P9_TA(2020)0369

Генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34–3)

Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията относно подновяването на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D069149/02 — 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Европейският парламент,

— като взе предвид проекта на решение за изпълнение на Комисията относно подновяването на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D069149/02,

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно генетично модифицираните храни и фуражи (1), и по-специално член 11, параграф 3 и член 23, параграф 3 от него,

— като взе предвид гласуването в посочения в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 Постоянен комитет по хранителната верига и здравето на животните, проведено на 26 октомври 2020 г., по време на което не беше прието становище,

— като взе предвид членове 11 и 13 от Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2),

— като взе предвид становището на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ), прието на 3 декември 2008 г. и публикувано на 18 декември 2008 г. (3),

— като взе предвид становището, прието от ЕОБХ на 25 септември 2019 г. и публикувано на 7 ноември 2019 г. (4),

— като взе предвид предходните си резолюции, в които възразява срещу разрешаването на генетично модифицирани организми („ГМО“) (5),

— като взе предвид член 112, параграфи 2 и 3 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид предложението за резолюция на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните,

А. като има предвид, че с Решение № 2009/813/ЕО на Комисията (6) се разрешава пускането на пазара на храни и фуражи, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034; като има предвид, че в обхвата на това разрешение попада също така пускането на пазара на продукти, различни от храни и фуражи, съдържащи или състоящи се от генетично модифицирана царевица MON 89034, предназначени за същата употреба, както всеки друг вид царевица, с изключение на отглеждане;

Б. като има предвид, че на 3 август 2018 г. дружеството Monsanto Europe N.V. подаде от името на Monsanto Company, САЩ заявление до Комисията в съответствие с членове 11 и 23 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 за подновяване на това разрешение;

В. като има предвид, че на 3 декември 2008 г. ЕОБХ даде положително становище във връзка с първоначалното заявление, което беше публикувано на 18 декември 2008 г.;

Г. като има предвид, че на 25 септември 2019 г. ЕОБХ даде положително становище във връзка със заявлението за подновяване на разрешението, което беше публикувано на 7 ноември 2019 г.;

Д. като има предвид, че генетично модифицираната царевица MON 89034 е създадена с цел да произвежда синтетичните инсектицидни протеини Cry1A.105 и Cry2Ab2 (известни също като Bt токсини) с повишена токсичност в сравнение с естествените бактерии, от които се получават, с цел защита от определени люспокрили вредители (7);

Е. като има предвид, че в Регламент (ЕО) № 1829/2003 се посочва, че генетично модифицираните храни и фуражи не трябва да имат отрицателно въздействие върху човешкото здраве, здравето на животните или околната среда, и се изисква при изготвянето на решението си Комисията да взема предвид всички съответни разпоредби на законодателството на Съюза и други законни фактори, свързани с разглеждания проблем;

Опасения на държавите членки във връзка със становищата на ЕОБХ

Ж. като има предвид, че по време на периода на консултации във връзка с първоначалното заявление за разрешение държавите членки представиха много критични забележки по проекта на становище на ЕОБХ (8); като има предвид, че тези критични забележки включват опасения, че изследването с хранене на бройлери е неподходящо за оценка на токсикологичната безопасност поради следните причини: не взема под внимание токсикологичните крайни точки, предложението за план за мониторинг на околната среда на заявителя не е в съответствие с целите, определени в приложение VII към Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (9), комбинаторните ефекти на двата токсина не са проучени, повишената алергенна активност вследствие на протеините Cry1A.105 и Cry2Ab2 в храни и фураж от генетично модифицираната царевица MON 89034 не може да бъде изключена и заключението относно еквивалентността по същество на генетично модифицираната царевица MON 89034 и немодифицираната царевица са преждевременни;

