[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 28.1.2009

COM(2009) 34 окончателенТом I

Изпълнение на структурните реформи по Лисабонската стратегия в контекста на Европейския план за икономическо възстановяване – годишни оценки по държави Препоръка за

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

относно актуализиране за 2009 г. на общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и Общността и относно осъществяването на политиките на държавите-членки за трудова заетост

Изпълнение на структурните реформи по Лисабонската стратегия в контекста на Европейския план за икономическо възстановяване – годишни оценки по държави Препоръка за

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

относно актуализиране за 2009 г. на общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и Общността и относно осъществяването на политиките на държавите-членки за трудова заетост

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 99, параграф 2 и член 128, параграф 4 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет от […] г.,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като има предвид, че:

1. През юли 2005 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността (от 2005 до 2008 г.)[1] и решение относно насоки за политиките по заетостта на държавите-членки[2], като двата документа съставляват „Интегрирани насоки за растеж и заетост“. Държавите-членки бяха приканени да вземат предвид Интегрираните насоки за растеж и заетост в своите национални програми за реформи (НПР).

2. На пролетните заседания на Европейския съвет през 2006 г., 2007 г. и 2008 г. бяха определени четири приоритетни области (научноизследователска и развойна дейност и иновации, бизнес среда, възможности за трудова заетост и интегрирана енергийна и инфраструктурна политика), които изграждат обновената Лисабонска стратегия. Европейският съвет се договори за ограничен брой специални действия в тези области и призова държавите-членки да ги изпълнят в определени срокове.

3. Всяка година държавите-членки представят доклади за изпълнението на своите националните програми за реформи (доклади за изпълнение).

4. Въз основа на направен от Комисията анализ, през 2007 г. и 2008 г. бяха изготвени редица конкретни препоръки за всяка държава-членка[3].

5. В името на по-нататъшното съгласувано и интегрирано изпълнение на Лисабонската стратегия за растеж и заетост, тези препоръки бяха приети в един инструмент. Този подход отразява интегрираната структура на НПР и на докладите за изпълнение, както и необходимостта от съгласуване между насоките за трудовата заетост и общите насоки за икономическата политика по член 99, параграф 2, както се подчертава в член 128, параграф 2.

6. На пролетното си заседание през 2008 г. Европейския съвет даде ход на втория цикъл на обновената Лисабонска стратегия, който ще приключи през 2010 г. През май 2008 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и Общността (2008–2010 г.)[4], а през юли същата година – решение относно насоките за политиките по заетостта на държавите-членки[5], като двата документа съставляват „Интегрирани насоки за растеж и заетост“.

7. Впоследствие държавите-членки потвърдиха или актуализираха своите НПР или съставиха нови НПР. До октомври 2008 г. те представиха своите НПР на Комисията заедно с доклади за изпълнението. В името на по-тясното координиране на реформите и развитието на процеса на многостранен надзор в Съвета, на пролетното си заседание през 2008 г. Европейският съвет прикани всяка държава-членка да формулира политически мерки в отговор на конкретните препоръки, отправени към нея, заедно с график (планове за действие).

8. В контекста на сегашното икономическо изоставане Комисията предложи Европейски план за икономическо възстановяване (наричан по-нататък „План за възстановяване“[6]), който бе приет от Европейския съвет през декември 2008 г. Планът предвижда в рамките на Пакта за стабилност и растеж координиран бюджетен стимул, с който да се насърчи търсенето и да се възстанови доверието, като се отчитат изходните позиции на държавите-членки и вече предприетите от тях мерки в отговор на икономическите проблеми. Съгласно Плана за възстановяване бюджетният стимул следва да се съпътства от ускоряване на структурните реформи по Лисабонската стратегия, за да се стимулира икономиката, като в същото време се даде тласък на потенциала за дългосрочен растеж на Съюза най-вече чрез стимулиране на прехода към икономика с ниско съдържание на въглерод и с „висока наситеност“ на знания.

9. С приетия от Европейския съвет План за възстановяване държавите-членки бяха приканени да представят актуализирани програми за стабилност и сближаване. Комисията направи оценка на тези програми, като взе предвид необходимостта да се гарантира обратимост на отрицателните явления във фискалната област, да се подобри бюджетната политика и да се гарантира дългосрочна устойчивост на публичните финанси.

10. Конкретните препоръки за всяка държава-членка следва да се актуализират съобразно принципите на Плана за възстановяване и постигнатия от държавата-членка напредък в изпълнението след приемането на препоръките. Реформите следва да се изпълняват бързо. В рамките на лисабонското партньорство Комисията ще оказва помощ, ще извършва мониторинг и редовно ще докладва за напредъка.

11. За пълното прилагане на Лисабонската стратегия за растеж и заетост, настоящата препоръка следва да съдържа и специфични препоръки за държавите-членки от Еврозоната.

12. Европейският парламент прие резолюция относно настоящата препоръка,

ПРЕПОРЪЧВА държавите-членки да предприемат действия съобразно изложените в приложението насоки.

Съставено в Брюксел на […] г.

За Съвета

Председател

ПРИЛОЖЕНИЕ

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРИЛОЖЕНИЕ 5

Белгия 7

България 9

ЧешкаТА република 11

Дания 13

ГЕРМАНИЯ 15

Естония 17

ИРЛАНДИЯ 19

ГЪРЦИЯ 21

Испания 23

ФРАНЦИЯ 25

ИТАЛИЯ 27

Кипър 29

Латвия 31

Литва 34

Люксембург 36

Унгария 38

Малта 40

Нидерландия 42

АВСТРИЯ 44

Полша 46

ПОРТУГАЛИЯ 49

Румъния 51

Словения 54

Словакия 56

Финландия 58

Швеция 60

Обединеното кралство 61

Държави-членки от еврозоната 63

Белгия

1. През 2008 г. ръстът на БВП отбеляза чувствителен спад до 1,3 %. Това се дължеше на по-слабото външно търсене и подтиснатото вътрешно търсене, свързани до голяма степен с високата инфлация и отражението на финансовата криза. Очаква се през 2009 г. икономическата ситуация още повече да се влоши. Изчисленията сочат, че през 2008 г., вследствие най-вече на по-високите цени на енергията в страната, инфлацията е била около 4,5 % или почти два пъти по-висока в сравнение с 2007 г. Понижаването на световните цени на енергията би трябвало да доведе до намаляване на инфлацията през 2009 г. За 2008 г. се очаква дефицит в публичните финанси от около 0,9 % от БВП. Брутният дълг през 2008 г. се очаква да бъде около 88 % от БВП. През 2008 г. бюджетният излишък по текущата сметка се сви и се очаква това да продължи и през 2009 г.

2. През 2008 г. заетостта отбеляза положителен ръст и безработицата спадна до 6,9 %. Въпреки това прогнозите за 2009 г. не са толкова добри, като се очаква нарастване на безработицата. Най-засегнати от кризата са автомобилостроенето, стоманодобивът и финансовият сектор.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Белгия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор, по-конкретно за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това Белгия реагира на икономическото изоставане, като неотдавна обяви мерки, в т.ч. за финансова подкрепа на МСП.

4. Комисията ще оцени предприетите от Белгия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Белгия продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Бяха оповестени мерки за допълнително намаляване на данъчното облагане върху наемния труд, като се увеличава размерът на необлагаемия доход за работниците с ниски и средни доходи. Въпреки това може да са необходими по-нататъшни стъпки. Трябва да се положат още усилия за подобряване на функционирането на пазара на труда, особено по отношение на по-възрастните работници и на групите в неравностойно положение, за гарантиране на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, за по-голяма конкуренция на пазарите на газ и електричество и за по-добри резултати в научноизследователската и развойна дейност.

6. Белгийската икономика е експортно ориентирана и по тази причина е изключително важно да се съхрани конкурентоспособността. В този контекст от решаващо значение е промените в разходите за труд на единица продукция да са съобразени с най-важните търговски партньори. През 2008 г. обаче, разходната конкурентоспособност отслабна. Би било ползотворно да нарасне конкуренцията на пазарите на газ и електричество. Важно е постоянно и стабилно да се финансират научноизследователската и развойна дейност и придобиването на умения, за да се ускори ръстът на производителността и да се насърчи конкурентоспособността. Слабото участие на пазара на труда, нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, и големият държавен дълг излагат на риск дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Този факт подчертава нуждата от увеличаване на първичния бюджетен излишък и от прилагане на политики в подкрепа на растежа и заетостта. Прилагането на интегриран подход при провеждането на структурните реформи би могло да ускори постигането на резултати в Белгия. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Белгия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Белгия се препоръчва:

- да намали още данъчната тежест върху наемния труд, особено данъчните ставки за работниците с ниски заплати, като в средносрочен план постигне по-добро ограничаване на разходите, за да подпомогне фискалната консолидация;

- да подобри конкуренцията на пазарите на газ и електричество, като приеме регулаторна рамка, благоприятстваща конкуренцията, с напълно независими и ефективни регулатори, и да продължи усилията си, насочени към компаниите за пренос и разпределение;

- с интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да ускори прилагането на координирани политически мерки, които ще повишат ефективността на пазара на труда, да преразгледа обезщетенията за безработица, така че да стимулира бързото завръщане на безработните на пазара на труда, да разшири участието на пазара на труда (особено на по-възрастни работници и на лица от имигрантски среди), да намали неравенството между регионите и да увеличи участието във форми на обучение за възрастни (т.нар. „учене през целия живот“) във всички региони.

