BG Официален вестник на Европейския съюз C 172/1

Съобщение на Комисията в рамките на прилагането на: Регламент (ЕС) № 206/2012 на Комисията от 6 март 2012 г. за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане

и на

Делегиран регламент (ЕС) № 626/2011 на Комисията от 4 май 2011 г. за прилагане на Директива 2010/30/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на климатизатори

(текст от значение за ЕИП)

2012/C 172/01

(Публикуване на заглавията и номерата на стандартите, в които са описани преходно използваните измервателни методи (1) във връзка с прилагането на Регламент (ЕС) № 206/2012 на Комисията, и по-специално на Приложение II към него, а също и във връзка с прилагането на Делегирания регламент (ЕС) № 626/2011, и по-специално на Приложение VII към него)

Измерван параметър Организация по стандарти-зация Номер на стандарта Заглавие Коефициент на енергийна ефективност (EER), коефициент на преобразуване (COP) CEN EN 14511:2007 Климатизатори, агрегати за охлаждане на течности и термопомпи с електрически задвижвани компресори за отопление и охлаждане на помещения Коефициент на енергийна ефективност (EER) CEN EN 15218:2006 Климатизатори и агрегати за охлаждане на течности, с изпарително охлаждане на кондензатора и електрозадвижван компресор, за охлаждане на помещения Методи за изпитване с цел определяне на сезонния коефициент на енергийна ефективност (SEER) и сезонния коефициент на преобразуване (SCOP) CEN Проектостандарт PrEN 14825:2011, глави 9 и 10 Климатизатори, агрегати за охлаждане на течности и термопомпи с електрозадвижвани компресори за отопление и охлаждане. Изпитване и номинални параметри при условия на частично натоварване и изчисляване на сезонни характеристики Консумация на електроенергия в режим на готовност CEN EN 62301:2005 Битови електрически уреди. Измерване на консумацията в режим на готовност Ниво на звуковата мощност CEN EN 12102:2008 Климатизатори, агрегати за охлаждане на течности, термопомпи и изсушители на въздуха с електрозадвижвани компресори, за отопление и охлаждане на помещения. Измерване на излъчения във въздуха шум. Определяне на звуковата мощност. Енергийна ефективност IEC IEC 60879: 1986 (поправен в 1992 г.) Работни показатели и конструкция на електрически циркулационни вентилатори и регулатори Ниво на звуковата мощност EN EN 60704-2-7:1997 Битови и подобни електрически уреди — Правила за изпитване за определянето на излъчването на шум във въздуха. Част 2: Специфични изисквания за вентилатори.

Изчислителни методи за климатизатори (≤12kW) и вентилатори за разхлаждане

СЪДЪРЖАНИЕ

Раздел 1: климатизатори

1. Определения

2. Таблици

3. Климатизатори, с изключение на едноканалните и двуканалните модели

3.1. Сезонен коефициент на енергийна ефективност (SEER)

3.1.1. Коефициент на енергийна ефективност на устройства с фиксирана мощност

3.1.2. Коефициент на енергийна ефективност на устройства със стъпално регулируема мощност

3.1.3. Коефициент на енергийна ефективност на устройства с плавно регулируема мощност

3.2. Сезонен коефициент на преобразуване (SCOP)

3.2.1. Коефициент на преобразуване на устройства с фиксирана мощност

3.2.2. Коефициент на преобразуване на устройства със стъпално регулируема мощност

3.2.3. Коефициент на преобразуване на устройства с плавно регулируема мощност

3.3. Определяне на P TO , P SB , P OFF и P CK

3.3.1. Определяне на консумираната мощност в режим „термостатно изключен“ (P TO )

3.3.2. Определяне на консумираната мощност в режим „в готовност“ (P SB )

3.3.3. Определяне на консумираната мощност в режим „изключен“ (P OFF )

3.3.4. Определяне на консумираната мощност в режим „подгряване на картера на компресора“ (P CK )

4. Едноканални и двуканални устройства

4.1. Коефициент на енергийна ефективност (EER)

4.2. Коефициент на преобразуване (COP)

4.3. Сезонна консумация на електроенергия

Раздел 2: вентилатори за разхлаждане (стайни вентилатори)

1. Определения

2. Таблици

3. Коефициент на полезен ефект и годишна консумация на електроенергия

3.1. Коефициент на полезен ефект

3.2. Сезонна консумация на електроенергия

Раздел 3: Общи въпроси

Протокол от изпитвания

РАЗДЕЛ 1: КЛИМАТИЗАТОРИ

1. Определения

Определения във връзка с климатизаторите:

(1) „Климатизатор“ е устройство, способно да охлажда въздуха в помещения, да го отоплява, или да извършва и двете, като използва студенопарен цикъл и сгъстяването на парите се извършва с един или повече електрически компресори; настоящото определение включва и климатизаторите, които осигуряват допълнителни функционални възможности, като например изсушаване, пречистване на въздуха, вентилация или допълнително подгряване на въздуха чрез съпротивителни нагреватели, както и уреди, които могат да използват вода (воден кондензат, образуващ се от страната на изпарителя, или външно добавяна вода) за изпарително охлаждане на кондензатора, при условие че устройството може също да работи и без използване на допълнителна вода, използвайки само въздух;

(2) „Двуканален климатизатор“ означава климатизатор, в който по време на охлаждане или отопление входящият въздух за кондензатора или изпарителя постъпва по въздуховод към климатизатора и е външен въздух, а изходящият въздух се отвежда обратно навън по втори въздуховод, и който е разположен изцяло във вътрешността на климатизираното помещение, близо до стена;

(3) „Едноканален климатизатор“ означава климатизатор, в който по време на охлаждане или отопление входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва от пространството, в което се намира устройството, и се отвежда вън от това пространство;

(4) „Обратим климатизатор“ означава климатизатор, който може както да охлажда, така и да отоплява;

(5) „Стандартни условия на изпитване“ означава комбинацията от температурите на вътрешния въздух (Tin) и на външния въздух (Tj), които описват работните условия при определянето на номиналната мощност, нивото на звуковата мощност, номиналния дебит на въздуха, номиналния коефициент на енергийна ефективност (EERrated) и/или номиналния коефициент на преобразуване (COPrated ), както тези стандартни условия са описани в Таблица 4;

(6) „Номинална мощност“(Prated) означава охладителната или отоплителната мощност на студенопарния цикъл при стандартни условия на изпитване;

(7) „Вътрешна температура“(Tin) означава температурата по сухия термометър на вътрешния въздух [°C] (като относителната влажност на въздуха се определя чрез съответната температура по мокрия термометър);

(8) „Външна температура“(Tj) означава температурата по сухия термометър на външния въздух [°C] (като относителната влажност на въздуха се определя чрез съответната температура по мокрия термометър);

(9) „Номинален коефициент на енергийна ефективност“(EERrated) означава отношението на обявената охладителна мощност [kW], разделена на номиналната входна електрическа мощност в режим на охлаждане [kW] на дадено устройство при осигуряване на охлаждане при стандартни условия на изпитване;

(10) „Номинален коефициент на преобразуване“(COPrated) означава отношението на обявената отоплителна мощност [kW], разделена на номиналната входна електрическа мощност в режим на отопление [kW] на дадено устройство при осигуряване на отопление при стандартни условия на изпитване;

(11) „Потенциал за глобално затопляне“(GWP) означава мярката за това с колко 1 kg хладилен агент, използван в студенопарния цикъл, се оценява, че допринася за глобалното затопляне; този потенциал се изразява в килограми CO2 еквивалент, при времеви хоризонт 100 години; Следва да се използват стойностите на потенциала за глобално затопляне, посочени в Част 2 на Приложение 1 към Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета (2). За флуорираните хладилни агенти следва да се използват стойностите на потенциала за глобално затопляне, които са публикувани в Третия оценъчен доклад (TAR), приет от Междуправителствения комитет по изменението на климата (Стойности на потенциала за глобално затопляне в рамките на 100-годишен период, приети от Междуправителствения комитет по изменението на климата в 2001 г.) (3). За нефлуорираните газове следва да се използват отнасящите се за 100-годишен период стойности на потенциала за глобално затопляне, публикувани в Първата оценка на Междуправителствения комитет по изменението на климата (4). Стойностите на потенциала на глобално затопляне за смеси от хладилни агенти следва да се определят въз основа на формулата, посочена в Приложение I към Регламент (ЕО) № 842/2006. За хладилните агенти, които не са включени в гореспоменатите източници, следва да се използват данни от „IPCC UNEP 2010 report on Refrigeration, Air Conditioning and Heat Pumps“ (Доклад от 2010 г. на Междуправителствения комитет по изменението на климата и Програмата на ООН за околната среда, относно охлаждането, климатизацията и термопомпите) от февруари 2011 г., или евентуална негова по-нова версия.

