C 184/105

P9_TA(2021)0436

Стратегия на ЕС за намаляване на емисиите на метан

Резолюция на Европейския парламент от 21 октомври 2021 г. относно стратегия на ЕС за намаляване на емисиите на метан (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 192 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид споразумението, прието на 12 декември 2015 г. по време на 21-вата конференция на страните (COP21) по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКOОНИК) в Париж (Парижкото споразумение),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата (1),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 2021 г. за създаване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на регламенти (ЕО) № 401/2009 и (ЕС) 2018/1999 (Европейски закон за климата) (2),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2020 г., озаглавено „Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. — да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот“ (COM(2020)0380),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2020 г. относно „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020)0381),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 октомври 2020 г. относно стратегията на ЕС за намаляване на емисиите на метан (COM(2020)0663),

— като взе предвид своята резолюция от 28 ноември 2019 г. относно извънредното положение по отношение на климата и околната среда (3),

— като взе предвид своята резолюция от 15 януари 2020 г. относно Европейския зелен пакт (4),

— като взе предвид своята резолюция от 10 февруари 2021 г. относно новия план за действие за кръгова икономика (5),

— като взе предвид своята резолюция от 25 март 2021 г. относно прилагането на директивите относно качеството на атмосферния въздух: Директива 2004/107/ЕО и Директива 2008/50/ЕО (6),

— като взе предвид доклада на Международната агенция по енергетика от октомври 2018 г., озаглавен „Бъдещето на нефтохимичните продукти: към по-устойчиви пластмаси и торове“,

— като взе предвид доклада на Програмата на ООН за околната среда от 26 ноември 2019 г. относно разликите по отношение на емисиите и нейния първи обобщаващ доклад относно производството на изкопаеми горива от 20 ноември 2019 г.,

— като взе предвид доклада на Програмата на ООН за околната среда от 6 май 2021 г., озаглавен „Глобална оценка на метана: ползи и разходи във връзка с намаляването на емисиите на метан“,

— като взе предвид доклада на Международната агенция по енергетика от 18 май 2021 г., озаглавен „Нулеви нетни емисии до 2050 г.: пътна карта за световния сектор на енергетиката“,

— като взе предвид доклада на Европейската агенция за околна среда от 23 ноември 2020 г., озаглавен „Качество на въздуха в Европа — доклад за 2020 г.“,

— като взе предвид доклада на междуправителствената научно-политическа платформа относно биоразнообразието и предлаганите от екосистемите услуги (IPBES) от 2019 г. за глобална оценка на биологичното разнообразие и екосистемните услуги и нейния доклад от семинара през 2020 г. за биологичното разнообразие и пандемията,

— като взе предвид научното становище на групата на главните научни съветници на Комисията от март 2020 г., озаглавено „Към устойчива продоволствена система: преминаване от третирането на храната като стока към третиране на храната като общо благо“,

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становищата на комисията по промишленост, изследвания и енергетика и на комисията по земеделие и развитие на селските райони,

— като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните (A9-0277/2021),

А. като има предвид, че метанът е мощен парников газ, над 80 пъти по-силен от въглеродния диоксид (CO2) за период от 20 години, което го прави вторият най-важен парников газ, както и прекурсор на замърсители за тропосферния озон (O3), допринасящ за около една четвърт от глобалното затопляне, наблюдавано днес (7); като има предвид, че емисиите на метан представляват 10 % от общите емисии на парникови газове в ЕС; като има предвид, че сценариите, моделирани въз основа на специалния доклад относно глобалното затопляне с 1,5 oC на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC), шестия доклад за оценка на IPCC и глобалната оценка на метана от 2021 г. на Програмата на ООН за околната среда (UNEP), които ограничават глобалното затопляне до 1,5 oC без или с ограничено превишаване, включват значително намаляване на емисиите на метан; като има предвид, че според UNEP с намаляването на причинените от човека емисии на метан с 45 % ще се избегне глобално затопляне с почти 0,3 oC до 40-те години на ХХI век и ще се допълнят всички дългосрочни усилия за смекчаване на последиците от изменението на климата;

Б. като има предвид, че в своя доклад, озаглавен „Нулеви нетни емисии до 2050 г.: пътна карта за световния сектор на енергетиката“, Международната агенция по енергетика посочва, че емисиите на метан от изкопаеми горива следва да бъдат намалени със 75 % в периода 2020 — 2030 г. при сценарий за нулеви нетни емисии;

В. като има предвид, че много от най-разходно ефективните икономии на емисии на метан могат да бъдат постигнати в енергийния сектор; като има предвид, че според глобалната оценка на метана на UNEP емисиите на метан могат да бъдат намалени с 45 % до края на настоящото десетилетие и че е възможно бързо и значително намаляване на емисиите на метан чрез използване на съществуващи технологии и на много ниска цена; като има предвид, че по оценки на системата за проследяване на метана („Methane Tracker“) на Международната агенция по енергетика, около 40 % от свързаните с енергетиката емисии на метан могат да бъдат намалени без нетни разходи, главно чрез отстраняване на изтичането на метан и премахване на изпусканията в сектора на изкопаемите горива;

Г. като има предвид, че Генералната дирекция за парламентарни изследвания отбеляза факта, че емисиите на метан произхождат от широк кръг сектори, а именно от селското стопанство, отпадъците и енергетиката, и че веднъж в атмосферата, метанът се смесва добре с други газове, което затруднява измерването и докладването; като има предвид, че несигурността относно данните за емисиите на метан обикновено е много по-висока в сравнение с емисиите на CO2, когато се изключват емисиите от горите и други свързани със земеползването емисии; като има предвид, че в неотдавнашни проучвания се изчислява, че антропогенните емисии на метан от изкопаеми източници в световен мащаб са подценени с около 25 до 40 % (8);

Д. като има предвид, че ЕС няма политика, специално посветена на определянето на цели за намаляване на емисиите на метан чрез междусекторен подход;

Е. като има предвид, че метанът е газообразен прекурсор за вредния тропосферен озон (O3) и допринася за замърсяването на въздуха; като има предвид, че замърсяването на въздуха е най-големият риск за здравето на околната среда в Европа (9), като тропосферният озон допринася за почти 20 000 случая на преждевременна смърт всяка година (10); като има предвид, че поради това справянето с емисиите на метан е не само приоритет в областта на околната среда и климата, но е необходимо и за защита на здравето на гражданите на ЕС;

Ж. като има предвид, че увеличаването на емисиите на метан оказва въздействие върху биологичното разнообразие и дори върху продоволствената сигурност; като има предвид, че намаляването на емисиите на метан може да доведе до множество ползи в допълнение към ефекта му на охлаждане, включително до по-висок добив от посевите и по-голяма продоволствена сигурност;

З. като има предвид, че вече съществува законодателство на ЕС, което спомага за предоставянето на информация относно емисиите на метан, включително Регламент (ЕО) № 166/2006 за създаване на Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители (11) и Директива 2010/75/ЕС относно емисиите от промишлеността (12) (Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП)), но понастоящем няма политика в ЕС, насочена конкретно към намаляване на емисиите на метан;

