[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 16.10.2009

COM(2009)526 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

относно последващите мерки към решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2007 г. (обобщение) – резолюции на Европейския парламент, съставени съгласно член 276, параграф 3 от Договора за ЕО и член 180б от Договора за Евратом, член 147 от Финансовия регламент и член 119, параграф 5 от Финансовия регламент за ЕФР{SEC(2009)1427}

СЪДЪРЖАНИЕ

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ относно последващите мерки към решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2007 г. (обобщение) – резолюции на Европейския парламент, съставени съгласно член 276, параграф 3 от Договора за ЕО и член 180б от Договора за Евратом, член 147 от Финансовия регламент и член 119, параграф 5 от Финансовия регламент за ЕФР {SEC(2009)xxx} 1

ПРЕАМБЮЛ 3

I - ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА НА ИСКАНИЯТА, НАПРАВЕНИ ОТ ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ В РЕЗОЛЮЦИЯТА ОТНОСНО ОСВОБОЖДАВАНЕТО ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩИЯ БЮДЖЕТ 4

а) Хоризонтални въпроси 4

б) Секторни въпроси 7

в) Специални доклади, изготвени от Сметната палата 11

II – Европейски фондове за развитие 11

III – Искания в резолюциите относно агенциите 12

ПРЕАМБЮЛ

Настоящият документ е докладът на Комисията до Европейския парламент (ЕП) относно последващите мерки към освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2007 година[1] съгласно член 276, параграф 3 от Договора за ЕО и член 180б от Договора за Евратом, член 147 от Финансовия регламент и член 119, параграф 5 от Финансовия регламент за ЕФР. Поради задължения, свързани с превода и срока, настоящият доклад се публикува на всички официални езици на ЕС в настоящата обобщена форма. Пълните отговори на Комисията на всяко отделно искане на Парламента са достъпни в работен документ на службите на Комисията[2], който се публикува на английски, френски и немски език. И двата доклада за последващи мерки са свързани с резолюциите, приети от Европейския парламент на 23 април 2009 г.

Всяка глава[3] на настоящия обобщаващ доклад включва препратки към съответните точки в пълния работен документ на службите на Комисията, посочен по-горе. Тези препратки ще помогнат на читателите да намерят в работния документ всички искания (и планирани или вече предприети от Комисията действия), които са свързани с дадена глава или са от особен интерес за тях.

В решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет, на бюджета на ЕФР и на агенциите Комисията е набелязала общо 203 искания, отправени към нея от Европейския парламент. За 99 от тях Комисията е съгласна да предприеме поисканите от Парламента действия. Тя счита, че за 96 искания необходимите действия вече са предприети или текат в момента, въпреки че в някои случаи резултатите от действията трябва да бъдат преценени. Накрая, Комисията не може да приеме 8 искания[4] поради причини, свързани със съществуващата правна рамка или с институционалните ѝ прерогативи.

I - ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА НА ИСКАНИЯТА, НАПРАВЕНИ ОТ ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ В РЕЗОЛЮЦИЯТА ОТНОСНО ОСВОБОЖДАВАНЕТО ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩИЯ БЮДЖЕТ

Това е обобщение на отговорите на Комисията на отделните искания, направени от Европейския парламент в резолюциите му за освобождаване от отговорност за 2007 г. На 15 май 2009 г. заместник-председателят на Комисията Калас предаде на докладчика и председател на Комисията за бюджетен контрол първа реакция по всяка точка от резолюцията.

а) хоризонтални въпроси[5]

Декларация за достоверност (работен документ на службите на Комисията, точки 3—11)

Както Европейския парламент Комисията приветства изразеното от Сметната палата становище без резерви относно отчетите за 2007 г. Комисията ще продължи да подобрява качеството на счетоводните си данни и на отчетите, както препоръчва Палатата.

