие  брутният  държавен  дълг  
отбелязваше  постоянен  спад , към края  на 2010 г. той се увеличи  до 119 %, 
отразявайки  също  така резкия  спад  на БВП . Благодарение  на подкрепата , 
предоставена  чрез финансирана  от правителството  схема  за намаляване  на 
отработените  часове , заетостта  се сви много  по-малко  и поради  това в периода  
2008—2009 г. беше  отбелязан  само  умерен  ръст  на безработицата . Начело  с 
износа  икономиката  започна , макар  и бавно , да се съвзема  през втората  половина  
на 2009 г. През  2010 г. положението  на пазара  на труда  продължи  да бъде  
несигурно , а равнището  на безработицата  се стабилизира  на около  8,5 % към 
края  на годината . Предвид  много  високото  съотношение  на държавния  дълг  към 
БВП  по време  на кризата  Италия  води  целесъобразна  предпазлива  фискална  
политика , като се въздържа  от предприемането  на широкомащабно  фискално  
 
BG 4   BG стимулиране  и по този начин  запази  бюджетния  дефицит  под средния  за 
еврозоната  в периода  2009—2010 г.  
(8) Съгласно  извършената  в съответствие  с Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  
оценка  на актуализираната  програма  за стабилност  Съветът  е на мнение , че 
макроикономическият  сценарий  в основата  на бюджетните  прогнози  в 
програмата  е реалистичен . В програмата  се планира  дефицитът  на 
консолидирания  държавен  бюджет  да бъде  сведен  под референтната  стойност  от 
3 % от БВП  до 2012 г. посредством  по-нататъшно  ограничаване  на разходите  и 
допълнителни  приходи  от по-стриктно  спазване  на данъчните  задължения . След  
коригирането  на прекомерния  дефицит  в програмата  се предвижда  
средносрочната  бюджетна  цел за балансирана  бюджетна  позиция  в структурно  
изражение  да бъде  постигната  до края  на програмния  период  (2014 г.), като бъде  
подкрепена  с ангажимент  за по-нататъшно  ограничаване  на първичните  разходи . 
В програмата  се предвижда  съотношението  на държавния  дълг  към БВП  да 
достигне  своя връх  през  2011 г. и да намалява  с нарастващи  темпове  след  това, 
като същевременно  се увеличава  първичният  излишък . Планираното  средно  
годишно  фискално  подобрение  за периода  2010—2012 г. надхвърля  
референтната  стойност  от 0,5 % от БВП , препоръчана  от Съвета  в рамките  на 
процедурата  при прекомерен  дефицит , a предвидените  темпове  на корекция  след  
2012 г. надвишават  в голяма  степен  разпоредбите  на Пакта  за стабилност  и 
растеж . За постигането  на посочените  резултати  по отношение  на дефицита  и 
дълга  ще е необходимо  стриктно  бюджетно  изпълнение , а за повишаване  на 
надеждността  на програмата  е нужна  повече  информация  относно  планираните  
мерки  за консолидация .  
(9) С оглед  на много  големия  държавен  дълг , който  възлиза  на около  120 % от БВП  
през 2011 г., постигането  на трайна  и надеждна  консолидация , както  и 
приемането  на структурни  мерки  за повишаване  на растежа  са основни  
приоритети  за Италия . За периода  до 2012 г. постигането  на целите  за дефицита  
на консолидирания  държавен  бюджет , установени  в програмата  за стабилност , а 
оттам  и корекцията  на прекомерния  дефицит  до 2012 г., зависят  от цялостното  
прилагане  на вече приетите  мерки . Ще са необходими  допълнителни  действия , 
ако, например , приходите  от по-стриктното  спазване  на данъчните  задължения  
се окажат  по-ниски  от заложените  в бюджета  или ако възникнат  затруднения  
при постигането  на планираното  ограничаване  на капиталовите  разходи . За 
периода  2013—2014 г. в новата  тригодишна  бюджетна  рамка  се постановява , че 
конкретните  мерки  в подкрепа  на усилията  за консолидация  трябва  да бъдат  
приети  до октомври  2011 г. Макар  и бюджетната  рамка  да бе значително  
подсилена  през последните  години , въвеждането  на задължителни  тавани  за 
разходите  и допълнителното  усъвършенстване  на бюджетния  контрол  във 
всички  държавни  подсектори  биха  насърчили  фискалната  дисциплина  и биха  
увеличили  надеждността  на средносрочната  бюджетна  стратегия . 
(10) Въпреки  относително  големия  брой  създадени  нови  работни  места  в годините  
преди  кризата  пазарът  на труда  в Италия  показва  някои  структурни  слабости . 
Работещите  на безсрочни  договори  се ползват  с по-голяма  защита  в сравнение  с 
работещите  на краткосрочни  или временни  трудови  договори , особено  когато  
последните  са официално  регистрирани  като самостоятелно  заети  лица , но 
реално  се намират  в стандартни  трудови  отношения  на йерархично  подчинение . 
За първите  трудовото  законодателство  позволява  колективни  уволнения  и 
 
