Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави /* COM/2011/0843 окончателен - 2011/0411 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО С настоящото предложение за инструмент за партньорство се заменя Финансовият инструмент за сътрудничество с индустриализирани и други страни и територии с висок доход (ИИС)[1], който влезе в сила през 2007 г. беше досега основното средство на ЕС за сътрудничество с високо развитите държави. ИИС се оказа ефективен инструмент за осигуряване на диференцирана и подходяща реакция за разширяване и задълбочаване на сътрудничеството със 17 държави (индустриализирани страни и територии с висок доход в Северна Америка, азиатско-тихоокеанския регион и Персийския залив). Инструментът беше наскоро разширен, за да обхване развиващите се държави, с приемането на предложението ИИС +. Тъй като обаче срокът на действие на инструмента изтича в края на 2013 г., е необходим нов финансов инструмент. Освен това, след влизането в сила на регламента за ИИС настъпиха редица важни промени и по-специално възходът на икономики, като Индия, Китай и Бразилия, които играят все по-важна роля в международната икономика и търговия, в международните форуми (ООН и Г-20) и в посрещането на предизвикателства в световен план. Макар и развитието и намаляването на бедността да остават ключови проблеми, тези страни постепенно загърбват статута на развиващи се държави. За да поддържа собственето си икономическото възстановяване, ЕС има стратегически интерес да стимулира реалистични усилия на тези държави, така че да могат да посрещнат по подходящ начин глобалните предизвикателства, като изменението на климата. ЕС установи също така широкообхватни споразумения с ключови партньори и държави с бързо растящи се икономики с цел разрешаване на двустранни въпроси и световни проблеми. Изпълнението на тези инструменти (т.е. споразумения, декларации, планове за действие и т.н.) налага съществуването на специален финансов инструмент, така че ЕС да разполага със средство за ефективна защита на своите интереси в цял свят и за справяне със световните проблеми при възникване на такава необходимост. Освен това развитието на отношенията с Русия, финансовата криза, която постави нови предизвикателства пред световната икономика и световния икономически ред, увеличаващата се взаимозависимост между ЕС и неговите ключови партньори, променящите се търговски модели, нарастващата роля на гражданското общество и икономическите/търговските общности в Европа и в партньорските държави партньори изискват засилване на диалога, интеграцията и обмена. Увеличава се необходимостта от преодоляване на социалните предизвикателства (неравномерно разпределените предимствата на глобализацията и тежкото въздействие от икономическия спад върху потреблението, доходите и създаването на работни места) и предизвикателствата във връзка с околната среда и изменението на климата. В този контекст нарастващата роля на държавите с бързо растящи се икономики, включително по въпросите за търговията и сътрудничеството юг–юг, необходимостта от съчетаване на помощта за развитие, инструментите за търговия, диалозите между предприятията, инфраструктурното и технологичното развитие и инвестициите, за да се подкрепи интелигентният и приобщаващ растеж, интеграцията на търговията, развитието на частния сектор, социалното сближаване, програмите за реформа и модернизация, особено в развиващите се държави със средни доходи – всичко това налага въвеждането на нов инструмент. Понастоящем ЕС не притежава инструмент, който би му позволил да си сътрудничи с новите държави с бързо растящи икономики по въпроси, отнасящи се до поддържането на основни интереси на ЕС, както и по общи предизвикателства в световен план (напр. изменението на климата или необходимостта от насърчаване на устойчиво развитие на всички равнища). Въпреки че с приемането на ИИС + на 1 декември 2011 г. ИИС беше разширен, за да обхване развиващите се държави, инструментът е с ограничено приложно поле. Предлаганият Инструмент за партньорство има за цел да преодолее това ограничение на способността на ЕС да се ангажира на световно равнище по възможно най-ефективен начин. Той ще запълни описаната по-горе празнина и по-специално ще даде възможност на ЕС да изпълнява със световните участници програми, излизащи извън рамките на сътрудничеството за развитие, както и при необходимост да защитава основните интереси на ЕС пред другите партньорски държави. Инструментът би могъл също да бъде основа за нови отношения с държавите, които постепенно надхвърлят рамките на двустранната помощ за развитие. По-специално той ще преследва следните конкретни цели: а) изпълнение на международното измерение на стратегията „Европа 2020“ посредством подпомагане на стратегиите за партньорство на ЕС за двустранно, регионално и междурегионално сътрудничество, насърчаване на диалога относно политиките и разработване на колективни подходи и ответни мерки срещу предизвикателствата в световен план, като енергийната сигурност, изменението на климата и околната среда; б) подобряване на достъпа до пазара и развитие на търговията, инвестициите и бизнес възможностите за европейските предприятия, по-специално МСП, посредством икономически партньорства и стопанско и регулаторно сътрудничество; в) подобряване на общото разбиране и видимост на Съюза и неговата роля на световната сцена посредством публична дипломация, образователно/университетско сътрудничество и дейности по осведомяване с оглед на защитата на ценностите и интересите на Съюза. Следователно Инструментът за партньорство ще благоприятства и защитава европейските и взаимните интереси и ще осигури глобален обхват на стратегията „Европа 2020“, като отговори по ефективен и гъвкав начин на целите за сътрудничество, произтичащи от отношенията на Съюза със партньорските държави, и като даде отговор на световните предизвикателства. Инструментът ще разполага с глобален обхват, като се наблегне специално на стратегическите партньори и на държавите с бързо растящи се икономики. Няма да има задължителна класификация на разходите, както е при официалната помощ за развитие (ОПР), въпреки че тази възможност следва да се запази по-специално за помощта за търговия и подкрепата, свързана с търговията. Финансовата сума за периода 2014–2020 г. е 1 131 млн. EUR. Инструментът за партньорство ще бъде неразделна част от общата архитектура на финансовите инструменти за външна дейност, организирана около четири основни глави: глава, основана на политиките, която е насочена главно към сътрудничество с партньорските държави на всички равнища; глави относно работата по хоризонтални приоритети и ценности: права на човека и демокрация, хуманитарна помощ и гражданска защита, както и управление и предотвратяване на кризи. Един от ключовите приоритети на стратегията „Европа 2020“ е възстановяването на растеж, съвместим с визията на Европа за бъдеще с ниски нива на въглеродни емисии и цели за устойчиво развитие. В стратегията се признава, че държавите с бързо растящи икономики и разширяваща се средна класа ще играят изключително важна роля за поддържането на европейския износ на стоки и услуги, по отношение на които ЕС има сравнително предимство. Пример за това е, че бъдещите политики в областта на климата (или тяхното отсъствие) в Китай, Индия, Бразилия и САЩ ще окажат значително въздействие върху бъдещата конкурентоспособност, научноизследователските и развойните дейности и научното сътрудничество между тези региони, както и върху международната търговия. В наш интерес е да насърчим възможно най-голяма хармонизация и сътрудничество. Инструментът за партньорство следва да способства за подпомагането на търговската политика[2], по-специално що се отнася до стратегическите икономически партньори. Подкрепата за пазарен достъп на европейските предприятия ще допълва дейностите, финансирани по програмата за конкурентоспособност и МСП. Държавите с бързо растящи икономики играят все по-важна роля като отговорни партньори в посрещането на световните предизвикателства в контекста на продължаващата икономическа криза. ЕС признава значението на увеличаването на отговорностите на държавите с бързо растящи икономики спрямо най-слабо развитите страни и другите развиващи се държави. Някои изключително важни въпроси, като намаляването на бедността, конкурентоспособността и либерализацията на търговията, околната среда, изменението на климата, енергетиката, устойчивото развитие, достойния труд, включително зачитането на основните трудови стандарти и социалния диалог, повишаването на грамотността относно цифровите технологии, на уменията за тяхното използване и на приобщаването към цифровото общество, пандемиите, киберсигурността, тероризма и организираната престъпност, включително пиратството, могат да намерят разрешение само на международно равнище. На фона на ускоряващата се глобализация от съществено значение е вътрешният дневен ред за осигуряване на устойчив растеж и работни места в Европа и вътрешните политики на ЕС като цяло да бъдат подкрепени от подходяща външна финансова подкрепа. Това външно измерение на вътрешните политики следва да доведе до по-голяма съгласуваност и последователност на външната дейност на ЕС, като се избегне дублирането и се увеличи въздействието. Ето защо инструментът за партньорство ще даде приоритет на подпомагането на другите външни политики на ЕС, като търговията, както и на външното измерение на политиките на ЕС относно изменението на климата, околната среда, енергетиката, транспорта, заетостта и социалната политика, както и информационните и комуникационните технологии. По Инструмента за партньорство интегрирането на въпросите относно климата в политиките на ЕС, както и целите в тази област ще бъдат от особено значение за дейностите за насърчаване на диалога относно политиките с индустриализираните държави и държавите с бързо растящи икономики. Ефективното използване на ресурсите ще бъде от решаващо значение за поддържането на устойчивост на икономическия растеж в рамките на екологичните ограничения. ЕС приема стратегия за ефективно използване на ресурсите като една от водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“. Това ще повлияе на нормите на ЕС, но ще бъде истински ефективно само ако всички големи икономики възприемат практики на ефективно използване на ресурсите. Държавите с бързо растящи икономики имат възможност да избегнат неустойчивите модели на потребление и производство, свързани със замърсяване, които бяха толкова често прилагани от ЕС и от другите развити икономики по време на тяхната индустриализация, и ЕС има интерес да им помогне да го направят. В държавите с бързо растящи икономики, особено Индия и Китай, обаче има също така огромни части от населението, които живеят в абсолютна бедност и за своето препитание зависят от здрави екосистеми, като чиста вода и производителни морета и гори. В същото време Бразилия, Южна Африка, Индия и Китай имат богато биологично разнообразие. Тези икономики оформят също така начина, по който се използват ресурсите в останалата част на развиващия се свят, особено в по-бедните развиващи се държави. Сътрудничеството за опазване на екосистемите и устойчивото им управление са във взаимен интерес на ЕС и на неговите партньори. Диалогът и практическото сътрудничество с ключовите световни производители и потребители на енергия са от съществено значение за посрещане на предизвикателството да се гарантира енергийната сигурност на ЕС, особено след като ЕС става все по-зависим от вноса, и същевременно да се насърчава глобална програма за ниски въглеродни емисии, устойчиви енергийни политики, прозрачност и предвидимост на световните енергийни пазари, както и технологично сътрудничество. Редица държави, които постепенно напускат модела на двустранно сътрудничество за развитие, търсят нови форми на сътрудничество. Ако иска да остане стратегически партньор в областта на технологиите и иновациите и да продължи да бъде лидер в глобалните стандарти, ЕС трябва да може да създаде партньорства в тези области въз основа на взаимен интерес. Следователно външното измерение на вътрешните политики на ЕС ще бъде изцяло интегрирано в програмирането на Инструмента за партньорство. В рамките на своя ограничен финансов пакет Инструментът може да допълни външното измерение на вътрешните политики, провеждани по други програми на ЕС (напр. дейностите по Рамковата програма за изследвания и иновации „Хоризонт 2020“, Програмата за конкурентоспособност и МСП, включително сътрудничеството в областта на туризма, програмата „Еразъм за всички“, фонда за миграцията и фонда за вътрешната сигурност), за да се избегне всякакво дублиране. Чрез него може също да се подкрепят и други външни политики на ЕС, като например политиката за търговията. Съгласуваността и допълнителността с други географски инструменти за външна дейност, по-специално Инструмента за сътрудничество за развитие, ще бъдат взети предвид по време на целия етап на програмиране, като същевременно се интегрират принципите на диференциация и концентрация. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Между 26 ноември 2010 г. и 31 януари 2011 г. Европейската комисия проведе обществена консултация за бъдещото финансиране на външната дейност на ЕС. Този процес се основаваше на онлайн въпросник, придружен от информационния документ „Какви трябва да бъдат финансовите инструменти за външната дейност на ЕС след 2013 г.?“, изготвен от службите на Комисията и на ЕСВД. Мнозинството от отговорилите (около 70%) потвърждават, че финансовата помощ от ЕС осигурява значителна добавена стойност в основните области на политиката, подкрепени чрез финансовите инструменти на ЕС за външна дейност[3]. Много от участниците в консултацията посочват европейската добавена стойност като основен двигател за бъдещето: според тях ЕС следва да използва своето сравнително предимство, свързано със световното му присъствие на място, широкия му диапазон от експертни знания, наднационалния му характер, ролята му като фактор за улесняване на координацията и икономиите от мащаба. Почти всички участници в консултацията (92 %) подкрепят по-диференциран подход, съобразен със ситуацията на държавата бенефициер, въз основа на солидни критерии и ефикасно събиране на данни, който да се използва като начин за увеличаване на въздействието от финансовите инструменти на ЕС. Мненията относно опростяването на инструментите и баланса между географските и тематичните инструменти бяха смесени. Много от участниците в консултацията се опасяваха, че намаляването на броя на тематичните програми на ЕС би могло да доведе до намаляване на общата сума за тематични дейности и вместо това призовававаха за опростяване на правилата за достъпа до финансирането на тематични дейности и изпълнението му. Засилването на географската гъвкавост на инструментите на ЕС бе подкрепено от значително мнозинство като начин за реагиране на междурегионалните предизвикателства. На искането да подредят по приоритет различните области, които представляват интерес, повечето заинтересовани страни посочват „макроикономическата и финансовата стабилност, икономическия растеж“ и „насърчаването на търговията и инвестициите“, следвани от „енергетиката, ефективното използване на ресурсите и изменението на климата“ и „заетостта и социалните въпроси (приобщаващия растеж и достойния труд)“. Голямо мнозинство от участниците също така бяха съгласни, че частният сектор е основната движеща сила за икономическото развитие и като такава има значителен принос за устойчивия растеж. По тази причина те подкрепяха по-широк ангажимент на ЕС по отношение на бизнес общността като партньор в ЕС и в трети държави, с оглед да се засили участието на частния сектор (от финансова гледна точка и по отношение на събирането на знания) като двигател за устойчиво развитие. Много участници в консултацията бяха съгласни, че съвместното програмиране и съфинансиране с държавите-членки би могло да засили въздействието и последователността на външната дейност на ЕС, да опрости предоставянето на помощ и да понижи общите разходи по трансакциите. Що се отнася до оценката на изпълнението, засиленият акцент върху дейностите по мониторинг по време на изпълнението на проектите и програмите, заедно с по-голямото опростяване на правилата относно външното финансиране получиха широко одобрение като начин да се гарантира, че външните инструменти на ЕС ще окажат очакваното въздействие. Голям брой заинтересовани страни подкрепят засилването на информационните и комуникационните дейности с цел подобряване на профила на външното финансиране на ЕС, по-специално в държавите бенефициери. Видимостта на ЕС обаче изглежда се обслужва по-добре от ефективните политики, стратегии и присъствие в трети държави, отколкото от допълнителни разходи за комуникация. Заинтересованите страни подкрепят силно също така идеята за засилване на координиращата роля на ЕС сред другите донори и за гарантиране на това, че изпълняващите партньори предоставят по-голяма видимост на финансирането от ЕС. Преди да представи настоящото предложение за Инструмента за партньорство, Комисията разгледа четири варианти на политиката: прекратяване на ИИС, запазване на сегашното положение, промяна на Инструмента за сътрудничество за развитие, така че да се даде възможност за извършване на разходи, които не представляват официална помощ за развитие, или въвеждане на нов инструмент въз основа на ИИС/ИИС+. След внимателна оценка нито прекратяването на ИИС, нито запазването на сегашното положение не беше счетено за политически жизнеспособно решение. Ограничаването на разходите изключително до дейностите, свързани с намаляване на бедността, или запазването на акцента само върху сътрудничеството с бързо растящите икономики ще ограничи изкуствено външната дейност на ЕС и ще доведе до пренебрегване на основни интереси на ЕС. Вариантът за изменение на Инструмента за сътрудничество за развитие, така че да се даде възможност за извършване на разходи, които не са свързани с официалната помощ за развитие, би имал предимството на географската последователност (по един инструмент на държава), но трудностите с управлението на инструмент с две твърде различни цели бяха счетени за сериозна пречка. Оценка на въздействието Икономическо въздействие: Въвеждането на нов инструмент за партньорство ще предостави на ЕС още една възможност да насърчава своите предприятия (по-специално МСП) и продукти. Инструментът може да подкрепи предприятията от ЕС в трети държави, като предостави стимули за конкурентоспособност и иновации на ЕС по начин, допълващ дейностите, финансирани по Програмата за конкурентоспособност и МСП, както и по „Хоризонт 2020“ (научни изследвания и иновации). Той може да подкрепи международната търговия и инвестициите на ЕС, които от своя страна биха могли да улеснят чуждестранните инвестиции в ЕС. Той може също така да играе роля в търговията и сътрудничеството юг–юг чрез насърчаване на отговорни бизнес практики на нашите партньори в трети държави, особено в по-бедните развиващи се държави. Вниманието може да се насочи към множество области на сътрудничество, включително изменението на климата, енергетиката[4], околната среда, сближаването на техническата регламентация и на стандартизацията, корпоративната социална отговорност, правата върху интелектуалната собственост, защитата на личните данни, най-добрите практики в икономическата, търговската, инвестиционната, данъчната и финансовата сфера, както и туризма. Това би могло да засили икономическата сигурност на ЕС и да създаде нови работни места, което в крайна сметка ще допринесе за икономическия растеж. Новият инструмент може да насърчи добре развити форми на икономическо сътрудничество между ЕС и партньорските държави. В този контекст той ще позволи на ЕС да гарантира, че при изпълнението и планирането на политиките и програмите се вземат предвид по подходящ начин ценностите, свързани с околната среда, устойчивата енергия, обществото, трудовата заетост и други социални ценности. Социално въздействие: Чрез съгласуване на финансовите инструменти на ЕС и на държавите-членки на ЕС, както и чрез подпомагане на съвместните дейности с други двустранни и многостранни донори, новият инструмент може да окаже значително въздействие върху социалната структура на държавите с бързо растящи икономики. Той би могъл да подкрепи реформите на социалните системи, националните политики по заетостта, националните политики за обучение и за развитие на уменията, програмите за образование, научни изследвания и за изграждане на капацитет за иновации и мерките за укрепване на националните „спасителни мрежи“. Създаването на допълнителни „екологосъобразни“ работни места ще увеличи доходите и ще укрепи стратегиите за социалното сближаване и намаляване на бедността на национално равнище. Във връзка с това инструментът ще допринесе за успешното прилагане на международния социален дневен ред, насърчаван от Международната организация на труда в рамките на ООН и от Г-8/Г-20. Екологично въздействие: Партньорствата на ЕС в рамките на новия инструмент ще имат за цел да насърчават и подпомагат растежа и дългосрочната устойчивост на околната среда. В това отношение новият инструмент се очаква да играе ключова роля в предоставянето на подкрепа за свързаните с околната среда и изменението на климата дейности и политически диалог както в ЕС, така и в партньорските държави. Инструментът би могъл да подкрепи икономически модел с ниски въглеродни емисии чрез предоставяне на стимули на европейския частния сектор. Като се използват успешните резултати от Шестнадесетата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата в Канкун (COP-16 ), инструментът може да се използва, за да помогне на предприятията от ЕС да разработят ефективни политики при ниски разходи за постигане на екологосъобразни цели в партньорските държави. Инструментът ще помогне и на партньорските държави да извлекат максималните ползи за околната среда и енергийната ефективност от иновациите. Той може да насърчи прехода към екологосъобразна икономика с ефективно използване на ресурсите. Увеличаващото се търсене на стоки в държавите с бързо растящи икономики означава, че съществува необходимост от насърчаване на обмена на най-добри практики на частния сектор и по-голяма екологична насоченост на политиките за обществени поръчки. Инструментът може да даде възможност за сътрудничество, насочено към по-добро разбиране на икономическата и социална стойност на загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на екосистемите в държави от световно значение. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО В дискусиите, проведени от законодателния орган по предложението на Комисията относно ИИС+ (COM/2009/197) и след влизането в сила на Договора от Лисабон, между трите институции беше постигната договореност да се използва член 207, параграф 2 и член 209, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз по отношение на провеждането на дейности извън сътрудничеството за развитие в развиващите се държави. За държави, „различни от развиващите се държави“, се използва член 212, параграф 2 от ДФЕС. Ето защо в допълнение към това споразумение предлаганият Инструмент за партньорство ще се основава на комбинация от следните три члена от ДФЕС: член 212, параграф 2, член 207, параграф 2 и член 209, параграф 1. ЕС е сключил множество международни споразумения с партньорски държави от цял свят, каквито отделните държави-членки нямат, което осигурява на Съюза влияние в практически всички сфери на международните отношения. При наличието на 27 държави-членки, които действат в рамките на общи политики и стратегии, ЕС разполага с критичната маса да реагира на глобалните предизвикателства. ЕС също така е в уникално положение да насърчава европейските норми и стандарти и да ги превръща в световни стандарти чрез международното сътрудничество. Предлаганият Инструмент за партньорство предлага по-висока добавена стойност в сравнение с настоящото положение, тъй като обхваща стратегията „Европа 2020“ въз основа на ориентираното към екологосъобразен растеж сътрудничество, със засилен акцент върху интересите на ЕС в областта на сътрудничеството с държавите с бързо растящи икономики и индустриализираните държави, както и върху подобряването на климата за осъществяване на стопанска дейност, инвестиции, търговия и научни изследвания и иновации. Чрез него следва да се развие проактивна програма от взаимен интерес с партньорските държави със специална насоченост към стратегическите партньори на ЕС. Новият Инструмент за партньорство също така ще зачита в по-голяма степен ангажиментите на ЕС спрямо трети държави, с които той е сключил споразумения за партньорство и сътрудничество/рамкови споразумения. Той ще добави надеждност и последователност към външната политика на ЕС, като обвърже защитата на неговите ценности и интереси с конкретни дейности за сътрудничество. В рамките на споразуменията Инструментът за партньорство би могъл да действа и като катализатор за съвместни проекти на ЕС и държавите-членки, тъй като ЕС и неговите държави-членки са обвързани с техните разпоредби. Накрая, той ще подпомага регионалните и двустранните политики на ЕС заедно с ангажиментите на ЕС към процесите и органите на регионалното и международното сътрудничество. Дейностите за икономическо сътрудничество, стопанският диалог и другите форми на външна икономическа дейност на ЕС биха могли да бъдат мощен инструмент на външната политика. Те биха могли да допринесат за външното проектиране на видимостта и влиянието на ЕС. Това може да подкрепи амбицията на Европа да се превърне в ключов икономически и политически участник на международната сцена както на двустранна основа, така и в многостранни органи като Г-20. Освен това в сравнение с ИИС сега по Инструмента за партньорство могат да се засилят честотата и осъществимостта на съвместните действия с държавите-членки на ЕС, както и новаторските начини за мобилизиране на ресурси. Ще има на разположение повече средства за подпомагане на операциите по съфинансиране в сътрудничество с органите или агенциите за предоставяне на двустранна помощ или финансовите органи или агенции на държавите-членки на ЕС. Многогодишното програмиране ще даде възможност за по-структурирана и интегрирана стопанска дейност. Публичните и частните партньорства могат да бъдат по-постижими, като се включат няколко участници от европейската бизнес общност. Съчетаването на безвъзмездни средства и заеми също може да се превърне в предпочитан вариант, където това е целесъобразно. Избор на инструмент Комисията счита, че разширяването на приложното поле на Инструмента за сътрудничество за развитие, така че то да обхване дейности, които не са свързани с развитието, създава риск от напрежение между различните цели и би могло да доведе до значителни забавяния по отношение на вземането на решения и изпълнението. Тя препоръчва да се създаде нов глобален инструмент, съсредоточен върху защитата на основните интереси на ЕС и върху посрещането на предизвикателствата в световен план с ясно определен обхват на дейностите. Ето защо Комисията препоръчва да се предложи нов инструмент. Представянето на предложение за нов инструмент се смята за най-добрия вариант. Съществува широк консенсус относно използването на съществуващия набор от финансови инструменти като основа, макар и да е необходимо да бъдат отразени институционалните промени вследствие от Договора от Лисабон. Според този вариант сегашната структура на инструментите, която заинтересованите страни и държавите-членки на ЕС смятат за уместна и адекватна, ще остане до голяма степен непроменена. Новият Инструмент за партньорство с глобален обхват и добре насочени цели ще допринесе обаче за пълното адаптиране на съществуващите методи на изготвяне на политиките, програмиране и постигане на резултати. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Разпределените средства, предлагани за Инструмента за партньорство, са на обща стойност от 1,131 млн. EUR по текущи цени за периода 2014–2020 г. Тази сума е съвместима с функция 4 „Глобална Европа“ от предложената финансова рамка за 2014–2020 г. За да се осигури неговата предвидимост, финансирането за дейностите в областта на висшето образование в трети държави в контекста на програмата „Еразъм за всички“ ще бъде предоставено в съответствие с целите на външната дейност на ЕС чрез 2 многогодишни разпределени суми, които обхващат съответно само първите 4 и останалите 3 години. Това финансиране ще бъде отразено в многогодишното индикативно програмиране на Инструмента за партньорство в съответствие с установените потребности и приоритети на съответните държави. Разпределените суми могат да бъдат преразгледани в случай на значими непредвидени обстоятелства или важни политически промени в съответствие с външните приоритети на ЕС. За използването на тези средства ще се прилагат разпоредбите на Регламент (ЕС) № [--] на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програмата „Еразъм за всички“[5]. 5. НЕЗАДЪЛЖИТЕЛНИ ЕЛЕМЕНТИ Опростяване Един от приоритетите за Комисията в този нов регламент, както и по други програми по многогодишната финансова рамка, е да се опрости регулаторната среда и да се улесни достъпът до помощ от Съюза за партньорските държави и региони, организациите на гражданското общество и т.н., доколкото те преследват целите на регламента. Новият регламент за инструмент за партньорство ще позволи по-бързо приемане на мерките за изпълнение и следователно ще даде повече възможности за сътрудничество. Освен това преразглеждането на Финансовия регламент, което е особено съществено от гледна точка на специалните разпоредби за външната дейност, ще улесни участието на организациите от гражданското общество и МСП в програмите за финансиране, например чрез опростяване на правилата, намаляване на разходите за участие и ускоряване на процедурите по възлагане. Комисията възнамерява да прилага настоящия регламент, като използва новите гъвкави процедури, предвидени в преразгледания Финансов регламент. Правилата за изпълнение се съдържат в Регламент (ЕС) № на Европейския парламент и на Съвета от [--] за определяне на общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за външна дейност. 2011/0411 (COD) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 207, параграф 2, член 209, параграф 1 и член 212, параграф 2 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) Настоящият регламент е един от инструментите, чрез който се предоставя пряка подкрепа за външните политики на Европейския съюз. Той ще замени Регламент (ЕО) № 1934/2006 на Съвета от 21 декември 2006 г. относно създаването на финансов инструмент за сътрудничество с индустриализирани и други страни и територии с висок доход (ИИС)[6]. (2) През последното десетилетие Съюзът последователно заздрави своите двустранни отношения с широк кръг от индустриализирани и други държави и територии с висок доход в различни региони на света и най-вече в Северна Америка, Източна Азия и Австралазия, но също и в Югоизточна Азия и в региона на Персийския залив. (3) Освен това след 2007 г. Съюзът засили и задълбочи своето сътрудничество и партньорство с развиващите се държави и държавите в преход в Азия, Централна Азия и Латинска Америка, както и с Ирак, Иран, Йемен и Южна Африка въз основа на Регламент (ЕО) № 1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за развитие на сътрудничеството (Инструмент за сътрудничество за развитие — ИСР). (4) Приложното поле на сътрудничеството по географските програми с развиващите се държави, територии и региони, определено по Инструмента за сътрудничество за развитие, е ограничено до финансирането на мерки, които изпълняват критериите за официална помощ за развитие (ОПР), установени от Комитета за подпомагане на развитието на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (КПР/ОИСР). (5) За да укрепне и да се задълбочи сътрудничеството в области извън обхвата на Инструмента за сътрудничество за развитие, с Индия и Китай и с групата държави със среден доход в Азия и Латинска Америка бяха определени подготвителни действия, като бизнес диалози, насърчаване на търговията и научен обмен. (6) Съюзът също така укрепва своите двустранни отношения с други все по-значими развиващи се държави със среден доход в Азия и Латинска Америка посредством разширяване на партньорството за сътрудничество и диалога относно политиките, така че те да обхващат области и теми извън сътрудничеството за развитие. Отношенията с Русия също се развиха, включително чрез Партньорството за модернизация между Съюза и Русия, което подчерта значението на Русия като стратегически партньор за Съюза както за двустранните отношения, така и по световните въпроси. (7) В интерес на Съюза е да задълбочи своите отношения с партньорите, които играят все по-важна роля в международната икономика и търговия, в търговията и сътрудничеството юг–юг, в многостранните форуми, включително Групата на двадесетте финансови министри и управители на централни банки (Г-20), в световното управление и в посрещането на предизвикателствата в световен план. Съюзът трябва да изгради всеобхватни партньорства с новите участници на международната сцена с цел насърчаване на стабилен и приобщаващ международен ред, преследване на общи глобални обществени блага, защита на основните интереси на Съюза и увеличаване на познанията за Съюза в тези държави. (8) ЕС се нуждае от финансов инструмент с глобален обхват, който позволява финансирането на мерки, които може да не могат да бъдат определени като ОПР, но са от изключително значение за задълбочаването и засилването на неговите отношения със съответните партньорски държави, по-специално чрез диалози относно политиките и развитие на партньорства. (9) Независимо от това, че настоящият регламент е насочен специално към участниците на световната сцена, приложното му поле следва да бъде глобално и да позволява да се подпомагат мерки за сътрудничество с развиващите се държави, където Съюзът има значителни интереси в съответствие с целите на настоящия регламент. (10) В стратегията „Европа 2020“[7] Съюзът отново подчерта своя постоянен ангажимент да насърчава интелигентния, приобщаващ и устойчив растеж във вътрешната и външната си политика, като обединява три стълба: икономически, социален и екологичен. (11) В отношенията със своите партньори по света Съюзът се ангажира с насърчаването на достойния труд за всички хора, заедно с ратифицирането и ефективното прилагане на международно признатите трудови стандарти и многостранните споразумения в областта на околната среда. (12) По специално, борбата с изменението на климата се приема за едно от големите предизвикателства, пред които е изправен Съюзът, а също и за област, където са необходими неотложни международни действия. В съответствие с намерението, заявено в съобщението на Комисията „Бюджет за стратегията „Европа 2020“[8], за увеличаване на дела от бюджета на Съюза, свързан с климата, до най-малко 20%, настоящият регламент следва да допринесе за тази цел. (13) Съюзът е ангажиран да подпомогне изпълнението на световните цели за биологичното разнообразие за 2020 г. и да даде своя принос за свързаната с това стратегия за мобилизиране на ресурсите. (14) Съгласно настоящия регламент Съюзът следва да подпомогне изпълнението на стратегията „Европа 2020“ и по-специално целите, свързани с изменението на климата, прехода към по-екологосъобразна икономика и ефективно използване на ресурсите, търговията и инвестициите, икономическото и регулаторното сътрудничество с трети държави, както и да насърчава публичната дипломация, образователното/университетското сътрудничество и дейностите по осведомяване. (15) Насърчаването на разнообразните инициативи за сътрудничество и партньорство в рамките на един инструмент следва също така да предостави възможност за икономии от мащаба, синергични ефекти, по-голяма ефективност, по-оптимизирано вземане на решения и управление и висока степен на видимост за външната дейност на Съюза. (16) За де се постигнат целите на настоящия регламент, е необходимо да се следва диференциран и гъвкав подход чрез разработването на модели за сътрудничество с ключовите партньорски държави, които отчитат техните икономически, социални и политически условия, а също и конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза, като същевременно се запази възможността за интервенция в целия свят при необходимост. (17) Съюзът следва да може да реагира гъвкаво и своевременно на променящи се и/или непредвидени нужди, за да увеличи ефективността на своя ангажимент за защита на интересите си в отношенията с трети държави посредством приемането на специални мерки, които не са обхванати от многогодишни индикативни програми. (18) Тъй като целите на настоящия регламент не могат да бъдат постигнати в задоволителна степен от държавите-членки и следователно поради мащаба на дейностите могат да бъдат изпълнени по-добре на равнището на Съюза, той може да приеме мерки в съответствие с принципите на субсидиарност и на пропорционалност, установени в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели. (19) С цел приложното поле на настоящия регламент да се адаптира към бързо развиващата се действителност на третите държави, на Комисията следва да бъдат делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз във връзка с подробно описаните области на сътрудничество, определени в приложението. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета. (20) С оглед осигуряване на еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[9]. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се ползва процедурата по разглеждане, освен за техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер. (21) Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за външна дейност са определени в Регламент (ЕС) № …/…. на Европейския парламент и на Съвета от […] г., наричан по-нататък Общ регламент за изпълнение. (22) Организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност са описани в Решение 2010/427 ЕС на Съвета, ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Предмет и цели (1) С настоящия регламент се създава Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави с цел благоприятстване и защита на интересите на ЕС и на взаимните интереси. Инструментът за партньорство ще подпомага мерки, които отговарят по ефективен и гъвкав начин на целите, произтичащи от двустранните, регионалните или многостранните отношения на Съюза с трети държави, и служат за посрещане на предизвикателствата в световен план. (2) Мерките, които ще бъдат финансирани по настоящия инструмент, отразяват следните конкретни цели на Съюза: а) изпълнение на международното измерение на стратегията „Европа 2020“ посредством подпомагане на стратегиите за партньорство на Съюза за двустранно, регионално и междурегионално сътрудничество, насърчаване на диалога относно политиките и разработване на колективни подходи и ответни мерки срещу предизвикателствата в световен план, като енергийната сигурност, изменението на климата и околната среда. Тази цел се измерва чрез възприемането на политиките и целите на стратегията „Европа 2020“ от страна на ключовите партньорски държави; б) подобряване на достъпа до пазара и развитие на търговията, инвестициите и бизнес възможностите за европейските предприятия посредством икономически партньорства и бизнес и регулаторно сътрудничество. Тази цел се измерва чрез дела на Съюза във външната търговия с ключовите партньорски държави и чрез търговските и инвестиционните потоци към партньорските държави, към които са специално насочени дейностите, програмите и мерките по настоящия регламент; в) подобряване на общото разбиране и видимост на Съюза и неговата роля на световната сцена посредством публична дипломация, образователно/университетско сътрудничество и дейности по осведомяване с оглед на защитата на ценностите и интересите на Съюза. Тази цел може да бъде измервана inter alia чрез проучвания или оценки на общественото мнение. Член 2 Приложно поле (1) Всички трети държави, региони и територии могат да отговарят на условията за сътрудничество по настоящия регламент. (2) Чрез настоящия регламент обаче се подкрепят предимно мерки за сътрудничество с развитите и развиващите се държави, които играят все по-значима роля в международната икономика и търговия, в международните форуми, в световното управление и в посрещането на предизвикателствата в световен план по въпроси, които са от значителен интерес за Съюза. Член 3 Общи принципи (1) Съюзът се стреми да насърчава, развива и укрепва принципите на свободата, демокрацията, зачитането на правата на човека и основните свободи, както и принципа на правовата държава, на които той се основава, посредством диалог и сътрудничество с трети държави. (2) За да се засили въздействието на помощта от Съюза, при планирането на сътрудничеството с партньорските държави в съответните случаи се прилага диференциран и гъвкав подход, за да се отчетат техните икономически, социални и политически условия, както и конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза. (3) В рамките на своите съответни сфери на компетентност Съюзът и държавите-членки насърчават многостранния подход към световните предизвикателства, както и сътрудничеството с международни или регионални организации и органи, включително международните финансови институции, агенциите, фондовете и програмите на ООН, ОИСР, Групата на двадесетте финансови министри и управители на централни банки (Г-20) и други двустранни донори. (4) При прилагането на настоящия регламент Съюзът има за цел да гарантира съгласуваност и последователност с другите области на своята външна дейност, по-специално Инструмента за сътрудничество за развитие за развиващите се държави, както и с другите съответни политики на Съюза при формулирането на политиката, стратегическото планиране и програмиране, както и на мерките за изпълнение. (5) Мерките, финансирани по настоящия регламент, се основават, където е целесъобразно, на политики за сътрудничество, определени в инструменти, като споразумения, декларации и планове за действие между Съюза и съответните трети държави и региони, и са свързани с области, които имат отношение към конкретните интереси, политически приоритети и стратегии на Съюза. (6) Подкрепата на Съюза по настоящия регламент се предоставя в съответствие с Общия регламент за изпълнение. Член 4 Области на сътрудничество Подробно описаните области на сътрудничество, към които трябва да бъде насочена помощта от Съюза по настоящия регламент, са изброени в приложението. На Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 7, за да изменя или допълва приложението. Член 5 Програмиране и индикативно разпределение на средствата (1) Комисията приема многогодишни индикативни програми в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 15, параграф 3 от Общия регламент за изпълнение. Тази процедура се прилага и при съществено преразглеждане, което поражда значителна промяна на стратегията или на нейното програмиране. (2) Многогодишните индикативни програми определят стратегическите и/или съвместните интереси и приоритети на Съюза, конкретните цели и очакваните резултати. За държавите или регионите, за които е създаден съвместен рамков документ, в който се предвижда всеобхватна стратегия на Съюза, многогодишните индикативни програми се основават на този документ. (3) Многогодишните индикативни програми определят и приоритетните области, избрани за финансиране от Съюза, и очертават индикативните разпределени средства като цяло, по приоритетни области, и по партньорски държави или по групи от партньорски държави за съответния период, включително участието в глобални инициативи; в съответните случаи тези суми могат да бъдат изразени под формата на граници на вариране. (4) Многогодишните индикативни програми се адаптират при необходимост, като се отчитат всички прегледи в средата на периода или ad hoc прегледи на референтния документ, на който се основават. (5) В многогодишните индикативни програми може да бъде създаден резерв за неразпределените средства. За разпределението на тези средства се взема решение в съответствие с Общия регламент за изпълнение. (6) Процедурата по разглеждане, посочена в параграф 1, не се прилага за несъществени изменения на многогодишните индикативни програми, чрез които се осъществяват технически корекции, пренасочване в рамките на индикативните средства по приоритетна област или се увеличава или намалява размерът на първоначалните индикативни средства с по-малко от 20 %, при условие че тези изменения не засягат приоритетните области и целите, определени в многогодишните индикативни програми. Такива корекции се съобщават на Европейския парламент и на Съвета в срок от един месец. (7) Процедурата, посочена в член 15, параграф 4 от Общия регламент за изпълнение, може да се прилага за изменение на многогодишните индикативни програми, когато е необходима бърза реакция от страна на Съюза. Член 6 Комитет Комисията се подпомага от Комитета за Инструмента за партньорство. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕО) № 182/2011. Член 7 Упражняване на делегирането (1) Правомощието да приема делегирани актове, посочено в член 4, се предоставя за срока на действие на настоящия регламент. (2) Делегирането на правомощия може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила. (3) Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета. (4) Приет делегиран акт влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от 2 месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с 2 месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета. Член 8 Референтна стойност на финансовите средства 1. Референтна стойност на финансовите средства за изпълнението на този регламент за периода 2014—2020 г. е 1 131 000 000 EUR. Годишните бюджетни кредити се определят от бюджетния орган като част от годишната бюджетна процедура в рамките на многогодишната финансова рамка. 2. Както е посочено в член 13, параграф 2 от регламента за „Еразъм за всички“, за да се насърчи международното измерение на висшето образование, ще бъде заделена индикативна сума от 1 812 100 000 EUR от различните външни инструменти (Инструмента за сътрудничество за развитие, Европейския инструмент за съседство, Инструмента за предприсъединителна помощ, Инструмента за партньорство и Европейския фонд за развитие), за действия за мобилност с цел учене към държави, извън ЕС, или от тези държави, както и за сътрудничеството и диалога относно политиките с органи/институции/организации от тези държави. По отношение на използването на тези средства ще се прилагат разпоредбите на регламента за „Еразъм за всички“ . Финансирането ще бъде предоставено чрез 2 многогодишни транша, покриващи само съответно първите 4 години и останалите 3 години. Това финансиране ще бъде отразено в многогодишното индикативно програмиране на тези инструменти в съответствие с набелязаните потребности и приоритети на съответните държави. Разпределените суми могат да бъдат преразгледани в случай на значими непредвидени обстоятелства или важни политически промени в съответствие с външните приоритети на ЕС. Член 9 Европейска служба за външна дейност Прилагането на настоящия регламент е в съответствие с Решение 2010/427/ЕС на Съвета за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност. Член 10 Влизане в сила 1. Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2014 г. 2. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на [...] година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател ПРИЛОЖЕНИЕ ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ОБЛАСТИТЕ НА СЪТРУДНИЧЕСТВО ПО ИНСТРУМЕНТА ЗА ПАРТНЬОРСТВО С оглед на подпомагането на целите, предвидени в член 1, помощта от Съюза може да включва inter alia следните области на сътрудничество: а) подкрепа за конкретни инициативи, включително научни изследвания, проучвания, пилотни схеми или съвместни проекти, предназначени да отговарят по ефективен и гъвкав начин на целите за сътрудничество, произтичащи от отношенията на Съюза със съответните трети държави; б) насърчаване на сътрудничеството, партньорството и съвместните начинания между участниците от икономическата, социалната, културната, правителствената и научната сфера в Съюза и в трети държави; в) улесняване (и подпомагане) на търговските отношения и процесите на търговска интеграция, включително юг–юг, подпомагане на инвестиционните потоци и икономическите партньорства в Съюза, включително насоченост към малките и средните предприятия; г) насърчаване на диалога относно политиките и секторните диалози с участници от политическата, икономическата, регулаторната, екологичната, социалната, изследователската и културната сфера и неправителствени организации от Съюза и извън него; д) насърчаване на дейностите по осведомяване, интелектуалния обмен и засилване на междукултурния диалог; е) насърчаване на инициативите и дейностите от интерес за Съюза или от взаимен интерес в области, като изменението на климата, въпроси на околната среда, включително биологичното разнообразие, ефективното използване на ресурсите, суровините, енергетиката, транспорта, науката, изследванията и иновациите, заетостта и социалната политика, устойчивото развитие, включително насърчаването на достойния труд, и корпоративната социална отговорност, търговията и сътрудничеството юг–юг, образованието, културата, туризма, информационните и комуникационните технологии, здравеопазването, правосъдието, митническите въпроси, данъчното облагане, финансовите, статистическите и всички други въпроси, които се отнасят до конкретните интереси на Съюза или представляват взаимен интерес за Съюза и трети държави; ж) повишаване на осведомеността и разбирането за Съюза, както и на неговата видимост в трети държави. ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА ЗА ПРЕДЛОЖЕНИЯ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цел(и) 1.5. Основания за предложението/инициативата 1.6. Продължителност и финансово отражение 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Засегната(и) функция(и) от многогодишната финансова рамка и разходен(ни) бюджетен(ни) ред(ове) 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити с административен характер 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано отражение върху приходите ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА ЗА ПРЕДЛОЖЕНИЯ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета (ЕС) № …… за създаване на Инструмент за партньорство за сътрудничество с трети държави 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД[10] Дял 19: Външни отношения Дейност 19 05: Отношения и сътрудничество с индустриализирани трети държави Заглавието на тази бюджетна глава 19 05 съответства на сегашната структура на финансовите инструменти за 2007 —2013 г. Предлага се да се запази същата дейност 19 05, но да се промени заглавието на тази глава за периода 2014—2020 г., както следва: 19 05 : Сътрудничество с трети държави по Инструмента за партньорство 1.3. Естество на предложението/инициативата x Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност вследствие на пилотен проект/подготвителна дейност[11] ¨ Предложението/инициативата е във връзка с продължаване на съществуваща дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с дейност, пренасочена към нова дейност 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишна(и) стратегическа(и) цел(и) на Комисията, към която(ито) е насочено(а) предложението/инициативата Този финансов инструмент има за цел да подкрепи следната стратегическа цел, както е посочено в Съобщение на Комисията „Бюджет за стратегията „Европа 2020“ — част II“ от 29 юни 2011 г. (COM/2011/500 — Бюджет за стратегията „Европа 2020“ — част II. „Външна дейност“, стр. 42): „Трябва да бъде допълнително подобрено планирането на политиките на ЕС в подкрепа на посрещането на големите световни предизвикателства, като борбата с изменението на климата, обръщането на загубата на биологичното разнообразие и защитата на световните обществени блага и ресурси. Комисията предлага да разработи проактивен дневен ред на ЕС и на взаимните интереси с трети държави, като се наблегне специално на стратегическите партньори.“ 1.4.2. Конкретна(и) цел(и) и съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД По дейност 19 05 ще бъдат преследвани следните три конкретни цели: 1) изпълнение на международното измерение на стратегията „Европа 2020“ посредством подпомагане на стратегиите за партньорство на Съюза за двустранно, регионално и междурегионално сътрудничество, насърчаване на диалога относно политиките и разработване на колективни подходи и ответни мерки срещу предизвикателствата в световен план. 2) подобряване на достъпа до пазара и развитие на търговията, инвестициите и бизнес възможностите за европейските дружества, посредством икономически партньорства и стопанско и регулаторно сътрудничество. 3) повишаване на силното присъствие на Европа в световната икономика и нейната роля на световната сцена посредством публична дипломация, образователно/университетско сътрудничество и дейности и мрежи по осведомяване с оглед на защитата на ценностите и интересите на Съюза. Съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД Наименованието на дейност 19 05 следва да бъде променено както следва: Сътрудничество с трети държави по Инструмента за партньорство 1.4.3. Очакван(и) резултат(и) и отражение Един новаторски инструмент за партньорство ще даде възможност на ЕС да развива своите политики в целия свят. Отражение върху икономиката на ЕС и икономическия диалог между ЕС и партньорските държави Осъществяването на нов инструмент за партньорство ще предостави на ЕС още една възможност да насърчава своите предприятия (по-специално МСП) и продукти. Той ще създаде финансова възможност да бъдат подкрепени предприятията от ЕС в трети държави, предоставяне на стимули за конкурентоспособност и иновации на ЕС по начин, който следва да остане допълващ спрямо дейностите, финансирани по Програмата за конкурентоспособност и МСП, както и по „Хоризонт 2020“ (научни изследвания и иновации), да бъде подкрепена международната търговия и инвестициите на ЕС, които от своя страна биха могли да доведат до улесняване на чуждестранните инвестиции в ЕС. Вниманието може да се насочи към множество области на сътрудничество, включително изменението на климата, околната среда, сближаването на техническата регламентация и на стандартизацията, корпоративната социална отговорност, правата на интелектуална собственост, защитата на личните данни, най-добрите практики в икономическата, търговската, данъчната и финансовата сфера, търговията и сътрудничеството юг–юг. По този начин би могла да се засили икономическата сигурност на ЕС и евентуално да бъдат създадени нови работни места, което в крайна сметка ще допринесе за икономическия растеж. Този инструмент би могъл да укрепи търговските отношения на ЕС с партньорските държави, което ще окаже положително влияние върху платежния баланс, икономическите и търговските отношения на ЕС с останалата част от света, като същевременно ще е съвместим с принципите за пазарен достъп/отворен пазар. Той би могъл да допринесе и за намаляване на риска от протекционизъм, както и за подпомагане на международната конкурентоспособност и протичащия в момента процес на глобализация, като същевременно гарантира ползи за всички държави в съответствие с принципите на стратегията „Европа 2020“. Новият инструмент за партньорство ще допринесе и за подпомагане на конкурентоспособността на ЕС чрез целево развитие на човешките ресурси: наличието на висококвалифицирани хора и техните възможности за иновации и осъществяване на научно и технологично развитие е предпоставка за икономически просперитет. Икономическо отражение върху партньорските държави Новият инструмент може да насърчи добре развити форми на икономическо сътрудничество между ЕС и партньорските държави. В тази връзка той ще позволи на ЕС да гарантира надлежното отчитане на ценностите, свързани с околната среда, устойчивата енергия, обществото, трудовата заетост и други социални ценности в планирането и изпълнението на политиките и програмите. Увеличените инвестиции на предприятията от ЕС също ще допринесат за икономически растеж в приемащата държава. Дейностите, насочени към насърчаване на корпоративната социална отговорност, ще подобрят социалните, трудовите и екологичните правила и изпълнение в партньорската държава. Чрез предоставянето на техническа помощ инструментът би могъл да установи устойчиви начини за фискална консолидация на растежа, като подпомага по този начин държавите в техните усилия за упражняване на контрол върху сметките им. Чрез него могат да бъдат подкрепени и инициативи за повишаване на административната ефективност, за продуктивно използване на паричните преводи на работниците и за насърчаване на нови инвестиции и прехвърляне на технологии в националните програми за индустриализация или изграждане на инфраструктура с цел насърчаване на ефективното и устойчиво използване на ресурсите, включително в производството и използването на енергия. Отражение върху икономическото управление Очаква се Инструментът за партньорство да има въздействие и върху икономическото управление. Вследствие на кризата бяха извлечени сериозни поуки относно ограниченията на пазарите. Това наложи преразглеждане на ролята на правителството, ново определяне на баланса между държавата и пазара и търсене на начини за увеличаване на доверието на гражданите в тях. Кризата показа, че публичните политики са основна опора на националните икономики в периоди на икономическо напрежение, тъй като правителствата спряха свободното падане на финансовите пазари и предотвратиха финансова катастрофа. Последвалият фискален натиск в много страни обаче засили необходимостта от ограничаване на публичните разходи, което в много случаи означава оптимизиране на държавата. Това налага да се направи преоценка на ролята на държавната намеса за постигането на по-добро и по-ефективно управление, стабилни институции и ефективни правила и процедури. Друг важен въпрос в областта на управлението се отнася до борбата с корупцията, прозрачността и почтеността. Новият инструмент може да бъде насочен към подобряване на инструментите за борба с корупцията и засилване на тяхното изпълнение. Новите инициативи биха могли да увеличат координацията на дейностите за прозрачност и борба с корупцията в световен план, както и спазването на съответните международни конвенции, най-добри практики и насоки. Накрая, насърчаването на пълната ангажираност на стратегическите партньори в глобалното изготвяне на политиките и управление в областта на околната среда, особено що се отнася до многостранните споразумения за околната среда, ще бъде от изключително важно значение за насърчаването на устойчивите икономически промени. Социално отражение върху икономиката на ЕС Амбицията на ЕС е да обърне внимание на взаимосвързаните социални политики и да определи стратегическите посоки, излизащи извън рамките на растежа. Това може да се подсили чрез икономическо сътрудничество със страните партньори, укрепване на националната и международна регулаторна рамка и благоприятстване на по-доброто национално, регионално или глобално икономическо управление. Тези стратегии и подходи биха могли да окажат положително въздействие върху политиката по заетостта и социалната политика на ЕС, например модела на ЕС за социална закрила, създаването на „екологосъобразни“ работни места, социалната програма „ЕС 2020“ и т.