[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 26.6.2009

COM(2009) 302 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМИТЕ ЗА ГЛОБАЛНА НАВИГАЦИОННА СПЪТНИКОВА СИСТЕМА (ГНСС) И ОТНОСНО БЪДЕЩИТЕ ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА съгласно член 22 от Регламент (ЕО) № 683/2008

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМИТЕ ЗА ГЛОБАЛНА НАВИГАЦИОННА СПЪТНИКОВА СИСТЕМА (ГНСС) И ОТНОСНО БЪДЕЩИТЕ ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВАсъгласно член 22 от Регламент (ЕО) № 683/2008

1. Въведение

Съгласно член 22 от Регламент (ЕО) № 683/2008 за продължаване на изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“) (наричан по-нататък „регламент за ГНСС“)[1] и с оглед на работната програма за ГНСС, приета през 2008 г., Комисията представя с настоящия документ първия годишен доклад за изпълнението на програмите и относно основните бъдещи предизвикателства.

Регламентът за ГНСС придава нов профил на европейските програми за ГНСС, като установява правна и финансова рамка за периода 2008—2013 г. Той бе приет от Европейския парламент и Съвета по предложение на Европейската комисия, представено през септември 2007 г., след решението за преустановяване на преговорите за сключване на концесионен договор с частния сектор съгласно Регламент (ЕО) № 876/2002[2] на Съвета и в съответствие със заключенията на Съвета от ноември 2007 г. за необходимостта от преструктуриране на европейските програми за глобална навигационна спътникова система.

2. Изпълнение на програмите

2.1. Основни етапни цели

В новата си роля на ръководител на програмата Комисията даде начало на някои важни инициативи за постигане на етапните цели, необходими за изпълнението на задачите на програмата, и успешно постигна тези цели. По този начин Комисията осигури рамката, необходима за изпълнението на следващите стъпки от програмата.

По отношение на EGNOS това означава, че Комисията е осигурила предпоставките за безпроблемно продължаване на работата след предаването на системата от Европейската космическа агенция (наричана по-нататък ЕКА) на Комисията на 1 април 2009 г. чрез:

- приемане от името на Общността на собствеността върху системата EGNOS от ЕКА (по споразумения с ЕКА и EOIG — Групата на операторите и инфраструктурата на EGNOS)[3]

- договор за експлоатация с ESSP SaS (доставчик на спътникови услуги по EGNOS), който ще гарантира работата до октомври 2009 г., след което ще бъде сключен дългосрочен договор за периода до 2013 г.

- споразумение с ЕКА, че тя ще поеме задачи по проектиране и разпределяне на поръчките за оборудване за EGNOS и актуализиране на софтуера (в рамките на споразумение за делегиране, по силата на член 54, параграф 2 от Финансовия регламент[4], подписано на 31 март 2009 г.)

- изготвен съвместно с ЕКА План за управление на програмата, съдържащ основните управленчески интерфейси за управление и изпълнение на дейностите по програмата EGNOS, определени от споразумението за делегиране

- договаряне на доставката на специален спътников навигационен транспондер за нов геостационарен спътник.

По отношение на ГАЛИЛЕО това означава, че Комисията е предприела всички стъпки, необходими за разпределяне на поръчките по системата „Галилео“, и е:

- делегирала на ЕКА задачата за набавяне на инфраструктурата за „Галилео“ по силата на регламента за ГНСС и правилата на ЕС за възлагане на поръчки (споразумение за делегиране, подписано на 19 декември 2008 г.)

- създала съвместно с ЕКА План за управление на програмата, съдържащ основните структури за управление и изпълнение на дейностите по програмата „Галилео“, определени от споразумението за делегиране

- стартирала през юли 2008 г. конкурентна тръжна процедура за обществени поръчки на инфраструктурата за „Галилео“, съдържаща шест работни пакета.

