[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 27.9.2007

COM(2007) 552 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

относно изпълнението на Решение № 1445/2000/ЕО относно прилагането на проучвания от въздуха и на техники за дистанционно отчитане на наблюдение в земеделската статистика

СЪДЪРЖАНИЕ

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ относно изпълнението на Решение № 1445/2000/ЕО относно прилагането на проучвания от въздуха и на техники за дистанционно отчитане на наблюдение в земеделската статистика 1

1. Въведение 4

2. Проектът LUCAS 4

2.1. Изпълнение 4

2.2. Използвани ресурси 8

2.3. Предложения относно начина, по който може да продължи прилагането на техниките за проучвания на зоните 9

3. Проектът MARS 12

3.1. Цел на проекта 12

3.2. Методология 12

3.3. Оценка на резултатите 14

3.4. Заключения 15

3.5. Приложение 1 15

1. Въведение

Решение № 1445/2000/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагането на проучвания от въздуха и на техники за дистанционно отчитане на наблюдение в земеделската статистика за периода 1999—2003 г. [1], чието действие беше продължено до 2007 г. с Решение № 2066/2003/ЕО от 10 ноември 2003 г. [2] и разширено така че да включва новите 10 държави-членки на ЕС с Решение № 786/2004/ЕО от 21 април 2004 г., изисква от Комисията:

- да осъществи проект на ниво на Общността за проучване на зони в земеделската статистика (проект „LUCAS“); и

- да продължи да използва техниките за дистанционно отчитане, по-специално при агрометеорологичната система, която влиза в експлоатация (проект „MARS“).

Настоящият доклад е изготвен в съответствие с член 6 от Решение № 1445/2000/ЕО и обръща отделно внимание на изпълнението на тези две мерки, на използваните ресурси и на предложенията относно начина, по който може да продължи прилагането на техниките за проучвания на зоните и тези за дистанционно отчитане.

2. Проектът LUCAS

Основната цел на пилотния проект LUCAS е да провери изпълнимостта на проучването на зоните на равнището на Общността, и по-специално с цел:

„– събиране на данни, необходими за прилагане и наблюдение на общата селскостопанска политика и за анализ на взаимодействията между земеделието, околната среда и селските райони,

– осигуряване на прогнози за зоните с основни култури.

Предназначението му следователно е на равнището на ЕС да бъде получена хармонизирана информация със задоволителна точност относно ползването на земя и земното покритие, особено за земеделската земя. Целта му е също да бъде събрана информация относно околната среда по места.

2.1. Изпълнение

2.1.1. Предприети дейности

От 2000 г. досега бяха проведени следните дейности:

Проучвания по проекта LUCAS бяха проведени през 2001/02 г., 2003 г., 2006 г. (с подготвително проучване през 2005 г.) и 2007 г. Обхванатите държави-членки са посочени в Таблица 2.

Първоначалното проучване по проекта LUCAS, разделено на две фази (проучване на зоните през пролетта и последващо земеделско изследване през есента), беше проведено в приблизително 100 000 точки.

През 2004 г. бе определена нова методология (нов метод за изготвяне на извадки, базиращ се на мрежата на ЕС в съответствие с препоръките на INSPIRE), когато бе решено последващото земеделско изследване през есента да се прекрати с оглед на отрицателния опит през периода 2001-2003 г.

За модела на изготвяне на извадката от проучването (169 197 точки през 2006 г.) беше необходимо чрез интерпретация на фотографиите да се положат пластове от точките от генералната извадка в двукилометровата мрежа, покриваща територията на ЕС-25 през 2005 г . Проучването фокусира върху земеделска земя с първоначален обсег на изготвената извадка 50% за обработваемата земя и трайните насаждения и 40% за пасищата (включени са също всички неселскостопански зони, като частта на извадката е 10% за всяка от тях).

Следвайки тази методология, топографите наблюдават параметрите на всяка геореферирана точка от проучването в полето, като използват GPS технология, ортофотоснимки и карти за локализиране и достигане на точките върху земята. В зависимост от фокуса на изследването могат да бъдат събирани и други характеристики, освен основните параметри (например картиране на трансекти или вземане на почвени проби).

През пролетта на 2007 г. беше проведено допълнително изследване LUCAS, насочено към променливите стойности в околната среда, като риск от ерозия, напояване и ландшафтни характеристики върху подизвадката от точки, обхванати през 2005/2006 г.

