Цялостна реформа на законодателните процедури има за цел да подобри качеството на законодателството. До неотдавна оценката на въздействието и консултациите със заинтересованите страни не бяха установена практика за приемане на закони. Законът за „Изпълнителната държава“ от 2019 г. има за цел основно реформиране на законодателните процедури въз основа на принципи и методи за по-добро законотворчество, като се набляга на оценката на въздействието. Чрез този закон беше създаден и независим орган за научна оценка с участието както на юристи, така и на икономисти, и беше подсилено институционалното устройство за кодифициране на правните норми и реформа. Прилагането на Закона за „Изпълнителната държава“ продължава. Неотдавна органите приеха подробен методически законодателен наръчник и образец за обстойна оценка на въздействието . Заинтересованите страни като например гръцката национална институция по правата на човека и Омбудсманът на Гърция изтъкнаха факта, че не получават проектозаконите предварително и по тази причина нямат достатъчно време да коментират разпоредбите подробно. Освен това времето, предвидено за обществени консултации, често е много кратко. Новият законодателен процес има за цел да бъдат елиминирани тези слабости. В допълнение властите съобщават, че се полагат усилия да се ограничи прибягването до ускорени процедури и извънредни наредби в законодателния процес.

Зачитането на основните и конституционните права се осигурява по няколко начина, включително независими органи. Тъй като в Гърция няма официален конституционен съд, гръцката Конституция дава право на всеки съдия да установи дали конституционните права на дадено лице са нарушени от определен закон в нарушение на Конституцията . Паради съществуването на тази система на разпръснат конституционен контрол всички съдилища имат компетенции за контрол на конституционността на законите . Съгласно Конституцията от 1975 г. обаче беше създаден специален ad hoc съд — Върховният специален съд . Неговата ограничена юрисдикция включва последващ контрол за конституционността на законите в случай на несъгласие между върховните съдилища. Решенията на този съд относно конституционността на разгледани от него законови разпоредби са задължителни за всички съдилища. Омбудсманът на Гърция, който е независим административен орган, създаден през 1997 г., има задачата да посредничи между гражданите и държавните служби, местните органи, публичноправни организации и комунални услуги, да защитава гражданските права, да се бори против лошото управление и да осигурява съответствие със законосъобразна процедура . В допълнение през 1998 г. Гърция създаде Национална комисия по правата на човека като национална институция по правата на човека, която функционира като независим консултативен орган на държавата по въпроси, свързани с подкрепата и защитата на правата на човека. През март 2017 г. комисията беше повторно акредитирана със статут „А“ в съответствие с общите принципи на ООН .

Достъпът до информация, включително до административни решения, е осигурен и прозрачност се гарантира чрез политика за достъп до държавна информация. От 2010 г. Гърция използва електронна платформа („Di@vgeia“), на която всички държавни органи трябва да качват всеки административен акт, включително inter alia решения за назначаване, отпускане на безвъзмездни средства, прехвърляне на персонал и решения относно държавни помощи за граждани . Освен това според съответния закон никой нормативен документ не се счита за валиден ако не бъде първо качен и виден в електронната платформа, до която всяко заинтересовано лице има пряк достъп .

Свободата на сдруженията да е залегнала в Конституцията, но липсва конкретна улесняваща уредба за гражданското общество. Гръцките власти съобщават, че в сегашната правна уредба няма конкретни разпоредби относно създаването и работата на неправителствени организации . През 2018 г. обаче беше създаден „Регистър на членовете на гръцки и чуждестранни НПО“ по силата на междуведомствено министерско решение , което впоследствие беше допълнително регламентирано през 2020 г . С последния закон са въведени и постепенно разширени правилата относно регистрацията и сертифицирането на гръцки и чуждестранни НПО, работещи по въпросите на предоставянето на убежище, миграцията и социалното приобщаване, уреждат се условията за регистрирането на организации и се упълномощава Министерството по въпросите на миграцията и предоставянето на убежище да определя допълнителни изисквания относно регистрацията на НПО. Това подлежи на критики от редица заинтересовани страни, тъй като те считат, че разпоредбите относно дейността на НПО включват твърде строги и непропорционални изисквания за регистрация и сертифициране . Съобщава се също така за засилени нападки срещу НПО, работещи с бежанци и мигранти в Гърция , което буди опасения, че от 2019 г. насам „гражданското пространство“ за работа на гражданското общество в Гърция се стеснява .





Приложение I: Списък на източниците по азбучен ред (на английски език)*

* Списъкът на информацията, получена в контекста на консултацията във връзка с Доклада относно върховенството на закона за 2020 г., може да бъде намерен на (уебсайта на Комисията).

Център за медиен плурализъм и медийна свобода (2020 г.), Мониторинг за медийния плурализъм за 2020 г. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Център за медиен плурализъм и медийна свобода (2020 г.), Мониторинг за медийния плурализъм за 2020 г. — инфографика за декриминализирането на клеветата. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf .

CIVICUS, Мониторинг за проследяване на гражданското пространство. https://monitor.civicus.org/country/greece/ .

Вж. например Contiades, Papacharalambous and Papastylianos (2019), The Constitution of Greece: EU Membership Perspectives.

Съвет на Европа: Комитет на министрите (2016 г.), Препоръка CM/Rec(2016)4 на Комитета на министрите на Съвета на Европа към държавите членки относно защитата на журналистиката и безопасността на журналистите и останалите медийни участници.

Съвет на Европа, Платформа за насърчаване защитата на журналистиката и безопасността на журналистите — Гърция https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece .

Съвет на Европа, Conference of INGOs, Expert Council on NGO Law, Opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration, 2 юли 2020 г. https://www.coe.int/en/web/ingo/-/greek-legislation-on-ngo-registation

Генерална дирекция „Комуникации“ (2019 г.), Стандартно проучване на Евробарометър № 91.

Генерална дирекция за комуникация (2019 г.), Флаш Евробарометър № 482: Отношение на предприятията към корупцията в ЕС.

Генерална дирекция за комуникация (2020 г.), Специален Евробарометър № 502: Корупция.

Европейския център за свобода на печата и медиите, Карта на степента на свобода на медиите: Гърция. https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/greece/ .

Европейски център за свобода на печата и медиите (2019 г.), Гърция: Нова демокрация — нова свобода на печата? https://www.ecpmf.eu/greece-new-democracy-new-press-freedom/ .