[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 10.7.2008

COM(2008) 443 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

Относно Приложение XI към Правилника за длъжностните лица

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

Относно Приложение XI към Правилника за длъжностните лица

1. Въведение

Член 15, параграф 2 от Приложение XI на Правилника за длъжностните лица предвижда разпоредбите на Приложение XI да бъдат преразгледани в края на четвъртата година след 1 юли 2004 г., особено в контекста на техните отражения върху бюджета. За тази цел Комисията трябва да представи доклад до Европейския парламент и Съвета и, ако е необходимо, предложение за изменение на това Приложение въз основа на член 283 от Договора за ЕО.

Този доклад привежда в действие упоменатата по-горе разпоредба. Той се концентрира върху въпросите дали Приложение XI постига целите си и дали има необходимост от изменения за безпрепятствено приложение на „метода“.

1.1. Основни цели и принципи на метода

Разпоредбите на сегашния метод за адаптиране на възнагражденията и пенсиите се прилагат от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2012 г. и се съдържат в членове 64, 65 и 65а от Правилника за длъжностните лица и в Приложение XI.

Главните цели на метода са:

- автоматична индексация[1] на заплатите, за да се избегне разстройването на работата на институциите и агенциите на Общността, предизвикано от ежегодни преговори и социално напрежение;

- прозрачни, ефикасни и относително прости правила за определяне на индексацията на заплатите на длъжностните лица и другите служители на всички институции на ЕС.

За да се осигури безпроблемното прилагане на метода, бяха приети следните принципи:

- синхронизиране с промените на покупателната способност на националните държавни служители;

- равенство на покупателната способност на заплатите на длъжностните лица независимо от местоработата им.

В доклада се анализира дали методът, посочен в Приложение XI на Правилника за длъжностните лица, следва принципите и постига горепосочените цели.

2. Специфичен индикатор

Специфичният индикатор измерва промените в покупателната способност на заплатите на държавните служители на правителствата в държавите-членки.

2.1. Тенденции в специфичните индикатори за отделните страни

Няма пълна серия от данни за всичките 27 държави-членки на ЕС (България и Румъния се присъединиха през 2007 г., а Естония не е предала данни). ТАБЛИЦА 1 обобщава наличните данни за всяка страна за периода 2004 г.-2007 г. и посочва средната аритметична стойност за периода. Следващата таблица показва същите данни, преобразувани в кумулативен индекс (2003 г.=100).

2.2. Тенденции на глобалния специфичен индикатор по сегашното му фиксиране

Съгласно Правилника за длъжностните лица от май 2004 г. глобалният специфичен индикатор се изчислява, като се ползва извадка от осем референтни страни, а не пълните данни от всички държави-членки на ЕС. Осемте страни са: Белгия, Германия, Франция, Испания, Италия, Люксембург, Нидерландия и Обединеното кралство. Този избор се основава на приблизителната преценка, че движението на заплатите в страните от извадката ще е сходно на това в ЕС 15.

Преди 2004 г. глобалният специфичен индикатор се изчисляваше за ЕС като цяло (т.е. ЕС12 от 1987 г. до 1994 г., ЕС15 от 1995 г. до 2003 г.).

Разширяването от 2007 г. и неотдавнашните икономически тенденции постепенно намалиха дела на тази извадка в БВП на ЕС и в близките години тази тенденция вероятно ще се запази. Приложение XI установява опростена процедура, според която по предложение на Комисията съгласно член 65, параграф 3 от Правилника за длъжностните лица Съветът приема нова извадка. Подобна извадка трябва да представлява поне 75% от БВП на ЕС.

Годишни кумулативни данни (по страни)

ТАБЛИЦА 2 показва хронологични серии за тези осем страни от 2004 г насам и средната аритметична стойност за периода. ТАБЛИЦА 3 показва същите данни, преобразувани в кумулативен индекс (2003 г.=100).

Става ясно, че през този период нетните заплати на националните държавни служители са намалели в реално изражение с около 6 % в Германия, с около 3 % в Люксембург и с около 1 % в Испания. През същия период те са нараснали с около 1 % в Италия и с около 2 % в Нидерландия и Обединеното кралство.