З. като има предвид, че по време на периода на консултации във връзка със заявлението за подновяване на разрешението държавите членки отново представиха много критични забележки по проекта на становище на ЕОБХ (10); като има предвид, че тези критични забележки включват констатацията, че в последните годишни доклади за мониторинг не се посочва фактът, че неотдавна в Европа (във Франция) са регистрирани диворастящи растения теосинт, които са способни да се кръстосват с царевицата, и че планът за мониторинг въз основа на съгласието, дадено с Решение № 2005/635/ЕО (11) на Комисията, и докладите за мониторинг (2010 — 2018 г.) съдържат съществени недостатъци и не са в съответствие нито с Директива № 2001/18/ЕО и съответните насоки, нито с насоките на ЕОБХ за мониторинг на околната среда след пускането на пазара; освен това много държави членки отново изразиха загриженост във връзка с първоначалната оценка на риска на ЕОБХ (12);

Невалидни изследвания за токсичност

И. като има предвид, че са осъществени проучвания за безопасност с протеини Cry1A.105 и Cry2Ab2, произведени в щам на E. coli с цел оценка на острата токсичност и разграждането в храносмилателните сокове; като има предвид, че компетентен орган на държава членка изрази загриженост във връзка с липсата на еквивалентност между протеините, експресирани в E. coli и в MON 89034 (13), което поражда съмнения относно валидността на тези изследвания за токсичност;

Й. като има предвид, че като цяло на токсикологичните изпитвания с изолирани протеини може да се отдаде малко значение поради факта, че въздействието на протеина в комбинация със самото растение не се взема предвид;

К. като има предвид например, че някои растения, включително царевицата, произвеждат по естествен път инхибитори на протеазата, за които е доказано, че забавят разграждането на Bt токсините; като има предвид, че това води до много по-висока токсичност на Bt токсина, ако се поглъща заедно с растителната тъкан, отколкото когато е само той; като има предвид, че проучване от 1990 г., проведено от учени в Monsanto, показа, че дори наличието на изключително ниски нива на инхибитори на протеазата увеличава инсектицидната активност на Bt токсините до 20 пъти (14); като има предвид, че това взаимодействие никога не е оценявано, нито посочвано от ЕОБХ в неговите оценки на риска във връзка с генетично модифицираните Bt растения;

Л. като има предвид, че е доказано, че факторите, които засилват токсичността на Bt токсините, могат да повлияят и на тяхната селективност (15): ако се увеличи ефикасността на действието на Bt токсина върху целевите организми, селективността му може да бъде намалена едновременно с това и по-широк кръг от нецелеви организми могат да станат уязвими; като има предвид, че въпреки че досега не са правени систематични изследвания, няколко проучвания показват въздействието на инхибиторите на протеазата в съчетание с Bt токсини върху нецелеви насекоми (16);

М. като има предвид, че рискът от по-висока токсичност за хората и бозайниците, дължащ се на взаимодействието между инхибитор на протеаза и Bt токсини в генетично модифицираните растения, не е познат;

Въпроси относно способността на Bacillus thuringiensis (Bt) да модифицира имунния отговор (адювантност)

Н. като има предвид, че няколко проучвания показват, че са наблюдавани странични ефекти, които могат да засегнат имунната система вследствие на експозицията на Bt токсини, както и че някои Bt токсини могат да имат адювантни свойства (17), което означава, че те могат да увеличат алергенността на други протеини, с които влизат в контакт;

О. като има предвид, че макар ЕОБХ да признава, че за Cry1Ac (18) е доказано, че действа като адювант, неговото заключение е, че тъй като царевицата не е храна, обичайно водеща до алергии, адювантният ефект на Cry протеините, наблюдаван след висока доза интрагастрално или интраназално приложение, е малко вероятно да породи опасения относно алергенността (19); като има предвид обаче, че ЕОБХ не взема предвид факта, че царевицата произвежда инхибитор на протеаза (20) и следователно трябва да се допусне много по-бавно разграждане на Bt токсините, ако са погълнати с растителния материал, отколкото когато са само те; като има предвид, че тази разлика може също така да засили нейната адювантност и прави изследванията, при които се използват изолирани протеини, невалидни; като има предвид, че не са осъществени емпирични изследвания за проучване на действителната имуногенност на Bt токсина, произведен от генетично модифицираното растение; като има предвид, че разграждането на протеините в храносмилателните сокове, което също е валидно за оценката на възможна алергенност, е изпитано с помощта на протеини, произведени от изолирани бактерии E. coli;

