В допълнение към съвместното финансиране на националните програми, финансовата подкрепа от ЕС за спешни мерки продължава, за да може да се ограничат болестите по животните и нашествията на вредители на ранен етап. Силно огнище на инфлуенца по птиците през 2016—2017 г. наложи предоставянето на значителен финансов принос, надхвърлящ 100 милиона евро. Вирусът на инфлуенцата по птиците се размножава чрез свободното движение на диви птици; поради това неговото разпространение не може да бъде контролирано. Ранното ограничаване е важно, тъй като огнищата могат да представляват огромен разход за бюджета на ЕС, националните бюджети и земеделската общност, ако не бъдат ограничени незабавно и излязат извън контрол.

Все още липсват показатели за разходна ефективност за програмата; през 2017 г. бяха създадени проекти за тяхното определяне.

Здравна програма

Целта на Здравната програма е да допълни, подкрепи и добави стойност към политиките на държавите членки за подобряване на здравето на гражданите на ЕС и намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването, насърчаване на иновациите в здравеопазването и повишаване на устойчивостта на здравните системи. В междинната оценка на Здравната програма през 2017 г.73 беше потвърдена целесъобразността на програмата и ефективността на въведените опростявания в сравнение с предшестващата я програма. В оценката беше препоръчано да се увеличат усилията за постигане на добавена стойност от ЕС, да се повишат полезните взаимодействия и да се гарантира подобряване на съществените резултати чрез сътрудничество с други финансови инструменти на ЕС.

През 2017 г. бяха стартирани нови съвместни действия в областта на здравето за сътрудничество между държавите членки. Тези съвместни действия обхващат въпроси като неравнопоставеността в здравеопазването, Иновативното партньорство за действия за борба с рака, ваксинацията, подготвеността на входните пунктове за бежанците и мигрантите, действията в подкрепа на мрежата за електронно здравеопазване и устойчивите информационни системи за здравна информация на ЕС. Тези действия следва да дадат възможност за по-добър и по-бърз трансфер на знания и обмен на информация, необходими за разработването на политики на национално равнище.

През 2017 г. беше стартирано Рамково споразумение за партньорство с неправителствени организации, осъществяващи дейност в сферата на здравеопазването. От тези неправителствени организации се очаква да подпомагат Комисията с информацията и съветите, необходими за разработването на здравни политики и изпълнението на целите и приоритетите на Здравната програма. Подкрепата на тези неправителствени организации е оправдана, като се има предвид приносът, който те могат да имат за повишаването на здравната грамотност, насърчаването на здравословен начин на живот и организирането на обществени консултации относно научната политика. Неправителствените организации също така допринасят за оптимизирането на здравните дейности и практики, като предоставят обратна връзка от пациентите и улесняват комуникацията с тях.

Пациентите могат да бъдат насочвани към съответния член на европейските референтни мрежи в тяхната държава от техния доставчик на здравно обслужване. Те след това свикват „виртуален консултативен съвет“ от медицински специалисти, който дава диагноза и съвети за най-доброто лечение на тяхното специфично състояние.

„Творческа Европа“

По програма „Творческа Европа“ се предоставят 1,46 милиарда евро за подпомагане на европейските културни и творчески сектори, по-конкретно на аудиовизуалния сектор, за да се насърчи културното и езиковото многообразие и да се стимулира европейската конкурентоспособност. Програма „Творческа Европа“ има за цел да отключи потенциала за растеж чрез преодоляване на пречките, създадени от фрагментираните пазари, както и чрез реагиране на ожесточената международна конкуренция и адаптиране към цифровата трансформация на обществото. Подпрограма МЕДИА насърчава създаването и разпространението на аудиовизуално съдържание (филми, телевизионни сериали и видеоклипове).

През 2017 г. програмата отбеляза напредък според предвиденото, като беше достигнат почти 100 % от окончателния бюджет както по отношение на поетите задължения, така и на плащанията. Бяха подадени общо 5025 заявления, от които 2317 проекта бяха избрани за финансиране.

В рамките на подпрограма „Култура“ степента на успеваемост на проектите за сътрудничество нарасна леко от 13,96 % през периода 2014—2017 г. на 14,78 % през 2017 г., което показва постоянно силно търсене на подкрепа от ЕС и голям брой изключени качествени проекти поради ограничени финансови средства. В допълнение на това беше акцентирано в по-голяма степен върху подбора на организации, представляващи по-широк кръг от сектори, включващи области, които досега не са били обхванати, като например цифровите изкуства и фотокопирането.

Предварителните резултати от междинната оценка на програмата потвърждават нейната добавена стойност. Програма „Творческа Европа“ допринесе за осъществяването на програмата на ЕС относно политиката, като стимулира инвестициите и създаването на работни места (3000 работни места, създадени през периода 2014—2016 г.) и задълбочаване на вътрешния пазар, особено чрез по-голямо разпространение на творческо съдържание. Беше установено, че изпълнението е на прав път към постигане на целите на програмата. Засилването на финансовия капацитет на малките и средните предприятия от секторите на културата и творчеството също се оказа изключително важно за посрещане на финансовите нужди на секторите на културата и творчеството. Освен това беше призната добавената стойност на програмата в транснационалния характер на нейните действия, които създават положителни ефекти чрез обмени, мрежи и партньорства. Предварителните констатации обаче показват, че програмата не е достатъчно гъвкава, за да се възползва напълно от възможностите, предлагани от преминаването към цифрови технологии (например цифрово създаване и разпространение, засилена ангажираност с аудиторията, достъп до нови пазари или големи информационни масиви). Въпреки че разходната ефективност е задоволителна, има възможности за по-нататъшно рационализиране на прилагането и изпълнението, за да се намалят разходите. В междинната оценка беше установена също и необходимостта от разработване на всеобхватна рамка за мониторинг на изпълнението, състояща се от набор от показатели, които са тясно свързани с целите на програмата както по отношение на крайните резултати и ползите за бенефициерите, така и по отношение на по-широките и по-дългосрочните културни, икономически и социални въздействия.

През 2017 г. подпрограма МЕДИА спомогна за повишаване на видимостта на европейските филми. Над 400 европейски филма бяха разпространени през граница, като достигнаха до аудитория от 65 милиона души годишно. lso, мрежа от над 1000 кина в 33 държави, насочена към европейските филми, беше подкрепена.

Качеството на филмите също придоби международно признание. Например, на Филмовия фестивал в Кан филмът „Квадратът“ [„Square“] спечели „Златна палма“, докато на Оскарите филмът „Призови ме с твоето име“ [„Call me by your name“] спечели наградата за най-добър адаптиран сценарий. Съгласно междинната оценка въздействието на МЕДИА ще бъде допълнително засилено чрез увеличаване на сътрудничеството и гъвкавостта в схемите за подкрепа, както и чрез съсредоточаване върху разрастването на аудиовизуалната индустрия.