СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ИКОНОМИЧЕСКИЯ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Бюджет за стратегията „Европа 2020“ /* COM/2011/0500 окончателен */





СЪДЪРЖАНИЕ Селско стопанство и развитие на селските райони.............................................................. 3 Граждани................................................................................................................................... 8 Гражданска защита.................................................................................................................. 10 Действия по климата.............................................................................................................. 14 Конкурентоспособност и МСП............................................................................................. 20 Данъчно облагане и митнически съюз................................................................................. 25 Икономическо, социално и териториално сближаване...................................................... 28 Образование и култура........................................................................................................... 33 Заетост и социални въпроси.................................................................................................. 38 Околна среда........................................................................................................................... 44 Външна дейност...................................................................................................................... 50 Борба с измамите.................................................................................................................... 56 Здравеопазване и потребители.............................................................................................. 58 Вътрешни работи.................................................................................................................... 61 Инфраструктура — Механизъм за свързване на Европа..................................................... 64 Новаторски финансови инструменти................................................................................... 87 Правосъдие.............................................................................................................................. 90 Политика в областта на морското дело и рибарството....................................................... 92 Научни изследвания и иновации.......................................................................................... 95 Администрация..................................................................................................................... 100 Селско стопанство и развитие на селските райони 1. Цели на политиката Селското стопанство и горите обхващат по-голямата част от територията ни и играят съществена роля за здравето на икономиката в селските райони и на селския ландшафт. Земеделските производители изпълняват много различни функции, вариращи от производството на хранителни и нехранителни селскостопански продукти до управлението на селските райони, опазването на природата и туризма. Общата селскостопанска политика (ОСП) е предназначена да гарантира модерен, устойчив и ефективен селскостопански сектор в Европа. Целта ѝ е да се насърчи конкурентоспособността на сектора, да се осигурят адекватни и сигурни хранителни доставки и да се опазят околната среда и селските райони, като същевременно се гарантира справедлив жизнен стандарт на хората, работещи в този сектор. По същността си ОСП е истински европейска политика. Вместо да имат 27 отделни селскостопански политики и бюджети, държавите-членки обединяват ресурсите си, за да разработват единна европейска политика с единен европейски бюджет. Това естествено означава, че ОСП представлява значителна част от бюджета на ЕС. Този подход обаче е по-ефикасен и икономичен от некоординирания национален подход. Европейското селско стопанство днес е изправено пред различни предизвикателства. През последните години цените на селскостопанските продукти се повишиха с 50 %, но цените на енергията и торовете се повишиха съответно с 200 % и със 150 %. В резултат на това настъпи остър дългосрочен спад на селскостопанските доходи. Секторът трябва да отвърне и на предизвикателствата от изменението на климата и влошаването на околната среда и на неотложните проблеми, свързани с продоволствената сигурност, териториалния баланс и стремежа към устойчив растеж. Изправена пред тези предизвикателства, ОСП се промени значително през последните години. Предстоящата реформа ще продължи този процес и ще доведе до по-модерна, по-екологосъобразна политика, способна да допринесе активно за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ чрез отключване на икономическия потенциал в селските райони, чрез развитие на местните пазари и работни места, чрез подпомагане на преструктурирането на селското стопанство и подкрепа за доходите на земеделските производители, за да се поддържа устойчив селскостопански сектор в цяла Европа. Чрез реформираната ОСП ще се насърчи интелигентният, устойчив и приобщаващ растеж чрез стимулиране на ефективното използване на ресурсите, за да се поддържа производствената база за храни, фуражи и възобновяема енергия в целия ЕС; чрез стимулиране на действия за смекчаване и адаптиране към изменението на климата, за опазване на екосистемите и за борба срещу загубата на биологичното разнообразие; както и чрез подкрепа за диверсификацията на икономическите дейности в селските райони, за да се насърчи балансираното териториално развитие в цяла Европа. 2. Инструменти Комисията предлага да се запази сегашната структура на ОСП от два стълба: · Чрез първия стълб ще продължат да се предоставят преки помощи за земеделските производители и за подпомагане на пазарните мерки. Преките помощи и пазарните мерки се финансират изцяло от бюджета на ЕС, за да се гарантира прилагането на обща политика за единния пазар и да се позволи въвеждането на интегрирана система за администриране и контрол. · Чрез втория стълб на ОСП ще продължат да се предоставят специфични екологични обществени блага, да се подобрява конкурентоспособността на селскостопанския и горския сектор и да се насърчават диверсификацията на икономическите дейности и качеството на живот в селските райони. Държавите-членки разполагат с гъвкавост при изготвянето на мерките въз основа на конкретни национални и регионални нужди, като едновременно с това са отразени приоритетите на ЕС. Мерките по втория стълб се съфинансират от държавите-членки, което помага да се гарантира, че съответните цели се изпълняват и засилва лостовия ефект за развитието на селските райони. Чрез по-високи проценти на съфинансиране за по-бедните региони на ЕС вторият стълб също допринася за целите на ЕС за сближаване. В рамките на структурата от два стълба ще бъде цялостно модернизирано и опростено изготвянето на политиката, за да се гарантира по-справедлива, по-екологосъобразна политика, съответстваща на целите на „Европа 2020“. Основните елементи от реформата ще включват: · По-справедливо разпределение на прякото подпомагане на доходите По исторически причини равнището на преките помощи за земеделските производители на хектар се различава значително в рамките на ЕС. Например средното пряко плащане на хектар потенциално допустима земя и на бенефициер за 2013 г. е 94,7 EUR в Латвия и 457,5 EUR в Холандия. Средната стойност за ЕС—27 е 269,1 EUR. Реформираната ОСП ще включва система на „сближаване“, за да се намалят тези различия и да се насърчи по-справедливо разпределение на финансовата помощ. Това преразпределяне на подкрепата е основен елемент от реформата, насочен към по-ефективно използване на бюджетните ресурси чрез по-справедливи и по-целенасочени преки плащания, както и към по-добро съответствие между бъдещото разпределяне на помощта за развитието на селските райони и целите на политиката. Това ще бъде постигнато по следния начин: през този период всички държави-членки с преки плащания под 90 % от средното равнище за ЕС—27 ще намалят с около една трета разликата между сегашното си равнище и 90 % от средното равнище за ЕС на преките плащания. Отпускането на помощта за развитие на селските райони също ще бъде модернизирано, като дяловете ще бъдат определени въз основа на редица обективни териториални и икономически критерии, които отразяват бъдещите икономически, социални, екологични и териториални цели на политиката. · Екологизиране на преките плащания Задължителното екологизиране на преките плащания е основен стълб на реформата. То ще подобри екологичните показатели на сектора и показва ясно как реформираната ОСП ще допринесе за по-широк кръг приоритети на Съюза. В по-конкретен план в бъдеще 30 % от преките плащания ще зависят от спазването на редица екологосъобразни практики, които надхвърлят обхвата на кръстосаното спазване. · Подкрепа за активните земеделски производители За да се гарантира ефективното използване на ресурсите на ОСП, ползите от преките плащания ще бъдат запазени за активните земеделски производители. · Определяне на таван на преките плащания за най-големите земеделски производители Понастоящем големите селскостопански предприятия получават непропорционално голяма част от прякото подпомагане на доходите по ОСП. Чрез реформираната ОСП ще бъде въведен умерен и постепенен процес на „определяне на таван“ на равнището на пряко подпомагане на доходите за най-големите селскостопански предприятия, като се вземат предвид икономиите от мащаба и преките работни места, генерирани от по-големите структури. · Политика за развитие на селските райони, насочена към резултатите За да се използват максимално синергиите между политиката за развитие на селските райони и другите фондове на ЕС за териториално развитие, Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) ще бъде включен в договорите за партньорство между Комисията и всяка държава-членка. Тези договори ще бъдат свързани с целите на стратегията ,,Европа 2020“ и с националните програми за реформи. Чрез тях ще се създаде интегрирана стратегия за териториално развитие, подкрепяна от всички съответни структурни фондове на ЕС, включително за развитие на селските райони. Те ще включват цели, основани на договорени показатели, стратегически инвестиции и редица условия. · Опростена схема за малките земеделски производители Много от бенефициерите на преките помощи са малки земеделски производители. Ако се въведе опростен механизъм за разпределяне на помощта за тях, това значително ще намали административната тежест за държавите-членки и за земеделските производители, като същевременно този механизъм ще бъде неутрален за бюджета на ЕС. · Пазарни разходи и механизми за реагиране при кризи Днес европейското селско стопанство е изправено пред различни предизвикателства, по-специално пред необходимостта да реагира на непредвидени обстоятелства, които оказват непредвидено въздействие върху селскостопанските доходи, или да улесни адаптациите/преходите, които трябва да бъдат извършени по силата на международни търговски споразумения. Поради тези причини се предлага да се преструктурират пазарните мерки, които понастоящем са групирани в първия стълб, да се създадат два инструмента и да се разширят, така че да попаднат извън многогодишната финансова рамка. Ще бъде създаден механизъм за действие при извънредни ситуации, чрез който да се реагира при кризи (които могат да възникнат от проблем във връзка с безопасността на храните или от внезапни промени на пазара), който ще осигури незабавна подкрепа за земеделските производители чрез ускорена процедура. Процедурата за мобилизиране на този фонд ще бъде същата като тази, която се прилага по отношение на Резерва за спешна помощ. Предлага се също да се разшири обхватът на интервенциите на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията, за да се предостави временна помощ за земеделските производители, за да се улесни адаптирането им към новата ситуация на пазара, произтичаща от косвения ефект от глобализацията. Освен това Комисията предлага във функция 1 да се прехвърли финансирането на хранителна помощ за най-нуждаещите се хора, с цел да се прегрупират действията за борба с бедността и социалното изключване, и да се прехвърли финансирането на безопасността на храните заедно с действията, свързани с общественото здраве. 