Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Как да се гарантира достоен труд за младите хора и включването на NEET чрез правилното изготвяне на националните планове за възстановяване“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 152/05)

Докладчик: Nicoletta MERLO

Решение на Пленарната асамблея 25.3.2021 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 24.11.2021 г. Приемане на пленарна сесия 8.12.2021 г. Пленарна сесия № 565 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 152/13/48

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) като безпрецедентна възможност за стимулиране на промяна и насърчаване на инвестициите в устойчив растеж и създаването на качествени работни места, която трябва да се използва с приобщаващо управление, изискващо диалог, откритост и прозрачност.

1.2. Комитетът отбелязва със съжаление липсата на съдържателни и целенасочени консултации със социалните партньори и заинтересованите страни в някои държави членки по време на разработването на НПВУ. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да въведе мерки, които да гарантират структурирано и пълноценно участие на социалните партньори, организираното гражданско общество и младежките организации в прилагането и мониторинга на НПВУ. Защитата и укрепването на социалния диалог на национално равнище е от решаващо значение, за да се гарантира, че публичните средства се изразходват, както е предвидено, за приобщаващо възстановяване.

1.3. ЕИСК предлага да се направи оценка и систематизиране на събирането на най-добри практики от националното равнище, където консултациите със социалните партньори и младежките организации чрез специални комитети и социален диалог дадоха отлични резултати по отношение на специфичните за младежта политики и мерките за създаване на качествени работни места и перспективи за кариерно развитие за младите хора.

1.4. Комитетът призовава държавите членки да гарантират качествени и приобщаващи насоки и ориентиране за всички млади хора, особено за тези с увреждания, като се започне от началното училищно образование, за да им се предостави повече информация за тяхното по-нататъшно образование и впоследствие за възможностите за кариерно развитие в контекста на екологичния и цифровия преход на пазара на труда.

1.5. ЕИСК приветства мерките за насърчаване и популяризиране на ролята и престижа на професионалното образование и обучение (ПОО) като двигател на иновационните практики, уменията в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ), ученето през целия живот и ефективното посредничество в областта на труда, тъй като те са от ключово значение за преодоляването на съществуващия недостиг на умения. Също така е важно да се подобри оценката на уменията, за да се идентифицират предварително уменията, които ще са необходими на пазара на труда в бъдеще. Следва да се вземат подходящи мерки, за да се гарантира, че ПОО е достъпно и за хора с увреждания, въз основа на признаването на индивидуалните способности и като се даде възможност на всички граждани да придобият професионални умения, които са полезни за личностното им развитие, и същевременно се отговори на специфичните нужди на предприятията от гледна точка на незапълнените квалифицирани работни места.

1.6. ЕИСК препоръчва да се осигури персонализирана подкрепа за целевите групи, особено за незаетите с работа, учене или обучение (NEET). Тази подкрепа следва да направи възможно цялостното решаване на всички проблеми, които косвено възпрепятстват интеграцията на пазара на труда, като жилища, настаняване, транспорт и здравеопазване.

1.7. ЕИСК счита, че е от приоритетно значение да се гарантират ефективността и адекватността на публичните служби по заетостта, които са ключови действащи лица в областта на активните политики по заетостта (АПЗ), чрез целенасочени инвестиции и реформи, когато това е необходимо, така че те да могат да подкрепят всички хора, особено най-уязвимите и най-изолираните от пазарите на труда, в търсенето на работа или в тяхното преориентиране.

1.8. ЕИСК изразява съжаление, че не се оползотворява изцяло потенциалът на гаранцията за младежта като основен политически инструмент за борба с нарастващата безработица сред младите хора. ЕИСК призовава държавите членки да засилят усилията си за прилагане на укрепената гаранция за младежта, в това число на качествено обучение, което насърчава интеграцията на пазара на труда, и призовава Европейската комисия да предостави преглед на стъпките, предприети за прилагане на Препоръките на Съвета относно укрепването на гаранцията за младежта на национално равнище, и да гарантира ефективни полезни взаимодействия с НПВУ.