н. Нарастващата конкуренция от страна на държавите с бързо растящи икономики също би могла да представлява стратегически стимул за Европа да отделя повече ресурси за обучение и преквалификация, като повишава качеството на преподаването и научните изследвания, както и за реформа на местните социални системи. Социално отражение върху партньорските държави Чрез хармонизиране на финансовите инструменти на ЕС и на държавите-членки на ЕС, както и чрез подпомагане на съвместните дейности с други двустранни и многостранни донори, новият инструмент може да окаже значително въздействие върху социалната структура на държавите с бързо растящи се икономики. Той би могъл да предостави подкрепа за реформите на социалните системи, за националните политики по заетостта, за националните политики за обучение и за развитие на уменията, за изграждането на капацитет и за програмите за образование, научни изследвания и иновации, и укрепването на националните „спасителни мрежи“. Неговият принос за създаване на допълнителни екологосъобразни работни места, увеличаване на доходите на глава от населението и ефективни стратегии за социално сближаване и намаляване на бедността на национално ниво ще бъде от значение. Във връзка с това той ще допринесе за успешното осъществяване на международния социален дневен ред, насърчаван от Международната организация на труда на ООН и Г-8/Г-20. Екологично отражение върху ЕС и партньорските държави Благоприятстването на екологосъобразния растеж, изпълнението на стратегията и подпомагането на партньорските държави в техните политики за по-екологична насока на растежа ще бъдат сред най-важните стратегически приоритети на новия инструмент през следващите години. Партньорствата на ЕС чрез новия инструмент ще имат за цел да насърчават и подпомагат растежа и дългосрочната устойчивост на околната среда. В това отношение новият инструмент се очаква да играе ключова роля в предоставянето на подкрепа за свързаните с околната среда и изменението на климата дейности и политически диалог както в ЕС, така и в партньорските държави. Инструментът би могъл да подкрепи икономически модел с ниски въглеродни емисии чрез предоставяне на стимули на европейския частния сектор. Като се използват успешните резултати от Шестнадесетата конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата в Канкун (COP-16 ), инструментът може да се използва, за да помогне на предприятията от ЕС да разработят ефективни политики при ниски разходи за постигане на екологосъобразни цели в партньорските държави. Инструментът ще помогне и на партньорските държави да извлекат максималните ползи за околната среда и енергийната ефективност от иновациите. Инструментът може да даде възможност за сътрудничество, насочено към по-добро разбиране на икономическата и социална стойност на загубата на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на екосистемите в държави от световно значение. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението Трите конкретни цели ще бъдат следени чрез следните три показателя: 1) Възприемане на политиките и целите на стратегията „Европа 2020“ от ключовите партньорски държави и влияние върху формулирането на политиките в тези държави. 2) Дял на ЕС във външната търговия с ключовите партньорски държави и търговски и инвестиционни потоци към партньорските държави, към които са специално насочени дейностите, програмите и мерките по настоящия регламент. 3) По-добро възприемане и засилено взаимно разбиране за ЕС в ключовите партньорски държави, илюстрирани включително чрез проучвания и/или оценки. 1.5. Основания за предложението/инициативата 1.5.1. Нужда(и), която(ито) трябва да бъде(ат) задоволена(и) в краткосрочен или дългосрочен план Вж. обяснителния меморандум на законодателното предложение и оценката на въздействието: Предлаганият Инструмент за партньорство има за цел да преодолее ограничението на способността на ЕС да се ангажира на световно равнище по възможно най-ефективен начин. Той ще даде възможност на ЕС да изпълнява програми, излизащи извън рамките на сътрудничеството за развитие, с новите сили, както и при необходимост да защитава основния дневен ред на ЕС на световно равнище пред другите партньорски държави. Основните характеристики на предлагания Инструмент за партньорство в сравнение с предходния Инструмент за сътрудничество с индустриализирани страни са следните: Географски обхват: глобален, със специална насоченост към стратегическите партньори (индустриализирани държави, държави с бързо растящи икономики, Русия). Цел: съсредоточаване върху благоприятстването на интересите на ЕС и стратегията „Европа 2020“ посредством ефективен и гъвкав отговор на целите за сътрудничество вследствие от двустранните/регионалните отношения на Съюза със партньорските държави и посрещане на световните предизвикателства. Приоритетни области: международното измерение на стратегията „Европа 2020“, диалог относно политиките, световни предизвикателства, стопанско и регулаторно сътрудничество, двустранно/тристранно/регионално сътрудничество, публична дипломация, образователно/университетско сътрудничество и дейности по осведомяване. Програмиране: не е обвързан с изискванията за ОПР, многогодишните програми за дългосрочни инвестиции, непрограмируемите разпоредби за бързо реагиране на променящата се среда и ad-hoc действия. 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС ЕС е сключил множество международни споразумения с партньорски държави от цял свят, каквито отделните държави-членки нямат, което осигурява на всички тях влияние в практически всички сфери на международните отношения. При наличието на 27 държави-членки, които действат в рамките на общи политики и стратегии, единствено ЕС разполага с критичната маса да реагира на глобалните предизвикателства. Като фактор от световно значение ЕС разполага с кредит на доверие неутралност, с каквито отделните държави-членки не разполагат. ЕС също така е в уникално положение да насърчава европейските норми и да ги превръща в световни стандарти чрез международното сътрудничество. Предлаганият Инструмент за партньорство ще демонстрира по-висока добавена стойност в сравнение със сегашното положение, тъй като обхваща стратегията „Европа 2020“ въз основа на ориентираното към екологосъобразен растеж сътрудничество, засилен акцент върху интересите на ЕС в областта на сътрудничеството с държавите с бързо растящи икономики и с индустриализираните държави, както и върху подобряването на климата за осъществяване на стопанска дейност, инвестиции, търговия и научни изследвания и иновации. Чрез него следва да се развие проактивна програма от взаимен интерес с партньорските държави със специална насоченост към стратегическите партньори на ЕС. Новият Инструмент за партньорство също така ще зачита в по-голяма степен ангажиментите на ЕС спрямо трети държави, с които той е сключил рамкови споразумения/споразумения за партньорство и сътрудничество. Той ще добави надеждност и последователност към външната политика на ЕС, като обвърже защитата на неговите ценности и интереси с конкретни дейности за сътрудничество. В рамките на споразуменията Инструментът за партньорство би могъл да действа и като катализатор за съвместни проекти на ЕС и държавите-членки, тъй като ЕС и неговите държави-членки са обвързани с техните разпоредби. Накрая, той ще подпомага регионалните и двустранните политики на ЕС, заедно с ангажиментите на ЕС към процесите на регионално и международно сътрудничество. 1.5.3. Поуки от подобен опит в миналото В прегледа в средата на периода (COM/2009/196) на финансовите инструменти за външни действия, извършен през 2009 г., се достига до заключението, че ограниченото приложно поле на Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР) затруднява финансирането на дейностите, които не са насочени към партньорите, като официалната помощ за развитие (ОПР), но са от взаимна полза в контекста на глобализацията. Инструментът за сътрудничество за развитие (ИСР) не беше сметнат за подходящ за разрешаване на проблема, тъй като главната му цел е да насърчава икономическото развитие и благосъстоянието на развиващите се държави, по-специално изкореняването на бедността в партньорските държави и региони в контекста на устойчивото развитие, включително стремежа към постигане на Целите на хилядолетието за развитие. Това ограничение засегна най-динамично развиващите се региони в света (напр. Латинска Америка, Азия, Южна Африка) и ЕС остана без финансов инструмент, чрез който да подпомага развитието на международните отношения във връзка с глобализацията, по-специално що се отнася до държавите с бързо растящи икономики. За тази цел бюджетният орган създаде подготвителни действия в Латинска Америка и Азия с цел временно запълване на законодателната празнина. През април 2009 г. Европейската комисия предложи законодателно следствие (COM/2009/197), за да позволи финансирането на мерки в държавите, попадащи в приложното поле на Регламента за ИСР, така че географският обхват на действащия Инструмент за индустриализирани страни (ИИС) да се разшири и да включва и развиващите се държави (включително държавите с бързо растящи икономики) в Азия и Латинска Америка, както и Иран, Ирак, Йемен и Южна Африка. В прегледа в средата на периода също така се признава, че ИИС, на който се основава настоящото предложение за нов инструмент, е осигурил гъвкава база за развитие на сътрудничеството с по-голям брой индустриализирани държави и територии с висок доход, въпреки че финансовият пакет е бил твърде ограничен. В допълнение към прегледа в средата на периода, през последните години бяха извършени оценки на водещи програми, финансирани по ИИС – програма „Портал на ЕС за Япония и Република Корея“ (финансиране на павилиони на ЕС в търговски панаири) и центровете на ЕС (университетски консорциуми, които представят модули „Европеистика“ и разпространяват ключова информация за ЕС пред доста широка публика), и те бяха много положителни. По отношение на Програмата за обучение на ръководни кадри (езикови и учебни програми за ръководни кадри), извършената през 2010 г.[12] оценка показа, че тя предлага уникална програмна структура (запознатостта с японската и корейската бизнес култура е нещо безценно) и целева публика (програмата се цени високо както от големи, така и от малки и средни дружества). Тя дава възможност на потенциални участници от държавите-членки, които не предлагат подобна инициатива. Освен това тя осигурява добра видимост на ЕС. Програмата за обучение на ръководни кадри има положително отражение по отношение на предприятията от ЕС, възнамеряващи да установят/развиват стопанската си дейност в Япония и Корея, тъй като помага на тези предприятия да пристъпят на японския/корейския пазар, има устойчиво въздействие върху европейските предприятия, а не краткосрочен и временен ефект, и разширява стопанските възможности за предприятията от ЕС в други азиатски страни. Извършената през 2010 г.[13] оценка на инициативата Центрове на ЕС (посветени на публичната дипломация) показа, че „центровете добавят реална стойност и че Комисията в голяма степен има полза от инициативата. Обемът на извършената от центровете работа далеч компенсира разходите на Комисията по програмата.“ Програмата е изградила солидна база в държавите пионери по инициативата (САЩ и Канада) и се полагат успешни усилия за по-високо равнище на зрялост в Австралия и Нова Зеландия. Финансирането от ЕС може да действа като първоначални средства, най-вече като служи за привличане на други източници на финансиране, които се привличат към инициативата, за да се гарантира нейната дългосрочна устойчивост. 