BG    BG 
 
 
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ   
Брюксел, 18.6.2015 г.  
COM(2015) 301 final  
  
ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА  
ОЦЕНКА НА РЕГЛАМЕНТ (ЕО) 1606/2002 ОТ 19 ЮЛИ 2002 Г. ЗА 
ПРИЛАГАНЕТО НА МЕЖДУНАРОДНИТЕ СЧЕТОВОДНИ СТАНДАРТИ  
{SWD(2015) 120 final}   
 
2 
 1. Въведение  
Повече от десет години след приемането на Регламент №  1606/2002 („Регламент 
относно МСС“)1 и след първия преглед на неговото действие през 2008  г.2, Комисията 
реши да направи оценка на напредъка към преследваните с него цели, определени в 
рамките на Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT)3. 
Успоредно с това с Рег ламент (ЕС) №  258/20144 от Комисията се изисква да докладва 
както относно констатациите в оценката, включително, ако е уместно, предложения за 
изменения, така и относно правилата за управление на съответните органи.  
Приемането на международните стандарти з а финансово отчитане (МСФО)5, издадени 
от Съвета по международни счетоводни стандарти (СМСС), за използване в ЕС имаше 
за цел да подобри ефективното функциониране на капиталовите пазари в ЕС и на 
вътрешния пазар.  
По силата на регламента от 2005  г. насам ко нсолидираните финансови отчети на 
регистрираните на фондовата борса дружества от ЕС6 се изготвят в съответствие с 
МСФО. Държавите членки могат да разширят прилагането на МСФО към 
индивидуални годишни финансови отчети и към дружества, които не са регистрира ни 
на борсата. В „Директивата за прозрачността“ 7се посочва също така, че всички 
емитенти (включително извън ЕС), чиито ценни книжа са допуснати до търговия на 
регулиран пазар, намиращ се или действащ в ЕС, трябва да използват МСФО.  
Настоящият доклад обобщ ава резултатите от оценката и очертава възможностите за 
подобрения. Придружаващият работен документ на службите на Комисията съдържа 
допълнителни подробности във връзка с настоящия доклад.  
2. Методология  
Комисията направи оценка, която включваше допитване до мнението на 
заинтересованите страни чрез обществена консултация (август — ноември 2014  г., 200 
отговорили), до неформална експертна група (18 публични и частни организации, 3 
заседания през 2014  г.), както и до Счетоводния регулаторен комитет (СРК), в койт о 
                                                            
1 Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 19 юли 2002 г. за прилагането 
на международните счетоводни стандарти (ОВ L 243, 11.9.2002 г.).  
2 COM(2008) 215.  
3 COM(2014) 368.  
4 Член 9, параграф 2 от Регламент (ЕС) №  258/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 3 април 
2014 г. за създаване на програма на Съюза в подкрепа на специфични дейности в областта на 
финансовото отчитане и одита за п ериода 2014 —2020 г. и за отмяна на Решение №  716/2009/ЕО, ОВ L 
105, 8.4.2014  г. 
5 Международните счетоводни стандарти (МСС) бяха първоначално издадени от Комитета по 
международните счетоводни стандарти (КМСС), предшественик на СМСС.  
6 С ценни книжа, търгувани на регулиран пазар на ЕС.  
7 Директива 2004/109/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 декември 2004 г. относно 
хармонизиране изискванията за прозрачност по отношение на информацията за издателите, чиито ценни 
книжа са допус нати за търгуване на регулиран пазар, и за изменение на Директива 2001/34/ЕО (ОВ L 
390, 31.12.2004 г.).  
 