И. като има предвид, че Европейският законодателен акт за климата ангажира ЕС да постигне неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., с по-големи намаления на емисиите от поне 55 % до 2030 г. в съответствие с Парижкото споразумение; като има предвид, че справянето с емисиите на метан, свързани с енергетиката, е ключов елемент от Европейския зелен пакт, тъй като това е секторът, в който може да се постигне икономически най-ефективно намаляване на емисиите на метан; като има предвид, че в секторите на селското стопанство и отпадъците също са необходими мерки за постигане на целите на ЕС в областта на климата; като има предвид, че в стратегията на ЕС за намаляване на емисиите на метан се отбелязва, че ЕС следва също така да играе водеща роля за гарантиране на намаляването на емисиите на метан на световно равнище, тъй като е най-големият вносител на изкопаеми горива в световен мащаб и важен участник в селскостопанския сектор; като има предвид, че ЕС следва да разработи ефективни методи за мониторинг, докладване и намаляване на тези емисии в рамките на подходящите международни форуми, като същевременно използва регулиране на вноса; като има предвид, че според Европейската агенция за околна среда и въз основа на данни, докладвани на РКООНИК от държавите членки, в ЕС 53 % от антропогенните емисии на метан произлизат от селското стопанство, 26 % от отпадъците и 19 % от енергетиката;

Й. като има предвид, че над 80 % от природния газ от изкопаеми източници, 90 % от нефта и 40 % от въглищата, потребявани в Европа, са внос, и че повечето емисии на метан, произхождащи от потреблението на изкопаеми горива в ЕС, се генерират извън ЕС, което превръща ЕС в най-големия вносител в света на природен газ от изкопаеми източници и важен двигател за емисиите на метан в световен мащаб; като има предвид, че изтичането на метан по време на производството и транспортирането на природен газ от изкопаеми източници допринася значително за емисиите на метан в енергийния сектор; като има предвид, че подобряването на откриването и отстраняването на течове и строгите правила за рутинното изпускане и изгаряне на газ във факел са мерки от ключово значение за намаляване на емисиите на метан от енергийния сектор;

К. като има предвид, че емисиите от течове от оборудване, инфраструктура или затворени и изоставени обекти, както и емисиите от изпускането и непълното изгаряне на метан представляват най-голямата част от емисиите на метан в енергийния сектор;

Л. като има предвид, че намаляването на емисиите на метан е абсолютно необходимо в борбата срещу изменението на климата и трябва да се осъществява на световно и европейско равнище, както е посочено в оценката на въздействието за плана за целта в областта на климата за 2030 г. (13), в която се заявява, че целта за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 55 % до 2030 г. изисква да бъде обърнато внимание на емисиите на метан в съответствие с целите на Парижкото споразумение; като има предвид, че емисиите на метан допринасят за замърсяването на въздуха и следователно е необходимо да се предприемат мерки срещу тези емисии, за да се защити здравето на гражданите на ЕС и да се избегнат отрицателни последици за посевите и за стабилността на екосистемите; като има предвид, че трябва да се избягва прекомерната административна тежест, когато се регулира метанът — както като парников газ, така и като замърсител на въздуха;

М. като има предвид, че депата за твърди битови отпадъци са идентифицирани като значителни източници на метан и че в някои държави членки разпоредбите на ЕС относно депата не се прилагат в задоволителна степен, особено по отношение на контрола върху натрупването и отделянето на газове от депата;

Н. като има предвид, че според глобалната оценка за емисиите на метан на Програмата на ООН за околната среда (UNEP) намаляването на причинените от човека емисии на метан е една от най-ефективните в икономическо отношение стратегии за бързо намаляване на темпа на затопляне и за значителен принос към усилията в световен мащаб за ограничаване на покачването на температурата до 1,5 oC; като има предвид, че намаляването на емисиите на метан може да има голямо и по-бързо въздействие върху забавянето на глобалното затопляне, отколкото намаляването на емисиите на CO2, тъй като метанът е атмосферен замърсител с краткотраен живот, оставащ в атмосферата около 12 години, преди в крайна сметка да се превърне, наред с другото, във CO2; като има предвид, че намаляването на емисиите на метан може да има най-бърз охлаждащ ефект; като има предвид, че мерките трябва да бъдат в допълнение към усилията, които трябва да продължим да полагаме, за да намалим емисиите на CO2 във всички засегнати сектори с цел постигане на неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г;

О. като има предвид че много от мерките, които могат да се предприемат на равнище земеделско стопанство с цел намаляване на метана, са също така ефективни за намаляване на амоняка, като по този начин представляват двоен успех за качеството на въздуха;

П. като има предвид, че подобно на CO2, няма разлика между молекулите на биогенния метан и метана от изкопаеми източници;

Р. като има предвид, че над половината от световните емисии на метан произтичат от човешките дейности в три сектора: изкопаеми горива (35 %), отпадъци (20 %) и селско стопанство (40 %); като има предвид, че в сектора на изкопаемите горива добивът, преработката и разпределението на нефт и природен газ възлизат на 23 %, а въгледобивът съответно възлиза на 12 % от антропогенните емисии на метан в световен мащаб; като има предвид, че в сектора на отпадъците депата и отпадъчните води възлизат на 20 % от антропогенните емисии на метан в световен мащаб; като има предвид, че в селското стопанство емисиите от животновъдството, които произлизат от оборска тор и чревна ферментация, представляват приблизително 32 %, а отглеждането на ориз съответно 8 % от антропогенните емисии на метан в световен мащаб (14);

С. като има предвид, че съществуват планове за създаване на международна обсерватория за емисиите на метан в партньорство с Програмата на ООН за околната среда, Коалицията за климат и чист въздух и Международната агенция по енергетика;

Т. като има предвид, че наситеността на емисиите на метан в ЕС варира значително според степента на зависимост от източници на изкопаеми горива в енергийния микс; като има предвид, че предвид зависимостта на ЕС от трети държави за неговите енергийни доставки, газът представлява само преходно решение;

Междусекторни действия

1. приветства междусекторния подход в стратегията на ЕС за намаляване на емисиите на метан и смекчаване на въздействието им; призовава Комисията да предложи справедлива, всеобхватна и ясна законодателна рамка, определяща обвързващи мерки и цели за намаляване на метана, които да обхващат всички сектори, което да доведе до значително намаляване на емисиите на метан в ЕС до 2030 г., в съответствие с Парижкото споразумение и сценариите за ограничаване на глобалното затопляне с 1,5 o C, моделирани въз основа на специалния доклад относно глобалното затопляне с 1,5 o C на IPCC, шестия доклад за оценка на IPCC и глобалната оценка на метана на Програмата на ООН за околната среда, за да се постигнат целите на ЕС в областта на околната среда и климата във взаимодействие с европейския и международния бизнес;