3. Осъществяване Със създаването на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) законодателната основа на ОСП беше преструктурирана, за да могат да се приведат в съответствие двата стълба на ОСП. Предлага се, доколкото е възможно, да се запази съответствието на тези два фонда в периода след 2013 г. Предложението за нов член от Финансовия регламент относно споделеното управление е в съответствие с действащите системи за управление и контрол, прилагани за ЕФГЗ и ЕЗФРСР. Беше предприето и значително рационализиране на законодателството на ЕС относно организацията на селскостопанските пазари с единната обща организация на пазара (ООП, Регламент (ЕО) № 1234/2007), чрез което в единствен регламент бяха обединени разпоредбите, които преди бяха обхванати от секторните ООП. За периода след 2013 г. се провежда преглед на всички правни основания на ОСП, за да се гарантира, че опростяването продължава, където е необходимо и възможно. 4. Средства от бюджета Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г., от който: · Първи стълб — преки плащания и пазарни разходи · Втори стълб — развитие на селските райони · Безопасност на храните · Най-нуждаещи се хора · Резерв за кризи в селскостопанския сектор · Европейски фонд за приспособяване към глобализацията · Научни изследвания и иновации в областта на продоволствената сигурност, биоикономиката и устойчивото селско стопанство (по общата стратегическа рамка за научни изследвания и иновации) || 386,9 млрд. EUR 281,8 млрд. EUR 89,9 млрд. EUR 2,2 млрд. EUR 2,5 млрд. EUR 3,5 млрд. EUR До 2,5 млрд. EUR 4,5 млрд. EUR Граждани 1. Цели на политиката С Договора от Лисабон на гражданите и на гражданските сдружения се предоставя възможността да участват пълноценно в демократичния живот на ЕС. С програмата „Европа за гражданите“ се подкрепят транснационалните проекти в областта на участието на гражданите и европейската идентичност. Съществуват конкретни мерки в различни области на политиката, но програмата „Европа за гражданите“ е единственият инструмент, който позволява на гражданите да се ангажират с решаването на общи европейски въпроси, било то институционални, като например Договорите за ЕС или изборите за Европейския парламент, или обхващащи няколко области на политиката. Комуникацията, т.е. информирането на широката публика за политиките на ЕС, е друг начин за повишаване на осведомеността на гражданите за европейските въпроси, както и за техните права. Ето защо чрез комуникационните дейности се повишава осведомеността на гражданите и се осигурява подкрепа за политическите приоритети на Съюза. 2. Инструменти С по-голямата част от програмата „Европа за гражданите“ се подкрепят транснационалните партньорства за побратимяване на градове. Чрез програмата се предоставя също структурна подкрепа на координиращите организации на гражданското общество и на експертните центрове на равнище ЕС. Тези стратегически партньорства гарантират, че организациите от европейски обществен интерес дават приноса си в дебатите, обхващащи целия ЕС. Това засилва ангажирането на гражданското общество и гражданите на ЕС с дневния ред на ЕС и насърчава култура на гражданско участие, която е от полза за ЕС и за държавите-членки. Програмата допринася също за развитие на споделени възгледи за европейската история (по-конкретно във връзка с Холокоста и сталинизма), като чрез нея се подкрепят проекти за възпоминание. · От 2007 г. насам около 1 милион европейски граждани годишно са участвали пряко в дейности, подкрепяни по програмата. · Между 2007 г. и 2010 г. е имало около 800 проекта на гражданското общество и за възпоминание и над 4 000 проекта за побратимяване на градове. · Чрез програмата се подкрепят също около 50 основни експертни центъра, координиращи организации и мрежи на равнище ЕС, които са много важни партньори на институциите на ЕС и разпространители на информация. Освен тази конкретна програма са необходими по-голяма ефективност в комуникирането за широката публика и по-силни синергии между комуникационните действия на Комисията, за да се гарантира успешната комуникацията относно политическите приоритети на Съюза. Ето защо във всяко правно основание на новото поколение правни инструменти за периода 2014—2020 г. ще бъде включена разпоредба за комуникацията, включително комуникацията, насочена към предприятията. 3. Осъществяване Програмата „Европа за гражданите“ е централно управлявана от Комисията, подпомагана от Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA). Те се подкрепят от програмен комитет, съставен от представители на правителствата на държавите-членки. В повечето участващи държави бяха установени центрове за контакти на програмата „Европа за гражданите“, за да се помага на бенефициерите на национално равнище и да се осигури обратна връзка за Европейската комисия относно прилагането на програмата. В рамките на програмата се организира редовен диалог със заинтересованите страни. Синергиите и обединяването на ресурсите от различните правни основания в областта на комуникацията ще осигурят по-голяма съвместимост, икономии от мащаба и по-добро използване на ресурсите за комуникационни дейности, насочени към широката публика. 4. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г. || 203 млн. EUR Гражданска защита 5. Цели на политиката Общите цели на сътрудничество на ЕС в областта на гражданската защита са да се осигури по-добра защита на хората, околната среда, имуществото и културното наследство в случаи на големи природни, технологични и причинени от човека бедствия. Увеличаването на броя и интензивността на природните и причинените от човека бедствия и на тяхното икономическо отражение изискват систематични действия на европейско равнище за укрепване на готовността и засилване на капацитета за реакция, както в ЕС, така и извън него. Европейското сътрудничество и солидарност дават възможност на ЕС като цяло да бъде колективно подготвен да посрещне големи бедствия и позволява на държавите-членки и на другите участващи страни (Норвегия, Лихтенщайн, Исландия и Хърватия) да обединят ресурсите си и да отговорят с колективни усилия, които увеличават въздействието на реакцията на бедствията и свеждат до минимум човешките и материалните загуби. При настъпване на бедствие в ЕС или в трети държави органите на засегнатата страна могат да се възползват от незабавна и конкретна помощ чрез Механизма на ЕС за гражданска защита. Сътрудничество на ЕС в областта на гражданската защита има за цел: – Улесняване на бързата и ефикасна реакция на бедствия; – Гарантиране на достатъчна готовност за извънредни ситуации на заинтересованите страни в сферата на гражданската защита; както и – Разработване на мерки за предотвратяване на бедствия. ЕС разработи интегриран подход за управление на бедствията, насочен към действия за реакция, готовност и предотвратяване. През 2010 г. Комисията прие съобщение[1], озаглавено „Към укрепване на реакцията на ЕС при бедствия“, което бе одобрено от Съвета. Основната цел е да се подобри ефективността, съгласуваността и обществената осведоменост за реакцията на ЕС при кризи. Това ще бъде постигнато, като се използват поуките, извлечени от природните бедствия в Европа и извън ЕС през 2010 г. (като урагана Ксинтия, наводненията в Източна Европа, горските пожари в Южна Европа, разлива на червена кал в Унгария, земетресението в Хаити, наводненията в Пакистан). Създаването на европейски капацитет за спешно реагиране ще се основава предимно на съществуващите капацитети на държавите-членки, като по този начин ще се избягнат допълнителните разходи. На равнището на ЕС създаването на Европейския център за спешно реагиране със засилени функции на планиране и координиране ще донесе ползи за целия ЕС, като генерира икономии на равнището на държавите-членки, които би трябвало да надвишат разходите за бюджета на ЕС, въпреки че, когато става дума за спасяване на човешки живот, ползите от бързата и ефективна реакция на бедствия разбира се не могат да бъдат измервани чисто финансово. Политическите мерки за предотвратяване и готовност, посочени в съобщенията на Комисията и в заключения на Съвета[2], включват подкрепа за обучение и упражнения, обмен на експерти и проекти за сътрудничество, чрез които се тестват нови подходи за намаляване на риска от бедствия. Независими проучвания за организации, сред които Световната банка, показват, че възвръщаемостта на инвестициите при предотвратяването на бедствия е между 400 % и 700 %. 6. Инструменти Комисията предлага да поднови финансовия инструмент в областта на гражданската защита (ФИГО), за да предостави финансова подкрепа за дейности, насочени към различни аспекти от цикъла на управление на бедствията, а именно по-съгласувана и по-добре интегрирана реакция на извънредни ситуации, подобряване на готовността за справяне с бедствия и новаторски действия за намаляване на риска от бедствия. ФИГО ще бъде използван също за създаването на европейския капацитет за спешно реагиране, който ще се основава на доброволното обединяване от страна на държавите-членки на средствата им за гражданска защита, така че да се генерира подобрена ефективност от гледна точка на разходите чрез координирана наличност на средства за гражданска защита. Преразгледаният ФИГО ще продължи да укрепва и повишава капацитета на ЕС за управление на бедствия чрез преминаването към предвидими и предварително планирани системи. Това ще се извърши чрез по-цялостно събиране на информация за бедствия в реално време, по-добро картографиране на средствата за гражданска защита на държавите-членки и координиран подход за улесняване на бързото разполагане на персонал и оборудване в района на бедствието. С инструмента ще се подкрепят също дейностите по готовност, насочени към повишаване на качеството на обучението, разширяване на обхвата на обучението, за да се включи в него предотвратяването и да се интегрират обучението и упражненията. С него също се подпомогнат усилията на държавите-членки да засилят планирането на управлението на риска и да разработят новаторски финансови механизми (като регионалното обединение на усилия в областта на застраховането). 7. Осъществяване При подновяването на ФИГО ще се вземат предвид резултатите от оценката и предложенията на заинтересованите страни в сферата на гражданската защита за това как да се опростят процедурите и механизмите за финансиране, както и натрупаният опит чрез пилотни проекти и подготвителни действия за бързо реагиране. Дейностите по гражданска защита, прилагани от органите за гражданска защита на държавите-членки, ще бъдат подкрепени и допълнени от дейности на ЕС, включително чрез улесняване на координирани действия. Това ще стане под формата на дейности, като доброволно обединяване на ресурси, обучение и подкрепа за разходите за транспорт за доставяне на средства за гражданска защита в местата на извънредни ситуации. Това ще улесни опростяването на процедурите, използвани в рамките на сегашния инструмент, и ще доведе до по-рационални административни процедури, особено в областта на безвъзмездните средства, като се вземат предвид принципите на прозрачност и равно третиране. Оценяваните възможности са свързани с вида на операциите, които ще бъдат подкрепени — обучение, упражнения, свързани с извънредни ситуации, подкрепа за държавите-членки за транспорт по време на извънредна ситуация, проекти за сътрудничество за предотвратяване и готовност при бедствия. 8. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г. за инструмента за гражданска защита, от който: || 455 млн. EUR Гражданска защита — вътрешен план || 245 млн. EUR Гражданска защита — външен план и европейски капацитет за спешно реагиране || 210 млн. EUR Действия по климата 1. Цели на политиката Справянето с изменението на климата е едно от най-големите предизвикателства, пред които са изправени ЕС и партньорите му по света. Необходимостта от спешни действия е ясно отразена в стратегията „Европа 2020“ и в амбициозните цели на ЕС 20/20/20, а именно: – намаляване на емисиите на парникови газове с 20 % (30 % при наличието на подходящите условия); – намаляване на потреблението на енергия с 20 % чрез увеличаване на енергийната ефективност; както и – посрещане на 20 % от нуждите от енергия чрез възобновяеми източници. Изграждането на нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика ще увеличи конкурентоспособността на Европа, ще доведе до създаването на нови, по-екологосъобразни работни места, ще засили енергийната сигурност и ще доведе до ползи за здравето благодарение на по-чистия въздух. За да се постигнат целите в областта на климата и енергетиката за 2020 г. и след това, ще бъдат нужни значителни усилия и инвестиции. ЕС изигра централна роля за наблюдението и преследването на тези цели. Например усилията трябва да бъдат значително увеличени, за да се постигне целта за енергийна ефективност от 20 % (при текущи прогнози, че ще бъде постигната ефективност от по-малко от 10 %), което може да доведе до намаляване на емисиите на парникови газове с 25 %. Комисията очерта действията, които ще позволят на ЕС да постигне намаляване на емисиите на парникови газове с 80—95 % до 2050 г.