България

1. Силното търсене в страната доведе до ускорен ръст на БВП до 7 % през първите девет месеца на 2008 г., в резултат на което БВП на глава от населението достигна 40 % от средния за ЕС. Очаква се значително по-скромен ръст през 2009 г., тъй като по-строгите условия за кредитиране възпират вътрешните инвестиции и потреблението на домакинствата. Движена от вътрешното търсене и голямото увеличение на заплатите, което далеч надвишаваше ръста на производителността, инфлацията през 2008 г. достигна рекордно равнище от 12 % и най-вероятно ще се задържи над средните за ЕС стойности. Бюджетната позиция продължава да е стабилна с бюджетен излишък от над 3% от БВП през 2008 г., което се дължи на благоприятния състав на компонентите на икономическия ръст и на по-добра събираемост на данъците. Силното вътрешно търсене обаче, влоши и без това сериозните макроикономически дисбаланси. Сегашният дефицит по текущата сметка е почти 25 % от БВП и е малко вероятно той да намалее съществено предвид глобалните перспективи и отслабващата конкурентоспособност на България.

2. През 2008 г. трудовата заетост се повиши с над 3 %, но този ръст ще се забави през следващите две години. Безработицата спадна до 6 % през 2008 г., но се очаква известно повишение през 2009 г. Неотдавнашното влошаване на бизнес климата и намаленото търсене в няколко сектора, а именно производството, строителството и търговията на дребно, вероятно ще доведат до чувствителен спад на заетостта в тези и в съпътстващи икономически сектори.

3. В отговор на тези макроикономически дисбаланси неотдавна България обяви, че предприема мерки, включително за подобряване на конкуренцията в енергетиката и в търговията на дребно.

4. Комисията ще оцени мерките, предприети от България в отговор на икономическата криза, в съответствие с принципите, залегнали в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за сближаване с Пакта за стабилност и растеж. В този контекст България трябва да поддържа строгата си фискална позиция и спешно да предприеме действия за отстраняване на макроикономическите дисбаланси. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. България продължи да изпълнява своята Национална програма за реформи, но напредъкът е бавен. Напоследък, в резултат на целенасочени решения на правителството, прилагането на мерките бе ускорено. България продължи да прилага своята стабилна фискална политика, въпреки че ефективността на публичните разходи търпи още подобрение. Бяха предприети обнадеждаващи мерки за усъвършенстване на организацията и качеството на образованието, но е необходимо по-нататъшно модернизиране, за да се подобрят управлението и резултатите. Трябва да се положат още усилия за коренна промяна в ефективността и резултатността на публичната администрация. Отлагането на обявения функционален анализ, който Световната банка бе готова да направи, забавя прилагането на реформите. Все още предстои много работа, за да бъде отбелязан напредък в съкращаването на бюрокрацията, в инвестирането в умения и в реформирането на обществената система за научно-изследователска и развойна дейност .

6. На фона на световната финансова и икономическа криза е още по-наложително България спешно да предприеме действия за овладяване на макроикономическата си уязвимост (изразяваща се във висока инфлация и значителен дефицит по текущата сметка), като съхрани строгата си фискална политика и ускори структурните реформи, за да укрепи своята конкурентоспособност. България трябва да ускори темпа на изпълнение на реформите, за да преобрази икономиката си, която в общи линии сега се основава на разходни предимства, като я направи по-производителна и я „насити“ със знание. В сегашния икономически и паричен контекст тези реформи са от особена важност и за поддържането на конкурентоспособността на българската икономика. От решаващо значение за ефективното изпълнение на необходимите реформи е способността на България да подобри незабавно ефективността и резултатността на публичната си администрация. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на България да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на България се препоръчва:

- спешно да предприеме действия за укрепване на ефективността и резултатността на съдебната власт и на публичната си администрация, като се съсредоточи особено върху ключови за управлението функции, в т.ч. в сферата на конкуренцията и надзорните и регулаторните органи, и да продължи да предприема всички необходими мерки за гарантиране на ефективен финансов контрол и добро управление на структурните фондове;

- да поддържа строга фискална политика, да подобри качеството и ефективността на публичните разходи, да съобрази промените в заплатите с ръста на производителността и да развие ефективната конкуренция.

- бързо да приеме и да започне да прилага нови мерки за съществено съкращаване на бюрокрацията на централно и местно равнище и да съкрати процедурните закъснения, за да подобри бизнес средата и да подпомогне борбата с корупцията;

- в контекста на интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да се съсредоточи върху повишаване качеството на предлаганата работна ръка и дела на заетите лица, като прилага по-ефективни, по-резултатни и по-целенасочени политики за активен пазара на труда и като задълбочи процеса на модернизиране и адаптиране на управлението в образованието, така че преподаваните умения да се издигнат до нива, съответстващи по-добре на пазарните нужди, и като намали броя на лицата, които напускат училище преждевременно.

ЧешкаТА република

1. Очаква се БВП да отбележи по-скромен ръст от около 4,2 % през 2008 г. и ръстът да спадне още през 2009 г. В средата на 2008 г. инфлацията достигна пикова стойност от 6,3 %, като в момента тенденцията е низходяща благодарение на по-ранни увеличения на данъците и поевтиняване на енергията. В продължение на няколко години бюджетният дефицит намаля и през 2008 г. бе 1,2% от БВП. През 2008 г. дефицитът по текущата сметка бе около 1% от БВП. Положителното търговско салдо е значително.

2. Заетостта нараства с над един процент годишно от 2005 г. насам, като през 2008 г. достигна 66,6 %. През третото тримесечие на 2008 г. безработицата спадна до 4,3 %, което е най-ниското равнище от 12 години насам. Прогнозите към момента предвиждат умерен спад в ръста на заетостта и увеличение на безработицата. Предвид намаляващото търсене на износа се очаква безработицата да засегне най-вече работниците в автомобилостроенето и в други експортно ориентирани производства.

3. Комисията ще оцени предприетите от Чешката република мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за сближаване с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 6 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

4. Чешката република продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Бяха предприети редица реформи за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, за увеличаване на инвестициите в научно-изследователската и развойна дейност, за реформиране на образователната система, за гарантиране на активността в условията на застаряващо население и за разработването на подход към реформирането на пазара на труда, който се основава на гъвкавост и сигурност. Трябва да се положат повече усилия за осигуряване на по-добър достъп до финансиране, за повече инвестиции в научноизследователската и развойна дейност, за укрепване на правоприлагането в сферата на интелектуалната собственост и за интегриране на групите в неравностойно положение на пазара на труда.

5. Населението на Чешката република е едно от най-бързо застаряващите в ЕС и това ще има сериозни последствия за пенсионната и здравната система. Следователно основното структурно предизвикателство е да се обезпечи дългосрочната устойчивост на публичните финанси и да се насърчи преходът към икономика, основаваща се на знанието. Овладяването на тези структурни предизвикателства ще създаде по-добър потенциал за растеж и повече работни места и ще повиши устойчивостта на икономиката към външни трусове. Всичко това изисква по-нататъшни реформи в научноизследователската и развойна дейност, в иновациите, образованието и обучението, по-интегриран подход към реформирането на пазара на труда, основаващ се на гъвкавост и сигурност, и по-нататъшни подобрения в условията за предприемаческа дейност. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

6. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Чешката република да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Чешката република се препоръчва:

- да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси и да продължи реформата на пенсионната и здравната система;

- да активизира усилията за подобряване на сътрудничеството между бизнеса, университетите и публичните институции за научноизследователска и развойна дейност, да насърчава по-голямото предлагане на човешки ресурси за научноизследователска и развойна дейност и да увеличи размера и ефективността на обществените инвестиции в този сектор, за да постигне целевото ниво на разходи за сектора;

- в рамките на интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да продължи модернизирането на механизмите за защита на заетостта, да подобри ефективността и равнопоставеността в системата на образованието и в обучението, особено що се отнася до съответствието на образованието и обучението с нуждите на пазара на труда, да осигури стимули за инвестиции в обучението, особено в обучението на по-възрастни и нискоквалифицирани работници.

Дания

1. През 2008 ръстът на БВП чувствително спадна. Поевтиняването на недвижимите имоти се отрази неблагоприятно на вътрешното търсене, потреблението на домакинствата и строителството. По-строгите условия за финансиране по всяка вероятност ще доведат до още по-бързо поевтиняване на недвижимите имоти, което ще утежни последствията от глобалния икономически срив върху икономиката. Движена от поскъпването на енергията и храните, през 2008 инфлацията достигна средна стойност от 3,5 %, но вече се наблюдава забавяне. През 2008 г. излишъкът в държавния бюджет може да надвиши 3 % от БВП. Дания вероятно ще има и малък излишък по текущата сметка през 2008 и 2009 г.

2. През 2008 г. заетостта отбеляза растеж, но през 2009 г. се очаква обратна тенденция. Така регистрираната през 2008 г. безработица от около 3,5 % по всяка вероятност ще се увеличи през 2009 г. Това следва да смекчи натиска върху пазара на труда в краткосрочен план, но не отменя нуждата да се задоволи оставащият недостиг на работна ръка и да се улесни в по-голяма степен трансформациите на пазара на труда. В сферата на заетостта предизвикателството в средносрочен план е да се увеличи като цяло работната сила и съответствието между търсени и предлагани умения, а в краткосрочен план евентуална данъчна реформа би подпомогнала усилията в тази посока.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Дания е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това, в отговор на икономическите проблеми, неотдавна Дания оповести някои мерки, включително за инвестиране в по-екологичен транспорт и за финансова помощ на домакинства.

4. Комисията ще оцени предприетите от Дания мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за сближаване с Пакта за стабилност и растеж.

5. Дания продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Бе постигнат напредък в рамките на стартирали преди това планове за реформи, особено по отношение на стимулирането на предлагането на работна ръка. С оглед на застаряването на населението се разработват по-нататъшни планове за реформи на данъчната система и пазара на труда.

