ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Предложението на Комисията за многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. (предложението за МФР)[1] определя бюджетната рамка и основните насоки за Общата селскостопанска политика (ОСП). На тази основа Комисията представя пакет от регламенти за определяне на законодателната рамка за ОСП за периода 2014—2020 г., заедно с оценка на въздействието на алтернативните сценарии за развитието на тази политика.

Настоящите предложения за реформа се основават на съобщението относно ОСП през 2020 г.[2], което очерта общи варианти на политиката, с цел да се отговори на бъдещите предизвикателства пред селското стопанство и селските райони и да се постигнат целите на ОСП, а именно: 1) жизнеспособно производство на храни; 2) устойчиво управление на природните ресурси и действия, свързани с климата; и 3) балансирано териториално развитие. Формулираните в съобщението насоки на реформата получиха след това широка подкрепа както в хода на междуинституционалния дебат[3], така и при консултацията със заинтересованите страни, състояла се в рамките на оценката на въздействието.

Като обща тема по време на този процес се очерта необходимостта от насърчаване на ефективното използване на ресурсите с оглед на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж на селското стопанство и селските райони в ЕС в съответствие със стратегията „Европа 2020“, като се запазва структурата на ОСП, изградена около два стълба, които използват допълващи се инструменти за постигането на едни и същи цели. Стълб I обхваща директните плащания и пазарните мерки, осигуряващи основно годишно подпомагане на доходите на селскостопанските производители в ЕС и подпомагане в случай на специфични смущения на пазара, а стълб ІІ обхваща развитието на селските райони, при което държавите-членки изготвят и съфинансират многогодишни програми в обхвата на една обща рамка.[4]

Чрез последователни реформи ОСП повиши пазарната насоченост на селското стопанство, като същевременно осигури подпомагане на доходите на производителите, подобри интегрирането на изискванията за опазване на околната среда и засили подпомагането за развитието на селските райони като интегрирана политика за развитие на селските райони в целия ЕС. Същият процес на реформи обаче доведе до искания за по-добро разпределяне на подпомагането между държавите-членки и в самите тях, както и до призиви за по-добро насочване на мерките, предназначени за справяне с екологичните предизвикателства и по-добро справяне с увеличената нестабилност на пазара.

В миналото реформите бяха предприемани в отговор преди всичко на ендогенни предизвикателства, от огромни излишъци до кризи, свързани с безопасността на храните; те изпълняваха функцията си както във вътрешността на ЕС, така и на международната сцена. В днешно време обаче голямата част от предизвикателствата се пораждат от фактори, външни за селското стопанство, и следователно изискват един по-широк политически отговор.

С увеличаването на рисковете пред земеделските производители, спада на производителността и свиването на печалбите вследствие на нарастващите цени на входящите производствени ресурси се очаква да продължи и натискът върху селскостопанските доходи. Поради това е необходимо да се запази подпомагането на доходите и да се усъвършенстват инструментите за по-добро управление на рисковете и за реагиране при кризисни ситуации. Силното селско стопанство е от жизнено значение за хранително-вкусовата промишленост в ЕС и за продоволствената сигурност в световен мащаб.

В същото време селското стопанство и селските райони се призовават да увеличат усилията си за постигане на амбициозните цели в областта на климата и енергетиката, както и на стратегията за биологично разнообразие, които са част от стратегията „Европа 2020“. Селскостопанските производители, които заедно с горските производители са основните лица, които управляват земи, ще се нуждаят от подкрепа при приемането и поддържането на системи за земеделие и селскостопански практики, които са особено благоприятни за постигане на целите в областта на околната среда и климата, тъй като пазарните цени не отразяват осигуряването на такива обществени блага. От съществено значение ще бъде също така да се използва във възможно най-висока степен разнообразният потенциал на селските райони, което ще допринесе за приобщаващия растеж и сближаването.

Следователно бъдещата ОСП няма да бъде политика, която се отнася само до една малка, макар и съществена част от икономиката на ЕС, а ще бъде също политика от стратегическо значение за продоволствената сигурност, околната среда и териториалния баланс. В това се състои ползата за ЕС от една действително обща политика, която осигурява най-ефективното използване на ограничените бюджетни ресурси за поддържането на устойчиво селско стопанство в целия ЕС, за решаването на важни трансгранични въпроси като изменението на климата и укрепването на солидарността между държавите-членки, като едновременно с това позволява гъвкавост при прилагането, за да се вземат предвид местните нужди.

Рамката, залегнала в предложението за МФР, предвижда ОСП да запази своята структура с два стълба, като бюджетът за всеки стълб в номинално изражение се запази на своето равнище от 2013 г. и вниманието бъде ясно насочено върху постигането на резултати по основните приоритети на ЕС. Директните плащания следва да насърчават устойчивото производство, като 30 % от предназначения за тях бюджетен пакет се определят за задължителни мерки, които ще са от полза за климата и околната среда. Равнищата на плащанията следва постепенно да се сближат, като за плащанията към големите бенефициери постепенно бъде въведена горна граница. Развитието на селските райони следва да бъде включено в обща стратегическа рамка с други фондове на ЕС с поделено управление, със засилен, ориентиран към резултатите подход и при спазване на по-ясни и усъвършенствани предварителни условия. Накрая, по отношение на пазарните мерки финансирането на ОСП следва да бъде подсилено с два инструмента извън МФР: 1) извънреден резерв за реакция при кризисни ситуации; и 2) разширяване на обхвата на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията.

На тази база основните елементи на законодателната рамка за ОСП за периода 2014—2020 г. са определени в следните регламенти:

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на правила за директни плащания за селскостопанските производители по схемите за подпомагане в рамките на общата селскостопанска политика (наричан по-долу „Регламент за директните плащания“);

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти (Общ регламент за ООП) (наричан по-долу „Общ регламент за ООП“);

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (наричан по-долу „Регламент относно развитието на селските райони“);

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансирането, управлението и наблюдението на Общата селскостопанска политика (наричан по-долу „Хоризонтален регламент“);

- Предложение за регламент на Съвета за определяне на мерки за определянето на някои помощи и възстановявания, свързани с общата организация на пазарите на селскостопански продукти;

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета по отношение на прилагането на директни плащания в полза на селскостопанските производители за 2013 година;

- Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на режима на схемата за единно плащане и подпомагането за лозарите.

Регламентът за развитие на селските райони се основава на предложението, представено от Комисията на 6 октомври 2011 г., в което се установяват общи правила за всички фондове, действащи в обхвата на Обща стратегическа рамка[5]. Ще последва регламент относно схемата за най-нуждаещите се лица, финансирането за която вече е включено в друга функция на МФР.

Освен това се подготвят и нови правила за публикуване на информация относно бенефициерите, като се вземат под внимание възраженията на Съда на Европейския съюз с оглед намирането на най-подходящия начин за съчетаване на правото на бенефициерите на защита на личните данни с принципа на прозрачност.

2. РЕЗУЛТАТИ ОТ ОБСЪЖДАНИЯТА СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

Въз основа на оценката на настоящата рамка на политиката и на анализ на бъдещите предизвикателства и нужди, в оценката на въздействието се оценява и съпоставя въздействието на три алтернативни сценария. Това е резултат от продължителен процес, започнал през април 2010 г. и направляван от междуведомствена група, която направи задълбочен количествен и качествен анализ, включващ определянето на изходни параметри под формата на средносрочни прогнози за селскостопанските пазари и доход до 2020 г. и моделиране на въздействието на различните сценарии на политика върху икономическото състояние на сектора.

Трите сценария, разработени при оценката на въздействието, са следните: 1) сценарий на корекция, при който продължава използването на настоящата рамка на политиката, като се отстраняват най-важните ѝ недостатъци, като например разпределението на директните плащания; 2) сценарий на интеграция, който предполага значителни промени в политиката под формата на по-добро насочване и обвързване с околната среда на директните плащания и засилено стратегическо насочване на политиката за развитие на селските райони в условията на по-добра координация с останалите политики на ЕС, както и разширяване на правното основание за по-широкообхватно сътрудничество между производителите; и 3) сценарий на пренасочване, който пренасочва политиката изключително към околната среда, с постепенно премахване на директните плащания, като се приема, че производственият капацитет може да се запази без подпомагане и че социално-икономическите нужди на селските райони могат да бъдат задоволени посредством други политики.

На фона на икономическата криза и натиска върху публичните финанси, на които ЕС отговори със стратегията „Европа 2020“ и предложението за МФР, и трите сценария придават различна тежест на всяка от трите цели на бъдещата ОСП, която е насочена към постигане на по-конкурентоспособно и устойчиво селско стопанство в жизнените селски райони. С оглед постигането на по-добро съгласуване със стратегията „Европа 2020“, по-специално по отношение на ефективното използване на ресурсите, ще става все по-важно да се подобри селскостопанската производителност чрез изследователска дейност, трансфер на знания и насърчаване на сътрудничеството и иновациите (включително и чрез европейското партньорство за иновации в областта на селскостопанската производителност и устойчивост). Доколкото селскостопанската политика на ЕС вече не се развива при условия на политика, нарушаващи свободната търговия, се очаква по-нататъшното либерализиране да окаже допълнителен натиск върху сектора, особено в рамките на Програмата за развитие от Доха (ПРД) или Споразумението за свободна търговия с Меркосур.

Трите сценария за развитие на политиката бяха изготвени с оглед на предпочитанията, изразени по време на консултацията, проведена в контекста на оценката на въздействието. Заинтересованите страни бяха поканени да представят мнения в периода 23.11.2010 г.—25.1.2011 г., а на 12.1.2011 г бе сформиран консултативен комитет. Основните елементи са обобщени по-долу[6]:

1. повечето от заинтересованите страни изразиха съгласие относно необходимостта от стабилна ОСП, основана на структура с два стълба, за да се преодолеят предизвикателствата, свързани с продоволствената сигурност, устойчивото управление на природните ресурси и териториалното развитие;

2. повечето от участниците са на мнение, че ОСП следва да играе роля в стабилизирането на пазарите и на цените;

3. заинтересованите страни са на различни мнения по отношение на насочеността на подпомагането (особено преразпределянето на директната помощ и определянето на горна граница на плащанията);

4. съществува съгласие, че и двата стълба могат да играят важна роля за засилване на действията, свързани с климата, и подобряването на екологичните показатели в полза на обществото на ЕС. Въпреки че много селскостопански производители смятат, че това вече се осъществява понастоящем, широката общественост е на мнение, че плащанията по стълб I могат да бъдат използвани по-ефективно;

5. участниците желаят всички части на ЕС, включително по-слабо облагодетелстваните райони, да бъдат част от бъдещия растеж и развитие;

6. много от участниците подчертаха значението на интегрирането на ОСП с други политики, като политиките в областта на околната среда, здравето, търговията, развитието;

7. иновациите, развитието на конкурентоспособни предприятия и осигуряването на обществени блага на гражданите на ЕС се смятат за начини за привеждане на ОСП в съответствие със стратегията „Европа 2020“.