[3] Бюджетът на ЕС ще играе важна роля за насърчаването на действията по климата във всички сектори на европейската икономика и ще бъде катализатор на конкретните инвестиции, които ще бъдат необходими за посрещането на целите в областта на климата и за гарантирането на устойчивостта спрямо изменението на климата. Тези инвестиции са свързани с широк кръг от технологии, които подобряват енергийната ефективност, с възобновяемите енергийни източници и свързаните с тях инфраструктури, както и с инвестициите за адаптиране към изменението на климата. Разходите за инвестиции за смекчаване на последиците от изменението на климата, изчислявани на около 125 млрд. EUR годишно[4] за периода 2014—2020 г., трябва да бъдат основно поети от частни инвеститори, но бюджетът на ЕС може да бъде стимул за предоставянето на национално финансиране и да осигури дългосрочна предвидимост за частните инвеститори. Сред най-обещаващите области са реновирането на сгради, иновациите в транспорта и разгръщането на нови технологии, като например интелигентните мрежи, както и възобновяемите енергийни източници. Тези инвестиции са с огромен потенциал за насърчаване на конкурентоспособността и растежа в целия ЕС. Бюджетът на ЕС може да осигури особено силна европейска добавена стойност чрез улесняване на инвестициите в държавите-членки с висок потенциал да намалят емисиите си по ефективен от гледна точка на разходите начин, но които имат относително нисък капацитет да инвестират. Инвестирането в енергийна ефективност във всички държави-членки ще повиши също цялостната производителност и ще спомогне за решаването на проблемите с енергийната сигурност и енергийната бедност. Чрез подкрепата за тези инвестиции бюджетът на ЕС може да спомогне за значителното намаляване на общите разходи за постигане на целите на ЕС по отношение на климата и енергията. 2. Инструменти 2.1. Интегриране на действията по климата в областите на политиките Днес действията по климата са интегрирани в много области на политики и се изпълняват чрез редица инструменти за подкрепа на множество цели на ЕС, като например политиките за биологичното разнообразие и за смекчаване на последиците от изменението на климата. Днес част от бюджета на ЕС е свързана с интегрирането на климата и по този начин допринася за прехода на Европа към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика. Комисията възнамерява да увеличи този дял до най-малко 20 %, като приносът от различните области на политиката подлежи на оценка на въздействието. За да се постигнат целите на стратегията „Европа 2020“ и за да се помогне на другите страни и региони по света да увеличат усилията си за справяне с изменението на климата, свързаната с климата част от бъдещия бюджет на ЕС трябва да бъде увеличена значително, като в нея бъдат включени инвестиции в проекти, които не са изключително свързани с климата, но които съдържат значителен елемент, свързан с климата. За да се постигне тази цел, действията за смекчаване на последиците и адаптиране към изменението на климата трябва да бъдат интегрирани във всички основни програми на ЕС. · Политиките на сближаването, енергетиката и транспорта са свързани с климата в значителна степен. Що се отнася до политиката на сближаване, поставянето на ударението върху резултатите и повишените изисквания ще гарантира, че подкрепяните от ЕС проекти допринасят активно за целите на ЕС по отношение на климата. Договорите за партньорство с държавите-членки ще бъдат използвани за стимулиране и наблюдение на напредъка на инвестициите, допринасящи за постигането на целите 20/20/20. Интегрирането следва да има за цел всички инвестиции да бъдат съобразени с изменението на климата. Чрез оперативните си програми в целия ЕС политиката на сближаване може да играе основна роля за ускоряване на усилията за постигане на целта за енергийна ефективност от 20 %. · Научни изследвания и иновации: действията по климата ще бъдат сред основите на бъдещата Обща стратегическа рамка за научни изследвания и иновации, чрез която ще се подкрепят действия с пряко или непряко положително отражение върху климата в области, като транспорта, енергетиката, изследването на материали и устойчивата биоикономика. В рамките на стратегическия план за енергийните технологии нуждите за периода 2010—2020 г. се оценяват на 50 млрд. EUR за развитие на технологията за справяне с изменението на климата, за гарантиране на енергийните доставки на ЕС и за осигуряване на конкурентоспособността. Значителна част от бюджета трябва да бъде инвестирана чрез финансови инструменти (дялово и заемно финансиране), за да се реши проблемът с недостатъчното навлизане на пазара на иновационните нисковъглеродни технологии и технологиите за адаптиране към изменението на климата[5]. · Екологизирането на преките плащания за земеделските стопани ще бъде сред основните елементи от реформата на общата селскостопанска политика (ОСП). Освен съществуващите изисквания за кръстосано спазване 30 % от плащанията за земеделските производители ще зависят от съблюдаването на редица добри екологични практики, които ще допринесат за изграждането на селско стопанство, което е по-благоприятно за климата. По този начин чрез реформираната ОСП ще се осъществи важен принос за постигането на целите на ЕС по отношение на климата, както за смекчаване (напр. увеличаване на органичните вещества в почвата, намаляване на емисиите от използването на изкуствени торове и оборски тор), така и за адаптиране (напр. увеличаване на устойчивостта срещу вредители, справяне с по-малката наличност на вода). · Освен това политиката на развитие на селските райони ще бъде все по-свързана с действията по климата. Чрез интегрирането на политиките на климата и околната среда ще бъдат създадени силни стимули за земеделските производители да предоставят обществени блага за ЕС и да подобряват усвояването на ефективни технологии за по-екологосъобразен, благоприятен за климата и устойчив селскостопански сектор. 2.2. Програмата LIFE+ В допълнение към интегрирането в политиките на целите на действията по климата и на околната среда Комисията предлага да се продължи програмата LIFE + и да се приведе в по-тясно съответствие с целите на „Европа 2020“, като се разшири делът на действията по климата. LIFE+ ще продължи да действа като платформа за обмен на най-добри практики между държавите-членки и като катализатор за по-ефективни инвестиции. Програмата ще допринесе за действия по климата при подход „отдолу нагоре“, както за разработването на проекти за изграждане на капацитет на местно/регионално равнище, така и за подпомагане на частния сектор в тестването в малък мащаб на технологии с ниски въглеродни емисии и на технологии за адаптиране, особено от малките и средните предприятия. Необходими са първоначални средства за проекти за адаптиране и смекчаване на последиците от изменението на климата, за да се осигури извличане на изводи за усъвършенстване на политиката и допълнително развитие на политиката за тези нови приоритети на ЕС. Подпрограмата за действията по климата ще бъдат насочени към пилотни проекти и демонстрационни проекти в малък мащаб. Ще бъдат използвани и интегрирани проекти например за насърчаване на трансгранични стратегии за адаптиране в области, податливи на наводнения. Чрез подпрограмата за действията по климата ще се подкрепят по-специално усилията за постигане на следните цели: (1) Смекчаване на последиците от изменението на климата: Подкрепа за намаляването на емисиите на парникови газове. Дейности за създаване на пилотни проекти, които могат да бъдат използвани за тестване на иновативни подходи, включително чрез подкрепа за МСП, за подобряване на базата от знания и за улесняване на прилагането на законодателството в областта на климата. (2) Адаптиране към последиците от изменението на климата: Подкрепа за усилията, водещи до по-голяма устойчивост на изменението на климата. Дейности за подкрепа на разработването и прилагането на национални/регионални/местни стратегии за адаптиране. Дейности, позволяващи на вземащите политически решения да използват ефективно знанията и данните за отраженията от изменението на климата, особено с цел планиране за адаптирането към последиците от това изменение. (3) Управление и осведоменост: Подкрепа за усилията, водещи до по-голяма осведоменост, комуникиране, сътрудничество и разпространение на информация относно дейностите за смекчаване на последиците и адаптиране към изменението на климата. Дейности за повишаване на осведомеността сред гражданите и заинтересованите страни в ЕС, включително и за промени в поведението. 2.3. В световен мащаб С Договора от Лисабон борбата с изменението на климата на международно равнище бе превърната в конкретна цел на ЕС. ЕС може да окаже уникален принос в това отношение, като се има предвид, че е най-големият дарител на помощи в света и че е в авангарда по отношение на основаните на пазара механизми. ЕС ще продължи да бъде основен участник в оформянето на бъдещата международна политика за климата с финансовите си вноски и участие в управителните органи на международните инструменти и фондове. ЕС е решен да постигне резултати по ангажиментите си в международен план за финансиране на мерките във връзка с изменението на климата. Политиката за климата ще бъде интегрирана, а тежестта ѝ — увеличена — в географските инструменти за външна дейност с цел значителното увеличаване на тежестта на финансирането, свързано с изменението на климата, по функцията за външната дейност. Що се отнася до тематичните инструменти на ИСР, ЕС следва да си постави за цел да изразходва по-малко от 25 % от програмата за „световните обществени блага“ относно изменението на климата и екологичните цели. Бюджетът на ЕС също ще допринесе за финансирането в международен план на мерките във връзка с изменението на климата, предвидени за развиващите се страни до 2020 г. (100 млрд. долара годишно) в рамките на преговорите по Рамкова конвенция на Обединените нации по изменението на климата (РКОНИК). Освен интегрирането на действията по климата в бюджета за външните действия Комисията обмисля създаването на механизъм/фонд извън бюджета, за да се обедини приносът на държавите-членки и на бюджета на ЕС. 3. Осъществяване 3.1. Интегриране Интегрирането води до максимални синергии между политиките за климата и другите области, но трябва да бъде солидно и да присъства в общественото пространство. То ще бъде съпроводено от задължение да се обхванат няколко области, за да се определи в кои от тях програмите насърчават действията по климата или енергийната ефективност, така че ЕС да може да набележи ясно колко от разходите му са свързани с действията по климата. Предлага се да се установят ясни показатели и правила за мониторинг и докладване за всички съответни инструменти на политиката на ЕС. Рамката трябва да бъде проста и прагматична и да бъде изградена върху две направления: 1) общи процедури за проследяване на разходите, свързани с климата, и 2) определяне на цели за всички съответни политики и мониторинг на резултатите. Проследяването на разходите, свързани с изменението на климата, ще бъде интегрирано в съществуващата методология за измерване на резултатите, използвана за програмите на ЕС. Всички съответни инструменти ще включват конкретна цел, свързана с изменението на климата, придружена от показател за резултатите. Всички разходи ще бъдат отбелязани в една от следните три категории: свързани единствено с климата (100 %), значително свързани с климата (40 %) и несвързани с климата (0 %). Това се основава на методология, установена от ОИСР („маркери от Рио“), но не изключва използването на по-прецизни методологии в областите на политиките, където са налице такива методологии. Ефективността на усилията за интегриране ще бъде осигурена от мониторинга на постигането на резултати. Тя също ще помогне да се определи ефективността на различните програми за разходи и свързаните с тях условия. 