(12) Режим „изключен“ означава състояние, при което климатизаторът или разхлаждащият вентилатор е свързан към електрическата мрежа, но не осигурява никакви функции. За режим „изключен“ се считат и състояния, осигуряващи само индикация за състояние в режим „изключен“, както и условия, осигуряващи само функции, целящи гарантиране на електромагнитна съвместимост съгласно Директива 2004/108/ЕО на Европейския парламент и на Съвета;

(13) „Режим на готовност“ означава състояние, при което устройството (климатизаторът) е свързано към захранващата електрическа мрежа, зависи от получаването на енергия от захранващата електрическа мрежа, за да работи в съответствие с предназначението си, и осигурява само следните функции, които могат да се поддържат неопределено време: функция за повторно активиране, или също функция за повторно активиране, придружена от индикация само за това, че функцията за повторно активиране е разрешена, и/или визуализиране на информация или на състояние;

(14) „Функция за повторно активиране“ означава функция, позволяваща задействането на други режими, включително работен режим, и осигуряваща допълнителни функции, включително основната, чрез отдалечен превключвател (включително с дистанционно управление), вътрешен сензор или таймер;

(15) „Визуализиране на информация или на състояние“ означава постоянно действаща функция, даваща информация или показваща състоянието на оборудването върху дисплей, включително чрез часовниково показание;

(16) „Ниво на звуковата мощност“ е нивото на звуковата мощност по крива А [dB(A)] вътре и/или вън от сградата, измерено при стандартни условия на изпитване за охлаждане (или за отопление, ако продуктът няма функция за охлаждане);

(17) „Стандартни проектни условия“ означава комбинацията от изисквания за стандартна проектна температура, максималната температура на включване на допълнително подгряване и максималната гранична температура на функциониране, както тези величини са описани в Таблица 5;

(18) „Стандартна проектна температура“ означава външната температура [°C] при охлаждане (Tdesignc) или отопление (Tdesignh), чиито стойности са описани в Таблица 3 и при която коефициентът на частично натоварване става равен на 1; стандартната проектна температура има различни стойности в зависимост от заявения охладителен или отоплителен сезон; вижте също обяснението на тази постановка, дадено в Приложение A;

(19) „Коефициент на частично натоварване“ (pl(Tj)) означава отношението на разликата, получена при изваждане от външната температура на 16°С, разделена на разликата, получена при изваждане от стандартната проектна температура на 16°C, както при режим на охлаждане, така и при режим на отопление;

(20) „Сезон“ означава един от четири набора параметри на външния въздух (каквито са определени съответно за четири сезона: един охладителен сезон и три отоплителни сезона: среден/по-студен/по-топъл), описващи като двойки стойности комбинациите от външни температури и броя часове, през които са налице тези температури в съответния сезон, за който устройството се обявява за годно да изпълнява предназначението си;

(21) „Двойка стойности“ (с индекс j) означава комбинация от външна температура (Tj) и часове със съответната температура (hj), съгласно посоченото в Таблица 7;

(22) „Часове със съответната температура“ означава броят на часовете в даден сезон (hj), през които е налице външната температура от съответната двойка стойности, съгласно посоченото в Таблица 7;

(23) „Сезонен коефициент на енергийна ефективност“ (SEER) е общият коефициент на енергийна ефективност на устройството, който е представителен за целия охладителен сезон, и се определя, като годишният изчислителен охладителен товар се раздели на годишната консумация на електроенергия в режим на охлаждане;

(24) „Годишен изчислителен охладителен товар“ (Qс) означава изчислителният охладителен товар [kWh/год.], който следа да се използва като основа за изчисляване на SEER и се пресмята като произведение от проектния охладителен товар (Pdesignc) и еквивалентните часове работа в режим на охлаждане (HCE);

(25) „Еквивалентни часове в работен режим на охлаждане“ (HCE ) означава приетият годишен брой часове [ч./год.], през които устройството би работило с проектния охладителен товар (Pdesignc), за да поеме годишния изчислителен охладителен товар, съгласно посоченото в Таблица 8;

(26) „Годишна консумация на електроенергия за охлаждане“ (QCE ) означава консумацията на електроенергия [kWh/год.], необходима за покриване на годишния изчислителен охладителен товар, и се изчислява, като годишният изчислителен охладителен товар се раздели на сезонния коефициент на енергийна ефективност в работен режим (SEERon) и се добави консумацията на електроенергия на устройството в режимите: „термостатно изключен“, „изключен“, „в готовност“ и „подгряване на картера на компресора“ по време на охладителния сезон;

(27) „Сезонен коефициент на енергийна ефективност в работен режим“ (SEERon) означава средният коефициент на енергийна ефективност на устройството в работен режим на охлаждане, получен въз основа на коефициента на частично натоварване и специфичния за двойката стойности коефициент на енергийна ефективност (EERbin(Tj) и средно претеглен по часовете със съответна температура, в които са били налице условията по съответните двойки стойности;

(28) „Частичен товар“ означава охладителният товар (Pc(Tj) или отоплителния товар (Ph(Tj) [kWh] при определена външна температура Tj, изчислен като произведение на проектния товар, умножен по коефициента на частично натоварване;

(29) „Специфичен за двойка стойности коефициент на енергийна ефективност“ (EERbin(Tj)) означава коефициентът на енергийна ефективност, специфичен за всяка двойка стойности j с външна температура Tj през даден сезон, получен от частичния товар, обявената мощност и обявения коефициент на енергийна ефективност (EERd(Tj)) за конкретни двойки стойности (j) и изчислен за други двойки стойности чрез интер/екстраполация и при необходимост коригиран с коефициента на влошаване на ефективността;

(30) „Сезонен коефициент на преобразуване“ (SCOP) е общият коефициент на преобразуване на устройството, който е представителен за целия заявен отоплителен сезон (стойността на SCOP се отнася за заявен отоплителен сезон) и се пресмята, като годишният изчислителен отоплителен товар се раздели на годишната консумация на електроенергия за отопление;

(31) „Годишен изчислителен отоплителен товар“ (QH ) означава изчислителният отоплителен товар [kWh/год.], който съответства на заявен отоплителен сезон; използва се като основа за изчисляване на SCOP и се пресмята като произведение от проектния отоплителен товар (Pdesignh) и еквивалентните часове в работен режим на отопление (HHE ) за сезона;

(32) „Еквивалентни часове в работен режим на отопление“ (HHE ) означава приетият годишен брой часове [ч./год.], през които устройството работи с проектния отоплителен товар (Pdesignh), за да поеме годишния изчислителен отоплителен товар, съгласно посоченото в Таблица 8;

(33) „Годишна консумация на електроенергия за отопление“ (QHE ) означава консумацията на електроенергия [kWh/год.], необходима за покриване на годишния изчислителен отоплителен товар, съответстващ на заявен отоплителен сезон; тя се изчислява, като годишният изчислителен отоплителен товар се раздели на коефициента на преобразуване (SCOPon) и се добави консумацията на електроенергия на устройството в режимите: „термостатно изключен“, „изключен“, „в готовност“ и „подгряване на картера на компресора“ по време на отоплителния сезон;

(34) „Сезонен коефициент на преобразуване за работен режим“ (SCOPon) означава средният коефициент на преобразуване на устройството в работен режим за заявения отоплителен сезон, получен от частичния товар, мощността на допълнителния електрически нагревател (в случаите, при които е необходимо такова подгряване) и специфичните за двойките стойности коефициенти на преобразуване (COPbin(Tj)), като се изчислява средно претеглена стойност за часовете със съответни температури, в течение на които са налице условията по съответните двойки стойности;

(35) „Мощност на допълнителния електрически нагревател“ (elbu(Tj)) е отоплителната мощност [kW] на реален или приет допълнителен електрически нагревател с коефициент на преобразуване COP = 1, чиято мощност допълва обявената отоплителна мощност (Pdh(Tj)), за да се покрие частичният отоплителен товар (Ph(Tj)), в случай че Pdh(Tj) е по-малка от Ph(Tj) при съответната външна температура (Tj);

(36) „Специфичен за двойка стойности коефициент на преобразуване“ (COPbin(Tj)) означава коефициентът на преобразуване, специфичен за всяка двойка стойности (j) с външна температура Tj през даден сезон, който коефициент се получава от частичния товар, обявената мощност и обявения коефициент на преобразуване (COPd(Tj)) за конкретни двойки стойности (j), и се изчислява за други двойки стойности чрез интер/екстраполация, а при необходимост се коригира с коефициента на влошаване на ефективността;

(37) „Обявена мощност“ [kW] означава охладителната мощност (Pdc(Tj)) или отоплителната мощност (Pdh(Tj)) на устройството при студенопарен цикъл, характеризиращ се със съответна външна температура Tj и вътрешна температура Tin, както тази мощност е обявена от производителя;