- предоставила на ЕКА в рамките на споразумение за кредитиране средствата, необходими за покриване на преразходите, направени от ЕКА по време на фазата на валидиране в орбита (IOV).

2.2. Правна рамка

Регламентът за ГНСС предоставя правна и финансова рамка за разгръщането на програмите и определя структура на управление с нови роли за различните участващи организации на базата на два основни принципа:

- стриктно разделяне на отговорностите между Европейската комисия, Европейската космическа агенция и Надзорния орган на ГНСС, създаден с Регламент (ЕО) № 1321/2004 на Съвета от 12 юли 2004 година за създаване на структури за управление на европейските сателитни радионавигационни програми[5] (наричан по-долу регламент за НОГ), като Комисията поема общата отговорност за управлението на програмата, в това число и аспектите, свързани със сигурността;

- цялостно финансиране на фаза на разгръщане на „Галилео“ (пълен оперативен капацитет — FOC) за периода 2008—2013 г. от бюджета на Общността.

Освен това финансирането от Общността ще обхваща дейности във връзка с приключването на фазата на IOV на „Галилео“, а също така експлоатационните разходи за EGNOS и подготвителни дейности по експлоатацията на програмите.

Общата сума, предвидена за тези дейности, възлиза на 3 405 милиона EUR, включително 400 милиона EUR по бюджета на Седмата рамкова програма за изследвания и технологично развитие — основният инструмент на ЕС за финансиране на научните изследвания в Европа през периода 2007—2013 г.

Регламентът определя правила за управлението по въпросите на сигурността и изпълнението на разпоредбите за сигурност. Той представя също основни принципи за управлението на поръчките във фазата на разгръщане на „Галилео“, които трябва да гарантират открит достъп и справедлива конкуренция и да създадат условия на равнопоставеност за потенциалните участници в търговете. Поръчките са разпределени в шест основни работни пакета, като на един участник в търга се разрешава да кандидатства в ролята на главен изпълнител за не повече от два от тези работни пакети, а 40 % от средната стойност на дейностите трябва да бъдат разпределени по пътя на конкурентна тръжна процедура между единици, които не са част от организацията на главния изпълнител.

Регламентът за ГНСС постановява, че Европейската общност става собственик на системите на ГНСС и активите на програмата след сключване на правни споразумения за прехвърляне на собствеността. Той изисква също разгръщането на пълната мрежа от спътници „Галилео“ да бъде възложено в съответствие с правилата на ЕС за обществени поръчки и Финансовия регламент.

Ако е уместно, Комисията ще подготви и представи през 2010 г. предложение за публичното финансиране и ангажиментите, необходими за финансовия програмен период, започващ през 2014 г., и ще представи сценарии за експлоатацията на системата „Галилео“.

Посочените по-долу дейности бяха важни стъпки, улесняващи постигането на целите на регламента за ГНСС и прилагането на структурите, необходими за гарантиране на успеха на програмите за ГНСС през идните години.

2.3. Прилагане на новата структура за управление

Един от приоритетите на Комисията в нейната нова роля на ръководител на програмата за ГНСС беше да въведе структури за вземане на решения, съгласувани със структурата на управление, създадена от регламента за ГНСС. Това доведе до:

- създаване на Комитета за европейските програми за ГНСС, предвиден в член 19 от регламента за ГНСС, чиято цел е да подпомага Комисията при управлението на програмите и да гарантира на държавите-членки, че програмите се управляват по подходящ начин. На първото си заседание, състояло се на 10 септември 2008 г., комитетът издаде положително становище за работната програма на ГНСС за 2008 г. и за стратегическата рамка на ГНСС — два документа от ключово значение за плануването, изпълнението и експлоатацията на програмите „Галилео“ и EGNOS. След като Европейският парламент упражни на правото си на контрол (върху стратегическата рамка), Комисията прие двата документа, с което даде възможност за обвързване с дейности през 2008 г. и съответно кредитиране;