BG 5   BG уволненията  по икономически  причини  в много  ограничен  брой  случаи . 
Същевременно  не всички  работници , загубили  работата  си, получават  
подходящо  подпомагане  на доходите , тъй като сегментирането  на пазара  на 
труда  е придружено  от фрагментирана  система  на обезщетения  за безработица . 
Равнището  на безработицата  сред  работещите  на възраст  под 25 години  достигна  
27,8 % през 2010 г., като разпределението  на територията  на страната  е 
неравномерно  и в южните  региони  безработицата  сред  младите  хора  е двойно  
по-висока , отколкото  в северните  региони . Ролята  на професионалните  стажове  
и професионалното  обучение  не е достатъчно  подчертана . Макар  и много  
полезна  и необходима  понастоящем  не съществува  единна  система  за 
удостоверяване  и признаване  на умения  и професионално  обучение  по признати  
в цялата  страна  стандарти , което  възпрепятства  трудовата  мобилност  и 
възможностите  за заетост  на цялата  територия  на Италия . Има място  за 
подобряване  на ефективността  на службите  по заетостта , особено  в регионите  с 
голяма  безработица . И накрая , недекларираният  труд  продължава  да бъде  много  
разпространено  явление  в Италия .  
(11) Обвързването  на прираста  на заплатите  с растежа  на производителността  е 
важно  с оглед  на постоянната  загуба  на конкурентоспособност  на Италия  от края  
на 90-те години  на миналия  век насам . В тази връзка  голяма  роля  може  да имат  
договореностите  на равнище  предприятия , които  също  така биха  спомогнали  за 
справянето  с неравенствата  на регионалния  пазар  на труда . С реформата  от 
2009 г. относно  рамката  за трудовите  договори  бе въведена , наред  с други  неща , 
възможността  за отворени  клаузи  (т.е. дерогации  от секторната  заплата , по която  
е постигнато  споразумение  на национално  равнище ), но те все още не се 
прилагат  широко . 
(12) На цялата  територия  на страната  равнището  на заетост  сред  жените  е с повече  от 
20 процентни  пункта  по-ниско  от това сред  мъжете . В южните  региони  през  
2009 г. едва една  трета  от жените  на възраст  между  20 и 64 години  са били  наети  
на работа , което  се дължи  както  на относително  по-ниския  коефициент  на 
икономическа  активност , така и на по-голямата  безработица . Относително  
високото  данъчно  облагане  на труда  в Италия  намалява  стимулите  за предлагане  
на работна  сила , особено  за съпругите  на издръжка , и се отразява  
неблагоприятно  на търсенето  на работна  сила  от предприятията . С цел да се 
способства  за повишаването  на заетостта  сред  жените  в националната  програма  
за реформи  се обръща  внимание  на приетия  през 2010 г. план  за координиране  
на усилията  на всички  равнища  на управление  за насърчаване  съчетаването  на 
професионалния  и семейния  живот . Наскоро  правителството  въведе  данъчни  
стимули  за предприятията , които  наемат  работници  в неравностойно  положение , 
в това число  работещите  в сектор  или професия , където  неравновесието  между  
половете  е особено  изразено , в регионите  с висока  безработица . В програмата  е 
обявена  също  така реформа  на системата  за данъчно  облагане  с оглед  на 
постепенното  прехвърляне  на данъчната  тежест  от данъците  върху  труда  към 
данъците  върху  потреблението , с което  би могло  да се спомогне  за увеличаване  
на заетостта . 
(13) Въпреки  неотдавнашните  мерки  за подобряване  на бизнес  средата  и за засилване  
на ориентироваността  към постигане  на резултати  и отчетност  в публичната  
администрация  разходите  за извършване  на стопанска  дейност  в Италия  остават  
високи  в сравнение  със стандартите  на ЕС, особено  в южните  региони . 
 