(38) „Регулиране на мощността“ означава способността на устройството да променя мощността си, като променя обемния дебит (на поне един работен флуид в хладилния цикъл). Устройствата трябва да бъдат означени като „устройства с фиксирана мощност“, ако устройството не може да променя обемния дебит), „стъпално регулируеми“ ако обемният дебит се променя или регулира чрез превключване между не повече от две степени, или „плавно регулируеми“ ако обемният дебит се променя или регулира чрез последователност от три или повече степени;

(39) „Функция“ („function“) означава индикация за това дали устройството може да охлажда въздуха в помещения, да затопля въздуха в помещения, или и двете;

(40) „Проектен товар“ означава обявеният охладителен товар (Pdesignc) и/или обявеният отоплителен товар (Pdesignh) [kW] при стандартната проектна температура, като: а) за режима на охлаждане, Pdesignc е равен на обявената мощност за охлаждане при Tj равна на Tdesignc; б) за режима на отопление, Pdesignh е равен на частичния товар при Tj, равна на Tdesignh;

(41) „Обявен коефициент на енергийна ефективност“ (EERd(Tj)) означава коефициентът на енергийна ефективност при ограничен брой конкретни двойки стойности (j) с външни температури (Tj), както този коефициент е обявен от производителя;

(42) „Обявен коефициент на преобразуване“ (COPd(Tj)) означава коефициентът на преобразуване при ограничен брой конкретни двойки стойности (j) с външни температури (Tj), както този коефициент е обявен от производителя;

(43) „Температура на включване на допълнително подгряване“ (Tbiv) означава външната температура (Tj) [°C], обявена от производителя във връзка с режима на отопление, при която обявената мощност става равна на частичния товар и под която обявената мощност трябва да бъде допълнена с мощност от допълнителния електрически нагревател, за да може да покрие частичния товар за отопление;

(44) „Гранична температура на функциониране“ (Tol) означава външната температура [°C], обявена от производителя във връзка с режима на отопление, под която климатизаторът не може да осигурява каквато и да е отоплителна мощност. Под тази температура обявената мощност e равна на нула;

(45) „Мощност в интервал с повторно-кратковременен режим“ [kW] е средно претеглената във времето стойност на обявената мощност в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим, съответно при охлаждане (Pcycc) или отопление (Pcych);

(46) „Ефективност при охлаждане в интервал с повторно-кратковременен режим“ (EERcyc) е средният коефициент на енергийна ефективност в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим (включване и изключване на компресора), изчислен като отношение на интегрираната в интервала охладителна мощност [kWh], разделена на интегрираната в същия интервал входяща електрическа мощност [kWh];

(47) „Ефективност при отопление в интервал с повторно-кратковременен режим“ (COPcyc) е средният коефициент на преобразуване в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим (включване и изключване на компресора), изчислен като отношение на интегрираната в интервала отоплителна мощност [kWh], разделена на интегрираната в същия интервал входяща електрическа мощност [kWh];

(48) „Коефициент на влошаване на ефективността“ е коефициент, изразяващ загубата на ефективност в резултат на повторно-кратковременния режим (т.е. включване и изключване на компресора в работен режим), определен съответно за охлаждане (Cdc), отопление (Cdh) или приет, че е равен на стойността по подразбиране 0,25;

(49) „Работен режим“ означава режимът, съответстващ на часовете с охладителен или отоплителен товар на сградата, при който устройството е с включена функция за охлаждане или отопление. Това състояние може да участва в цикъл на включване/изключване на компресора, с цел постигане или поддържане на желаната температура на въздуха в помещението;

(50) „Режим „термостатно изключен“ означава режим, съответстващ на часовете без охладителен или отоплителен товар, при който устройството е с включена функция за охлаждане или отопление, но устройството не действа, тъй като няма охладителен или отоплителен товар. Следователно това състояние се обуславя от външните температури, а не от поддържаните вътрешни температури. Цикличното включване/изключване в работен режим не се счита за режим „термостатно изключен“;

(51) „Режим на подгряване на картера на компресора“ означава състояние, при което устройството е задействало нагревател, за да се избегне натрупване на хладилен агент в компресора и по този начин да се ограничи съдържанието на хладилен агент в маслото при пускане на компресора;

(52) „Консумирана мощност в режим „термостатно изключен“ (PTO ) означава консумираната електрическа мощност от устройството [kW] когато то е в режим „термостатно изключен“;

(53) „Консумирана мощност в режим „в готовност“ (PSB ) означава консумираната електрическа мощност от устройството [kW] когато то е в режим „в готовност“;

(54) „Консумирана мощност в режим „изключен“ (POFF ) означава консумираната електрическа мощност от устройството [kW] когато то е в режим „изключен“;

(55) „Консумирана мощност в режим „подгряване на картера на компресора“ (PCK ) означава консумираната електрическа мощност от устройството [kW] когато то е в режим „подгряване на картера на компресора“;

(56) „Часове в режим „термостатно изключен“ (HTO ) означава годишният брой часове [ч./год.] през които се счита, че устройството е в режим „термостатно изключен“, като този брой зависи от заявения сезон и функция;

(57) „Часове в режим „в готовност“ (HSB ) означава годишният брой часове [ч./год.] през които се счита, че устройството е в режим „в готовност“, като този брой зависи от заявения сезон и функция;

(58) „Часове в режим „изключен“ (HOFF ) означава годишният брой часове [ч./год.] през които се счита, че устройството е в режим „изключен“, като този брой зависи от заявения сезон и функция;

(59) „Часове в режим „подгряване на картера на компресора“ (HCK ) означава годишният брой часове [ч./год.], през които се счита, че устройството е в режим „подгряване на картера на компресора“, като този брой зависи от заявения сезон и функция;

(60) „Номинален дебит на въздуха“ е дебитът на въздуха [m3/ч.], измерен на изхода за въздуха на вътрешните и/или външните тела (при съответните случаи) на климатизаторите, при стандартни условия на изпитване за охлаждане (или за отопление, ако продуктът няма функция за охлаждане);

(61) „Номинална входна мощност при охлаждане“ (PEER ) означава входящата електрическа мощност [kW] на дадено устройство при осигуряване на охлаждане при стандартни условия на изпитване;

(62) „Номинална входна мощност при отопление“ (PCOP ) означава входящата електрическа мощност [kW] на дадено устройство при осигуряване на отопление при стандартни условия на изпитване;

(63) „Консумация на електроенергия на едноканални/двуканални климатизатори“ (съответно QSD и QDD ) е консумацията на електроенергия на едноканални или двуканални климатизатори в режим на охлаждане и/или отопление (според случая) [за едноканални в kWh/60 мин., за двуканални също в kWh/60 мин.];

(64) „Коефициент на използване“ означава отношението на сумарната обявена охладителна (отоплителна) мощност на всички работещи вътрешни тела към обявената охладителна (отоплителна) мощност на външното тяло (външните тела) при стандартни условия на изпитване;

(65) „Допустимо отклонение на мощността“ означава допустимото отклонение на обявената мощност при външна температура Tj от стойността на установения частичен товар при същата външна температура Tj, която стойност се използва при изчисляването на стъпално регулируеми и плавно регулируеми устройства.

2. Таблици

Таблица 1

Информационен лист за климатизатори, с изключение на едноканалните и двуканалните климатизатори (5)

Информация за определяне на модела (-ите), за който (-ито) се отнася информацията:





