BG Официален вестник на Европейския съюз C 224/8

Публикация на заявление за изменение съгласно член 50, параграф 2, буква б) от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни

(2015/C 224/08)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявлението за изменение в съответствие с член 51 от Регламент (ЕС) № 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета (1).

ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА ОДОБРЕНИЕ НА ИЗМЕНЕНИЕ, КОЕТО НЕ Е НЕСЪЩЕСТВЕНО, В ПРОДУКТОВАТА СПЕЦИФИКАЦИЯ НА ХРАНИ С ТРАДИЦИОННО СПЕЦИФИЧЕН ХАРАКТЕР

Заявление за одобрение на изменение в съответствие с член 53, параграф 2, първа алинея от Регламент (ЕС) № 1151/2012

„BELOKRANJSKA POGAČA“

ЕС №: SI-TSG-0107-01317 – 26.2.2015

1. Група заявител и законен интерес

Име на групата: Društvo kmečkih žena Metlika Адрес: Mestni trg 24 SI-8330 Metlika SLOVENIJA Тел. +386 31853385 Eлектронна поща: dkz.metlika@gmail.com

Заявлението за изменение е представено от групата от производители, която е представила и заявлението за регистрация на наименованието „Belokranjska pogača“.

2. Държава членка или трета държава

Словения

3. Рубрика от спецификацията на продукта, която подлежи на изменение/изменения

— ☐ Наименование на продукта — ☒ Описание на продукта — ☒ Метод на производство — ☒ Друго — Специфичен характер на селскостопанския продукт или храната — Служби или органи, които проверяват съответствието с продуктовата спецификация

4. Вид на изменението/измененията

— ☒ Изменение в продуктовата спецификация на регистрирана ХТСХ, което не следва да се квалифицира като несъществено в съответствие с член 53, параграф 2, четвърта алинея от Регламент (ЕС) № 1151/2012.

5. Изменение/изменения

1. Описание на селскостопанския продукт или храната

Вписването относно брашното „бяло меко брашно тип 500“ се заменя с вписването „бяло пшенично брашно“, тъй като бе установено, че тестото запазва едни и същи характеристики, независимо от използвания вид на брашното (меко, непресято или като смесица от двете). Изменението във вписването относно брашното трябва да бъде отразено и в останалата част от текста.

Що се отнася до описанието на разрезите, които се правят върху „Belokranjska pogača“, текстът относно „наклонените линии“, които се поставят върху погачата, се заличава и се заменя с „прави линии“. Този вид разрези е бил широко разпространен от години, но не е добре описан в спецификацията на продукта. Правите линии върху повърхността на „Belokranjska pogača“ позволяват тя да бъде разделена на квадрати и да се чупи по-лесно (вместо наклонените линии, които оформят ромбове).

Това изменение се отразява и в останалата част от спецификацията, където става въпрос за „наклонени линии“.

2. Описание на метода на производство

Посочва се теглото на всяка една от съставките. Маята може да бъде прясна или суха. По отношение на количеството хладка вода се добавя думата „приблизително“; думата „цяло“, поставена пред думата „яйце“ се заличава и се добавя прилагателното „разбито“, тъй като яйцето ще бъде използвано за намазване на погачата.

Текстът, който се отнася до заглавието „Втасване на тестото“ се опростява, тъй като количествата на всяка съставка вече са упоменати в списъка със съставките.

В точка „Омесване на тестото“ текстът „в същия съд, в който е омесено тестото, и го покрийте“ се заличава: важното в случая е обемът на тестото да се удвои, независимо от използвания съд. В същата точка се добавя и информация за евентуално омесване с машина, за да може погачата „Belokranjska pogača“ да бъде произвеждана и в хлебарници.

В точка „Оформяне на тестото“ се добавя следният текст: „или върху подходяща намазнена повърхност“, тъй като тестото може да втасва или да се пече върху други повърхности.

В точка „Намазване, поръсване и нарязване на повърхността“ се внасят някои уточнения по отношение на вида на разрезите върху погачата, тъй като само благодарение на тях тя може да бъде правилно разделена на парчета, след като бъде изпечена.

Текстът относно кимиона е поправен: тази съставка не може да бъде добавена към разбитото яйце, тъй като няма да може да бъде равномерно разпределена върху тестото, а трябва да се поръси, след като тестото вече е намазано с яйцето. След това тестото отново се намазва с яйце и се поръсва с щипка едра морска сол.