6. От решаващо значение за потенциала за икономически растеж на Дания са по-доброто използване и качество на човешките ресурси, повишаването на производителността на труда и оптимизирането на ползите от инвестициите в човешките ресурси, в научните изследвания и в иновациите. Демографското застаряване вече се отразява неблагоприятно на предлагането на работна ръка и този факт изостря нуждата от реформи, които да стимулират трудовото участие и увеличаването на работно време. Друго предизвикателство е необходимостта да се разшири конкуренцията, за да се намалят относително високите потребителски цени в Дания. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

ГЕРМАНИЯ

1. Вследствие на резкия спад в ръста на износа, предизвикан от глобалната криза, нарастването на БВП в Германия забави темп от 2.5 % през 2007 г. до 1,3 % през 2008 г. Освен това по-строгите условия за финансиране и влошената икономическа перспектива вероятно ще доведат до спад и в инвестициите. По тези причини се очаква през 2009 г. икономическата активност да забави значително темповете си. Задвижена от поскъпването на основни стоки през първата половина на 2008 г. инфлацията достигна върхова стойност от 3,2 %, но през 2009 г. се очаква да намалее. През 2008 г. държавният бюджет бе почти балансиран, но през 2009 г. се очаква дефицит от почти 3 %. Значителните печалби от ценова конкурентоспособност през последните години спомогнаха за натрупването през 2008 г. на излишък по текущата сметка от над 7% от БВП.

2. През 2008 г. заетостта нарасна с 1,3 %, но се очаква икономическите трудности да засегнат пазара на труда и безработицата да се увеличи през 2009 г. Автомобилният и строителният сектор са изложени на особен риск. Поради продължаващото свиване на работната ръка и вследствие на демографските промени предприятията вероятно ще се опитат да задържат квалифицирания си персонал, като така съкращенията може да засегнат най-тежко нискоквалифицираните и временните работници.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Германия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това Германия реагира на икономическите проблеми, като неотдавна обяви мерки, в т.ч. за подпомагане на домакинствата и на МСП, и като инвестира в училища и инфраструктура.

4. Комисията ще оцени предприетите от Германия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Германия продължи с изпълнението на своята национална програма за реформа. Бяха взети редица положителни мерки за изграждане на общество, основано на знанието, за насърчаване на екологичните иновации и за реформиране на пазара на труда. Постигнат е добър напредък по отношение на средносрочната бюджетна цел и качеството на публичните финанси. Необходими са допълнителни мерки за насърчаване на конкурентоспособността в сектора на услугите, за подобряване на бизнес средата и за намаляване на структурната безработица.

6. Подобряването на ръста на производителността и справянето с високата безработица сред нискоквалифицираната работна ръка, особено в източната част на страната, трябва да спомогнат за запазването на убедителните икономически резултати на Германия и в бъдеще. В това отношение подобренията в научно-изследователската и развойна дейност и в иновациите имат полезен ефект. Подобрения във функционирането на пазарите на услуги, и особено професионалните услуги, на енергийния сектор, железопътните услуги, и по-добрата бизнес среда биха увеличили още повече потенциала за растеж на германската икономика. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Германия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Германия се препоръчва:

- да усъвършенства рамката за конкуренция в сектора на услугите, като внесе подобрения в процедурите за обществени поръчки, да смекчи още рестриктивните правила в регламентираните търговски сектори и услуги и да гарантира ефективното отделяне на железопътната инфраструктура от транспортните услуги;

- да пристъпи към изпълнение на планирани мерки за повишаване на ефективността и резултатността на службите за трудоустрояване и да насърчава интеграцията на нискоквалифицирани и трайно безработни лица на пазара на труда, като прилага подхода на гъвкавост и сигурност, който съчетава по-добрия достъп до получаване на квалификации с по-силни стимули за работа.

Естония

1. След ръст на БВП от 6,3 % през 2007 г., през 2008 г. икономиката се сви. През 2009 г. се очаква още по-голямо свиване. Тази тенденция се дължи на спад в потреблението на домакинствата и в инвестициите в условията на висока инфлация и по-строги условия за кредитиране. Инфлацията намалява паралелно с по-ниския ръст на заплатите и с поевтиняването на основните стоки на международните пазари. Състоянието на публичните финанси чувствително се влоши и въпреки значителното съкращаване на разходите и излишък от почти 2,7 % от БВП през 2007 г., през 2008 г. се оформи бюджетен дефицит. През 2008 г. дефицитът по текущата сметка намаля значително до 10 % от БВП и прогнозата е да намалее още.

2. Икономическият спад се отразява на пазара на труда, където безработицата нараства с бързи темпове. Актуалните прогнози предвиждат, че безработицата, която бе около 5% през 2008 г., ще нарасне през 2009 г. Най-вероятно ще бъдат засегнати строителството, жилищата и търговията на дребно. Очакват се значително забавяне в ръста на заплатите и евентуално намаляване на заплатите в частния сектор. Условията на пазара на труда са особено трудни за по-възрастните работници и за младите хора.

3. Освен това, в отговор на икономическите проблеми, неотдавна Естония оповести някои мерки, включително за инвестиции в инфраструктура и в придобиването на умения.

4. Комисията ще оцени предприетите от Естония мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за сближаване с Пакта за стабилност и растеж. В този контекст Естония трябва да продължи работата по фискалната консолидация. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Естония продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Бяха предприети редица мерки за подобряване на резултатите в сферата на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, за укрепване на конкуренцията и за насърчаване на ученето през целия живот. По-скромни бяха ответните мерки във фискалната политика и в структурните реформи, имащи за цел да улеснят адаптирането на пазара на труда (най-вече политиките за активен пазара на труда). Тези мерки биха спомогнали за овладяване на инфлацията и повишаването на заплатите. Предвид решаващата роля на структурните фондове за финансирането на мерките от националната програма за реформи, важно е да се укрепи административният капацитет за изпълнение на програмите.

6. Износът е жизненоважен елемент в общите икономически резултати на страната. Необходими са спешни структурни реформи в подкрепа на належащото преразпределение на ресурси към експортно ориентираните сектори. За да се балансира загубата на разходна конкурентоспособност в трудоемки сектори и за да се гарантира растеж в средносрочен до дългосрочен план е необходимо непрекъснато да се инвестира в научноизследователската и развойна дейност, в иновациите и образованието. Влошеното състояние на пазара на труда изисква да се обърне по-целенасочено внимание на ученето през целия живот и на политиките за активен пазар на труда, за да се отговори на развитието и промените в нуждите на пазара на труда. Друг важен аспект за възстановяване на конкурентоспособността е гарантирането на по-близко съответствие между промените в заплащането и развитието на производителността. Трябва да се работи още за елиминирането на закостенели практики на пазара на труда. За подобряване на макроикономическата стабилност са необходими решителна фискална политика, ефективна политика по отношение на конкуренцията и по-висока енергийна ефективност. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Естония да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Естония се препоръчва:

- да ускори изпълнението на новия пакет трудово законодателство и да повиши ефективността на обществените служби за трудоустрояване, най-вече чрез целеви политики за активен пазар на труда, чиято цел е да улеснят трансформациите на пазара на труда .

ИРЛАНДИЯ

1. Изчисленията сочат, че вследствие на негативните тенденции на пазара на недвижими имоти, изострени от финансовата криза, през 2008 г. БВП се е свил с 2 % (при ръст от 6 % през 2007 г.) Освен това Ирландия е особено уязвима към очакваното забавяне на икономическия растеж на основните си търговски партньори. Според прогнозите реалният БВП ще се свие още през 2009 г. Инфлацията, която рязко нарасна до почти 4 % в средата на 2008 г., сега бележи спад. Състоянието на публичните финанси се влоши вследствие на значително намалелите данъчни постъпления от пазара на недвижими имоти, който търпи промени, и на рецесията в по-общ план. На мястото на неотдавнашната тенденция на скромни бюджетни излишъци през 2008 г. се оформи бюджетен дефицит от 6 % от БВП, който рискува да нарасне значително. През последните години външнотърговският баланс се влоши поради загубата на разходна конкурентоспособност, като за 2008 г. се очаква дефицит по текущата сметка от около 6 % от БВП, който може малко да намалее през 2009 г.

2. Според текущите разчети за пазара на труда заетостта е намаляла през 2008 г. и ще намалее още през 2009 г. Безработицата нарасна до 6 % през 2008 г. и се очаква още да се увеличи през 2009 г. Броят на лицата, предявили правото си на обезщетения за безработица, се повиши с над 50 % през 2008 г. Най-засегнати от растящата безработица се работниците в строителството, най-вече млади мъже.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Ирландия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това, в отговор на икономическите проблеми, неотдавна Ирландия прие мерки, включително за подпомагане на сектора на недвижими имоти и за помощи за най-уязвимите социални групи.

4. Комисията ще оцени предприетите от Ирландия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Ирландия продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Бяха предприети мерки за увеличаване на местата в детски ясли, градини и други подобни заведения и за усъвършенстване на умения. Необходими са още усилия за реформиране на пенсионната система. Отражението на тенденциите на пазара на недвижими имоти върху публичните финанси и ръста на БВП бе по-тежко от очакваното.

6. Основните предизвикателства пред Ирландия в момента са свързани с последствията от финансовата криза и от внезапния обрат на пазара на недвижими имоти. Другата причина обаче за задълбочилата се уязвимост на ирландската икономика е постепенното подкопаване на конкурентната позиция на страната. Необходими са спешни действия за възстановяване на растежа и конкурентоспособността. В средносрочен план трябва да се предвиди по-нататъшно реформиране на пенсионната система, за да се гарантира устойчивостта ѝ. Тъй като състоянието на бюджета също чувствително се влоши, възстановяването на фискалната устойчивост следва да бъде приоритет. Внимателното степенуване на приоритетите в публичните разходи и реформите, които стимулират ръста на производителността, като увеличават и усъвършенстват човешкия и физическия капитал, ще повишат капацитета на ирландската икономика да се приспособи и постепенно да възстанови средносрочния устойчив растеж. В този контекст е необходимо да се активизира конкуренцията в търговията на дребно. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Ирландия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Ирландия се препоръчва:

- постепенно да възстанови фискалната устойчивост;

- да насърчи бързото придвижване към устойчив средносрочен растеж чрез мерки за повишаване на производителността.