- създаване на междуинституционална група за „Галилео“ (GIP) в съответствие със съвместната декларация на Европейския парламент, Съвета и Комисията, приложена към регламента за ГНСС. Междуинституционалната група за „Галилео“ проведе своето първо заседание в средата на февруари 2009 г.;

- създаване на съвет по сигурността на ГНСС (Решение 2009/334/ЕО на Комисията от 20 април 2009 г. за създаване на експертна група по сигурност на европейските глобални навигационни спътникови системи (ГНСС)[6]). Съществуващият съвет по сигурността на ГНСС, учреден по член 7 от Регламент (ЕО) № 876/2002 на Съвета от 21 май 2002 г. за създаване на Съвместното предприятие „Галилео“[7], ще бъде разпуснат след като неговите дейности бъдат надлежно приключени или прехвърлени. В тази връзка член 23 от регламента за ГНСС определя, че споменатият по-горе член 7 от Регламент (ЕО) № 876/2002 се отменя, считано от 25 юли 2009 г.;

- изясняване на ролите и отговорностите на Европейската космическа агенция (ЕКА), по-конкретно с помощта на споменатото вече многогодишно споразумение за делегиране (въз основа на член 54, параграф 2 от Финансовия регламент), обхващащо делегираните задачи и изпълнението на бюджета във връзка с изпълнението на програмата „Галилео“, по-специално във фазата на разгръщане. Това позволи на ЕКА да започне бързо разпределянето на обществените поръчки за инфраструктурата за постигане на пълен работен капацитет (FOC), разделени на шест работни пакета, от името на Европейската общност и при пълно зачитане на правилата и процедурите на ЕС за разпределяне на обществени поръчки. Беше подписано отделно споразумение за делегиране с ЕКА, определящо ролята на последната като орган по проектирането при експлоатацията на EGNOS до 2013 г. То включва дейности по изпълнение и квалификация на съгласуваните промени в проектирането и набор от управленски дейности във връзка с остаряването на системите;

- приемане на предложение да бъде преразгледан мандатът на Европейския надзорен орган на ГНСС (НОГ), като се съгласува регламентът за НОГ с регламента за ГНСС, който предвижда две основни дейности за НОГ, като първата обхваща акредитирането в системата за сигурност и работата на центъра за сигурност на „Галилео“, а втората — участието в подготовката на търговската експлоатация на системите, в това число и изготвянето на необходимия пазарен анализ;

- засилване на собствения капацитет на Комисията за управление на програми и проекти, по-специално чрез подсилване на екипа на „Галилео“ с персонал от Европейския надзорен орган на ГНСС (НОГ) и чрез вътрешно преразпределяне на ресурси;

- договаряне на независим екип от експерти по управление на проекти, който да извършва редовни прегледи на изпълнението на програмите и да изготвя подходящи препоръки. Тези независими консултанти започнаха работа през март 2009 г.

2.4. Откриване на процедурите за възлагане на обществени поръчки за пълната мрежа от спътници на „Галилео“

Процедурата за възлагане на обществена поръчка за разгръщането на пълната мрежа от спътници на „Галилео“, която е от ключово значение за новото начало на програмата „Галилео“, беше открита през юли 2008 г.

В резултат на фазата на валидиране в орбита (IOV) първите 4 спътника ще бъдат изведени в орбита и ще бъде разработена първата част от наземния сегмент, като обществената поръчка за постигане на пълен оперативен капацитет (FOC) на „Галилео“ ще доведе до завършване на мрежата от 30 спътника и съответните ракети-носители, наземните инфраструктури и началните операции. Като цяло бяха установени шест работни пакета в рамките на обществената поръчка, за които участниците бяха приканени да кандидатстват (системна поддръжка, наземна система на мисията, наземна контролна система, спътници, ракети-носители и операции).