3 
 участват представители на всички държави членки. Тя направи преглед на 
специализираната литература по въпроса за въздействието на задължителното 
възприемане на МСФО в ЕС и за изпълнението на МСФО по време на кризата. При 
оценката Комисията разчиташе на е кспертния опит на своите служители, както и на 
становищата на съответните международни и европейски органи. Бяха взети по 
внимание препоръките на г -н Мейстад8 за укрепването на приноса на ЕС при 
установяването на стандарти на международно равнище.  
Оценката  имаше за цел да сравни ситуацията, при която в сила е Регламентът относно 
МСС, с това, което би се случило, ако МСФО не бяха приети. Липсваше обаче ясна 
база за сравнение спрямо МСФО, тъй като в ЕС няма тяхна алтернатива. Общоприетите 
счетоводни принципи (GAAP) на национално равнище и в САЩ се променяха през 
разглеждания период.  
Оценката беше от гледна точка на ЕС като цяло, без систематичен анализ на 
взаимодействието на регламента с националното законодателство. Оценката не 
включва технически преглед на МСФО, нито анализ на отделни стандарти от гледна 
точка на свързаната с тях административна тежест. В нея не се вземат под внимание 
евентуални алтернативни счетоводни режими по отношение на дружества от ЕС, които 
не се търгуват на борсата.  
Трудно може да бъ де откроено реалното въздействие на МСФО през разглеждания 
период, тъй като междувременно настъпиха и други големи регулаторни промени; 
въздействието също така се различава в зависимост от използваните преди МСФО 
национални общоприети счетоводни принципи. Също така беше трудно да се получи 
количествена информация относно дружествата, прилагащи МСФО, и относно 
разходите и ползите. Наличните проучвания са съсредоточени най -вече върху по -
големите дружества. Накрая, участието в обществената консултация бе добро волно и 
съответно не представлява непременно представителна извадка.  
Оценката не се занимава с одита. Широко разпространено е мнението, че са 
необходими висококачествени одити, за да се гарантират надеждни финансови отчети. 
През разглеждания период ЕС укре пи нормативната база за задължителните одити, 
включително за независимия надзор на одиторите и одиторските дружества9.   
                                                            
8 Should IFRS Standards be more "European"?; Mission to reinforce the EU’s contribution to the development of 
international accounting standards; Доклад , изготвен от Philippe Maystadt — октомври 2013  г.  
9 Директива 2006/43 относно задължителния одит на годишните счетоводни отчети и консолидираните 
счетоводни отчети, изменена с Директива 2014/56 и Регламент №  537/2014, приложим, считано от 
средата на юни 2016  г.  
 
4 
 3. Констатации  
3.1. Критерии за оценка  
3.1.1.  Ефективност  
Целта на Регламента относно МСС бе да се хармонизира финансовото отчитане на 
дружествата, регистрирани за борсова търговия, чрез гарантиране на високо ниво на 
прозрачност и съпоставимост на финансовите им отчети, за да се увеличи ефикасното 
функциониране на капиталовите пазари в ЕС и на вътрешния пазар. Регламентът 
обръща внимание на значението  на МСФО в глобален мащаб, за да може дружествата 
от ЕС да бъдат равнопоставени в конкуренцията за финансовите ресурси на световните 
капиталови пазари.  
Прозрачност и съпоставимост  
Комисията установи, че Регламентът относно МСС е повишил прозрачността на 
финансовите отчети чрез подобряване на качеството на счетоводното отчитане и 
оповестяването, както и чрез повече количествено изразени показатели, което от своя 
страна води до по -точни пазарни очаквания и аналитични прогнози. Независимо от 
оставащите различи я, той е спомогнал и за по -голямата съпоставимост между 
финансовите отчети в рамките на промишлените отрасли и между тях, както и на 
международно равнище.  
Данните показват, че качеството на финансовите отчети, изготвени съгласно МСФО, е 
добро, което от сво я страна предполага, че и самите стандарти са с високо качество. 
Има обаче и критични коментари — във връзка със сложността на стандартите. В 
констатациите се посочва, че в повечето случаи тази сложност е неизбежна, тъй като тя 
произтича от сложността на с амата стопанска дейност; Въпреки че стандартите не 
отчитат спецификите на конкретен отрасъл, те са смятани за достатъчно гъвкави, за да 
обхванат повечето бизнес модели. Породиха се обаче известни опасения относно 
тяхната пригодност за дългосрочните инвести тори, както и относно мащаба на 
оповестяването.  
В Регламента относно МСС се посочва, че доброто финансово отчитане зависи от 
правилното и стриктно прилагане. Съгласно Директивата за прозрачността прилагането 
на счетоводните стандарти е в прерогативите на о тделните държави членки; 
Европейският орган за ценни книжа и пазари (European Securities and Markets Authority 
— ESMA) координира тяхната работа по задълбочаването на сближаването на 
надзорните практики и за осигуряване на последователно прилагане на МСФО в ЕС.  
Събраните данни сочат, че са налице необходимите механизми, за да се гарантира 
адекватното прилагане на МСФО, и че ESMA играе важна роля за насърчаването на 
последователността и съгласуваността при правоприлагането в целия ЕС. Данните 
показват обаче и че остават някои различия между държавите членки в областта на 
 