2. подчертава, че е важно да се постигне незабавно и бързо намаляване на емисиите на метан през това десетилетие като една от най-ефективните мерки за действия на ЕС в областта на климата, като се обръща внимание на икономическата и социалната устойчивост; отбелязва, че намаляването на емисиите на метан допълва необходимото намаляване на емисиите на CO 2 и че голяма част от изискваното по Парижкото споразумение намаляване на емисиите вече може да бъде постигнато с евтино и технически изпълнимо намаляване на емисиите на метан; призовава Комисията и държавите членки да предложат и договорят обвързващо глобално споразумение за смекчаване на последиците от изменението на климата по време на 26-ата конференция на страните по РКООНИК в Глазгоу в съответствие със сценариите за ограничаване на глобалното затопляне с 1,5 o C, моделирани въз основа на специалния доклад относно глобалното затопляне с 1,5 o C на IPCC, шестия доклад за оценка на IPCC и глобалната оценка на метана на Програмата на ООН за околната среда; отбелязва, че глобалната оценка на метана на Програмата на ООН за околната среда определи количествено глобалните ползи за всички пазарни и непазарни въздействия на приблизително 4 300 щатски долара на тон намалени емисии на метан и че за всеки един милион тона намаление биха могли да бъдат предотвратени приблизително 1 430 случая на преждевременна смърт; счита, че в оценка на въздействието, придружаваща предстоящото законодателно предложение, поради това следва да се вземат предвид разходите за предложените действия, както и разходите, свързани с бездействието или забавените действия;

3. счита за изключително важно всички сектори, които отделят метан, да намалят емисиите си; признава необходимостта да се осигури справедлив преход за сектори, в които намаляването на емисиите на метан може да има социално-икономическо въздействие;

4. подчертава значението на приемането на задължителен мониторинг, докладване и проверка за всички сектори, които отделят метан, включително чрез приемане на правила, стандарти и методики; подчертава освен това значението на приемането на задължителни програми за откриване и отстраняване на течове, обхващащи цялата верига на доставки в енергийния и нефтохимическия сектор; призовава Комисията да търси ефективни инструменти за подобряване на качеството на измерването и докладването на тези емисии във всички засегнати сектори; подчертава, че докладваните данни относно емисиите на метан следва да бъдат публични или, в случай на чувствителна информация, достъпни за компетентните органи и независимите проверители; при все това подчертава, че липсата на данни не е причина да не се предприемат действия за намаляване на антропогенните емисии на метан и смекчаване на въздействието им;

5. подчертава необходимостта от преразглеждане на законодателството на ЕС в областта на климата и околната среда по последователен начин, за да отразява засилената амбиция в съответствие с целите на Парижкото споразумение; призовава Комисията да предложи всеобхватна и обвързваща законодателна рамка относно емисиите на метан, за да се избегне ненужно припокриване между законодателството, да се гарантира съгласуваност на Директивата за националните ангажименти за намаляване на емисиите ( 15 ) с постигането на целите на ЕС относно качеството на въздуха, целите в областта на климата за 2030 г. и целта за постигане на неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., както е заложено в Европейския законодателен акт за климата, и съответно да преразгледа Директивата за националните ангажименти за намаляване на емисиите възможно най-скоро; подчертава, че задължителните цели за намаляване на емисиите за държавите членки в Регламента за разпределяне на усилията ( 16 ) са един от ключовите законодателни инструменти за намаляване на емисиите на метан като част от общото намаляване на емисиите на парникови газове, заедно с предстоящото преразглеждане на ДЕП и друго законодателство;

6. счита, че като част от цялостния преглед на приложимото законодателство за постигане на целите, определени в Европейския законодателен акт за климата, е целесъобразно да се приемат обвързващи цели на ЕС за намаляване на метана; отбелязва предложението в стратегията за метана за преразглеждане на Директивата за националните ангажименти за намаляване на емисиите и приветства включването на метана сред регулираните замърсители; освен това призовава Комисията да включи метана в списъка на замърсяващите вещества, посочен в приложение II към ДЕП, и да разшири обхвата на Директивата относно емисиите от промишлеността, за да включи по-добре секторите, отделящи метан; счита, че националните цели по Регламента за споделяне на усилията по отношение на емисиите на метан трябва да бъдат проектирани, като се вземе изцяло предвид по-голямото краткосрочно въздействие на метана върху климата и потенциалът за намаляване на метана в атмосферата, така че да се допринесе за неутралност на климата най-късно до 2050 г.;

7. подчертава, че е важно да се изработи списък на ЕС на най-добрите практики и наличните технологии, за да се насърчи по-широко предприемане на иновативни действия за смекчаване на последиците във всички съответни сектори; подчертава, че тези практики и технологии следва да бъдат поставени на солидна научна основа и да бъдат в съответствие с екологичните цели, както и че е необходимо да се проучат различията в достъпа на операторите до тези практики и технологии;

8. посочва, че според глобалната оценка на метана на Програмата на ООН за околната среда, намаляването на хранителните отпадъци и на загубите, съчетано с преминаване към енергия от възобновяеми източници и по-голяма енергийна ефективност, може да намали глобалните емисии на метан с 15 % до 2030 г. и да донесе и допълнителни ползи, като спомага за намаляване на натиска върху преживните животни и върху производството на култури;

9. подчертава, че предстоящите регулаторни мерки за метана следва да се стремят да постигнат значително намаляване на емисиите бързо и възможно най-ефективно от гледна точка на разходите и да предоставят стимули и подкрепа на дружествата да постигнат стандарти за изпълнение по оптимален начин, като същевременно зачитат изцяло принципа „замърсителят плаща“; подчертава факта, че според глобалната оценка на метана на Програмата на ООН за околната среда приблизително 60 % от целевите мерки, налични в секторите на енергетиката, отпадъците и селското стопанство, са с ниски разходи, докато 50 % имат отрицателни разходи;

10. признава значението и необходимостта от подпомагане на доброволните инициативи в промишлеността, насочени към намаляване на емисиите на метан; подчертава обаче, че съществуват ограничения за това, което може да бъде постигнато само чрез доброволни действия, и че сега са необходими регулаторни мерки за ускоряване на намаляването на емисиите на метан, необходимо за постигане на целите в областта на климата на Парижкото споразумение; счита, че регулаторните инициативи следва да вземат предвид най-добрите практики от съществуващите доброволни действия и трябва да бъдат предшествани от задълбочени оценки на въздействието, да включват всички заинтересовани страни, за да се гарантира осъществимост и ефективност на предложените регулаторни инициативи, и да отчитат икономическите, социалните и екологичните разходи както за действие, така и за бездействие, а така също човешкото здраве и здравето на околната среда и на животните, и да прилагат ефективно принципа за ненанасяне на значителни вреди;

11. призовава Комисията да анализира последиците за политиките и мерките от използването на 20-годишен времеви хоризонт за потенциала за глобалното затопляне, като допълнение към 100-годишния срок, използван понастоящем в съответствие с насоките за инвентаризация на парниковите газове по РКООНИК; отбелязва, че по-голяма прозрачност относно краткосрочните последици за глобалното затопляне от емисиите на метан би спомогнала за по-доброто информиране на политиките на ЕС за климата; подчертава, че използването на такъв допълващ показател по никакъв начин не следва да се използва за забавяне на необходимите действия за драстично и бързо намаляване на емисиите на CO 2 ;