ГЪРЦИЯ

1. През 2008 г. ръстът на БВП се забави до известна степен и бе малко под 3 %, което се дължеше основно на по-слабото външно търсене. Очаква се ръстът на БВП да намалее още през 2009 г., притискан от свиващия се сектор на недвижими имоти и по-скромните инвестиции. Движена от поскъпването на енергията и храните, инфлацията скочи над 4 % през 2008 г., но се очаква да спадне през 2009 г. През 2008 г. бюджетният дефицит достигна 3,4 % от БВП, което се дължеше най-вече на по-малкото приходи и, в по-малка степен, на преразход. Брутният дълг през 2008 г. се очаква да бъде около 94% от БВП. През 2008 г. дефицитът по текущата сметка възлиза на рекордните 13,4 % от БВП. Очаква се през 2009 г. да намалее.

2. Въпреки че заетостта през 2008 г. нарасна, темпът ѝ на растеж бе по-бавен от този през предходната година. През 2009 г. се очаква отрицателен ръст. Прогнозите сочат, че през 2009 г. безработицата ще се увеличи и ще достигне 9%. Очаква се, че финансовата криза, рефлектираща в затегнатите условия за кредитиране, ще засегне най-вече МСП. Отражението на кризата вече се усеща в строителството и в морския транспорт.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Гърция е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това Гърция реагира на икономическото изоставане с неотдавна обявени мерки, в т.ч. за подкрепа на МСП.

4. Комисията ще оцени предприетите от Гърция мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираните програми за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Гърция продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Бяха предприети редица мерки за реформиране на пенсионната система. Бюджетните проблеми през 2007 г. подчертаха необходимостта да се продължи започналата през 2004 г. фискална консолидация. Окуражаващ бе фактът, че Гърция съсредоточи вниманието си върху реформата на публичната администрация. Успехът на начинанието сега зависи от ефективното му изпълнение. За да бъде Гърция в състояние да се справи с предизвикателствата на пазара на труда, са нужни повече усилия, най-вече за разработване на политики за активизиране на трудовия пазар и на мерки за овладяване на недекларирания труд. Изпълнението на реформите в сферата на образованието и обучението трябва да се ускори.

6. Предвид неблагоприятните международни обстоятелства става неизбежно да се активизира и ускори работата за овладяване на макроикономическите дисбаланси и структурните слабости на гръцката икономика. Последователната и непрекъсната структурна реформа е от основно значение за повишаване на потенциала за конкурентоспособност и растеж. Гърция трябва да се съсредоточи по-конкретно върху прилагането на политики за инвестиране в човешкия капитал, в научноизследователска и развойна дейност и в иновации. Страната трябва да подобри бизнес средата, включително като въведе т.нар. „обслужване на едно гише“, да повиши ефективността на публичната администрация и да работи за създаването на устойчиви макроикономически условия. Друг важен аспект от възстановяването на конкурентоспособността е гарантирането на по-близко съответствие между промените в заплащането и развитието на производителността. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Гърция да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Гърция се препоръчва:

- да работи за постигане на фискална консолидация в средносрочен план и да подобри ефективността на първичните разходи, да ускори бюджетния процес и текущите реформи в данъчната администрация, да намали съотношението между дълга и БВП и да пристъпи бързо към провеждане на реформата в пенсионната система;

- да предприеме мерки за разширяване на конкуренцията в сектора на професионалните услуги, да извърши реформи за увеличаване на инвестициите в научно-изследователска и развойна дейност; да използва структурните фондове по-ефективно за по-бързо осъществяване на инвестиционни проекти, които ще доведат до по-висок икономически ръст;

- да проведе реформа в публичната администрация, като изгради ефективен регулаторен, контролен и изпълнителен капацитет и обърне особено внимание на опростяването на регулаторната среда за бизнеса и на съкращаването на бюрокрацията;

- в рамките на интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да продължи модернизирането на законодателството за защита на заетостта, да намали данъчната тежест върху труда на нископлатените работници, да укрепи политиките за активизиране на пазара на труда и да превърне недекларираната трудова дейност в официална заетост; да ускори провеждането на реформи в образованието и обучението, да повиши участието във форми на обучение за възрастни (т.нар. „учене през целия живот“) и да улесни прехода към трудова заетост, особено за младежите.

Испания

1. През 2008 г. ръстът на реалния БВП на Испания значително спадна до 1,2 %. През 2009 г. се очаква спадът да продължи. Тази тенденция се дължи на продължаващото свиване на сектора на жилищното строителство и се изостря от глобалната финансова криза и от все по-строгите условия за кредитиране, които водят до спад във вътрешното търсене. През 2008 инфлацията нарасна с бързи темпове до 4 %, но се очаква значително да се успокои. През 2008 г. държавният бюджет отбеляза дефицит в размер на 3,4 % от БВП, което представлява влошаване с над 5 процентни пункта в сравнение с 2007 г. Дефицитът по текущата сметка достигна почти 9,5 % от БВП през 2008 г.

2. През 2008 г. нивото на заетостта спадна и ще продължи да спада през 2009 г., въпреки че участието на пазара на труда, особено на жените, продължава да е много добро. В резултат безработицата надмина 11 % през 2008 г., като през 2009 г. се очаква да надскочи 16 %. Най-засегнати са имигрантите, младежите и нискоквалифицираните работници, а секторите на жилищното строителство и автомобилостроенето са изложени на особен риск.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Испания е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това Испания реагира на икономическите проблеми, като неотдавна обяви мерки за инвестиции в общественото строителство, за улесняване на финансирането за МСП и за подпомагане на безработните.

4. Комисията ще оцени предприетите от Испания мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Испания продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Постигнат е напредък по програмата за усъвършенстване на нормативната база. Подобрен е достъпът до детски ясли и градини. Постигнати са резултати и в подобряване функционирането на енергийния сектор, най-вече по отношение на свързването с мрежите на съседни държави. Необходими са още усилия за реформиране на образованието.

6. Ключовите предизвикателства в средносрочен план са продължаването на структурните реформи, за да се поддържа потенциалът за растеж, коригирането на големия дефицит по текущата сметка и стимулирането на преструктурирането на жилищния сектор. В този контекст основното предизвикателство е да се подобри конкурентоспособността, като се развият иновациите, активизира се конкуренцията, особено в сектора на услугите, усъвършенства се нормативната база на пазара на наеми и се повиши качеството на човешкия капитал чрез обучение за възрастни (т.нар. „учене през целия живот“) и по-нататъшно реформиране на образованието. Друг важен аспект за подобряване на конкурентоспособността е постигането, в контекста на социален диалог, на по-близко съответствие между промените в заплащането и развитието на производителността. Преструктурирането на обществените разходи с акцент върху сектори, които повишават производителността като научноизследователската и развойна дейност и иновациите, би подпомогнало заетостта и икономическата активност. По-силната конкуренция в сектора на услугите би спомогнала за овладяване на инфлацията и за повишаване на разходната конкурентност на износа. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Испания да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Испания се препоръчва:

- да стимулира бързия преход към трудова заетост, като насърчава повече мобилността, повишава компетентността и уменията и овладее сегментирането на пазара на труда;

- да гарантира ефективно осъществяване на образователните реформи, в т.ч. на регионално равнище, като основните цели са да се намали делът на преждевременно отпадналите ученици и се увеличи този на завършилите средно образование.

- да подобри конкурентоспособността, като разшири конкуренцията в сектора на услугите и на електроснабдяването и продължи усилията за елиминиране на продажбата на електроенергия и на мрежовите тарифи на подбиващи цени, и да продължи да повишава ефективността на научно-изследователската и развойна дейност.

ФРАНЦИЯ

1. Ръстът на БВП на Франция чувствително забави растеж до 0,7 % през 2008 г., което се дължеше предимно на слабото вътрешно търсене. С влошаващите се икономически прогнози и затягането на условията за кредитиране капиталовите инвестиции и инвестициите в жилища замират. Очаква се през 2009 г. показателите на икономическия растеж да останат слаби. През 2008 г. инфлацията нарасна до 3,2 %, но през 2009 г. ще забави темп. През 2008 г. бюджетният дефицит съставляваше 3,2 % от БВП. Световната икономическа криза засяга тежко износа и това е един от факторите за очакваното нарастване през 2008 г. на дефицита по текущата сметка до около 3,4 % от БВП, като се очаква това ниво да се задържи.

2. През 2008 г. заетостта почти не отбеляза растеж, а през 2009 г. се очакват отрицателни стойности. Безработицата се задържа на ниво от около 8 % през 2008 г., но се очаква да нарасне през 2009 г. Изоставането на икономиката вече оказва значително влияние на пазара на труда в сектора на промишлеността, като в автомобилостроенето и строителството се съкращават работни места.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Франция е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това Франция реагира на икономическите проблеми, като неотдавна обяви мерки, в т.ч. за инвестиции в инфраструктура, енергийна ефективност и производство на енергия и за подпомагане на МСП и строителството.