5 
 прилагането.  Неотдавна ESMA публикува нови насоки за прилагане10, които биха 
могли да доведат до по -нататъшни подобрения в тази област, но е твърде рано, за да се 
оцени тяхното въздействие.  
Последователното прилагане на стандартите може да зависи от начина, по който те се 
тълкуват. ESMA препраща случаите на разнобой в практиката към Комитета за 
разяснения на МСФО. Комисията приветства ефективното сътрудничество между двата 
органа.  
Ефективното функциониране на капиталовите пазари в ЕС и на вътрешния пазар  
Комисията установи подобрения във функционирането на капиталовите пазари: по -
голяма ликвидност; по -ниски разходи за капитал; увеличаване на трансграничните 
сделки; по -лесен достъп до капитал на  равнище ЕС и на световно равнище; подобрена 
защита на инвеститорите и запазване на тяхното доверие. При все това, както беше 
посочено по -горе, въздействието на МСФО не може да бъде изолирано от останалите 
промени, оказващи влияние върху капиталовите пазар и. 
Широко обсъден бе въпросът доколко и дали използването на МСФО е допринесло за 
изострянето на финансовата криза. Коментарите бяха разнородни. В центъра на 
вниманието попадат два счетоводни аспекта. Първият е използването на текущите цени 
(справедлива ст ойност) за определяне стойността на финансови инструменти. Когато 
пазарите са настроени прекалено оптимистично или прекалено песимистично, може да 
има надценяване/подценяване. От друга страна, някои инструменти, като например 
банкови заеми, се отчитат въз основа на тяхната себестойност, като постоянно трябва 
да се преценява дали клиентите ще изплатят дължимите суми. По време на финансовата 
криза приложимият стандарт за обезценка на кредити беше широко критикуван за това, 
че е довел до „твърде малко и твърде  закъсняло“ заделяне на резерви. Другите критики 
са свързани с липсата на оповестяване от някои банки. След обстойна надлежна 
процедура CМСС публикува през 2014  г. нов стандарт за финансови инструменти 
(МСФО 9), на който в момента се прави оценка за приема не. Като цяло финансовата 
криза показа, че стандартите могат да окажат широко икономическо въздействие (вж. 
3.2). 
Световни стандарти  
Регламентът относно МСС предвижда МСФО да станат световни стандарти, което би 
било от полза за европейските дружества. Заин тересованите страни смятат, че 
решението на ЕС да приеме МСФО дава тласък за постигането на доверие и за 
приемането на МСФО в световен мащаб. Към днешна дата над сто страни приемат 
МСФО, а стандартите са подкрепени от такива международни структури като Г -20, 
Съветът за финансова стабилност (СФС), Световната банка, Международния валутен 
фонд и Базелския комитет за банков надзор.  
                                                            