С оценката на въздействието бе направена следната съпоставка между трите алтернативни сценария на политика:

Сценарият на пренасочване би ускорил структурното приспособяване в селскостопанския сектор, като прехвърли производството към най-рентабилните райони и най-печелившите сектори. Макар че значително ще увеличи средствата, предназначени за опазването на околната среда, този сценарий същевременно ще изложи сектора на по-големи рискове поради ограничените възможности за намеса на пазара. Освен това той ще има значителна социална и екологична цена, тъй като по-слабо конкурентоспособните райони ще бъдат изправени пред значителни загуби на доходи и влошаване на околната среда, вследствие на това, че политиката ще изгуби възможностите за въздействие чрез директните плащания, свързани с изискванията за кръстосано спазване.

В другия край на спектъра сценарият на корекция ще даде най-добра възможност за приемственост в политиката с ограничени, но осезаеми подобрения, както по отношение на конкурентоспособността в селското стопанство, така и по отношение на екологичните показатели. Съществуват обаче сериозни съмнения дали този сценарий може по подходящ начин да посрещне важните климатични и екологични предизвикателства на бъдещето, които също са в основата на дългосрочната устойчивост на селското стопанство.

Сценарият на интеграция открива нови възможности за по-добро насочване на директните плащания и обвързването им с околната среда. Анализът показва, че обвързването с околната среда е възможно на разумна цена за селскостопанските производители, въпреки че някои административни тежести не могат да се избегнат. Също така е възможен нов тласък в развитието на селските райони, при условие че държавите-членки и регионите използват ефективно новите възможности и че общата стратегическа рамка с други фондове на ЕС не елиминира взаимодействието със стълб І и не отслабва характерните силни страни на развитието на селските райони. Ако се постигне правилното съотношение, този сценарий е най-подходящ за постигане на дългосрочната устойчивост на селското стопанство и на селските райони.

На тази основа в оценката на въздействието се стига до заключението, че сценарият на интеграция е най-балансираният с оглед на постепенното привеждане на ОСП в съответствие със стратегическите цели на ЕС и такъв баланс съществува и при прилагането на отделните елементи в законодателните предложения. От съществено значение ще бъде също така и разработването на рамка за измерване на резултатите от ОСП с общ набор от показатели, свързани с целите на политиката.

В хода на целия процес опростяването се разглеждаше като важно съображение и то трябва да бъде стимулирано по различни начини, например чрез рационализиране на кръстосаното спазване и пазарните инструменти или чрез разработването на схема за подпомагане на дребните селскостопански производители. Освен това повишаването на обвързаността на директните плащания с околната среда следва да бъде предвидено по такъв начин, че да се сведе до минимум административната тежест, включително разходите за проверки.

3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Предлага се да се запази настоящата структура на ОСП с два стълба, със задължителни годишни мерки с общо приложение в стълб І, допълнени с доброволни мерки, които да съответстват в по-голяма степен на националните и регионалните особености в рамките на многогодишен програмен подход в стълб ІІ. Целта на новата форма на директните плащания обаче е възползване в по-голяма степен от взаимодействията със стълб ІІ, който от своя страна е включен в обща стратегическа рамка за по-добра координация с другите фондове на ЕС със споделено управление.

На тази основа се запазва също така настоящата структура от четири основни правни инструмента, въпреки че обхватът на регламента относно финансирането се разширява, така че да се включат общите разпоредби в настоящия т.нар. хоризонтален регламент.

Предложенията са в съответствие с принципа на субсидиарност. ОСП е действително една обща политика: тя представлява област на споделена компетентност между ЕС и държавите-членки, която се регулира на равнището на ЕС с цел да се запази устойчивото и разнообразно селско стопанство в целия ЕС, като се решават важни трансгранични въпроси като изменението на климата и засилването на солидарността между държавите-членки. С оглед на значимостта на бъдещите предизвикателства, свързани с продоволствената сигурност, околната среда и териториалното равновесие, ОСП остава политика със стратегическо значение за осигуряването на най-ефективния отговор на предизвикателствата пред политиката и на най-ефикасното използване на бюджетните ресурси. Предлага се освен това да се запази настоящата структура на инструментите в два стълба, като държавите-членки имат по-голяма свобода да вземат решения, съответстващи на местните им особености и да съфинансират стълб ІІ. Новото европейско партньорство за иновации и новият набор от инструменти за управление на риска също попадат в стълб ІІ. Същевременно политиката ще съответства по-пълно на стратегията „Европа 2020“ (включително обща рамка с други фондове на ЕС) и ще бъдат въведени редица подобрения и елементи на опростяване. И накрая, извършеният анализ в рамките на оценката на въздействието недвусмислено показва цената на бездействието, изразена под формата на отрицателни икономически, екологични и социални последствия.

В регламента за развитие на селските райони се доразвива стратегическият подход, въведен през настоящия период, който оказа положително влияние в държавите-членки, разработващи стратегии и програми на базата на SWOT анализ за приспособяване на намесата към националната и регионалната специфика по възможно най-добър начин. Новият механизъм за достигане на целите е насочен към укрепване на стратегическия подход — включително чрез набелязването на ясно определени общи приоритети за развитие на селските райони на равнището на ЕС (със съответните показатели за общите цели), както и чрез нанасянето на необходимите корекции въз основа на натрупания до момента опит.

Регламентът също така обхваща Европейското партньорство за иновации „Селскостопанска производителност и устойчивост“, насочено към стимулиране на ефективното използване на ресурсите, попълване на липсващите звена между научните изследвания и практиката и насърчаване на иновациите като цяло. Партньорството се осъществява чрез оперативни групи, отговарящи за проекти за иновации, и се поддържа посредством мрежа.

Въз основа на предложението, представено от Комисията на 5 октомври 2011 г., с което се определят общи правила за всички фондове, функциониращи в обхвата на Обща стратегическа рамка, стълб ІІ на ОСП следва да работи по координиран и допълващ начин със стълб I и с други фондове на ЕС (по-конкретно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР). Фондовете са обхванати от Обща стратегическа рамка (ОСР) на равнището на ЕС, която ще бъде транспонирана в договори за партньорство на национално равнище, включващи общи цели и правила за тяхната работа. Определянето на общи правила за всички фондове, функциониращи в обхвата на Обща стратегическа рамка, ще улесни обработката на проектите както за бенефициерите, така и за националните органи, и също така ще улесни изпълнението на интегрирани проекти.

В този контекст политиката за развитие на селските райони запазва дългосрочните стратегически цели за принос към конкурентоспособността на селското стопанство, устойчиво управление на природните ресурси и дейностите, свързани с климата, и балансирано териториално развитие на селските райони. В съответствие със стратегията „Европа 2020“ тези широки цели за подпомагане на развитието на селските райони през периода 2014—2020 г. са формулирани по-подробно чрез следните шест общоевропейски приоритета:

- поощряване на трансфера на знания и иновациите в селското и горското стопанство и селските райони;

- повишаване на конкурентоспособността на всички видове селскостопанска дейност и укрепване жизнеспособността на стопанствата;

- насърчаване на добро организиране на хранителната верига и управление на риска в селското стопанство;

- възстановяване, опазване и укрепване на екосистемите, зависещи от селското и горското стопанство;

- насърчаване на ефективното използване на ресурсите и подпомагане на прехода към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика в селското стопанство, сектора на храните и горския сектор;

- насърчаване на социалното приобщаване, намаляването на бедността и икономическото развитие в селските райони.

Тези приоритети трябва да бъдат в основата на програмирането, включително определянето на целеви показатели по всеки един от тях. В регламента се включват правила относно изготвянето, одобрението и преразглеждането на програмите, които до голяма степен следват настоящите правила, и се разкриват възможности за създаване на подпрограми (например за млади селскостопански производители, дребни селскостопански производители, планински райони, къси вериги на доставки), които се ползват с по-висок интензитет на помощта.

Списъкът на индивидуалните мерки беше рационализиран и индивидуалните мерки бяха преразгледани, като бяха въведени редица корекции за разрешаване на въпроси във връзка с обхвата, прилагането и усвояването, повдигнати през настоящия период. Тъй като за повечето мерки съществува потенциал да обслужват повече от една цел или приоритет, вече не се счита за уместно те да бъдат групирани в оси; програмирането въз основа на приоритети следва да гарантира балансирани програми. Създава се специфична мярка за биологичното земеделие и се определят нови граници на районите със специфични природни ограничения. Подобрени са разпоредбите за подпомагане на съвместни дейности по опазване на околната среда.

Приложимата понастоящем мярка за сътрудничество е значително подсилена и обхватът ѝ е разширен, така че да се обхване широк спектър от различни видове сътрудничество (икономическо, екологично и социално) между широк спектър от потенциални бенефициери. В момента тя изрично обхваща пилотни проекти, както и сътрудничество през национални и регионални граници. Подходът „LEADER“ и подходите за изграждане на мрежи ще продължат да играят решаваща роля, особено за развитието на селските райони и разпространяването на иновациите. Подпомагането по линия на „LEADER“ ще се съгласува и координира с подпомагането за местно развитие от други фондове на ЕС със съвместно управление. Награда за местни иновативни проекти за сътрудничество ще подпомага трансграничните инициативи в подкрепа на иновациите.

Набор от инструменти за управление на риска, включително подпомагане на взаимоспомагателни фондове и нов инструмент за стабилизиране на доходите, предлага нови възможности за справяне със силните колебания на селскостопанските пазари, които се очаква да продължат в средносрочен план.

С премахването на досегашната осева система също така ще се опрости програмирането от страна на държавите-членки.

На последно място се предлага да бъде доразвита Общата рамка за мониторинг и оценка (ОРМО), въведена през текущия период, която ще бъде опростена и усъвършенствана въз основа на натрупания до момента опит. За целите на мониторинга и оценката приоритетите на политиката ще бъдат свързани с общ списък с показатели.

