BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 6.7.2010 
SEC(2010) 883 окончателен  
  
Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА   
  
с оглед  на прекратяването  на съществуващия  прекомерен  държавен  дефицит  в 
България  
BG 2   BG Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА   
  
с оглед  на прекратяването  на съществуващия  прекомерен  държавен  дефицит  в 
България  
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
като взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , и по-специално  
член  126, параграф  7 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Европейската  комисия , 
като има предвид , че: 
(1) Съгласно  член  126 от Договора  държавите -членки  трябва  да избягват  
прекомерния  държавен  дефицит . 
(2) Пактът  за стабилност  и растеж  се основава  на целта  за осигуряване  на стабилни  
публични  финанси  като средство  за укрепване  на предпоставките  за ценова  
стабилност  и висок  и устойчив  растеж , водещ  до създаване  на трудова  заетост . 
(3) Реформата  на Пакта  за стабилност  и растеж  от 2005 г. имаше  за цел да се 
увеличи  ефективността  му и да се заздрави  икономическата  му основа , както  и 
да се запази  устойчивостта  на публичните  финанси  в дългосрочен  план . По-
специално , тя имаше  за цел да гарантира , че икономическите  и бюджетните  
условия  се вземат  предвид  изцяло  на всеки  етап от ППД . По този начин  Пактът  
за стабилност  и растеж  осигурява  рамката  на държавните  политики  за бързо  
възстановяване  на стабилното  състояние  на бюджета , като в същото  време  се 
отчита  икономическата  ситуация . 
(4) На [13 юли 2010 г.] Съветът  реши  съгласно  член  126, параграф  6 от Договора , че 
в България  е налице  прекомерен  дефицит . 
(5) Съгласно  член  126, параграф  7 от Договора  и член  3 от Регламент  (ЕО) 
№ 1467/97 на Съвета  за определяне  и изясняване  на прилагането  на процедурата  
при прекомерен  дефицит1, който  е част от Пакта  за стабилност  и растеж , 
Съветът  следва  също  така да отправи  препоръки  до съответната  държава -членка  
с цел прекратяване  на съществуващия  прекомерен  дефицит  в рамките  на 
определен  срок . В препоръката  следва  да се определи  краен  срок  от най-много  
шест  месеца  за предприемане  на ефективни  действия  от страна  на съответната  
държава -членка  за коригиране  на прекомерния  дефицит , както  и краен  срок  за 
                                                 
1 O В L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.  
BG 3   BG прекратяването  на прекомерния  дефицит , който  следва  да приключи  в годината  
след  неговото  установяване , освен  при наличието  на особени  обстоятелства . 
Когато  се взема  решение  дали  са налице  особени  обстоятелства , следва  да бъдат  
взети  под внимание  „значимите  фактори “, посочени  в член  2, параграф  3 от 
Регламент  (EО) № 1467/97. Освен  това Съветът  следва  да изисква  в препоръката  
за коригирането  на прекомерния  дефицит  постигането  на минимално  годишно  
подобрение  на структурното  салдо  (т.е. салдото , коригирано  спрямо  фазата  на 
икономическия  цикъл , без еднократните  и другите  временни  мерки ) от поне  
0,5 % от БВП . 
(6) В случая  с България  значимите  фактори , посочени  в член  2, параграф  3 от 
Регламент  (EО) № 1467/97 и разглеждани  в доклада  на Комисията  по силата  на 
член  124, параграф  3, бяха  определени  като благоприятни . Те обаче  не сочат  за 
наличие  на особени  обстоятелства , даващи  основание  за промяна  на обичайния  
краен  срок  за коригиране  на дефицита . Предвид  прогнозата  на службите  на 
Комисията  от пролетта  на 2010 г., както  и последната  нотификация  на властите  
за ППД  от юни 2010 г., на България  се препоръчва  да коригира  прекомерния  
дефицит  до 2011 г.  
