Препоръката на Съвета е подходящ инструмент в областта на образованието и обучението, в която компетентността на ЕС се ограничава до подпомагане на усилията на държавите членки. Този инструмент често се използва за действия на европейско равнище в сферата на образованието и обучението. Като правен инструмент тя представлява израз на ангажимента на държавите членки за прилагане на мерките, набелязани в текста, и дава по-солидна политическа основа за сътрудничество в тази област при пълно зачитане на компетентността на държавите членки в сферата на образованието и обучението.

3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

•Последващи оценки/проверки за пригодност на действащото законодателство

Неприложимо.

•Консултации със заинтересованите страни

През декември 2016 г. бе проведена конференция на тема „Страхотен старт в живота! Най-доброто образование в ранна детска възраст“, в която взеха участие 250 експерти, длъжностни лица, разработващи политики, и професионалисти с практически опит. Заключенията от конференцията бяха взети под внимание при изготвянето на това предложение. Освен това бяха взети предвид съответните констатации от обществените консултации в рамките на инициативата „Равновесие между професионалния и личния живот“ и Европейския стълб на социалните права.

След редица предишни консултации, свързани с предложения за основни принципи на рамката за качество на образованието и грижите в ранна детска възраст, на 31 януари 2018 г. Комисията организира специална консултационна среща със заинтересовани страни. В нея участваха представители на широк кръг организации на гражданското общество, както и представители на организации от държавите членки, работещи в областта на образованието и ученето през целия живот, закрилата и правата на детето, родителски и семейни асоциации, мрежи за борба със социалното неравенство, специализирани образователни институции, агенции за хора с увреждания и учителски съюзи. Срещата на заинтересованите страни потвърди и приветства цялостния подход, като предостави допълнителна информация за настоящите предизвикателства и за възможните решения в сектора.

·Заинтересованите страни подчертаха необходимостта от социално приобщаване и от набелязването на конкретни групи деца (или семейства), за да се гарантира, че те няма да останат в периферията. Те изтъкнаха също важността да се осигури еднакво качество навсякъде, включително в селските райони, да се обърне специално внимание върху нуждите на децата, да се набележат цели и задачи, подходящи за възрастта, както и да се отдаде по-голямо значение на ученето чрез игра.

·Наред с това заинтересованите страни подчертаха необходимостта да се отчете фактът, че рамката за качество има за цел не само да определи минимални стандарти, но и да насърчи държавите членки да предоставят висококачествени услуги. В допълнение препоръката на Съвета трябва да осигури подкрепа на ниво държава членка или система и да създаде условия за гъвкавост, която да даде възможност на различните държави да преразгледат собствения си подход към качеството.

•Събиране и използване на експертни становища

През последните две години Комисията работи с ключови експерти в целия ЕС за определянето на фактори за качество и за разработването на инструменти за самооценка. Други основни източници са посочени по-долу:

(1)Ще бъдат включени данни за достъпа, участието и качеството от доклада „Основни данни за образованието и грижите в ранна детска възраст“ на мрежата „Евридика“ (2016 г.), от Обзора на образованието и обучението (2017 г.), както и от публикацията на ОИСР (2017 г.) „Силно начало V: Основни индикатори за образованието и грижите в ранна детска възраст“.

(2)CARE (2016 г.), Анализ на качеството на учебния план и преглед на въздействието на европейското образование и грижи в ранна детска възраст, Препоръки за политиката по отношение на качеството. В резултат на този мултидисциплинарен европейски изследователски проект бяха изготвени заключения и препоръки относно учебния план, качеството, благосъстоянието, въздействието, достъпа, финансирането и управлението, както и относно ролята на професионалистите.

(3)Европейска експертна мрежа по икономика на образованието — EENEE (2017 г.), „Ползите от образованието и грижите в ранна детска възраст и условията, при които те могат да бъдат реализирани“. В този доклад се посочват различни видове фактори, които могат да повлияят върху реализирането на тези потенциални ползи.

(4)NESET (2017) Current state of national early childhood education and care quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing early childhood education and care quality in EU Member States [Мрежа от експерти, работещи по социалните измерения на образованието и обучението – NESET (2017 г.), Настоящо състояние на националните рамки за качество на образованието и грижите в ранна детска възраст или равностойни стратегически документи за политиката, уреждащи качеството на образованието и грижите в ранна детска възраст в държавите — членки на ЕС].

(5)Работен документ на службите на Европейската комисия относно изпълнението на препоръката „Инвестициите в децата“, публикувана заедно с Европейския стълб на социалните права.

Добри практики при прилагането на препоръката за инвестиции в децата, основани на доказателства, и актуализирани профили на отделните държави по отношение на политиките за децата и семейството в ЕС могат да бъдат намерени също в Европейската платформа за инвестиции в децата (EPIC).

•Оценка на въздействието

Предвид допълващата функция на дейностите към инициативите на държавите членки, доброволния характер на предложените дейности и приложното поле на очакваните въздействия, не беше извършена оценка на въздействието. Вместо това предложението беше изготвено въз основа на информация от предишни проучвания, консултации с държавите членки и консултации със заинтересовани страни.

•Пригодност и опростяване на законодателството