Функция (да се посочи за коя функция се отнася информацията) Ако информацията се отнася за отопление: да се посочи отоплителният сезон, за който се отнася информацията. Всяка посочена стойност следва да се отнася само за един отоплителен сезон.. Необходимо е да се даде информация поне за „средния“ отоплителен сезон. Охлаждане да/не Среден сезон (задължително) да/не Отопление да/не По-топъл сезон (ако е заявен) да/не По-студен сезон (ако е заявен) да/не Характеристика Озна- чение Стой-ност Еди-ница мярка Характеристика Озна- чение Стой-ност Еди-ница мярка Проектен товар Сезонна ефективност Охлаждане Pdesignc x,x kW Охлаждане SEER x,xx — Отопление / среден сезон Pdesignh x,x kW Отопление / среден сезон SCOP (A) x,xx — Отопление / по-топъл сезон Pdesignh x,x kW Отопление / по-топъл сезон SCOP (W) x,xx — Отопление / по-студен сезон Pdesignh x,x kW Отопление / по-студен сезон SCOP (C) x,xx — Обявена охладителна мощност (6), при вътрешна температура 27(19) °C и външна температура Tj Обявен коефициент на енергийна ефективност (6) за охлаждане, при вътрешна температура 27(19) °C и външна температура Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Обявена отоплителна мощност (6) / среден сезон, при вътрешна температура 20 °C и външна температура Tj Обявен коефициент на преобразуване (6) в отоплителен режим / среден сезон, при вътрешна температура 20°C и външна температура Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = температурата на включване на допълнително подгряване Pdh x,x kW Tj = температурата на включване на допълнително подгряване COPd x,x — Tj = граничната температура на функциониране Pdh x,x kW Tj = граничната температура на функциониране COPd x,x — Обявена отоплителна мощност (6) / по-топъл сезон, при вътрешна температура 20 °C и външна температура Tj Обявен коефициент на преобразуване (6) / по-топъл сезон, при вътрешна температура 20 °C и външна температура Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = температурата на включване на допълнително подгряване Pdh x,x kW Tj = температурата на включване на допълнително подгряване COPd x,x — Tj = граничната температура на функциониране Pdh x,x kW Tj = граничната температура на функциониране COPd x,x — Обявена отоплителна мощност (6) / по-студен сезон, при вътрешна температура 20 °C и външна температура Tj Обявен коефициент на преобразуване (6) / по-студен сезон, при вътрешна температура 20 °C и външна температура Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = температурата на включване на допълнително подгряване Pdh x,x kW Tj = температурата на включване на допълнително подгряване COPd x,x — Tj = граничната температура на функциониране Pdh x,x kW Tj = граничната температура на функциониране COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Температура на включване на допълнително подгряване Гранична температура на функциониране Отопление / среден сезон Tbiv x °C Отопление / среден сезон Tol x °C Отопление / по-топъл сезон Tbiv x °C Отопление / по-топъл сезон Tol x °C Отопление / по-студен сезон Tbiv x °C Отопление / по-студен сезон Tol x °C Консумирана мощност в повторно-кратковременен режим Ефективност в повторно-кратковременен режим Охлаждане Pcycc x,x kW Охлаждане EERcyc x,x — Отопление Pcych x,x kW Отопление COPcyc x,x — Коефициент на влошаване на ефективността при охлаждане (7) Cdc x,x — Коефициент на влошаване на ефективността при отопление (7) Cdh x,x — Входна електрическа мощност в режими, различни от работния режим Сезонна консумация на електроенергия Режим „изключен“ POFF x,x W Охлаждане QCE x kWh/г. Режим „в готовност“ PSB x,x W Отопление / среден сезон QHE/A x kWh/г. Режим „термостатно изключен“ PTO x,x W Отопление / по-топъл сезон QHE/W x kWh/г. Режим на подгряване на картера на компресора PCK x,x W Отопление / по-студен сезон QHE/C x kWh/г. Регулиране на мощността (да се отбележи един от трите варианта) Други характеристики Фиксирана мощност да/не Ниво на звуковата мощност (вътре/навън) LWA x,x / x,x dB(A) Стъпално регулируеми да/не Потенциал за глобално затопляне GWP x kg CO2 екв. Плавно регулируеми да/не Номинален дебит на въздуха (вътре/навън) — x / x m3/ч. Данни как да се влезе в контакт за допълнителна информация Да се посочат поне наименованието и адреса на производителя или на негов упълномощен представител.





Таблица 2

Информационен лист за едноканални и двуканални климатизатори

Информация за идентифициране на модела (-ите), за който (-ито) се отнася информацията [попълва се според случая]:





Характеристика Означение Стойност Единица мярка Номинална охладителна мощност Prated охл. [x,x] kW Номинална отоплителна мощност Prated отопл. [x,x] kW Номинална входна мощност при охлаждане PEER [x,x] kW Номинална входна мощност при отопление PCOP [x,x] kW Номинален коефициент на енергийна ефективност EERrated [x,x] — Номинален коефициент на преобразуване COPrated [x,x] — Консумирана мощност в режим „термостатно изключен“ PTO [x,x] W Консумирана мощност в режим „в готовност“ PSB [x,x] W Сезонна консумация на електроенергия За двуканални климатизатори (DD): часова консумация на електроенергия DD: kWh/60 min. За едноканални климатизатори (SD): часова консумация на електроенергия Q [x,x] SD: kWh/60 min. Ниво на звуковата мощност (само вътре в сградата) LWA [x] dB(A) Потенциал за глобално затопляне на хладилния агент GWP [x] kg CO2 екв. Данни как да се влезе в контакт за допълнителна информация Като минимум — наименованието и адреса на производителя или на негов упълномощен представител.





Таблица 3

Списък на параметрите за изчисление на сезонната ефективност SEER/SCOP

Характеристика Означение Стойност Единица мярка Забележка Двойки стойности Индекс на двойката стойности j 0 Два значещи десетични знака Външна температура при j-тата двойка стойности Tj 0 °C Охладителен товар при j-тата двойка стойности Pc(Tj) 0,00 kW Отоплителен товар при j-тата двойка стойности Ph(Tj) 0,00 kW Охладителна мощност при j-тата двойка стойности Pdc(Tj) 0,00 kW Отоплителна мощност при j-тата двойка стойности Pdh(Tj) 0,00 kW Отоплителна мощност на допълнителния нагревател при j-тата двойка стойности elbu(Tj) 0,00 kW КОНСТАНТИ Стандартна проектна външна температура Охлаждане: Tdesignc Отопление: Tdesignh 0 °C За стойностите вижте Таблица 5 Еквивалентен брой сезонни часове в режим „работен“ Охлаждане: HCE Отопление: HHE 0 h За стойностите вижте Таблица 8 Сезонни часове в режим „термостатно изключен“ HTO 0 h За стойностите вижте Таблица 8 Сезонни часове в режим „подгряване на картера на компресора“ HCK 0 h За стойностите вижте Таблица 8 Сезонни часове в режим „в готовност“ HSB 0 h За стойностите вижте Таблица 8 Сезонни часове в режим „изключен“ HOFF 0 h За стойностите вижте Таблица 8 Температура на вътрешния въздух (при режим на охлаждане) Tin 0 °C За стойностите вижте Таблица 6





Таблица 4

Стандартни номинални условия (температурите са в °C, съответно по сухия термометър / мокрия термометър)

Устройство Функция Температура на вътрешния въздух Tin Температура на външния въздух Tj Климатизатори, без едноканалните (но включително двуканалните) Охлаждане 27 / 19 35 / 24 Отопление 20 / макс. 15 7 / 6 Едноканални климатизатори Охлаждане 35 / 24 35 / 24 (8) Отопление 20 / 12 20 / 12 (8)





Таблица 5

Стандартни проектни условия (температури в °C, съответно по сухия термометър / мокрия термометър

Функция / сезон Температура на вътрешния въздух Tin Температура на външния въздух Tdesignc / Tdesignh Температура на включване на допълнително подгряване Tbiv Гранична температура на функциониране Tol Охлаждане 27 °C / по мокр. терм.: 19 Tdesignc = 35 / 24 няма няма Отопление / среден сезон 20 °C Tdesignh = – 10 / – 11 макс. 2 макс. – 7 Отопление / по-топъл сезон / по мокр. терм.: макс. 15 Tdesignh = 2 / 1 макс. 7 макс. 2 Отопление / по-студен сезон Tdesignh = – 22 / – 23 макс. – 7 макс. – 15





Таблица 6

Температурни условия, при които следва да се провеждат изпитванията за работа при частичен товар

Охлаж-дане Температура на вътрешния въздух Температура на външния въздух A 27°C / по мокр. терм.: 19 35 °C B 30°C C 25 °C D 20 °C Ото-пление Температура на вътрешния въздух (Tin) Температура на външния въздух за заявения сезон (Tj), °C Среден сезон По-топъл сезон По-студен сезон A 20 °C / по мокр. терм.: макс. 15 –7 не се прилага –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G Не се прилага Не се прилага –15

Таблица 7

Двойки стойности за охладителния и отоплителните сезони (j = индекс на двойката стойности, Tj = външна температура, hj = годишен брой часове в двойката стойности)

ОХЛАДИТЕЛЕН СЕЗОН j # Tj °C hj часове 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 Общо часове: 2 602





ОТОПЛИТЕЛНИ СЕЗОНИ j # Tj °C hj часове „По-топъл“ „Среден“ „По-студен“ 1 to 8 – 30 to – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –22 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 Общо часове: 3 590 4 910 6 446

Таблица 8

Работни часове по типове климатизатори и типове функционален режим (ч./год.)