10 ESMA/2014/807.  
 
6 
 Съединените щати не позволяват на своите местни дружества да използват МСФО, 
което представлява съществено ограничение на тяхното п рилагане в световен мащаб. 
Споразумението за „еквивалентност“, с което Комисията по ценните книжа и 
фондовите борси (SEC) на САЩ приема финансовите отчети за чуждестранни 
дружества, изготвени съобразно МСФО, е смятано за изключително полезно за около 
90 го леми емитента от ЕС, регистрирани за борсова търговия в САЩ.  
През 2002  г. СМСС и американският орган за определяне на стандарти (Съветът по 
финансово -счетоводни стандарти — FASB) започнаха програма за сближаване на 
своите съответни стандарти. Финансовата к риза подчерта значението на тази дейност, 
която бе активно подкрепяна от Г -20 и Съвета за финансова стабилност. В някои 
области обаче горепосочените структури не съумяха да постигнат общи позиции.  
3.1.2.  Ефикасност  
Като цяло, данните от оценката показаха, че полз ите от прилагането на Регламента 
относно МСС надхвърлят разходите.  
Към счетоводните стандарти обаче не може лесно да бъде приложен традиционният 
анализ на разходите и ползите, тъй като ползите не подлежат на количествена оценка в 
парично изражение; липсват  достатъчно данни за разходите и е налице неравномерно 
разпределение на разходите и ползите, при което разходите в голяма степен са 
направени от дружествата при изготвянето на финансови отчети по МСФО, докато 
ползите се поделят между тях, ползвателите на ф инансови отчети, включително 
инвеститорите, и икономиката като цяло.  
Независимо от това МСФО получиха широката подкрепа на дружествата, което 
означава, че разходите са съизмерими с ползите. Наличните данни показват, че 
съотношението на разходите към ползит е зависи от характеристиките на дружеството, 
като например размер и мащаб на международните операции. Някои заинтересовани 
страни виждат предимства при разширяването на използването на МСФО — 
дружествата имат възможност да приемат МСФО и да реализират икон омии на 
разходи, особено при дружествата от публично търгувани групи. Също така, някои 
участници предлагат опростена версия на МСФО, с по -малко оповестявания, която да 
бъде приложима за дъщерни дружества на публично търгувани групи. Беше 
отбелязано, че раз ходите за преминаване към МСФО може да представляват пречка при 
първично публично предлагане, особено за малките и средните предприятия (МСП).  
Ползвателите на финансовите отчети оценяват ползите от МСФО за подобряване на 
прозрачността и съпоставимостта на финансовите отчети.  
Всички заинтересовани страни са изразходвали средства при разработването и 
одобряването на стандарти. Отзивите сочат, че напоследък балансът между ползите и 
разходите е неблагоприятно повлиян от честите промени на стандартите, тяхната 
сложност и нарастващия обем на оповестяването.  
 
7 
 3.1.3.  Адекватност  
Като цяло, данните от оценката показаха, че ползите от прилагането на Регламента 
относно МСС надхвърлят разходите.  
Нарастващата глобализация на капиталовите пазари още повече подчерта 
необходимостт а от единни правила за финансово отчитане. На капиталовите пазари в 
ЕС през 2002  г. нямаше равнопоставени условия за търгуваните на борсата дружества. 
Тези условия вече са факт, така че дебатът е съсредоточен върху равнопоставеността на 
условията в светове н мащаб. Както беше отбелязано, редица международни 
организации подкрепят утвърждаването на МСФО като световни стандарти.  
Кризата доказва необходимостта от анализ на въздействието на Регламента върху 
финансовите пазари и икономиката. В Регламента относно М СС се посочва, че като 
условие за интеграцията им в ЕС международните стандарти следва да са от полза за 
европейското обществено благо. Терминът „обществено благо“ не е определен, но 
може да се предположи, че то включва широката финансова стабилност и 
икон омическа целесъобразност. По -специално, необходимо е да се оцени дали 
счетоводните стандарти биха могли да бъдат в ущърб на икономиката или на 
определени заинтересовани страни, като например на дългосрочните инвеститори. 
Също така нараства нуждата от цялос тно разглеждани регламенти, с отчитане на 
техния кумулативен ефект.  
При приемането на Регламента относно МСС беше постигнато съгласие, че целите му 
засягат по -скоро регистрираните на фондова борса дружества от ЕС, което беше 
отразено в обхвата на задължите лното прилагане, който държавите членки могат да 
разширят. Някои заинтересовани страни считат, че използването на МСФО би могло 
потенциално да доведе до сходни ползи, по -специално за инвеститорите, ако 
използването им бъде разширено (напр. върху индивидуал ните годишни финансови 
отчети на търгуваните на борсата дружества, които не изготвят консолидирани 
финансови отчети). Други изтъкнаха риска от налагане на сложни стандарти за МСП.  
3.1.4.  Съгласуваност  
В рамките на Регламента относно МСС  
Приетите от Европейския съ юз МСФО са кодифицирани в правно обвързващия 
Регламент (ЕО) №  1126/2008 на Комисията11, изменян във връзка с всеки нов стандарт 
и промяна. Два пъти годишно Комисията изготвя необвързваща консолидирана версия 
на настоящите стандарти на всички езици на ЕС. По лучената информация разкрива 
необходимостта от подобряване на превода за някои езици, практически трудности при 
консолидирането на стандартите и някои несъответствия между СМСС и 
                                                            
11 Регламент (ЕО) №  1126/2008 на Комисията от 3 ноември 2008 г. за приемане на някои международни 
счетоводни стандарти в съответствие с Регламент (ЕО) № 1606/2002 на Европейския парламент и на 
Съвета, ОВ L 320, 29.11.2008 г.  
 