1.9. ЕИСК приветства разпоредбите в НПВУ, които подкрепят качественото обучение, включително чиракуване или стажове, тъй като те са ефективен инструмент за намаляване на преждевременното отпадане от училище и може да гарантират по-добра интеграция на младите хора (и други) на пазара на труда, и призовава държавите членки да приложат Препоръката на Съвета за Европейска рамка за качествено и ефективно чиракуване ( 1 ) . Комитетът обаче призовава за забрана на неплатените стажове. Следва да се осигури достойно заплащане за всички стажанти в рамките на предстоящото преразглеждане на Препоръката на Съвета относно рамка за качество на стажовете. ЕИСК предлага също така да се разработи Европейска рамка за качествени стажове, за да се гарантира образователната стойност на този учебен опит.

1.10. ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да използват средствата за възстановяване за инвестиции за създаване на качествени работни места и повишаване на квалификацията на младите хора, когато това е необходимо, със специален акцент върху безсрочните трудови договори и достойните условия на труд, които ограничават риска от несигурност. Освен това Комитетът подчертава необходимостта от преодоляване на различията в социалното осигуряване и насърчава държавите членки да прилагат правилно Препоръката на Съвета относно достъпа до социална закрила ( 2 ) и да въведат модерна схема за всички форми на труд, която да е в състояние да гарантира подходящ доход на бъдещите пенсионери, особено тези, чийто трудов стаж е или ще бъде с прекъсвания.

1.11. ЕИСК счита за изключително важно да се гарантира, че субсидиите за наемане на работа се обуславят от наличието на безсрочни трудови договори или програми за стабилизиране, за да не се субсидира несигурността на работните места. Освен това стимулите за наемане на работа могат да бъдат ефективно средство за създаване на възможности за заетост на търсещите работа лица в неравностойно положение, както и за преразпределяне на съкратените работници и улесняване на прехода им към нови сектори и професии.

1.12. ЕИСК счита, че следва да се обърне голямо внимание на въпроса за психичното здраве и психосоциалните разстройства, особено сред младите хора, като се намали стигмата около проблемите с психичното здраве чрез дейности за превенция и повишаване на осведомеността, които трябва да започнат в училищата и да обхванат и предприятията, и чрез осигуряване на подходящо финансиране за доставчиците на услуги и подкрепа в тази област.

1.13. ЕИСК отбелязва, че продължаващите неравенства между половете в сферата на труда увеличават уязвимостта на младите жени към икономическите последици от COVID-19. Комитетът приветства мерките, предприети в някои държави членки, за насърчаване на заетостта и предприемачеството сред жените, инвестиране в подходяща социална инфраструктура и реформиране на системите за грижи за децата, по-специално образованието и грижите в ранна детска възраст, и призовава тези добри практики да се разпространят на равнището на ЕС, за да се подпомогне пълната заетост на жените и по-специално на младите майки.

2. Мотиви за изготвяне на становището по собствена инициатива

2.1. Пандемията от COVID-19 оказа и продължава да оказва огромно въздействие върху нашите общества и икономики. Европейският съюз предприе значителни стъпки в подкрепа на възстановяването: за първи път държавите членки избраха европейска солидарност и сближаване вместо бюджетни ограничения за борба с кризата.

2.2. Механизмът за възстановяване и устойчивост (наричан по-нататък „Механизмът“), който е най-голямата част от инструмента Next Generation EU, предоставя 672,5 милиарда евро заеми и безвъзмездни средства за подпомагане на реформите и инвестициите, предприети от държавите членки. Целта на тази безпрецедентна сума е да се смекчи икономическото и социалното въздействие на пандемията от COVID-19, а европейските икономики и общества да станат по-устойчиви, издръжливи и по-добре подготвени за предизвикателствата и възможностите на екологичния и цифровия преход.

2.3. Съгласно споразумението националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) следва да отделят най-малко 37 % от разходите за подпомагане на целите в областта на климата и 20 % за подпомагане на цифровия преход. Освен това всички инвестиции и реформи трябва да спазват принципа за ненанасяне на значителни вреди, за да се гарантира, че те не нанасят значителни вреди на околната среда. Освен това се очаква НПВУ да допринесат за ефективното справяне със съответните предизвикателства, определени в специфичните за всяка държава препоръки по европейския семестър; във връзка с това обаче няма определен минимален праг или процедура за мониторинг на разходите за различните приоритети, като например младите хора.