3.2. LIFE + Сегашната програма LIFE + се управлява от Комисията при пряко централизирано управление. Комисията смята, че бъдещата програма трябва да продължи да бъде централно управлявана, но че управленските задачи могат до голяма степен да бъдат делегирани на съществуваща изпълнителна агенция. При определянето на условията на това делегиране ще трябва да се вземе предвид необходимостта за Комисията да поддържа силни връзки между политиките относно интегрираните проекти. 4. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Цифрите са по постоянни цени за 2011 г. Изключени са средствата за интегриране, които са включени в отпуснатите бюджетни средства за секторните инструменти за финансиране. Програма LIFE + (подпрограма за действия по климата) || 800 млн. EUR Конкурентоспособност и МСП 1. Цели на политиката Насърчаването на конкурентоспособността на промишлеността на ЕС, по-конкретно на малките и средните предприятия (МСП), и подпомагането на адаптирането на производствените процеси и услугите към условията на икономика с ниски въглеродни емисии, устойчивост на климатичните изменения и ефективно използване на ресурсите са основни цели в стратегията ,,Европа 2020“. ЕС се стреми да подобри бизнес средата и да подпомогне развитието на силна и диверсифицирана промишлена база, която да е конкурентоспособна в световен мащаб. Необходими са особени усилия за насърчаване развитието на МСП. Те са основен източник на икономически растеж и разкриване на работни места в ЕС, като на тях се падат над 67 % от работните места в частния сектор и осигуряват над 58 % от общия оборот в ЕС. Създаването на условия за процъфтяване на МСП е част от стратегията на ЕС за растеж и заетост, както се посочва в съобщението на Комисията относно водещата инициатива ,,Индустриална политика“ от стратегията ,,Европа 2020“[6]. ЕС има важна роля за разгръщането на потенциала за растеж на МСП, включително и чрез целево използване на бюджета на ЕС. Действията в тази област са насочени към преодоляване на най-важните пазарни неефективности, ограничаващи растежа на МСП, например във връзка с достъпа до финансиране, и към създаване на гаранции за това, че МСП са в състояние да се възползват в пълна степен от огромния потенциал на европейския единен пазар. Стратегическото и новаторското използване на бюджета на ЕС ще допринесе значително за тези усилия. Бюджетът на ЕС ще се използва, за да се подпомогне осигуряването на много необходимото дялово и заемно финансиране посредством използването на новаторски финансови инструменти и за да бъдат подпомогнати широк кръг от дейности за насърчаване развитието на МСП на европейско равнище. Съвкупността от тези действия ще даде значителен стимул за МСП. 2. Инструменти Европейската стратегия за индустриална конкурентоспособност и МСП ще бъде насочена към подпомагането на дейности, благоприятстващи МСП, в целия набор от политики и разходни програми на ЕС, а също така и към предоставянето на специална подкрепа и услуги, отразяващи специфичните нужди на общността от МСП на европейско равнище. 2.1. Насърчаване на индустриалната конкурентоспособност и МСП От основно значение е специфичните интереси на МСП и обстоятелствата, свързани с тях, да бъдат вземани предвид при изработването на всички политики и финансиращи програми на ЕС. По-конкретно бъдещата финансова рамка ще бъде създадена по такъв начин, че да улеснява участието на малките предприятия във финансиращите програми, например чрез опростяване на правилата, намаляване на разходите за участие, ускоряване на процедурите за отпускане на финансиране и осигуряване на ,,обслужване на едно гише“, за да се улесни животът на получателите на финансиране от ЕС. 2.2. Специална програма за индустриална конкурентоспособност и МСП Освен застъпването на интересите на МСП и стъпките, които се предприемат за по-добро координиране и опростяване на финансиращите програми, от бюджета на ЕС ще се предоставя и целева финансова подкрепа за МСП. Комисията предлага да бъде създадена специална програма ,,Конкурентоспособност и МСП“ като наследник на неиновационната част на текущата Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации. Цялата подкрепа за МСП в областта на научните изследвания и иновациите (включително и иновационната част на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации) ще бъде включена в Общата стратегическа рамка за научни изследвания и иновации. Програмата ,,Конкурентоспособност и МСП“ ще бъде насочена основно към мерки за насърчаване на по-динамични и конкурентоспособни в международен план МСП. Тези мерки ще включват: 2.2.1. Достъп до финансиране: финансовите инструменти за растеж Финансовите инструменти за растеж ще улесняват достъпа на МСП до финансиране чрез използване на новаторски финансови инструменти. Тези инструменти ще използват в пълна степен новите платформи за капиталови и дългови инструменти, за да предоставят както механизми за собствен капитал, така и механизми за гарантиране на заеми. Финансови инструменти, предназначени за инвестиции за стартиране на бизнес и инвестиции на етапа на растеж, и по-специално рисков капитал, ще бъдат предвидени и в Общата стратегическа рамка за научни изследвания и иновации по отношение на новаторските предприятия и МСП. Инструментите по програма ,,Конкурентоспособност и МСП“ ще включват следното: (1) Механизъм за собствен капитал, предназначен за инвестиции на етапа на растеж, който чрез финансови посредници ще предоставя на МСП търговски ориентирано, подлежащо на възстановяване дялово финансиране, основно под формата на рисков капитал. Предвидени са две мерки: – Инвестиции във фондове за рисков капитал, които извършват трансгранична дейност в рамките на ЕС и са насочени към инвестиране в ориентирани към растеж предприятия, като по този начин се подпомага развитието на пазар за рисков капитал в рамките на целия ЕС. – ,,Фонд на фондовете“ (или ,,европейски фонд“), инвестиращ трансгранично във фондове за рисков капитал, които след това инвестират в предприятия, особено на етапа на разширяване на дейността им на международния пазар. (2) Механизъм за заеми, предоставящ преки или други механизми за споделяне на риска с финансови посредници с цел обезпечаване на предназначени за МСП заеми. Механизмът би предизвикал силен ,,лостов ефект“ и би осигурил трансгранично кредитиране или кредитиране от няколко държави, което не би могло да се постигне лесно чрез механизмите на национално равнище. За да се осигури взаимно допълване, тези дейности ще бъдат в тясна координация с различните видове действия, предприемани в рамките на политиката за сближаване при споделено управление. 2.2.2. Подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта на промишлеността на ЕС Този елемент от програма ,,Конкурентоспособност и МСП“ ще подпомага действия, включващи следното: · Дейности за подобряване на европейската конкурентоспособност. Действията на ЕС в тази област ще бъдат насочени към подпомагане на съгласуваността и последователността в изпълнението и към създаване, въз основа на факти, на политики на европейско равнище. По-конкретно, те ще подобрят икономическата и регулаторната среда посредством въвеждане на референтни показатели (бенчмаркинг), обмен на добри практики и секторни инициативи. · Изработване на политика за МСП и насърчаване на конкурентоспособността на МСП в съответствие с целите на Small Business Act (SBA). Действията на ЕС ще включват по-често използване на принципа ,,Мисли първо за малките!“ в създаването на политики в ЕС и в държавите-членки, определяне и обмен на добри практики с цел съдействие за прилагането на SBA, запазване на единствен вход към политиките на ЕС — портала за малкия бизнес, и подкрепа за МСП, за да използват потенциала на единния пазар. · Туризъм. Мерките на ЕС в областта на туризма ще бъдат насочени, inter alia, към осигуряване на надеждна информация за тенденциите в туристическото търсене на европейско равнище; развитие на конкурентоспособността в туристическата индустрия и насърчаване на навлизането на ИКТ в предприятията, занимаващи се с туризъм; борба със сезонността на туризма; промотиране на устойчиви туристически продукти и дестинации; въвеждане на рамка за уменията и компетенциите на работниците и работодателите в сектора; улесняване на обмена на добри практики и на създаването на партньорства. В съответствие с разпоредбите на Договора от Лисабон мерките на ЕС в областта на туризма ще насърчават сътрудничеството между държавите-членки, като допринасят за диверсифицирането на предлагането в международния туризъм, координират националните усилия за това Европа да присъства по-забележимо на трети пазари и промотират съвместно новопоявяващи се, нетрадиционни европейски дестинации. · Нови бизнес концепции за устойчиви, адаптирани спрямо потребителите стоки, базирани на определен дизайн. Тази инициатива ще бъде насочена към използването с търговска цел на подходящи концепции и идеи в текстилния, обувния и спортния сектор и в други сектори за потребителски стоки. 2.2.3. Достъп до пазари Тези дейности ще включват: · Предоставяне на услуги в подкрепа на бизнеса за постигане на растеж чрез мрежата ,,Enterprise Europe Network“. Обслужвайки МСП в ролята на ,,едно гише“, мрежата ,,Enterprise Europe Network“ със своите 600 партньорски организации в 49 държави ще продължи да предоставя наМСП всеобхватни и интегрирани услуги, които включват: – информация и съвети по въпроси, свързани с ЕС; – улесняване на трансграничните партньорства чрез управление на база данни за сътрудничество с 13 000 активни заявки и предложения за сътрудничество; – услуги за интернационализация в рамките на ЕС, в резултат на които всяка година има 2 500 споразумения за партньорство за бизнес сътрудничество, технологии и научноизследователска и развойна дейност; – предоставяне на информация на МСП за законодателството на ЕС и популяризиране на финансиращите програми на ЕС, включително и на Общата стратегическа рамка за научни изследвания и иновации; – осигуряване на двупосочен канал за комуникация между МСП и Комисията, в който участват 10 000 МСП; – подкрепа за подобряване на знанията на МСП в областта на финансите; както и – достъп до експертна информация от МСП в областта на енергийната ефективност, климата и околната среда. · Подкрепа за дейността на МСП на пазари извън пределите на ЕС. За да излязат успешно на пазарите на трети страни, МСП трябва да разполагат с подходящи умения и познания за регулаторната им рамка. Предложените в тази област дейности включват сравнение на търсенето на услуги и текущото предоставяне на услуги, създаване на портал в интернет и в определени случаи, когато е уместно, въвеждане и/или продължаване на подкрепата за центровете за МСП на ЕС, в сътрудничество с местните европейски и национални бизнес организации. Центровете за МСП на ЕС ще предоставят всеобхватни услуги в подкрепа на МСП, които са активни на пазарите извън ЕС. · Международно индустриално сътрудничество. Дейностите ще имат за цел намаляване на различията в регулаторната среда и бизнес средата между ЕС и основните му търговски партньори и съседните на ЕС държави чрез междуправителствен диалог за регулиране, диалог между предприятията и ,,преки действия“ с трети страни, като например тематични семинари и конференции. 2.2.4. Насърчаване на предприемачеството Дейностите в тази област ще обхващат опростяване на административните процедури и развитие на предприемаческите умения и нагласи, особено сред новите предприемачи, младите хора и жените. Всички дейности ще имат силно изразено европейско измерение. Програмата за обмен ,,Еразмус“ за предприемачи предлага на нови или бъдещи предприемачи възможността да работят за срок до шест месеца с опитен предприемач в друга държава от ЕС. Тази европейска схема за мобилност цели да насърчава предприемачеството и да подпомага интернационализацията и конкурентоспособността на микропредприятията и малките предприятия в ЕС. 3. Осъществяване Управлението на новата програма ,,Конкурентоспособност и МСП“ ще бъде изнесено до голяма степен към външни органи, в частност групата на ЕИБ за ,,Финансовите инструменти за растеж“ и (наследника на) Изпълнителната агенция за конкурентоспособност и иновации (EACI) за другите дейности, свързани с МСП. 4. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Програма ,,Конкурентоспособност и МСП“ || 2,4 млрд. EUR Данъчно облагане и митнически съюз 5. Цели на политиката Митническият съюз е един от крайъгълните камъни на вътрешния пазар. Той позволява функционирането на вътрешен пазар без граници, като гарантира, че при влизането си или пускането си в обращение стоките от трети държави съответстват на приетите правила и по този начин могат да се движат свободно във вътрешния пазар. Митническият съюз е също оперативният орган на общата търговска политика чрез прилагането на двустранни и многостранни търговски споразумения, чрез събирането на мита, прилагането на търговски мерки (като правилата за произхода), ембарго и други ограничения. Освен това митниците изпълняват все по-голяма защитна функция, като допринасят за сигурността на веригата на доставки, за борбата срещу тероризма и международната престъпност (например прането на пари, прекурсорите на наркотични вещества и незаконната търговия с оръжия) и прилагането на границата на правата на интелектуална собственост. Те допринасят за постигането на равнопоставеност, като гарантират, че внесените стоки съответстват на същите технически и здравни стандарти и стандарти за безопасност като стоките от ЕС. Международната търговия се разраства постоянно и ефективните процеси на внос и износ са от решаващо значение за конкурентоспособността на икономиката на ЕС. Същевременно нарастват рисковете за сигурността и безопасността. Ето защо ЕС е изправен пред двойно предизвикателство, което ще оформи приоритетите на Съюза за бъдещето: да улесни потока от стоки за законните търговци, като същевременно защитава гражданите от рисковете за безопасността и сигурността им. Националните митнически служители отговарят за ежедневното добро функциониране на митническия съюз. Това налага поддържането на интензивна мрежа от оперативни контакти между митническите администрации, включително и чрез най-модерни информационнотехнологични инфраструктури и системи, които да им позволят да действат като единна митническа администрация от световна класа. От икономическа гледна точка е целесъобразно някои дейности да се финансират чрез бюджета на ЕС вместо чрез отделни национални програми. Поради тази причина чрез финансирана от ЕС програма — програмата за митническо сътрудничество — тези контакти и сътрудничество се подкрепят по различни практически начини. Предприятията и гражданите на ЕС са изправени пред редица пречки от данъчно естество, когато извършват трансгранични дейности. Тези пречки произтичат от фрагментирането и различните начини, по които едни и същи трансакции се третират в различните държави-членки. Ето защо един от приоритетите за засилването и заздравяването на единния пазар е премахването на тези пречки и стремежът към все по-силно координиране в данъчната област, като се спазва напълно компетентността на държавите-членки в тази сфера. Освен това данъчните измами са били и продължават да бъдат сериозно предизвикателство за ЕС и държавите-членки, още повече във време, в което фискалната дисциплина е от първостепенно значение. Ето защо борбата срещу данъчните измами във вътрешния пазар е на челно място в дневния ред на данъчната политика на ЕС. За да се отстранят измамите във вътрешния пазар, са необходими силни споразумения за административно сътрудничество между данъчните администрации на държавите-членки, както и ефикасното споделяне на информация за трансакциите, предприятията или схемите на измама. Например борбата срещу измамите с ДДС и акцизите се улеснява значително от въвеждането на системи, позволяващи бърз обмен на информация между администрациите. ЕС играе незаменима роля за подкрепа на държавите-членки при въвеждането на необходимите системи и процеси за ефективно трансгранично сътрудничество. По-специално, важна роля за улесняване на това сътрудничество играе програмата за сътрудничество „Фискалис“, като по този начин се подкрепят усилията на самите държави-членки в тази област. 6. Инструменти Комисията предлага ново поколение програми „Митници“ („Митници 2020“) и „Данъчно облагане“ („Фискалис 2020“). И двете програми ще подкрепят и заздравят вътрешния пазар през идното десетилетие. Всички заинтересовани страни ще се възползват от по-ефикасна и сигурна бизнес среда, по-голяма безопасност и сигурност за гражданите и по-ефективно прилагане на обществената политика от правителствата. Тези програми ще помогнат на данъчните и митническите администрации на държавите-членки да си взаимодействат по-ефективно, като ще бъдат подкрепяни от модерни и ефикасни системи за обмен на информация, за да се улесни законната търговия, като същевременно се противодейства на измамите. Тези общоевропейски услуги могат да бъдат предоставени по най-ефикасен и икономичен начин на равнище ЕС. Например обхващащата цяла Европа защитена трансевропейска компютърна мрежа, свързваща митническите и данъчните администрации, генерира годишно икономия от 35 млн. EUR за държавите-членки, а струва само 11 млн. EUR на централното равнище на ЕС. Програмите ще подпомагат следните дейности: · Трансевропейски информационни системи за споделяне на данни и процеси между националните митнически и данъчни органи чрез оперативно съвместими информационнотехнологични приложения, чрез които се позволява на администрациите да си сътрудничат и да „действат като едно“, както и да подобряват допълнително електронната администрация за предприятията и гражданите; · Засилени мрежи от контакти между хората и изграждане на компетентност, за да се стимулират практическото сътрудничество, споделянето на знания и определянето и разпространението на най-добри практики и обучение между националните митнически служители, националните данъчни служители и търговските представители; · Изграждане на капацитет за инфраструктура за съфинансиране на закупуването на специфично оперативно оборудване, изисквано за извършването на задачи по митнически контрол и наблюдение на външните граници на ЕС, което е от интерес за всички държави-членки. 7. Осъществяване Програмите „Митници“ и „Фискалис“ се осъществяват въз основа на набелязани приоритети. Съвместно със заинтересованите страни се изготвят работни програми, в които се излагат приоритетите за конкретен период. Правните основания на тези програми ще бъдат преработени, за да се отнасят вече не за годишни, а за многогодишни работни програми, и за да се опростят текущите разпоредби. Въведеното понастоящем централизирано пряко управление ще бъде запазено и напълно рационализирано и за двете програми, за да се осигури максимална ефективност по отношение на всекидневната подкрепа за управлението на равнище Комисия и на национално равнище и за да могат всички заинтересовани страни да разберат по-добре правилата за прилагане. Договорите за обществени поръчки, които представляват по-голямата част от бюджета на програмите, ще бъдат изпълнявани основно от Комисията в съответствие с правилата на ЕС и като се използват общи правила за гарантиране на качеството и за приемане. И двете програми са изготвени по такъв начин, че да се позволи на ЕС да реагира бързо и по подходящ начин в бързо променящи се ситуации. Наличието на специално изготвен инструментариум за програмите, както и на гъвкав механизъм за представяне на предложения, ще позволи ефективното осъществяване на дейностите по програмите. Налице е недвусмислено основание за прилагането на повече алтернативни финансови методи за покриване на разходите за участие и организиране. Комисията ще замени (поне отчасти) сегашното прилагане на действителни разходи с плащането на еднократни суми. 8. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г. За „Митници 2020“ и „Фискалис 2020“ || 690 млн. EUR Икономическо, социално и териториално сближаване 1. Цели на политиката Основната цел на политиката на сближаване на ЕС е да се намалят значителните икономически, социални и териториални различия, които все още съществуват между европейските региони. Ако не се предприемат действия за намаляване на тези различия, ще бъдат подкопани някои от устоите на ЕС, включително единният му пазар и паричната му единица — еврото. Политиката на сближаване трябва да има също основна роля за постигане на резултатите на „Европа 2020“ в целия ЕС. Добре насочените разходи за сближаване могат да доведат до реална добавена стойност, до стимулиране на растежа и създаване на работни места в регионите на Европа. В съответствие със заключенията от 5-ия доклад за сближаването[7] Комисията предлага да се засили акцентът върху резултатите и европейската добавена стойност чрез по-систематично обвързване на политиката на сближаване с целите на „Европа 2020“. В по-конкретен план Комисията предлага значителни промени в начина, по който се планира и изпълнява политиката на сближаване. Финансирането ще се съсредоточи върху по-малък брой приоритети, ще бъде наблюдаван по-тясно напредъкът към договорените цели и ще бъдат установени стриктни условия в договорите за партньорство с държавите-членки. Това ще позволи на политиката на сближаване на ЕС да окаже възможно най-голям принос за икономическото, социалното и териториалното сближаване и за създаването на растеж и на работни места. 2. Инструменти 2.1. Обща стратегическа рамка Комисията предлага да се обединят Европейският фонд за регионално развитие, Европейският социален фонд и Кохезионният фонд в Обща стратегическа рамка, която ще обхваща и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство. Това ще осигури по-голяма съгласуваност между източниците на финансиране и много по-силен акцент върху стратегията „Европа 2020“. 2.2. Повишено концентриране върху стратегията „Европа 2020“ За да се увеличи ефективността на разходите за сближаване, бъдещото финансиране ще бъде насочено към ограничен брой цели, свързани с приоритетите на „Европа 2020“. Финансирането за сближаване ще продължи да бъде съсредоточено в по-малко развитите региони и държави-членки. Обаче с оглед на трудностите, изпитвани от държавите-членки при усвояването на структурните фондове и за намиране на необходимото съфинансиране, за средствата за сближаване ще бъде определен таван от 2,5 % от БНД. Ще бъде въведена нова категория региони — „региони в преход“, която ще замени действащата система на постепенно премахване и въвеждане на финансирането (phasing-out, phasing-in). Тази категория ще включва всички региони с БВП на глава от населението между 75 % и 90 % от средния за ЕС—27 и по-конкретно: · Региони, които в момента са допустими за финансиране по целта за сближаване, но чиито БВП на глава от населението са нараснали до над 75 % от средния за ЕС—27. Като защитна мярка тези региони ще запазят две трети от сегашното си финансиране; както и · Региони, които макар и в момента да не са допустими за финансиране по целта за сближаване, имат БВП на глава от населението между 75 % и 90 % от средния за ЕС—27. Равнището на помощта ще варира в зависимост от нивото на БВП, така че регионите с БВП, близък 90 % от средния за ЕС, ще получат помощ с интензитет, подобен на този на по-развитите региони. Регионите по цел „Конкурентоспособност“ с БВП над 90 % от средния за ЕС ще продължат да получават подкрепа по линия на политиката за сближаване за ограничен брой приоритети. От регионите в преход и регионите по цел „Конкурентоспособност“ ще се изисква да съсредоточат всички отпуснати средства за сближаване (с изключение на ЕСФ) предимно за енергийната ефективност и възобновяемите енергийни източници, както и за конкурентоспособността на МСП и иновациите. В тези региони инвестициите в енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници ще бъдат най-малко 20 %. Регионите по цел „Сближаване“ ще могат да използват отпуснатите им средства за по-широк кръг от цели, отразяващи техните по-широки нужди от развитие. Накрая териториалното сътрудничество ще продължи да играе ролята си за подпомагане на регионите да преодолеят недостатъците на местоположението си на вътрешни или външни граници, като допринася за амбициозна политика за съседство и за решаването на общите трансгранични и транснационални предизвикателства. Инструментите на сближаването ще бъдат използвани за преследването на разграничени, но допълващи се цели: · Европейски фонд за регионално развитие ЕФРР има за цел да засили икономическото и социалното сближаване в Европейския съюз чрез коригиране на дисбалансите между регионите. ЕФРР подкрепя регионалното и местното развитие чрез съфинансиране на инвестиции в НИРД и иновации; мерки във връзка с изменението на климата и за околната среда; бизнес подкрепа на МСП; услуги от общ икономически интерес; телекомуникационни, енергийни и транспортни инфраструктури; здравеопазване, образование и социални инфраструктури; както и устойчиво градско развитие. За разлика от сегашния период всички тези видове инвестиции в бъдеще ще могат да бъдат финансирани не само чрез безвъзмездни средства, но и чрез финансови инструменти (рисков капитал, рискови фондове, фондове за местно развитие и др.) · Европейски социален фонд Европейският социален фонд има за цел да засили икономическото и социалното сближаване, като подкрепя насърчаването на заетостта; инвестициите в умения, образованието и ученето през целия живот; социалното включване и борбата срещу бедността; като и засилването на институционалния капацитет и ефективната публична администрация. За всяка категория региони ще бъдат установени минимални дялове за Европейския социален фонд (25 % за регионите по цел „Сближаване“; 40 % за регионите в преход; и 52 % за регионите по цел „Конкурентоспособност“), а обхватът на Европейския социален фонд ще бъде разширен, за да покрие разходите за оборудване, свързани с инвестициите в социален и човешки капитал. · Кохезионен фонд Чрез Кохезионния фонд се помага на държавите-членки, чийто БВП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за ЕС—27, да осъществят инвестиции в транспортните мрежи TEN-T и в околната среда. Част от средствата по Кохезионния фонд (10 млрд. EUR) ще бъдат заделени за финансирането на основни транспортни мрежи в рамките на Механизма за свързване на Европа (вж. също отделния информационен документ). Чрез Кохезионния фонд могат също да се подкрепят проекти, свързани с енергията, доколкото те са от ясна полза за околната среда, например чрез насърчаване на енергийната ефективност и използването на възобновяеми енергийни източници. 