4. Комисията ще оцени предприетите от Франция мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Франция продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Като част от цялостната програма за реформи са предприети редица мерки, по-конкретно за подпомагане на МСП и на използването на ИКТ, за подобряване на резултатите на научноизследователската и развойна дейност, в подкрепа на политики за околната среда, реформа на пазара на труда и усъвършенстване на социалния диалог. Необходими са още усилия за подобряване на бюджетната консолидация в средносрочен план, на конкуренцията в енергетиката, железопътните товарни превози и регламентираните професии, за по-нататъшно модернизиране на трудовото законодателство и разширяване на възможностите в професионалното обучение.

6. Основните предизвикателства пред Франция в средносрочен план са да продължи модернизирането на пазара на труда, да подобри функционирането му и да овладее сегментирането му, да продължи да усъвършенства общата рамка за конкуренция в сектора на услугите, включително търговията на дребно. Работейки по тези задачи, страната следва стриктно да се придържа към обявената от правителството цел за нулев ръст на разходите от държавния бюджет. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Франция да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Франция се препоръчва:

- да ускори темпото на бюджетната консолидация и съкращаването на дълга в средносрочен план, като се придържа към разходните цели и спазва най-вече целта за нулев ръст на разходите от държавния бюджет. Това следва да се съпътства от по-нататъшни подобрения в пенсионната система, за да се гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

- да усъвършенства общата рамка за конкуренция, като се съсредоточи върху мрежовите отрасли (газ, електричество и железопътни товарни превози); да либерализира рестриктивната нормативна база за регламентираните търговски пазари и професии, най-вече услугите и търговията на дребно и да укрепи пълномощията на органа по конкуренция и на регулаторния орган за железниците.

- с интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да продължи модернизирането на механизмите за защита на заетостта, за да намали сегментирането на пазара на труда, основаващо се на различните трудовоправни договори, да подпомага влизането на пазара на труда и преходите в него, особено на младите хора и да предлага по-добри възможности за учене през целия живот, които да са по-добре съобразени с нуждите на пазара на труда.

ИТАЛИЯ

1. Изчисленията сочат, че през 2008 г. италианската икономика се е свила с 0,6 %. Високата инфлация, понижаването на общото благосъстояние и растящата несигурност задържаха потреблението на домакинствата, докато намаляващото търсене и строгите условия за финансиране доведоха до спад в инвестициите. Влошената ценова и разходна конкурентоспособност и по-слабото търсене на външни пазари засегнаха също износа. Очаква се през 2009 г. БВП да се свие с още 2 %. Инфлацията достигна най-високата си стойност през третото тримесечие на 2008 г., като прогнозите предвиждат тя да намалее. След като през 2007 г. спадна до 1,6 % от БВП, бюджетният дефицит отново нараства. Очаква се през 2008 г. общият дълг да надскочи 105 % от БВП и да продължи да расте през 2009 г. и 2010 г. Що се отнася до дефицита по текущата сметка, прогнозите сочат, че за 2008 г. той ще бъде над 2 % от БВП, но ще бъде овладян през 2009 г. и 2010 г.

2. През 2008 г. ръстът на заетостта отбелязва малка положителна стойност, но се очаква през 2009 г. да бъде отрицателен. Тъй като работната ръка расте с по-бързи темпове от заетостта, през 2008 г., за първи път от десет години насам, нивото на безработицата се повиши и се очаква тази негативна тенденция да се запази през 2009 г. По всяка вероятност кризата ще засегне най-тежко нискоквалифицираните работници и тези с нетипични договори.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Италия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това Италия реагира на икономическото изоставане с неотдавна обявени мерки в подкрепа на потреблението на домакинствата, най-вече на тези с ниски доходи.

4. Комисията ще оцени предприетите от Италия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Италия продължи с изпълнението на своята национална програма за реформи. Най-забележителен е напредъкът към фискално уравновесяване. Бяха въведени някои мерки за подобряване на бизнес средата. Бяха направени и първите стъпки за въвеждане на подхода, съчетаващ гъвкавост и сигурност. Трябва да се проследи въздействието на новите мерки в областта на образованието и научните изследвания. Необходими са още усилия за разгръщане на конкуренцията.

6. Години наред икономиката на Италия изостава вследствие на слаб ръст на производителността и държавен дълг, който непрекъснато надвишава БВП. Дългът е огромна тежест за фискалната устойчивост. Основните политики за справяне с предизвикателството на ниската производителност включват коренни структурни реформи, включително за укрепване на рамката за конкуренция, по-нататъшно подобряване на бизнес средата чрез съкращаване на бюрокрацията на всички управленски равнища, подобряване функционирането на пазара на труда и насърчаване на научноизследователската и развойна дейност. Трябва да се обърне повече внимание на обучението на човешките ресурси и на по-доброто оползотворяване на неизползвания човешки потенциал, особено на юг. Друг важен фактор за възстановяване на конкурентоспособността е съответствието между промените в заплатите и ръста на производителността, което може да се постигне чрез по-нататъшно децентрализиране на механизмите за определяне на възнагражденията. За да бъдат продължени започнатите през юли 2008 г. бюджетни реформи, е важно в средносрочен план публичните финанси да се задържат в устойчива, постоянна рамка, като така се създадат по-благоприятни условия за инвестиции и възможност за увеличаване на разходите за човешки ресурси и инфраструктура. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Италия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Италия се препоръчва:

- в името на по-голямата устойчивост на публичните финанси, да работи за постигане на фискална консолидация в средносрочен план, по-конкретно като овладее нарастването на текущите първични разходи и в същото време подобри разходната ефективност и като обезпечи пълното съответствие на предстоящата рамка за фискален федерализъм с тази цел;

- бързо да въведе и да приведе в действие цялостни реформи за укрепване на рамката за конкуренция на пазарите на стоки и услуги, особено търговията на дребно и дистрибуцията на горива, професионалните и финансовите услуги, газа, гражданското въздухоплаване и местните обществени услуги; да съкрати бюрокрацията на всички управленски равнища, като преустрои организационно публичната администрация и подобри нейната ефективност;

- да работи за повишаване на производителността, да подобри ефективността и резултатността на образователната система, в т.ч. като следи отблизо стандартите за качество и равнопоставеността;

- в контекста на подхода, съчетаващ гъвкавост и сигурност, и с оглед на намаляване на регионалните различия, да преразпредели социални разходи, така че да създаде единна система за обезщетения за безработица, да гарантира ефективното функциониране на службите по заетостта, да насърчава ученето през целия живот и да се бори с недекларирания труд.

Кипър

1. През 2008 г. ръстът на реалния БВП се забави съвсем леко до 3,6 %, тъй като вътрешното търсене и най-вече потреблението на домакинствата продължиха стабилно да растат. Очаква се икономическият растеж значително да намалее през 2009 г. под въздействието главно на по-слабата икономическа активност в основните търговски партньори на Кипър и влиянието на тази тенденция върху туризма и идващото от вън търсене на жилища. Очаква се нарастващата задлъжнялост на домакинствата и несигурността също да възпират потреблението. Ръстът на инфлацията през 2008 г. бе 4,4 %, т.е. два пъти по-висок в сравнение с 2007 г., което се отдава на поскъпването на вносния петрол и храни. Очаква се инфлацията да намалее през 2009 г. За 2008 г. се очертава бюджетен излишък от 1 % от БВП. Относително голямото повишение на заплатите оказа негативно влияние върху конкурентоспособността на кипърската икономика, което в съчетание с по-слабото външно търсене, по-малките приходи от туризъм и чувствително по-високите цени на основните стоки, доведе през 2008 г. до повишаване на дефицита по текущата сметка до над 13 % от БВП. Очаква се през 2009 г. той да бъде 12 %.

2. Текущите разчети за пазара на труда сочат, че ръстът на заетостта през 2008 г. е бил около 2 %, като безработицата слабо се е понижила до 3,9 %. Предвижда се ръстът на заетостта да забави темп през 2009 г., което ще увеличи безработицата. Развитието на ситуацията на пазара на труда подсказва, че туризмът и строителството заедно с работната ръка в тези сектори, основно нискоквалифицирани чужденци, вероятно ще бъдат най-тежко засегнати от кризата.

3. В отговор на икономическите проблеми, неотдавна Кипър оповести някои мерки, включително за подпомагане на домакинствата с ниски доходи.

4. Комисията ще оцени предприетите от Кипър мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Кипър продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Убедителните резултати на Кипър за 2008 г. се отдават до голяма степен на макроикономическите политики за развитие на информационното общество и за създаване на условия за устойчив растеж и на политиките за социална интеграция. Бяха предприети мерки за гарантиране на дългосрочната фискална устойчивост, особено в сферата на пенсиите. В допълнение са необходими по-нататъшни мерки за реформиране на здравеопазването. Нужни са допълнителни мерки в Кипър и за подобряване на резултатите на научноизследователската и развойна дейност. Кипър прие стратегия за учене през целия живот и сега трябва да пристъпи към изпълнението ѝ, като освен всичко друго предприеме по-нататъшни действия за реформиране на средното техническо и професионално образование и на системата за професионални стажове. На микроикономическо ниво някои мерки спомогнаха за активизиране на недостатъчната конкуренция в професионалните услуги.

6. Икономиката на Кипър се характеризира с висока степен на търговска специализация, което в съчетание с откритостта на страната, я прави по-уязвима на външни трусове. Осъществяващият се преход към по-разнообразна и иновативна икономика е от съществена важност за по-голямата устойчивост към конкуренцията на икономики с ниски разходи. Необходими са усилия за повишаване на производителността на труда чрез инвестиции в знания, умения, бизнес среда и иновации. Неотложното предизвикателство пред политиките през 2009 г. ще бъда да се повиши конкурентоспособността на страната. Като се имат предвид относително големите външни дисбаланси, от значение ще бъде привеждането на заплатите в съответствие с производителността. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Кипър да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Кипър се препоръчва:

- да продължи усилията за разширяване на възможностите за учене през целия живот, особено на нискоквалифицираните работници, безработните и групите в неравностойно положение, като осъществява дейности в рамките на одобрената Национална стратегия за учене през целия живот, включително реформите в професионалното образование и обучение и новата модерна схема за професионални стажове.