Предприети бяха няколко изследвания за анализиране на резултатите от проучването, на потенциала на данните от LUCAS по отношение на индикаторите на земеделските зони и околната среда, възможностите на интерпретацията на снимките от въздуха за събирането на данни, използването на снимките за категоризация на ландшафта, подготвителната работа за бъдещето на LUCAS и следенето на технологичните новости, за да бъде подобрен процесът на събиране на данни.

2.1.2. Основни резултати

Основните резултати от тези дейности, в отговор на изискванията, поставени в решението, са обобщени по-долу:

Пилотните проучвания, проведени в държавите-членки през периода 2001-2007 г., демонстрираха изпълнимостта на този проект на равнището на Общността. Основните преимущества на методологичния подход за изследването LUCAS са (1) висока тематична точност, (2) висока представителност, (3) хармонизиран подход за изследване, (4) точност при откриване на промени, (5) гъвкава структура на изследването и (6) бързо изпълнение (актуална информация).[3]

Данните от LUCAS са събрани от всички държави-членки, изброени в таблица 2. Изследването за периода 2001-2003 г., проведено в ЕС-15, включва земното покритие, ползване на земя и параметрите на околната среда (линейни елементи по трансектите, ерозия, шум и рискове). Новата методология, прилагана от изследването през 2005 г. до днес и причините за промените, бяха подробно описани в специалния доклад от 2005 г. относно LUCAS[4].

Данните, събрани през периода 2001-2007 г., позволяват да се извърши анализ на последователността във времето при наблюдението на общата селскостопанска политика в рамките на ограниченията, произтичащи от промените в методологията и ограничения обсег на данните от извадките. Взаимодействията между земеделието, околната среда и селските райони могат да бъдат изучавани чрез оценка на промените в земното покритие/ползване на земя в течение на времето и по картираните трансекти, но също така и чрез анализ на проучваните параметри на околната среда (разпознаване на ландшафта, риск от ерозия, напояване, структурни и линейни елементи, проучвани през 2007 г.)

Другите съответни резултати, получени през пилотната фаза, включват:

- добра, хармонизирана на равнището на ЕС методология, , в която се предлага изготвяне на двуетапна извадка от негрупирани точки, със стратификация след първата фаза[5];

- значителен обем от данни и фотографии (TB 1.2), който може да се използва за измерване на промените в ползване на земя ползването на земя и земното покритие или като база за извадки при специални проучвания;

- действащата информационно-технологичната инфраструктура, която е подготвена за използване при бъдещите проучвания, се състои от хардуерни системи, съхраняване на данни и софтуер, необходим за събиране на данни, проверка на данни от фотографии и контрол на тяхното качество, изготвяне на извадки и извършване на оценки, както и за разкриване на ландшафтното разнообразие по направените снимки и сравнение на различни мрежи, използвани за проучвания на зоните;

- солиден опит в управлението на проучванията на зоните.

2.1.3. Уроци, научени от пилотния проект и от предприетите проучвания

Прогнози с необходимата точност могат да бъдат предоставени на равнището на ЕС.

LUCAS предоставя информация относно земеделските зони, но също и относно друго земно покритие и начин на използване, като например данни за градските или горските райони в съвместима за ЕС като цяло форма. . Точността се очаква да бъде около или по-висока от 2%[6] за основните категории, като пшеница, зърнени култури, обработваема земя, постоянни пасища, трайни насаждения, гори, градски райони или вътрешнотериториални води. Сравнението с националната статистика показва добро съответствие за обработваемата земя като цяло. На по-ниските нива съответствието остава задоволително за всички зърнени култури, обикновена пшеница, ечемик и царевица (с изключение на 2006 г. поради късния сезон и закъснялото засяване). При по-малките зони разликите са пропорционални на разпространението на културите на територията.

Таблица 1 – Точност, постигната от LUCAS за основните класове земно покритие през 2001 г., 2003 г. и 2006 г.