Комисията е съгласна, че големият процент на грешките при операциите, свързани с отчетите, се дължи отчасти на сложните правила. Тя признава, че е необходимо опростяване, за да се подобри осъществяването на политиките на ЕС и да се намали процентът на грешките, но същевременно подчертава, че не може да се избегне известна сложност на правилата и на критериите за допустимост, тъй като те често се определят с цел да се постигнат желаните цели на политиката и са резултат от сложна законодателна процедура. Подобрения са заложени в правните основания за периода 2007—2013 г. През май 2009 г. с оглед на финансовата криза бяха приети допълнителни мерки за опростяване за структурните фондове, като възможността за деклариране на разходи въз основа на суми с фиксиран размер, на разходи за единица продукция и на еднократни суми. Очаква се отражението от опростяването да започне да се проявява в средносрочен до дългосрочен план. Освен това Комисията работи в момента по набелязването на възможни области на допълнително опростяване, по-специално в контекста на подготвителната работа за тригодишното преразглеждане на Финансовия регламент. Тя се спря по-конкретно на безвъзмездните средства, и в частност на правилата за допустимостта им, на методите на управление, все по-усложнени, а същевременно съществено важни за подобряване на ефикасността, и по-специално за предоставянето на външна помощ, както и на мерките за контрол. Степента на сложност на правилата за допустимост е в пряка връзка с интензивността и разходите за проверките, необходими за разумното гарантиране на законосъобразността и редовността на операциите. Ако се приемат и прилагат ефективно опростени правила за допустимост (напр. повишена употреба на еднократни суми и суми с фиксиран размер, приемане на използването на национални правила за допустимост в случай на съфинансиране от държави-членки), ще има по-малка вероятност от грешки при съответните операции, което ще позволи проверките да бъдат по-малко (те могат да бъдат насочени по-скоро към резултатите, отколкото към входните данни), като по този начин в крайна сметка ще се намалят разходите за проверки. Комисията работи също върху понятието за допустим риск от грешки, чрез което се прави опит да се идентифицира най-ефективният от гледна точка на разходите интензитет на проверките, т.е. да се осигури подходящо равновесие между разходи и печалби (намаляване на процента на грешките). Комисията ще проучи също принципите за по-нататъшно опростяване на секторното законодателство през следващия кръг на основните актове — тези, които ще влязат в сила от 2014 г. нататък.

Управление на бюджета — финансови корекции, възстановяване на средства и спиране на плащанията (работен документ на службите на Комисията, точки 12—13)

През 2008 г. във финансовата система ABAC бяха извършени промени, за да се позволи проследяването на възстановените средства до конкретните грешки или нередности. Това позволи на Комисията да представи по-пълни и надеждни данни за възстановените суми в отчетите за 2008 г. Комисията работи също, за да подобри още повече надеждността и пълнотата на данните, докладвани от държавите-членки относно финансовите им корекции.

Освен това, където е необходимо, Комисията извършва финансови корекции. В рамките на плана за действие от 19 февруари 2008 г. за засилване на надзорните функции на Комисията във връзка със споделеното управление на структурните мерки Комисията предприе стъпки, за да гарантира, че откритите при изпълнението на структурните фондове нередности се отстраняват веднага щом бъдат открити и че бързо се извършват финансови корекции.

Годишни обобщения на наличните одити и декларации в сферата на споделеното управление и национални декларации за управление (работен документ на службите на Комисията, точки 14—18)

В годишните отчети за дейността на съответните генерални дирекции се съдържа оценка на годишните обобщения и техния принос към достоверността по отношение на функционирането на използваните от държавите-членки системи за вътрешен контрол. Годишните обобщения могат да осигурят добавена стойност, особено когато съдържат анализ на проблемите или декларация за достоверност, когато в тях се набелязват добрите практики и се предлагат решения. Комисията продължава да работи с държавите-членки за подобряването на годишните им обобщения. В сравнение с 2007 г. през 2008 г. всички държави-членки спазиха задължението по член 53б, параграф 3 от Финансовия регламент да предоставят годишно обобщение и съблюдаваха минималните изисквания или поне до голяма степен. За 2008 г. Комисията издаде нови, по-добри насоки за годишните обобщения по структурните фондове. Тя също приветства инициативата на седем държави-членки да приложат към годишните си обобщения за 2008 г. декларация за достоверност, както се предлага в преработените насоки.

По този начин, заедно с четирите национални декларации за управление, получени за 2008 г., броят на държавите-членки, които осигуряват някаква национална достоверност, става 11. Комисията ще продължи да подкрепя също тези държави-членки, които предоставят доброволни национални декларации за фондовете на ЕС. За тази цел Комисията анализира предоставените декларации и становища, с цел да определи ключовите аспекти на формата и обхвата им, които осигуряват добавена стойност.