4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

В предложението за МФР се предвижда значителна част от бюджета на ЕС да продължи да бъде насочена към селското стопанство, което е обща политика със стратегическо значение. Затова се предлага ОСП да се съсредоточи върху основните си дейности, като за периода 2014—2020 г. се отпуснат 317,2 млрд. EUR за стълб І и 101,2 млрд. EUR за стълб ІI по текущи цени.

Финансирането по стълб І и стълб ІІ се допълва от допълнително финансиране в размер на 17,1 млрд. EUR, от които 5,1 млрд. EUR за научноизследователска дейност и иновации, 2,5 млрд. EUR за безопасност на храните и 2,8 млрд. EUR за подпомагане с храна на най-нуждаещите се лица по други функции на МФР, както и 3,9 млрд. EUR в нов резерв за кризисни ситуации в сектора на селското стопанство и до 2,8 млрд. EUR в Европейския фонд за приспособяване към глобализацията извън МФР, като по този начин общият бюджет достига 435,6 млрд. EUR за периода 2014—2020 г.

По отношение на разпределението на подпомагането между държавите-членки, се предлага за всички държави-членки, чиито директни плащания са под 90 % от средната стойност за ЕС, да бъде намалена с една трета разликата между директните плащания и тези 90 % от средната стойност за ЕС. На тази основа се изчисляват националните тавани в регламента за директните плащания.

Разпределението на подпомагането за развитие на селските райони се основава на обективни критерии, обвързани с целите на политиките, като се отчита настоящото разпределение. Както и понастоящем, по-слабо развитите региони следва да продължат да се ползват от по-високите ставки на съфинансиране, които ще се прилагат и за някои мерки като трансфер на знания, групи производители, сътрудничество и Leader.

Въвежда се и известна гъвкавост на прехвърлянията между стълбовете (до 5 % от директните плащания): прехвърлянето от стълб І към стълб ІІ ще позволи на държавите-членки да засилят политиката си за развитие на селските райони, а прехвърлянето от стълб ІІ към стълб І е за тези държави-членки, в които равнището на директните плащания остава под 90 % от средното за ЕС.

Данни относно финансовото въздействие на предложенията за реформа на ОСП са представени във финансовата обосновка, придружаваща предложенията.

2011/0282 (COD)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 42 и 43 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия[7],

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[8],

като взеха предвид становището на Комитета на регионите[9],

след консултация с Европейския надзорен орган по защита на данните[10]

в съответствие с обикновената законодателна процедура,

като има предвид, че:

8. В съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Общата селскостопанска политика през 2020 г: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“[11] (по-нататък наричано „Съобщението „ОСП през 2020 г.“) се определят потенциалните предизвикателства, цели и посоки за Общата селскостопанска политика (по-нататък наричана „ОСП“) след 2013 г. ОСП трябва да бъде реформирана, считано от 1 януари 2014 г., с оглед на дебата във връзка с това съобщение. Тази реформа трябва да обхване всички основни инструменти в рамките на ОСП, включително Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[12]. Предвид обхвата на реформата е целесъобразно Регламент (ЕО) № 1698/2005 да бъде отменен и да бъде заменен с нов текст.

9. Политиката за развитие на селските райони следва да придружава и допълва директните плащания и пазарните мерки на ОСП и по този начин да допринася за целите на тази политика, определени в Договора за функционирането на Европейския съюз (по-нататък наричан „Договорът“). Политиката за развитие на селските райони следва също така да интегрира основните цели на политиката, посочени в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. „Европа 2020: Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“[13] (по-нататък наричано Стратегията „Европа 2020“), и да бъде съвместима с главните цели на политиката за икономическо и социално сближаване, определени в Договора.

10. Тъй като целта на настоящия регламент, а именно развитие на селските райони, не може да се постигне задоволително от държавите-членки предвид връзките между него и другите инструменти на Общата селскостопанска политика, степента на несъответствията между различните селски райони и ограниченията на финансовите ресурси на държавите-членки в разширения Европейски съюз и следователно може да се постигне по-добре на равнището на ЕС чрез дългогодишна гаранция за финансиране от Съюза и чрез насочване към неговите приоритети, Европейският съюз може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, определен в член 5, параграф 3 от Договора за Европейския съюз. Съобразно принципа на пропорционалност, изложен в член 5, параграф 4 от Договора, настоящият регламент не превишава това, което е необходимо за постигането на тази цел.

11. На Комисията следва да се предостави правомощието съгласно член 290 от Договора да приема делегирани актове с оглед приемането на допълнения или изменения на някои несъществени елементи от настоящия регламент. От особена важност е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа, включително на експертно равнище. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета в срок и по подходящ начин.

12. За да се гарантира устойчивото развитие на селските райони е необходимо насочване към ограничен брой ключови приоритети, свързани с трансфер на знания и иновации в областта на селското и горското стопанство и селските райони, конкурентоспособност на всички видове селскостопанска дейност и жизнеспособност на стопанствата, организация на хранителната верига и управление на риска в селското стопанство, възстановяване, опазване и укрепване на екосистемите, зависещи от селското и горското стопанство, ефективно използване на ресурсите и преход към нисковъглеродна икономика в селскостопанския сектор, сектора на храните и горския сектор, както и насърчаване на социалното приобщаване, намаляването на бедността и икономическото развитие на селските райони. За тази цел трябва да бъде отчетено разнообразието на условията, които дават отражение върху селските райони с различни характеристики или различни категории потенциални бенефициери и междусекторните цели във връзка с иновациите, околната среда и изменението на климата. Дейностите за смекчаване на последиците следва да са свързани с ограничаване на емисиите в селското и горското стопанство от основни дейности като животновъдство и използване на торове и с опазване на поглъщателите на въглерод и подобряване на поглъщането на въглерода по отношение на земеползването, промените в земеползването и горския сектор. Приоритетът на Съюза за развитие на селските райони, свързан с трансфера на знания и иновации в областта на селското и горското стопанство и селските райони, следва да се прилага в хоризонтален план спрямо другите приоритети на Съюза за развитие на селските райони.

13. Приоритетите на Съюза за развитие на селските райони следва да се изпълняват в рамките на устойчивото развитие и насърчаването на целта на Съюза за опазване и подобряване на околната среда, залегнала в членове 11 и 19 от Договора, като се взема предвид принципът „замърсителят плаща“. Държавите-членки следва да предоставят информация относно подкрепянето на целите във връзка с изменението на климата в съгласие с намерението да се отделят поне 20 % от бюджета на Съюза за тази цел, като използват приетата от Съюза методология.

14. Дейностите на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (наричан по-нататък „ЕЗФРСР“) и проектите, които се финансират от него, следва да са съгласувани и съвместими с подпомагането по линия на други инструменти на ОСП. С оглед гарантиране на оптимално разпределение и ефикасно използване на ресурсите на Съюза, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определяне на изключения от правилото в обхвата на настоящия регламент да не се отпуска помощ за дейности, подпомагани в рамките на общи организации на пазара.

15. С цел осигуряване на незабавно стартиране и ефективно изпълнение на програмите за развитие на селските райони подпомагането от ЕЗФРСР следва да се основава на наличието на добри административни рамкови условия. Следователно държавите-членки следва да оценят спазването на определени предварителни условия. Всяка държава-членка следва да изготви или национална програма за развитие на селските райони за цялата си територия, или пакет от регионални програми. Във всяка програма следва да се определи стратегия за изпълнение на целите, свързани с приоритетите на Европейския съюз за развитие на селските райони, и набор от мерки. Програмирането следва да съблюдава приоритетите на Съюза за развитие на селските райони, като същевременно е съобразено с националния контекст и допълва останалите политики на ЕС, по-специално селскостопанската пазарна политика, политиката на сближаване и общата политика в областта на рибарството. Държавите-членки, които предпочитат пакет от регионални програми, следва да могат да изготвят също национална рамка без специално предвидени бюджетни средства, за да улеснят координирането между регионите при преодоляването на предизвикателствата, обхващащи територията на цялата страна.

16. Държавите-членки следва да са в състояние да включат в своите програми за развитие на селските райони тематични подпрограми за задоволяване на специфичните нужди в районите с особено значение за тях. Тематичните подпрограми следва да обслужват, наред с други, млади селскостопански производители, дребни стопанства, планински райони и изграждането на къси вериги на доставки. Тематичните подпрограми следва да се използват също за създаване на възможности за вземане на мерки за преструктуриране на селскостопанските сектори, които имат решаващо въздействие върху развитието на селските райони. Като средство за укрепване на ефикасната намеса на такива тематични подпрограми на държавите-членки следва да се разреши да предоставят по-големи размери на помощта за някои дейности в обхвата на тези програми.

17. В програмите за развитие на селските райони следва да се идентифицират нуждите на обхванатия район и да се описва последователна стратегия за задоволяването на тези нужди в контекста на приоритетите на ЕС за развитие на селските райони. Тази стратегия следва да се основава на определянето на цели. Трябва да бъдат установени връзките между идентифицираните нужди, определените цели и избора на мерки за задоволяването на тези нужди. Програмите за развитие на селските райони следва също така да съдържат цялата необходима информация за оценката на тяхното съответствие с изискванията на настоящия регламент.

18. Целите в програмите за развитие на селските райони следва да се определят въз основа на единен набор от целеви показатели за всички държави-членки. За улеснение трябва да бъдат определени областите, обхванати от тези показатели, в съответствие с приоритетите на ЕС за развитие на селските райони. Предвид хоризонталното прилагане на приоритета на ЕС за развитие на селските райони, свързан с трансфера на знания в областта на селското и горското стопанство, намесите в рамките на този приоритет следва да се разглеждат като способстващи за постигането на целевите показатели, определени за останалите приоритети на ЕС.

19. Необходимо е да се установят определени правила за програмиране и преглед на програмите на развитие на селските райони. Следва да се предвиди по-облекчена процедура за преглед, при която не се засяга стратегията на програмите или съответното финансово участие на Съюза.

20. За осигуряването на правна сигурност и яснота по отношение на процедурата, която трябва да се спазва в случай на внасяне на изменения в програмите, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове по отношение на определянето на критериите, въз основа на които предложените изменения на количествено измеримите цели по програмите се считат за основни, което поражда необходимост програмата да бъде изменена посредством акт за изпълнение съгласно член 91 от настоящия регламент.