Тип климатизатор / функция Единица мярка Отоплителен сезон Режим „включен“ Режим „термостатно изключен“ Режим „в готовност“ Режим „изклю-чен“ Режим „подгряване на картера на компресора“ Охлаждане: HCE Отопление: HHE HTO HSB HOFF HCK Климатизатори, с изключение на двуканалните и едноканалните модели Охладителен режим, ако устройството осигурява само охлаждане ч./год. 350 221 2 142 5 088 7 760 Охладителен режим и отоплителен режим, ако устройството осигурява и двата режима Охладителен режим ч./год. 350 221 2 142 0 2 672 Отоплителен режим ч./год. Среден сезон 1 400 179 0 0 179 По-топъл сезон 1 400 755 0 0 755 По-студен сезон 2 100 131 0 0 131 Отоплителен режим, ако устройството осигурява само отопление ч./год. Среден сезон 1 400 179 0 3 672 3 851 По-топъл сезон 1 400 755 0 4 345 4 476 По-студен сезон 2 100 131 0 2 189 2 944 Двуканални климатизатори Охладителен режим, ако устройството осигурява само охлаждане ч./60 мин. 1 Не се прилага Не се прилага Не се прилага Не се прилага Охладителен режим и отоплителен режим, ако устройството осигурява и двата режима Охлади-телен режим ч./60 мин. 1 Не се прилага Не се прилага Не се прилага Не се прилага Отопли-телен режим ч./60 мин. 1 Не се прилага Не се прилага Не се прилага Не се прилага Отоплителен режим, ако устройството осигурява само отопление ч./60 мин. 1 Не се прилага Не се прилага Не се прилага Не се прилага Едноканални климатизатори Охладителен режим ч./60 мин. 1 Не се прилага Не се прилага Не се прилага Не се прилага Отоплителен режим ч./60 мин. 1 Не се прилага Не се прилага Не се прилага Не се прилага

3. Климатизатори, с изключение на едноканалните и двуканалните модели

В настоящия раздел е описан — по отношение както на охлаждането, така и на отоплението — методът за изчисляване на сезонните енергийни характеристики и на годишната консумация на електроенергия на климатизаторите, с изключение на едноканалните и двуканалните модели климатизатори.

3.1. Сезонен коефициент на енергийна ефективност (SEER)

Сезонният коефициент на енергийна ефективност при охлаждане (SEER) се изчислява както следва:

SEER= QC / QCE Формула 1

където:

QC е годишният изчислителен охладителен товар [kWh/год.], който се определя по зависимостта:

QC = Pdesignc * HCE Формула 2

където:

Pdesignc е проектният охладителен товар [kW], който е равен на обявената охладителна мощност Pdc(Tj) при външна температура, равна на стандартната проектна температура при охлаждане (Tj = Tdesignc);

HCE са еквивалентните часове в работен режим на охлаждане [ч.], съгласно посоченото в Таблица 8;

QCE е годишната консумация на електроенергия в режим на охлаждане [kWh/год.], която се определя по зависимостите:

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·РTO+ HCK ·РCK+ HOFF ·РOFF+ HSB ·РSB Формула 3 Формула 4

където:

Tj е температурата в j-тата двойка стойности, съгласно посоченото в Таблица 7;

j е индексът на двойката стойности;

n е броят на двойките стойности;

hj е броят часове в j-тата двойка стойности, съгласно посоченото в Таблица 7;

Pc(Tj) е частичният охладителен товар, съответстващ на температурата в двойката стойности Tj, който се изчислява по формулата:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) Формула 5

където:

Pdesignc е дефинирано по-горе;

pl(Tj) e коефициентът на частично натоварване, който се изчислява по следната формула (която дава pl(Tj) = 1,00 при Tj=Tdesignc):

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignc -16) Формула 6

Tdesignc e стандартната проектна температура за охладителния сезон в °C, съгласно посоченото в Таблица 5;

EERbin(Tj) е специфичният за j-тата двойка стойности коефициент на енергийна ефективност, който се изчислява по дадените по-долу формули за устройства съответно с фиксирана, стъпално регулируема или плавно регулируема мощност, както следва:

3.1.1. Коефициент на енергийна ефективност на устройства с фиксирана мощност

Следва да бъдат изчислени характерните стойности на EERbin(Tj) за посочените по-долу температури, които да се използват за определяне чрез интерполация или екстраполация на стойностите на EERbin(Tj) при други двойки стойности.

При Tj=35°C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Формула 7

При Tj = 30, 25, 20 °C изчислението се прави по формулата:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 – Cdc*(1 – Pc(Tj)/Pdc(Tj))] Формула 8

където:

EERd(Tj) е обявеният коефициент на енергийна ефективност при съответната външна температура Tj, както е посочен от производителя в Таблица 1;

Pc(Tj) е частичният товар при двойките стойности с температури Tj= 30, 25, 20°C, определен по Формула 5;

Pdc(Tj) е обявената охладителна мощност при съответната външна температура Tj, както е посочена от производителя в Таблица 1;

Cdc е коефициентът на влошаване на ефективността при охлаждане, който може да се изрази или чрез приетата по подразбиране стойност 0,25, или да се приеме, че е равен на Cdh (коефициента на влошаване на ефективността при отопление, или да се определи опитно и да се изчисли при Tj = 20°C по следната зависимост:

Cdc= (1 – EERcyc/EERd(Tj))/(1 – Pcycc/Pdc(Tj)) Формула 9

където:

EERcyc е средният коефициент на енергийна ефективност в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим (с включване и изключване), изчислен като отношение на интегрираната в интервала охладителна мощност [kWh], разделена на интегрираната в същия интервал входяща електрическа мощност [kWh];

Pcycc е средно претеглената във времето изходяща охладителна мощност [kW] в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим (с включване и изключване);

Стойностите на EERbin(Tj) при други двойки стойности следва да се изчисляват както следва:

— за j –тите двойки стойности с външна температура в интервала 20 °C <Tj < 35 °C, но различна от Tj = 30 °C или Tj = 25 °C, EERbin(Tj) следва да се изчислява чрез линейна интерполация между двете най-близки характерни стойности;

— за j-тите двойки стойности с външна температура Tj над 35 °C, стойностите на EERbin(Tj) се приемат за равни на съответната стойност на EERbin при Tj = 35 °C.

— за j-тите двойки стойности с външна температура Tj под 20 °C, стойностите на EERbin(Tj) се приемат за равни на съответната стойност на EERbin при Tj = 20 °C.

3.1.2. Коефициент на енергийна ефективност на устройства със стъпално регулируема мощност

Следва да бъдат изчислени характерните стойности на EERbin(Tj) за посочените по-долу температури, които да се използват за определяне чрез интерполация или екстраполация на стойностите на EERbin(Tj) при други двойки стойности.

Производителят следва да обяви за всички конкретни изпитвателни условия стойностите на охладителната мощност (Pdc(Tj)) и коефициента на преобразуване (EERd(Tj)) на оборудването и при двете стъпала на регулиране на мощността, които се означават съответно с „_ hi “ за стъпалото с по-високата мощност и с „_ lo “ за стъпалото с по-ниската мощност. Характерните стойности на коефициента на енергийна ефективност EERbin(Tj) се изчисляват на база на съответните стойности на охладителната мощност (Pdchi, Pdclo ) и на коефициента на преобразуване (EERd hi, EERdlo ) както следва:

При Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi Формула 10

При Tj = 30, 25, 20 °C:

ако Pdesignc*pl(Tj)*(1-доп. откл.) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + доп. откл.), то:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Формула 11

където:

доп. откл. = 10% Формула 12

ако Pdesignc*pl(Tj)*(1-доп. откл.) ≤ Pdc(Tj)hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1+доп. откл.), то:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Формула 13

където доп. откл. е дефинирано по-горе.

ако Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , то:

Формула 14

в противен случай:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 - Cdc · (1 - Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] Формула 15

където:

EERd(Tj)hi и EERd(Tj)lo са съответните обявени в Таблица 1 стойности на коефициента на енергийна ефективност;

EERd(Tj)hi и EERd(Tj)lo са съответните обявени в Таблица 1 стойности на охладителната мощност;

Pc(Tj) е частичният товар за j-тата двойка стойности при Tj съответно 20, 25, 30 и 35 °C;

Cdc е коефициентът на влошаване на ефективността при охлаждане, който може да се изрази или чрез приетата по подразбиране стойност 0,25, или да се приеме, че е равен на Cdh (при отопление), или да се определи опитно и да се изчисли при Tj = 35 °C по следната зависимост:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj)lo/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)lo) Формула 16

където:

EERcyc и Pcycc са дефинирани по-горе;

стойностите на EERbin(Tj) за j-тите двойки стойности с външни температури Tj, различни от Tj = 35, 30, 25 и 20 °C, се изчисляват в съответствие със същите правила, които се отнасят и за устройствата с фиксирана мощност.

3.1.3. Коефициент на енергийна ефективност на устройства с плавно регулируема мощност

Следва да бъдат изчислени характерните стойности на EERbin(Tj) за посочените по-долу температури, които да се използват за определяне чрез интерполация или екстраполация на стойностите на EERbin(Tj) при други двойки стойности.

Ако регулирането на мощността на устройството му дава възможност да работи с мощност Pdc(Tj) , съответстваща на необходимия частичен товар Pdesignc * (pl(Tj) ± допустимото отклонение) , стойността на EERbin(Tj) за j-тата двойка стойности се приема за равна на EERd(Tj).