3. Осъществяване 3.1. Споделено управление Предоставената чрез политиката на сближаване подкрепа ще продължи да бъдат обект на споделено управление (с изключение на Механизма за свързване на Европа, който ще бъде управляван централно) от страна на Европейската комисия и на държавите-членки, от които ще се изисква да предоставят съфинансиране. Страните, получаващи финансова помощ в съответствие с член 136 или с член 143 от ДФЕС, ще могат да се възползват от по-висок процент на съфинансиране. 3.2. Договори за партньорство В договорите за партньорство между Комисията и държавите-членки ще бъдат посочени ангажиментите на партньорите на национално и регионално равнище и на Комисията. Те ще бъдат свързани с целите на стратегията ,,Европа 2020“ и с националните програми за реформи. Чрез тях ще се създаде интегрирана стратегия за териториално развитие, подкрепяна от всички съответни структурни фондове на ЕС, и ще включват цели, основани на договорени показатели, стратегически инвестиции и редица условия. Те ще съдържат ангажименти за годишно отчитане на напредъка в годишните доклади относно политиката за сближаване и в други публични доклади. 3.3. Интегрирано програмиране Държавите-членки ще бъдат насърчавани в бъдеще да използват финансирани по няколко фонда програми с общи процедури за подготовка, водене на преговори, управление и осъществяване, по-специално в случаите, в които е най-голяма необходимостта от подобряване на координацията на човешкия капитал и инвестициите в инфраструктурата. В подходящите случаи ще бъде създаден „водещ фонд“, свързан с областта(ите) на политиката на програмата. Интервенциите на водещия фонд ще бъдат допълнени от интервенции от другите структурни фондове, за да се гарантира съгласувана подкрепа за различните тематични цели в рамките на политиката на сближаване. 3.4. Обвързаност с условия Ще бъдат въведени нови разпоредби за обвързаност с условия, за да се гарантира, че финансирането от ЕС е насочено към резултатите и че създава силни стимули за държавите-членки да гарантират, че целите и задачите на стратегията „Европа 2020“ се постигат ефективно чрез политиката на сближаване. За да се гарантира, че ефективността на разходите за политиката на сближаване не се нарушава от недобри макрофискални политики, специфичните за секторите условия, определени предварително във всеки договор, ще бъдат допълнени от условия, свързани с новото икономическо управление. Условията ще бъдат както „предварителни“, т.е. трябва да бъдат изпълнени преди отпускането на средствата, така и „последващи“, при които отпускането на допълнителни средства ще зависи от постигането на предварително определени резултати. За да се улесни това, ще бъдат определени ясни ориентири и показатели, а напредъкът ще се наблюдава стриктно чрез годишни доклади. Липсата на напредък ще води до спиране или отмяна на финансирането. 3.5. Резерв за изпълнението За да се засили акцентът върху резултатите и постигането на целите на „Европа 2020“, при междинен преглед ще се заделят и отпуснат 5 % от бюджета за сближаване на държавите-членки и регионите, чиито програми отговарят на ориентирите във връзка с постигането на целите на програмата, свързани с целите на „Европа 2020“. Ориентирите ще бъдат определени в съответствие с регламентите за политиката на сближаване. 3.6. Новаторско финансиране Освен финансирането чрез безвъзмездни средства се предлага подкрепата по политиката на сближаване за предприятия и проекти, за които се очаква да генерират значителна финансова възвращаемост, да се извърши основно чрез новаторски финансови инструменти. (Вж. също отделния информационен документ за новаторските финансови инструменти) 4. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г. от който: || 376 млрд. EUR · Региони по цел „Сближаване“ · Региони в преход · Региони по цел „Конкурентоспособност“ · Териториално сътрудничество · Кохезионен фонд · Допълнителни средства за най-отдалечените и слабо населените региони || 162,6 млрд. EUR 39 млрд. EUR 53,1 млрд. EUR 11,7 млрд. EUR 68,7 млрд. EUR 926 млн. EUR · Механизъм за свързване на Европа за транспорта, енергетиката и ИКТ || 40 млрд. EUR плюс 10 млрд. EUR, заделени в рамките на Кохезионния фонд Образование и култура 1. Цели на политиката Образованието и културата са от основно значение за развитието и растежа на европейската икономика и ще играят изключително важна роля при колективния стремеж за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“. Повишеното инвестиране в човешки капитал и модернизирането на системите на образование и обучение ще помогнат на ЕС да се превърне в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика. Голяма част от тези инвестиции ще бъдат извършени на национално равнище. Все повече европейски граждани обаче търсят възможности за образование и обучение отвъд националните граници и ЕС е призован да играе важна роля, за да гарантира, че всички могат да се възползват от възможностите на единния пазар. ЕС работи за насърчаване на образованието и обучението по редица начини. Програмите за насърчаване на транснационалната мобилност за учене, като програмата „Еразмус“, доказаха успеха си, като помогнаха на хората да придобият нови умения, които ще бъдат необходими за утрешните професии. Повишената мобилност също може да допринесе за реформата на системите на образование и обучение, като улесни трансграничното разпространение на идеи и най-добри практики. Чрез комбинация от програми с насочено финансиране и заедно с други източници на финансиране, като структурните фондове, бюджетът на ЕС може да осигури истинска добавена стойност, като чрез него се насърчава мобилността, улесняват се сътрудничеството и обменът на най-добри практики и се подкрепят държавите-членки при модернизирането на системите им на образование и обучение. Културното многообразие на Европа е една от най-силните ѝ страни, обогатява и вдъхновява гражданите ѝ и води до реални икономически ползи. Икономическата и социалната роля на културните и креативните сектори е все по-очевидна, като те представляват 4,5 % от общия БВП през 2008 г. и около 3,8 % от работната сила. В тази област ЕС работи в тясно сътрудничество с държавите-членки, за да се използва потенциалът на единния пазар и да се осигурят на културните и креативните сектори необходимите условия, за да просперират. Чрез следващото поколение финансирани от бюджета на ЕС програми ще се отстранят слабостите, които ограничават потенциала за растеж на този сектор, като се преодолее пазарната фрагментация, като се засили конкурентоспособността в културния и аудиовизуалния сектор и като се постави акцентът върху мерки за изграждане на капацитет и върху подкрепа за циркулирането на културните творби. 2. Инструменти Комисията предлага образователната и културната политика да се подкрепя от бюджета на ЕС чрез два основни инструмента: 2.1. Програма за образование, обучение и за младежта — „Образование Европа“ Тази програма ще обедини отделните понастоящем подпрограми на програмата за учене през целия живот, международните аспекти на програмата за висше образование, включително „Еразмус Мундус“ и „Младежта в действие“. Това ще позволи по-голяма ефикасност, по-силен стратегически акцент и използването на синергии между различните аспекти на програмата. Въпреки че магистърската степен е най-ефикасната образователна степен за новаторските работни места и научните изследвания, сегашните инструменти на ЕС за мобилност не са адаптирани за студентите по магистърски програми. Най-ефективният от гледна точка на разходите начин за обхващане на тази категория студенти е бюджетът на ЕС да се използва за привличане на средства от частния сектор, предимно национални банки, за да се гарантира преносимостта на студентските заеми и безвъзмездни средства. Действията, подкрепяни понастоящем по програмата „Леонардо“, ще бъдат насърчени като част от усилията за борба с безработицата сред младежите и Комисията ще работи с ЕИБ, за да предостави гаранции за заемите на студентите, които желаят да завършат магистърските си програми в друга държава-членка. Новата програма ще се съсредоточи върху: – осигуряването на целенасочени транснационални възможности за учене; – осигуряването на съответствие между уменията и търсенето на пазара на труда, за да се насърчат пригодността за заетост, предприемаческият дух и участието на младите хора; – доброволчеството, както и неформалното и самостоятелното учене; както и – подкрепата за широки реформи и модернизиране на системите на образование и обучение в Европа и извън нея. В конкретен план програмата ще съдържа три основни линии на дейност: (1) Транснационална мобилност за учене — всяка година до 800 000 граждани на ЕС, основно студенти, биха могли да бъдат подпомогнати, за да бъдат мобилни. (2) Ще бъдат подпомогнати дейностите по сътрудничество между образователните институции и света на труда, за да се насърчи модернизирането на образованието, иновациите и предприемачеството. (3) Ще бъде осигурена подкрепа за политиката, за да се съберат доказателства за ефективността на инвестициите в образование и за да се помогне на държавите-членки да осъществяват ефективни политики. От съществено значение за осигуряването на значителна европейска добавена стойност ще бъдат строгите условия за качество относно мобилността, съсредоточаването върху основни цели на политиката, по които може да бъде достигната критична маса, и взаимното допълване с други програми на ЕС. Програмата „Образование Европа“ ще включва съществуващите международни програми, като „Еразмус Мундус“, „Темпус“, Alfa и Еdulink, както и програми за сътрудничество с индустриализираните страни по същия инструмент, и ще обединява различни цели (привлекателност на европейското пространство на висшето образование, отлични резултати, солидарност и справедливост). Този подход ще сложи край на сегашното фрагментиране на инструментите на ЕС за подкрепа на международното сътрудничество във висшето образование, което затруднява достъпа на студентите и университетите до информация за възможностите за висше образование в Европа и пречи на популяризирането на европейското висше образование на световната сцена. 2.2. Спорт Като част от програмата „Образование Европа“ предложената подпрограма „Спорт“ ще бъде насочена към: · справяне със специфичните за спорта транснационални заплахи, като допинга, насилието, расизма и нетолерантността, или въпроси, свързани с честността на състезанията и на спортистите; · развитие на европейското сътрудничество в областта на спорта например чрез насоки за двойни кариери за атлети или показатели за добро управление на спортните организации; както и · подкрепа за местните спортни организации, които могат да играят роля за посрещане на социално-икономическите предизвикателства, като социалното включване. Тази програма ще осигури европейска добавена стойност за въпроси, произтичащи от специфичното естество на спорта, като се мобилизира финансиране от частния сектор от участници в сферата на спорта и като се подкрепят организации, които стоят в основата на спортната пирамида, а не висшето професионално равнище. 