Латвия

1. Ръстът на БВП на Латвия намаля рязко през 2008 г. — от над 10 % през 2007 г. до очаквано свиване от около 2 %. Лошото икономическо състояние и финансовата криза направиха отпускането на кредити по-трудно, влошавайки по този начин частното потребление и пазара на недвижими имоти. Особено голямо бе отражението върху инвестициите, които според прогнозите са намалели с около 9 % през 2008 г. Очаква се за известно време БВП да продължи да намалява значително. Инфлацията нарасна до 15,3 % през 2008 г., но ще отбележи спад през 2009 г. Дълбоката рецесия ще се отрази отрицателно на бюджетното салдо, което според очакванията е достигнало дефицит от близо 3,5 % от БВП през 2008 г. Спадът във вътрешното търсене е допринесъл за появяването на големи външни дисбаланси. Вносът намаля значително през 2008 г., като това спомогна за свиването на дефицита по текущата сметка до около 15 % от БВП.

2. Заетостта ще намалее значително през 2009 г. Към настоящия момент безработицата нараства и се очаква да надмине значително нивото от 6,5 % през 2008 г. Засега закриването на работни места е засегнало най-вече нискоквалифицирани работници от строителния сектор и сектора на търговията на дребно, но то се отразява все повече и на други групи от населението. Очаква се да бъдат засегнати редица групи в неравностойно положение и млади хора, което ще доведе до обрат в напредъка, постигнат по отношение на заетостта на представителите на тези групи през последните години.

3. В отговор на финансовата криза и като част от международната финансова помощ, одобрена през декември 2008 г., Латвия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. През 2008 г. стана ясно, че в Латвия ще се наблюдава ясно изразен и продължителен икономически срив. Натискът върху латвийските капиталови и финансови пазари и върху банковата система на страната се засили, което накара националните органи да осъзнаят неотложната нужда от международна финансова помощ. В този контекст на 12 декември 2008 г. парламентът прие програма за икономическо стабилизиране, която има за цел да спомогне за запазването на доверието на гражданите и международната общност във финансовата система, да допринесе пряко и косвено за преустановяването и обръщането тенденцията на влошаване на конкурентоспособността по отношение на разходите и на инфлацията чрез намаляване на разходите за заплати в публичния сектор като централен елемент на много по-рестриктивна фискална позиция и да засили потенциала за икономически растеж чрез редица структурни реформи.

4. Комисията ще оцени предприетите от Латвия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за конвергенция с Пакта за стабилност и растеж. В тази връзка Латвия трябва да спазва целите по отношение на публичните финанси, заложени в нейната програма за икономическа стабилизация, да предприеме спешни действия по отношение на своите макроикономически дисбаланси и да изпълни напълно меморандума за платежния баланс. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Латвия продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Правителството ограничи планираните разходи и предложи мерки за ограничаване на ръста на заплатите в публичния сектор. Бяха взети мерки за подобряването на научноизследователската и развойна дейност. Предприети са значителни действия за увеличаването на предлагането на работна ръка в средносрочен план, но въпреки това са необходими допълнителни усилия за разработването на стратегия за обучение за възрастни (т.нар. „учене през целия живот“). Нормативната среда продължи да се подобрява. Отбелязан е и известен напредък в подобряването на достъпа до детски заведения.

6. Поради наличието на риск от ярко изразен и продължителен икономически срив най-неотложното предизвикателство в областта на икономическата политика за Латвия е да гарантира макроикономическа стабилност. В средносрочен план инвестиции за повишаване на производителността в сферата на научноизследователската и развойна дейност и иновациите и образованието трябва да улеснят преминаването от сектори, движени от вътрешното търсене, към сектори, произвеждащи търгуеми на международния пазар стоки и услуги. Необходими са спешни структурни реформи за повишаване на гъвкавостта на пазара на труда и за улесняване на прехода, главно посредством по-ефективно активизиране и обучение. Политиката по отношение на заплатите в публичния сектор трябва да изпраща правилния сигнал за умереност на заплатите и в частния сектор, като по този начин спомага за удържането на инфлацията и за запазването на разходната и ценовата конкурентоспособност на износа. Навременно и решително изпълнение на програмите по структурните фондове ще има положителен ефект за укрепване на потенциала на предлагане на икономиката, за подпомагане на заетостта и за запазване на достъпа до финансови средства за бизнеса. От ключово значение за изпълнението на програмите е запазването на административния капацитет. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и измененията на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Латвия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Латвия се препоръчва:

- да провежда рестриктивна фискална политика, в рамките на която всички разходи са внимателно разпределени по приоритети както мерките по отношение на данъците, така и мерките по отношение на разходите са насочени към засилването на потенциала на предлагане на икономиката; това следва да се улесни с приемането на стабилна, средносрочна фискална рамка със стриктни тавани за разходите;

- да насърчи умереност на заплатите в публичния и частния сектор с цел да намали инфлацията и да подобри конкурентоспособността;

- в рамките на интегрирания подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, да засили усилията си за увеличаване на предлагането на работна ръка и производителността като засили мерките за активизиране и съответствието на образователните системи и системите за обучение с нуждите на пазара на труда, включително изпълнението на съгласувана стратегия за обучение за възрастни (т.нар. „учене през целия живот“);

- да интегрира по-добре политиката в сферата на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, по-специално чрез партньорства сред основните частни и публични участници и чрез допълнителни стимули за инвестиции от страна на частния сектор.

Литва

1. Според прогнозите БВП е нараснал с 3,4 % през 2008 г., т.е. ръстът е бил много по-нисък от този през 2007 г. (8,9 %). Вследствие на промените на пазара на недвижими имоти инвестициите са намалели. По-стриктните кредитни ограничения, подкопаващи реалните доходи, и спадащото доверие сред бизнеса и потребителите ще намали вътрешното търсене през 2009 г. Инфлацията достигна пикова стойност от 11 % през 2008 г., подхранвана от високите цени на основните стоки и натиск от страна на заплатите в страната, но впоследствие се понижи. Поради влошаването на икономическата ситуация и допълнителните разходи бюджетният дефицит нараства с бързи темпове. Очаква се той да е достигнал близо 3 % от БВП през 2008 г. и да надхвърли това равнище през 2009 г., в случай че не бъдат предприети допълнителни мерки за икономии. Същественото увеличение на заплатите е подкопало външната конкурентоспособност, което заедно със слабото външно търсене се очаква да намали ръста на износа през 2009 г. Въпреки това слабото вътрешно търсене вероятно ще намали ръста на вноса и така ще доведе до намаляване на дефицита по текущата сметка, който през 2008 г. е възлизал на 12,6 % от БВП.

2. Последните данни за пазара на труда сочат, че през 2008 г. заетостта е отбелязала отрицателен ръст, а безработицата се очаква да нарасне до над 5 %. Вече се увеличават и съкращенията на персонал в големи мащаби, които засягат предимно нискоквалифицираните работници, нискоквалифицираните млади хора, жителите в селските райони и по-възрастните работници. Регионалните различия по отношение безработицата биха могли да се задълбочат.

3. На 9 декември 2008 г. новоизбраното правителство прие правителствена програма за справяне с кризата, с която бяха оповестени редица фискални мерки за справяне с макроикономическите дисбаланси в страната и за намаляване на общия бюджетен дефицит от 2009 г. нататък.

4. Комисията ще оцени предприетите от Литва мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за конвергенция с Пакта за стабилност и растеж. В тази връзка Литва трябва да спазва целите по отношение на публичните финанси, заложени в нейната програма за справяне с кризата. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Литва продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Предприети са редица мерки за подобряването на шансовете за заетост сред младите хора и осигуряването на обучение за предприемачи. Необходими са повече усилия за намиране на решения в ключовите области на политиката с цел подобряване на макрофинансовата стабилност и намаляване на инфлацията. Освен това ще бъде необходима допълнителна помощ за насърчаване на преките чуждестранни инвестиции, подобряване на резултатите в сферата на научноизследователската и развойна дейност и иновациите, подобряване на нормативната среда, увеличаване на детските заведения и подобряване на здравето и безопасността.

6. Високият икономически растеж и емиграцията стесниха пазара на труда и доведоха до нарастване на разходите за труда, което подкопава конкурентоспособността на Литва. Сегашното икономическо забавяне обаче ще доведе до ръст в безработицата и затова политика на активен пазар на труда се превръща във фактор от жизненоважно значение. Най-неотложното предизвикателство обаче остава намаляването на значителните макроикономически дисбаланси. За да бъде овладяна инфлацията и спряно влошаването на конкурентоспособността, е необходимо повишаването на заплатите да съответства в по-голяма степен на производителността, а бизнес средата и административният капацитет трябва да бъдат заздравени. Освен това е необходимо да бъде насърчен ръстът на производителността, като се усъвършенстват уменията и се подобрят резултатите в областта на иновациите, включително чрез привличането на преки чуждестранни инвестиции. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и измененията на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Литва да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Литва се препоръчва:

- да подобри макроикономическата стабилност чрез рестриктивна фискална политика, в рамките на която разходите са внимателно разпределени по приоритети.

- да запази външната конкурентоспособност, като поддържа промените в заплатите в съответствие с ръста на производителността;

- да гарантира, че осъществяването на структурната реформа в научноизследователската и развойна дейност и иновациите ще остане приоритет със съответния финансов ангажимент, като се постави акцент върху човешките ресурси в изследователската и развойна дейност и по-голямото участие на бизнеса в иновациите;

- да засили усилията си за реформи в системата на образованието и обучението, за да осигури тяхното качество и съответствие с нуждите на пазара на труда, и да популяризира, особено сред по-възрастните работници, т.нар. „учене през целия живот“.