8 
 консолидираните текстове на ЕС. Ето защо една официална кодификация на всички  
МСФО от страна на Комисията би могла да бъде полезна.  
Някои заинтересовани страни също така поставят въпроса за нуждата от гаранция 
извън рамките на редовната процедура на СМСС, както и за съответствието на новите 
стандарти или изменения със съществуващат а организация на МСФО.  
С други законодателни актове на ЕС  
Комисията се ангажира да спомогне за преодоляване на всички противоречия във 
взаимодействието между Регламента относно МСС и Директивата за счетоводството. 
До този момент правилното тълкуване и мето ди на транспониране от държавите членки 
дадоха възможност тези противоречия да бъдат преодолени.  
Правилата за поддържане на капитал и разпределение на дивидентите също бяха 
посочени като източник на трудности от правен характер, които могат да възникнат в 
някои юрисдикции в случаите, когато държавите членки разрешават или изискват 
използването на МСФО при индивидуални годишни финансови отчети, на които се 
основава подлежащата на разпределение печалба. Всяка държава членка решава как да 
отрази тези въпроси в  своето национално законодателство в рамките на капиталовите 
изисквания на ЕС.  
Според действащата Концептуална рамка  на СМСС целта на финансовите отчети с 
общо предназначение е да предоставят информация за отчитащия се субект, която би 
била от полза на реа лни и потенциални инвеститори, заемодатели и други кредитори. 
Въпреки че финансова информация на базата на МСФО е отправна точка за голяма част 
от пруденциалните правила, СМСС не включва пруденциални надзорни или 
регулаторни органи в списъка на ползвателит е. Необходимо е обаче да се гарантира, че 
финансовата информация съответства на нуждите, като същевременно се дава 
възможност на пруденциалните регулаторни органи да могат да изискват друга 
информация за постигането на различните цели, които си поставят.  
Получените данни сочат, че въпреки различните модели за отчитане на дружествата, 
налагани от МСФО, регулаторни изисквания, данъчни правила и капиталови 
изисквания, тези различия до голяма степен се считат за пропорционални и оправдани 
предвид преследваните цели.  
3.1.5.  Добавена стойност за ЕС  
В края на 90 -те години интернационализацията на дружества, изграждането на единния 
пазар и глобализацията на финансовите пазари доведоха до необходимостта от общ 
счетоводен език за дружествата, регистрирани за борсова търговия . Някои дружества 
трябваше да изготвят допълнителен набор от сметки съгласно международните 
стандарти или стандартите на САЩ, тъй като техният национален сметкоплан не бе 
признат на международно равнище. ЕС реши да прилага МСФО за дружества, 
регистрирани з а борсова търговия, чрез регламент, тъй като трудностите при 
 
9 
 съчетаването на различни счетоводни традиции между държавите членки биха 
възпрепятствали адекватното прилагане на счетоводните директиви.  
Данните сочат, че целите на регламента са постигнати по е фикасен и ефективен начин 
и че те са все още актуални. Също така, към днешна дата все още няма ясно определена 
алтернатива на МСФО. Ето защо Регламентът продължава да има добавена стойност за 
Европа, като намалява трансграничните бариери чрез общи междунар одни счетоводни 
правила. Той дава възможност ЕС да участва авторитетно в разработването на 
международни стандарти.  
Данните показаха, че балансът между задължителния обхват на приложение на 
регламента и възможността държавите членки да разширят използването на МСФО на 
национално равнище гарантира надлежно субсидиарността и пропорционалността. 
Държавите членки са приложили вариантите по различни начини, които отразяват 
техните специфични икономически и правни условия. Обхватът на задължителното 
използване на МСФО не е толкова широк, така че да включва и дружествата, които не 
са регистрирани за борсова търговия, или индивидуалните финансови отчети.  
3.2. Процедура и критерии за одобрение  
3.2.1.  Механизъм за приемане — процедура  
Издадените от СМСС МСФО се одобря ват от Комисията в рамките на процедурата по 
комитология. Процедурата е необходима, за да се гарантира, че стандартите, 
разработени от частни организации, отговарят на определени критерии и са подходящи 
за европейската икономика, още преди да станат част о т правото на ЕС.  
Комисията гарантира, че процедурата протича гладко и ефикасно; допитването показа, 
че според повечето заинтересовани страни тя функционира добре. Графикът на 
процедурата буди известни опасения, тъй като създава известна регулаторна 
несигурност. Независимо от това трябва да бъде взета под внимание необходимостта от 
подходяща процедура, която дава достатъчно време на заинтересованите страни да 
дадат своя принос, доколкото е целесъобразно.  
Друг важен фактор в процеса на одобрение е пълн ото разбиране на въздействието на 
даден стандарт. Към днешна дата СМСС е предоставил ограничен анализ на влиянието 
на неговите нормативни уредби, като акцентът е върху качеството на предоставяната 
информация за ползвателите на финансовите отчети. Освен тов а службите на 
Комисията и на Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО) 
правят оценка на въздействието на стандарта на равнище ЕС.  
3.2.2.  Механизъм на приемане — гъвкавост  
Някои заинтересовани страни в Европа считат, че Регламентът относно МС С е лишен 
от гъвкавост, тъй като той не позволява МСФО да бъдат изменени посредством 
добавянето на текст, а „заличаването“ („премахване“) на текст е възможно само в 
ограничени случаи. Едно подобно заличаване, което е в сила от 2005  г. в ЕС, бе 
 