Изчисление съответно при Tj = 35, 30, 25 и 20 °C:

ако Pdesignc*pl(Tj)*(1-доп. откл.) < Pdc(Tj)lo < Pdesignc*pl(Tj)*(1+доп. откл.), то:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Формула 17

където:

доп. откл., Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) и EERd(Tj) са дефинирани по-горе;

в противен случай: следвайте изчислителната процедура за устройствата със стъпално регулируема мощност.

3.2. Сезонен коефициент на преобразуване (SCOP)

SCOP е означението на сезонния коефициент на преобразуване при отоплителен режим. Изчислението на SCOP се отнася за заявен вид отоплителен сезон (среден/по-топъл/по-студен), тъй като съответните двойки стойности, стандартната проектна температура и проектният товар характеризират определен вид отоплителен сезон. Представените по-долу изчисления показват общия подход, който следва да се използва за всеки заявен вид отоплителен сезон.

Сезонният коефициент на преобразуване при отопление се изчислява както следва:

SCOP= QH / QHE Формула 18

където:

QH е годишният изчислителен отоплителен товар [kWh/год.], който се определя по зависимостта:

QH = Pdesignh * HHE Формула 19

където:

Pdesignh е проектният отоплителен товар [kW], който се изчислява въз основа на температурата на включване на допълнително подгряване Tbiv (от Tbiv се определя коефициентът на частично натоварване pl(Tj) при Tj=Tbiv) и въз основа на обявената отоплителна мощност Pdh(Tj) при Tj=Tbiv). От своя страна, проектният отоплителен товар Pdesignh, за който има посочена стойност в Таблица 1, представлява отоплителният товар при работа при Tj=Tdesignh, при което pl(Tj) = 1,00;

HHE са еквивалентните часове в работен режим на охлаждане [ч.], съгласно посоченото в Таблица 8;

QHE е сезонната консумация на електроенергия в режим на отопление [kWh/год.], която се определя по зависимостта:

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB Формула 20

където:

QH е дефинирано по-горе;

HTO , HCK , HOFF , HSB са стойностите на сезонния брой часове (ч./год.) при отопление съответно в режимите „термостатно изключен“, „подгряване на картера на компресора“, „изключен“ и „в готовност“, посочени в Таблица 8;

PTO , PCK , POFF , PSB са стойностите на входящата електрическа мощност съответно в режимите „термостатно изключен“, „подгряване на картера на компресора“, „изключен“ и „в готовност“;

SCOPon е средният сезонен коефициент на преобразуване, получен на база коефициентите на преобразуване при отделните двойки стойности и средно претеглен по часовете със съответни температури, като се включи и консумираната мощност за допълнително подгряване в случаите, при които Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Формула 21

където:

Tj, j, n, и hj са дефинирани по-горе;

Pc(Tj) е отоплителният товар, съответстващ на j-тата двойка стойности, който се изчислява по формулата:

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) Формула 22

където:

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignh -16) Формула 23

Tdesignh е стандартната проектна температура в °C за съответния отоплителен сезон, която е зададена за заявения отоплителен сезон;

elbu(Tj) е мощността на допълнителния нагревател [kW], която е необходима при j-тата двойка стойности за покриване на частичния товар, в случай че обявената мощност не е достатъчна; изчислява както следва:

ако Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) - Pdh(Tj) Формула 24 ако Pdh(Tj) > Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Формула 25

Pdh(Tj) е обявената отоплителна мощност, отнасяща се за условията при j-тата двойка стойности, която се изчислява като се използват обявените стойности на Pdh(Tj) при следните изпитвателни стойности на Tj: – 15, – 7, 2, 7, 12 °C и/или Tbiv, като се използват тези от тях, които попадат в заявения отоплителен сезон (вижте Таблица 6, където са посочени изискваните стойности за различните отоплителни сезони). За останалите двойки стойности, за които няма обявени стойности на Pdh(Tj), следва Pdh(Tj) да се изчислява чрез линейна интерполация между обявените стойности Pdh(Tj) при съответните най-близки външни температури. Само в случай, че изчисленията се правят за среден отоплителен сезон, като при това по-студеният отоплителен сезон не е сред заявените сезони (т.е. няма стойност за COP(-15)), може да се направи изключение от това правило и стойностите на COPbin(Tj) за външните температури – 8, – 9 и – 10 °C да се получат за устройства с фиксирана мощност чрез линейна екстраполация на база характерните стойности при – 7 °C и 7 °C. За устройствата с плавно регулиране, тези стойности следва да се екстраполират от COPd(–7) и COPd(Tbiv). В случай, че Tbiv = – 7 °C, стойностите на COP(-8), COP(-9), и COP(-10) се приемат за равни на COP(-7). Ако заявеният отоплителен сезон е „по-студен“ и най-ниската температура, за която има определена отоплителна мощност (Pdh), е – 15 °C, стойностите на Pdh при Tj < – 15 °C следва да се определят чрез екстраполация въз основа на стойностите при Tj = – 15 °C и – 7 °C.

COPbin(Tj) е специфичният за j-тата двойка стойности коефициент на преобразуване, който се изчислява по дадените по-долу формули за устройства съответно с фиксирана, стъпално регулируема или плавно регулируема мощност, както следва:

3.2.1. Коефициент на преобразуване на устройства с фиксирана мощност

Следва да бъдат изчислени характерните стойности на COPbin(Tj) за посочените по-долу температури, които да се използват за определяне чрез интерполация или екстраполация на стойностите на COPbin(Tj) при други двойки стойности.

Изчисленията се правят при Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (9), (10)), Tbiv, както следва:

в случай, че Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (в такъв случай устройство с фиксирана мощност ще влезе в цикъл на включване и изключване):

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 - Cdh * (1 - Ph(Tj)/Pdh(Tj))] Формула 26

в противен случай — ако Pdh(Tj) < Ph(Tj) (това съответства на ситуация, при която е необходимо допълнително подгряване за покриване на отоплителния товар):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Формула 27

където:

COPd(Tj) е коефициентът на преобразуване при съответната външна температура Tj, както е посочен от производителя в Таблица 1;

Pdh(Tj) е отоплителната мощност при съответната външна температура Tj, както е посочена от производителя в Таблица 1;

Ph(Tj) е частичният отоплителен товар в kW при съответната външна температура Tj, определен в съответствие с посоченото във Формула 5.

Cdh е коефициентът на влошаване на ефективността при отопление, който може да се изрази или чрез приетата по подразбиране стойност 0,25, или да се приеме, че е равен на Cdc (при охлаждане), или да се определи опитно и да се изчисли при Tj = 20°C по следната зависимост:

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj)/(1 - Pcych/Pdh(Tj)) Формула 28

където:

COPcyc е средният коефициент на преобразуване в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим (с включване и изключване), изчислен като отношение на интегрираната в интервала отоплителна мощност [kWh], разделена на интегрираната в същия интервал входяща електрическа мощност [kWh];

Pcycc е средно претеглената във времето изходяща отоплителна мощност [kW] в изпитвателния интервал с повторно-кратковременен режим (с включване и изключване);

Стойностите на COPbin(Tj) при други двойки стойности следва да се изчисляват както следва: — за j –тите двойки стойности с външна температура Tj в интервалите съответно между 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (вижте бележките под линия 5 и 6) и Tbiv, коефициентът на преобразуване COPbin(Tj) се изчислява чрез линейна интерполация или екстраполация от двете най-близки известни характерни точки; — само в случай, че изчисленията се правят за средния отоплителен сезон, като при това по-студеният отоплителен сезон не е сред заявените сезони (т.е. няма стойност за COP(-15)), може да се направи изключение от това правило и стойностите на COPbin(Tj) за външните температури – 8, – 9 и – 10 °C да се получат чрез линейна екстраполация на база характерните стойности при – 7 °C и 7 °C. — за j-тите двойки стойности с външна температура Tj над 12 °C, COPbin(Tj) се изчислява чрез линейна екстраполация по външната температура, започваща от характерните точки за COPbin(Tj) при Tj = 7 и Tj = 12 °C; — за j-тите двойки стойности с външна температура Tj по-ниска от граничната температура на функциониране Tol, коефициентът на преобразуване COPbin(Tj) се приема за равен на 1, за да се избегне деление с нула, но фактически тази стойност е без значение, тъй като разликата [Ph(Tj)-elbu(Tj)] във формулата за средния сезонен коефициент на преобразуване SCOPon (Формула 21) е равна на нула.

3.2.2. Коефициент на преобразуване на устройства със стъпално регулируема мощност

Следва да бъдат изчислени характерните стойности на COPbin(Tj) за посочените по-долу температури, които да се използват за определяне чрез интерполация или екстраполация на стойностите на COPbin(Tj) при други двойки стойности.