Системи за контрол (работен документ на службите на Комисията, точки 19—33)

През последните години Комисията положи значителни усилия да подобри системите си за контрол, следвайки препоръките на Сметната палата и исканията на органа за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. За да отстрани недостатъците, установени при собствената ѝ одиторска работа или от външни одити, Комисията стартира плана за действие за интегрирана рамка за вътрешен контрол (през 2006 г.) и плана за действие за засилване на надзорните функции на Комисията за структурни действия (през 2008 г.). В началото на 2009 г. Комисията прие доклад за отражението на плана за действие за интегрирана рамка за вътрешен контрол (COM(2009) 43), в който се прави отчет на приключването на действията. По същото време бе приет и план за действие за засилване на надзорните функции на Комисията за структурни действия (COM(209) 42). Комисията непрекъснато подобрява откритите слабости в собствените си системи за контрол и в тези на своите партньори.

Резултатите от управлението на Комисията през дадена година се оценяват в обобщаващ доклад, изготвен въз основа на направените гаранции и резерви в годишните отчети за дейността. В него службите на Комисията се инструктират да предприемат действия за отстраняване на причините за резервите от годишните им отчети за дейността и да следят редовно за отбелязания напредък.

Комисията смята, че чрез подхода за допустим риск може ясно да се очертае подходящият баланс между процента на грешки и разходите за проверки, като по този начин се насърчава доброто и ефикасно стопанисване на средствата на ЕС. Тя представи съобщение по този въпрос през месец декември 2008 г. (COM(2008) 866), като за пояснителен пример използва структурните фондове и развитието на селските райони. През първата половина на 2010 г. Комисията ще направи конкретни предложения за допустимия риск в областта на изследванията, енергетиката и транспорта и развитието на селските райони, а през втората половина на същата година — за външната помощ, развитието и разширяването и административните разходи.

Прозрачност (работен документ на службите на Комисията, точки 34—40)

Комисията създаде системата за финансова прозрачност, която осигурява пълни, даващи възможност за търсене и сравними данни за бенефициерите на централно управлявани средства. На уебсайта Europa се намира връзка към националните уебсайтове на държавите-членки, съдържащи информация за споделеното управление, в съответствие с приетите правила за прилагане и насоки.

Освен това, на 22 април група на високо равнище от представители на ЕП и на Комисията се споразумя да се създаде общ регистър на представителите на интереси.

Комисията счита, че действащият кодекс за поведение за членовете на Комисията вече съдържа изчерпателни и подходящи правила за отговорност и етика. Въпреки това в момента се обмислят възможни подобрения на съществуващата рамка.

Финансов регламент (работен документ на службите на Комисията, точка 41)

В съответствие с приложимите разпоредби, до май 2010 г. Комисията ще представи предложението си за бъдещия финансов регламент. Както в миналото, бъдещият финансов регламент ще бъде обсъден и договорен в тясно сътрудничество с Парламента и Съвета. По-специално, ако Договорът от Лисабон влезе в сила, бъдещият финансов регламент ще бъде приет чрез съвместно вземане на решение от Европейския парламент и Съвета.

Европейска служба за борба с измамите (OLAF) (работен документ на службите на Комисията, точки 42—46)

В съответствие с действащите разпоредби OLAF има пряк достъп до всяка информация, с която разполага Комисията и която се изисква за провеждането на разследване, включително информацията, съдържаща се в базите данни.

Вторият протокол към Конвенцията за защитата на финансовите интереси влезе в сила на 19 май 2009 г. Той е ратифициран от мнозинството от държавите-членки и специално предвижда пряко сътрудничество между Европейската комисия и съдебните органи на държавите-членки при защитата на финансовите интереси на Общността.

Относно бенефициерите от трети държави, във всички бъдещи договори трябва да продължава да се посочва, че националните органи на тези държави трябва да сътрудничат напълно на OLAF.

Комисията прави преглед на дисциплинарната си практика, за да ускори процедурата, например чрез по-тясно сътрудничество между OLAF и Службата за разследвания и дисциплинарни въпроси на Комисията (IDOC).