Фазата на предварителния подбор започна с публикуването на Пакета информации за търга (ПИТ) на 1 юли 2008 г., последвано от информационен ден в Брюксел на 17 юли. В ПИТ бяха включени описание на тръжната процедура и — за всеки работен пакет — набор от общи изисквания, общо представяне на дейността и договорни насоки.

Беше създадена група за оценка на предложенията (ГОП) със задача да подпомогне цялостния процес на обществената поръчка за постигане на пълен оперативен капацитет — FOC, като разгледа тръжните документи и оцени индустриалните предложения. ГОП е под съвместното председателство на Комисията и ЕКА и се състои от персонал на Комисията, НОГ и ЕКА. Тя получава подкрепа от експерти и групи по отношение на специфични управленски, правни и договорни, технически и финансови аспекти на всеки работен пакет.

След предварителния подбор на подходящи кандидати и подготвянето на пакет от данни, през ноември 2008 г. всички кандидати подадоха предварителните предложения. Бяха проведени няколко срещи на конкурентен диалог с кандидатите, като предстоят и бъдещи срещи, при необходимост, за да се уточнят елементи на предложенията и да се прецизират изискванията.

Установени бяха подробни спецификации в съответствие с времевия график за всеки работен пакет, които бяха изпратени на кандидатите в рамките на подробни покани за участие в търга. Очаква се кандидатите да представят своите прецизирани предложения.

Този процес на конкурентен диалог ще приключи в рамките на 2009 г., като целта е преди края на годината да бъдат представени най-добрите окончателни оферти и да бъдат сключени повечето от договорите.

2.5. EGNOS

На 1 април 2009 г. Комисията прие от ЕКА собствеността върху активите на EGNOS и пое отговорността за работата на системата. За тази цел беше сключено и споразумение с EOIG — Групата на операторите и инфраструктурата на EGNOS. От този момент EGNOS се експлоатира от ESSP SaS по краткосрочен договор за експлоатация с Комисията, който през октомври 2009 г. ще бъде заменен от дългосрочен договор за експлоатация.

С това Комисията осигурява безпроблемното продължаване на работата на EGNOS, след като получи системата от ЕКА.

Освен това Комисията сключи договор за замяната на един транспондер от тип GEO до края на 2011 г., като работата във връзка със замяната на втория се очаква да приключи през първата половина на 2009 г.

Споразумението за делегиране, сключено от Комисията с ЕКА, определя ролята на ЕКА през следващите години като орган за проектиране и разпределяне на обществени поръчки за оборудване и актуализиране на софтуер.

2.6. Приложения на „Галилео“

Нарастващи усилия бяха посветени на разширяването на пазара за приложения на EGNOS и услуги за крайния потребител. Тези усилия имат за цел утвърждаването на една растяща екосистема от европейски предприятия, способни да създават иновативни продукти на базата на EGNOS и услуги за нарастващ брой пазарни сегменти, изграждащи основата за пълното оползотворяване на бъдещия капацитет на „Галилео“. Две са основните направления на действие:

i) насърчаване на иновациите чрез дейности в областта на научните изследвания и технологичното развитие в рамките на 7-мата рамкова програма. В резултат на първата покана за представяне на предложения, отправена през 2007 г., бяха стартирани тридесет проекта, обхващащи широка гама от приложения както за пазарите на първични, така и за тези на специализирани услуги. Към тях ще се присъединят и проектите от втори пакет, които ще бъдат избрани измежду внесените по втора покана за представяне на предложения, отправена през декември 2008 г. Полагат се също и съгласувани усилия за осигуряване на възможно най-доброто оползотворяване на резултатите от проекти по 6-тата рамкова програма (основната обща цел на тези приложни проекти, четири от които засягат прототипи на услуги, а други шестнадесет — общности на потребители за периода 2004—2008 г., беше да се демонстрира допълнителната стойност на EGNOS и „Галилео“, да се подпомогне определянето на целите на проекта „Галилео“ и да се определят основните области, представляващи интерес за общностите на потребители, върху които EGNOS/„Галилео“ биха оказали въздействие).