2001 г. | 2003 г. | 2006 г. |

Повърхност в % | Допустима грешка: CV (%) | Повърхност в % | Допустима грешка: CV (%) | Повърхност в % | Допустима грешка: CV (%) |

ИЗКУСТВЕНИ ПЛОЩИ | 4.80 | 2.7 | 4.80 | 2.2 | 5.62 | 1.07 |

обработваема земя | 25.80 | 1.3 | 25.08 | 1 | 30.92 | 0.26 |

ГОРИ | 35.00 | 1 | 35.23 | 0.8 | 28.83 | 0.40 |

ХРАСТОВИ СЪОБЩЕСТВА | 8.30 | 2.9 | 8.18 | 2 | 5.69 | 1.35 |

ТРЕВНИ СЪОБЩЕСТВА | 15.70 | 1.4 | 16.06 | 1.1 | 23.25 | 0.42 |

ЧИСТИ ТЕРЕНИ | 3.10 | 5.3 | 2.49 | 3 | 3.42 | 1.29 |

ВОДИ | 7.30 | 3 | 7.29 | 2.1 | 1.70 | 1.76 |

Забележка: Промените в повърхността на класовете земно покритие от 2001/2003 г. до 2006 г. се дължат на различията между държавите-членки, обхванати в съответните проучвания. |

Снимките на земята са от най-голямо значение за потвърждаването на данните.

По време на тестовете за качество, проведени при различните проучвания, стана ясно, че снимките на земята, направени от топографите(т.е. фотографии на ландшафта, точката и покритието) бяха изключително полезни за проверката, потвърждаването и, евентуално за коригирането на данните, събрани на място.

Трудно е да се извършват проучвания на място преди месец май.

При изследването през 2006 г. бе направен опит да бъде изместен обичайният период за изследване между май и средата на юли към март-юни, за да бъдат изготвени оценки на зоните с културите до 15 юни. Дори ако ранните оценки могат да бъдат предоставени до средата на юни, резултатите са силно повлияни от метеорологичните условия и етапа на селскостопанския сезон. Биха могли да възникнат несъответствия в данните в резултат на объркване между зърнените култури в ранния им етап на развитие, свръхпредставяне на чисти терени (при късно засята или незасята земя), наводнение или недостъпност, което води до невъзможност да бъдат проучени определени точки.

Точките могат да бъдат отново открити на земята.

С помощта на GPS технологията, снимките от по-ранни проучвания, картите и ортофотоснимките, през 2007 г. беше възможно отново да бъдат намерени на земята всички точки, които са били правилно проучени през 2006 г.

2.2. Използвани ресурси

Таблица 2 – Разходи, направени във връзка с проучванията LUCAS (в €)

Стратификация ЕС-25 | 900 000 |

Белгия и Люксембург | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN |

Чешка република | 66 830 | NN |

Дания | 98 803 | 112 692 |

Германия | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN |

Гърция | 115 499 | 100 084 |

Испания | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN |

Франция | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN |

Италия | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN |

Латвия | 44 597 | NN |

Литва | 45 000 | NN |

Унгария | 238 727 | NN |

Нидерландия | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN |

Австрия | 157 808 | 129 669 |

Полша | 78 254 | 451 000 | NN |

Португалия | 110 808 | 92 801 |

Словашка република | 94 640 | NN |

Финландия | 248 377 | 197 511 |

Швеция | 511 470 | 329 470 |

Обединено кралство и Ирландия | 255 791 | 156 340 |

Естония, Унгария и Словения (Phare 2000 г.) | 447 500 |

ОБЩО | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 |

* Засега няма разбивки по държави-членки

Таблица 3 – Изразходвани средства за методологическите анализи на LUCAS (в €)

Описание | РАЗХОД |

Методологически анализ на резултатите от изследването LUCAS от 2001 г. | 90 200 |

Проучване на ролята на фотоинтерпретацията в изследването LUCAS | 50 000 |

Проучване на употребата на данни от изследването LUCAS на Общността (2002-2004 г.) | 463 790 |

Подобряване на извадката от Фаза 2 | 3 000 |

Многоизмерим кръстосан анализ на данните от LUCAS (класификация на ландшафта) | 280 000 |

Бъдещо изучаване на потенциалната употреба на LUCAS | 150 000 |

Комбиниране на многобройни източници на данни | 42 500 |

Наблюдение на технологиите | 70 000 |

Общо | 1 149 490 |

Таблица 4 - Изразходвани средства за информационно-технологичната инфраструктура на LUCAS (в €)

Описание | РАЗХОД |

Сървъри, дисково запаметяващо устройство и система за резервни копия | 109 813.22 |