1.5.4. Съгласуваност и евентуална синергия с други съответни инструменти Договорът от Лисабон установява общи принципи и цели и определя нова институционална рамка за външната дейност на Съюза (особено ЕСВД), което води до високи очаквания в областта на външната дейност както в рамките на ЕС, така и от страна на партньорите на национално и регионално ниво, включително в многостранен план. Инструментът за партньорство ще бъде интегриран елемент от общата архитектура на финансовите инструменти за външната дейност, организирани около четири основни глави: глава, основана на политиките, която е насочена главно към сътрудничество с партньорските държави на двустранно, регионално и международно равнище, както и глави относно работата по хоризонтални приоритети и ценности: права на човека и демокрация, хуманитарна помощ и гражданска защита, управление и предотвратяване на кризи. Инструментът за партньорство попада в обхвата на първата глава, която се занимава с партньорските държави. Неговата основна цел е проектирането политиките на ЕС в подкрепа на дневния ред на стратегията „Европа 2020“, като се посрещат големите световни предизвикателства, разработва се проактивен дневен ред на ЕС и на взаимните интереси с индустриализирани държави и държавите с бързо растящи икономики, като се набляга специално на стратегическите партньори. Един от ключовите приоритети на стратегията „Европа 2020“ е възстановяването на растежа. В стратегията се признава, че държавите с бързо растящи икономики и разширяваща се средна класа ще играят изключително важна роля за поддържането на европейския износ на стоки и услуги, по отношение на които ЕС има сравнително предимство. Инструментът за партньорство следва да способства за подпомагането на търговската политика[14], по-специално що се отнася до стратегическите икономически партньори. Подкрепата за пазарен достъп на европейските предприятия ще допълва дейностите, финансирани по програмата за конкурентоспособност и МСП. Държавите с бързо растящи икономики играят и все по-важна роля като отговорни партньори в посрещането на световните предизвикателства: въпроси, като намаляването на бедността, миграцията, конкурентоспособността и либерализацията на търговията, околната среда, изменението на климата, енергетиката, повишаването на грамотността относно цифровите технологии, на уменията за тяхното използване и на приобщаването към цифровото общество, пандемиите, киберсигурността, тероризма и организираната престъпност, могат да намерят разрешение само на международно равнище. На фона на ускоряващата се глобализация от съществено значение е вътрешният дневен ред за осигуряване на устойчив растеж и работни места в Европа и вътрешните политики на ЕС като цяло да бъдат подкрепени от външно измерение. Това външно измерение на вътрешната политика следва да засили степента на последователност и съгласуваност на външната дейност на ЕС и да я допълва, като същевременно се избягва дублирането на усилия. Ето защо Инструментът за партньорство ще издигне в приоритет подпомагането на външното измерение на политиките на ЕС относно изменението на климата, околната среда, енергетиката, търговията и устойчивото развитие, както и информационните и комуникационните технологии. ЕС вече е планирал най-сложния набор от стимули, правила и разпоредби за улесняване на собствения си преход към икономика с ниски въглеродни емисии и едностранно е приел амбициозни цели. Тази рамка осигурява изчерпателен и конкретен поглед върху политиката, който би могъл и следва да се използва за улесняване на постигането на сходни стремежи от страна на нашите ключови стратегически партньори. Това очевидно ще бъде от полза за околната среда и същевременно ще действа като катализатор за широкообхватни инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите, за изграждане на капацитет и програми, за нови по-екологосъобразни технологии и ще осигури търговски възможности за европейската промишленост. По Инструмента за партньорство интегрирането на въпросите относно климата в политиките на ЕС, както и целите в тази област ще бъдат от особено значение за дейностите за насърчаване на диалога относно политиките с индустриализираните държави и държавите с бързо развиващи се икономики. Ефективното използване на ресурсите ще бъде от решаващо значение за поддържането на устойчивост на икономическия растеж в рамките на екологичните ограничения на планетата. ЕС приема стратегия за ефективно използване на ресурсите като една от водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“. Това ще повлияе inter alia на нормите на ЕС, но ще бъде истински ефективно само ако всички големи икономики възприемат практики на ефективно използване на ресурсите. Държавите с бързо развиващи се икономики имат възможност да избегнат неустойчивите модели на потребление и производство, свързани със замърсяване, които са толкова често прилагани от ЕС и от другите развити икономики по време на тяхната индустриализация, и ЕС има интерес да им помогне да го направят. В държавите с бързо развиващи се икономики, особено Индия и Китай, има обаче и големи части от населението, които живеят в абсолютна бедност и за своето препитание зависят от здрави екосистеми, като чиста вода и производителни морета и гори, а Бразилия, Южна Африка, Индия и Китай имат изключително богато биологично разнообразие. Диалогът и сътрудничеството в областта на икономиката на опазване на екосистемите и тяхното устойчиво управление са във взаимен интерес на ЕС и неговите партньори. Диалогът и практическото сътрудничество с ключовите световни производители и потребители на енергия са от съществено значение за посрещане на предизвикателството да се гарантира енергийната сигурност на ЕС, особено след като ЕС става все по-зависим от вноса, и същевременно да се насърчава глобална програма за ниски въглеродни емисии, устойчиви енергийни политики, прозрачност и предвидимост на световните енергийни пазари, както и технологично сътрудничество. Държавите, които загърбват статута на „развиваща се държава“, изискват нови форми на сътрудничество в областта на технологиите и иновациите. За да остане стратегически партньор в тези области и да продължи да бъде лидер в насърчването на глобалните стандарти, ЕС трябва да бъде в състояние да създаде партньорства за сътрудничество в тези области. В обобщение, външното измерение на вътрешните политики на ЕС ще бъде изцяло интегрирано в програмирането на Инструмента за партньорство, който от своя страна, в рамките на своя ограничен финансов пакет, ще допълва външното измерение на вътрешните политики, провеждани по други програми на ЕС (например дейностите по Рамковата програма за изследвания и иновации „Хоризонт 2020“, Програмата за конкурентоспособност и МСП, включително сътрудничеството в областта на туризма, програмата „Еразъм за всички“, фонда за миграцията и фонда за вътрешната сигурност), за да се избегне всякакво дублиране. Съгласуваността и допълнителността с други географски инструменти за външна дейност, по-специално Инструмента за сътрудничество за развитие, ще бъдат взети предвид по време на целия етап на програмиране, като същевременно се интегрират принципите на диференциация и концентрация. 1.6. Продължителност и финансово отражение x Предложение/инициатива с ограничена продължителност – x Предложение/инициатива в сила от 1/1/2014 г. до 31/12/2020 г. – x Финансово отражение от 1/1/2014 г. до 31/12/2020 г. – ¨ Предложение/инициатива с неограничена продължителност – Осъществяване с период на започване на дейност от ГГГГ до ГГГГ, – последван от функциониране с пълен капацитет. 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление[15] x Пряко централизирано управление от Комисията x Непряко централизирано управление чрез делегиране на задачи по изпълнението на: – ¨ изпълнителни агенции – ¨ органи, създадени от Общностите[16] – ¨ национални органи от публичния сектор/органи със задължение за обществена услуга – ¨ лица, натоварени с изпълнението на специфични дейности по силата на дял V от Договора за Европейския съюз и посочени в съответния основен акт по смисъла на член 49 от Финансовия регламент ¨ Споделено управление с държавите-членки ¨ Децентрализирано управление с трети държави ¨ Съвместно управление с международни организации (да се уточни) Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“. Забележки 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Системите за мониторинг и оценка на Европейската комисия са все по-насочени към резултатите. Те включват вътрешен персонал, както и външни експертни становища. Ръководителите на проектите в делегациите и централата непрекъснато наблюдават изпълнението на проектите и програмите по различни начини, включително при възможност чрез посещения на място. Мониторингът предоставя ценна информация за напредъка; той помага на ръководителите да набележат действителните и потенциалните затруднения и да предприемат коригиращи действия. Сключват се договори с външни независими експерти, които да оценят ефективността на външните действия на ЕС чрез три различни системи. Тези оценки допринасят за отчетността и за подобряване на текущите интервенции; чрез тях също така се извличат поуки от опита, които да служат за оформяне на бъдещите политики и дейности. Използваните от всички инструменти са международно признатите критерии за оценка на ОИСР/КПР, включително за (потенциалното) въздействие. Първо, ориентираната към резултатите мониторингова (ОРМ) система, управлявана от централата, предоставя на проектно равнище кратка, добре насочена картина на качеството на извадка от дейности. Като използват добре структурирана, стандартизирана методология, независими експерти по ОРМ определят степени, чрез които се подчертават предимствата и недостатъците на проекта, и правят препоръки относно начините за подобряване на ефективността. Оценките на равнище проект, управлявани от ръководещите проекта делегации на ЕС, представят по-подробен и задълбочен анализ и подпомагат ръководителите на проекти да подобрят текущите дейности и да подготвят бъдещи. Наемат се външни независими експерти с тематичен и географски опит, за да извършат анализ и да съберат обратна информация и данни от всички заинтересовани страни, включително крайните бенефициери. Комисията също така провежда стратегически оценки на своите политики от програмирането и стратегията до осъществяването на дейностите в определен сектор (като здравеопазване, образование и т.н.) в дадена държава или регион или за конкретен инструмент. Тези оценки осигуряват важен принос за формулирането на политиките и за изготвянето на инструменти и проекти. Те се публикуват на интернет страницата на Комисията, а обобщение на констатациите се включва в годишния доклад до Съвета и до Европейския парламент. 2.2. Система за управление и контрол 2.2.1. Установен(и) риск(ове) Оперативната среда на Инструмента за партньорство се характеризира със следните рискове за постигането на целите на инструмента: – разпръснати в географско отношение проекти и програми: Инструментът за партньорство ще има глобален обхват със специална насоченост към стратегическите партньори. Той ще продължи сегашното сътрудничество с индустриализираните държави и територии (от действащия ИИС), но ще се занимава с нови проекти/програми с група държави, сътрудничеството с които е било насочено към официалната помощ за развитие. Глобалният обхват може да доведе до затруднения на мониторинга, свързани с логистиката и ресурсите, особено що се отнася до проследяването на дейностите на място. – стартирането на нови програми/проекти, заедно с риска от липса на институционален и административен капацитет в някои партньорски държави, може да доведе до затруднения и забавяне в планирането и изпълнението на интервенциите; – затрудненията с проследяването и количественото изразяване на въздействието на това сътрудничество за ЕС и партньорските държави могат да попречат на Комисията да докладва резултатите и да се отичта за тях; – икономическият/политическият дневен ред може да доведе до затруднения и забавяне в планирането и изпълнението на интервенциите; – тъй като Инструментът за партньорство е нов инструмент, евентуалната липса на човешки ресурси и административни кредити за подпомагане на изпълнението на инструмента в делегациите и в централата може да доведе до затруднения с правилното управление на инструмента. 2.2.2. Предвиден(и) метод(и) на контрол Вътрешният контрол/процесът на управление на Комисията е предназначен да осигури разумна гаранция за постигането на целите с ефективност и ефикасност на своите операции, надеждност на финансовата си отчетност и съответствие с подходящата законодателна, финансова и процедурна рамка. За да се гарантира ефективността и ефикасността на операциите и за смекчаване на високото равнище на риск в средата за външна помощ, освен всички елементи на широкия процес на стратегическа политика и планиране на Комисията, средата за вътрешен одит и другите изисквания на стандартите за вътрешен контрол на Комисията, се прилагат следните елементи: – В съответните случаи — децентрализирано управление на сътрудничеството на делегациите на ЕС на място; – Ясна финансова отчетност чрез вторично оправомощаване от страна на вторично упълномощения разпоредител с бюджетни кредити (директор/ръководител на службата) в централата към ръководителя на делегацията; – Редовни доклади от делегациите на ЕС към централата, включително годишна декларация за достоверност от ръководителя на делегацията; – Предоставяне на значителна програма за обучение на служителите в централата и в делегациите; – Значителна подкрепа и ръководство за централата/делегацията (включително и по интернет); – Редовни последващи проверки; – Методология за управление на проектния и програмния цикъл, включително: – Инструменти за подкрепа на качеството при изготвянето на действието, на метода за осъществяване, механизма за финансиране, системата за управление, оценката и подбора на партньорите, осъществяващи действието, и т.