12. призовава Комисията да включи метана в рамката за мониторинг за нулево замърсяване;

13. посочва липсата на глобално лидерство в областта на намаляването на емисиите на метан, тъй като се предприемат много малко действия по отношение на метана в международен план; призовава Комисията да превърне намаляването на емисиите на метан в основен приоритет в своята дипломация в областта на климата и да предприеме действия, по-специално чрез базиран на ООН подход, в рамките на дипломатическите и външните отношения на ЕС, за да се даде тласък за международно споразумение за намаляване на емисиите на метан, като се насърчават координирани действия за намаляване на емисиите на метан и се актуализират изискванията за намаляване на емисиите на метан;

14. призовава Комисията да подкрепи създаването на независима международна обсерватория за емисиите на метан, в партньорство с Програмата на ООН за околната среда, Коалицията за климат и чист въздух и Международната агенция по енергетика, която следва да има за задача да събира, съгласува, проверява и публикува данни за антропогенните емисии на метан на световно равнище и да разработи индекс за емисиите на метан; приветства факта, че Комисията желае да бъде начело на тази инициатива, включително чрез мобилизиране на финансиране; счита, че независимите, съпоставими, проверими и прозрачни данни за емисиите са от ключово значение за придобиване на знания относно мащаба на проблема с емисиите и за борба с подценяването на мащаба и количеството на течовете; счита, че такава обсерватория следва да разглежда емисиите на метан във всички имащи отношение сектори; подчертава, че наличието на подробни данни за емисиите следва да доведе до това правителствата и регулаторните органи да могат да налагат принципа „замърсителят плаща“;

Енергетика

15. приветства новата стратегията на ЕС за интеграция на енергийната система ( 17 )

16. отбелязва, че почти 20 % от емисиите на метан в ЕС произлизат от енергийния сектор, включително добив, производство, преработка, транспорт, съхранение, пренос и разпределение на нефт и природен газ; признава, че вносът представлява над 80 % от потреблението на нефт и газ в ЕС и че повечето емисии на метан, свързани с нефта и газа, възникват извън границите на ЕС; признава, че изкопаемите горива нямат дългосрочна роля в енергийния микс на Съюза, и призовава държавите членки, в сътрудничество с Комисията, да приемат национални планове за постепенно извеждане от употреба на всички изкопаеми горива във възможно най-кратък срок, за да се постигне неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., в съчетание с преход към високо енергийно ефективна и основана в голяма степен на възобновяеми източници енергийна система в рамките на Съюза; счита, че това следва да бъде свързано с преразглеждане и актуализиране на националните планове в областта на енергетиката и климата и че Комисията следва да оценява тези планове като част от етапа на оценка;

17. повтаря призива си от своята резолюция от 9 юни 2021 г. относно стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г. ( 18 ) , като настоятелно призовава държавите членки да не разрешават никакви нови дейности по хидравлично разбиване в ЕС и да спрат всички съществуващи дейности — въз основа на принципа на предпазливост и на принципа, че следва да се предприемат превантивни действия, и при отчитане на рисковете и отрицателните въздействия върху климата, околната среда и биологичното разнообразие, свързани с хидравличното разбиване за добив на неконвенционални въглеводороди;

18. призовава за спиране на подкрепата на ЕС за разширяване на инфраструктурата за изкопаеми горива; припомня, че според последния доклад на Международната агенция по енергетика относно постигане на нулеви нетни емисии до 2050 г., в нейния сценарий за нулеви нетни емисии няма нужда от инвестиции в нови доставки на изкопаеми горива, заключение, споделено от Комисията в нейното предложение за регламент за изменение на насоките за трансевропейска енергийна инфраструктура ( 19 )

19. отбелязва, че значителен брой газови кладенци, които са прекратили производството, продължават да отделят метан в атмосферата; призовава компетентните органи да приемат политики, с които да се гарантира, че тези кладенци, чиято собственост може да бъде документирана, са покрити или запълнени, за да се прекрати изтичането на метан, както и да се гарантира правилното прилагане на принципа „замърсителят плаща“;

20. отбелязва, че някои държави извън ЕС вече са въвели забрана на изпускането в атмосферата и изгарянето; призовава Комисията да предложи законодателство за енергийния сектор със задължителни правила относно мониторинга, докладването и проверката, въз основа на методологията на Партньорството за метан в добива на нефт и газ (OSGMP) 2.0 и задължителното откриване и отстраняване на течове, включително за вноса, което следва да се основава на най-добрите практики и да се прилага по цялата верига на доставки; освен това счита, че откриването на течове следва да бъде придружено от надлежно поддържане на регистри и изискване за отстраняване на потенциални течове в рамките на конкретен период от време; приветства обмислянето на правила, обхващащи цялата верига на доставки, за забрана на рутинното изпускане и изгаряне във факел в енергийния сектор до момента на производството, освен в изключителни случаи, необходими от съображения за безопасност; счита, че използването за суровина на газ от изкопаеми източници и нефт, включително за неенергийни цели, като например производството на нефтохимически продукти, следва да бъде включено в подобно предложение;

21. отбелязва, че природният газ от изкопаеми източници и нефтът се използват в енергетиката и нефтохимическата промишленост и че поради това и двата сектора допринасят за емисиите на метан от площадки за добив на природен газ от изкопаеми източници и нефтени кладенци и преработвателни инсталации; отбелязва, че според Международната агенция по енергетика на нефтохимичните продукти се дължат съответно 8 % и 14 % от общото първично търсене на природен газ от изкопаеми източници и нефт и тези проценти неминуемо ще нараснат; призовава Комисията да гарантира, че задълженията за измерване, отчитане и проверка и за откриване и отстраняване на течовете, както и правилата за рутинно изпускане и изгаряне във факел се прилагат по същия начин за природния газ от изкопаеми източници и нефта, използвани в нефтохимическата промишленост;

22. приканва Комисията, при изготвянето на бъдещото законодателство относно емисиите на метан, надлежно да вземе предвид факта, че инвестициите, направени от операторите на инфраструктура с цел справяне с изтичането на метан, следва да бъдат признати в обхвата на регулираните дейности като знак за значението на дейностите за безопасност и устойчивост, които могат да бъдат насърчавани от регулаторните органи;

23. подчертава, че производството и транспортът на втечнен природен газ (ВПГ) не само са изключително неефективни, предвид загубата на енергия при втечняване и охлаждане, но и допринасят с несъразмерно голям процент към емисиите на метан от сектора за добив на нефт и природен газ; отбелязва със загриженост навлизането на ВПГ като транспортно гориво в сектора на корабоплаването;