Производителят следва да обяви за всяко едно от изискваните изпитвателни условия (с външни температури Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C — вижте бележки под линия 5 и 6 — и Tbiv, в зависимост от заявения отоплителен сезон) отоплителната мощност (Pdh(Tj)) и коефициента на преобразуване (COPd(Tj)) на устройството и при двете възможни стъпала на регулиране, които следва да бъдат означени съответно с индекса „_ hi “ за стъпалото с по-високата мощност и с индекса „_ lo “ за стъпалото с по-ниската мощност. Характерните стойности на коефициента на преобразуване COPbin(Tj) се изчисляват на база на съответните стойности на отоплителната мощност (Pdhhi, Pdhlo ) и/или на коефициента на преобразуване (COPdhi, COPdlo ) както следва:

Изчисленията се правят при Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (вижте бележки под линия 5 и 6) и Tbiv, както следва:

ако Pdesignh*pl(Tj)*(1-доп. откл.) ≤ Pdh(Tj)lo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+доп. откл.), то:

COPbin(Tj) = COPdlo Формула 29

където доп. откл. е дефинирано по-горе.

ако Pdesignh*pl(Tj)*(1-доп. откл.) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+доп. откл.), то:

COPbin(Tj) = COPdhi Формула 30

където доп. откл. е дефинирано по-горе.

в противен случай, ако Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo и Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi , то:

Формула 31

или:

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 - Cdhlo · (1 - Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] Формула 32

където:

COPd(Tj)hi и COPd(Tj)lo са съответните обявени в Таблица 1 стойности на коефициента на преобразуване;

Pdh(Tj)hi и Pdh(Tj)lo са съответните обявени в Таблица 1 стойности на отоплителната мощност;

Ph(Tj) е отоплителният товар за j-тата двойка стойности при Tj съответно 7, 2, – 7 и – 15 °C (вижте бележки под линия 5 и 6);

Cdhlo е коефициентът на влошаване на ефективността при отопление, който може да се изрази или чрез приетата по подразбиране стойност 0,25, или да се приеме, че е равен на Cdc (коефициента на влошаване на ефективността при охлаждане), или да се определи опитно и да се изчисли при Tj = 12 °C по следната зависимост:

Cdc = (1 – COPcyc/COPd(Tj)lo)/(1 – Pcych/Pdh(Tj)lo) Формула 33

където:

COPcyc и Pcych са дефинирани по-горе;

стойностите на COPbin(Tj) за j-тите двойки стойности с външни температури Tj, различни от Tj = 7, 2, – 7 и – 15 °C (вижте бележки под линия 5 и 6) се изчисляват в съответствие със същите правила, които се отнасят и за устройствата с фиксирана мощност.

3.2.3. Коефициент на преобразуване на устройства с плавно регулируема мощност

Следва да бъдат изчислени характерните стойности на COPbin(Tj) за посочените по-долу температури, които да се използват за определяне чрез интерполация или екстраполация на стойностите на COPbin(Tj) при други двойки стойности.

Ако регулирането на мощността на устройството му дава възможност да работи с мощност Pdh(Tj), съответстваща на необходимия частичен товар Pdesignh* (pl(Tj) ± допустимото отклонение) , стойността на COPbin(Tj) за j-тата двойка стойности се приема за равна на COPd(Tj).

Изчисленията се правят при Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15°C (вижте бележки под линия 5 и 6) както следва:

ако Pdesignh*pl(Tj)*(1 – доп. откл.) < Pdh(Tj) < Pdesignh*pl(Tj)*(1 + доп. откл.), то:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Формула 34

където:

доп. откл., Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) и COPd(Tj) са дефинирани по-горе;

в противен случай: следвайте изчислителната процедура за устройствата със стъпално регулируема мощност.

3.3. Определяне на PTO, PSB, POFF и PCK

3.3.1. Определяне на консумираната мощност в режим „термостатно изключен“ (PTO)

Консумираната мощност в режим „термостатно изключен“ се получава чрез изпитване в интервал с повторно-кратковременен режим, което е необходимо за определяне на стойностите на коефициента на влошаване на ефективността (Cd) и на коефициента Cc.

Ако не се извършват изпитвания в интервал с повторно-кратковременен режим, след изпитването при 20°C в охладителен режим (на устройства, предназначени само за охлаждане или на устройства с обратимо действие), се увеличава зададената температура на термостата, докато компресорът спре. От измерената обща консумирана мощност се изважда консумираната мощност в режим „в готовност“ на устройството, за да се определи консумираната мощност в режим „термостатно изключен“ през период не по-малък от един час.

3.3.2. Определяне на консумираната мощност в режим „в готовност“ (PSB)

Устройството се спира чрез регулатора му при режим на охлаждане и околна температура 35 °C. След като изминат 10 минути се измерва остатъчната консумирана мощност и се приема, че това е консумираната мощност в режим „в готовност“.

По отношение на устройствата, които са предназначени само за отопление, измерванията се извършват по същия начин, но при околна температура 12 °C.

3.3.3. Определяне на консумираната мощност в режим „изключен“ (POFF)

След определянето на консумираната мощност в режим „в готовност“, устройството следва да се изключи, като остане свързано към мрежата. След като изминат 10 минути се измерва остатъчната консумирана мощност и се приема, че това е консумираната мощност в режим „изключен“.

В случай, че устройството не поддържа такъв режим (например вътрешните тела на системи от разделен тип — сплит системи), се приема, че консумираната мощност в режим „изключен“ е равна на консумираната мощност в режим „в готовност“.

3.3.4. Определяне на консумираната мощност в режим „подгряване на картера на компресора“ (PCK)

Изпитването се провежда в отоплителен режим, при околна температура 2 °C. Устройството се спира чрез регулатора му след поне 20 минути работа в отоплителен режим и се измерва консумацията на устройството в продължение на 8 часа. Ако устройството няма отоплителна функция, то следва да е работило в режим на охлаждане. Изчислява се средната консумирана мощност през 8-часовия период.

От така измерената консумирана мощност се изважда консумираната мощност в режим „в готовност“ и така се определя консумираната мощност за работата на нагревателя на картера на компресора.

4. Едноканални и двуканални устройства

4.1. Коефициент на енергийна ефективност (EER)

Коефициентът на енергийна ефективност EERd(Tj) на едноканални и двуканални устройства се обявява за съответната температура на вътрешния въздух Tin и на външния въздух Tj при стандартните условия на изпитване, след като бъде изчислен по формулата:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Формула 35

където:

Pdc(Tj) е обявената охладителна мощност в kW при стандартните условия на изпитване, посочени в Таблица 4;

PEER е общата входяща електрическа мощност на устройството (в състоянието при което то се доставя) в kW, при стандартните условия на изпитване, посочени в Таблица 4.

4.2. Коефициент на преобразуване (COP)

Коефициентът на преобразуване COPd на едноканални и двуканални устройства се обявява за съответната температура на вътрешния въздух Tin и на външния въздух Tj при стандартните условия на изпитване, след като бъде изчислен по формулата:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Формула 36

където:

Pdh(Tj) е обявената отоплителна мощност в kW (на база само на студенопарния цикъл), при стандартните условия на изпитване, посочени в Таблица 4;

PCOP е общата входяща електрическа мощност на устройството в kW, при стандартните условия на изпитване, посочени в Таблица 4.

4.3. Сезонна консумация на електроенергия

Консумацията на електроенергия на двуканални устройства QDD , изразена в kWh/60 мин., съответно при охлаждане и при отопление се изчислява по формулите:

при охлаждане: QDD = HCE·РEER + HTO·РTO + HSB·РSB + HOFF·РOFF + HCK·РCK Формула 37 при отопление: QDD = HHE·РCOP + HTO·РTO + HSB·РSB + HOFF·РOFF + HCK·РCK Формула 38

където:

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK са стойностите на броя часове (ч.) съответно при охлаждане и отопление в режимите: „работен“, „термостатно изключен“, „в готовност“, „изключен“ и „подгряване на картера на компресора“, съгласно посоченото в Таблица 8;

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK са средните стойности на консумираната мощност, съответно при номиналната входяща електрическа мощност при охлаждане (PEER ) или при отопление (PCOP ), както и при режимите „термостатно изключен“, „в готовност“, „изключен“ и „подгряване на картера на компресора“, както са обявени от производителя.

Консумацията на електроенергия на едноканални устройства QSD , в kWh/60 мин., се изразява само за действието в работен режим, като се използва стойност единица за еквивалентните часове работа (HCE, HHE), както следва:

при охлаждане: QSD = HCE·РEER Формула 39 при отопление: QSD = HHE·РCOP Формула 40

където:

PEER и PCOP са дефинирани по-горе.

Приложение А На следната графика, отнасяща се за отоплителен режим, е показана връзката между температурата на включване на допълнително подгряване Tbiv и частичния товар, включително и връзката с проектния отоплителен товар при Tdesignh (съответстващ на стойност 1 на коефициента на частично натоварване). Счита се, че в областта, където частичният товар надхвърля обявената мощност, товарът се покрива с допълнително електрическо подгряване.