(7) В годините  преди  кризата  и в условията  на растеж , водещ  до високи  данъчни  
постъпления , България  поддържаше  относително  стабилно  състояние  на 
бюджета , като в същото  време  значително  намали  съотношението  на 
консолидирания  брутен  държавен  дълг . През  2009 г. обаче  състоянието  на 
бюджета  значително  се влоши . Намаляването  на БВП  с 5 % (спрямо  
прогнозирания  в бюджета  растеж  в размер  на 4,7 %) и силното  намаляване  на 
дела  на данъчните  приходи  в структурата  на растежа  поради  значителното  
свиване  на вътрешното  търсене  доведоха  до голям  спад  в приходите , а 
значителното  свиване  на вътрешното  търсене  предизвика  силен  спад  в 
данъчните  постъпления . В същото  време  разходите  нараснаха  под натиска  на 
икономическите  стабилизатори , както  и вследствие  на установените  през 
втората  половина  на годината  значителни  финансови  задължения , поети  от 
бившето  правителство  преди  парламентарните  избори  в средата  на годината . В 
резултат  на това бюджетното  салдо  премина  от излишък  в размер  на 1,8 % от 
БВП  през 2008 г. в дефицит  в размер  на 3,9 % от БВП  през 2009 г. Предвид  
необходимостта  да се запази  макроикономическата  стабилност  в условията  на 
валутен  борд  правителството  не прие  мерки  за фискално  стимулиране  в отговор  
на забавянето  на икономическия  растеж . В нотификацията  за ППД  от април  
2010 г. българските  власти  предвиждат  дефицитът  на консолидирания  държавен  
бюджет  да спадне  под референтната  стойност  и да достигне  2 % от БВП  още 
през 2010 г., благодарение  на възстановяване  на растежа  на реалния  БВП  в 
размер  на 1 % и на допълнителния  пакет  от мерки  за консолидация  на бюджета  в 
размер  на 2¼ % от БВП , въведен  от 31 март  2010 г. Според  публикуваната  на 5 
май прогноза  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2010 г. дефицитът  на 
консолидирания  държавен  бюджет  ще се подобри  до 2,8 % от БВП  през  2010 г. и 
до 2 % от БВП  през  2011 г., при условие  че не се наблюдават  промени  в 
политиката , перспективите  за растеж  постепенно  се подобрят  и при предпазлива  
оценка  за въздействието  на обявените  мерки  за консолидация  върху  бюджета . В 
средата  на годината , през месец  юни, българските  власти  извършиха  
преразглеждане  на бюджета  за 2010 г., като прогнозата  за планирания  държавен  
дефицит  бе повишена  на 3,8 % от БВП . Преразглеждането  бе предприето  в 
резултат  на значителна  отрицателна  корекция  на очакваните  държавни  приходи  
BG 4   BG предвид  много  ниските  данъчни  постъпления  през първите  няколко  месеца  на 
2010 г. С него  се цели  осигуряване  на правилното  функциониране  на 
автоматичните  стабилизатори  и по-точно  отразяване  на вътрешните  и 
международните  икономически  предизвикателства . Въз основа  на прогнозата  на 
службите  на Комисията  и на последните  бюджетни  и икономически  резултати , 
както  и при допускането , че целта  за дефицита  за 2010 г. ще бъде  постигната , за 
коригирането  на прекомерния  дефицит  през 2011 г. ще бъде  необходима  
структурна  фискална  корекция  в размер  на около  ¾ процентни  пункта  от БВП  
през същата  година .  
(8) По-големият  от очакваното  дефицит  през 2009 г., освен  на негативното  
въздействие  на икономическия  спад  върху  бюджета , изглежда  се дължи  и на 
процедурни  слабости  по отношение  на планирането  на разходите  и на контрола  
на изпълнението  на бюджета  на начислена  основа . Оказа  се, че в бюджета  не са 
били  планирани  големите  финансови  задължения  по анекси  към договори , 
подписани  от предишното  правителство  преди  изборите  от юли 2009 г., като 
това е довело  до допълнително  влошаване  на състоянието  на бюджета . 
Отрицателните  резултати  се дължат  и на обстоятелството , че неотдавнашната  
добра  икономическа  конюнктура  не е била  пълноценно  използвана  като 
възможност  за предприемане  на съществени  реформи , насочени  към 
подобряването  на ефикасността  на публичните  разходи . В периода  преди  
кризата  България  се е възползвала  от значителни  извънредни  приходи  в резултат  
на силна  икономическа  активност  и структура  на растежа , водеща  до високи  
данъчни  постъпления . Част  от тези извънредни  приходи  обаче , вместо  да бъдат  
изцяло  спестени , са били  използвани  за финансиране  на относително  големи  ad-
hoc увеличения  на пенсиите  и на заплатите  в публичния  сектор , надхвърляйки  
значително  темпа  на растеж  на производителността , както  и за намаления  на 
данъците  и на социалноосигурителните  вноски .  
(9) Необвързващият  характер  на средносрочната  фискална  рамка  в тригодишната  
перспектива  за бюджетно  планиране  и липсата  на ефективни  механизми  за 
контрол  и правила  за разходите  не позволиха  състоянието  на бюджета  да се 
подобри , което  би смекчило  допълнително  негативното  въздействие  на 
забавянето  на икономическия  растеж  върху  публичните  финанси . Освен  това 
съществуващата  бюджетна  рамка  дава известни  права  на правителството  да 
извършва  разходи  по свое усмотрение , което  вреди  на фискалната  прозрачност  и 
отчетност . На няколко  пъти  липсата  на реформи  в сектора  на здравеопазването  
доведе  до натрупване  на просрочени  плащания  на болниците  и до последващо  
надхвърляне  на разходите . Неколкократните  намаления  на размера  на 
пенсионните  вноски  заедно  с увеличенията  на пенсиите  и липсата  на 
компенсиращи  мерки  за провеждане  на реформа  доведоха  до значително  
увеличаване  на разходите  за пенсии , излагайки  на риск  устойчивостта  на 
системата  и публичните  финанси . Продължаването  на реформите  в 
образователната  система  и публичната  администрация  би спомогнало  за 
изграждането  на по-добър  административен  капацитет , за повишаването  на 
уменията  и на квалификациите , както  и за подобрението  на ефикасността  на 
публичните  разходи , като по този начин  се постигне  необходимата  бюджетна  
консолидация . 