24. признава, че вносът представлява над четири пети от потреблението на нефт и газ в ЕС и че повечето емисии на метан, свързани с нефта и природния газ, възникват извън границите на ЕС, поради което допринасят за наличието на значителни емисии на метан в световен мащаб; призовава Комисията да обвърже целия внос на изкопаеми горива в ЕС с условието за съответствието му с разпоредбите на ЕС относно измерването, отчитането и проверката, откриването и отстраняването на течове и правилата относно изпускането и изгарянето, което да се прилага по цялата верига на доставки на изкопаеми горива, включително и производството; счита, че трябва да бъде въведена надеждна система, за да се гарантира, че вносът отговаря на изискванията на ЕС, и че поради това Комисията следва да разработи стабилна независима методика за оценка на съответствието на вноса с изискванията на ЕС; подчертава, че тези правила следва да влязат в сила възможно най-скоро, като същевременно се отдава дължимото внимание на енергийната сигурност; призовава Комисията освен това да подкрепи създаването и използването на система за оценка от трета страна заедно с други методи на мониторинг като възможно решение за проверка на данните за емисиите по цялата верига на доставки, включително по отношение на вноса; подкрепя освен това създаването на независимо одитирана и приложима в световен мащаб система за сертифициране, която ще осигури надеждна оценка на емисиите от метан от цялото производство на природен газ от изкопаеми източници по целия свят; счита, че сертифицирането следва да се одитира и проверява от независима трета страна и да се основава на единен подход към измерването, основаващ се на подробна информация от съответните съоръжения, активи и държави;

25. призовава Комисията да приеме конкретни мерки за идентифициране и справяне с изтичането на метан от свръх големи източници на емисии във всички сектори, без да се ограничава само до енергийния сектор, включително чрез използване на международната обсерватория за емисиите на метан;

26. подчертава значението на програма „Коперник“ и нейната услуга за мониторинг на атмосферата за откриването и наблюдението на свръх големи глобални източници на емисии, както и на по-малки по мащаб източници;

27. подчертава, че въздушното наблюдение също е важно за откриването на изпускане, изгаряне и изтичане на газове; подчертава, че спътниковите данни дават възможност за независима проверка на отпечатъка на дадено предприятие и улесняват ангажимента за намаляване на емисиите; решително подкрепя обмена на информация и технологии между заинтересованите страни в Съюза и на международно равнище, както и с обществеността, с цел той да действа като катализатор на усилията за намаляване на емисиите;

28. приветства инициативите на Комисията за намаляване на емисиите на метан от въгледобивните мини, включително от закрити и изоставени обекти; изразява силната си подкрепа за задължително измерване, отчитане и проверка и откриване и отстраняване на течове за емисиите на метан от въгледобивни мини, включително изискването дружествата, които притежават закрити обекти, или държавите членки (за изоставени мини, за които не съществува собственик, който да е отговорен) да затворят и запечатат ефективно всички изоставени обекти в ЕС възможно най-скоро и да приемат същите мерки за измерване, отчитане и проверка и за откриване и отстраняване на течове, както за обектите в експлоатация; призовава Комисията да предприеме подходящи действия, за да гарантира, че държавите членки обръщат внимание на проблема със собствеността на изоставени обекти и подпомагат мерките за намаляване на емисиите на метан от въгледобивните мини; призовава Комисията да възприеме стандарти за измервателно оборудване и да наложи изискване за измерване по отношение на всички мини; подчертава, че Европейският регистър за изпускането и преноса на замърсители следва да бъде в съответствие с новото докладване, за да се гарантира съгласуваност на политиките;

29. подчертава значението на дейностите по почистване, насочени към предотвратяване и в крайна сметка премахване на емисиите на метан от закритите обекти; призовава Комисията да разработи специална програма за справяне с емисиите на метан от закрити и изоставени въгледобивни мини чрез предоставяне на стимули за бившите въгледобивни мини да предприемат мерки за справяне със своите емисии на метан, без това да води до насърчаване на ползи за собствениците, отговорни за тяхното запечатване, или до пренебрегване на отговорностите им, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“, заложен в член 191, параграф 2 от ДФЕС, и да подкрепи справедливия преход на въгледобивните региони при разработването на алтернативни дейности, които са в съответствие с целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г.; освен това призовава Комисията и държавите членки да обмислят конкретна програма или други действия, включително финансова подкрепа за мониторинг, докладване и проверка и намаляване на емисиите в изоставени нефтени и газови обекти, за които не е известен собственикът, при пълно зачитане на принципа „замърсителят плаща“; подчертава колко е важно подходящото извеждане от експлоатация на такава инфраструктура;

Селско стопанство

30. изразява загриженост, че на селското стопанство се дължи най-големият дял от антропогенните източници на емисии на метан в ЕС; подчертава обаче, че емисиите на парникови газове в ЕС от европейското селско стопанство (включително животновъдството) отчитат намаляване с 22,2 % за периода между 1990 и 2018 г. в ЕС-28, поради намаляване на емисиите на метан в селското стопанство с 21 % (чревна ферментация с 22 % и управление на оборския тор със 17 %); отбелязва обаче, че е налице леко увеличение на емисиите на метан през последните пет години поради увеличения размер на стадата; отбелязва, че макар селското стопанство да е на второ място сред секторите с най-голям общ потенциал за намаляването на емисиите на метан, както е видно от съобщението на Комисията относно стратегията на ЕС за метана, източниците на емисии на метан в този сектор понякога са дифузни, поради което може да породят затруднения във връзка с мониторинга, докладването и проверката; отбелязва обаче, че съществуващата система за мониторинг, основана на методиката от ниво 2, позволява да бъдат предприети действия; подчертава, че емисиите на метан в селското стопанство се дължат предимно на броя на животните, особено на преживните животни; призовава държавите членки да въведат ефективни и устойчиви мерки за справяне с тези емисии в своите национални стратегически планове и призовава Комисията да ги анализира надлежно преди да одобри плановете, с цел да се осигури съгласуваност на политиките; подчертава, че въвеждането на по-строги рамкови условия по отношение на емисиите на метан в селското стопанство, и по-специално в сектора на животновъдството, не трябва да води до изместване на производството в чужбина;

31. посочва, че значителен дял от световните емисии на метан от селското стопанство са с произход извън ЕС, и призовава Комисията да гарантира, че храните продължават да се произвеждат в най-устойчивите в екологично отношение места; подчертава необходимостта ЕС да поеме водачеството в обмена на най-добри практики с търговските си партньори от трети държави с цел намаляване на емисиите на метан от селското стопанство; подчертава значението на международното сътрудничество за намаляването на емисиите на метан;

32. приветства целта на Комисията за многостранен ангажимент и подкрепя активното сътрудничество с международните партньори в рамките на програма „Koronivia Joint Work on Agriculture“ на РКООНИК и на Коалицията за климат и чист въздух, които предоставят важни многостранни платформи за обмен на най-добри практики и за насърчаване на нашите световни партньори да намалят селскостопанското производство, което е източник на емисии на метан, и за подкрепа на техния устойчив преход;

33. припомня, че значителен дял от емисиите на метан в хранително-вкусовата промишленост се дължат на вноса; призовава Комисията да гарантира еднакви условия на конкуренция за европейските производители, като настоява вносът от трети държави да отговаря на същите високи стандарти, както в ЕС;