2.4. Своевременното и пълноценно участие на социалните партньори през целия европейски семестър, на различни равнища и във всички области на политиката, които пряко или непряко засягат заетостта и пазарите на труда, е от ключово значение за подобряване на ангажираността при разработването на политиките, включително мерките в НПВУ. Социалният диалог е движеща сила за успешно и справедливо създаване на политики, ако е в състояние да предложи ефективни решения и да отразява текущите промени в политиката и реформи в колективното договаряне, когато е целесъобразно.

2.5. Механизмът допълва други дейности, насочени към младите хора ( 3 ) , и е тясно съгласуван с приоритетите на Комисията за периода 2019—2024 г., в които ясно се заявява, че ЕС трябва да създаде по-привлекателна инвестиционна среда и растеж, които създават качествени работни места, особено за младите хора и малките предприятия ( 4 ) . Новата програма на Европейската комисия ALMA ( 5 ) (Aim, Learn, Master, Achieve — стреми се, учи, овладей, постигай) — нова схема за стажове по примера на „Еразъм“, насочена към NEET, която предлага краткосрочен трудов стаж на млади европейци в други държави членки — може да постигне положителни резултати, ако на бенефициерите бъдат осигурени стандарти за качество, включително социална закрила, ориентиране и наблюдение, и достойно заплащане.

2.6. На 22 януари Европейската комисия публикува новите насоки, които държавите — членки на ЕС, трябва да следват при изготвянето на своите НПВУ, за да получат достъп до т.нар. Фонд за възстановяване, от които става ясно, че публичните политики в полза на младите хора вече не са само „хоризонтална“ цел на плановете, т.е. аспект, който трябва да се вземе предвид при постигането на други основни цели, а са се превърнали в предпоставка и абсолютен приоритет на Next Generation EU и трябва да бъдат включени като цял стълб, а не просто като междусекторен приоритет.

2.7. Държавите от ЕС следваше официално да представят своите НПВУ до 30 април 2021 г. Комисията обаче удължи този срок и се съгласи, че държавите могат да представят своите планове до средата на 2022 г. Към 15 октомври 2021 г. броят на представените планове е 26.

2.8. Механизмът представлява уникална възможност за държавите членки не само да се справят с кризата в областта на общественото здраве, но и да продължат двойния преход към цифрова и нисковъглеродна икономика, да създадат силно социално подпомагане и да насърчат сближаването. Той има реален потенциал да доведе до осезаема промяна за младите работници и да предотврати превръщането им в „изгубено поколение“, лишено от справедливи възможности, в Европа на бъдещето. Има обаче належаща нужда от приобщаващо управление на национално и европейско равнище, където социалният диалог и ангажираността с гражданското общество имат силно и значимо въздействие.

2.9. Кризата с COVID-19 допълнително увеличи неравенствата, като постави работниците, особено младите, в по-неравностойно положение. С настоящото становище по собствена инициатива ЕИСК — въз основа на анализ на мерките за различните поколения, съдържащи се в представените от някои държави членки НПВУ, с цел да се идентифицират всички добри практики и слабости — възнамерява да изготви препоръки за това как да се гарантира достоен труд за младите хора и включване на NEET чрез прилагане на проектите.

3. Общи бележки

3.1. Младите хора в Европа са сред най-тежко засегнатите от пандемията: училищата, университетите и местата за социализиране бяха затворени, което лиши младите хора от образование, култура и социални контакти; един от всеки шест млади хора е загубил работата си поради икономическите последици от COVID-19 ( 6 ) ; през август 2021 г. младежката безработица в ЕС е била 16,5 % ( 7 ) ; в редица държави младите хора бяха особено силно засегнати, което доведе до скок в равнището на безработицата — само няколко примера: Испания (40,5 %), Италия (29,7 %), България (18,3 %) и Франция (19,6 %). Освен това определен процент от безработните млади хора обикновено отсъства от официалните данни, тъй като те или не кандидатстват за обезщетения за безработица, или не се записват в агенции по заетостта, а вместо това изкарват прехраната си с фиктивна самостоятелна заетост, работа през платформа или в сивата икономика. Следователно може да се допусне, че реалните данни може да са дори по-лоши от докладваните от Евростат.