Устойчиви на вредители култури (Bt култури): въздействие върху нецелеви организми и повишена резистентност

П. като има предвид, че за разлика от употребата на инсектициди, при която експозицията е по време на пръскането и за ограничен период от време след това, използването на генетично модифицирани Bt култури води до непрекъсната експозиция на целеви и нецелеви организми на Bt токсини;

Р. като има предвид, че допускането, че действието на Bt токсините е само едно и насочено към конкретна цел, вече не може да се счита за правилно и не може да се изключи действие върху нецелеви организми (21); като има предвид, че се съобщава, че нарастващ брой нецелеви организми са засегнати по много начини; като има предвид, че в неотдавнашен преглед са посочени 39 рецензирани публикации, в които се съобщава за значително неблагоприятно въздействие на Bt токсините върху много видове, които са „извън обсега на разпространение“ (22);

С. като има предвид, че комбинаторните ефекти, като съчетанието с инхибитор на протеаза, могат значително да допринесат за токсичността на Bt токсините; като има предвид, че въпросът за селективността е от особено значение за синтетичните Bt токсини, като Cry1A.105 и Cry2Ab2, които могат да демонстрират по-ниска селективност в комбинация с по-висока токсичност; като има предвид, че ЕОБХ продължава да счита, че Bt токсините засягат само ограничен кръг от нецелеви организми, без да взема предвид комбинаторните ефекти; като има предвид, че по-широк кръг от нецелеви организми могат да бъдат изложени на Bt токсини чрез разливане, отпадъци и оборски тор;

Т. като има предвид, че при оценката на риска не са оценени никакви въздействия върху нецелевите организми; като има предвид, че компетентен орган на държава членка отбелязва, че проучванията са недостатъчни, за да се заключи, че експозицията на околната среда и съответно въздействието върху нецелевите организми ще бъдат пренебрежими и че доказателствата от изпитванията от няколкото налични проучвания сочат, че във фекалиите на селскостопанските животни, хранени с Bt култури, ще има Bt токсини, както и че следователно при пускането на пазара на Bt култури следва да бъдат представени изпитвания, за да се формулират заключения относно последващото въздействие върху нецелевите организми и рисковете за тях (23);

У. като има предвид, че при оценката на риска не е взето предвид развитието на резистентност при целевите вредители към Bt токсините, което може да доведе до използването на по-малко безопасни за околната среда пестициди или до увеличаване на дозите, нито е взет предвид броят на приложенията по отношение на генетично модифицираната култура в държавата на отглеждане; като има предвид, че Агенцията за опазване на околната среда на САЩ предлага постепенно премахване през следващите три до пет години на много от настоящите хибриди Bt царевица, както и на някои сортове Bt памук, поради увеличаването на устойчивостта на насекомите към тези култури (24);

Ф. като има предвид, че макар да се твърди, че използването на Bt култури води до намаляване на употребата на инсектициди, в неотдавнашно проучване, публикувано в Съединените щати (25), се констатира, че няколко анализа на влиянието на Bt културите върху моделите на употреба на пестициди изглежда не са разглеждали третирането на семена и поради това може да са представили по-голямо намаляване на употребата на инсектициди (особено „третирана площ“), свързана с Bt култури; като има предвид, че в същото проучване се констатира, че третирането на семена с неоникотиноиди често се използва заедно с Bt царевица и соеви култури, че този начин на употреба може да има нежелани последици, а именно устойчивост при целевите вредители, огнища на нецелеви вредители и замърсяване с вредни каскадни последици за дивата природа и че някои от тези последици вече са се появили; като има предвид, че Съюзът забрани употребата на открито на три неоникотиноида, включително покритията на семена, поради тяхното въздействие върху медоносните пчели и други опрашители (26);