34. призовава Комисията да оцени приноса на вносните продукти на хранително-вкусовата промишленост за антропогенните емисии на метан в ЕС чрез базата данни EDGAR-FOOD;

35. подчертава, че бъдещите политически решения трябва да осигурят ясна уредба за животновъдния сектор, за да се гарантира известна степен на предвидимост;

36. отбелязва проучването относно статута на новите геномни техники съгласно правото на Съюза и в светлината на решението на Съда на Европейския съюз по дело C-528/16 (SWD(2021)0092), както и съобщението на Комисията, че тя възнамерява да предприеме регулаторни действия в тази сфера, включително оценка на въздействието и обществена консултация относно растенията, получени чрез определени нови геномни техники, с цел поддържане на високо равнище на защита на човешкото здраве и здравето на животните и на околната среда, като същевременно се извличат потенциалните ползи от науката и иновациите, по-специално за да се допринесе за устойчивостта и целите по отношение на устойчивостта в рамките на Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“; подчертава принципа на предпазните мерки и необходимостта да се гарантират прозрачността и свободата на избор за земеделските стопани, преработвателите и потребителите и подчертава, че това действие в рамките на политиката следва да включва оценки на риска и цялостен преглед и оценка на възможностите за проследимост и етикетиране с цел да се постигне целесъобразен регулаторен надзор и да се предостави на потребителите съответната информация, включително за продуктите от трети държави, така че да се гарантират еднакви условия на конкуренция;

37. отбелязва, че екстензивното животновъдство може да доведе до по-ниски емисии на метан от стопанствата, но увеличава емисиите на единица произведен продукт; призовава Комисията и държавите членки да вземат предвид въздействието на стратегиите за смекчаване на последиците върху емисиите на метан в световен мащаб;

38. подчертава значението на селското стопанство за улавянето и съхраняването на въглерод; отбелязва важната роля, която изпълнява по-широката кръгова икономика, както и че следва да се стимулира навлизането на прогресивно поглъщане на емисиите на CO 2 и засиленото кръговото използване на въглерода, като същевременно се избягва допълнителен натиск върху цената на селскостопанската земя, който би бил в ущърб на младите земеделски стопани; настоятелно призовава мерките, които се предприемат, да не възпрепятстват конкурентоспособността на ЕС;

39. призовава Комисията, в съответствие с Европейския законодателен акт за климата, да проучи разработването на нормативна уредба за сертифициране на поглъщането на въглерод въз основа на надеждно и прозрачно отчитане на въглеродните емисии, която да отчита разликите между парниковите газове, и да проверява автентичността на поглъщането на въглерод и да възнаграждава земеделските стопани за техните усилия за смекчаване на последиците;

40. приветства съобщението на Комисията за създаването на експертна група с цел анализ на матрицата на емисиите на метан през жизнения цикъл;

41. настоятелно призовава Комисията да подкрепи държавите членки в събирането на данни относно потенциала на пасищата за улавяне на въглерод, за да се даде възможност за прилагане на по-целенасочен подход към политиката в областта на климата;

42. признава, че животновъдството е ключова дейност, извършвана върху постоянни пасища, която дава възможност за оцеляване, икономическа стабилност и съществуване на селски стопанства в хълмистите и планинските региони, като по този начин се предотвратява обрастването на тези области; призовава Комисията да съсредоточи инвестиционните усилия върху финансирането на иновациите в областта на метановите инхибитори, включително тези за пасищни системи, и да си сътрудничи с трети държави, участващи в подобни изследвания;

43. 2 /N 2 O от възстановените торфища и краткия атмосферен живот на излъчените емисии на метан 2 от пресушените торфища, които причиняват по-нататъшно затопляне; призовава за незабавно възстановяване на торфищата, за да се гарантира най-ползотворно охлаждащо въздействие; отбелязва емисиите на метан, генерирани от възстановяването на торфища; подчертава факта, че при все това, според научните изследвания, ефектът на затопляне достига плато след възстановяването на влажните зони, поради спирането на емисиите на CO/NO от възстановените торфища и краткия атмосферен живот на излъчените емисии на метан ( 20 ) ; подчертава, че това не се отнася за непрекъснатите емисии на COот пресушените торфища, които причиняват по-нататъшно затопляне; призовава за незабавно възстановяване на торфищата, за да се гарантира най-ползотворно охлаждащо въздействие;

44. отбелязва, че съгласно стратегията „От фермата до трапезата“ хранителният режим на повечето европейци не е в съответствие с препоръките за здравословно хранене и че е необходима промяна в моделите на потребление, обхващаща цялото население, към по-здравословни храни, хранителни режими и начин на живот, включително по-голямо потребление на устойчиво произведени растения и храни на растителна основа, например пресни плодове и зеленчуци, пълнозърнести храни и бобови растения, както и предприемане на мерки за справяне с прекомерното потребление на месо и свръхпреработени продукти, което също ще е от полза за околната среда, а именно чрез намаляване на емисиите на метан и хуманно отношение към животните, и ще осигури по-голяма устойчивост на икономиката; подчертава, че изготвянето на научно обосновани препоръки за целия ЕС, включително ясни цели, за устойчиво, здравословно и по-балансирано хранене, като се вземе предвид културното и регионалното многообразие на европейските храни и хранителни режими, както и потребностите на потребителите, би помогнало на потребителите и би ги насърчило, и би дало на държавите членки информация от полза за собствените им усилия за включване на елементи за устойчивост в националните препоръки относно хранителния режим; призовава Комисията да разработи такива препоръки и конкретни действия за ефективно насърчаване на здравословни, устойчиви и по-добре балансирани хранителни режими;

45. подчертава, че технологиите и практиките за ограничаване на емисиите на метан от селското стопанство, включително практиките за устойчиво управление на селскостопанските животни, се развиват с бързи темпове и следва да бъдат стимулирани и приложени възможно най-скоро; призовава Комисията да гарантира, че в ЕС бързо се прилагат доказано ефективни и икономически ефикасни иновации, които смекчават мерките по отношение на метана в селскостопанското производство, и че вече наличните иновации се използват от производителите от ЕС, за да продължи намаляването на емисиите на метан в рамките на общата селскостопанска политика (ОСП) и националните стратегически планове, включително чрез специфични, специално разработени екосхеми и инициативи за улавяне на въглерод в рамките на ОСП и чрез други частни или публични потоци на финансиране; подчертава, че земеделските стопани следва да получат финансови стимули за въвеждане на практики за смекчаване на последиците по линия на програма „Хоризонт Европа“ и средства по инициативата за икономическа устойчивост; признава обаче, че е малко вероятно земеделските стопани сами да решат проблемите с емисиите, свързани с животновъдството; отбелязва, че структурните различия в областта на селското стопанство между отделните държави членки и националните особености ще засегнат разходите за внедряването на тези техники;