б) Секторни въпроси

Собствени ресурси (работен документ на службите на Комисията, точка 47)

Комисията е предприела действията, изисквани за използването на данните за БНД, в това число и FISIM, при изчисляването на собствените ресурси на Общността. В предложението на Комисията „за решение на Съвета относно разпределението на косвено измерените услуги на финансовите посредници (FISIM) за установяването на брутния национален доход (БНД), използван за целите на бюджета на Европейските общности и собствените им ресурси“ (COM(2009) 238 окончателен, прието на 26 май 2009 г.) се предвижда разпределението със задна дата на FISIM за БНД за целите на собствените ресурси от 1 януари 2005 г.

Селско стопанство и природни ресурси (работен документ на службите на Комисията, точки 48—53)

Чрез споразумението относно „проверката на състоянието“ на общата селскостопанска политика (ОСП) се внася допълнително опростяване на схемата за единно плащане (като напр. намаляване на видовете предоставени права, възможност за сливане на права) и допълнително отделяне на плащанията от производството (напр. за обработваеми култури, семена, хмел, премии за животни). От административна гледна точка допълнителното отделяне означава по-добра възможност за контролиране и липса на необходимост от проверка на спазването на специфични секторни критерии, а само на общите правила по схемата за единно плащане (т.е. няма нужда да се проверява дали наистина са произведени културите).

Комисията ще продължи да следи отблизо процедурата за интегрираната система за управление и контрол в Гърция. Гърция съблюдава плана си за действие и създаде нова, оперативна система за идентификация на земните парцели (СИЗП). Новата система ще бъде използвана за първи път от гръцките органи по време на процедурата по обработването на заявленията през 2009 г.

По отношение на разходите за развитие на селските райони, където се срещат най-много грешки, системата за управление и контрол на разходите в рамките на новосъздадения Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) бе приведена в съответствие със системата за гарантиране на ЕФГЗ от 2007 г. в съответствие с Регламент 1290/2005 на Съвета. Така, в бъдеще широко признатите предимства на системата на ЕФГЗ ще се прилагат също и за разходите за развитие на селските райони. Освен това държавите-членки са длъжни да гарантират, че всички мерки за развитие на селските райони могат да бъдат проверени и контролирани, както и да осигурят спазването на правилата за допустимост. Комисията предостави също допълнителни насоки на държавите-членки за начина, по който да прилагат агроекологичните мерки.

Субсидии за сектора на рибарството (работен документ на службите на Комисията, точки 54—57)

С реформата от 2002 г. на общата политика в областта на рибарството (ОПОР) бе отбелязан значителен напредък към устойчивост, особено чрез стремежа за по-добро интегриране на въпросите на околната среда в управлението на рибарството и чрез премахване на част от финансовата подкрепа, която водеше до свръхкапацитет. Чрез зелената книга за реформата на ОПОР от април 2009 г. бе стартирано публично допитване, което все още тече, и което включва по-специално въпроса за публичната финансова подкрепа за сектора на рибарството, която противоречи на целите на ОПОР.

Сближаване (работен документ на службите на Комисията, точки 58—70)

В одитната си стратегия за 2009—2011 г. Комисията е включила всички текущи действия от плана си за действие за засилване на надзорната си роля за структурните действия (като приключване на национални планове за корективни мерки, процедури за преустановяване и коригиране). В доклада за прилагането (COM(2009) 42) Комисията посочи, че планът за действие е довел до ефективни резултати, и се ангажира да докладва в началото на 2010 г. за първоначалното му отражение.

Одитната работа на Комисията се основава на цялостна оценка на риска, която е редовно актуализирана. Отчитат се няколко фактора, включително резултатите от предишни одити и равнището на финансовите корекции, и се извършва по-строг одит в по-рискови области и програми. Тази информация обаче следва да се интерпретира внимателно и по-специално равнището на финансовите корекции за държава-членка не е само по себе си показателно за съответното ниво на риска.

Комисията продължи да работи за опростяване на правилата за 2007—2013 г., особено за системата за докладване за нередности и възможността за деклариране на разходи въз основа на суми с фиксиран размер, на разходи за единица продукция и на еднократни суми.

Вътрешни политики, включително научноизследователска дейност (работен документ на службите на Комисията, точки 71—91)

В областта на научните изследвания Комисията създаде многогодишна стратегия за контрол за Шестата рамкова програма (РП6). Тя се основа на откриването и коригирането на всички грешки, които не могат да бъдат идентифицирани чрез проверки по документи, преди да се извърши плащане. Това се постига чрез значително увеличение на броя на одитите ex-post и възстановяване на надплатени суми. То вече спомогна през последните години за намаляване на процента на грешките.