Х. като има предвид, че Съюзът е страна по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, което ясно показва, че както държавите износителки, така и държавите вносителки имат международни отговорности по отношение на биологичното разнообразие;

Преглед на литературата

Ц. като има предвид, че съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 на Комисията (27) се изисква заявителите да предприемат преглед на литературата във връзка с процедурата на подновяване; като има предвид, че при търсенето на специализирана литература са открити 285 публикации, от които, след прилагане на определените от заявителя критерии за допустимост и включване, са били подбрани само пет публикации, счетени от него от значение за оценката на безопасността или за молекулната характеристика на храните и фуражите; като има предвид, че компетентен орган на държава членка отбелязва, че при търсенето на специализирана литература не е взето надлежно под внимание възможното неблагоприятно въздействие за здравето на човека и на животните, тъй като следните термини не са били включени в търсенето: „токсичност“, „токсичен“, „проучвания на животни“, „токсично въздействие“, „неблагоприятно въздействие“ и „въздействие върху здравето“ (28); като има предвид, че по принцип прегледите на литературата, осъществявани от заявителите с цел подновяване на разрешения във връзка с генетично модифицирани организми, не са с високо качество;

Недемократичен процес на вземане на решения

Ч. като има предвид, че при гласуването, проведено на 26 октомври 2020 г. от посочения в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 Постоянен комитет по хранителната верига и здравето на животните, не беше изразено становище, което означава, че разрешението не е подкрепено от квалифицирано мнозинство от държавите членки;

Ш. като има предвид, че Комисията признава за проблемен факта, че решенията за разрешаване на ГМО продължават да се приемат от Комисията без квалифицирано мнозинство от държави членки, което е точно изключението за разрешенията за продукти като цяло, но се е превърнало в правило при вземането на решения относно разрешенията за генетично модифицирани храни и фуражи;

Щ. като има предвид, че по време на осмия си мандат Парламентът прие общо 36 резолюции, в които се възразява срещу пускането на пазара на ГМО за храни и фуражи (33 резолюции) и срещу отглеждането на ГМО в Съюза (три резолюции); като има предвид, че до момента Парламентът прие единадесет възражения от началното на деветия си мандат; като има предвид, че нямаше квалифицирано мнозинство от държави членки в подкрепа на разрешаването на нито един от тези ГМО; като има предвид, че макар самата тя да признава, че процесът не е достатъчно демократичен, и въпреки липсата на подкрепа от държавите членки и възраженията на Парламента, Комисията продължава да разрешава ГМО;

AA. като има предвид, че съгласно Регламент (ЕС) № 182/2011 Комисията може да реши да не разрешава даден ГМО, когато няма квалифицирано мнозинство от държави членки, гласували „за“ в апелативния комитет (29); като има предвид, че в това отношение не се изисква промяна на законодателството;

1. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията превишава изпълнителните правомощия, предвидени в Регламент (ЕО) № 1829/2003;

2. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията не е в съответствие с правото на Съюза, доколкото не е съгласуван с целта на Регламент (ЕО) № 1829/2003, която, в съответствие с общите принципи, определени в Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета ( 30 ) , е да осигури основата за обезпечаването на висока степен на защита на живота и здравето на човека, на здравето на животните и на хуманното отношение към тях и на интересите на околната среда и на потребителите по отношение на генетично модифицираните храни и фуражи, като едновременно с това се гарантира ефективното функциониране на вътрешния пазар;

3. отправя искане към Комисията да оттегли своя проект на решение за изпълнение;

4. приветства факта, че в писмо от 11 септември 2020 г. до членовете на ЕП Комисията в крайна сметка призна необходимостта да се взема предвид устойчивостта, когато става въпрос за решения за разрешаване на ГМО ( 31 ) ; изразява силно разочарование обаче, че на 28 септември 2020 г. Комисията разреши вноса на друга генетично модифицирана соя ( 32 ) въпреки възражението на Парламента и факта, че мнозинството от държавите членки гласуваха „против“;