Глобален специфичен индикатор за осемте страни

ГРАФИКА 4 показва хронологичните серии от 2004 г. насам на глобалния специфичен индикатор, изчислен, като се ползват данните от тези осем референтни страни (претеглени спрямо БВП), като и брюкселският международен индекс и произтичащите от него годишни индексации за служителите на ЕС.

ТАБЛИЦА 5 представя тези хронологични данни, преобразувани в кумулативен индекс за периода. Глобалният специфичен индикатор, изчислен като средна аритметична стойност за четиригодишния период е –0,3 %; кумулативният ефект до юли 2007 г. (2003 г.=100) е –1,0 %. За периода средната годишна инфлация в Брюксел бе +1,9 %; кумулативният ефект е +7,8 %. Средното годишно индексиране на възнагражденията и пенсиите бе +1,7 %; кумулативният ефект е +6,8 %. Кумулативният ефект е представен в ГРАФИКА 6. Кумулативният отрицателен специфичен индикатор (–1 %) доведе до понижаване на покупателната способност на заплатите на служителите на ЕС.

2.3. Други възможни подходи за изчисляване на глобалните специфични индикатори

Възможни са ред алтернативни изчисления на глобалния специфичен индикатор. Извършените от Евростат пробни изчисления включват:

- средна аритметична стойност за Брюксел и Люксембург (според логиката, че така се вземат предвид седалищата на ЕС институциите);

- изчисления за ЕС25;

- ЕС15, еврозоната и други групи страни;

- алтернативно претегляне на БВП;

- претегляне на стойностите за една страна спрямо общото ѝ население;

- претегляне на стойностите за една страна спрямо броя на националните държавни служители в централната администрация;

- претегляне на стойностите за една страна спрямо правото ѝ на глас при квалифицирано мнозинство.

Един хипотетичен глобален специфичен индикатор, изчислен на основата на наличните данни за всички държави-членки (т.е. ЕС25 без България и Румъния поради липса на хронологични данни за тях и без Естония поради липсата на данни), би изглеждал доста по-различно от изчисления с извадката от осем страни. Средната стойност за четиригодишния период би била +0,2 % вместо –0,3 %; кумулативният ефект до юли 2007 г. (2003 г.=100) би бил +0,8 % вместо –1,0 %.

2.4. Отклоняване от общия принцип за синхронизиране

2.4.1. Отражение на социалноосигурителните вноски на ЕС

С настоящата методика се проследяват промените в нетните заплати на националните държавни служители, като целта е да се осигури равностойна покупателна способност на нетните заплати на персонала на ЕС. Важно е да се отбележи, че нетните заплати на националните държавни служители вече отчитат отражението на пенсионните и здравните осигуровки, дължими в държавите-членки. Когато има промени в тези задължителни отчисления в една или повече страни, това ще е отразено в отчетената промяна на нетните заплати, което е ключов показател за годишните увеличения на основните възнаграждения на длъжностните лица на ЕС. Когато обаче, има промяна при социалноосигурителното покритие, това не се взима под внимание.

a) Социалноосигурителни вноски, платени от длъжностни лица на ЕС

Длъжностните лица на ЕС плащат задължителни социалноосигурителни вноски, които се удържат от нетните им заплати. Те включват удръжки за пенсионно и здравно осигуряване (здравноосигурителни и за злополука). Тези вноски периодично се покачват и се определят напълно независимо от вноските в референтните страни. Поради това в сегашната система съществува елемент на двойно отчитане.

ТАБЛИЦА 7 представлява опит да се покаже в количествено изражение какъв е кумулативният ефект на отклонението от синхронизирането, породено от социалноосигурителните вноски (ситуация към май 2004 г. = 100), като за тази цел от годишната индексация се приспадат резултатите от разликите в ставката на пенсионните вноски и така се достига до действителния комбиниран ефект.

През периода 2004-2007 г. действителната кумулативна индексация на заплатите е с около 0,7 процентни пункта по-ниска от публикуваната годишна стойност поради по-нататъшното влияние на промените в ставката на пенсионните вноски.