21. Развитието и специализацията на селското и горското стопанство и конкретните предизвикателства, пред които се изправят микро-, малките и средните предприятия (наричани по-нататък „МСП“) в селските райони, изискват подходящо ниво на техническо и икономическо обучение, както и увеличаване на възможностите за достъп до и обмен на познания и информация, включително под формата на разпространение на най-добрите производствени практики в областта на селското и горското стопанство. Дейностите за трансфер на знания и информация не трябва да бъдат единствено под формата на традиционни курсове за обучение, а да бъдат пригодени към нуждите на участниците в селскостопанската дейност. Ето защо следва да се подпомагат и семинари, индивидуално обучение, демонстрационни дейности, акции за осведомяване, а също така и схеми за краткосрочен обмен на опит и посещения на стопанства. Придобитите знания и информация следва да позволят на селскостопанските производители, собствениците на гори, заетите лица в хранителната промишленост и селскостопанските МСП да повишат по-специално своята конкурентоспособност и ефективното използване на ресурсите и да подобрят своите екологични показатели, като същевременно допринасят за устойчивостта на икономиката в селските райони. За да се гарантира ефективното постигане на тези резултати от трансфера на знания и действията за осведомяване, е нужно доставчиците на услуги по трансфер на знания да разполагат с всички необходими възможности.

22. С оглед да се гарантира, че органите, предоставящи услуги по трансфер на знания, са в състояние да предложат услуги с качество и характер, които съответстват на целите на политиката за развитие на селските райони, за да се осигури по-добро целево насочване на средствата и да се гарантира, че схемите за обмен на опит и посещенията на стопанства са ясно разграничени от подобните дейности в обхвата на други схеми на ЕС, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове по отношение на минималните квалификации на органите, предоставящи трансфер на знания, допустимите разходи и продължителността и съдържанието на схемите за обмен на опит и посещения на стопанства.

23. Консултантските услуги в областта на селското стопанство помагат на селскостопанските производители, горските производители и МСП в селските райони да подобрят устойчивото управление и общата ефективност на техните стопанства или предприятия. Ето защо следва да се поощрява разкриването на такива услуги и използването на консултации от селскостопанските производители, горските производители и МСП. С оглед да се повиши качеството и ефективността на предлаганите консултации, следва да се въведе разпоредба за минималните квалификации и редовното обучение на консултантите. Консултантските услуги за селскостопанска дейност, предвидени в Регламент (ЕС) № HR/2012 на Европейския парламент и на Съвета от […] г.[14], следва да подпомогнат селскостопанските производители да оценят по-добре ефективността на своите земеделски стопанства и да определят необходимите подобрения във връзка със законоустановените изисквания за управление, доброто земеделско и екологично състояние, селскостопанските практики, благоприятни за климата и опазването на околната среда, установени в Регламент (ЕС) № DP/2012 на Европейския парламент и на Съвета от […] г.[15], изискванията или дейностите за смекчаване на последиците от и адаптиране към изменението на климата, биологичното разнообразие, опазването на водите, уведомяването за болести по животните и иновациите най-малко като предвидените в приложение I към Регламент (ЕС) № HR/2012. Когато е приложимо, консултациите следва да включват и стандартите за безопасност на труда. Консултациите могат да включват въпроси, свързани с икономическата, селскостопанската или екологичната ефективност на стопанството или предприятието. Услугите по управление на стопанства и услуги по заместване в стопанства следва да помагат на селскостопанските производители да подобрят и улеснят управлението на своите стопанства.

24. За да се гарантира, че институциите и органите, предоставящи консултантски услуги, са в състояние да предложат консултации с качество и характер, които съответстват на целите на политиката за развитие на селските райони, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието за приемане на актове във връзка с допълнителното конкретизиране на минималните квалификации на институциите и органите, предоставящи консултации.

25. Схемите на равнището на ЕС или националните схеми за качество на селскостопанските продукти и храните осигуряват на потребителите гаранции за качеството и характеристиките на продукта или производствения процес, използван в резултат на участието на селскостопанските производители в такива схеми, постигат добавена стойност за съответните продукти и разширяват техните пазарни възможности. Ето защо селскостопанските производители трябва да се поощряват да участват в такива схеми. С оглед на факта, че към момента на включване в такива схеми и през първите години на участието им в тях селскостопанските производители трябва да поемат допълнителни разходи и задължения вследствие на участието си, които не се компенсират изцяло от пазара, подпомагането трябва да се ограничи до включилите се нови участници и да обхваща период, който не превишава пет години. Предвид специфичните особености на памука като селскостопански продукт трябва да бъдат обхванати и схемите за качество на памука. С цел осигуряване на ефикасно и ефективно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове по отношение на схемите за качество на ЕС, които може да попадат в обхвата на тази мярка.

26. С оглед подобряване на икономическите и екологичните показатели на земеделските стопанства и предприятията в селските райони, повишаване на ефективността на сектора за търговия и преработка на селскостопански продукти, осигуряване на необходимата инфраструктура за развитието на селското стопанство и подпомагане на непроизводствените инвестиции, необходими за постигането на екологични цели, трябва да бъде осигурена подкрепа за инвестициите във физически активи, допринасящи за постигането на тези цели. През програмния период 2007—2013 г. различни сфери на намеса бяха обхванати от разнообразни мерки. С цел опростяване и за да се създадат възможности за бенефициерите да планират и осъществяват интегрирани проекти с повишена добавена стойност, всички видове инвестиции във физически активи следва да бъдат обхванати от една мярка. Държавите-членки следва да определят праг за земеделските стопанства, които отговарят на условията за предоставяне на помощ за инвестиции, свързани с подпомагане на жизнеспособността на стопанствата, въз основа на резултатите от анализ на силните и слабите страни, възможностите и заплахите (SWOT анализ) като средство за по-добро целево насочване на помощта.

27. Производственият потенциал на селскостопанския сектор е подложен на заплаха от прекъсвания и щети в резултат на природни бедствия в по-голяма степен от другите сектори. С цел да се подпомогне жизнеспособността и конкурентоспособността на стопанствата в контекста на такива бедствия следва да се предвиди помощ за селскостопанските производители за възстановяване на увредения селскостопански потенциал. Държавите-членки следва също така да гарантират, че не се допуска свръхкомпенсация за вредите в резултат на комбиниране на схеми за обезщетение на равнището на ЕС (в частност мярката за управление на риска), национални и частни схеми за обезщетение. С цел осигуряване на ефикасно и ефективно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на допустимите разходи по тази мярка.

28. Разкриването и развитието на нови икономически дейности под формата на нови стопанства, нови предприятия или нови инвестиции в неселскостопански дейности е от централно значение за развитието и конкурентоспособността на селските райони. Дадена мярка за развитие на стопанствата и предприятията следва да улеснява първоначалното установяване на млади селскостопански производители и структурното приспособяване на техните стопанства след първоначалното им установяване, стартирането на неселскостопански дейности на младите селскостопански производители и учредяването и развитието на неселскостопански МСП в селските райони. Освен това следва да се насърчава развитието на малки стопанства, които са потенциално жизнеспособни от икономическа гледна точка. С цел гарантиране на жизнеспособността на новите икономически дейности, предвидени в тази мярка, помощта следва да се предоставя само при представянето на бизнес план. Помощта за създаване на предприятия следва да обхваща единствено първоначалния период от жизнения цикъл на предприятието и да не се превръща в оперативна помощ. Следователно, ако държавите-членки са избрали да предоставят помощ на вноски, тези вноски следва да се отпускат за максимален период от пет години. Освен това, за да се насърчи преструктурирането на селскостопанския сектор, следва да се осигури подпомагане под формата на годишни плащания за селскостопанските производители, които участват в схемата за дребни селскостопански производители, установена в дял V от Регламент (ЕС) № DP/2012, които се задължат да прехвърлят цялото си стопанство и съответните права на плащане на друг селскостопански производител, който не участва в тази схема

29. МСП формират гръбнака на икономиката в селските райони на ЕС. Развитието на стопанства и неселскостопански предприятия следва да е насочено към насърчаване на заетостта и разкриване на качествени работни места в селските райони, запазване на вече съществуващите работни места, намаляване на сезонните колебания в заетостта, развитие на неселскостопанските сектори извън селското стопанство, преработката на селскостопански продукти и хранително-вкусовата промишленост, като същевременно се насърчават бизнес интеграцията и местните междуотраслови връзки. Следва да се насърчават проекти, които обединяват едновременно земеделие, селски туризъм — чрез насърчаване на устойчив и отговорен туризъм в селските райони, природно и културно наследство, както и инвестициите в енергия от възобновяеми източници.

30. С цел осигуряване на ефикасно и ефективно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР и гарантиране защитата на правата на бенефициерите и с оглед избягване на дискриминацията между тях, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на условията, при които юридическите лица могат да се разглеждат като млади селскостопански производители, определянето на гратисен период за придобиване на професионални умения, минималното съдържание на бизнес плановете и критериите, които ще се използват от държавите-членки за определяне на малки стопанства и на горните и долните прагове за определяне на допустимостта на дадена дейност в рамките на помощта за млади селскостопански производители или респективно за развитие на малки стопанства.

31. Изграждането на местна инфраструктура и местни основни услуги в селските райони, включително за дейности за отдих и културни дейности, обновяването на селата и дейностите, насочени към възстановяване и подобряване на културното и природното наследство на селата и ландшафта в селските райони, е основен елемент от всяко усилие за реализиране на потенциала за растеж и насърчаване на устойчивостта на селските райони. Ето защо следва да се предоставя помощ за действия с тези цели, включително достъпа до информационни и комуникационни технологии и развитието на скоростна и високоскоростна широколентова мрежа. В съответствие с тези цели следва да се насърчава развитието на услуги и инфраструктура, които водят до социално приобщаване и обръщане на тенденциите за социален и икономически спад и обезлюдяване на селските райони. С оглед постигане на максималната ефективност за тази помощ, обхванатите проекти следва да се изпълняват в съответствие с плановете за развитие на общините и на техните основни услуги, когато са налице такива планове, разработени от една или повече селски общности. С оглед осигуряване на съгласуваност с целите на Съюза във връзка с климата, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на видовете инфраструктура за енергия от възобновяеми източници, които са допустими за подпомагане.