3.2. Освен това кризата с COVID-19 допълнително влоши положението на NEET. Броят на NEET в Европа, особено в държави като Италия, Гърция, България и Румъния, е критичен и отново нараства в резултат на фактори като отпадане от училище, липса на подходящо ориентиране, загуба на работа и липса на възможности за заетост. Тази категория уязвими млади хора е изложена на по-висок риск от маргинализация, бедност и трайно изключване от заетост.

3.3. NEET е широка категория, обхващаща разнородни групи от населението, включително безработни, отпаднали от училище, всички онези обезсърчени завършили колеж младежи, които все още не са си намерили работа, и други, неактивни по различни причини, млади хора. Безработните са само подгрупа от по-широката категория NEET и припокриването между безработните и групата NEET е различно във времето и в отделните държави ( 8 )

3.4. Големият брой NEET е голяма загуба за нашите икономики и общества. Чувството на разочарование или изключване на тези лица поражда и голям политически риск за стабилността на нашите демократични общества. Неспособността на образователните и социалните системи да предотвратят явлението или да намалят броя на NEET говори за неуспех на широко подпомаганите ефективни политики за насърчаване на равните възможности в цяла Европа.

3.5. Тази криза засяга особено работниците, упражняващи нестандартни и разнообразни форми на заетост ( 9 ) (спорадична работа, работа въз основа на ваучери, работа през платформи, работа по отделни заявки, заетост, основана на сътрудничество, и др.) ( 10 ) , като за съжаление в тези форми на заетост преобладават млади хора. Такива работни места може да са нископлатени, с ненормирано работно време, слаба сигурност на работното място и ограничена или никаква социална закрила (платен отпуск, пенсия, отпуск по болест и т.н.). Често такава работа не отговаря на прилаганите от правителствата условия за обезщетения за безработица или режими на работа при непълно работно време ( 11 ) . Този вид заетост може да се намери най-вече в сектори и отрасли, които са особено засегнати от пандемията с COVID-19, като например туризма, търговията на едро, търговията на дребно, сектора на туристическото настаняване и хранително-вкусовата промишленост ( 12 ) . От друга страна, новите форми на заетост могат да бъдат възможност за младите хора, живеещи в селски или отдалечени райони, или за младите хора с увреждания, студентите и младите родители; затова е задължително да се гарантират достойни заплати и социална сигурност.

3.6. В НПВУ следва да бъдат идентифицирани и взети предвид косвените пречки пред заетостта, като мобилност, цифрова грамотност, здравословно състояние и несигурни условия на живот, включително липса на жилищно настаняване или социално осигуряване. ЕИСК счита, че държавите членки биха могли да следят тези пречки пред интеграцията на младите хора на пазара на труда в качествено и количествено отношение и да направят конкретни предложения за преодоляването им в съответните си НПВУ.

4. Конкретни бележки

4.1. Възстановяването след COVID-19 би следвало да се разглежда като възможност. Икономиката и пазарът на труда претърпяха сътресение.

4.2. НПВУ представляват безпрецедентна възможност за стимулиране и подпомагане на промяна, която трябва да се използва с приобщаващо управление, изискващо диалог, откритост и прозрачност. Мерките, финансирани по НПВУ, следва да включват местните власти, социалните партньори и гражданското общество, в това число младежките организации, за да се създаде основано на участие управление, което да може да осигури консенсус, доверие и чувство за справедливост по отношение на НПВУ.

4.3. ЕИСК счита, че при разработването, прилагането и мониторинга на мерките, насочени към младите работници и NEET, държавите членка следва да гарантират провеждането на непрекъснати консултации със социалните партньори, гражданското общество и по-специално младежките организации, за да се прецени, от гледна точка на младото поколение, дали и доколко политиките са подходящи за техните образователни и кариерни перспективи и осигуряват плавно интегриране на пазара на труда.