5. призовава Комисията да предприеме спешни действия по отношение на разработването на критерии за устойчивост с пълното участие на Парламента; призовава Комисията да предостави информация за това как ще бъде осъществен този процес и в какви срокове;

6. отново настоятелно призовава Комисията да вземе предвид в процеса на предоставяне на разрешение задълженията на Съюза съгласно международните споразумения, като Парижкото споразумение относно изменението на климата, Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и целите за устойчиво развитие на ООН;

7. отново призовава Комисията да спре разрешаването на ГМО, независимо дали са предназначени за отглеждане или за употреба в храни и фуражи, когато в апелативния комитет не е представено становище от държавите членки в съответствие с член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 182/2011;

8. призовава ЕОБХ най-накрая да приеме съществените разлики между естествените Bt токсини и тези, изразени чрез синтетични трансгени в генетично модифицираните растения, и да разшири своята оценка на риска, за да се вземат изцяло предвид всички взаимодействия и комбинаторни ефекти между Bt токсините, генетично модифицираните растения и техните съставки, остатъчните вещества от пръскането с добавъчни хербициди, околната среда, както и въздействието върху здравето и безопасността на храните;

9. призовава ЕОБХ вече да не приема изследвания за токсичност на основата на изолирани протеини, които е вероятно да са различни по структура и биологично въздействие от тези, които се произвеждат от самото растение, и да изисква всички изпитвания да се извършват с тъкан от генетично модифицираното растение;

10. призовава ЕОБХ да гарантира, че данните от полевите изпитвания или оранжериите обхващат достатъчно широк спектър от агрономични и екологични условия, за да се оцени въздействието на всички стрес фактори, които трябва да се очакват по време на отглеждането, върху генната експресия и растителния състав;

11. призовава ЕОБХ да гарантира, че данните от полевите изпитвания или оранжериите обхващат достатъчно широк спектър от различни сортове, за да се оцени въздействието на различните генетични среди върху генната експресия и растителния състав;

12. призовава ЕОБХ да изиска данни относно въздействието на консумацията на храни и фуражи, получени от генетично модифицирани растения, върху чревния микробиом;

13. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 1.

(2) ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

(3) Scientific opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organism on the application (Reference EFSA-GMO-NL-2007-37) for the placing on the market of the insect-resistant genetically modified maize MON89034, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto, (Научно становище на Експертната група по генетично модифицирани организми на ЕОБХ относно заявление за пускане на пазара (реф. № EFSA-GMO-NL-2007-37) на устойчива на насекоми генетично модифицирана царевица MON 89034 за употреба като храна и фураж, внос и преработка, подадено от Monsanto съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) Scientific opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on the assessment of genetically modiﬁed maize MON 89034 for renewal authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-015) (Научно становище на Експертната група по генетично модифицирани организми на ЕОБХ относно оценката на генетично модифицираната царевица MON 89034 за подновяване на разрешението съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 (заявление EFSA-GMO-RX-015)), EFSA Journal 2019; 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5) В рамките на осмия си мандат Европейският парламент прие 36 резолюции, в които възразява срещу разрешаването на ГМО. Освен това в рамките на деветия си мандат Парламентът прие следните резолюции:

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0028).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0029).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 и DAS-40278-9, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0030).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията относно подновяването на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0054).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията относно подновяването на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 89788 (MON-89788-1), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0055).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и подкомбинации MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и NK603 × DAS-40278-9, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0056).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три, четири или пет от отделните събития Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 и GA21, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0057).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 май 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0069).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проект на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и NK603, и за отмяна на Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1111 на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0291).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0292).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проект на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0293).

(6) Решение 2009/813/ЕО на Комисията от 30 октомври 2009 г. за разрешаване пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34-3) съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 289, 5.11.2009 г., стр. 21).