Люксембург

1. Паралелно с първите последици от забавянето на международната икономика през 2008 г. ръстът на БВП в Люксембург се забави до около 1 %, което е намаление в сравнение с ръста през 2007 г. (5,2 %). Очаква се това намаляване да се запази през 2009 г. Причина за тази тенденция са слабото външно търсене и спадът в частните инвестиции. Инфлацията нарасна до над 4 % през 2008 г., подхранвана от нарастващите цени на енергията и хранителните стоки, но се очаква тя да намалее през 2009 г. Има вероятност през 2008 г. икономическото забавяне да е довело до намаляване на бюджетния излишък до 3,0 % от БВП. Люксембург ще отбележи значителен излишък по текущата сметка в размер на над 8 % от БВП за 2008 г., който вероятно ще намалее малко през 2009 г.

2. Заетостта продължи да нараства през 2008 г., а процентът на безработица се запази на ниво от 4,1 %. Очаква се ситуацията през 2009 г. да не е толкова положителна, като ръстът на заетостта ще се забави, а безработицата ще се увеличи. Люксембург ще се изправи пред предизвикателства, произтичащи от продължаващата криза, които вероятно ще се отразят на финансовия, транспортния и стоманодобивния сектор, както и на дружествата, свързани с автомобилната индустрия.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Люксембург е приел мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това в отговор на икономическия срив неотдавна Люксембург оповести мерки, които включват намаляване на данъците за бизнеса и помощи за домакинствата с по-ниски доходи.

4. Комисията ще оцени предприетите от Люксембург мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж.

5. Люксембург продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Люксембург отбеляза известен напредък в повишаването на заетостта сред по-възрастните работници, намаляването на броя на лицата, които напускат училище преждевременно, и премахването на изкуствените пречки в системата на образованието, както и в повишаването на атрактивността на икономическата среда. Необходимо е да се вземат допълнителни мерки за справянето с тези основни предизвикателства.

6. Тъй като финансовият сектор допринася за повече от една четвърт от БВП, настоящата финансова криза би могла да има сериозни последици за страната. Освен това може да се очаква влошаване на конкурентоспособността, предизвикано от сравнително бързото нарастване на разходите за труд на единица продукция. По всяка вероятност това влошаване ще продължи и през следващите години, тъй като според прогнозите през 2008 г. и 2009 г. производителността ще намалее. В по-дългосрочен план е необходима реформа на пенсионната система, която да гарантира дългосрочната ѝ устойчивост. Процентът на заетост сред местното население остава под средния за ЕС, като заетостта сред по-възрастните работници е особено ниска. Люксембург трябва също така да направи бизнес средата в страната по-привлекателна. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

Унгария

1. След рязък спад до ниво от 1,1 % през 2007 г. (главно поради програмата за фискално адаптиране, която започна в средата на 2006 г.) и въпреки значителното селскостопанско производство ръстът на БВП през 2008 г. намаля до 0,9 %. В бъдеще се очаква остър икономически срив поради бързо влошаващата се външна обстановка. Финансовата криза имаше особено силно неблагоприятно отражение върху унгарските финансови и валутни пазари и доведе до временно замразяване на пазара на държавни облигации, рязък срив на борсата и силно обезценяване на валутата. През 2008 г. инфлацията е била над 6 %, но от средата на 2007 г. тенденцията е към спад и се очаква инфлацията да продължи да намалява. Независимо от икономическото забавяне се очаква бюджетният дефицит да е намалял до 3,3 % от БВП през 2008 г., като съответните органи планират нови корекции. Дефицитът по текущата сметка слабо се е увеличил и достигна около 7 % от БВП през 2008 г.

2. През 2008 г. заетостта намаля с около 1 %, като тази тенденция ще се запази и през 2009 г. Безработицата ще продължи да нараства и ще надхвърли равнището от около 7,7 % през 2008 г. В зависимост от интензивността на икономическото забавяне е възможно безработицата да не обхване само нискоквалифицираните работници и групите в неравностойно положение.

3. Във връзка с заема от Общността за платежния баланс, който има за цел да подсили отговора на Унгария на сътресенията на финансовия пазар, на 19 ноември 2008 г. унгарските власти подписаха меморандум за разбирателство, в който се посочват условията за икономическата политика, свързани с изразходването на този заем, и по-конкретно по отношение на фискалната консолидация и реформата на фискалното управление.

4. Комисията ще оцени предприетите от Унгария мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще извърши оценка на съвместимостта на актуализираната програма за конвергенция с Пакта за стабилност и растеж. В тази връзка Унгария трябва да изпълни напълно условията съгласно меморандума за разбирателство относно платежния баланс. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Унгария продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Очаква се през 2008 г. фискалната политика отново да доведе до ниво на консолидация, което е по-добро от поставеното като цел. Необходими са допълнителни усилия за структурни реформи и реформи на пазара на труда. Структурните фондове играят важна роля при изпълнението на НРП и като цяло тяхното усвояване се осъществява по план. След нестабилността на финансовите пазари унгарските власти приеха поредица от мерки за възвръщането на доверието в пазара, които включват ускорено намаляване на дефицита, засилено фискално управление и по-добро регулиране и контрол на финансовия сектор.

6. Унгария е изправена пред предизвикателството да намали неблагоприятното отражение на финансовата криза, като в същото време запази финансовата стабилност и увеличи надеждността на своята икономическа политика. За тази цел е необходимо да бъде предотвратено по-нататъшното влошаване на външната конкурентоспособност, като се гарантира, че всяко увеличение на заплатите съответства на ръста на производителността. В средносрочен план от изключително важно значение ще бъде полагането на усилия за подобряване на макроикономическата и фискалната стабилност. За това е необходимо да се повиши ефективността на публичния сектор и сектора на здравеопазването и да се подобри функционирането на пазара на труда. Независимо от известния напредък, постигнат досега, могат да бъдат предприети някои допълнителни икономии по отношение на ефективността. Общото ниво на заетост в Унгария (57,3 %) бе третото най-ниско равнище в ЕС през 2007 г., като заетостта сред младите и по-възрастните хора и други групи в неравностойно положение е особено ниска. Съответствието между системата на образованието и обучението и нуждите на пазара на труда трябва да бъде доразвито, за да бъде смекчен ефективно проблемът с несъответствието на предлаганите професионални умения с търсените на пазара на труда. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и измененията на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Унгария да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Унгария се препоръчва:

- да използва значителния напредък, постигнат в областта на фискалната консолидация, за да осъществи необходимите мерки за постигането на трайно понижаване на бюджетния дефицит и коефициента на държавния дълг, като във все по-голяма степен се разчита на разходната част;

- да продължи реформата в публичната администрация, здравеопазването, пенсионната и образователната система с цел да се постигне дългосрочна фискална устойчивост и да се подобри икономическата ефективност. Това следва да включва мерки за по-нататъшно увеличаване на ефективната пенсионна възраст, за последователно осъществяване на приетата реформа на системата на пенсиите за инвалидност и за продължаване на преструктурирането на системата на здравеопазването;

- да продължи да подобрява и насочва по-добре политиките за активен пазар на труда, за да подобри ситуацията на пазара на труда и особено по отношение на групите в неравностойно положение и определени географски райони;

- да продължи да повишава равнището на умения, включително като увеличи участието на населението в трудоспособна възраст в т.нар. „учене през целия живот“; да подобри още повече начина, по който системата на образование и обучение съответства на нуждите на пазара на труда и да осигури за всички достъп до образование и обучение с високо качество.

Малта

1. Според прогнозите БВП е нараснал с 2,1 % през 2008 г., което представлява спад в сравнение с 3,9 % през 2007 г. Очаква се през 2009 г. ръстът на БВП да се забави. В средата на 2008 г. инфлацията достигна 4,7 %, подхранвана от високите международни цени на храните и петрола и вероятно в резултат на слабата вътрешна конкуренция и на голямата зависимост от внос на енергия. Фискалната позиция се влоши през 2008 г., като бюджетният дефицит нарасна до 3,5 % от БВП. По-слабото световно търсене доведе до нарастването на дефицита по текущата сметка.

2. Ръстът в заетостта намаля през 2008 г. и се очаква тази тенденция да продължи паралелно със забавянето на икономическата активност. Заетостта сред жените слабо нарасна през 2007 г., въпреки това остава най-ниската в ЕС — 36,9 %. През 2007 г. процентът на заетост сред по-възрастните работници се понижи (на 28,3 %). Възможно е безработицата да нарасне и да надмине нивото от 6,5 %, отчетено през 2008 г., като това увеличение ще засегне главно нискоквалифицираните работници от производствения сектор и сферата на туризма, макар че и други сектори (финансови услуги и информационните и комуникационни технологии (ИКТ)) все повече са изложени на риск.

3. В отговор на икономическата криза неотдаван Малта обяви мерки, предвиждащи повече инвестиции в инфраструктурата, околната среда и туризма и по-ниски данъци за домакинствата.

4. Комисията ще оцени предприетите от Малта мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Малта продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Постигнат бе напредък по отношение на конкуренцията и реформата на пазара на труда. Положителни инициативи през 2008 г. включват направените първи стъпки за приватизация на корабостроителниците, установяването на подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, и определянето на цел за намаляването на административната тежест. Необходими са допълнителни мерки за подобряването на системата на здравеопазването, бизнес средата и функционирането на пазара на енергия. През 2008 г. напредъкът в бюджетната консолидация се е забавил.

6. Малта е силно зависима от вноса на енергия, природни ресурси, производствени суровини и потребителски стоки. Гръбнакът на малтийското икономическо развитие са човешките ресурси — област, в която са необходими значителни подобрения, и по-специално за намаляване на броя на лицата, които преждевременно напускат училище. Поради малкия размер на икономиката конкуренцията представлява особено важен въпрос, който изисква подобрения в бизнес средата, както и разнообразяване на енергийните източници. За постигането на ефективно използване на публичните финанси е необходимо реформите в системата на здравеопазването да продължат. Въпреки че Малта разнообрази икономическата си база, са необходими още резултати при премахването на настоящата силна зависимост от туризма и производството на електроника. За да бъде осигурена конкурентоспособност, се изискват допълнителни структурни реформи, които ще увеличат производителността, както и увеличаване на заплатите, което да съответства на увеличаването на производителността. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Малта да продължи работата си за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Малта се препоръчва:

- да заздрави конкуренцията с цел да удържи инфлацията и да поддържа конкурентоспособност, по-конкретно като намали държавните помощи и ги пренасочи към хоризонтални цели, както и като подсили органа по конкуренцията;

- да ускори усилията си за привличането на повече хора, особено на жени и по-възрастни работници, на пазара на труда, inter alia чрез улесняване на достъпа до детски заведения, да увеличи усилията си за справяне с недекларираната заетост и да насърчи участието на пазара на труда, включително чрез затягане на условията за достъп до системата на социално осигуряване.

Нидерландия

1. Ръстът на реалния БВП в Нидерландия се забави до 1,9 % през 2008 г. в сравнение с 3,5 % през 2007 г. Очаква се през 2009 г. ръстът да намалее като последица от световната криза, намаляващите инвестиции и значителното забавяне в ръста на частното потребление. Инфлацията достигна 2,2 % през 2008 г. в резултат от предходното нарастване на цените на храните и енергията. През 2008 г. бюджетният излишък нарасна и достигна 1,1 % от БВП. Въпреки световната криза според прогнозите Нидерландия ще отбележи излишък по текущата си сметка от над 8 % от БВП през 2008 г., като се очаква този излишък да намалее до 6,5 % от БВП през 2009 г.

2. Ръстът на заетостта през 2008 г. продължи да бъде малко под 2 %; очаква се обаче през 2009 г. той да бъде отрицателен. В резултат на това безработицата през 2008 г. намаля, но според очакванията ще се повиши през 2009 г. До този момент работодателите избягваха да правят съкращения опасявайки се, че няма да бъдат в състояние да намерят квалифициран персонал, когато икономиката се възстанови. По всяка вероятност промишленият и финансовият сектор ще бъдат засегнати в най-голяма степен.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Нидерландия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това в отговор на икономическата криза неотдавна Нидерландия обяви мерки, които включват намаляване на корпоративното данъчно облагане за МСП и на социалноосигурителните вноски за работещите.

4. Комисията ще оцени предприетите от Нидерландия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Нидерландия продължи да изпълнява своята националната програма за реформи. Взети бяха мерки за увеличаване на предлагането на работна ръка, но са нужни по-нататъшни мерки за увеличаването на общия брой изработени часове. Постигнат е известен напредък в подобряването на управленческите структури и изработването на съгласувана стратегия за научноизследователска и развойна дейност и иновации, както и в рационализирането на съвкупността от политически мерки, свързани с иновациите.

6. Увеличаването на броя на изработените часове и подобрените резултати в научноизследователската и развойна дейност и иновациите ще спомогнат за запазването на силните икономически резултати в бъдеще. Предизвикателство представлява преформулирането на дългосрочната стратегия за научноизследователската и развойна дейност в набор от съгласувани и ефективни политически мерки, които да насърчат преди всичко частните разходи за научноизследователската и развойна дейност. Предвид застаряващото население и произтичащото от това намаляване на предлагането на работна ръка е необходимо да се осигури устойчивост на публичните финанси. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и измененията на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Нидерландия да продължи да работи за осъществяване на структурните реформи. По-конкретно на Нидерландия се препоръчва:

- да изготви допълнителни мерки, включително за подпомагане на прехода на пазара на труда в рамките на интегриран подход, съчетаващ гъвкавост и сигурност, като целта е да се подобри участието на жените, по-възрастните работници и групите в неравностойно положение с оглед увеличаване на общия брой изработени часове.

АВСТРИЯ

1. През 2008 г. ръстът на БВП се забави и бе 1,7 % в сравнение с 3,1 % през 2007 г. Очаква се ръстът да намалее с над 1 % поради намаляващия износ и спада в инвестициите. Обявената инфлация достигна почти 4 % в средата на 2008 г., но в момента намалява. Австрия отбеляза малък бюджетен дефицит от 0,6 % от БВП през 2008 г., който се очаква да нарасне значително през 2009 г. Външните баланси са в добро състояние, като очакваният излишък по текущата сметка през 2008 г. е бил над 3 % от БВП и според прогнозата ще се запази около това равнище през 2009 г. и 2010 г.

2. Заетостта нарасна с 1,6 % през 2008 г., но се очаква да намалее през 2009 г., като безработицата се очаква да нарасне. Очаква се това да се отрази най-много на онези групи на пазара на труда, които по традиция имат ограничена перспектива за заетост, по-специално по-възрастните работници и нискоквалифицираните работници, напуснали преждевременно училище. Най-напред бяха намалени местата за стаж и местата за работниците на временни договори в промишления сектор. Понастоящем най-засегнатата част от икономиката е автомобилостроенето.

3. В отговор на финансовата криза и като част от координирания подход на ЕС Австрия е приела мерки в подкрепа на финансовия сектор. Това са мерки за стабилизиране на банковия сектор, които следва да допринесат и за подобряване на достъпа до финансиране, като по този начин помогнат на икономиката в по-широк план и укрепят макроикономическата стабилност. Освен това в отговор на икономическата криза неотдавна Австрия обяви мерки, които включват по-ниско данъчно облагане и допълнителна финансова помощ за домакинствата, както и увеличаване инвестициите в инфраструктура, енергийна ефективност и научноизследователска и развойна дейност.

4. Комисията ще оцени предприетите от Австрия мерки в отговор на икономическата криза в съответствие с принципите, изложени в приетия от Европейския съвет Европейски план за икономическо възстановяване. По отношение на публичните финанси Комисията ще оцени съвместимостта на актуализираната програма за стабилност с Пакта за стабилност и растеж. Освен това препоръчаните в параграф 7 мерки следва да се приложат незабавно, за да се насърчи най-вече преходът към нисковъглеродна икономика и да бъде разгърнат потенциалът за дългосрочен растеж.

5. Австрия продължи да изпълнява своята национална програма за реформи. Предприети са известни усилия за увеличаване на заетостта сред по-възрастните работници и на образователните резултати на младите хора в неравностойно положение, за справяне с половата сегрегация на пазара на труда и за подобряване на образованието по предприемачество. Необходими са допълнителни мерки за заздравяване на фискалната консолидация в средносрочен план и за повишаване на конкуренцията.

6. Главното предизвикателство за Австрия в средносрочен план е превръщането ѝ в икономика, базираща се в по-голяма степен на знания. Въпреки нарасналите разходи за научноизследователската и развойна дейност тази трансформация все още трябва да се материализира. Това предполага на образованието на човешки капитал да се отдаде по-голямо внимание. Запазването на умерен размер на заплатите подобри конкурентната позиция на Австрия в световен мащаб и благоприятства създаването на работни места за увеличаваща се работна сила. Австрия е изправена пред предизвикателството да осигури по-добро използване на трудовите ресурси, особено на по-възрастните работници, и да подобри интеграцията, образованието и професионалното обучение на групи в неравностойно положение. Постигането на устойчива система за социално осигуряване зависи от трайна фискална консолидация, която трябва да бъде съгласувана с по-големи публични разходи в ключови за средносрочния икономически растеж сфери. Изпълнението на пакета от мерки за енергетиката и измененията на климата, одобрен от Европейския съвет, ще трябва да се следи отблизо.

7. С оглед на оценката на Комисията за отбелязания напредък Съветът препоръчва на Австрия да се стреми към осъществяването на структурни реформи. По-конкретно на Австрия се препоръчва:

- да подобри допълнително стимулите за това по-възрастните работници да продължат да работят чрез прилагането на всеобхватна стратегия, включваща подобрено професионално обучение, адаптиране на условията на труд и по-строги условия за ранно пенсиониране, и да подобри образователните резултати а младите хора в неравностойно положение.

Полша

1. Ръстът на БВП в Полша се забави до 5 % през 2008 г., след като нарасна с 6,7 % през 2007 г. За оживения ръст допринесоха главно частното потребление и високото ниво на инвестициите. Ръстът на БВП ще се забави допълнително през 2009 г. поради ниския обем на износа и ниските инвестиции. Инфлацията е достигнала пиково ниво от около 4,25 % през 2008 г., но се очаква да забави растежа си през 2009 г. Очаква се бюджетният дефицит слабо да е нараснал до 2,5 % от БВП през 2008 г. и според прогнозите ще се влоши допълнително с около 1 процентен пункт през 2009 г. По всяка вероятност през 2009 г. дефицитът по текущата сметка, който през 2008 г. е възлизал на 5,6 % от БВП, ще се запази на това ниво.

2. Заетостта нарасна с 3 % през 2008 г., а безработицата намаля още повече до 7,4 %. През 2009 г. обаче ръстът на заетостта ще се забави значително, като се очаква безработицата да надхвърли 8 %. Последните развития на пазара на труда показват, че експортно ориентираните сектори, производството, строителството и транспортът са най-тежко засегнати от забавянето в икономическата активност. По-голям