10 
 използвано о т редица банки. Някои заинтересовани страни считат, че стандартите, 
издадени от СМСС, следва да не бъдат променяни за прилагането в Европа. В доклада 
„Мейстад“ се посочва, че в тази област е необходима предпазливост и повечето 
заинтересовани страни подкреп ят запазването на статуквото.  
В получената обратна информация също се споделя мнението,  че с реформата на 
ЕКГФО следва да се увеличи влиянието на Европа в разработването на стандарти на 
по-ранен етап от процеса.  
3.2.3.  Критерии за одобрение  
Регламентът относно М СС определя редица критерии, които трябва да бъдат изпълнени 
преди одобрението им в ЕС. Стандартът следва да не е в противоречие с принципа на 
„вярната и точна“ оценка, установен в Директивата за счетоводството, следва да 
допринася за общественото благо в Европа и следва да отговаря на основни критерии, 
свързани с качеството на необходимите за финансовите отчети данни. В доклада 
Мейстад се отбеляза, че като елементи на общественото благо може да бъдат добавени 
два други критерия: стандартите не следва да за страшават финансовата стабилност и не 
трябва да възпрепятстват икономическото развитие на Съюза. Като алтернатива в 
доклада се предлага да се излезе със съобщение, което дава насоки за тълкуване на 
критерия за обществено благо.  
Като цяло отзивите показаха адекватността на съществуващите критерии. Някои 
заинтересовани страни биха искали в Регламента да бъдат включени други критерии. 
Не се очертава обаче споделяно от мнозинството становище за добавяне на конкретен 
критерий. Някои заинтересовани страни обаче с а на мнение, че ще бъде от полза по -
конкретно да се определи обхвата на понятието „европейско обществено благо“, докато 
други смятат, че наименованието е достатъчно общо, за да има смисъл, и на практика 
позволява по -голяма гъвкавост. Повечето заинтересован и страни не препоръчват 
извършване на каквито и да било изменения на Регламента относно МСС и 
предпочитат Комисията да идентифицира областите на насоченост на ЕКГФО за всеки 
отделен случай.  
Предизвикателството е да се осигури общо разбиране на понятията в регламента, 
включително „обществено благо“ и „вярно и точно“. В последния случай някои 
заинтересовани страни препоръчват да се преценява поотделно за всеки стандарт дали 
той води до благоразумно водене на счетоводство. Според тях това е важен фактор за 
осигуряване на вярна и точна представа. Комисията, заедно с ЕКГФО, следва да 
изготви насоки за по -добро разбиране на критериите за одобрение.  
 