32. Горското стопанство е неразделна част от развитието на селските райони и помощите за устойчиво и съобразено с климата използване на земята следва да включват развитието на горските райони и устойчивото управление на горите. През програмния период 2007—2013 г. различни типове помощ за инвестиции в горски дейности и управление на горите бяха обхванати от редица разнообразни мерки. В интерес на опростяването, а и за да се създадат възможности за бенефициерите да планират и осъществяват интегрирани проекти с повишена добавена стойност, всички видове инвестиции в горски дейности и управление на горите следва да бъдат обхванати от една мярка. Тази мярка трябва да обхваща увеличаването и подобряването на горските ресурси чрез залесяване на земи и създаване на агро-лесовъдни системи, съчетаващи екстензивно земеделие и горски стопанства, възстановяване на гори, претърпели поражения от пожари или други природни бедствия и подходящи превантивни мерки, инвестиции в нови технологии за лесовъдство и в преработката и търговията на горски продукти, насочени към подобряване на икономическите и екологичните показатели на горските производители, и неизгодни инвестиции, които подобряват устойчивостта на горските екосистеми на изменението на климата и екологичната им стойност. При предоставянето на помощта следва да се избягва нарушаването на конкуренцията и да се постигне пазарен неутралитет. Поради това следва да бъдат наложени ограничения, свързани с мащаба и правния статут на бенефициерите. Превантивните мерки срещу пожари следва да обхващат районите, класифицирани от държавите-членки с висок или среден риск от пожари. Всички превантивни мерки трябва да са част от план за опазване на горите. Настъпването на природно бедствие в случай на действия за възстановяване на увреден горски потенциал следва да е предмет на официално признаване от научна обществена организация. Мерките за горските стопанства следва да се приемат в контекста на гаранциите, дадени от ЕС и държавите-членки на международно ниво, и следва да се основават на националните или поднационалните планове за горите на държавите-членки или на еквивалентни инструменти, при които се вземат предвид задълженията, поети на конференциите на министрите по опазване на горите в Европа. Такава мярка следва да допринася за прилагането на стратегията на ЕС за горите[16]. За да се гарантира, че залесяването на земеделска земя е съгласувано с целите на политиката в областта на околната среда, на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове съгласно член 290 от Договора по отношение на определянето на някои минимални изисквания по отношение на околната среда.

33. С цел осигуряване на ефикасно и ефективно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на условията, при които държавите-членки установяват настъпването на природно бедствие, нашествие от вредители или болест, и определянето на вида превантивни мерки, които отговарят на условията за подпомагане по линия на ЕЗФРСР.

34. Организациите на производителите помагат на селскостопанските производители да посрещат съвместно предизвикателствата, свързани с нарастващата конкуренция и консолидирането на пазарите надолу по веригата във връзка с предлагането на техните продукти на включително на местните пазари. Ето защо следва да се насърчава създаването на организации на производителите. С оглед осигуряване на най-ефективното използване на ограничените финансови ресурси от помощта следва да се възползват единствено организации на производителите, които отговарят на критериите за МСП. Като условие за признаването на организацията на производителите от държавите-членки следва да бъде представен бизнес план, за да се гарантира, че тази организация ще се превърне в жизнеспособен субект. С оглед да се избегне предоставянето на оперативна помощ и да се запази стимулиращата роля на помощта, нейната максимална продължителност не трябва да превишава пет години.

35. Плащанията за агроекология и климат следва да продължат да играят важна роля при подпомагане на устойчивото развитие на селските райони и за посрещане на все по-голямото търсене на екологични услуги от страна на обществото. Те следва допълнително да насърчават селскостопанските производители и останалите управители на земи да обслужват обществото като цяло чрез въвеждане или по-нататъшно прилагане на селскостопански практики, допринасящи за смекчаване на и адаптиране към изменението на климата и съвместими с опазването и подобряването на околната среда, ландшафта и неговите особености, природните ресурси, почвата и генетичното разнообразие. В този контекст следва да се обърне специално внимание на опазването на генетичните ресурси в селското стопанство, кактои на допълнителните нужди на селскостопанските системи с висока природна стойност. Плащанията следва да допринасят за покриването на допълнителни разходи и пропуснати доходи, произтичащи от поетите задължения, и следва да покриват единствено онези задължения, които са извън приложимите задължителни стандарти и изисквания, в съответствие с принципа „замърсителят плаща“. В много случаи взаимодействията, произтичащи от задължения, поети съвместно от група селскостопански производители, умножават ползите за околната среда и климата. Съвместните действия обаче генерират допълнителни разходи по транзакции, които следва да бъдат адекватно обезщетени. С оглед да се гарантира, че селскостопанските производители и останалите управители на земи са в състояние да изпълняват коректно поетите задължения държавите-членки следва да положат усилия да им осигурят необходимите знания и умения. Държавите-членки следва да поддържат нивото на полаганите усилия от програмния период 2007—2013 г. и трябва да изразходват минимум 25 % от общия принос от ЕЗФРСР за всяка програма за развитие на селските райони за смекчаване на последиците от и адаптиране към изменението на климата, както и за управление на земите чрез агроклиматични мерки и мерки в областта на околната среда, екоземеделието и плащанията за площи, с природни или други специфични ограничения.

36. С оглед да се гарантира, че ангажиментите за агроекология и климат са определени в съответствие с общите екологични цели на Съюза, съгласно член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на условията, приложими към годишното удължаване на ангажиментите след изтичане на първоначалния период, ангажиментите за преминаване към екстензивно животновъдство или за промяна в осъществяването на животновъдната дейност, за ограничаване употребата на торове, препарати за растителна защита или други материали за третиране, за отглеждане на местни породи, които са заплашени от изчезване в животновъдството или за запазване на генетичните растителни ресурси и дейностите за съхранение на генетични ресурси в селското стопанство, които са допустими да получат подпомагане.

37. Плащанията за преминаване към или поддържане на биологично земеделие следва да насърчават селскостопанските производители да участват в такива схеми и по този начин да се отговори на увеличеното желание от страна на обществото да се използват екологосъобразни селскостопански практики и високи стандарти за хуманно отношение към животните. С оглед увеличаване на взаимодействията при генерираните от мярката ползи за биологичното разнообразие следва да се насърчават колективните договори или сътрудничеството между селскостопанските производители, за да се обхванат по-големи съседни райони. С цел избягване на широкомащабно връщане на селскостопанските производители към конвенционална селскостопанска дейност, следва да се подпомагат мерки за преминаване и поддържане на органично земеделие. Плащанията следва да допринасят за покриването на направените допълнителни разходи и пропуснатите доходи, произтичащи от поетото задължение, и следва да покриват единствено онези задължения, които са извън приложимите задължителни стандарти и изисквания.

38. Следва да продължи отпускането на помощи на селскостопански и горски производители, за да се спомогне за преодоляването на специфичните недостатъци в съответните райони, произтичащи от прилагането на Директива 2009/147/EО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно опазването на дивите птици[17] и Директива 92/43/EИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна[18], с цел подпомагане ефективното управление на области от Натура 2000, като същевременно се отпускат помощи на селскостопански производители за преодоляване на недостатъци в районите на речни басейни, произтичащи от прилагането на Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действия на Общността в областта на политиката за водите[19]. Подпомагането следва да е обвързано със специални изисквания, описани в програмата за развитие на селските райони, които са извън приложимите задължителни стандарти и изисквания. Освен това държавите-членки следва да вземат предвид специфичните нужди на зони по Натура 2000 в цялостния формат на програмите си за развитие на селските райони.

39. Плащанията за селскостопански производители в планински райони или в други райони с природни или други специфични ограничения, следва чрез насърчаване на продължаващото използване на земеделски земи да допринесат за поддържането на селските райони, както и поддържане и насърчаване на системи за устойчива селскостопанска дейност. С цел да се гарантира ефикасността на тази помощ плащанията следва да обезщетяват селскостопанските производители за допълнителните разходи и пропуснатите доходи, свързани с ограниченията на съответния район.

40. С оглед гарантиране на ефикасното използване на фондовете на ЕС и еднакво третиране на селскостопанските производители на цялата територия на ЕС планинските райони или районите с природни или други специфични ограничения, следва да се определят в съответствие с обективни критерии. Когато става дума за райони с природни ограничения, това следва да бъдат биофизични критерии, подкрепени с убедителни научни доказателства. Следва да се приемат преходни режими с цел да се улесни постепенното спиране на плащанията в районите, които повече няма да се считат за райони с природни ограничения, в резултат на прилагането на тези критерии.

41. Следва да продължи насърчаването на селскостопански производители да приемат високи стандарти за хуманно отношение към животните чрез отпускане на помощи за селскостопански производители, които се ангажират да приемат стандартите за животновъдство, надхвърлящи съответните задължителни стандарти. С оглед да се гарантира, че ангажиментите за хуманно отношение към животните са в съответствие с цялостната политика на ЕС в тази област, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на районите, в които с тези ангажименти следва да се предвидят повишени стандарти за методи на производство.

42. Следва да продължат плащанията за горските производители, които предоставят услуги по опазване на горите във връзка с околната среда и климата чрез поемането на ангажименти за увеличаване на биологичното разнообразие, запазване на горските екосистеми с висока стойност, подобряване на техния потенциал за смекчаване и адаптиране и укрепване на защитната стойност на горите по отношение ерозията на почвата, поддържането на водните ресурси и по отношение на природните бедствия. В този контекст следва да се обърне специално внимание на опазването и укрепването на генетичните ресурси в горските стопанства. Следва да се отпуснат плащания за поети ангажименти за опазване на горите, надхвърлящи приложимите задължителни стандарти, установени от националното законодателство. С цел осигуряване на ефикасно и ефективно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове по отношение на видовете действия, които отговарят на условията за подпомагане по тази мярка.