BG 6   BG Съществува  широко  поле  за по-нататъшно  премахване  на регулаторните  и 
административните  бариери  пред  пазарите  на стоки  и услуги , особено  в областта  
на професионалните  услуги . През  2009 г. беше  въведен  годишен  закон  за 
конкуренцията  като законодателен  инструмент , имащ  за цел подобряването  на 
конкурентната  среда  и защитата  на потребителите , но той все още не е приет . 
Друг  недостатък  на бизнес  средата  в Италия  е продължителността  на 
производствата  за принудително  изпълнение  на договорни  задължения . 
Небанковите  канали  за финансиране  растежа  на предприятията  продължават  да 
са сравнително  редки  в Италия , особено  за МСП . Особено  дяловото  
финансиране  и рисковият  капитал  продължават  да имат  само  ограничена  роля  
въпреки  своя  потенциал  за насърчаване  на разрастването  на предприятията , 
достигането  до нови  пазари  в световен  мащаб  и подобряването  на 
корпоративното  управление .  
(14) През  последните  десет  години  разходите  за научноизследователска  и развойна  
дейност  нараснаха  само  умерено . Поради  това интензитетът  на НИРД  остава  
нисък , около  1,27 % от БВП , т.е. далеч  по-нисък  от средния  за ЕС (1,90 %). Това  
разминаване  се дължи  основно  на ниската  степен  на индустриални  научни  
изследвания , предвид  че интензитетът  на НИРД  е 0,64 % в сравнение  със средна  
за ЕС стойност  от 1,23 %. Интензитетът  на рисковия  капитал  също  е много  
нисък . Редица  мерки , включително  ограничени  във времето  данъчни  облекчения  
за дружества , инвестиращи  в научноизследователски  проекти , извършвани  в 
университети  или в структури  на публичния  сектор , са представени  в 
националната  програма  за реформи , но целта  за интензитет  на НИРД  от 1,53 % 
от БВП  не е много  над настоящите  нива .  
(15) Италия  е третият  по големина  получател  на средства  от фондовете  по линия  на 
политиката  на сближаване  на ЕС, като е получила  около  8 % от общия  бюджет  
на политиката  на сближаване  за периода  2007—2013 г. В средата  на програмния  
период  процентът  на ефективно  мобилизираните  финансови  средства  на ЕС 
възлиза  едва на 16,8 % и е далеч  по-малък  в южните  региони  по цел 
„Сближаване “.  
(16) Италия  пое редица  ангажименти  по пакта  „Евро  плюс “4. В националната  
програма  за реформи  се споменават  някои  наскоро  приети  мерки  и широко  се 
очертават  някои  планове  за бъдещи  реформи , които  са предназначени  за 
укрепване  на финансовата  стабилност  и устойчивостта  на публичните  финанси , 
подобряване  на конкурентоспособността  и увеличаване  на заетостта  в 
съответствие  с принципите  на пакта  „Евро  плюс “. Важен  нов ангажимент , поет  
конкретно  в отговор  на изискванията  на пакта , е намерението  на правителството  
да измени  конституцията , за да засили  бюджетната  дисциплина . Тези  елементи  
бяха  оценени  и взети  предвид  в настоящите  препоръки . 
(17) Комисията  направи  оценка  на програмата  за стабилност  и националната  
програма  за реформи , включително  ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “, поети  
от Италия5. Тя взе предвид  не само  тяхното  значение  за провеждането  на 
                                                 
4 Повече  подробности  относно  ангажиментите , поети  в рамките  на пакта  „Евро  плюс “, могат  да 
бъдат  намерени  в документ  SEC(2011) 720. 
5 SEC(2011) 720. 
 