(10) През  изминалите  години  съотношението  на брутния  държавен  дълг  спрямо  БВП  
следваше  низходяща  тенденция , намалявайки  от около  38 % през 2004 г. на 14 % 
BG 5   BG през 2008 г., докато  в същото  време  правителството  акумулира  финансови  
активи  в размер  на около  12 % от БВП  през 2008 г. Според  данните  от 
нотификацията  за ППД  от април  2010 г. консолидираният  брутен  държавен  дълг  
продължава  да бъде  далеч  под референтната  стойност  от 60 % от БВП , като през  
2009 г. е бил в размер  на 14,8 % от БВП . В прогнозата  на службите  на Комисията  
от пролетта  на 2010 г. се предвижда  съотношението  на дълга  да се увеличи  в 
периода  2010—2011 г., но да се задържи  под 19 % от БВП . В представената  на 
22 юни 2010 г. нотификация  българските  власти  преразгледаха  планираното  
равнище  на дълга  на 15,3 % от БВП . 
(11) Засиленият  надзор  съгласно  ППД  изисква  редовно  и своевременно  наблюдение  
на напредъка  при изпълнението  на стратегията  за фискална  консолидация . В 
този контекст  в предстоящите  актуализации  на конвергентната  програма  на 
България  би могло  да бъде  включена  отделна  глава , посветена  на този въпрос .  
(12) Като  цяло  Съветът  е на мнение , че мерките  за бюджетна  консолидация , насочени  
към подобрение  на качеството  на публичните  финанси  и засилване  на 
потенциала  за икономически  растеж , следва  да гарантират  трайно  подобрение  на 
салдото  на консолидирания  държавен  бюджет , 
BG 6   BG ПРИЕ  НАСТОЯЩАТА  ПРЕПОРЪКА : 
(1) Българските  власти  следва  да прекратят  съществуващия  прекомерен  дефицит  
най-късно  до 2011 г.  
(2) Българските  власти  следва  да сведат  дефицита  на консолидирания  държавен  
бюджет  под 3 % от БВП  по надежден  и устойчив  начин . Конкретно  за тази цел 
българските  власти  следва  да:  
а) предприемат  необходимите  мерки , за да избегнат  влошаване  на дефицита  
за 2010 г. над планираната  стойност  от 3,8 % от БВП ;  
б) осигурят  фискално  подобрение  от поне  ¾ % от БВП  през  2011 г.; 
в) конкретизират  и приложат  мерките , необходими  за коригирането  на 
прекомерния  дефицит  до 2011 г. 
(3) За ограничаването  на рисковете  по отношение  на корекцията  България  следва  
да подобри  управлението  и прозрачността  на бюджета  като засили  контрола  на 
разходите  от страна  на Министерството  на финансите , засили  обвързващия  
характер  на своята  средносрочна  бюджетна  рамка  и подобри  наблюдението  на 
изпълнението  на бюджета  в рамките  на годината .  
(4) Съветът  определя  краен  срок  [13 януари  2011 г.], в който  българското  
правителство  трябва  да предприеме  ефективни  действия  и да конкретизира  
мерките , необходими  за коригирането  на прекомерния  дефицит . Оценката  на 
ефективните  действия  ще отчете  икономическите  промени  по отношение  на 
икономическите  перспективи , представени  в прогнозата  на службите  на 
Комисията  от пролетта  на 2010 г.  
Българските  власти  следва  да докладват  за постигнатия  напредък  по прилагането  на 
тези препоръки  в отделна  глава , включена  в предстоящите  актуализации  на 
конвергентната  програма , до прекратяването  на процедурата  при прекомерен  дефицит . 
Освен  това Съветът  подчертава  колко  важно  е постигането  на средносрочната  цел 
(СБЦ ) за адекватното  бюджетно  управление  в условията  на икономически  спад . В тази 
връзка  Съветът  приканва  българските  власти  да продължат  с провеждането  на 
бюджетна  консолидация  и след  коригирането  на прекомерния  дефицит , която  да е 
насочена  към постигане  на средносрочната  цел за състоянието  на бюджета  — дефицит  
на консолидирания  държавен  бюджет  в размер  на ½ % от БВП  в структурно  изражение . 
Ефикасността  на публичните  разходи  следва  да бъде  подобрена  чрез цялостно  
прилагане  на планираните  структурни  реформи  в областта  на публичната  
администрация , здравеопазването , образованието  и пенсионноосигурителната  система . 
BG 7   BG Адресат  на настоящата  препоръка  е Република  България . 
Съставено  в Брюксел  на   
 За Съвета  
 Председател