ii) продължаване на подготвителните дейности за изготвяне на план за действие на Комисията за насърчаване на разработването на нови приложения на ГНСС и на нови услуги, по-специално на тези, използващи EGNOS и „Галилео“. Планът за действие трябва да се насочи към създаването на стратегическа рамка, обхващаща разнообразни мерки за насърчаване и подпомагане, включително набор от регулаторни и финансови инструменти, за да бъде съкратено времето за пускане на пазара и да бъде ускорено разпространението на европейски продукти и услуги на базата на ГНСС. Стратегическата цел ще бъде да се подобри конкурентната позиция и способността за реакция на европейската промишленост, което ще създаде условията за увеличаване на нейния пазарен дял както на утвърдени, така и на високостойностни, нововъзникващи, свързани с ГНСС пазари, като последните са от особено важно значение.

Тъй като разработването на приложения на базата на ГНСС придобива нарастващо значение за експлоатацията на EGNOS и „Галилео“, ресурсите на 7-мата рамкова програма трябва да бъдат използвани за оказване на трайна подкрепа на такива научноизследователски дейности. Междинният преглед на програмата, който ще бъде извършен от Комисията през 2010 г. в съответствие с член 22 от регламента за ГНСС, би могъл да предложи такава възможност.

2.7. Международна дейност

Като част от прегледа на международния аспект на програмата ГНСС Комисията формулира наново своята международна стратегия, за да отрази в нея факта, че „Галилео“ и EGNOS се нуждаят от международна мрежа, организираща участието и приноса на държави извън ЕС.

Други ключови участници сред системните доставчици на ГНСС са Съединените щати, Китай и Руската федерация.

Като част от двустранното споразумение през 2008 г. се проведоха няколко съвещания на работни групи с участие на Комисията и САЩ. Държавният департамент организира пленарна среща, на която бе постигнато съгласие да се предприемат множество действия за координиране на позициите на ЕС и САЩ по отношение на трети системи и да се създадат допълнителни работни групи.

Бяха проведени също и няколко срещи на високо равнище с Китай, inter alia на Управителния комитет, в рамките на двустранното споразумение за сътрудничество. Постигането на съгласуваност и оперативна съвместимост между изграждащата се китайска система Compass и „Галилео“ беше сред важните теми на дискусията и ще остане на дневен ред през 2009 г.

Бяха проведени няколко срещи с Руската федерация, които доведоха до създаването на специална група за сътрудничество относно възможностите на съответните системи в областта на издирването и спасяването (SAR).

3. Основни предизвикателства през 2009 г.

Както беше подчертано в прегледа на работната програма на ГНСС за 2009 г., дейностите през 2009 г. ще се съсредоточат върху обществената поръчка за постигане на пълен оперативен капацитет — FOC, подписването на договор за EGNOS, започването на подготвителните проучвания за фазата на програмата „Галилео“ след 2013 г. и публикуването на плана за действие относно приложенията на „Галилео“. Други ключови дейности през 2009 г. ще бъдат прегледът на регламента за НОГ, прегледът на стратегията за международно сътрудничество, както и поредица от общи мерки, сред които са управление на риска, технически консултации и комуникации.

Много от тези дейности са от важно значение както за „Галилео“, така и за EGNOS и поради това е необходима подготовка за посрещане на предизвикателствата в тези области.

3.1. Преразходи при валидирането в орбита (IOV)

При представянето на финансовата ситуация на програмата GalileoSat от страна на ЕКА пред нейните страни-членки през септември 2008 г. стана ясно, че разходите за валидирането в орбита са надхвърлили съществено финансовата рамка. Последвалите дискусии със страните-членки на ЕКА не донесоха решение за преразходите в размер на приблизително 376 милиона EUR.