2.3. Програма за културата и за аудиовизуалния сектор — „Креативна Европа“ Тази програма ще обедини сегашните програми „Култура“, MEDIA и MEDIA Mundus, за да може подкрепата да се съсредоточи върху постигането на целите на „Европа 2020“ и за да се помогне за освобождаването на потенциала за създаване на работни места на културните и креативните сектори. Тази програма ще допълни другите програми на ЕС, като ще бъде специално насочена към нуждите на културните и креативните сектори, стремящи се да извършват дейност отвъд националните граници, и ще бъде тясно свързана с насърчаването на културното и езиковото многообразие. Специфичните нужди на всеки сектор ще бъдат посрещнати включително чрез специално предназначени бюджетни средства, а в рамките на трето направление на програмата ще бъде осигурена хоризонтална подкрепа за културните и креативните сектори чрез използването на новаторски финансови инструменти. 3. Осъществяване Осъществяването на новите програми ще бъде опростено в значителна степен. Новата програма „Образование Европа“ ще доведе до значително опростяване на действията и правилата чрез премахване на подпрограми, намаляване на общия брой на дейностите и чрез повишено използване на еднократни суми. Програмата „Креативна Европа“ ще се управлява централно чрез Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA), както е в момента за програмите „Култура“ и MEDIA. Комисията ще управлява пряко известен брой дейности (напр. „Европейски столици на културата“, наградите за култура на ЕС, съвместни дейности с международни институции). Направленията „Култура“ и MEDIA на програмата „Креативна Европа“ ще бъдат допълнени от новаторски финансови инструменти, управлявани от групата на ЕИБ, за да се осигури дялово и заемно финансиране за културните и креативните сектори (ККС). Това ще бъде решение на една от основните пречки за развитието на културното и творческото съдържание — достъпа до финансиране — и ще достигне културните и креативните сектори, които не са подпомагани чрез други програми на ЕС. 4. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г. от който: || 16,8 млрд. EUR · „Образование Европа“ || 15,2 млрд. EUR · „Креативна Европа“ || 1,6 млрд. EUR Заетост и социални въпроси 1. Цели на политиката Европейският съюз е изправен пред значителни предизвикателства в областта на заетостта и в социалната област. Днес почти 23 милиона души са безработни и се смята, че над 113 милиона са изложени на риск от бедност или изключване[8]. Социалните проблеми и проблемите на заетостта са основна грижа на европейските граждани и представляват област, в която от Съюзът се очаква повече. Въпреки неотдавнашното подобрение на икономическите перспективи картината на заетостта остава умерена в средносрочен план, което наред с другото се дължи на нееднаквото положение на различните държави-членки и на очаквания натиск от икономическото преструктуриране в следствие на глобалната икономика. Безработицата и продължаващите високи равнища на бедността налагат цялостни действия. Вече въведени политики трябва да бъдат актуализирани и засилени, тъй като Европейският съюз е изправен пред все по-големи предизвикателства, свързани с недостатъчните умения, недостатъчните резултати по отношение на активната политика за пазара на труда и образователните системи, социалното изключване на маргинализираните групи и ниската трудова мобилност. Много от тези предизвикателства бяха изострени от финансовата и икономическата криза, демографските и миграционните тенденции и бързия ритъм на технологичните промени. Ако не се преодолеят ефективно, те ще се превърнат в сериозна заплаха за социалното сближаване и конкурентоспособността. Основната отговорност за модернизирането на пазара на труда и на системите за социална политика е на държавите-членки. ЕС обаче осигурява добавена стойност на усилията им, като действа като катализатор за насърчаване и улесняване на реформата, като осигурява финансиране, по-специално чрез Европейския социален фонд, и като овластява социалните партньори, организациите на гражданското общество и другите заинтересовани страни, които играят важна роля в осъществяването на реформата. 2. Инструменти Ще бъде създадена европейска инициатива за трудова заетост и социално включване чрез съвместно действие в областта на образованието и професионалното обучение, заетостта и приобщаването. Финансирането в тази област ще бъде осъществено най-вече чрез три основни инструмента. Те ще бъдат изцяло приведени в съответствие с целите на „Европа 2020“, а осъществяването им ще бъде подобрено чрез засилено допълване с други инструменти и опростяване на съответните процедури. 2.1. Европейски социален фонд Европейският социален фонд (ЕСП) ще осигурява финансиране за структурни действия за икономическо, социално и териториално сближаване. Финансирането ще бъде концентрирано върху ключовите приоритети на стратегията „Европа 2020“, по-специално чрез четири „инвестиционни елемента“: – насърчаване на заетостта; – инвестиции в умения, в образованието и ученето през целия живот; – социално включване и борба срещу бедността; както и – засилване на институционалния капацитет и ефективна публична администрация. С тези елементи ЕСФ ще допринася и за други цели на политиката, като улесняване на прехода към нисковъглеродна и ефективно използваща ресурсите икономика, насърчаване на научните изследвания и иновациите, особено в социалната област, засилване на равенството на половете и борба срещу дискриминация. Предлага се прегрупиране на дейностите, по-специално в полза на социалното включване, чрез прехвърляне към ЕСФ на схемата за хранителна помощ за най-нуждаещите се хора. За периода след 2013 г. ЕСФ ще бъде включен в общата стратегическа рамка (ОСР) за структурните фондове[9]. Финансирането ще бъде програмирано като част от партньорските договори, които ще бъдат сключени с държавите-членки. Наборът от цели ще бъде съобразен с националните програми за реформи, като уговорените цели ще бъдат превърнати в решения за инвестиции. За да се засили акцентът върху резултатите, ще бъде въведен механизъм на обвързване с условия, основан на цялостна съвкупност от предварително определени изисквания, за да се максимизира въздействието от бюджета на ЕС и да се задействат и подкрепят необходимите реформи в държавите-членки. За да може ЕСФ да допринесе реално за целите на стратегията „Европа 2020“, е необходима критична маса финансиране както на равнище ЕС, така и на равнище оперативни програми. Необходимият минимален дял инвестиции на политиката за сближаване, разпределени за ЕСФ, ще бъдат съобразени с отделните категории региони, като отразяват различните интензитети на помощта, която получават, и предизвикателствата, които срещат: това ще бъде осъществено чрез определяне на минимални дялове за ЕСФ от подкрепата на структурните фондове за всяка категория региони (25 % за регионите по цел „Сближаване“; 40 % за регионите в преход; и 52 % за регионите по цел „Конкурентоспособност“, въз основа на Кохезионния фонд, който продължава да представлява една трета от средствата за политиката на сближаване в отговарящите на условията за подкрепа държави-членки, и като се изключи териториалното сътрудничество). Прилагането на тези проценти води до минимален общ дял за ЕСФ в размер на 25 % от бюджета, отпуснат за политиката на сближаване. 2.2. Интегрирана програма за заетост, социална политика и включване Интегрираната програма за заетост, социална политика и включване ще спомогне за постигане на стратегията „Европа 2020“ и нейните взаимно поддържащи се водещи цели чрез подкрепа за дейности за насърчаване на високо равнище на заетост и подходяща социална защита, борба срещу социалното изключване и бедността и подобряване на условията на работа. Програмата ще действа като катализатор за промяна в държавите-членки и се състои от следните елементи: · Платформа, обхващаща цяла Европа, за процеси на взаимно обучение с цел засилване на фактологичната база за изготвяне и осъществяване на реформи и за насърчаване на участието на заинтересованите страни в изготвянето на политиката с цел включването им в целите на ЕС за заетост, социална политика и приобщаване, въз основа на успешния опит с програмата „Прогрес“; · Насърчаване на социални иновации въз основа на факти с цел засилване на усилията на държавите-членки за модернизиране на националните системи за социална политика и политика на заетост чрез използване на доказани методи за изготвяне, осъществяване и оценяване на иновациите и по-ефективно разпространение на информация; · Насърчаване на трудовата мобилност в рамките на ЕС и подобряване на достъпа до възможности за заетост, по-специално за младите хора, въз основа на дейностите на мрежата EURES; · Подкрепа за предприемачеството и самонаемането като средство за създаване на работни места и борба срещу социалното изключване чрез подобряване на наличността и достъпа до микрофинансиране за уязвимите групи, микропредприятията и социалната икономика, въз основа на механизма за микрофинансиране „Прогрес“. 2.3. Европейски фонд за приспособяване към глобализацията Конкретната подкрепа за работниците, изгубили работата си вследствие на големи структурни промени, ще бъде осигурена чрез Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ). Чрез ЕФПГ ЕС ще продължи да помага на държавите-членки в осигуряването на специална подкрепа за работниците, съкратени вследствие на големи структурни промени, предизвикани от засилващата се глобализация на производството и моделите на търговия. Чрез ЕФПГ също така ще се предприемат действия при мащабни съкращения вследствие на сериозни проблеми в икономиката на местно, регионално или национално равнище, предизвикани от внезапна и неочаквана криза. ЕФПГ ще има за цел да постигне равнище на успеваемост за подпомаганите работници в намирането на нова и стабилна работа от 50 % в рамките на 12 месеца[10]. Комисията ще предложи разширяването на обхвата на ЕФПГ, така че в определени случаи да се осигурява компенсация с оглед на последствията от глобализацията за определени сектори на селското стопанство. 2.4. Самостоятелни бюджетни редове В допълнение към тези инструменти и по силата на дадените ѝ с Договора правомощия Комисията ще продължи да осъществява самостоятелните бюджетните редове[11], за: – да улесни европейския социален диалог, който е изключително важен компонент на европейския социален модел, – да анализира и оценява основните тенденции в националното законодателство относно свободното движение на хора и да насърчава координирането на националните системи за социална сигурност, както и – да анализира социалното положение и въздействието на демографските промени. 3. Осъществяване Намаляването на броя на финансовите инструменти и бюджетни редове, както и рационализирането на методите и системите за управление и изпълнение ще позволят по-висока степен на интегриране на различните инструменти и ще доведат до значително опростяване на процедурите, по-специално за бенефициерите. 3.1. Европейски социален фонд При осъществяването на Европейския социален фонд (ЕСФ) ще се постави акцент върху съчетаването на по-силен подход, основан на резултатите, посредством включването на ЕСФ в общата стратегическа рамка за всички инструменти за споделено управление с договорите за партньорство с държавите-членки. Осъществяването също ще бъде опростено. В по-голяма степен ще се използват опростените варианти за разходите, по-специално за малките проекти, като по този начин ще се намали административната тежест за държавите-членки и регионите и ще се улесни достъпът до финансиране за местни инициативи. Въз основа на съвместни планове за действие ще се позволи също така по-тясното свързване на плащанията с постигането на целите, предварително набелязани в договорите за партньорство. На последно място, за да се възнаградят успешните програми и мерки и да се насърчат промени в по-неуспешните програми, ще бъдат въведени механизми за стимулиране, основаващи се на резултатите. 