11 
 3.3. Управление  
3.3.1.  Фондация за МСФО  
Фондацията за МСФО е независима организация за определяне на счетоводни 
стандарти за над 100 държави. Ето защо тя се нуждае от силни механизми за 
управление, с които да се гарантира публичната отчетност.  
Тя има тристепенна структура на управление, насочена към насърчаване на 
прозрачността, разделяне на задълженията и адекватен надзор. Съветът за текущо 
наблюдение на публичните органи, включително Европейската комисия, прави 
необходимото, за да се гарантира, че Фондацията за МСФО е обект на публичен 
надзор. Той може да отнася въпросите от широк обществен интерес към СМСС.  
През 2013  г. Фондацията  за МСФО бе финансирана главно чрез вноски. Нейните 
усилия са насочени към създаване на (задължителни) национални режими за 
финансиране, пропорционално на БВП на държавата. До този момент изпълнението на 
тази задача не е лесно, тъй като много държави, коит о използват МСФО, не 
предоставят съизмерими вноски. Следователно фондацията продължава да разчита на 
доброволни вноски, често от частния сектор, които могат да доведат до риск от 
конфликт на интереси. ЕС като цяло, заедно с вноските на държавите членки, е 
основният източник на финансиране за Фондацията за МСФО, с многогодишен 
ангажимент, който предоставя стабилен източник на финансиране и намалява 
зависимостта от частния сектор.  
В разглеждания период настъпиха редица положителни промени: беше създаден 
Консу лтативен форум за счетоводни стандарти, с европейското представителство; бяха 
отправени препоръки към попечителите от консултативна група относно методологията 
за работа на място и анализи на последиците, които ще се изпълняват от СМСС; бяха 
въведени прегл еди след прилагането на стандартите.  
В отговор на исканията на заинтересовани страни, включително на опасенията от 
страна на ЕС, СМСС развива Концептуална рамка  за подобряване на финансовата 
отчетност чрез предоставяне на пълен и актуализиран набор от поня тия, които да бъдат 
използвани в бъдеще. Проектопредложението беше публикувано на 28 май 2015  г. В 
него се разглеждат голям брой важни въпроси, включително възстановяване на 
концепцията за предпазливост като важен елемент на финансовата отчетност.  
В устава  на Фондацията за МСФО е заложен преглед на нейната организационна 
структура на всеки пет години. Досегашните прегледи значително подобриха 
управлението ѝ. Следващият преглед ще даде възможност за разглеждане на въпроса 
относно финансирането на Фондацията и процеса на вземане на решение, включително 
ролята на Съвета за текущо наблюдение.  
 
12 
 3.3.2.  ЕКГФО  
През юли 2014  г. Комисията публикува доклад12 относно напредъка, постигнат в 
прилагането на реформата на ЕКГФО в резултат на доклада „Мейстад“. Комисията 
направи благо приятно заключение относно постигнатия до момента напредък. 
Реформата породи действие на 31 октомври 2014  г. с влизането в сила на измененията 
на устава и вътрешния правилник на ЕКГФО. Тя предвижда създаването на нов съвет 
на ЕКГФО — нов орган за вземане н а решения, с балансирано представителство на 
публичните и частните интереси. Целта е да се подсили легитимността на заеманите 
позиции и да се даде тласък към постигането на целта Европа „да говори с един глас.“  
4. Заключения и следващи стъпки  
Комисията е удов летворена от цялостното качество на оценката и в този контекст 
смята, че общите резултати са подкрепени с достатъчно доказателства, въпреки 
ограничените количествени данни. Ключовите констатации показаха, че целите на 
регламента са били постигнати.  
Данните  показват, че реформата на ЕКГФО през разглеждания период се възприема 
като важна за укрепването на влиянието на ЕС при разработването на МСФО.  
Съществуват обаче възможности за подобряване на прилагането на разпоредбите на 
Регламента относно МСС и Комисията набеляза редица практически стъпки, които 
евентуално да бъдат предприети.  
Функциониране на Регламента относно МСС  
 В получените отговори се застъпва тезата, че обхватът на Регламента , както и 
възможностите, дадени на държавите членки, са подходящи . В „Зелена книга – 
Изграждане на съюз на капиталовите пазари“ 13, Комисията постави началото на 
дебат за това дали е необходимо разработването на равнище ЕС на 
висококачествен и опростен счетоводен стандарт за МСП, чиито ценни книжа се 
търгуват на многостр анни системи за търгуване (МСТ), по -специално пазарите 
за растеж за МСП.  
 Комисията подкрепя МСФО като глобални стандарти  и продължава да 
настоява пред Комисията за ценните книжа и фондовите борси на САЩ те да 
бъдат използвани от местните дружества от САЩ. Сближаването не е самоцел, 
тъй като МСФО следва да бъдат с високо качество и подходящи за европейските 
пазари, а оттам и  за други юрисдикции по света. Комисията счита, че 
ангажиментът за използване на МСФО следва да бъде доказан чрез установяване 
на постоянни финансови вноски за финансиране на Фондацията за МСФО, 
пропорционални на БВП на съответната държава. Ето защо Комиси ята 
призовава с Прегледа на управлението за 2015 г. на Фондацията за МСФО да се 
                                                            