46. подчертава, че вече съществуват добре изпробвани практики за подпомагане на намаляването на емисиите от управлението на оборски тор; отбелязва, че тези практики намаляват и количеството амоняк, отделяно от селскостопанския сектор; призовава Комисията да предложи регулаторни мерки, за да се гарантира внедряването на тези техники, с реалистични и амбициозни цели и срокове; подчертава също така, че торовете на основата на азот са причината за голяма част от емисиите на метан; призовава Комисията да предприеме подходящи действия за намаляване на свързаните с това емисии като част от стратегията „От фермата до трапезата“;

47. подчертава ключовата роля, която ЕС следва да играе в подкрепа на научните изследвания, иновациите и развитието, както и в разгръщането на нови устойчиви технологии и практики, за да спомогне за намаляване на емисиите на метан от всички сектори, включително животновъдството, включително чрез подобряване на измерването, отчитането и проверката на емисиите на метан в сектора, за да се проследи напредъкът към постигането на тези цели, и чрез прилагане на технологии, които вече са налични, като например технологии, свързани с измерването, отчитането и проверката; счита, че следва да се разработят мерки за намаляване на емисиите на метан от пасищни животни, които да зачитат здравето на животните и хуманното отношение към тях и да са в съответствие с принципа на предпазливост; посочва по-специално необходимостта от изследвания, в рамките на няколко поколения, на фуражните добавки и призовава Комисията да гарантира своевременното преразглеждане на Регламента относно фуражните добавки ( 21 )

48. счита, че използването на селскостопански отпадъци и остатъци за производството на биогаз може да бъде двигател за кръговата икономика, и подчертава добавената стойност на селскостопанските остатъци, при условие че се спазва принципът на каскадно използване и се прилагат подходящи критерии за устойчивост; посочва, че производството на биогаз от селскостопански остатъци и други органични отпадъци може да намали емисиите на метан в селскостопанския сектор и да стимулира модела „произвеждащ потребител“ (производител и потребител); призовава за по-добра координация и подобрена инфраструктура между земеделските стопани и производителите на енергия от възобновяеми източници, за да се даде възможност за навлизане на местно свързано производство на устойчив биогаз, и счита, че ОСП следва да стимулира смекчаването и намаляването на емисиите на метан и да подпомага мерките за подкрепа в това отношение; съответно призовава Комисията да гарантира пълна съгласуваност между Европейския закон за климата, ОСП и стратегията за метана;

49. приветства признанието в стратегията за метана, че полученият от хранителни или фуражни култури биогаз увеличава емисиите на метан и следователно може да бъдат подкопани ползите от биогаза по отношение на смекчаването на последиците, и че разработването на съоръжения за биогаз следва да се основава предимно на отпадъци или остатъци; призовава Комисията да разработи стабилна, независима схема за сертифициране на произхода по отношение на методите за производство на биогаз и на изходните суровини; подчертава, че производството на биогаз следва да се основава на модел на кръгова икономика на местно равнище, за да се избегнат свързаните с транспорта емисии и разходи; подчертава, че подкрепата следва да не насърчава интензификацията на животновъдството;

50. отбелязва, че развитието на кръговата икономика и биоикономиката може да създаде повече работни места в първичното производство, и подчертава, че за целите на биоикономиката е необходимо да бъдат разработени и/или допълнително интегрирани в обучението и образованието в този сектор нови умения, нови знания и нови дисциплини, за да се предприемат мерки за справяне с обществените промени, свързани с биоикономиката, да се насърчават конкурентоспособността, растежът и създаването на работни места, да се отговори на нуждите на сектора и да се гарантира по-добро съответствие между уменията и работните места;

Отпадъци

51. призовава Комисията през 2022 г. да продължи с анализа на емисиите на метан от утайки и отпадъчни води и да преразгледа Директивата за утайките от отпадъчни води ( 22 ) и Директивата за пречистване на градските отпадъчни води ( 23 ) през 2022 г., които следва да съдържат и мерки за справяне със замърсителите на въздуха и емисиите на парникови газове, и по-специално метан; освен това призовава Комисията да бъде амбициозна и да включи силен акцент върху емисиите на метан в прегледа през 2024 г. на Директивата относно депонирането на отпадъци ( 24 ) и в предстоящия преглед на Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП); подчертава необходимостта от мерки, изискващи от депата за отпадъци да използват биометана, който произвеждат, докато енергийното му съдържание спадне под дадена полезна стойност, и когато вече не е възможно да се използва биометанът, произведен в депо за отпадъци, да се използват биологично окисляване и други технологии в горещите точки, за да се намалят оставащите емисии на метан; припомня във връзка с това, че емисиите на метан от сектора на отпадъците отчасти се дължат на течове от инсталации за биогаз; призовава Комисията да публикува насоки относно най-добрите методи за изграждане и експлоатация на инсталации за биогаз с цел предприемане на мерки за справяне с течовете, дължащи се на лоша поддръжка, експлоатация и проектиране; припомня освен това, че ДЕП допринесе за намаляването на замърсяването от промишлени дейности; подчертава обаче, че обезвреждането на отпадъци в депа не е обхванато от нито един референтен документ за най-добрите налични техники (НДНТ);

52. подчертава, че обезвреждането на отпадъци в депа, което представлява най-нежелателният вариант в йерархията на управлението на отпадъците, е най-замърсяващият начин за управление на отпадъците както по отношение на емисиите на парникови газове, така и на другите замърсители във въздуха, почвата и водата; призовава държавите членки да спазват изцяло действащите изисквания на Директивата относно депонирането на отпадъци и призовава директивата да бъде приведена в съответствие с общите принципи на плана за действие за кръговата икономика, включително целта за 2016 г., до която дата количеството на депонираните биоразградими отпадъци трябваше да бъде намалено до 35 % или по-малко в сравнение с нивата от 1995 г.; призовава Комисията да разработи всеобхватна стратегия, за да гарантира, че държавите членки, които не са постигнали съответствие с тази целева стойност, предприемат корективни мерки и действия; призовава Комисията да подкрепи държавите членки в усилията им да се откажат от депата за отпадъци; освен това изразява загриженост, че през 2017 г. 15 държави членки не бяха изпълнили изцяло задължението, предвидено в директивата, за третиране на отпадъците преди депонирането им; във връзка с това припомня призива от своята резолюция от 10 февруари 2021 г. относно новия план за действие за кръгова икономика за привеждане на Директивата относно депонирането на отпадъци в съответствие с общите принципи на плана за действие за кръговата икономика и за фокусиране на бъдещото преразглеждане на съответните директиви върху предотвратяването и ограничаването на генерирането на остатъчни отпадъци, както и за подобряване на целта от 10 % депониране на отпадъци чрез определяне на таван за депонирането, изразен в килограми на човек за година, за да се постигнат най-добрите екологични резултати от комбинираното въздействие на намаляването, повторната употреба, рециклирането и компостирането, като същевременно се сведе до минимум депонирането на остатъци; счита освен това, че би било постигнато подобрение с ключово значение, ако се гарантира, че методиката за отчитане на парниковите газове от депата е по-стабилна и хармонизирана в целия ЕС;