Работни станции, монитори, принтери | 8 203.77 |

Разработка на инструмент за въвеждане на данни | 111 830.00 |

Софтуер за обработка на образи | 36 587.00 |

Разработка на база данни, съхраняване на данни | 251 732.00 |

Общо | 518 165.99 |

2.3. Предложения относно начина, по който може да продължи прилагането на техниките за проучвания на зоните

Основните области в политиката на ЕС, към които LUCAS може да допринесе, са земно покритие/ползване на земя, ландшафтно разнообразие и структура, ерозия и качество на почвата или управление на земята. По отношение на области на политиката като замърсяване на въздуха, качество на водите и наблюдение на горите, LUCAS може да окаже подкрепа на държавите-членки при изпълнение на техните правни задължения посредством хармонизиране и достъпност на данните чрез влагане на сравнително по-малко усилия.[7]

2.3.1. Достъпните данни от LUCAS могат да бъдат използвани за различни цели:

(а) Събиране на данни за земеделието и околната среда

Проектът LUCAS би могъл да осигурява независими от декларациите на земеделските стопанства прогнози за засетите площи , , които биха могли да бъдат полезни за ОСП управлението на пазара след тяхното цялостно потвърждаване и валидиране, както и когато другата статистическа информация относно културите не е напълно разработена или надеждна.

Проектът може да се използва и като база за изготвяне на извадки при по-специфични изследвания, свързани с въпроси в областта на земеделието и на околната среда.

LUCAS е един от малкото,за които е установено, че имат принос към индикаторите за земеделието и околната среда по отношение на ландшафта и промените в земното покритие. Една от големите информационни липси, които LUCAS може да запълни, е по отношение на наличието на линейни характеристики и ландшафтно разнообразие в цяла Европа.

Той може да се счита за уникален източник на основна информация при моделирането на риска от ерозия, при изследване на използването на напояването и на елементите на ландшафтното картиране, както и при други променливи характеристики на околната среда.

(б) Предоставяне на данни за анализ на ландшафта

Историческият архив на ландшафтните елементи, информацията за околната среда и фотографиите представлява ценен източник на основополагаща информация за анализа на бъдещите тенденции . LUCAS осигурява данни за дългосрочно наблюдение на проблемите, свързани със земеделието и с околната среда на европейско равнище.

Друга добавена стойност е възможността за точно сравнение на наблюденията, извършени при последователни проучвания, с цел да бъдат открити разликите и промените в земното покритие и ползване на земята.

В комбинация с ортофотоснимките и данните от дистанционното отчитане, LUCAS дава представа за пространствената организация на земеделието и равновесието между земеделските зони/резерватите/регионите, представляващи културно наследство/зелените зони и др. Той предоставя информация относно размера, местоположението, свързаността и разпокъсаността на хабитатите, като по този начин се подпомага опазването и управлението на ландшафтите.

(в) Свързване на данните с проекти за наблюдение на Земята

От LUCAS се очаква да бъде един от основните доставчици на данни „по местонахождение“, необходими за ГМОСС (GMES) (Глобален мониторинг на околната среда и сигурността[8]). In situ данните на ниво ЕС-27, които за осигуряване на подкрепа на сателитните изследвания, необходими за космическата програма от Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие.

Системата CORINE, която бе приложена и продължава да бъде прилагана от Европейската агенция по околната среда, използва значителен обем от данни и фотографии от LUCAS.

LUCAS осигурява хармонизирана и систематизирана информация относно земното покритие и ползване на земята, която обхваща цялата територия на Съюза. Подобни информационни системи за управление на земята биха могли да залегнат в основата на бъдещата Европейска инфраструктура за пространствени данни (ESDI).

2.3.2. Силната страна на проучването по проекта LUCAS се изразява в осигуряването на данни най-вече за общите потребности на селскостопанската политика и политиката за околната среда, а не на предоставянето единствено на прогнози за културите:

Всяка цел по отделно от изброените по-горе, трудно би могла самостоятелно да обоснове проучването по проекта LUCAS. По- специално в повечето държави-членки на ЕС съществуват прогнози за засетите зони, базиращи се на традиционните заявления на земеделските стопанства ; а

показателите за ландшафта все още нямат подходяща дефиниция и Съветът изиска от Комисията да разгледа подробно разходите и ресурсите по отношение на всяка нова инициатива за събиране на данни, която излиза извън съществуващите правни изисквания.