4.4. ЕИСК приветства предприетите досега от държавите членки инициативи за оценка на въздействието на обществената политика върху поколенията: в Австрия чрез „Проверката за младежта“ ( 13 ) — закон, който е в сила от 2013 г. и според който всички нови законодателни и регулаторни предложения трябва да бъдат оценени по отношение на потенциалните последици, които биха могли да имат върху децата и младите хора, включително чрез участието на Националния младежки съвет, и в Италия чрез COVIGE ( 14 ) — комитет, създаден наскоро от Министерството на политиката за младежта и съставен от мениджъри и представители на публичната администрация, университетски преподаватели и експерти в областта на политиките за младежта, включително Националния младежки съвет, който има за цел да извършва предварителна и последваща оценка на въздействието на всички обществени политики върху различните поколения чрез специфични показатели и модели, както и чрез сравнение с най-добрите практики на други държави от ЕС.

4.5. ЕИСК препоръчва на държавите членки да приемат подобни мерки или да следят ефективно и от гледна точка на поколенията политиките, които предстои да бъдат приети и вече са одобрени, като същевременно гарантират подходящо участие на младите хора в консултациите.

4.6. В изследванията ( 15 ) , проведени от Cedefop, се прогнозира, че до 2022 г. почти 7 милиона работни места в ЕС ще бъдат загубени или няма да бъдат създадени поради пандемията от COVID-19, докато в някои сектори ( 16 ) като здравеопазването, науката и иновациите, информационните технологии и цифровите комуникации, ще се наблюдава значителен растеж и потенциал за създаване на работни места. Пандемията благоприятства работните места в сектори и професии, които са достатъчно гъвкави, за да се адаптират към новите норми за социално дистанциране и дистанционна работа. Те вероятно ще продължат и след пандемията, променяйки естеството на работата, която традиционно изисква физическо пространство ( 17 )

4.7. Според доклад на ОИСР ( 18 ) пандемията може да повлияе и на нагласата за учене на децата и младите хора. Прекъсванията в редовното обучение са довели до това много деца да постигнат по-малък от очаквания напредък в развитието на уменията. В краткосрочен план пандемията може да доведе до увеличаване на отпаданията от училище, докато в средносрочен и дългосрочен план намалената ангажираност може да доведе до това сегашното поколение ученици да не успее да развие положителни нагласи за учене в момент на дълбоки структурни промени, които ще изискват от хората да актуализират уменията си през целия живот. Освен това в доклада се идентифицира потенциалната причина за неравенството между половете в областта на образователните възможности. В него се призовава за спешно увеличаване на инвестициите в ученето през целия живот, за да се помогне на хората да се адаптират и да станат устойчиви на външни сътресения.

4.8. В бързо променящата се сфера на труда, оформена от глобализацията и последиците от пандемията от COVID-19, ЕИСК счита, че е от решаващо значение да се предотвратят несъответствията между търсените и предлаганите умения, като се акцентира върху компетентностите и социалните умения чрез инвестиране в подходящи ресурси в областта на образованието и ориентирането, в насърчаване на по-добра връзка и преход между сферата на образованието и сферата на труда, включително чрез насърчаване на инструменти като редуване между училище и работа, стажове и чиракуване, и в насърчаване на програми за учене през целия живот, включващи всички ключови заинтересовани страни и фокусирани върху уязвимите групи, по-специално младите хора, NEET и тези, чиято работа е изложена на най-голям риск от трансформация. Адекватният политически отговор е интегриран пакет за АПЗ, като се осигурят връзки с публичните служби по заетостта и системите за обучение с цел да се насърчи приобщаващото и устойчиво възстановяване.

4.9. Сред заинтересованите страни съществува широк консенсус, че професионалното ориентиране никога не е било по-важно, особено за младите хора, които вероятно ще си търсят работа веднага щом напуснат средното училище. ЕИСК се присъединява към призивите за солидни инвестиции в професионалното ориентиране ( 19 ) , тъй като данните показват ценната роля, която то трябва да играе при подготовката на учениците да се справят с бързо променящия се пазар на труда, който може да не оправдае техните очаквания или да не съответства на вече придобитите от тях умения.