б) Социалноосигурително покритие

Националните държавни служители могат да плащат различни социалноосигурително вноски, които им осигуряват защита срещу определени рискове. Социалноосигурителното покритие е специфично за всяка страна. По подобен начин само определен набор от рискове се покриват от социалноосигурителната система на ЕС. Поради тези разлики в покритието и поради влиянието на промените сравнението е трудно, а и не са правени опити това да се поправи. Тази ситуация също въвежда елемент на отклонение от принципа на синхронизиране. Заплатите на служителите на ЕС са засегнати от промените в социалносигурителните вноски срещу рискове в държавите-членки, т.е. от една социална защита, на която самите служители на ЕС могат и да нямат право. По-конкретно те се ощетени, ако вноските на националните служители растат и облагодетелствани, ако същите тези вноски намаляват.

2.4.2. Отражение на специалния налог

Специалният налог представлява допълнително отчисление от възнагражденията на длъжностните лица на ЕС. Той въвежда още един елемент на двойно отчитане.

ТАБЛИЦА 8 представлява опит да се покаже в количествено измерение какъв е кумулативният ефект на отклонението от принципа на синхронизиране, породено от специалния налог (ситуация към май 2004 г. = 100) като за тази цел от годишната индексация се приспада резултатът от разликата в специалния налог и така се достига до действителния комбиниран ефект.

През периода 2004-2007 г. действителната кумулативна индексация е с около 0,7 процентни пункта по-ниска от публикуваната годишна стойност поради по-нататъшното влияние на въвеждането на специалния налог, изплащан от персонала, и (текущите) му ежегодни промени.

2.4.3. Комбиниран ефект от социалноосигурителните вноски и специалния налог за служителите на ЕС.

ТАБЛИЦА 9 показва комбинирания допълнителен ефект върху годишните индексации от промените на пенсионните вноски и специалния налог от 2004 г. насам.

Кумулативният ефект е представен в ГРАФИКА 10. Ако кумулативното увеличение на заплатите с +6,8 % от юли 2003 г. насам (т.е. годишните индексации за 2004-2007 г.) се преизчисли така, че да отчете кумулативния ефект от промените в ставката на пенсионните вноски и специалния налог от 2004 г. насам, то действителното общо кумулативно увеличение е само +5,4 %, т.е. 1,3 процентни пункта по-малко. Това е по-малко от кумулативната инфлация за същия период в Брюксел, която е +7,8 %.

2.5. Срещнати проблеми, внедрени или предложени решения

2.5.1. Наличие на данни и метаданни

Държавите-членки могат да срещнат практически трудности при предоставянето на необходимата информация на Евростат. Трудностите при отчитането могат да се отнасят до използването на правилната дефиниция за брутно възнаграждение, до отнасянето на информацията за възнагражденията към правилния референтен период, до събирането на информация за съответната референтна група (служители) в държавните структури, и до предаването на тази информация на Евростат. По-долу тези въпроси се разглеждат по-обстойно.

Трудности при отчитането на някои компоненти на брутното възнаграждение и техните дефиниции

Сегашните методически указания гласят, че всички елементи от възнаграждението, които засягат покупателната способност на заплатите на националните държавни служители, трябва да се вземат предвид при калкулацията на брутното възнаграждение, която се изпраща на Евростат. В допълнение към основните заплати се обявяват всички общи бонуси и премии, включително и еднократни фиксирани суми, различни от тези, които се отпускат при пенсиониране, както и надбавки (например. детски или семейни). За целите на отчитането се изключват непаричните компоненти на приходите. Възникнали в миналото проблеми с тълкуването бяха изяснени за всеки отделен случай. Въпреки това вече са осигурени[2] някои стандартизирани методически указания за тълкуването на компонентите на брутното възнаграждение, за отнасянето на нередовни плащания и за идентификация на референтните групи, така че подателите на данни да добият по-добра представа за основната информация, която трябва да се изчисли и предаде на Евростат, и за да се позволи на крайните потребители да разбират по-задълбочено индикаторите, предоставяни от Евростат.