Предвид зависимостите между фазите на IOV и FOC, за които отговорността се носи вече от Комисията, последната потърси финансово решение с помощта на бюджета на Общността по споразумение с държавите-членки. Тя предложи да се използва резервът за управление по FOC, за да бъде покрита една част от допълнителните разходи по IOV, след като бъде извършена независима оценка на приемливостта на допълнителните разходи, която трябва да приключи в началото на април 2009 г. Макар че използването на резерва на FOC за покриване на преразхода във фазата на IOV решава един спешен проблем, които би застрашил графика и бюджета за разгръщане на „Галилео“, то очевидно води до ограничения при изпълнението на самата фаза на разгръщане. Сега бюджетните граници за изпълнението на „Галилео“ са значително стеснени за заинтересованите страни както от публичния, така и от частния сектор. Трябва да се увеличат усилията за спазване на бюджетната рамка. Комисията ще продължи да следи ситуацията и да докладва при необходимост, ако изпълнителите се сблъскат с непредвидени технически или други проблеми при изпълнението, които застрашават графика и бюджета.

3.2. Обществена поръчка за постигане на пълен оперативен капацитет – FOC

По време на фазата на конкурентен диалог ще продължи интензивната работа по спецификациите, прецизираните предложения и срещите за допълнително уточняване, което ще доведе до предлагане на най-добри окончателни оферти, оценка и сключване на договори. В рамките на възможното ще се поощрява смислената конкуренция. Същото важи и за спазването на графика в процеса на обществените поръчки и за отделните стъпки на различни работни пакети. Спазването на бюджетната рамка за работните пакети, както и спазването на графика от страна на промишлеността може да се окаже предизвикателство. Комисията и ЕКА ще изискват гаранции, че промишлените изпълнители имат потенциала да се справят с евентуални непредвидени технически проблеми и рискове по най-подходящия и икономически най-ефективния начин, като същевременно ефектът върху графика остане минимален.

Приключването на фазата IOV, която за един съществен период от време ще се развива успоредно на фазата на разгръщане, и интегрирането на резултатите на фазата IOV в дейностите по разгръщането на FOC ще бъде деликатен процес, който би бил засегнат от евентуални допълнителни закъснения при IOV. В същото време необходимите технически подобрения по време на IOV ще намалят риска за разгръщането на FOC и ще допринесат за спазването на графика.

След покриването на преразходите за IOV бюджетната ситуация във връзка с FOC не позволява особена гъвкавост по отношение на общите разходи за FOC. Затова Комисията ще следи и направлява внимателно процеса и ще докладва на Съвета и Парламента, ако разходите по договорите за FOC надхвърлят предвиденото. В такъв случай Комисията ще представи предложения за подобряване на положението.

3.3 EGNOS

Важни етапни цели бяха постигнати и ще продължат да бъдат постигани през 2009 г., като сред тях се откроява началото на действията под отговорността на Комисията на 1 април 2009 г. Независимо че краткосрочният договор с оператора на услугите на EGNOS е в сила от същата дата, предстои още работа, за да се намери по-дълготрайно решение през есента на 2009 г., а също и да се сертифицира EGNOS за въздухоплавателни цели. Това следва да бъде приключено през първото тримесечие на 2010 г., като се вземат предвид изискванията на регламента за единно европейско небе[8]. По същия начин ще трябва да се осигури съвместимост с работните изисквания на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ICAO).

Както е посочено в работната програма за 2009 г., ще е необходимо да се разгърнат съществени маркетингови инициативи за EGNOS, за да се улесни неговото приемане и използване във въздухоплавателния сектор и в други сектори като пътния, железопътния, воднотранспортния и селскостопанския. Същото важи за насърчаването на търговските услуги за разпространяване на данни (CDDS)[9].

Работата по разширяване на покритието на EGNOS върху цяла Европа и отвъд нейните граници, по-специално върху Африка, продължава да има важно значение и през 2009 г.