4.10. Хоризонтална препратка към младите хора може да се намери в НПВУ във връзка с професионалното образование и обучение. Обучението и ученето в процеса на работа, като чиракуване и стажове, които обикновено са критични начални точки за младите хора, също бяха силно нарушени по време на кризата, въпреки че степента варира значително в зависимост от отрасъла и региона. Като дългогодишен защитник на модернизирането на ПОО, ЕИСК приветства националните усилия за търсене и популяризиране на алтернативни решения за осигуряване на обучение по практически умения, като например договори за обучение и учене чрез работа, и разширяване на дистанционното обучение. Някои държави също са приели нови политически мерки, за да гарантират, че системите за техническо и професионално образование и обучение (ТПОО) са по-добре подготвени за бъдещи сътресения ( 20 )

4.11. Стратегиите за популяризиране са ключови части от плановете за възстановяване, които се нуждаят от целенасочени инвестиции в доставчиците на услуги за младежта и публичните служби по заетостта. В последните констатации се посочва, че почти половината от NEET не са запознати с мерките за държавна подкрепа, които са на тяхно разположение ( 21 )

4.12. По линия на НПВУ трябва да се засилят инвестициите в доставчиците на услуги за младежта и да се насърчи хоризонталното сътрудничество между доставчиците на услуги за младежта и публичните служби по заетостта (ПСЗ). Ефикасните и ефективни ПСЗ играят важна роля за оказването на подкрепа на хората, които се сблъскват с пречки пред заетостта, и за осигуряването на плавен преход от едно работно място към друго; достигането до по-уязвимите NEET обаче ще изисква сътрудничество между ПСЗ и различни местни участници — от асоциации и учебни заведения до специализирани консултанти, обучени по въпросите на психичното здраве. Това изисква ефективно и подходящо споделяне на информация и данни и означава, че операторите на ПСЗ и консултантите ще трябва да отделят повече време за управление на тези партньорства ( 22 )

4.13. Гаранцията за младежта, която вече се финансира от ЕСФ+, със задължение за изразходване на поне 12 % от средствата в държави членки с по-висок от средния за ЕС процент на NEET ( 23 ) , остава основният инструмент за борба с безработицата сред младите хора в ЕС. Препоръката на Съвета за това как да се укрепи програмата, приета през октомври 2020 г. ( 24 ) , включва списък с мерки как да се гарантира качеството на предлаганото по програмата, как да се подобри обхватът и как да се засили мониторингът на резултатите за по-добра оценка на програмата. Следователно в НПВУ трябва да се направи преглед на националните планове за прилагане на гаранцията за младежта и да се изградят връзки с НПВУ. Неспазването на това ще доведе до пропуснати възможности и създаване на мерки, които няма да успеят да предоставят решения за NEET.

4.14. ЕИСК отбелязва, че последната актуализация на националните планове за прилагане на гаранцията за младежта датира от 2014 г. и че досега не всички държави — членки на ЕС, са започнали да актуализират националните си стратегии за младежта, за да вземат предвид укрепването на гаранцията за младежта ( 25 ) . Държавите членки трябва да увеличат усилията си, да интегрират извлечените поуки и да мобилизират стратегически средства от ЕС, за да направят този инструмент наистина ефективен и функционален.

4.15. С акцент върху младите работници трябва да се разработят специфични мерки за възстановяване за борба с младежката безработица и несигурната работа ( 26 ) сред младите хора чрез създаване на качествени работни места, както и за защита на големия брой работници ( 27 ) , лишени от подходящо социално осигуряване. Освен това следва да се обмислят конкретни мерки за младите самостоятелно заети лица с цел подпомагане и насърчаване на младежкото предприемачество и стартиращите предприятия.