В точка „Печене“ се внасят промени в температурата и времето за печене съобразно различните видове фурни, използвани от производителите. Важно е крайният продукт да бъде добре изпечен, както е посочено по-долу. Текстът се изменя, както следва: „Belokranjska pogača“ се пече до окончателното ѝ изпичане. Препоръчва се тя да се пече 20—25 минути на 200—220 °C. Времето за печене и температурата могат да бъдат адаптирани към вида фурна.“

3. Специфичен характер на селскостопанския продукт или храната

Както бе посочено в точка 1 („Описание на селскостопанския продукт или храната“), вписването относно „наклонените линии“ се заменя и в тази точка с „прави линии“.

4. Служби или органи, които проверяват съответствието с продуктовата спецификация

В момента в Словения съществуват 3 органа за сертифициране, които са натоварени с оценката на съответствието на продуктите, а именно: Bureau Veritas d.o., Inštitut za kontrolo in certificiranje v kmetijstvu in gozdarstvu Maribor (Институт за контрол и сертифициране в селскостопанския и горския сектор в Марибор) и Inštitut za kontrolo in certificiranje Univerze v Mariboru (Институт за контрол и сертифициране към Университета в Марибор).

ПРОДУКТОВА СПЕЦИФИКАЦИЯ НА ХРАНА С ТРАДИЦИОННО СПЕЦИФИЧЕН ХАРАКТЕР

„BELOKRANJSKA POGAČA“

ЕС №: SI-TSG-0107-01317 – 26.2.2015

„Словения“

1. Наименование за регистрация

„Belokranjska pogača“

2. Вид продукт

2.24 Хляб, хлебни изделия, сладкарски и захарни изделия, бисквити и други печива

3. Основания за регистрация

3.1. Продуктът:

— ☒ е резултат от начин на производство, преработка или състав, които съответстват на традиционна практика за този продукт или тази храна, — ☐ е произведен (произведена) от суровини или съставки, които традиционно се използват за него (нея).

„Belokranjska pogača“ има дългогодишна история и нейната рецепта се предава от поколение на поколение. Тя се отличава не само по рецептата си, но и по начина си на приготвяне и представяне. По повърхността на погачата се очертават прави линии, за да може тя да бъде разчупена, след като бъде изпечена.

3.2. Наименованието:

— ☒ е било използвано традиционно за този специфичен продукт, — ☐ е означение за традиционния характер или специфичния характер на продукта.

Наименованието „Belokranjska pogača“ не отразява специфичния характер на продукта, но се използва традиционно за описание на този продукт, както свидетелстват за това различните източници.

4. Описание

4.1. Описание на продукта, за който се отнася наименованието по точка 1, включително неговите основни физични, химични, микробиологични или органолептични характеристики, които показват неговия специфичен характер (член 7, параграф 2 от настоящия регламент)

„Belokranjska pogača“ е погача с плоска и закръглена форма, която се произвежда по оригинална рецепта. Приготвя се от бяло пшенично брашно, хладка вода, сол и мая. „Belokranjska pogača“ е кръгла, с диаметър около 30 cm, с дебелина в средата между 3 и 4 cm, а в краищата — между 1 и 2 cm, а на повърхността прави линии, разположени приблизително на 4 cm една от друга, се кръстосват и образуват квадрати; намазана е с разбито яйце и е поръсена с кимион и едра сол. Печивото има еднородна коричка без шупли и характерен силен мирис с вкус на сол и кимион.

Сервира се топла. Не се реже, а по-скоро се разчупва по линиите.

4.2. Описание на начина на производство на продукта, за който се отнася наименованието по точка 1, който трябва да спазват производителите, включително, при необходимост, естеството и характеристиките на използваните суровини или съставки, както и метода, по който е приготвен продуктът (член 7, параграф 2 от настоящия регламент)

Съставки:

500 g бяло пшенично брашно,

приблизително 3 dl хладка вода,

2 чаени лъжички сол (15 g),

20 g прясна мая или 7 g суха мая,

половин чаена лъжичка захар (6 g),

разбито яйце за намазване,

1 щипка кимион (2 g),

1 щипка едра морска сол (7 g).

Приготвяне на тестото за „Belokranjska pogača“

Втасване:

Маята, 3 лъжици бяло пшенично брашно, ½ dl хладка вода и захарта се смесват, докато се получи полутечна гъста маса, която се оставя да бухне, докато обемът ѝ се удвои.

Замесване на тестото:

Бялото пшенично брашно, хладката вода и маята се месят 8—10 минути или до получаването на гладко и еластично тесто, което не се лепи по ръцете. Тестото се оставя да втаса, докато удвои обема си. То може да бъде омесено и с машина.