2.5.2. Тълкуване на Правилника за длъжностните лица

Превръщане на задължителни вноски в доброволни

Въпросът за подхода към превръщането на някои вноски от задължителни в доброволни възникна през 2006 г., когато една държава-членка подаде две серии от данни за предишната година. Както обясни държавата-членка, подаването на две серии данни за предишната година се дължи на промени в системата на здравно осигуряване, в която някои задължителни вноски са станали доброволни, което е дало право на служители да избират измежду три стандартни пакета. Държавата-членка изтъкна, че усредненият пакет трябва да се счита за задължителен; докато Комисията сметна, че най-евтиният пакет, с който се спазва действащото законодателство, следва да бъде счетен за задължителен, тъй като служителите могат по желание да изберат други пакети. Това тълкуване беше подкрепено от Правната служба на Съвета, която обяви, че предложението на Комисията е съобразено със съответните разпоредби на Правилника за длъжностните лица и че предложението на държавата-членка е предизвикало ред конкретни опасения, изложени в становището.

Поради разногласия по този въпрос в работната група на Съвета по Правилника за длъжностните лица, работната група помоли Комисията да разгледа въпроса в рамките на работната група по „член 65“, за да се постигне съвместно становище. В рамките на работната група по „член 65“ Комисията предложи текст за съвместно становище, който бе одобрен от мнозинството членове на работната група. Впоследствие, текстът бе включен в методическия наръчник[3], приет от работната група по „член 65“ през март 2008 г.:

- Промени в социалноосигурителната система или данъчния режим не се считат за промяна в скалата на заплатите Промени между година t-1 и година t се взимат под внимание при изчисляването на индикатора за текущата година.

- В случай че задължителни отчисления се увеличават или се въвеждат нови отчисления, това ще бъде отразено в намаляването на нетните заплати, използвани за изчисляване на специфичния индикатор. По сходен начин, когато задължителни отчисления намаляват или се отменят, това ще бъде отразено в увеличаването на нетните заплати.

- В случай че доброволни социалносигурителни вноски станат задължителни, това ще бъде отчетено с намаляване на нетните заплати. Когато задължителни отчисления станат доброволни, това повече няма да се взима под внимание.

Когато съществува възможност за избор между различни пакети, най-евтиният пакет, позволяващ минимално съответствие с действащото законодателство, ще се счита за задължителен.

2.5.3. Промени в скалата на заплатите

Сама по себе си една промяна в скалата на заплатите не оказва непременно влияние върху заплащането на работещия към момента персонал. Някои степени се премахват, други се създават, работещи към момента служители се зачисляват към нови степени. Промени в системата за социално осигуряване или в данъчния режим не се считат за промяна в скалата на заплатите.

Такива широкомащабни промени се случват рядко. Въпреки това те поставят практически проблем: как да са сравни информацията, налична към момента (t), и как да се определи развитието от момента (t-1).

Практическо решение на този проблем бе предложено на работната група по „член 65“ и впоследствие бе включено в методическия наръчник[4].

При еднакви други условия, ключовият принцип гласи, че непосредствено преди промяната и непосредствено след нея общият брой служители и общата сума за заплати остават непроменени.

2.5.4. Извадка с покритие под 100 %

От подбраните степени за всяка длъжностна категория (администратори, асистенти) се изисква да са представителни за категорията си (например модалната стойност) и да покриват поне 75 % от действително заетите лица. На практика повечето страни подават данни, покриващи 100 % от персонала.

Може да възникне проблем, когато се променя съставът на извадката, тъй като това може да окаже влияние върху средно претегленото трудово възнаграждение, използвано за периода (t), и върху сравнението с периода (t-1).

Практическо решение бе предложено на работната група по „член 65“ и впоследствие бе включено в методическия наръчник[5].

При определено разпределение на персонала и заплатите, първоначално могат да се подберат различни извадки, като и двете спазват изискването за 75 % покритие на служителите. Ако след дванадесет месеца се промени извадката от степени (напр. след съществено движение на персонал), това води до логичното заключение, че когато е взето решение да не се покриват 100 % от служителите, а вече е подбрана представителна извадка, тя трябва да бъде запазена без промени за бъдещи сравнения. Всяко предложение за промяна в извадката трябва да бъде предварително обявено и одобрено само след консултация с Евростат.