43. През програмния период 2007—2013 г. в рамките на политиката за развитие на селските райони помощ беше изрично предоставена единствено за един вид сътрудничество: сътрудничество при разработването на нови продукти, процеси и технологии в сектора на селското стопанство и храните, както и в сектора на горското стопанство. Помощта за този вид сътрудничество все още е необходима, но следва да се адаптира, за да отговори по-добре на изискванията на икономиката на знанието. В този контекст следва да се предвиди възможност за проекти с един изпълнител, които да се финансират по тази мярка, при условие че получените резултати ще се разпространяват публично, така че да се постигне целта за разпространение на нови практики, процеси и продукти. Освен това вече е безспорно, че подпомагането на по-разнообразен спектър от различни видове сътрудничество с по-широк кръг от бенефициери, от малки до по-големи икономически оператори, може да допринесе за постигането на целите на политиката за развитие на селските райони като на икономическите оператори в селските райони се съдейства за преодоляване на икономическите, екологичните и други отрицателни последици от разпокъсаността. Ето защо мерките следва да бъдат разширени. Помощта за малки икономически оператори за организиране на съвместни работни процеси и за споделяне на оборудване и ресурси следва да подпомогне тяхната икономическа жизнеспособност независимо от малкия им мащаб. Помощта за хоризонтално и вертикално сътрудничество сред участниците във веригата на доставки, както и за насърчаване на дейностите на местно равнище, следва да стимулира икономически обоснованото развитие на късите вериги на доставки, местните пазари и местните хранителни вериги. Помощта за колективните подходи към екологосъобразните проекти и практики следва да спомогне за осигуряването на по-осезаеми и по-съгласувани ползи за околната среда и климата от онези, които могат да се постигнат от отделните икономически оператори, осъществяващи дейност без съгласуване с останалите икономически оператори (например чрез прилагането на практики на по-големи неразпокъсани площи земя). Помощта в тези разнообразни области следва да се предоставя в различни форми. Клъстерите и мрежите имат особено изразена роля в обмена на експертен опит, както и в развитието на нов и специализиран експертен опит, услуги и продукти. Пилотните проекти са важни инструменти за изпитване на икономическата осъществимост на технологиите, техниките и практиките при различни условия и за адаптирането им, когато е необходимо. Оперативните групи са централен елемент на Европейското партньорство за иновации (наричан по-нататък „ЕПИ“) за селскостопанска производителност и устойчивост. Друг важен инструмент представляват стратегиите за местно развитие, които се прилагат извън действията за местно развитие в рамките на LEADER — между операторите от публичния и частния сектор от селските и градските райони. За разлика от партньорствата в рамките на подхода LEADER, такива партньорства и стратегии могат да се ограничават до един сектор и/или до относително специфични цели на развитието, включително посочените по-горе. Междубраншовите организации също следва да имат право на подпомагане по тази мярка. Подпомагането следва да бъде ограничено до седем години, освен за съвместни дейности по опазване на околната среда и климата в надлежно обосновани случаи.

44. Понастоящем селскостопанските производители са изложени на нарастващи икономически и екологични рискове вследствие на изменението на климата и повишената нестабилност на цените. В този контекст ефективното управление на рисковете е все по-важно за селскостопанските производители. По тази причина следва да бъде установена мярка за управление на риска за подпомагане на селскостопанските производители при справянето с най-разпространените рискове, с които те се сблъскват. Следователно тази мярка следва да помага на селскостопанските производители да покриват плащането на премиите за застраховане на реколтата, на животните и на растенията, създаването на взаимоспомагателни фондове, както и обезщетението, изплащано от такива фондове на селскостопанските производители за претърпените загуби в резултат на появата на болести по животните или по растенията или на екологични катастрофи. Освен това тя трябва да обхваща инструмент за стабилизиране на доходите под формата на взаимоспомагателен фонд за подпомагане на селскостопански производители, изправени пред сериозен спад в техните доходи. С оглед гарантиране на еднакво третиране на селскостопанските производители на цялата територия на Съюза, ненарушаване на конкуренцията и спазване на международните задължения на Съюза следва да се предвидят специални условия за предоставяне на помощ по линия на тези мерки. С цел осигуряване на ефикасно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на минималния и максималния срок на търговските заеми за взаимоспомагателни фондове.

45. Подходът за местно развитие LEADER с течение на годините доказа своята полезност за насърчаване на развитието на селските райони, като отчита в пълна степен нуждите от ендогенно развитие на селските райони в различни сектори чрез своя подход „отдолу нагоре“. Ето защо LEADER трябва да продължи да се използва в бъдеще и прилагането му трябва да остане задължително за всички програми за развитие на селските райони.

46. За да се гарантира, че стратегиите за местно развитие се прилагат на териториално равнище, което им позволява да дават резултати, които допринасят ефективно за приоритетите на Съюза за развитие на селските райони и иновациите, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на критерии за населението в района, който ще бъде обхванат от всяка от тези стратегии, и конкретния обхват на подготвителните разходи и разходите за възстановяване, които ще се подпомагат.

47. Помощта от ЕЗФРСР за местното развитие в рамките на LEADER следва да обхваща всички аспекти на изготвянето и прилагането на стратегиите за местно развитие и функционирането на местните групи за действие, както и сътрудничеството между териториите и групите, които осъществяват местното развитие „отдолу нагоре“, движено от общността. С оглед да се създаде възможност за партньорите в селските райони, които все още не прилагат LEADER, да изпробват и да се подготвят за формулирането и осъществяването на стратегия за местно развитие, следва да се финансира и „стартов пакет в рамките на LEADER“. С цел осигуряване на ефикасно и ефективно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове по отношение на подробното определяне на допустимите разходи за възстановяване за местните групи за действие.

48. Инвестициите са общи за много от мерките за развитие на селските райони в обхвата на настоящия регламент и могат да се отнасят до действия от много разнообразно естество. С оглед да се осигури яснота при изпълнението на тези действия следва да бъдат установени някои единни правила за всички инвестиции. Тези единни правила следва да определят видовете разходи, които могат да се разглеждат като инвестиционни разходи, и да гарантират, че подпомагане получават само такива инвестиции, които водят до създаване на нова стойност в селското стопанство. С оглед да се вземат предвид специфичните особености, свързани с определени видове инвестиции като закупуването на употребявано оборудване и инвестиции за обикновена подмяна, като същевременно се гарантира ефикасното използване на средствата от ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на условията, при които някои видове инвестиции могат да се считат за допустими разходи. За да се улесни изпълнението на инвестиционни проекти държавите-членки следва да разполагат с възможност за авансови плащания. С оглед да се обезпечи ефективността, безпристрастността и устойчивото влияние на помощта от ЕЗФРСР следва да бъдат установени правила, които да гарантират, че инвестициите във връзка с действията са устойчиви и че помощта от ЕЗФРСР не се използва за нарушаване на конкуренцията.

49. Някои мерки в обхвата на настоящия регламент, свързани с площи, включват поемането на ангажименти от страна на бенефициерите, чийто срок е най-малко пет години. През този период могат да настъпят промени в ситуацията на стопанството или на бенефициера. Ето защо трябва да се установят правила за определяне на курса, който да бъде следван в такива случаи. С цел осигуряване на ефективното изпълнение на мерките, свързани с площи, и защитаване на финансовите интереси на Съюза, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с определянето на условията, приложими в случай на частично прехвърляне на стопанство и определянето на други ситуации, при които не се изисква възстановяване на помощта.

50. Някои мерки в обхвата на настоящия регламент предвиждат като условие за предоставяне на помощ бенефициерите да поемат ангажименти, които надхвърлят съответните базови изисквания от гледна точка на задължителните стандарти или изисквания. С оглед на възможни промени в законодателството по време на срока на валидност на ангажиментите, в резултат на които се променят базовите изисквания, следва да се предвидят разпоредби за преразглеждане на съответните договори, за да се гарантира постоянното съблюдаване на това условие.

51. С цел да се гарантира, че финансовите ресурси за развитие на селските райони се използват по възможно най-добрия начин и че мерките в програмите за развитие на селските райони се насочват в съответствие с приоритетите на Съюза за развитие на селските райони, но същевременно да се гарантира и еднакво третиране на кандидатите, държавите-членки следва да определят критерии за подбор на проектите. Изключение от това правило се допуска единствено за тези мерки, при които помощта се изразява в плащания за предоставяне на агроекологични услуги или услуги за хуманно отношение към животните. Принципът на пропорционалност следва да се вземе предвид при прилагането на критерии за подбор по отношение на малките субсидии.

52. ЕЗФРСР следва да подпомага чрез техническа помощ действия, свързани с прилагането на програми за развитие на селските райони, включително разходите за защита на символи и съкращения, свързани със схеми за качество на ЕС, за участие в които може да се предостави помощ съгласно настоящия регламент, и разходи на държавите-членки за определяне на границите на райони с природни ограничения. С цел осигуряване на ефикасно използване на бюджетните ресурси в рамките на ЕЗФРСР, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове по отношение на дейностите по контрол, които могат да бъдат финансирани в рамките на техническата помощ.

53. Беше доказано, че създаването на връзки между национални мрежи, организации и администрации, които участват в различните етапи на изпълнение на програмата, организирано в контекста на Европейската мрежа за развитие на селските райони, може да играе много важна роля в подобряването на качеството на програмите за развитие на селските райони чрез повишаване на участието на заинтересованите страни в управлението на развитието на селските райони, както и в осведомяването на широката общественост за ползите от него. Поради това то следва да се финансира като част от техническата помощ на равнището на ЕС.

54. С оглед да се способства за постигането на целите на ЕПИ за селскостопанска производителност и устойчивост следва да се изгради мрежа в рамките на ЕПИ за свързване на оперативните групи, консултантските услуги и изследователите, участващи в изпълнението на дейности, насочени към иновациите в селското стопанство. Тя следва да се финансира като част от техническата помощ на равнището на ЕС.

55. През програмния период 2007—2013 г. в рамките на Европейската мрежа за развитие на селските райони функционираше мрежа от експерти за извършване на оценки. За да се отчетат специфичните нужди на оценяването, следва да бъде създадена Европейска мрежа за оценка на развитието на селските райони за програмния период 2014—2020 г. с цел да обедини всички участници в дейностите по оценяване за улесняване на обмена на експертен опит в тази област. Тя следва да се финансира като част от техническата помощ.

56. Държавите-членки следва да отделят част от общите средства на всяка програма за развитие на селските райони за техническа помощ за финансиране на изграждането и привеждането в действие на национална мрежа за селските райони, която да свързва организации и администрации, участващи в развитието на селските райони, включително партньорствата, с цел повишаване на тяхното участие в изпълнението на програмата и подобряване качеството на програмите за развитие на селските райони. Националните мрежи за селските райони следва да изготвят и прилагат план за действие.

57. ЕЗФРСР следва да покаже, че Съюзът признава способността на подходите за местно развитие и на транснационалното измерение да се стимулират взаимно, особено когато се прилага новаторски дух. Фондът следва да направи това чрез присъждането на награди на ограничен брой проекти, които са показателен пример за тези характеристики. Наградите следва да допълват други източници на финансиране, достъпни в рамките на политиката за развитие на селските райони, като отдават признание на всеки подходящ водещ проект, независимо дали този проект е бил финансиран и по програма за развитие на селските райони.