3.2. Интегрирана програма (пряко управление) за заетост, социална политика и включване Новата интегрирана програма за заетост и социално включване ще бъде пряко управлявана от Комисията. Основните процедури включват покани за участие в търг, покани за представяне на предложения и съвместно управление — по-специално за прилагане на механизма за микрофинансиране в сътрудничество с Европейския инвестиционен фонд. Новата програма ще бъде насочена към големи проекти с очевидна добавена стойност за ЕС с цел достигане на критична маса и намаляване на административната тежест. Ще бъдат въведени хармонизирани и опростени правила и процедури за улесняване на достъпа до програмата, по-специално за малките организации. В допълнение ще бъде въведено многогодишно планиране, с което ще бъдат определени дългосрочни цели на политиката и годишно финансиране, като така ще се гарантира, че програмата е инструмент, истински ориентиран спрямо политиката. Програмата ще бъде изпълнена чрез ориентирано към резултатите управление, основано на редовен мониторинг на напредъка чрез ясни показатели. 3.3. Подкрепа за съкратените работници За мобилизиране на ЕФПГ ще продължи да се изисква решение на бюджетния орган. Комисията ще се стреми функционирането на ЕФПГ да стане по-опростено и по-бързо реагиращо на променящите се икономически условия. 3.4. Самостоятелни бюджетни редове Усвояването на самостоятелните бюджетни редове ще бъде изцяло координирано с двата инструмента, за да се избягва припокриването и да се засилят синергиите. Техният брой ще бъде намален и по-големите проекти ще имат предимство с цел достигане на критична маса и намаляване на административната тежест. 4. Предложени средства от бюджета за периода 2014—2020 г. Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г. Общ размер на предложения бюджет за 2014—2020 г. от който: || 88,3 млрд. EUR · Европейски социален фонд (въз основа на формулата 25/40/52 според категорията региони, която води до 25 % от финансовия пакет за политиката на сближаване, без Механизма за свързване на Европа) || 84 млрд. EUR · Интегрирана политика за заетост, социална политика и включване || 850 млн. EUR · Европейски фонд за приспособяване към глобализацията || 3 млрд. EUR · Самостоятелни бюджетни редове || 400 млн. EUR Околна среда 1. Цели на политиката Политиката за околната среда на Европейския съюз допринася за целите на „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Инвестициите в опазването на околната среда са инвестиции в модернизацията на нашите общества и ще спомогнат за превръщането на Европа в икономика, основана на знанието и използваща ефективно ресурсите. Тези инвестиции са необходими за защитата и подобряването на качеството на околната среда. Екологизирането на икономиката води до намаляване на разходите за околната среда чрез по-ефективно използване на ресурсите, като по този начин се допринася за растежа, конкурентоспособността и създаването на работни места. Защитата на биологичното разнообразие, което е нашият природен капитал, и засилването на устойчивостта на екосистемите ще допринесат в значителна степен за нашите цели за устойчив растеж. Екосистемите осигуряват храна, прясна вода, суровини и много други ползи, като по този начин допринасят за производителността и за качеството на живот и намаляват публичните разходи за здравеопазване. Възстановяването на екосистемите и на предоставяните от тях услуги допринася за постигането на екологосъобразна икономика чрез нови умения, работни места и бизнес възможности, чрез насърчаване на иновациите както и чрез принос към смекчаване и адаптиране към предизвикателствата на изменението на климата. Общопризната е добавената стойност на съвместната работа на европейско равнище за постигане на общи екологични цели, тъй като екологичните проблеми не се ограничават в рамките на националните граници. Съвместната работа със съседите на ЕС и със страните с бързо растящи икономики е необходимо условие за постигането на по-„зелена“ Европа. Устойчивостта на околната среда е и една от целите на хилядолетието за развитие, с които се ангажира ЕС. Освен ползите от европейското законодателство за околната среда бюджетът на ЕС може да допринесе за екологичните цели чрез специално предназначени за това програми и чрез гарантиране на това, че екологичните цели са здраво вплетени във всички дейности, подкрепяни от бюджета на ЕС. 2. Инструменти 2.1. Интегриране Приоритетите на политиката на околната среда ще бъдат „интегрирани“ във всички основни инструменти за финансиране от ЕС, включително сближаването, земеделието, морското дело и рибарството, научните изследвания и иновациите, както и в програмите за външна помощ. Този подход ще доведе до максимална синергия между политиките за околната среда и други области, като се признава, че едни и същи действия могат и трябва да преследват различни допълващи се цели. Този подход ще помогне да се избегне умножаването на броя на програмите и да се намали административната тежест. · Селско стопанство. Основна цел на реформата на общата селскостопанска политика (ОСП) е екологизирането на преките плащания за земеделските стопани. 30 % от преките плащания ще зависят от спазването на набор от екологични добри практики освен съществуващите задълженията за кръстосано спазване. Освен това развитието на селските райони в рамките на ОСП ще бъде допълнително пренасочено, така че да води до предоставяне на обществени блага, включително чрез агроекологични мерки. Тези мерки ще спомогнат да се гарантира, че селскостопанският на сектор ЕС е устойчив и е основен доставчик на екологични обществени блага, като чиста вода, биологично разнообразие, опазване на почвите, по-чист въздух и опазване на ландшафта. Това ще допринесе и за постигането на целите на ЕС по отношение на климата, както за смекчаване, така и за адаптиране. · Политика в областта на рибарството и морското дело. Устойчивостта на околната среда ще бъдат в основата на бъдещата политика за рибарство и морско дело. Това ще бъде постигнато inter alia чрез намаляване на прекомерния риболов и свръхкапацитета и чрез ограничаване на преките въздействия (като прилова или въздействието върху морското дъно), както и чрез подкрепа за защитените морски зони. Чрез интегрираната морска политика ще продължат да се определят границите на устойчивостта на човешките дейности, които оказват въздействие върху морската среда, като част от изпълнението на Рамковата директива за морската стратегия. · Политика на сближаване. В приоритетите на „Европа 2020“ ще бъде поставен по-силен акцент върху политиката на сближаване, включително приоритета за превръщане на ЕС в по-ефективно използваща ресурсите, екологосъобразна и конкурентна икономика. Това ще бъде постигнато чрез силно наблягане на резултатите и на поставянето на условия, включително във връзка с екологичните цели. Тези цели включват насърчаване на прилагането на достиженията на правото в областта на околната среда (водата, отпадъците, морското дело, нитратите, директивата за емисиите от промишлеността, качеството на въздуха, законодателството в областта на наводненията) и финансиране на инфраструктурата, свързана с околната среда; както и опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и екосистемните услуги, включително чрез разработването на екологосъобразни инфраструктури, и намаляване и предотвратяване на опустиняването. Като част от политиката на сближаване ще бъде засилено екологичното изпитване. · Научни изследвания и иновации. Новата обща стратегическа рамка за научни изследвания и иновации ще допринесе за катализиране на научните и технологичните открития, необходими за прехода към ефективно използваща ресурсите икономика. Продължаващата финансова подкрепа за екоиноваците ще помогне също в по-широк план за постигане на интелигентен и устойчив растеж. Партньорствата за иновации ще имат пряко отражение върху ефективното използване на ресурсите, например за водата, екосистемите, суровините и интелигентните градове. · В областта на външните дейности инструментът за предприсъединяване ще помогне на кандидатите да финансират свързаната с околната среда инфраструктура и изграждането на капацитет, необходими за спазване на достиженията на правото на ЕС. Чрез политически диалог на регионално и национално ниво Комисията ще продължи да интегрира подкрепата за околната среда в рамките на Европейския инструмент за добросъседство. Околната среда следва също да бъде допълнително интегрирана в програмите за помощ за развиващите се страни. Биологичното разнообразие и екосистемите са основни обществени блага и ще бъдат част от планираната тематична програма за световните обществени блага и за предизвикателствата пред тях. С Договора от Лисабон на ЕС се дава по-силна роля в многостранните споразумения за околната среда и международното управление на околната среда, което ще бъде отразено в засилване на финансирането. 2.2. Специален инструмент за околната среда и действията по климата В допълнение към интегрирането Комисията предлага да се продължи програмата LIFE + и да се приведе в по-тясно съответствие с целите на „Европа 2020“. Както и при сегашния програмен период новият инструмент ще обхване в рамките на една програма редица дейности в областта на околната среда и действията по климата. В рамките на подпрограмата „Околна среда“[12] инструментът ще бъде насочен върху два типа проекти: новите интегрирани проекти, чийто брой и финансов дял постепенно ще се увеличават през периода на действие на програмата, и „традиционните“ проекти. Комисията смята, че интегрираните проекти могат да играят важна роля като катализатор за постигане на цели, като опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и на екосистемите, ефективното управление на мрежата „Натура 2000“, насърчаването на управлението на околната среда, управлението на отпадъците и на водите, както и да мобилизират ефективно други финансови средства за тези цели. Проектите ще продължат да бъдат подбирани заради европейската си добавена си стойност и потенциала си за трансфер на ноу-хау. Интегрираните проекти LIFE са създадени, за да се демонстрира устойчивото изпълнение на плановете за действие в областта на околната среда[13], свързани с основни директиви на ЕС за околната среда, като Директивата за местообитанията или Рамкова директива за водите. Чрез интегрираните проекти ще се подкрепят редица конкретни дейности и мерки. Допълнително финансиране за тези проекти ще бъде набавено от други програми за финансиране на ЕС, както и чрез национално, регионално финансиране и финансиране от частния сектор, и всички тези средства ще бъдат съвместно насочени към екологични цели. По този начин финансирането по програмата LIFE ще действа като катализатор, като гарантира съгласуваност, стратегически акцент върху околната среда и максимално използване на синергиите, а чрез Общата стратегическа рамка ще бъде установено по-структурирано сътрудничество с другите фондове на ЕС. Подпрограмата „Околна среда“ ще бъде организирана съгласно следните приоритети: а) „LIFE Биологично разнообразие“ ще бъде насочен също към по-широките предизвикателства на биологичното разнообразие в съответствие с целта на стратегията за биологично разнообразие в рамките на „Европа 2020“ за поддържане и възстановяване на екосистемите и техните услуги, въпреки че акцентът все още ще бъде поставен върху „Натура 2000“ и върху разработването и споделянето на най-добри практики във връзка с биологичното разнообразие; б) „LIFE Околна среда“ ще се съсредоточи върху подкрепата за осъществяването на политиката за околната среда на ЕС от страна на публичния и частния сектор, и по-специално прилагането на законодателството за околната среда, свързано с целите за ефективно използване на ресурсите от „Европа 2020“ (като Рамковата директива за водите или Рамковата директива за отпадъците). в) Чрез „LIFE Управление“ ще се подкрепи създаването на платформи за обмен на най-добри практики за постигане на подобрено съответствие с европейските екологични приоритети на политиката и с прилагането им, ще се подкрепят разработването на политиката и вземането на решения, основани на знанието (например широко разпространение на резултатите от проектите), като акцентът ще се постави върху доброто управление. Чрез това направление ще се насърчават екологичните НПО и повишаването на осведомеността, застъпничеството и разпространението на информация за околната среда, тъй като те са тясно свързани с постигането на добро управление, пълно прилагане и спазване. 2.3. Финансиране на биологичното разнообрази