2.5.5. Преразглеждане на цифрите със задна дата

На определен етап в хода на процеса или след това е допустимо държавите-членки или Евростат да открият грешка. За такива грешки трябва да се съобщи официално (Eвростат на държава-членка или обратно). Тогава възникват бюджетни или административни въпроси дали/как със задна дата да се вземат предвид такива поправки.

Когато се открият грешки, Правилникът за длъжностните лица не налага ограничения за индексиране със задна дата. Въпреки това, за да се ограничи административната и бюджетна тежест, през януари 2005 г. бе постигната неформална договореност, която е отразена в методическия наръчник[6]. Според тази договореност към преразглеждане се пристъпва при следните обстоятелства:

- ако грешката е открита преди приемането от Съвета, докладът на Евростат се преработва и на Съвета се предлага нов проекторегламент.

- в период от шест месеца след приемането на този регламент има възможност да се започне преразглеждане на индексацията (което може да доведе до коригиране със задна дата).

- След този шестмесечен период данните за годината t се считат за окончателни.

2.5.6. Няколко масиви данни за същата година

През ноември 2006 г. в Съвета бе представено отрицателно правно становище относно наличието на повече от един масив данни за определена година. Ако се окаже, че масивът данни за определена година е неверен, трябва да се предвиди официално преразглеждане.

В свое становище[7] правната служба на Съвета направи няколко важни уточнения:

- Когато за тази цел Евростат изчислява специфичните индикатори, единствените данни, които трябва да се вземат предвид за предишната година, са използваните при индексирането за въпросната година.

- По надлежно обосновани причини е възможно да се променят статистическите данни, използвани за дадена година, но в такъв случай е необходимо да се нанесе поправка, следвайки приложимата процедура, в резултатите на изчисленията, при които са били използвани тези данни, т.е. да се направи изменение на регламента за годишната индексация на възнагражденията на длъжностните лица за предишната година.

- В случай, че задължителни отчисления стават доброволни, Съветът не може да вземе предвид тези данни, приемайки, че отчисленията са задължителни.

3. Брюкселският международен индекс

Брюкселският международен индекс (БМИ) е обикновено средство за измерване на инфлацията на потребителските цени в Брюксел. Това е Ласперов ценови индекс, изчислен като средна аритметична стойност на съставните ценови индекси, претеглена въз основа на структурата на разходите на служителите на ЕС в Брюксел, отчетени при изследване на семейните им бюджети.

ГРАФИКА 11 показва хронологичните серии на БМИ (годишно увеличение от юни до юни спрямо предходната година), както и сравнителна информация за белгийския хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ).

Различията в тенденцията се дължат на използването на различни индексови източници за някои основни групи и на различните стойности на претеглянето, използвани при сумирането.

Средната стойност на БМИ за периода 2004-2007 г. е 101,9. Кумулативната стойност на индекса за целия период до юни 2007 г. (база юни 2003 г. = 100) е 107,8.

За сравнение средната стойност на ХИПЦ за същия период е 102,2, а общата кумулативна стойност за периода е 109,1.

4. Корекционни коефициенти

Възнагражденията на длъжностните лица, работещи извън Брюксел и Люксембург, са изразени в евро и приравнени с помощта на корекционни коефициенти под или на 100 % в зависимост от местоработата.

Корекционните коефициенти са математически множители/делители, които се прилагат върху парична сума в евро (например заплата в Брюксел), и които в комбинация с официалния обменен курс към еврото (например за страната/града на месторабота) определят икономическия паритет, който е статистическа величина, отразяваща разликите в разходите за издръжка на живота (напр. между Брюксел и града на месторабота). Икономическият паритет е средното съотношение между цените. Следователно той отразява сумата в национална валута на определена месторабота, която е необходима за закупуването на равностойната потребителска кошница със стоки и услуги в Брюксел с едно евро.

4.1. Тенденции в корекционните коефициенти

ТАБЛИЦА 12 показва стойностите на корекционните коефициенти за различните местоработи за периода 2003-2007

От тази таблица личи, че с времето корекционните коефициенти за различните местоработи са следвали различни тенденции. През периода те са немелели в 10 местоработи, а в 20 са се увеличили.