Оформяне на тестото за „Belokranjska pogača“:

Бухналото тесто се поставя върху подходяща намазнена повърхност, разстила се и се разточва до диаметър 30 cm и дебелина 1—2 cm, като към краищата остава по-тънко. Тестото не трябва да се допира до ръбовете на тавата и трябва да бъде по-тънко откъм краищата, отколкото в средата.

Намазване, поръсване и нарязване на повърхността:

Върху приготвеното по този начин тесто се правят равни дълбоки (до дъното на тавата) разрези, раздалечени на приблизително 4 cm един от друг, от едната до другата страна, което означава седем разреза — един в средата и по три от всяка страна. После тестото се намазва с разбитото яйце, поръсва се с кимион и отново се намазва с яйце. След това повърхността на тестото се поръсва с щипка едра морска сол.

Печене:

„Belokranjska pogača“ се пече до окончателното ѝ изпичане. Препоръчва се тя да се пече 20—25 минути на 200—220 °C. Времето за печене и температурата могат да бъдат адаптирани към вида фурна.

„Belokranjska pogača“ трябва да се изпече до светлокафяв цвят, коричката трябва да бъде еднородна на цвят, хрупкава и без шупли; средата трябва да бъде еднакво порьозна, без „водни кръгове“, бучки сол или брашно и да не е лепкава. В средата погачата трябва да е висока от 3 до 4 cm, по краищата от 1 до 2 cm. Кимионът и солта трябва да бъдат поръсени равномерно. Вкусът и мирисът на кимион и сол трябва да бъдат типичните за „Belokranjska pogača“.

4.3. Описание на основните елементи, които определят традиционния характер на продукта (член 7, параграф 2 от настоящия регламент)

„Belokranjska pogača“ се е предавала от поколение на поколение, което я запазва като традиционен специалитет на Bela krajina. Най-вероятно е донесена от ускоките, които са населявали високите райони на склоновете на планината Gorjanci откъм Bela krajina.

Съществуват писмени и устни източници за произхода на погачата, като писмените са доста по-малко.

Доленският колекционер на народни обичаи, известният словенски писател и пътешественик Janez Trdina с радост е обхождал гореспоменатия район и е познавал и описвал хората, живеещи откъм слънчевата страна на планините Gorjanci. Също така „Belokranjska pogača“ се споменава в неговата книга „Bajke in povesti o Gorjancih“ („Приказки и разкази за Горянци) от 1882 г.

Има и народна песен, която гласи „дайте му погача, да може да подскача…“, с която децата обхождали къщите и викали „Зелен Юрий“, писал колекционерът на фолклорни традиции от Metlika и езиковед Иван Навратил. Последният в своята книга „Kresovanje v Metliki“ (Еньовден в Метлика) (1849 г.) пише за плосък бял хляб, който местните хора наричат „pogača“.

Авторът Л. Симеонович също споменава погачата в книгата си „Enciklopedija jugoslovanske kuhinje“ (Енциклопедия на югославската кухня) (1967 г.).

„Belokranjska pogača“ се споменава и в „Etnološkа topografijа slovenskega etničnega ozemlja - 20. stoletje“ (Етноложка топография на словенската етническа територия – ХХ век) (1994 г.) от етнографа М.Балковец, която работи в Музея на Bela Krajina в Metlika.

В своята книга „Nerajska prehrana“ (Земно хранене) (1999 г.) Ksenja Vitkovič Khalil описва погачата като селски продукт. „Belokranjska pogača“ се споменава също в „Leksikon Cankarjeve založbe“ (Лексикон на издателство Cankarjevа založbа) (1973 г.) и в книгата „Dobra kuharica“ (Добра готвачка) на Minkа Vasičevа (1902 г.).

Погачата има дълга традиция в Belа krajinа, предава се от поколение на поколение, тъй като е специалитет на региона. Домакините, които пекат хляб във фурната за домашна употреба, винаги са пекли и погача за децата, за да я ядат топла, докато хлябът се оставял да изстине преди ядене.

Дори и в наши дни това още е широко застъпена практика, домакините я приготвят и предлагат на гостите, поканени в дома им, предлага се също и на посетителите, пристигащи на селски туризъм. Може да се намери на местата, където се продава вино. Старите хора смятат, че погачата попива виното и предпазва от алкохолно опиянение.

(1) OВ L 343, 14.12.2012 г., стp. 1.