58. В програмите за развитие на селските райони следва да се предвиждат иновативни действия, насърчаващи продуктивен селскостопански сектор с ниски емисии на въглероден диоксид, който използва ресурсите по ефективен начин, с подпомагането на ЕПИ за селскостопанска производителност и устойчивост. ЕПИ следва да е насочено към насърчаване на едно по-бързо и по-широкообхватно прилагане на иновативните решения в практиката. ЕПИ следва да създава добавена стойност чрез подобряване на усвояването и ефективността на инструментите, свързани с иновациите, и чрез повишаване на взаимодействията между тях. ЕПИ следва да попълва празнините чрез по-успешното свързване на научните изследвания и практиката в областта на селското стопанство.

59. Изпълнението на иновативни проекти в контекста на ЕПИ за селскостопанска производителност и устойчивост следва да се предприема от оперативни групи, които обединяват селскостопански производители, изследователи, консултанти, предприятия и други участници, заинтересовани от иновациите в селскостопанския сектор. Резултатите от такива проекти следва да бъдат разпространявани публично с оглед да се гарантира, че те са от ползва на сектора като цяло.

60. Следва да се изготви разпоредба за определяне на общата сума на помощта от Съюза за развитие на селските райони по настоящия регламент за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г., годишната разбивка на тази сума и минималната сума, която следва да бъде насочена към по-слабо развитите райони в съответствие с Многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. и Междуинституционалното споразумение относно сътрудничеството по бюджетните въпроси и относно доброто финансово управление[20] за същия период. Наличните отпуснати суми следва да се индексират на базата на фиксиран курс за целите на програмирането им.

61. С оглед да се улесни управлението на средствата от ЕЗФРСР, следва да се определи единен размер на участието на ЕЗФРСР за програмирането за развитие на селските райони, свързан с публичните разходи в държавите-членки. С оглед да се отчете специфичната важност или естество на някои видове дейности за тях следва да бъдат определени специфични размери на участието. С оглед да се намалят специфичните ограничения в резултат на степента на развитие, отдалечеността или изолираността, за по-слабо развитите райони, най-отдалечените райони по Договора и малките острови в Егейско море следва да се определя подходящ размер на участието на ЕЗФРСР.

62. Средствата, освободени в държавите-членки в резултат на прилагането на горната граница за директни плащания, получавани от големи индивидуални стопанства в обхвата на първия стълб на ОСП, следва във всяка държава-членка да се заделят за финансиране на проекти, свързани с иновации, за да се помогне на стопанствата, включително на големите стопанства, да повишат своята конкурентоспособност в рамките на целите на ОСП. Тези проекти следва да се внасят от селскостопански производители, независимо от размера на техните стопанства, оперативни групи в рамките на ЕПИ или местни групи за действие, групи от партньори, които осъществяват дейност в селскостопанския сектор.

63. Държавите-членки следва да предприемат всички необходими мерки и да въведат съответни разпоредби, за да гарантират, че техните мерки за развитие на селските райони са доказуеми и позволяват контрол. За тази цел управляващият орган и разплащателната агенция следва да дадат предварителна оценка и да се ангажират да оценяват мерките през целия период на изпълнение на програмата. Мерките, които не отговарят на това условие, следва да се коригират.

64. Комисията и държавите-членки следва да предприемат всички необходими мерки, за да гарантират доброто управление на програмите за развитие на селските райони. В този контекст Комисията следва да предприеме подходящи проверки, а държавите-членки следва да предприемат мерки за гарантиране на доброто функциониране на своите системи за управление.

65. За управлението и изпълнението на всяка програма за развитие на селските райони следва да отговаря един управляващ орган. Неговите задължения следва да се определят в настоящия регламент. Управляващият орган следва да има право да делегира част от своите задължения като остава отговорен за ефективното и коректно управление. В случай че дадена програма за развитие на селските райони съдържа тематични подпрограми, управляващият орган следва да може да определи друг орган, който да осъществява изцяло управлението и изпълнението на тази подпрограма по отношение на сумите, които са определени за нея в програмата, като същевременно гарантира добро финансово управление на тези подпрограми.

66. Всяка програма за развитие на селските райони следва да подлежи на мониторинг, за да се проследява редовно нейното изпълнение и напредъкът към установените цели на програмата. Доказването и повишаването на ефективността и влиянието на действията по ЕЗФРСР зависят също и от коректната оценка по време на подготовката и изпълнението на програмата и нейното завършване. Поради това следва да се създаде система за мониторинг и оценка съвместно от Комисията и държавите-членки с цел да се покаже напредъкът и да се оценят въздействието и ефикасността на изпълнението на политиката за развитие на селските райони.

67. С оглед да се гарантира, че може да се събира информация на равнището на ЕС, в системата трябва да е включен набор от общи показатели. Ключовата информация относно изпълнението на програмите за развитие на селските райони следва да се записва и поддържа в електронен вид като средство за улесняване събирането на данни. Следователно бенефициерите следва да са задължени да предоставят необходимия минимум информация за мониторинг и оценка.

68. Отговорността за мониторинг на програмата следва да се споделя между управляващия орган и сформирания за тази цел комитет за мониторинг. Комитетът за мониторинг следва да е натоварен със задачата да следи за ефективността на изпълнението на програмата. Следва да бъдат посочени неговите задължения с оглед на тази цел.

69. Мониторингът на програмата следва да включва изготвяне на годишен доклад за изпълнението, който да се изпраща на Комисията.

70. Всяка програма за развитие на селските райони следва да подлежи на оценка, за да се подобри нейното качество и да се демонстрират нейните постижения.

71. Членове 107, 108 и 109 от Договора следва да се прилагат по отношение на помощта за мерките за развитие на селските райони съгласно настоящия регламент. Независимо от това, предвид специфичните особености на селскостопанския сектор трябва да се постанови, че мерките за развитие на селските райони по отношение на дейности, които попадат в обхвата на член 42 от Договора, които се осъществяват в обхвата на и в съответствие с настоящия регламент, както и направените от държавите-членки плащания, предназначени да осигурят допълнително национално финансиране за действия по развитие на селските райони, за които е отпусната помощ от ЕС и които попадат в обхвата на член 42 от Договора, следва да се изключат от прилагането на членове 107, 108 и 109 от Договора.

72. Освен това с оглед да се гарантира съгласуваност с мерките за развитие на селските райони, допустими за помощи от Съюза, както и за опростяване на процедурите, направените от държавите-членки плащания, предназначени да осигурят допълнително национално финансиране за действия по развитие на селските райони, за които е отпусната помощ от ЕС и които попадат в обхвата на член 42 от Договора, следва да бъдат разрешени като част от програмирането съгласно процедура за уведомление в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент. С оглед да се гарантира техният подходящ мониторинг, при оценяването на тези плащания Комисията следва да прилага по аналогия критериите, определени за прилагането на член 107 от Договора. С оглед да се гарантира, че не се прилага допълнително национално финансиране, което не е разрешено от Комисията, съответните държави-членки следва да не привеждат в действие предлаганото допълнително финансиране за развитие на селските райони, докато то не бъде одобрено. В съответствие с член 108, параграф 3 от Договора Комисията следва да бъде уведомена за плащанията, направени от държавите-членки, предназначени да осигурят допълнително национално финансиране за действия по развитие на селските райони, за които е отпусната помощ от ЕС и които попадат извън обхвата на член 42 от Договора, освен ако попадат в обхвата на регламент, приет по реда на Регламент (ЕО) № 994/98 на Съвета[21], и не могат да бъдат приведени в действие докато в резултат на тази процедура не се получи крайното одобрение на Комисията.

73. Следва да бъде изградена електронна информационна система, която да осигури ефикасен и сигурен обмен на данни.

74. Прилага се законодателството на ЕС в областта на защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни и за свободното движение на такива данни, по-специално Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни[22] и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни[23].

75. На Комисията следва да бъдат дадени изпълнителни правомощия с оглед гарантиране на еднакви условия за прилагане на настоящия регламент във връзка с представянето на програми за развитие на селските райони, одобряването на програмите и на техните изменения, процедурите и сроковете за одобрение на програмите, процедурите и сроковете за одобрение на изменения на програмите, включително тяхното влизане в сила и графици за внасянето им, специалните условия за изпълнението на мерки за развитие на селските райони, структурата и функционирането на мрежите, създадени с настоящия регламент, приемането на системата за мониторинг и оценка, правилата за функциониране на информационната система. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[24].

76. Новата схема за подпомагане, предвидена в настоящия регламент, заменя схемата за подпомагане, установена с Регламент (ЕО) № 1698/2005. Поради това Регламент (ЕО) № 1698/2005 следва да бъде отменен, считано от 1 януари 2014 г.

77. За да се улесни плавен преход от системата, установена от Регламент (ЕО) № 1698/2005 към системата, установена от настоящия регламент, в съответствие с член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове във връзка с постановяването на преходни разпоредби,

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

СЪДЪРЖАНИЕ

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) Error! Bookmark not defined.

ДЯЛ I Цели и стратегия 31

Глава I Приложно поле и определения 31

Глава II Мисия, цели, приоритети и съгласуваност 31

ДЯЛ II Програмиране 31

Глава I Съдържание на програмирането 31

Глава II Подготовка, одобрение и изменение на програмите за развитие на селските райони 31

ДЯЛ III Подпомагане на развитието на селските райони 31

Глава I Мерки 31

Раздел 1 31

Индивидуални мерки 31

Раздел 2 31

Подход „Leader“ 31

Глава II Общи разпоредби за някои мерки 31

Глава III Техническа помощ и изграждане на мрежи 31

Глава IV Награда за новаторско местно сътрудничество в селските райони 31

ДЯЛ IV ЕПИ за селскостопанска производителност и устойчивост 31

ДЯЛ V Финансови разпоредби 31

ДЯЛ VI Управление, контрол и публичност 31

ДЯЛ VII Мониторинг и оценка 31

Глава I Общи разпоредби 31

Раздел 1 Създаване и цели на системата за мониторинг и оценка 31

Раздел 2 Технически разпоредби 31

Глава II Мониторинг 31

Глава III Оценка 31

ДЯЛ VIII Разпоредби за защита на конкуренцията 31

ДЯЛ IX Правомощия на Комисията, общи разпоредби, преходни и заключителни разпоредби 31

Глава I Правомощия на Комисията 31

Глава II 31

Общи разпоредби 31

Глава III 31

Преходни и заключителни разпоредби 31

ПРИЛОЖЕНИЕ I Размери и ставки на помощите 31

ПРИЛОЖЕНИЕ II Биофизични критерии за определяне на границите на районите с природни ограничения 31

ПРИЛОЖЕНИЕ III Примерен списък на мерките и дейностите от особено значение за тематичните подпрограми, посочени в член 8 31

ПРИЛОЖЕНИЕ IV Предварителни условия за развитие на селските райони 31

ПРИЛОЖЕНИЕ V Примерен списък с мерките, имащи отношение към един или повече приоритети на Съюза за развитие на селските райони 31

ДЯЛ IЦели и стратегия

Глава I Приложно поле и определения

Член 1

Обхват

78. Настоящият регламент:

а) определя общите правила, регулиращи подпомагането на развитието на селските райони от Европейския съюз, финансирано от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (наричан по-нататък „ЕЗФРСР“), създаден с Регламент (ЕС) № HR/2012;

б) определя целите, за които ще допринася политиката за развитие на селските райони, и съответните приоритети на ЕС за развитие на селските райони;

в) очертава стратегическия контекст за политиката за развитие на селските райони;

г) формулира мерките на политиката за развитие на селските райони;

д) определя правилата за програмиране, изграждане на мрежа, управление, мониторинг и оценка на база отговорностите, поделени между държавите-членки и Комисията.