Тези данни трябва да се тълкуват с внимателно, защото стоящите зад тях икономически паритети са създадени, по-скоро за да дадат надеждна оценка на географските различия във всеки един момент, отколкото тенденции в хронологични серии. Въпреки това могат да се направят някои наблюдения.

Местоработите с най-многоброен персонал са Брюксел и Люксембург. Следващи в класирането по брой служители, за които се прилагат корекционни коефициенти са: Варезе (IT) (2,5%), Аликанте (ES) (1,6%), Карлсруе/Франкфурт (DE) (1,2%), Дъблин (IE) (0,7%) и Хага (NL) (0,6%).

4.2. Срещнати проблеми, внедрени или предложени решения

4.2.1. Получаване на надеждни претеглени стойности на потребителските разходи (малки групи служители)

Сравненията на структурата на потребителските разходи на националните служители и на длъжностните лица на ЕС настойчиво показват, че потребителските навици на длъжностните лица, живеещи и работещи в чужбина, отчетливо се различават. Ето защо не е уместно да се използват национални данни при сумирането на икономическите паритети за получаването на обща крайна стойност. Вместо това, информацията трябва да се събира от длъжностни лица на ЕС по месторабота в различните географски точки.

Тези претеглени потребителски разходи са извлечени от изследвания на семейните бюджети (ИСБ), провеждани на периодични интервали (5 до 7 години). Когато целевите групи и извадките са видимо по-малки, процентите на отговорите са сравними с тези при изследвания на бюджета на домакинствата, провеждани на национално ниво.

4.2.2. Получаване на надеждни паритети при провеждане на изследвания

Данните за цените от Европейската програма за сравнение се считат за надеждни. Въпреки това процесът на преразглеждане, целящ идентифицирането на подходящи данни за изчисляване на многостранни паритети на покупателна способност, логично се концентрира върху тези резултати, а не върху годността на данни за изчисляването на двустранни паритети на покупателна способност с Брюксел. По тази причина е желателно да се преразгледат изходните данни, което може да подобри качеството на двустранните паритети.

4.2.3. Разширяване (преход от „извън ЕС‘‘ към „вътре в ЕС‘‘)

От таблица 12 личи, че в някои местоработи, особено в някои от новите държави-членки, видимото нарастване на цените спрямо Брюксел е било особено силно. Стандартните причините за това движение са описани и количествено отразени в годишния доклад на Евростат.

ГРАФИКА 13 показва общото развитие на паритетите на покупателна способност (ППС) за новите държави-членки за периода 2004-2007 г. (2003 г.=100). От тази графика личи, че за периода 2003-2007 г. глобалният паритет е намалял с 15-25 % в Чешката република и Словакия, с 5-10 % в Литва и Полша и общо с по-малко от 5 % в Малта. За сметка на това промяната на паритета е била положителна в Естония, Кипър, Унгария и надхвърля 5 % в Словения и Латвия.

4.2.4. Неразбиране от страна на крайните потребители

Представянето на резултатите от корекционните коефициенти за юли 2007 г. предизвика особено голям брой запитвания във Варезе, Италия и в Испания, свързани с местоработите в някои нови държави-членки. Представителите на персонала в Люксембург също повдигнаха въпроси, свързани с разликата в разходите за издръжка на живота в сравнение с Брюксел.

Особени усилия бяха положени през 2007 г. за изясняването и разясняването на методиката както на представителите на персонала (като част от социалния диалог), така и на делегациите под формата на обширна кореспонденция; за делегациите бе създадена и стандартизирана презентация.

4.3. Изглаждащи техники (мобилна средна стойност)

За да се разчетат по-лесно тенденции в хронологични серии, анализаторите често прибягват до „изглаждащи техники“, целящи да намалят или елиминират колебания в данните .

„Мобилната средна стойност“ е проста изглаждаща техника, която консолидира периодичните данни в по-дълги времеви единици – например средна аритметична стойност от данните за няколко години. Колкото е по-голям броят на годините при изчисляването на средната аритметична стойност, толкова по-изгладени са сериите.

Използването на мобилна средна стойност за изглаждането на хронологични серии обаче, си има и своята обратна страна: тъй като изчислението се основава на исторически данни, хронологичната актуалност на някои променливи се губи. Освен това прилагането на мобилна средна стойност би могло да предизвика несъответствия в изравняването на покупателната способност между различните местоработи. В момента работната група по „член 64“ проучва и други техники.