4.16. Изследванията ( 28 ) във връзка с промените, направени в системите за социална закрила от държавите — членки на ЕС, по време на пандемията, показват, че по-голямата част от тях са направили по-достъпни мерките за подпомагане на доходите на служителите, като например режими на работа при непълно работно време, обезщетения за безработица и други сходни мерки, по-специално чрез увеличаване на тяхната стойност, облекчаване на условията за допустимост и удължаване на тяхната продължителност. Въпреки че тези мерки не са насочени специално към тази категория, те ще спомогнат за подкрепата на младите хора, които е по-вероятно да останат безработни и често са изключени от такива форми на социална закрила като обезщетенията за безработица поради липса на трудов стаж.

4.17. Поради тези причини и като се вземе предвид фактът, че всички направени промени са временни, като много от тях вече са приключили, оставяйки младите хора отново да се сблъскват с недостиг на социална закрила, ЕИСК счита, че е жизненоважно лицата, които определят политиките, да се фокусират върху изграждането на универсална схема за социална закрила, която да гарантира, че всички работници (упражняващи стандартни и нестандартни форми на заетост, млади и възрастни) еднакво попадат в обхвата на социалната закрила. Преодоляването на тези пропуски би гарантирало, че младите хора са защитени от бедност, както и от всякакви бъдещи сътресения на пазара на труда.

4.18. ЕИСК счита, че е важно също така да се подкрепят младите хора по отношение на социалното осигуряване и затова насърчава държавите членки да прилагат правилно Препоръката на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила ( 29 ) , в която се препоръчва държавите членки да осигурят достъп до подходяща социална закрила на работещите при всички форми на заетост.

4.19. Необходимо е да се положат повече усилия за намиране на начини за съвместяване на сигурността на заетостта и качеството на работните места в рамките на динамичния пазар на труда, а засилването на социалния диалог е от ключово значение за намирането на ефективни мерки. Най-добрите практики могат да бъдат намерени в държави като: 1) Португалия, където правителството провежда редовни дискусии със социалните партньори и младежките организации. Мерки като квота за NEET в предприятия с голям брой стажантски места или намалени субсидии за наемане при краткосрочните договори ( 30 ) допринесоха за укрепването на младежката заетост в страната; и 2) Испания, където социалният диалог доведе до разширяване на обхвата на социалното осигуряване с включване на стажовете ( 31 )

4.20. Несигурността, безпокойството и тревожността, които могат да доведат младите хора до депресия, рязко нараснаха в началото на кризата и продължават да се увеличават в някои държави. Временното затваряне на образователни институции и социални, културни и спортни дейности отслабиха социалните връзки, които спомагат за поддържането на добро психично здраве. Подкрепата за психичното здраве, предоставяна в училищата и университетите, е силно нарушена в много държави и младите хора използват във все по-голяма степен други платформи за подкрепа, като телефонни линии и младежки центрове, а службите в подкрепа на психичното здраве предлагат телеконсултации и дистанционни форми на грижа с цел поддържане на непрекъснатост на услугите. В същото време доставчиците на тези услуги също бяха силно засегнати от ограничителните мерки и много от тях не успяха да възобновят дейността си поради липса на финансови и човешки ресурси. ЕИСК счита за изключително важно да се подкрепи чрез по-устойчиво финансиране този сектор, който е силно зависим от доброволчеството и финансирането на проекти, тъй като той се оказа решаващ елемент на нашата социална структура по време на кризата.

4.21. Може да се положат повече усилия за отчитане на свързаното с пола измерение в НПВУ, особено когато става въпрос за NEET, чийто дял обикновено е по-висок сред младите жени, отколкото сред младите мъже. През 2020 г. процентът на NEET при жените беше средно 1,3 пъти по-висок от този на мъжете, а този на неактивните жени NEET беше дори 1,7 пъти по-висок. Делът е особено висок в държавите от Източна Европа (България, Румъния, Унгария, Чешката република, Словакия и Полша) и в Италия ( 32 ) . По-голямата част от NEET в тези държави попадат в тази група заради поети от тях семейни отговорности или са млади хора с увреждания. По-голяма част от младите жени прекарват време в грижи за децата и други членове на семейството. Младите жени отделят почти три пъти повече време за неплатени грижи и домакинска работа, отколкото младите мъже. Комитетът приветства мерките, предприети в някои държави членки, за насърчаване на заетостта и предприемачеството сред жените, инвестиране в подходяща социална инфраструктура и реформиране на системите за грижи за децата, по-специално образованието и грижите в ранна детска възраст, и призовава тези добри практики да се разпространят на равнището на ЕС, за да се подпомогне пълната заетост на жените и по-специално на младите майки, и призовава за стабилна система за ежегоден мониторинг на напредъка и бюджетите, заделени и използвани за равенство между половете в контекста на МВУ, включително съответните показатели.