От друга страна, резултатите от моделирането на усилията или дистанционното отчитане не могат да заместят наблюдението на място (или реалното състояние на земята) като извършваното от LUCAS. Изследването LUCAS би могло да бъде дефинирано като един от европейските стандарти за мониторинг на място (например в рамките на инициативата INSPIRE).

2.3.3. Бъдещи изследвания LUCAS

Изследване по проекта LUCAS е планирано да се проведе през пролетта на 2008 г. в България и Румъния като част от програмата PHARE 2006.

Допълнителни конкретни изследвания LUCAS могат да бъдат проведени при поискване, като общите изследвания се използват като рамкова извадка.

Изследвания LUCAS могат да се провеждат на всеки три години - през 2009 г. и през 2012 г., обхващайки целия ЕС, за да се отговори на повечето от потребностите, идентифицирани по-горе, като се избягва дублиране на работата на място.

3. Проектът MARS

3.1. Цел на проекта

Целта на агрометеорологичната система за наблюдение на културите и прогнозиране на реколтите, разработена от Обединения изследователски център (ОИЦ) като част от проекта MARS (Мониторинг на земеделските територии с използване на дистанционни изследвания) в рамките на Аграрния отдел на Института за защита и сигурност на гражданите е да осигури данни, чрез които да бъде разкрито как климатичните явления влияят на реколтите и да прогнозира добивите от основните култури. основният резултат от тази дейност е системата на MARS за прогнозиране на добивите от културите която функционира от 1998 г.

В съответствие с изпълнението на процедурите, предвидени в Решения № 1445/2000/ЕО и 2066/2003/ЕО, дейностите са насочени към активиране както на агрометеорологичния модел, така и на веригата за обработка на сателитни данни с ниска резолюция от NOAA и VEGETATION. Тези данни се използват за анализ, наблюдение и прогнозиране на европейските добиви от полски култури. ОИЦ се ангажира да поддържа моделите и софтуера и да осигурява цялостен контрол върху проекта. Дейностите по проекта MARS включват други конкретни задачи, обхванати от рамковата програма за научни изследвания, които не са посочени в този контекст.

3.2. Методология

Системата MARS за прогнозиране на добивите от културите включва четири дейности:

- закупуване на метеорологични данни и обработка, изчисление, интерполация и съхранение на получените метеорологични данни;

- използване на метеорологичните данни в агрометеорологичния модел на Системата за наблюдение на растежа на културите (CGMS). Резултатите се състоят от серия показатели за симулиране на растежа на основните култури. Тези показатели се съхраняват в геореферентна база данни, която позволява изготвянето на тематични карти на метеорологичната статистика и показатели за всяка култура;

- придобиване на сателитни изображения от NOAA-AVHRR и SPOT-VEGETATION и обработка на тези данни чрез системи, определени и разработени от ОИЦ. Индикаторите за състоянието на растениевъдните култури се изчисляват чрез включване на данните за земното покритие от CORINE (CLC); използването на CORINE позволява да се изчислят показателите за растениевъдните култури на ниво клас земно покритие. Това подобрява анализа на класовете на растениевъдството посредством сателитни показатели с ниска резолюция;

- създаване в ОИЦ на експертна група по статистически анализ на данните и количествени прогнози чрез предишни показатели и публикуване на краткосрочни анализи и прогнози за добивите от реколтите.

Оперативните дейности, посочени в точки 1, 2 и 3, са приватизирани. Договорите са възложени на външен консорциум за периода 2000-2003 г. (MARSOP) и са продължени на базата на нова правна рамка под формата на договор MARSOP2 за периода 2004-2007 г. Четвъртата дейност, посочена по-горе (създаване на експертна група по статистически анализ на количествените прогнози) се управлява пряко от Комисията в рамките на ОИЦ и съгласувано с ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Най-забележителният резултат от тази дейност е бюлетинът MARS, от който през периода 1999-2006 г. бяха публикувани 94 броя, а двадесет и един бяха планирани за 2007 г. Бюлетините MARS включват анализ на въздействието на климата върху основните култури в ЕС, включително и краткосрочни метеорологични прогнози, които редовно се използват от групата анализатори „Прогнози“ на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Предоставената информация и данни се използват в подкрепа на процеса на вземане на решения по ОСП: т.е., оценки на баланса на храните, бюджетни прогнози и проверка на разходите, интервенция и управление по отношение на запасите им, търгове за износ, определяне на процента на земите под угар и използването им , подкрепа на пазарите на ЕС и др. Специални издания за ad-hoc анализите се предоставят при поискване от ГД „Земеделие и развитие на селските райони“. Резултатите, получени от обработката на оперативните данни, са достъпни за обществеността на интернет адрес: http://www.marsop.info.