5. Отражения върху бюджета от прилагането на метода за индексиране на възнагражденията и пенсиите

Методът е постигнал своите цели, защото заплатите на длъжностните лица на ЕС следват покачването на заплатите на националните служители в реално изражение.

Резултати от метода |

Основна заплата на длъжностни лица на ЕС (и пенсии) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Увеличение по текущи цени | 0,7% | 2,2% | 2,3% | 1,4% |

Брюкселски международен индекс | 1,9% | 2,2% | 2,1% | 1,4% |

Увеличение на основната заплата в реално изражение | -1,2% | 0,0% | 0,2% | 0,0% |

Кумулативно увеличение в реално изражение | -1,2% | -1,2% | -1,0% | -1,0% |

Разлика длъжностни лица на ЕС/национални служители на ЕС8 |

Увеличение на заплатите в реално изражение | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Основни заплати на длъжностни лица на ЕС | -1,2% | 0,0% | 0,2% | 0,0% |

Нетни заплати на национални служители (средно за ЕС8) | -1,2% | 0,0% | 0,2% | 0,0% |

Разлика длъжностни лица на ЕС/национални служители на ЕС8 | 0,0% | 0,0% | 0,0% | 0,0% |

Кумулативна разлика длъжностни лица на ЕС/национални служители на ЕС8 | 0,0% | 0,0% | 0,0% | 0,0% |

Като се вземат предвид промените на ставките за пенсионноосигурителни вноски и на специалния налог, длъжностните лица на ЕС са получили по-малко увеличение на заплатите в реално изражение в сравнение с националните служители.

Нетно увеличение на заплатите, отчитащо промените в ставките за пенсионно осигуряване и на специалния налог |

Нетни заплати на длъжностни лица на ЕС | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Увеличение на основните заплати в реално изражение | -1,20% | 0,00% | 0,20% | 0,00% |

Нетен ефект от промените в ставката на специалния налог | -0,2% | -0,2% | -0,2% |

Нетен ефект от промените в ставките за пенсионно осигуряване | -0,35% | -0,35% |

Нетно увеличение на заплатите в реално изражение | -1,55% | -0,55% | 0,0% | -0,2% |

Кумулативно нетно увеличение на заплатите в реално изражение | -1,5% | -2,1% | -2,1% | -2,3% |

Нетна разлика в заплатите длъжностни лица на ЕС/национални служители на ЕС8 |

Нетно увеличение на заплатите в реално изражение | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Нетни заплати на длъжностни лица на ЕС | -1,55% | -0,55% | 0,0% | -0,2% |

Нетна заплата на национални служители (средно за ЕС8) | -1,2% | 0,0% | 0,2% | 0,0% |

Разлика длъжностни лица на ЕС/национални служители на ЕС8 | -0,35% | -0,55% | -0,2% | -0,2% |

Кумулативна разлика длъжностни лица на ЕС/национални служители ЕС8 | -0,3% | -0,9% | -1,1% | -1,3% |

Очакваните промени в административните разходи, в които преобладават разходите за заплати и пенсии, са съвместими с финансовата рамка.

Таблица по функция 5, финансово планиране(извлечение от предварителния проектобюджет 2009, док. V)

Суми в млн. EUR по текущи цени | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Комисията, без пенсии | 3 441 | 3 553 | 3 709 | 3 822 | 3 934 | 4 045 | 4 164 |

Пенсии | 960 | 1 055 | 1 135 | 1 220 | 1 312 | 1 410 | 1 516 |

Други институции, без пенсии | 2 577 | 2 674 | 2 803 | 2 972 | 3 083 | 3 214 | 3 346 |

Общо функция 5 * | 6 978 | 7 282 | 7 648 | 8 014 | 8 328 | 8 669 | 9 025 |

Таван функция 5, с бележка под линия** | 7 115 | 7 457 | 7 777 | 8 088 | 8 415 | 8 755 | 9 181 |

Очакван марж по функция 5 | 137 | 175 | 129 | 74 | 87 | 86 | 156 |

* Разликата между общата стойност и сбора се дължи на закръгляване. **Таванът по функция 5 включва вноските на персонала за пенсионно осигуряване. |

6. Заключение

Системата на възнаграждения, залегнала в Правилника за длъжностните лица, гарантира равностойност на покупателната способност между длъжностните лица на Общността, като се взима предвид семейното им положение и разходите по месторабота за издръжка на живота.