BG 7   BG устойчива  фискална  и социално -икономическа  политика  в Италия , но също  така 
и степента , в която  те спазват  правилата  и насоките  на ЕС предвид  
необходимостта  от засилване  на цялостното  икономическо  управление  на 
Европейския  съюз  чрез принос  на равнище  ЕС към бъдещите  решения  на 
държавите -членки . В тази връзка  Комисията  счита , че италианският  план  за 
консолидация  за периода  2011—2014 г. е правдоподобен  до 2012 г., въпреки  че в 
него  следва  да бъдат  заложени  конкретни  мерки  за периода  2013—2014 г., така 
че много  големият  държавен  дълг  да започне  да намалява  с постоянни  темпове . 
В националната  програма  за реформи  е очертан  цялостен  набор  от инициативи  
по всички  измерения  на стратегията  „Европа  2020“, но са необходими  по-
нататъшни  мерки  за справяне  с отдавнашните  структурни  слабости , изострени  
от кризата . С цел да се повиши  потенциалът  за растеж  и създаване  на работни  
места  и да се насърчи  преодоляването  на изостаналостта  в южните  региони  в 
периода  2011—2012 г. следва  да бъдат  предприети  допълнителни  мерки  за 
подобряване  функционирането  на пазара  на труда , отваряне  на пазарите  на 
услуги  и стоки  за по-голяма  конкуренция , подобряване  на бизнес  средата , 
укрепване  на политиката  за научни  изследвания  и иновации  и насърчаване  на 
по-бързо  и по-ефективно  усвояване  на средствата  от кохезионните  фондове  на 
ЕС. 
(18) В контекста  на настоящата  оценка  и предвид  препоръката  на Съвета  по член  126, 
параграф  7 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  от 2 декември  
2009 г. Съветът  разгледа  актуализираната  програма  за стабилност  на Италия  за 
2011 г., като становището  му6 е изразено  по-специално  в препоръка  (1) по-долу . 
Като  взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет  от 25 март  2011 г., 
Съветът  разгледа  националната  програма  за реформи  на Италия , 
ПРЕПОРЪЧВА  на Италия  да предприеме  следните  действия  в периода  2011—2012 г.: 
(1) Да проведе  планираната  фискална  консолидация  през 2011 г. и 2012 г., за да се 
гарантира  коригирането  на прекомерния  дефицит . Да използва  изцяло  всяко  
преизпълнение  на бюджета  за по-бързото  намаляване  на дефицита  и дълга  и да 
следи  за избягването  на грешки  при изпълнението  на бюджета . Да подкрепи  
целите  за периода  2013—2014 г. с конкретни  мерки  до октомври  2011 г., както  
е предвидено  в новата  многогодишна  бюджетна  рамка . Да укрепи  рамката  чрез 
въвеждането  на задължителни  тавани  за разходите  и усъвършенстването  на 
надзора  върху  всички  държавни  подсектори . 
(2) Да предприеме  мерки  за борба  със сегментацията  на пазара  на труда , като 
преразгледа  избрани  аспекти  от законодателството  за защита  на трудовата  
заетост  и направи  цялостна  реформа  на понастоящем  фрагментираната  система  
на обезщетения  за безработица . Да увеличи  усилията  за борба  с 
недекларирания  труд . Да предприеме  освен  това мерки  за насърчаването  на по-
голямо  участие  на жените  в пазара  на труда , чрез увеличаване  наличието  на 
заведения  за грижи  за деца  и възрастни  хора  на цялата  територия  на страната  и 
чрез предоставяне  на финансови  стимули  за започване  на работа  за втория  член  
на домакинството  по бюджетно  неутрален  начин .  
                                                 
6 Предвидено  в член  5, параграф  3 от Регламент  (EО) № 1466/97 на Съвета . 
 
BG 8   BG (3) Въз основа  на закона  от 2009 г. за реформа  на рамката  за колективно  
договаряне  и след  консултации  със социалните  партньори  в съответствие  с 
националната  практика , да предприеме  мерки  за осигуряване  на по-добро  
съответствие  между  растежа  на заплатите  и ръста  на производителността , 
както  и между  местните  условия  и условията  на равнище  предприятие .  
(4) Да въведе  мерки  за отваряне  на сектора  на услугите  за по-голяма  конкуренция , 
по-специално  в сферата  на професионалните  услуги . Да приеме  през 2011 г. 
годишния  закон  за конкуренцията , като вземе  предвид  препоръките  на 
антитръстовия  орган . Да намали  продължителността  на производствата  за 
принудително  изпълнение  на договорни  задължения . Да предприеме  действия  
за насърчаване  достъпа  на МСП  до капиталовите  пазари , като се премахнат  
регулаторните  пречки  и се намалят  разходите . 
(5) Да усъвършенства  рамката  за инвестиции  на частния  сектор  в научни  
изследвания  и иновации , като се разширят  съществуващите  фискални  стимули , 
подобрят  условията  за рисков  капитал  и се окаже  подкрепа  на схемите  за 
иновативни  обществени  поръчки .  
(6) Да предприеме  мерки  за ускоряване  на благоприятстващите  растежа  разходи , 
съфинансирани  от фондовете  на политиката  за сближаване  с цел намаляване  на 
постоянните  неравенства  между  регионите , чрез подобряване  на 
административното  и политическото  управление  на програмите . Да спази  
поетите  в националната  стратегическа  референтна  рамка  ангажименти  по 
отношение  на количеството  ресурси  и качеството  на разходите . 
Съставено  в Брюксел  на година . 
 За Съвета  
 Председател