(7) Първо становище на ЕОБХ, стр. 21 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8) Забележки на държавите членки: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042.

(9) Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 март 2001 г. относно съзнателното освобождаване на генетично модифицирани организми в околната среда и за отмяна на Директива 90/220/ЕИО на Съвета (ОВ L 106, 17.4.2001 г., стр. 1).

(10) Забележки на държавите членки: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(11) Commission Decision 2005/635/EC of 31 August 2005 concerning the placing on the market, in accordance with Directive 2001/18/EC of the European Parliament and of the Council, of an oilseed rape product (Brassica napus L., GT73 line) genetically modified for tolerance to the herbicide glyphosate (Решение 2005/635/ЕО на Комисията от 31 август 2005 г. относно пускането на пазара, в съответствие с Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета, на продукти от маслодайна рапица (Brassica napus L., линия GT73), генетично модифицирана за резистентност към хербицида глифосат) (ОВ L 228, 3.9.2005 г., стр. 11).

(12) Вж. съображение Ж.

(13) Вж. забележките на държавите членки, стр. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 и забележките на държавите членки, стр. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ‘Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors’, (Потенциране на инсектицидната активност на Bacillus thuringiensis от инхибитори на сериновата протеаза), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, стр. 1145 — 1152.

(15) Вж. например Then, C., ‘Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity’ (Оценка на риска във връзка с токсини, получени от Bacillus thuringiensis: синергия, ефикасност и селективност), Environmental Science Pollution Research, 2010, 17, стр. 791 — 797.

(16) Вж. например Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., ‘Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.’ (Квантификация на токсини в култивар на памук Cry1Ac + CpTI и възможно въздействие върху медоносната пчела Apis mellifera L.), Ecotoxicology, 2010, 19, стр. 1452 — 1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. and Bigler, F., ‘Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees’ (Въздействие на поглъщането на Bt трансгенен пчелен прашец, Bt токсин и инхибитор на протеаза (SBTI) върху развитието на хипофарингеалните жлези на медоносните пчели), Apidologie, 2005, 36(4), стр. 585 — 594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; и Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., ‘Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover’ (Въздействие на трансгенни памукови растения върху нецелеви вредител, Aphis gossypii Glover), Ecological Entomology, 30(3), стр. 307 — 315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) За преглед вж. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ‘An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals’ (Преглед на безопасността и биологичните ефекти на Cry токсините от вида Bacillus thuringiensis при бозайниците), Journal of Applied Toxicology, май 2016, 36(5), стр. 630 — 648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac е един от малкото Bt токсини, които са подробно изследвани от ЕОБХ.

(19) Първо становище на ЕОБХ, стр. 16 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20) Вж. съображение К.

(21) Вж. например Hilbeck, A. and Otto, M. ‘Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment’ (Специфика и комбинаторни ефекти на Cry токсините от вида Bacillus thuringiensis в контекста на оценката на риска във връзка с генетично модифицираните организми), Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ‘Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design’ (Инсектицидни Bt култури. Провал при проектирането на подхода на ЕОБХ за генетично модифицирани Bt растения), RAGES 2020, стр. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23) Забележки на държавите членки, стр. 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F., ‘Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops’ (Широкомащабното внедряване на третиране на семена, причина за ускореното увеличаване на употребата на неоникотиноидни инсектициди и превантивно управление на вредителите по полевите култури в САЩ), Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, стр. 5088 — 5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26) Неоникотиноиди, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27) Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 на Комисията от 3 април 2013 г. относно заявленията за разрешение за генетично модифицирани храни и фуражи в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) № 641/2004 и (ЕО) № 1981/2006 на Комисията (ОВ L 157, 8.6.2013 г., стр. 1).

(28) Забележки на държавите членки, стр. 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29) Комисията „може“, а не „трябва“ да продължи с издаването на разрешение, ако в апелативния комитет няма квалифицирано мнозинство от държави членки, в съответствие с член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 182/2011.

(30) Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.