Методът от 2004 г. е резултат от преговори между Съвета, администрациите на институциите на Общността и представителите на персонала. Той се прилага от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2012 г. и е довел до следните резултати:

1. От 2004 г. насам покупателната способност на заплатите на националните държавни служители на осемте референтни държави-членки е намаляла (кумулативният глобален специфичен индикатор за периода 2004-2007 г. е –1,0 %).

2. Използването на данни за алтернативни групи страни, на алтернативно претегляне или на алтернативна дефиниция на заплатите би довело до различни резултати. Например, равностойността на кумулативния глобален специфичен индикатор за периода 2004-2007 г. за ЕС25 би била +0,8 %.

3. Следвайки присъщия на метода принцип на синхронизиране, това намаление (–1,0 %) автоматично беше приложено върху нетните заплати на служителите на Общността.

4. Увеличението на ставките на пенсионноосигурителните вноски и промените в специалния налог са предизвикали допълнителна загуба на покупателна способност (–1,3 %).

5. Така комбинираният ефект върху покупателната способност на заплатите на длъжностните лица на Общността е отрицателен (–2,3 % за четири години).

6. В периода 2004-2007 г. отражението на Приложение XI върху бюджета се изразява в намаление с 1 % в реално изражение на разходите за заплати и пенсии.

7. Само поради факта, че методът се прилага автоматично бяха избегнати конфликти по време на годишните преговори.

8. Може да се каже, че заплатите на длъжностните лица на Общността са следвали икономическите и социални промени, като загубата на покупателна способност надвишава синхронизираните стойности спрямо националните служители.

9. Евростат се натъкна на няколко проблемни въпроса. С тях се заеха или ще се заемат работните групи по „член 64“ и по „член 65“ и по тази причина не се налагат изменения в Правилника за длъжностните лица.

10. Делът от БВП на ЕС на сегашната референтна извадка, с която се изчислява специфичният индикатор, е намалял през периода 2004-2007 г. и е приблизително 75 %. Няма неотложна нужда от актуализиране на извадката. През следващите години Комисията все пак може да обмисли предложение за актуализиране.

По гореизложените причини Комисията счита, че методът е постигнал целите си и е спазил принципите, установени в Приложение XI. Възможни са подобрения чрез действия, които не налагат незабавно преразглеждане на Приложение XI. Поради това Комисията счита, че не са необходими промени в Правилника за длъжностните лица

ПРИЛОЖЕНИЕ

ТАБЛИЦА 1

[pic]

[pic]

ТАБЛИЦА 2

[pic]

ТАБЛИЦА 3

[pic]

ГРАФИКА 4

[pic]

ТАБЛИЦА 5

[pic]

ГРАФИКА 6

[pic]

ТАБЛИЦА 7

[pic]

ТАБЛИЦА 8

[pic]

ТАБЛИЦА 9

[pic]

ГРАФИКА 10

[pic]

ДИАГРАМА 11

[pic]

ТАБЛИЦА 12

[pic]

ГРАФИКА 13

[pic]

[1] Автоматичната индексация на заплатите се прилага само за договорения между Съвета, Комисията и представителите на персонала период (от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2012 г.). Той съответства на периода на приложение на специалния налог.

[2] Вж. приетия през март 2008 г. от работната група по „член 65“ методически наръчник („Изчисляване на специфични индикатори в съответствие с член 65 от Правилника за длъжностните лица на ЕС“), допълнение 3.

[3] Пак там, допълнение 4, част 4.

[4] Пак там, допълнение 4, част 4.

[5] Пак там, допълнение 4, част 3.

[6] Пак там, основен текст, раздел 9.

[7] Становище на правната служба на Съвета от 30 ноември 2006 г. № 15190/06 STAT 38 FIN 556, параграфи 10, 11 и 12.