12 COM( 2014) 396.  
13 COM(2015)063.  
 
13 
 гарантира, че използването на МСФО, както и наличието на постоянен финансов 
принос, са условия за членство в управителните и контролните органи на 
Фондацията за МСФО и на СМСС.  
 Ефективността и ефикасността на Регламента зависят от качеството на самите 
стандарти , които следва да продължат да бъдат анализирани по подходящ 
начин при тяхното разработване и приемане. По -конкретно, следва да бъде взето 
под внимание взаимодействието ме жду Регламента относно МСС и други 
законодателни актове на ЕС въз основа на общо виждане за цялостната 
съгласуваност и въздействие, сложността на стандартите и обема на 
изискванията за оповестяване. Комисията ще разгледа възможността за 
укрепване на правил ата на ЕС, свързани с разпределението на дивиденти.  
 Комисията насърчава държавите членки да прилагат насоките на ESMA за 
принудително изпълнение . Във връзка със „Зелената книга – Изграждане на 
съюз на капиталовите пазари“ Комисията ще разгледа дали правомо щията на 
европейските надзорни органи, включително на ESMA, са достатъчни за 
осигуряване на последователен надзор и дали за пазарните участници би било 
полезно да прилагат по -ефективни подходи към пазарното и надзорното 
отчитане с участието на ESMA и нацио налните органи — в зависимост от 
случая.   
 С цел опростяване на законодателството и постигане на съгласуваност 
Комисията ще обмисли възможността за кодификация на законодателството за 
одобряване на МСФО в средносрочен план след утвърждаването на някои 
стандарти, които още не са одобрени. Комисията ще търси начини да укрепи 
сътрудничеството с Фондацията за МСФО, по -специално в областта на 
преводите.  
Процес на одобрение  
 Комисията ще гарантира, че нейните искания за становището на ЕКГФО във 
връзка с приемането  отразяват конкретни опасения, включително въпроси за 
отделни случаи, свързани с общественото благо, с оглед на това в становището 
на ЕКГФО да им бъде отделено необходимото внимание. Участието на 
държавите членки на по -ранен етап от процеса ще повиши инфор мираността на 
службите на Комисията за всякакви опасения, а реформираната структура на 
управление ЕКГФО ще повиши нейната способност да отговори на 
повдигнатите въпроси. Комисията ще разработи идеи и практики на работа чрез 
диалог с ръководството на ЕКГФО,  както и с други институции на ЕС.  
 Комисията насърчава ЕКГФО да развие своя капацитет в областта на анализа на 
въздействието на стандартите, включително макроикономическото въздействие. 
Комисията приветства наблюдателите от ЕЦБ и европейските надзорни орга ни 
на ръководството на ЕКГФО по силата на реформираните правила за 
 
14 
 управление, които активно споделят своите виждания с управителния съвет, за 
да се улесни работата в някои области, като например последиците за 
финансовата стабилност.  
Механизми за управлен ие на отговорните организации  
 Комисията признава подобренията в управлението на Фондацията за МСФО. 
Въпреки това, като член на Съвета за текущо управление, Комисията призовава 
този орган да пренасочи вниманието си от въпросите за вътрешната организация 
към въпросите от общ интерес, които биха могли да бъдат отнесени към 
Фондацията за МСФО.  
 Комисията призовава СМСС при разработването на своите стандарти да засили 
анализите на въздействието, да отчита специфичните нужди на инвеститорите с 
различни времеви хор изонти за инвестиции и да осигури специфични решения, 
особено що се отнася до дългосрочни инвеститори.  
 Комисията приветства намерението на СМСС да въведе отново принципа на 
предпазливост в Концептуалната рамка . 
 Комисията одобри и контролира провеждането на  реформата на управлението на 
ЕКГФО през 2014 г. С цел да се гарантира постигането на целта за укрепване на 
влиянието на ЕС при разработването на международните счетоводни стандарти, 
Комисията ще продължи внимателно да следи влиянието на реформата и ще 
докладва ежегодно в съответствие с Регламент  258/2014.