3.4 Проучвания за фазата след FOC

Комисията ще започне изготвянето на подробен анализ на осъществимостта през 2009 г., за да определи и разработи най-добрия вариант за управление и експлоатация на системата „Галилео“. Въз основа на резултатите от анализа и в съответствие с регламента за ГНСС Комисията ще представи предложение на Съвета и Парламента през следващата година.

Поради мащаба и сложността на обхванатите елементи ще бъде важно навременното започване на работата по анализа на осъществимостта, за да бъдат определени ясно и своевременно възможните сценарии и мерки за управление и експлоатация след 2013 г. Много от тези елементи изискват дълъг подготвителен период и трябва да бъдат изяснени значително преди FOC. Това включва всички търговски аспекти на експлоатацията, както и правните, договорните и финансовите структури на различните модели на експлоатация.

3.5 Международна дейност

Основните предизвикателства по отношение на международната дейност на програмата за ГНСС през 2009 г. ще бъдат осигуряването на съгласуваност и оперативна съвместимост с „Галилео“, осигуряването на достъп до глобални ресурси, свързани с ГНСС, и установяването на световни стандарти, които гарантират сигурността на космическия сегмент на системата и мрежата от наземни станции, като същевременно осигуряват по-строг контрол върху чувствителни технологии на ГНСС, разработени с европейско финансиране, както и включването в международни инициативи за разработване на иновативни приложения и специализирани приложения от междурегионален интерес. Важна цел ще бъде създаването на пазарни възможности за европейските предприятия в областта на технологиите на ГНСС и техните приложения.

Сътрудничеството с Китай ще бъде подложено на важна проверка на следващото заседание на Управителния комитет, което бе съвместно определено като ключова етапна цел при оценката на напредъка, постигнат през 2008—2009 г. по отношение на важния въпрос за съвместимостта COMPASS/„Галилео“. Европейската страна очаква положителни реакции по предложенията на експертите. Ако проблемът не бъде решен бързо, не е изключено сътрудничеството с Китай да бъде подложено на съществена реорганизация.

3.6 Заключителни бележки

Докладът подчертава степента на осъществяване на някои важни решения, взети през 2008 г. в тясно сътрудничество между Комисията, Европейския парламент и Съвета. Комисията ще се стреми да осигури дейното участие на другите институции, когато това е подходящо. Тяхната продължаваща подкрепа за бъдещото изпълнение на програмите, в рамките на споделения ангажимент, е от ключово значение за успеха на програмите.

[1] OВ L 196, 24 юли 2008 г., стр. 1.

[2] OВ L 138, 28 май 2002 г., стр. 1.

[3] EOIG се състои от няколко европейски доставчици на аеронавигационно обслужване, които се участвали с инвестиции в програмата EGNOS: Aena, CNES, DFS, DSNA, ENAV, NATS, NAV Portugal, NMA, Skyguide

[4] Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 година относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (OВ L 248, 16 септември 2002 г., стр. 1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1525/2007 на Съвета от 17 декември 2007 г. (OВ L 343, 27 декември 2007 г., стр. 9).

[5] ОВ L 246 от 20 юли 2004 г., стр.1. Регламент, изменен с Регламент (ЕО) № 1942/2006 на Съвета от 12 декември 2006 г. (ОВ L 367, 22 декември 2006 г., стр. 18).

[6] OВ L 101, 21 Април 2009 г., стр. 22.

[7] ОВ L 138, 21 май 2002 г., стр. 1, Регламент, изменен с Регламент (ЕО) № 1943/2006 на Съвета от 12 декември 2006 г. (ОВ L 367, 22 декември 2006 г., стр. 21).

[8] Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряването на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе — ОВ L 96, 31 март 2004 г., стр. 10.

[9] CDDS предоставя на оправомощени потребители (напр. доставчици на услуги с добавена стойност) допълнителна информация (augmentation messages) за EGNOS в реално време, както и необработени данни от измервания на наземни станции в реално време.