Брюксел, 8 декември 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Препоръка на Съвета относно Европейска рамка за качествено и ефективно чиракуване от 15 март 2018 г. (ОВ C 153, 2.5.2018 г., стр. 1)

(2) Препоръка на Съвета относно достъпа до социална закрила — Да направим социалната закрила пригодна за бъдещето (ОВ C 387, 15.11.2019 г., стр. 1).

(3) Стратегия на ЕС за младежта (2018 г.) (ОВ C 456, 18.12.2018 г., стр. 1); пакет за подкрепа на младежката заетост (2020 г.); „Мост към работни места — укрепване на гаранцията за младежта“ (2020 г.) (ОВ C 372, 4.11.2020 г., стр. 1); ALMA (2021 г.); Европейска година на младежта (очаква се през 2022 г.).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_bg.

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=bg.

(6) За млади хора обикновено се считат лицата на възраст между 15 и 29 години.

(7) Евростат.

(8) Konle-Seidl, R. и Picarella, F. (2021 г.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation („Младежите в Европа: въздействието на COVID-19 върху икономическото и социалното им положение“), Европейски парламент, Люксембург.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment.

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.

(11) Eurofound (2021 г.), COVID-19: Implications for employment and working life („COVID-19: последствия за заетостта и трудовия живот“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(12) Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. и Vanhercke B. (2017 г.), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe („Достъп до социална закрила за хора, работещи на нестандартни договори и като самостоятелно заети лица в Европа“).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making.

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/.

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis.

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en.

(17) Прогноза на Cedefop за уменията и работните места.

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm.

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf.

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training („Развитие на уменията по време на COVID-19: преглед на първоначалните реакции в областта на техническото и професионалното образование и обучение“), Международна организация на труда — Женева: МОТ, 2021 г.

(21) Moxon, D., Bacalso, C и Șerban, A. (2021 г.), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe („Отвъд пандемията: въздействието на COVID-19 върху младите хора в Европа“), Брюксел, Европейски младежки форум.

(22) PES partnership management („Управление на партньорството с ПСЗ“), Eamonn Davern (септември 2020 г.).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=en.

(24) Препоръка на Съвета относно „Мост към работни места — укрепване на гаранцията за младежта“, и за замяна на Препоръката на Съвета от 22 април 2013 г. за създаване на гаранция за младежта (ОВ C 372, 4.11.2020 г., стр. 1).

(25) Konle-Seidl, R. и Picarella, F. (2021 г.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation („Младежите в Европа: въздействието на COVID-19 върху икономическото и социалното им положение“), Европейски парламент, Люксембург.

(26) Резолюция на Европейския парламент от 4 юли 2017 г. относно условията на труд и несигурната заетост (2016/2221(INI)) (ОВ C 334, 19.9.2018 г., стр. 88).

(27) Международно бюро по труда. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads — in Pursuit of a Better Future (Доклад за социалната закрила в света 2020—2022 г.: Социалната закрила на кръстопът — в търсене на по-добро бъдеще). Женева: МОТ, 2021 г.

(28) ETUI (2021 г.), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic („Работници, упражняващи нестандартни форми на заетост, и самостоятелно заети лица в ЕС: социална закрила по време на пандемията от COVID-19“).

(29) Препоръка на Съвета от 8 ноември 2019 година относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила (ОВ C 387, 15.11.2019 г., стр. 1).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao.

(31) 121/000066 Проектозакон за гарантиране на покупателната способност на пенсиите и други мерки за укрепване на финансовата и социалната устойчивост на публичната пенсионна система (congreso.es).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training.