В резултат на процеса на разширяване и за да може действието на Системата на MARS за прогнозиране на добивите от културите да обхване 25 страни, както и за да бъде повишено нивото на професионализъм на тази система, през 2004 г. бяха предприети различни дейности по проекта ASEMARS (Действия, подпомагащи разширяването на Системата на MARS за прогнозиране на добивите от културите). Те ще продължат до 2008 г. Проектът съдържа седем цели, които съответстват на седем групи:

- Актуализация на CGMS: да се допълнени и установи Системата за наблюдение на растежа на културите в рамките на новите 10 държави-членки на ЕС, да се калибрират липсващите култури, да се включи новата европейска карта на почвите, да се използва набора от данни на Corine 2000 и да се въведат допълнителни автоматизирани процедури в статистическия модул на CGMS.

- Нови бази с метеорологични данни: допълнителни метеорологични станции, данни, базирани на цифрови метеорологични модели, представляващи повторни анализи или прогнози (десетдневни, месечни и сезонни) и агро-фенологични данни за земеделските култури за допълване и обогатяване на базата данни на MARS, използвана за анализи.

- Нови сателитни данни със средна и ниска резолюция за допълване и обогатяване на базата данни на MARS, използвана за анализите, за изчисление на по-точни индикатори от сателитната информация, за изготвяне на второ поколение данни на Метеосат, за подобряване на оценките за въздействието на студа и лошото време върху състоянието на културите и за генериране на данни от MODIS и MERIS с по-добра резолюция (200-300 м вместо 1 км).

- Нова функционираща CGMS, базирана на съвкупност от вероятни метеорологични прогнози, основани на вероятности, които позволяват на системата да извършва симулации на културите на 10 дни съобразно метеорологичните прогнози през сезона и сезонните метеорологични прогнози, както и да създава вероятностни прогнози за добивите от културите.

- Платформа CGMS-Wofost и Lingra за систематично и контролирано калибриране на културите с цел да се актуализират и поддържат моделите на културите, пасищата и тревните съобщества.

- Платформа CGMS за анализ на чувствителността като инструмент за анализ на чувствителността, който да извършва проверка на системата и анализ на чувствителността с цел подобряване на моделирането.

- И накрая, през 2006 се поставя началото на различни дейности под формата на CMI г., предназначени за събиране на агро-фенологични данни за земеделските култури от съществуващите национални служби. Данните са необходими за подобряване на калибрирането на моделите и последващ анализ на получените симулации.

Таблица 5 (виж приложение 1) показва как се използва финансирането от Общността за проектите MARS-STAT през периодите 2000-2003 г. и 2004-2007 г.

3.3. Оценка на резултатите

3.3.1. Системата MARS за прогнозиране на добивите от културите

Системата MARS за прогнозиране на добивите от културите направи възможна оценката на въздействието на климата върху добивите на ниво ЕС-25 по един независим и еднороден начин в цяла Европа.

Прогнозите за добивите от бюлетина се използват от ГД „Земеделие и развитие на селските райони” като изходни данни за изготвяне на прогнозни баланси на полските култури в Европейския съюз и в страните кандидатки.

Направените прогнози се оценяват постоянно в отдел ОИЦ към MARS. Грешките а posteriori в прогнозите за количествения добив се изчисляват на базата на окончателните официални данни. За периода 1999-2003 г., прогнозните грешки не надвишават средното ниво на грешките от системата MARS, публикувани в предишни години (източни: доклад QUAMP, резултат от изследване, финансирано от ОИЦ и проведено от независима външна компания през 2003-2004 г.). Коренът от средната квадратична грешка (КСКГ), изчислен за зърнените култури, показа увеличение в грешката в прогнозите след разширяването на ЕС (от 0.6 квинтала/хектар до 1.5 q/ha). Тази тенденция в КСКГ обаче бележи рязък спад през първите години на проектите ASEMARS (през 2005 г. грешката е намаляла до 0.1 q/ha).