53. във връзка с гореизложеното призовава Комисията: — да определи задължителни цели на ЕС по отношение на търговските и промишлените отпадъци, тъй като все още няма конкретни цели по този въпрос; — да предложи цели за ограничаване на генерирането на остатъчни отпадъци в планирания преглед на Рамковата директива за отпадъците (25) и на Директивата относно депонирането на отпадъци през 2024 г.; — да приведе Директивата относно депонирането на отпадъци в съответствие с общите цели на ЕС в областта на изменението на климата и намаляването на емисиите на парникови газове, след задълбочен анализ с цел по-добро справяне с проблемите, свързани с парниковите газове; — да изготви референтен документ за най-добрите налични техники (НДНТ) за депониране на отпадъци, включително разпоредби относно метана;

54. призовава Комисията да наблюдава напредъка, постигнат от държавите членки по отношение на разделното събиране на биологични отпадъци — правило, което следва да бъде приложено до 2023 г.; припомня, че съгласно йерархията за третиране на отпадъците държавите членки са правно задължени да предприемат мерки за насърчаване на рециклирането на биологични отпадъци, което включва компостиране и смилане на биологични отпадъци, като се има предвид, че биологичните отпадъци обикновено се събират и обработват на местно равнище; поради това подчертава, че Комисията следва да насърчава по-нататъшното сътрудничество между регионите и държавите членки, както и хармонизирането посредством обмен на най-добри практики;

55. повтаря целите на новия план за действие относно кръговата икономика за постигане на значителен кръгов характер и избягване на изпускането на емисии на парникови газове, и по-специално на метан, от затворения цикъл; разбира, че за да се прилага успешно йерархията на отпадъците и за да се отдава по-голям приоритет на третирането на отпадъците, следва да се насърчава истински интегрирано управление на отпадъците;

56. подчертава, че процедурите за закриване и последващи грижи за клетките на депата са от ключово значение за намаляване на течовете, като се взема предвид целият жизнен цикъл на депата за отпадъци; призовава Комисията да предостави подкрепа, съобразена с условията във всяка държава членка, за да се гарантира пълно прилагане на йерархията на управлението на отпадъци, като се постави акцент върху предотвратяването на отпадъци, постигането на целта за разделяне при източника и за разделно събиране на биологичните отпадъци до 31 декември 2023 г., включително чрез насърчаване на сътрудничеството между публичния и частния сектор за осигуряване на висока степен на разделно събиране, рециклиране и оползотворяване на биоразградимите отпадъци, така че да се осигури ефективно отклоняване от депата, без да се предоставя финансиране от ЕС за изгаряне; подчертава, че винаги следва да има осъществима възможност за биологично преработване, например компостиране или анаеробно разлагане; отчита във връзка с това потенциала на анаеробното разлагане от биоразградими отпадъци, което позволява производство на биометан; подчертава, в съответствие с йерархията на управление на отпадъците, че изгарянето е едва на предпоследно място сред вариантите за управление на отпадъците, и припомня позициите си относно изгарянето, изложени в резолюцията си от 10 февруари 2021 г. относно новия план за действие за кръговата икономика;

57. подчертава, че повърхностите на водоемите са източник от световно значение на емисии на парникови газове, включително на метан, основно поради натрупването на утайки във водоемите, и че премахването на язовирните стени може да доведе до значително намаляване на емисиите от водоемите; призовава Европейската агенция за околна среда да събере информация по този въпрос с цел да се извърши оценка на потенциалните политически мерки;

o

o o

58. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

(1) ОВ L 328, 21.12.2018 г., стp. 1.

(2) ОВ L 243, 9.7.2021 г., стp. 1.

(3) ОВ C 232, 16.6.2021 г., стp. 28.

(4) ОВ C 270, 7.7.2021 г., стp. 2.

(5) Приети текстове, P9_TA(2021)0040.

(6) Приети текстове, P9_TA(2021)0107.

(7) Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura и H. Zhang, „Anthropogenic and Natural Radiative Forcing“ („Антропогенно и естествено радиационно форсиране“), Изменение на климата 2013 г.: Физико-научни основи, Принос на работна група I към петия доклад за оценка, изготвен от Междуправителствения комитет по изменение на климата, глава 8, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2013 г., стр. 714.

(8) Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. и др., „Preindustrial 14CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions“ („Датиране с въглерод-14 на метан (14CH4) от прединдустриалния период показва по-високи антропогенни емисии на метан“), списание Nature, брой 578, 2020, стр. 409 — 412, наред с други.

(9) Световна здравна организация, „Ambient Air Pollution: a global assessment of exposure and burden of disease“ (Замърсяване на атмосферния въздух: глобална оценка на експозицията и тежестта на заболяванията), 2016 г.

(10) Европейска агенция за околна среда, „Качество на въздуха в Европа — доклад за 2020 г.“, стр. 7.

(11) Регламент (ЕО) № 166/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 януари 2006 г. за създаване на Европейски регистър за изпускането и преноса на замърсители и и за изменение на Директиви 91/689/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 33, 4.2.2006 г., стр. 1).

(12) Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (ОВ L 334, 17.12.2010 г., стр. 17).

(13) Работен документ на службите на Комисията от 17 септември 2020 г., придружаващ съобщението на Комисията, озаглавено „Засилване на европейската амбиция в областта на климата за 2030 г.: инвестиция в неутрално по отношение на климата бъдеще в полза на нашите граждани“ (SWD(2020)0176).

(14) Глобална оценка на метана на Програмата на ООН за околната среда за 2021 г.

(15) Директива (ЕС) 2016/2284 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2016 г. за намаляване на националните емисии на някои атмосферни замърсители, за изменение на Директива 2003/35/ЕО и за отмяна на Директива 2001/81/ЕО (ОВ L 344, 17.12.2016 г., стр. 1).

(16) Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021 — 2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 26).

(17) Съобщение на Комисията от 8 юли 2020 г., озаглавено „Тласък за неутралната по отношение на климата икономика: стратегия на ЕС за интеграция на енергийната система“ (COM(2020)0299).

(18) Приети текстове, P9_TA(2021)0277.

(19) Предложение на Комисията от 15 декември 2020 г. за регламент относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура и за отмяна на Регламент (ЕС) № 347/2013 (COM(2020)0824).

(20) Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. и Couwenberg, J., „Prompt rewetting of drained peatlands reduce climate warming despite methane emissions“ („Бързото възстановяване на пресушените торфища намалява затоплянето на климата въпреки емисиите на метан“), Nature Communications, 11, 1644 (2020 г.).

(21) Регламент (ЕО) № 1831/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно добавки за използване при храненето на животните (ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 29).

(22) Директива 86/278/ЕИО на Съвета от 12 юни 1986 г. за опазване на околната среда, и по-специално на почвата, при използване на утайки от отпадъчни води в земеделието (ОВ L 181, 4.7.1986 г., стр. 6).

(23) Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. за пречистването на градските отпадъчни води (ОВ L 135, 30.5.1991 г., стр. 40).

(24) Директива 1999/31/EО на Съвета от 26 април 1999 г. относно депонирането на отпадъци (ОВ L 182, 16.7.1999 г., стр. 1).

(25) Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 година относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (ОВ L 312, 22.11.2008 г., стр. 3).