н. – Управление на програми и на проекти, инструменти за мониторинг и докладване за ефективно изпълнение, включително редовен външен мониторинг на проектите на място. – Значителни елементи на оценка и одит. 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности Като се има предвид средата на висок риск на външните дейности, системите трябва да предвиждат честото наличие на потенциални грешки (нередности) в операциите и да изградят високо равнище на проверки за предотвратяване, откриване и коригиране на възможно най-ранен етап в процеса на плащане. На практика това означава, че проверките за съответствие ще се основават в по-голяма степен на значителни предварителни проверки на многогодишна основа от външни одитори и от служители на Комисията на място, преди да се извършат окончателните плащания по проекта (докато се извършват някои последващи одити и проверки) и като надхвърлят в голяма степен финансовите гаранции, които се изискват от Финансовия регламент. Compliance framework is made up of the following significant components: · Превантивни мерки · Задължително фундаментално обучение, обхващащо въпроси, свързани с измамите, за служителите, управляващи сътрудничеството; · Предварителни оценки на съответствието, за да се гарантира, че при всички изпълняващи партньори са въведени подходящи мерки за борба с измамите с цел предотвратяване и откриване на измамите в управлението на средствата от ЕС; · Комисията подписа Инициативата за прозрачност на международната помощ (ИПМП) в Акра през 2008 г., като даде съгласието си за стандарт за прозрачност на помощта, чрез който се осигуряват по-своевременни, подробни и редовни данни относно потоците и документите, свързани с помощта. · Мерки за откриване и корекция · Предварителни проверки на транзакциите, които служителите на Комисията извършват за всички договорни и платежни транзакции; · Външни одити и проверки (както задължителни, така и основани на риска), включително от Европейската сметна палата; · Последващи проверки (въз основа на риска) и възстановяване на сумите; Освен това, когато има съмнения, че нередността е умишлена (налице е измама), могат да се прилагат следните мерки: · Спиране на сроковете за плащане и уведомяване на съответния субект; · Kонкретни одити (ad hoc/съдебно-счетоводни одити); · Система за ранно предупреждение и засилен мониторинг на договорите; · Спиране/прекратяване на договора; · Процедура за изключване. Службите на Комисията ще работят в пълно партньорство с OLAF за изпълнението на плана за действие на новата стратегия на Комисията за борба с измамите, приета от Колегиума през 2011 г., с цел да се гарантира inter alia, че: – вътрешните проверки във връзка с борбата с измамите са изцяло хармонизирани с многогодишната стратегия на Комисията за борба с измамите; – подходът за управление на риска от измами е насочен към определяне на областите с риск от измами и подходящите ответни мерки; – системите, използвани за оползотворяване на средствата на ЕС в трети държави, предоставят възможност съответните данни да бъдат обработени, така че да могат да се използват при управлението на риска от измами (напр. двойно финансиране); – при необходимост биха могли да се създадат групи за работа в мрежа и подходящи ИТ инструменти, предназначени за анализ на случаите на измами, свързани със сектора за външна помощ. 2.4 Прогноза за разходите и ползите от проверките Разходите за вътрешен контрол/управление на Инструмента за партньорство следва да бъдат сходни на разходите, изчислени от EuropeAid за управлението на неговите инструменти за външни дейности (т.е. 6 % от пакета): За портфейла на EuropeAid като цяло разходите за вътрешен контрол/управление възлизат на очаквана средна годишна стойност от 658 млн. EUR в бюджетни кредити за поети задължения в бюджетното планиране за периода 2014—2020 г. Тази сума включва управлението на ЕФР, който действа по интегриран начин в рамките на ръководната структура на EuropeAid. Тези „неоперативни разходи“ представляват приблизително 6,4 % от очакваната средна годишна стойност от 10,2 млрд. EUR, планирана за общите (оперативни + административни) бюджетни кредити от EuropeAid за портфейла на разходите на организацията, финансирани от общия бюджет на ЕС и от Европейския фонд за развитие за периода 2014—2020 г. При тези разходи за управление се вземат предвид всички служители на EuropeAid в централата и в делегациите, инфраструктурата, пътуванията, обучението, мониторингът, оценката и договорите за одит (включително извършените от бенефициерите). EuropeAid планира да намали с времето съотношението между управленските и оперативните дейности при подобрените и опростени разпоредби на новите инструменти, като се основава на вероятните промени в преразгледания Финансов регламент. Основните ползи от тези разходи за управление са свързани с изпълнението на целите на политиката, с ефикасното и ефективно използване на ресурсите, както и с извършването на стабилни, ефективни от гледна точка на разходите превантивни мерки и други проверки, за да се осигури законосъобразното и редовно изразходване на средствата. Ще продължи стремежът към подобрения в естеството и в насочването на управленските дейности и на проверките за съответствие във връзка с портфейла, но тези разходи са като цяло необходими за ефективното и ефикасно постигане на целите на инструментите при минимален риск от неспазване (остатъчни грешки под 2 %). Те са значително по-малко от рисковете, свързани с премахването или ограничаването на вътрешните проверки в тази високорискова област. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Засегната(и) функция(и) от многогодишната финансова рамка и разходен(ни) бюджетен(ни) ред(ове) · Съществуващи разходни бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Брой [Наименование…………………...……….] || Многогод./Едногод. ([17]) || от държави от ЕАСТ[18] || от страни кандидатки[19] || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент Функция 4 – Глобална Европа || Инструмент за индустриализираните страни (ИИС) – разходи за административно управление 19 05 01 – Сътрудничество с индустриализирани трети държави 19 05 02 – Организация за енергийно развитие на Корейския полуостров (KEDO) 19 05 03 – Пилотен проект – Трансатлантически методи за справяне с глобалните предизвикателства 19 09 03 – Дейности за сътрудничество, различни от официална помощ за развитие (Латинска Америка) 19 09 02 – Подготвително действие – Сътрудничество със страни от групата на страните със средни доходи от Латинска Америка 19 10 04 – Дейности за сътрудничество, различни от официална помощ за развитие (Азия, Централна Азия, Ирак, Иран и Йемен) 19 10 01 03 – Подготвително действие – Обмен с Индия в корпоративния и научния сектор 19 10 01 04 – Подготвително действие – Обмен с Китай в корпоративния и научния сектор 19 10 01 05 – Подготвително действие – Сътрудничество с групата на страните със средни доходи от Азия || Diff. || NO || NO || NO || NO · Поискани нови бюджетни редове Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Брой [Наименование ……...……………………………………………………………….] || Многогод./Едногод. || от държави от ЕАСТ || от страни кандидатки || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент Функция 4 – Глобална Европа || 19 01 04 08 – Инструмент за партньорство (ИП) – разходи за административно управление. 19 05 01 – Сътрудничество с трети държави по Инструмента за партньорство. 19 05 02 – Сътрудничество с индустриализирани трети държави – приключване на предишен програмен период 2007–2013 г. (предишен бюджетен ред 19 05 01). Забележка: Другите съществуващи бюджетни редове по глави 19 09 и 19 10 ще останат до приключването на дейностите (с „pm“ за поетите задължения). || Diff. || NO || NO || NO || NO 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) Функция от многогодишната финансова рамка: || Брой || Heading 4 - Global Europe || || ГД: Служба за инструментите в областта на външната политика (FPI) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО ||  Бюджетни кредити за оперативни разходи (текущи цени @ 2% от цените за 2011 г.) || || || || || || || || || 19 05 01 – Сътрудничество с трети държави по Инструмента за партньорство. || Поети задължения || (1) || 128,853 || 135,586 || 143,670 || 153,001 || 163,782 || 176,106 || 188,812 || 1.089,710 || Плащания а) || (2) || 27,753 || 68,486 || 110,870 || 143,201 || 152,182 || 162,506 || 174,112 || 839,110 || Бюджетни кредити с административен характер, финансирани от пакета за определени програми[20] || || || || || || || || || 19 01 04 08 – Инструмент за партньорство (ИП) – разходи за административно управление б). || || (3) || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290 || ОБЩО бюджетни кредити за ГД FPI || Поети задължения || =1+1а +3 || 133,700 || 140,700 || 149,100 || 158,800 || 170,000 || 182,800 || 196,000 || 1.131,000 || Плащания || =2+2а +3 || 32,600 || 73,600 || 116,300 || 149,000 || 158,400 || 169,200 || 181,300 || 880,400 a) Плащанията за оперативните разходи са изчислени при използване на стандартния проектен цикъл от 4 години – 20%-30%-30%-20%. б) Сума в размер на 4 % от пакета е отделена за разходи за административна поддръжка Функция от многогодишната финансова рамка: || 5 || „Административни разходи“ || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО || ГД: FPI || ||  Човешки ресурси || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111 ||  Други административни разходи || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116 || ОБЩО ГД FPI || Бюджетни кредити || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || (Общо поети задължения = общо плащания) || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 млн. EUR || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018-2020 || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || 137,077 || 144,048 || 152,419 || 162,091 || 173,294 || 186,097 || 199,301 || 1.154,227 Плащания || 35,977 || 76,948 || 119,619 || 152,291 || 161,694 || 172,497 || 184,601 || 903,627 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи – ¨ Предложението/инициативата не води до използване на бюджетни кредити за оперативни разходи – ý Предложението/инициативата води до използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу: Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) || Да се посочат целите и крайните продукти ò || || || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || … да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || ОБЩО || КРАЙНИ ПРОДУКТИ || Вид краен продукт[21] || Среден разход за крайния продукт || Брой Крайни продукти || Разходи || Брой Крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой Крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Общ брой на крайните продукти || Общо разходи || КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 1 Projecting the external dimension of “Europe 2020” strategy, policy dialogues, challenges of global concern || || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел № 1 || || 70,861 || || 74,571 || || 79,023 || || 84,164 || || 90,100 || || 96,884 || || 103,880 || || 599,483 || КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 2 Икономическо партньорство и стопанско и регулаторно сътрудничество || || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел № 2 || || 26,740 || || 28,140 || || 29,820 || || 31,760 || || 34