РАЗДЕЛ 2: ВЕНТИЛАТОРИ ЗА РАЗХЛАЖДАНЕ (СТАЙНИ ВЕНТИЛАТОРИ)

1. Определения

(1) „Вентилатор за разхлаждане“ („comfort fan“ — стаен вентилатор) означава уред, предназначен основно за раздвижване на въздуха около или върху част от човешкото тяло с цел постигане на личен комфорт чрез охлаждане, включително стайни вентилатори, които могат да изпълняват допълнителни функции, като например осветителни функции;

(2) „Входна мощност на вентилатора“ („fan power input“ — PF) означава входната електрическа мощност във ватове на вентилатор за разхлаждане, работещ с обявения максимален дебит на вентилатора, измерена при работещ механизъм за периодична промяна на посоката (ако има такъв).

(3) „Коефициент на полезен ефект“ („service value“ — SV) [(m3/min)/W] означава за вентилаторите за разхлаждане отношението на максималния дебит на вентилатора [m3/min] към входната мощност на вентилатора [W];

(4) „Максимален дебит на вентилатора“ („maximum fan flow rate“ — F) означава дебитът на вентилатора за разхлаждане при неговата максимална степен на регулиране [m3/min], измерен на изхода на вентилатора при изключен механизъм за периодична промяна на посоката (ако има такъв);

(5) „Механизъм за периодична промяна на посоката“ („oscillating mechanism“) означава способността на вентилатора за разхлаждане да мени автоматично посоката на въздушния поток при работа на вентилатора;

(6) „Консумация на електроенергия от вентилатора“ („fan electricity consumption“ — Q) [kWh/год.] означава годишната консумация на електроенергия от вентилатора за разхлаждане;

(7) „Ниво на звуковата мощност на вентилатора“ („fan sound power level“) означава нивото на звуковата мощност по крива А [dB(A)] на вентилатора за разхлаждане, когато осигурява максималния дебит на вентилатора, измерван откъм изходната му страна;

(8) „Часове в работен режим на вентилатора“ („fan active mode hours“ — HCE ) означава броят на часовете, за които се приема, че през тях стайният вентилатор за разхлаждане осигурява максималния дебит, както тези часове са посочени в Раздел втори, Таблица 10.

2. Таблици

Таблица 9

Информационен лист за вентилатори за разхлаждане

Информация за идентифициране на модела (-ите), за който (-ито) се отнася информацията [ попълва се според случая]:





Характеристика Означение Стойност Единица мярка Максимален дебит на вентилатора F [x,x] m3/мин. Входна мощност на вентилатора P [x,x] W Коефициент на полезен ефект SV [x,x] (m3/мин.)/W Консумирана мощност при режим „в готовност“ PSB [x,x] W Ниво на звуковата мощност LWA [x] dB(A) Стандарт за измерване на коефициента на полезен ефект [да се посочи използваният стандарт] Данни как да се влезе в контакт за допълнителна информация Като минимум, данните следва да включват име, длъжност, пощенски адрес, адрес на ел. поща и телефонен номер.





Таблица 10

Часове в работен режим на вентилаторите за разхлаждане

Единица мярка Работен режим Режим „в готовност“ Режим „изключен“ HCE HSB HOFF Стаен вентилатор ч./год. 320 1 120 0

3. Коефициент на полезен ефект и годишна консумация на електроенергия

3.1. Коефициент на полезен ефект

Коефициентът на полезен ефект SV [m3/мин./W] на вентилаторите за разхлаждане се изчислява по следната формула:

SV = F/ PF Формула 41

където:

F е максималният дебит на вентилатора [m3/min];

PF е входната мощност на вентилатора [W].

3.2. Сезонна консумация на електроенергия

Сезонната консумация на електроенергия Q [kWh/год.] на вентилаторите за разхлаждане се изчислява по следната формула:

Q = HCE·РF + HSB·РSB Формула 42

където:

HCE , HSB са стойностите на броя на часовете съответно в работен режим и режим „в готовност“, съгласно посоченото в Таблица 10 [ч./год.]

PF е номиналната входна мощност на вентилатора [kW];

PSB e консумираната мощност на вентилатора в режим „в готовност“ [kW].

За консумираната електрическа мощност при режим „в готовност“ (PSB) следва да се използва същият изпитвателен метод както при климатизационните устройства.

Консумираната електрическа мощност на вентилатора се измерва при включен механизъм за периодична промяна на посоката. Дебитът се измерва без да е включен този механизъм.

РАЗДЕЛ 3: ОБЩИ ВЪПРОСИ

ПРОТОКОЛ ОТ ИЗПИТВАНИЯ

За целите на оценка на спазването на изискванията, производителят следва да подготви и предоставя при поискване от органите за пазарен надзор протоколи от изпитвания и цялата необходима документация, необходима за удостоверяване на обявената от производителя информация.

Протоколите от изпитвания следва да съдържат цялата съответна информация от измерванията, включително следните данни (но без да е ограничена само до тях):

— съответни диаграми и таблици с получени чрез представителни изпитвания стойности на температури, относителни влажности, частични товари, дебити, електрическо напрежение/честота/коефициент на хармоници по време на изпитвателния период (изпитвателните периоди) и за всички съответни изпитвателни точки;

— описание на прилагания изпитвателен метод (изпитвателни методи), на лабораторното помещение и околните условия, на компоновката на изпитвателния стенд, като се посочи разположението на уредите за регистриране на данни (например датчиците) и на устройствата за обработка на данни, както и на работния обхват и точността на измерване;

— настройки на изпитваното устройство, описание на действието на автоматичното превключване на настройки (например между режим „изключен“ и режим „в готовност“);

— описание на следваната при изпитването процедура, например за достигане до равновесни условия, както това е необходимо.

За устройствата с плавно регулируема мощност, за които се обявяват стойности на коефициента на енергийна ефективност EER, стойности на коефициента на преобразуване COP и стойности на мощността, тези стойности следва да бъдат дадени при едни и същи задания за честотата и за едни и същи условия на частичен товар.

Протоколът от изпитването следва да включва резултати от изпитването (изпитванията) при частичен товар и изчисления на EER или COP, както и изчислителни стойности на SEER/SCOP и изчислителни стойности на SEERon/SCOPon в съответните случаи.

Изчислените стойности на EER/COP, както и изчислителните стойности на EER/COP в протокола от изпитването следва да се базират на декларираните от производителя стойности, при условие че тези стойности попадат в рамките на допустимите отклонения.

В случаите, при които в настоящия документ не са описани условията, при които да се извършва изпитването, или съответно изчисленията или други аспекти, производителят следва да се позове на измервания и изчисления, извършени при използването на надежден, точен и възпроизводим метод, при който са взети предвид общопризнати методи, характерни за съвременното техническо равнище, и за чиито резултати се счита че са с ниска неопределеност, включително и методи, формулирани в документи, чиито съответни номера са публикувани за целта в Официален вестник на Европейския съюз.

(1) Предвижда се тези преходни методи да бъдат заменени в крайна сметка от хармонизиран стандарт (хармонизирани стандарти). Когато хармонизираният стандарт бъде готов (хармонизираните стандарти бъдат готови), те ще бъдат публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, в съответствие с членове 9 и 10 от Директива 2009/125/ЕО.

(2) ОВ L 161, 14.6.2006 г., стр. 1.

(3) IPCC Third Assessment Climate Change 2001 (Трета оценка на Междуправителствения комитет по изменението на климата, 2001 г.). A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата): http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment (Изменение на климата, Научната оценка на Междуправителствения комитет по изменението на климата), J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J., J. J. Ephraums (редактор), Cambridge University Press, Кеймбридж (Обединеното кралство), 1990 г.

(5) За уреди с повече от едно вътрешни тела данните се дават при коефициент на използване 1.

(6) За устройствата със стъпално регулиране на мощността, във всяко поле в раздела „Обявена мощност на устройството“ и „Обявен EER/COP“ на устройството следва да се посочат две стойности, разделени с наклонена черта („/“). Броят на десетичните знаци в съответната клетка показва изискваната точност на данните.

(7) Ако е избран приетият по подразбиране коефициент Cd=0,25, не се изискват (резултати от) изпитвания в цикъл с повторно-кратковременен режим на работа. В противен случай е необходимо да се посочи стойност от изпитване в цикъл с повторно-кратковременен режим на работа, било при отопление или при охлаждане.

(8) При едноканалните климатизатори към кондензатора (изпарителя) при охлаждане (отопление) се подава вътрешен, а не външен въздух.

(9) При „по-топъл“ отоплителен сезон не се изискват изчисления при Tj = – 7 °C.

(10) При „среден“ и „по-топъл“ отоплителен сезон не се изискват изчисления при Tj = – 15 °C.