Седмата рамкова програма доведе до допълнителни подобрения и редица значителни опростявания. Въвеждането на гаранционния фонд за участниците изигра важна роля за значителното намаляване на броя на финансовите проверки ex-ante и използването на защитни мерки. То заменя колективната финансова отговорност на изпълнителите, залегнала в РП6. В правилата за участие за РП7 (член 31) се предвижда, че могат да се начисляват средни разходи, стига да не се отклоняват значително от действителните разходи.

Освен това чрез единния механизъм за регистрация на участниците се избягват многократните искания към бенефициерите и се подобрява качеството на данните и последователността във всички системи за управление на безвъзмездни средства. Ще бъдат постигнати още подобрения чрез постепенното въвеждане на изцяло електронни системи за обмен за цялата верига от предложения и управление на безвъзмездните средства в рамките на инициативата „електронна РП7“.

Подробните отговори на Комисията на исканията на Европейския парламент в специфичните области на политиката в рамките на вътрешните политики са изложени в приложения работен документ на службите на Комисията.

Външни дейности, НПО и развитие (работен документ на службите на Комисията, точка 2 и точки 92—111)

Комисията въведе мерки за засилване на проверките на ниво изпълнителни организации, и по-специално новите стандартни проектозадания за одити и разработването на общата информационна система в областта на външните отношения (CRIS-одит) за проследяването им. Понеже мерките бяха въведени неотдавна, Комисията очаква пълната им полза да се прояви в бъдеще. Междувременно Комисията не спира усилията си да подобри още системите си, както препоръча Палатата. Комисията предвижда да въведе мерки, като разработването на конкретни насоки, за подпомагане на изпълнителните агенции да управляват по-добре общностните средства и да съблюдават общностните правила, като по този начин се засилват превантивните мерки.

Според заключенията от неотдавнашните оценки на сътрудничеството на Комисията с партньорски страни чрез ООН и на предоставянето на помощта чрез ЕИБ и банките за развитие, това осигурява добавена стойност и осезаеми резултати, особено за по-големите доверителни фондове. Освен това участието на Комисията в тези инициативи ѝ позволява да се намесва в политически чувствителни области, където иначе би било невъзможно да се предостави помощ. От гледна точка на прилагането Комисията се възползва от присъствието на място и от експертния опит на многостранните си партньори. Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с ООН за подобряване на работата на мисиите за проверка и за увеличаване на прозрачността и на публичната информираност за приноса на Общността към ООН. Във връзка с това на шестата годишна среща на работната група за финансово и административно рамково споразумение FAFA, която се състоя през април 2009 г., се постигна договореност относно мандата на мисиите за проверки. Този мандат вече бе изпробван успешно миналата година.

От 2008 г. Комисията публикува имената на всички бенефициери на финансиране чрез външни действия в съответствие с член 30, параграф 3 от Финансовия регламент. Списъкът е изчерпателен и следователно не се ограничава до „НПО“ — общ термин, за който няма общоприета дефиниция. За договорните аспекти на финансирането Комисията определя допустимостта за общностно финансиране на недържавните участници въз основа на националната им правна рамка.

Отговорите на Комисията на други искания относно хуманитарната помощ, политиката за развитие и външните отношения се съдържат в приложения работен документ на службите на Комисията в точките, отнасящи се до външните действия в рамките на Европейски фондове за развитие.

Предприсъединителна стратегия (работен документ на службите на Комисията, точки 112—120)

При присъединяването на България и Румъния към ЕС на 1 януари 2007 г. бе създаден механизъм за сътрудничество и проверка, с който да им се помогне за справянето с някои слабости в областта на съдебната реформа и борбата с корупцията, а за България — и с организираната престъпност, и в рамките на който да се провежда мониторинг на напредъка в тези области чрез редовни доклади. Последните доклади бяха приети на 22 юли 2009 г. и изпратени на Европейския парламент (COM(2009) 401 окончателен и COM(2009) 402 окончателен).

Що се отнася до страните кандидатки и потенциални кандидатки за членство, борбата срещу корупцията и организираната престъпност е основен приоритет на всички партньорства за присъединяване и/или европейски партньорства. Комисията превърна това в неразделна част от стратегията си за прилагане на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП). Във всички документи за многогодишно индикативно планиране (ДМИП) за ИПП се включва сега като приоритет борбата срещу корупцията. В сътрудничество с OLAF трябва да се предложат и подготвят повече практически инициативи.