3.3.2. Допълнителни научноизследователски дейности, проведени от ОИЦ в рамките на неговия собствен бюджет за изследвания и свързани с подсилването на методологиите за оценка на земното покритие (Институционална подкрепа за ЕВРОСТАТ за проекта LUCAS)

Освен агрометеорологичните дейности, ОИЦ осъществява и други изследователски проекти, ограничени до следене на технологчните новости и методологическата подкрепа от LUCAS, финансирани от неговия собствен бюджет.

По молба на гръцкото министерство на селското стопанство в Гърция бе тествана модифицирана методология, чиято цел е да се оптимизира ефективността на модела на извадката на LUCAS в рамките на същия бюджет.

Резултатите потвърдиха очакваното подобрение на точността (коефициентите за отклонение се подобриха трикратно) след въвеждането на модифицирана методология на точковата рамка. В резултат на това изследването послужи като отправна точка за изготвяне на проект на спецификациите за изследванията LUCAS през 2005 г. и 2006 г.

Втора дейност бе разработването на софтуер за изчисление на оценките на LUCAS в съответствие с новата методология за точковата рамка (софтуер CAESAR). Софтуерът бе използван за изследванията LUCAS от 2005 г. и от 2006 г.

3.4. Заключения

С оглед на полезността на информацията и данните, осигурени от страна на ОИЦ в подкрепа на разширяването на Общата селскостопанска политика по отношение на MARS през последните години, Комисията желае да продължи тази дейност през периода 2008-2013 г.

3.5. Приложение 1

Таблица 5 – Разходи, направени за агрометеорологичната система (MARS-STAT) (в €)

Секция/фаза | Фаза 1 | Фаза 2 | Фаза 3 | Общо (всички 3 фази) |

Период | 2000/2001 г. | 2002 г. | 2003 г. | 2000/2003 г. |

ГРУПА 1 | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 |

ГРУПА 2 | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 |

ГРУПА 3 | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 |

ГРУПА 4 | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 |

Координация | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 |

Общо/фаза | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 |

Таблица 6 – Разходи на MARS от бюджета на ГД „Земеделие” (бюджетни кредити за поети задължения), базирани на подновяване на |

Решение на Съвета за периода 2004/2007 г. и графика на проектите MARS OP II и ASEMARS |

Поети задължения по MARS |

Проект/година | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | ОБЩО |

MARS OP II фаза 1 | 850 000 |

MARS OP II фаза 2 | 595 751 |

ASEMARS фаза 1 | 649 800 |

MARS OP II фаза 3 | 557 233 |

ASEMARS фаза 2 | 650 000 |

MARS OP II фаза 4 | 600 000 |

ASEMARS фаза 3 | 551 924 |

ASEMARS фаза 4 | 647 492 |

MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 |

ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 |

Общо MARS | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 |

[1] ОВ L 163, 4.7.2000 г., стр. 1. Решение, последно изменено с Решение № 786/2004/ЕО (ОВ L 138, 30.4.2004, стр. 7).

[2] ОВ L 309, 26.11.2003 г., стр. 9.

[3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Бъдещо проучване на потенциалното приложение на LUCAS. Окончателен доклад за Договор № 61103.2005.001-2006.157.

[4] Доклад на Комисията до държавите-членки относно приложението на проучванията от въздуха (LUCAS) и техниките за дистанционно отчитане (MARS) в земеделската статистика. COM (2005) XXX.

[5] Систематичната извадка ( базов извадка ) е свързана с еднокилометрова мрежа, базираща се на препоръките на INSPIRE и съответстваща на около 4 милиона точки за целия Европейски съюз.

Главната извадка на LUCAS е част от основната извадкасъответстваща на двукилометрова мрежа, създадена чрез използване на всички равни точки в базовата извадка и състояща се следователно от около 1 милион точки.

Всяка точка от общата извадка се интерпретира на базата на снимките и след това се включва към един от седем класа („обработваема земя“, „многогодишни култури“, „постоянни пасища“, „залесени райони, храстови съобщества“, „пустееща земя и ниска или рядка растителност“, „водни обекти“ или „изкуствени площи“). От стратифицираната обща извадка се прави точкова подизвадка ( полева извадка ), която се класифицира в съотвествие с посещението на място на базата на установената номенклатура.

[6] С цел сравнение с резултатите, предоставени от Регламенти (ЕИО) № 959/93 относно статистическата информация за другите зърнени култури и (ЕИО) № 837/90 относно зърнените култури на Съвета.

[7] Също включено в: EFTAS, SADL, LUXspace (2007) вижте по-горе.

[8] http://www.gmes.info/.