е) определя правилата за осигуряване на координиране на ЕЗФРСР с други инструменти на Съюза.

79. Настоящият регламент допълва разпоредбите на втора част от Регламент (ЕС) № [CSF/2012].

Член 2

Определения

80. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

а) „програмиране“: процесът на организация, вземане на решения и разпределяне на финансовите ресурси в няколко етапа, предназначен да изпълни, на многогодишна база, съвместните действия на Съюза и държавите-членки за постигане на приоритетите на Съюза за развитие на селските райони;

б) „район“: териториална единица, съответстваща на ниво 1 или 2 от Номенклатурата на териториалните единици за целите на статистиката (NUTS ниво 1 и 2), по смисъла на Регламент (EО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета[25];

в „мярка“: пакет дейности, които допринасят за изпълнението на един или повече приоритети на Съюза за развитие на селските райони;

г) „дейност“: проект, група проекти, договор или споразумение, или друга операция, избрани съгласно критериите, заложени в съответната програма за развитие на селските райони, и изпълнени от един или повече бенефициери, които позволяват постигането на един или повече приоритети на ЕС за развитие на селските райони;

д) „бенефициер“: физическо или юридическо лице или друг орган, публичен или частен, отговорен за изпълнение на дейностите или получаването на подпомагане;

е) „система за мониторинг и оценка“: общ подход, разработен от Комисията и държавите-членки, определящ ограничен брой общи показатели, отнасящи се до първоначалната ситуация и финансовото изпълнение, продукцията, резултатите и въздействието на програмите;

ж) „стратегия за местно развитие“: съгласуван пакет дейности за задоволяване на местни цели и нужди, осъществявани в партньорство на подходящо ниво, който допринася за изпълнение на приоритетите на ЕС за развитие на селските райони;

з) „размер на подпомагането“: общият размер на публичното участие в дадена дейност;

и) „публичен разход“: всяко публично участие във финансирането на дейности с произход от бюджета на държавата, от регионални и местни органи, от ЕС, както и всеки подобен разход. Всяко участие във финансирането на дейности, чийто произход е от бюджета на публичноправни органи или сдружения от един или повече регионални или местни органи, или публичноправни органи, по смисъла на Директива 2004/18/ЕО[26], се счита като публично участие във финансирането;

й) „по-слабо развити райони“: райони с брутен вътрешен продукт (БВП) на глава от населението под 75 % от средния за ЕС-27;

к) „микро-, малки и средни предприятия“ (наричани по-нататък „МСП“): микро-, малки и средни предприятия, както са определени в Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията[27];

л) „разходи по транзакции“: разходи, свързани с осъществяването на даден ангажимент, които обаче не произтичат непосредствено от изпълнението на този ангажимент;

м) „използвана земеделска земя (наричана по-нататък „ИЗЗ“)“: използвана земеделска земя по смисъла на Регламент (ЕО) № 1200/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 г.[28];

н) „икономически загуби“: всякакъв допълнителен разход, направен от селскостопански производител в резултат на изключителни мерки, взети от селскостопанския производител с цел намаляване на предлагането на съответния пазар или всякаква значителна загуба на продукция;

о) „неблагоприятно климатично събитие“: метеорологични условия като слана, бури, градушка, заледяване, проливни дъждове или тежка суша, които могат да бъдат приравнени към природно бедствие;

п) „болести по животните“: болестите, посочени в списъка на болести по животните, съставен от Световната организация за здравеопазване на животните, или в приложението към Решение 90/424/ЕИО на Съвета[29];

р) „екологична катастрофа“: конкретен случай на замърсяване, заразяване или влошаване на качеството на околната среда, свързан с конкретно събитие и с ограничен териториален обхват. Тя не включва общи екологични рискове, които нямат връзка с конкретно събитие, като изменението на климата или замърсяване на атмосферата;

с) „природно бедствие“: естествено настъпващо събитие, свързано с живата или неживата природа, което води до съществени нарушения на системите за селскостопанско производство и на горските структури и като краен резултат причинява сериозни икономически щети на селскостопанския и горския сектор;

т) „катастрофично събитие“: непредвидено събитие, свързано с живата или неживата природа, предизвикано от човешка дейност, което води до съществени нарушения на системите за селскостопанско производство и на горските структури и като краен резултат причинява сериозни икономически щети на селскостопанския и горския сектор;

у) „къса верига на доставки“: верига на доставки, в която участват ограничен брой икономически оператори, заинтересовани за сътрудничеството, местното икономическо развитие и близките териториални и социални отношения между производителите и потребителите;

ф) „млад селскостопански производител“: селскостопански производител на възраст под 40 години към момента на подаване на заявлението, който притежава съответни професионални умения и компетенции и установява за пръв път земеделско стопанство в качеството на ръководител на стопанството;

х) „завършена дейност“ означава дейност, която е физически завършена или е изпълнена изцяло и във връзка с която всички съответни плащания от бенефициерите са извършени и съответното публично участие е изплатено на бенефициерите;

ц) „тематични цели“: тематичните цели, определени в член 9 от Регламент (ЕС) № [CSF/2012] на Европейския парламент и на Съвета[30].

ш) „Обща стратегическа рамка (по-нататък наричана „ОСР“)“: Общата стратегическа рамка, посочена в член 10 от Регламент (ЕС) № [CSF/2010].

81. Във връзка с определението на понятието „млад селскостопански производител“, установено в параграф 1, буква ф), Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 90 относно условията, при които дадено юридическо лице може да се разглежда като „млад селскостопански производител“, включително определянето на гратисен период за придобиване на професионални умения.

Глава IIМисия, цели, приоритети и съгласуваност

Член 3

Мисия

ЕЗФРСР следва да допринесе за изпълнението на стратегията „Европа 2020“ чрез насърчаване на устойчивото развитие на селските райони на цялата територия на ЕС по начин, който допълва останалите инструменти на общата селскостопанска политика (наричана по-нататък „ОСП“), политиката на сближаване и общата политика в областта на рибарството. Фондът следва да допринесе за един по-балансиран в териториално и екологично отношение, по-съобразен с и устойчив на изменението на климата и по-иновативен селскостопански сектор на ЕС.

Член 4

Цели

В обхвата на цялостната рамка на ОСП подпомагането на развитието на селските райони допринася за постигане на следните цели:

82. конкурентоспособност на селското стопанство;

83. устойчиво управление на природните ресурси и дейности, свързани с климата;

84. балансирано териториално развитие на селските райони.

Член 5

Приоритети на ЕС за развитие на селските райони

Постигането на целите за развитие на селските райони, допринасящи за стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, следва да се осъществява чрез следните шест приоритета на ЕС за развитие на селските райони, в които са отразени съответните тематични цели на ОСР:

85. стимулиране на трансфера на знания и иновациите в областта на селското и горското стопанство и селските райони с акцент върху следните области:

а) стимулиране на иновациите и базата от знания в селските райони;

б) укрепване на връзките между селското и горското стопанство и научноизследователската дейност и иновациите.

в) поощряване на ученето през целия живот и професионалното обучение в секторите на селското и горското стопанство.

86. повишаване на конкурентоспособността на всички видове селскостопанска дейност и укрепване на жизнеспособността на стопанствата с акцент върху следните области:

а) улесняване на преструктурирането на стопанства със сериозни структурни проблеми, по-специално стопанства с ниска степен на пазарно участие, пазарно ориентирани стопанства в определени сектори и стопанства, нуждаещи се от разнообразяване на селскостопанските дейности;

б) улесняване на приемствеността в селскостопанския сектор.

87. насърчаване на организацията на хранителната верига и управлението на риска в селското стопанство с акцент върху следните области:

а) по-добро интегриране на първичните производители в хранителната верига посредством схеми за качество, популяризиране на местните пазари и къси вериги на доставки, организации на производителите и междубраншови организации;

б) подпомагане управлението на риска на стопанствата:

88. възстановяване, опазване и укрепване на екосистемите, зависещи от селското и горското стопанство, с акцент върху следните области:

а) възстановяване и запазване на биологичното разнообразие, включително в зони по Натура 2000 и земеделие с висока природна стойност и състоянието на европейските природни дадености;

б) подобряване управлението на водите,

в) подобряване управлението на почвите.

89. насърчаване на ефективното използване на ресурсите и подпомагане на прехода към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика в селското стопанство, сектора на храните и горския сектор, с акцент върху следните области;

а) повишаване на ефективността при потреблението на вода в селското стопанство;

б) повишаване на ефективността при потреблението на енергия в селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост;

в) улесняване на доставките и използването на възобновяеми източници на енергия, на странични продукти, отпадъци, остатъци и други нехранителни суровини за целите на биоикономиката;

г) намаляване на емисиите на двуазотен окис и метан от селското стопанство;

д) стимулиране на поглъщането на въглерода в областта на селското и горското стопанство;

90. насърчаване на социалното приобщаване, намаляването на бедността и икономическото развитие в селските райони, с акцент върху следните области:

а) улесняване на диверсификацията, създаване на нови малки предприятия и разкриване на работни места;

б) стимулиране на местното развитие в селските райони;

в) подобряване на достъпа до, използването