Административни разходи (работен документ на службите на Комисията, точки 121—126)

Подробните отговори на Комисията на исканията на Европейския парламент относно европейските училища, въпросите на персонала и сградите на Общността са изложени в приложения работен документ на службите на Комисията. В предварителните проекти за коригиращ бюджет за 2008, 2009 и 2010 г., както и на дискусиите за трансферите за 2009 г.[6], бе предоставена информация за програмирането за сградите, включително за необходимото офис пространство през идните години.

Последващи мерки, свързани с освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета (работен документ на службите на Комисията, точка 127)

Комисията изпълнява всички искания, свързани с освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, освен когато не съответстват на съществуващата правна рамка или на институционалните прерогативи на Комисията. В съответствие с член 276, параграф 3 от Договора за ЕО и член 147 от Финансовия регламент тя докладва всяка година на Европейския парламент за предприетите мерки във връзка със забележките и коментарите на Парламента от неговите решения за освобождаването от отговорност.

в) Специални доклади, изготвени от сметната палата

В резолюцията си за освобождаване от отговорност Европейският парламент включи искания до Комисията, отнасящи се до редица специални доклади, публикувани от Сметната палата през 2007 и 2008 г. Отговорите на Комисията на тези искания се намират в работния документ на службите на Комисията (точки 128—169).

II – Европейски фондове за развитие

Полагат се големи усилия по отношение на програмите за бюджетна подкрепа, за да се подобри анализът на допустимостта и да се увеличи яснотата на споразуменията за финансиране и на решенията за плащане. Информацията, свързана с одобрените през 2008 г. програми за бюджетна подкрепа, е представена[7] в обобщена форма в годишните програми за действие от 2008 г.

За да отговори на желанието за още по-голяма прозрачност в третирането на бюджетната подкрепа, Комисията ще се спира по-задълбочено на въпросите на бюджетната подкрепа в бъдещите годишни доклади за „политиките на Европейската общност за развитие и външно подпомагане и тяхното изпълнение“.

Предварителните ( ex-ante ) проверки съставляват значителна част от настоящата стратегия за контрол на EuropeAid, така че всички открити при тези проверки грешки могат да бъдат коригирани преди одобряването на окончателните плащания. В зависимост от необходимостта и целесъобразността им те включват одити или специфично техническо сертифициране от независими експерти, зависещо от типа договор/оператор, което води до интензивни проверки на ниво изпълнителни организации, и по-специално преди окончателното плащане.

По-подробна информация за всички искания, свързани с ЕФР, е посочена в работния документ на службите на Комисията (точки 170—183).

III – искания в резолюциите относно агенциите

Както е посочено в общото изявление от 10 март 2009 г., междуинституционалната група за регулаторните агенции ще се занимае с редица ключови въпроси, повдигнати от участващите институции, в това число ролята и мястото на агенциите в институционалната уредба на ЕС, създаването, структурата и функционирането на тези агенции, заедно с въпроси около финансирането, бюджета, надзора и управлението им. Идентифициран е и е договорен списък с конкретни въпроси на техническо ниво. В момента работата в групата тече и Комисията ще предприеме необходимите действия в зависимост от изхода на тези дискусии.

Отговорите на Комисията на исканията на Европейския парламент по различни общи въпроси, свързани с регулаторните агенции, и по отправените към нея искания относно отделни агенции, са посочени в работния документ на службите на Комисията (точки 184—203).

* * *

[1] Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет за финансовата 2007 година, освобождаване от отговорност на ЕФР за финансовата 2007 година, освобождаване от отговорност на агенции за финансовата 2007 година.

[2] Работен документ на службите на Комисията, прикрепен към доклада на Комисията до Европейския парламент относно последващите мерки във връзка с решенията за освобождаването от отговорност за финансовата 2007 година.

[3] Както настоящият обобщен доклад, така и пълният работен документ следват възможно най-точно структурата на резолюциите, съдържащи исканията на Европейския парламент.

[4] Вж. искания 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 и 182.

[5] На повдигнатите от Европейския парламент въпроси, съдържащи се в основните му заключения, е отговорено по-долу в съответните точки.

[6] Трансфери DEC5 и DEC24.

[7] Вж. http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm