Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Социален фонд за климата“

(COM(2021) 568 final — 2021/0206 (COD)

(2022/C 152/26)

Докладчик: Thomas KATTNIG Съдокладчик: Alena MASTANTUONO

Консултация Европейски парламент, 13.9.2021 г. Съвет, 20.9.2021 г. Правно основание Член 91, параграф 1, буква г), член 192, параграф 1 и член 194, параграф 1, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ Приемане от секцията 9.11.2021 г. Приемане на пленарна сесия 9.12.2021 г. Пленарна сесия № 565 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 194/3/9

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства създаването на Социален фонд за климата, за да се смекчи отрицателното социално и икономическо въздействие на новото ценообразуване на въглеродните емисии и за да се предоставят средства на държавите членки за подкрепа на техните мерки за справяне със социалното въздействие на тази търговия с емисии върху финансово по-слабите домакинства, микропредприятия и ползватели на транспорт. ЕИСК признава също така, че с този регламент Комисията убедително демонстрира готовността си за борба с енергийната бедност и бедността по отношение на мобилността.

1.2. Въпреки това ЕИСК е убеден, че Социалният фонд за климата няма да осигури достатъчна финансова подкрепа за отговорно реагиране на социално-икономическите последици от ценообразуването на въглеродните емисии. Огромното предизвикателство да се създаде ефективен и справедлив механизъм за компенсация в една разнородна икономическа област, обхващаща 27 държави членки, изисква далеч по-мащабни съпътстващи мерки и ресурси на европейско и национално равнище. ЕИСК призовава държавите членки да използват полезните взаимодействия на Социалния фонд за климата с други налични финансови ресурси и да разходват самия фонд по най-ефективния начин.

1.3. Мерките и стъпките за трансформация, предвидени в пакета „Подготвени за цел 55“, ще доведат до мащабни промени и в тях не трябва да се изпуска от поглед социалното и икономическото положение на отделните държави членки. В противен случай би било застрашено общественото приемане на тези мерки. На равнището на отделните държави членки мерките, придружаващи пакета, понастоящем трябва да бъдат обсъждани и прилагани. За да се постигне справедлива екологична трансформация, акцентът в това отношение трябва да бъде върху осъществяването на справедлив преход за всички.

1.4. ЕИСК счита, че целта на по-високото ценообразуване на въглеродните емисии във всеки случай не е да се увеличат приходите, а да се насочи поведението на пазара към технологии с ниски емисии. Следователно съществува силен довод за това Комисията да предостави допълнителни финансови ресурси. Освен това срокът до 2032 г. не изглежда убедителен.

1.5. Някои от заинтересованите страни, включително социалните партньори, представляващи както работодателите, така и служителите, бяха скептични и дори негативно настроени относно включването на сградите и автомобилния транспорт в търговията с емисии, като посочиха очакваното социално и икономическо въздействие на увеличаването на цените на отоплението и горивата върху финансово по-слабите домакинства, средни, малки и микропредприятия и ползватели на транспорт. На всяка цена трябва да се предотврати опасността от изключване на населението от хода на осъществяването на европейската политика в областта на климата и разпалване на масови протести, като протестите на „жълтите жилетки“. Във връзка с това Комисията следва да подложи плановете си на задълбочено проучване.

1.6. ЕИСК изразява съжаление, че Комисията не е анализирала въздействието на пакета „Подготвени за цел 55“ върху отделните държави членки, нито върху различните сектори. Той счита, че си е заслужавало да бъде извършена конкретна оценка на въздействието на създаването на Социалния фонд за климата.

1.7. ЕИСК приветства задължението за държавите членки да представят всеобхватен пакет от мерки и инвестиции като национален план във връзка с климата, наред с актуализираната версия на националния план в областта на енергетиката и климата в съответствие с Регламента относно управлението. ЕИСК призовава за участието на социалните партньори, търговските камари, гражданското общество, младежките организации, както и местните и регионалните власти в изготвянето на националните планове за социални действия в областта на климата от страна на държавите членки.

1.8. ЕИСК изразява опасението си, че разходите на схема за търговия с емисии за сградите и транспорта ще надвишат желаните ползи, което би могло да доведе до неконтролирани и следователно застрашаващи съществуването на определени участници скокове на цените. Поради това ЕИСК като цяло е критично настроен по отношение на свързването на Социалния фонд за климата с въвеждането на схема за търговия с емисии за сградите и транспорта и би приветствал отделна функция в бюджета на ЕС, заделена за социалното въздействие от екологични преход. По-скоро следва да се работи принципно за създаването на Социален фонд за климата на равнището на ЕС.

1.9. ЕИСК отбелязва, че трябва да се гарантира ефективното използване на средствата от фонда и да се предотвратят измамите, корупцията и конфликтите на интереси, свързани с подкрепяните от фонда мерки.

1.10. По отношение на върховенството на закона той приветства мерките, предложени от Комисията за ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол, и обявлението, че ще бъдат възстановявани неправомерно изплатени или неправомерно използвани суми. Освен това ЕИСК също така се пита дали процедурата на ЕС за намаляване на средствата от ЕС в случаите, когато държавите членки нарушават върховенството на закона, ще се прилага по отношение на отпускането на средствата.

1.11. ЕИСК отправя искане за повече яснота относно финансирането на Фонда. В предложението се предвижда финансирането да бъде основано на променлив пазар на СТЕ на ЕС. Поради това ЕИСК не разбира защо се предлага фиксирана сума от 72,2 милиарда евро. Променливостта на цените ще определи бюджета на Фонда. Това подчертава, наред с другото, необходимостта от по-стабилно финансиране. ЕИСК предлага да се въведе частична финансова гъвкавост във фонда в зависимост от действителното ценово развитие на квотите (при което разпределението би могло да бъде увеличено заедно с нарастващата цена).

1.12. При разглеждането на разпределението на Фонда между държавите членки ЕИСК подчертава, че ценообразуването на въглеродните емисии може да има различно въздействие върху отделните държави членки и може също така да бъде в противоречие с вече въведени национални мерки, както беше изтъкнато от ирландския парламент в мотивирано становище относно субсидиарността.

1.13. ЕИСК приветства подхода, съгласно който равенството между половете и равните възможности за всички, както и интегрирането на тези цели, а също и въпросите относно достъпността за хора с увреждания, се преследват и насърчават при разработването и прилагането на националните планове, за да се гарантира, че никой няма да бъде изоставен. Планираното ценообразуване на въглеродните емисии засяга особено жените, тъй като те съставляват 85 % от самотните родители. В семействата с един родител рискът от детска бедност е особено висок.

1.14. ЕИСК е напълно наясно, че Социалният фонд за климата представлява средносрочен отговор на проблема с компенсирането на по-уязвимите страни по отношение на по-високите разходи за екологичния преход. Настоящото развитие на цените на енергията обаче изисква незабавно решение. ЕИСК приветства съобщението на Комисията, което предоставя на държавите членки набор от инструменти за преодоляване на непосредствените последици от настоящото увеличение на цените на едро на природен газ и електроенергия и за укрепване на устойчивостта на бъдещи ценови шокове. Сред краткосрочните национални мерки са спешно подпомагане на доходите на домакинствата, помощ за предприятията и целево намаляване на данъците. За да се съобрази помощта с набора от инструменти, ЕИСК предлага да се разшири обхватът на Социален фонд за климата, така че в него да бъдат включени малките и средните предприятия в уязвимо положение. Този отговор е съвместим с мисията на Социалния фонд за климата и спазва съответните правила на ЕС.

1.15. ЕИСК призовава държавите членки да подкрепят развитието и осигуряването на финансово достъпни транспортни услуги и мобилност с нулеви и ниски емисии. ЕИСК счита предоставянето на обществени услуги за пътнически превоз, в рамките на правните възможности, за основата на устойчивата и достъпна мобилност.

2. Резюме на документа на Комисията

2.1. Въз основа на стратегията относно Европейския зелен пакт в съобщението си от септември 2020 г. Комисията призова за „Засилване на европейската амбиция в областта на климата за 2030 г.“ ( 1 ) , предложи да се направят по-амбициозни целите на Европейския съюз в областта на климата и представи план за повишаване на обвързващата цел за намаляване на нетните емисии с поне 55 % до 2030 г. На 11 декември 2020 г. Европейският съвет одобри тази цел, като подчерта значението на това да се вземат под внимание аспектите, свързани със справедливостта и солидарността, и на това „никой да не бъде изоставен“, а на 25 май 2021 г. той потвърди отново тези заключения и призова Европейската комисия да представи своя законодателен пакет заедно със задълбочено проучване на екологичното, икономическото и социалното въздействие на равнището на отделните държави членки.

2.2. За да се изпълнят Европейският законодателен акт за климата и заключенията на Европейския съвет, на 14 юли 2021 г. Комисията предложи пакета „Подготвени за цел 55“, в който се преразглеждат някои части от действащото законодателство в областта на климата и енергетиката и се предлагат нови инициативи. Пакетът „Подготвени за цел 55“, инструментът Next Generation EU и Многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. ще помогнат за постигането на двустранната трансформация — екологична и цифрова — към която Европа се стреми.

2.3. Според Комисията по-амбициозната цел на Европейския съюз в областта на климата също така означава, че трябва да се увеличи приносът от всички сектори. Поради това в рамките на преразглеждането на Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета ( 2 ) („Директивата за СТЕ“) тя предложи търговия с емисии за сградите и автомобилния транспорт. За да се отговори на социалното въздействие и въздействието на разпределението на търговията с емисии за двата нови сектора — сградите и автомобилния транспорт — върху финансово най-уязвимите лица, Комисията предложи като част от пакета „Подготвени за цел 55“ регламента за създаване на Социален фонд за климата.

2.4. В периода 2025—2032 г. Социалният фонд за климата има за цел да смекчи въздействието на новото ценообразуване на въглеродните емисии и да осигури финансиране на държавите членки, за да подкрепи техните мерки за справяне със социалното въздействие на тази търговия с емисии върху финансово уязвимите домакинства, микропредприятия и ползватели на транспорт.

2.5. Подкрепата трябва да се предоставя предимно чрез временно подпомагане на доходите, както и чрез мерки и инвестиции с цел намаляване на зависимостта от изкопаеми горива чрез повишаване на енергийната ефективност на сградите, по-голяма декарбонизация на отоплението и охлаждането на сградите, също и чрез включването на енергия от възобновяеми източници, и подобряване на достъпа до мобилност с нулеви и ниски емисии и съответните транспортни средства. Най-малко 50 % от финансовите средства, необходими за исканите мерки, трябва да бъдат осигурени от самите държави членки.

2.6. В националните планове в областта на енергетиката и климата (НПЕК) се определят начинът, по който държавите членки възнамеряват да разгледат енергийната ефективност, енергията от възобновяеми източници и намаляването на емисиите на парникови газове, и това как те вече се справят с енергийната бедност в рамките на действащото законодателство. Комисията извършва мониторинг и докладва за напредъка като част от Доклада относно състоянието на енергийния съюз. Държавите членки следва да предложат всеобхватен пакет от мерки и инвестиции, които да бъдат финансирани от фонда, и да го представят като свой социален план в областта на климата, заедно с актуализираната версия на своите национални планове в областта на енергетиката и климата в съответствие с Регламента относно управлението.

2.7. Държавите членки следва да докладват на Комисията в своите двугодишни доклади за напредъка относно изпълнението на националните планове в областта на енергетиката и климата в съответствие с Регламента относно управлението във връзка с напредъка по изпълнението на мерките и инвестициите в рамките на своите социални планове в областта на климата.

2.8. Усвояването на Фонда чрез социалните планове в областта на климата на държавите членки също е в съответствие с политиките и мерките, подкрепяни от други инструменти на ЕС за насърчаване на един социално справедлив преход. Те включват Плана за действие относно Европейския стълб на социалните права ( 3 ) , чиято цел е социално съвместима и справедлива екологична трансформация за всички европейци, Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+), плановете за справедлив преход съгласно Регламент (ЕС) 2021/1056 на Европейския парламент и на Съвета ( 4 ) , дългосрочните стратегии на държавите членки за обновяването на сгради съгласно Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета ( 5 ) и Обсерваторията на енергийната бедност, която подкрепя усилията на държавите членки за намаляване и следене на енергийната бедност, както и свързаните с това миксове от политики в съответствие с Препоръката на Комисията относно енергийната бедност ( 6 )

2.9. По-голямата част от приходите от новата търговия с емисии ще отидат в националните бюджети на държавите членки и съгласно идеята на Комисията трябва да се използват за цели, свързани с климата, като например за справяне със социалното въздействие на новата търговия с емисии. Държавите членки се насърчават да използват тези приходи, както и допълнителни средства от други програми на Европейския съюз, за мерки, които подкрепят социално съвместимата декарбонизация на секторите.

2.10. Общата финансова обезпеченост на фонда за периода 2025—2032 г. възлиза на 72,2 милиарда евро по текущи цени. Скоро Комисията ще представи предложение за целенасочено преразглеждане на Регламента за многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г., за да бъдат включени допълнителни разходи на Европейския съюз в размер на 23,7 милиарда евро за периода 2025—2027 г. Тези средства следва да бъдат предоставени на разположение предсрочно, за да се стартира и съпътства безпрепятственото въвеждане на новата СТЕ.

2.11. По принцип, поради пряката връзка с новата СТЕ, финансовата обезпеченост на Фонда следва да съответства на 25 % от очакваните приходи от включването на сградите и автомобилния транспорт в обхвата на Директивата за СТЕ.

2.12. Годишното разпределение на поетите задължения за предоставяне на средства следва да бъде приведено в съответствие с целите на фонда. Това води до профил на ранно разпределение на средствата в съответствие с целта на фонда за смекчаване на въздействието на разширения обхват на Директивата за СТЕ върху финансово по-слабите домакинства, микропредприятия и ползватели на транспорт. За да се посрещнат очакваните последици от разширяването, от 2025 г. вече е налична подкрепа.

2.13. С Декларацията от Порто от 8 май 2021 г. беше потвърден ангажиментът на Европейския съвет да работи за постигането на социална Европа и решимостта му за по-нататъшно задълбочаване на прилагането на Европейския стълб на социалните права на равнището на ЕС и на национално равнище, като надлежно се зачитат съответните области на компетентност и принципите на субсидиарност и пропорционалност.

2.14. Усвояването на фонда следва да бъде в съответствие с принципа на доброто финансово управление, включително ефективното предотвратяване и преследване по наказателен ред на измамите, като например данъчните измами, отклонението от данъчно облагане, корупцията и конфликтите на интереси.

3. Общи бележки на ЕИСК

3.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подкрепя важните стъпки, предприети за постигане на целите за неутралност по отношение на климата и устойчивост спрямо изменението на климата до 2050 г., преследвани с Европейския зелен пакт. Той признава, че Комисията е наясно, че кризата в областта на климата и енергийният преход не са предизвикателства от изцяло техническо и структурно естество, но имат и социален и икономически характер и са свързани с разпределението. ЕИСК приветства създаването на Социален фонд за климата, както е предложено в настоящия регламент, за да се смекчи отрицателното социално и икономическо въздействие на новото ценообразуване на въглеродните емисии и да се предоставят средства на държавите членки за подкрепа на мерки за справяне със социалното въздействие на тази търговия с емисии върху финансово по-слабите домакинства, микропредприятия и ползватели на транспорт. ЕИСК признава също така, че с този регламент Комисията убедително демонстрира готовността си за борба с енергийната бедност и бедността по отношение на мобилността.

3.2. Въпреки това ЕИСК е убеден, че Социалният фонд за климата няма да осигури достатъчна финансова подкрепа за отговорно справяне със социално-икономическите последици от ценообразуването на въглеродните емисии. Огромното предизвикателство да се създаде ефективен и справедлив механизъм за компенсация в една разнородна икономическа област, обхващаща 27 държави членки, изисква далеч по-мащабни съпътстващи мерки и ресурси на европейско и национално равнище. ЕИСК призовава държавите членки да използват полезните взаимодействия на Социалния фонд за климата с други налични финансови ресурси и да разходват самия фонд по най-ефективния начин. В същото време въвеждането на Социален фонд за климата трябва да се разглежда в контекста на целия пакет „Подготвени за цел 55“.

3.3. ЕИСК посочва, че предвидените мерки за климата и тяхното въздействие могат допълнително да изострят вече съществуващите неравенства. ЕИСК призовава Комисията, Съвета и Парламента да поставят принципа на справедлив преход в центъра на своите мерки за смекчаване на изменението на климата.

3.4. Мерките и стъпките за трансформация, предвидени в пакета „Подготвени за цел 55“, ще доведат до мащабни промени и в тях не трябва да се изпуска от поглед социалното и икономическото положение на отделните държави членки. В противен случай би било застрашено общественото приемане на тези мерки. На равнището на отделните държави членки мерките, придружаващи пакета, понастоящем трябва да бъдат обсъждани и прилагани. За да се постигне справедлива екологична трансформация, акцентът в това отношение трябва да бъде върху осъществяването на справедлив преход за всички.

3.5. Обемът на фонда ще възлиза на 72,2 милиарда евро между 2025 и 2032 г., като се използват 25 % от приходите от СТЕ от секторите на транспорта и сградите. В сравнение с предизвикателствата, породени от такова разширяване на СТЕ, това е много малка сума. ЕИСК счита, че целта на по-високите цени на въглеродните емисии във всеки случай не е да се увеличат приходите, а да се насочи поведението на пазара към технологии с ниски емисии. Следователно съществува силен довод за предоставянето на допълнителни финансови ресурси от страна на Комисията и държавите членки. Освен това срокът до 2032 г. не изглежда убедителен.

3.6. Някои заинтересовани страни, включително социалните партньори, представляващи работодателите и служителите, бяха скептични и дори негативно настроени относно включването на сградите и автомобилния транспорт в търговията с емисии, като посочиха очакваните социални и икономически последици от увеличаването на цените на отоплението и горивата върху финансово по-слабите домакинства, средни, малки и микропредприятия и ползватели на транспорт. На всяка цена трябва да се предотврати опасността от изключване на населението от хода на осъществяването на европейската политика в областта на климата и разпалване на масови протести, като протестите на „жълтите жилетки“. Във връзка с това Комисията следва да подложи плановете си на задълбочено проучване.

3.7. ЕИСК изразява съжаление, че Комисията не е анализирала въздействието на пакета „Подготвени за цел 55“ върху отделните държави членки, нито върху различните сектори. Той счита, че си е заслужавало да бъде извършена конкретна оценка на въздействието на създаването на Социалния фонд за климата.

3.8. Домакинствата с ниски доходи вече се сблъскват с различни трудности в настоящата система, за които, освен краткосрочна подкрепа, са необходими и дългосрочни и следователно устойчиви решения. Според ЕИСК ЕС се нуждае от стабилно финансиране на равнището на ЕС, което ще смекчи социално-икономическото въздействие на мерките в областта на климата и ще осигури справедлив преход. Поради това въвеждането на Социален фонд за климата на равнището на ЕС също е фундаментално необходимо според ЕИСК и не следва да бъде обвързано с въвеждането на СТЕ за секторите на сградите и транспорта. По-специално въз основа на проучване на Европейската фондация по климата ( 7 ) , според което „разширената СТЕ сама по себе си не би довела до необходимите значителни намаления на емисиите в автомобилния транспорт и сградите“.

3.9. Въпреки че ЕИСК по принцип приветства създаването на предложения Социален фонд за климата, той отбелязва, че неговото финансиране зависи от въвеждането на система за търговия с емисии за сградите и транспорта (член 26). Жилищното настаняване и мобилността са основни потребности и поради това предоставянето им е част от услугите от общ интерес. ЕИСК изразява опасението си, че разходите на схема за търговия с емисии за сградите и транспорта ще надвишат желаните ползи, което би могло да доведе до неконтролирани и следователно застрашаващи съществуването на определени участници скокове на цените. Поради това ЕИСК като цяло е критично настроен по отношение на свързването на Социалния фонд за климата с въвеждането на схема за търговия с емисии за сградите и транспорта и би приветствал отделна функция в бюджета на ЕС, заделена за социалното въздействие от екологични преход. По-скоро следва да се работи принципно за създаването на Социален фонд за климата на равнището на ЕС.

3.10. От една страна, фондът предвижда плащания за социална компенсация, а от друга страна — стимули за електрически превозни средства, както и инвестиции в инфраструктура за зареждане и декарбонизация на сградите. Нуждите на домакинствата с ниски доходи обаче следва да бъдат взети предвид, а мерките, свързани с електрифицирането на мобилността, следва да бъдат всеобхватни и ориентирани към бъдещето, като на домакинствата с ниски доходи се осигурява възможност да използват градска електромобилност или нови бизнес модели, като например съвместно ползване на автомобили. ЕИСК отбелязва, че насърчаването на мобилността с нулеви и ниски емисии следва не само да бъде с акцент върху електромобилността, но и да се насърчават, когато е целесъобразно, други алтернативни и евтини горива, като например биогоривата. ЕИСК също така изтъква необходимостта от насърчаване на решения с ниски емисии, когато по причини от финансово или техническо естество не са възможни алтернативи с нулеви емисии. Във връзка с това ЕИСК посочва, че приоритет за домакинствата с ниски доходи следва да бъде замяната на техните стари замърсяващи автомобили с по-ефективни от гледна точка на потреблението на гориво превозни средства, което изисква задълбочено повторно регулиране на европейския пазар на употребявани автомобили. Тези аспекти на справедливия преход трябва да бъдат отчитани от държавите членки при изготвянето на социалните планове в областта на климата, а Комисията да ги взема предвид при оценяването на плановете.

3.11. При разглеждането на разпределението на средствата от фонда между държавите членки Комисията потърси формула, при която да се вземат под внимание числеността на населението (включително делът на селските райони), брутният национален доход на глава от населението, делът на уязвимите домакинства и емисиите на домакинствата от изгарянето на горива. ЕИСК се опасява, че това все още няма да бъде достатъчно, за да се отчетат неравенствата в държавите и между тях. Една относително бедна държава членка с по-ниска степен на неравенство в рамките на страната в крайна сметка може да извлече по-малки ползи от дадена богата държава членка с висока степен на неравенство.

3.12. Държавите членки трябва да представят, заедно с националните си планове в областта на енергетиката и климата, социалните планове в областта на климата до 2024 г., в които да бъдат посочени уязвимите групи и мерките. В този контекст основните различия в ангажираността и институционалния капацитет повдигат въпроса дали това ще проработи. Големите различия в начина, по който държавите членки разгледаха справедливия преход в различните си национални планове в областта на енергетиката и климата, могат да дадат до известна степен някаква предварителна представа за това какво може да се очаква. Поради това ЕИСК призовава за участието на социалните партньори, търговските камари, гражданското общество, младежките организации, както и местните и регионалните власти в изготвянето на националните планове за социални действия в областта на климата от страна на държавите членки.

3.13. ЕИСК признава, че с настоящия регламент, както и в редица други документи, като Съобщението и Препоръката относно енергийната бедност (C(2020) 9600 final) или Съобщението относно вълната на саниране, публикувано през зимата (COM(2020) 662 final, SWD(2020) 550 final), Комисията отново поставя голям акцент върху борбата с енергийната бедност. Въпреки това са необходими допълнителни усилия.

3.14. Обсерваторията на енергийната бедност изчислява, че общо над 50 милиона домакинства в Европейския съюз са засегнати от енергийна бедност. Въз основа на констатациите на Европейската обсерватория на енергийната бедност и новоизследвания Европейски индекс за енергийна бедност следва да се изготви Европейски план за действие за изкореняване на енергийната бедност в сътрудничество със заинтересованите страни, включително с организациите на потребителите и неправителствените организации за борба с бедността, като Европейската мрежа за борба с бедността, за да се гарантира, че публичните действия са насочени във все по-голяма степен към първопричините за енергийната бедност.

3.15. Съответно са необходими конкретни мерки срещу енергийната бедност както на национално, така и на европейско равнище. Те включват по-добър достъп до субсидии за саниране с топлинна цел или подмяна на отоплителните системи за енергийно бедните домакинства, обвързващи основни модели за доставки и общи защитни разпоредби за потребителите в енергийния сектор.

3.16. В този контекст ЕИСК обръща внимание на принцип 20 от Европейския стълб на социалните права, който гласи: „Всеки има право на достъп до основни услуги с добро качество, включително водоснабдяване, канализация, енергия, транспорт, финансови услуги и цифрови комуникации. Следва да се осигури подкрепа на достъпа до такива услуги на нуждаещите се.“

3.17. ЕИСК отбелязва, че трябва да се гарантира ефективното използване на средствата от фонда и да се предотвратят измамите, корупцията и конфликтите на интереси, свързани с подкрепяните от фонда мерки. По отношение на върховенството на закона той приветства мерките, предложени от Комисията за ефективна и ефикасна система за вътрешен контрол, и обявлението, че ще бъдат възстановявани неправомерно изплатени или неправомерно използвани суми.

3.18. ЕИСК препоръчва Социалният фонд за климата да бъде системен инструмент, предлагащ всеобхватно решение заедно с другите средства, за компенсиране на нарастващите разходи за екологичния преход на ЕС и държавите членки, който значително допринася за постигането на целите за устойчивост.

3.19. ЕИСК отправя искане за повече яснота относно финансирането на Фонда. В предложението се предвижда финансирането да бъде основано на променлив пазар на СТЕ на ЕС. Поради това ЕИСК не разбира защо се предлага фиксирана сума от 72,2 милиарда евро. Променливостта на цените ще определи бюджета на Фонда. Това подчертава, наред с другото, необходимостта от по-стабилно финансиране. ЕИСК предлага да се въведе частична финансова гъвкавост във фонда в зависимост от действителното ценово развитие на квотите (при което разпределението би могло да нарасне заедно с нарастващата цена).

3.20. Огромното увеличение на цените на едро за природен газ и електроенергия води до огромни финансови тежести за потребителите. ЕИСК е напълно наясно, че Социалният фонд за климата представлява средносрочен отговор на проблема с компенсирането на по-уязвимите страни по отношение на по-високите разходи за екологичния преход. Настоящото развитие на цените на енергията обаче изисква незабавно решение. ЕИСК приветства съобщението на Комисията, което предоставя на държавите членки набор от инструменти за преодоляване на непосредствените последици от настоящото увеличение на цените на едро на природен газ и електроенергия и за укрепване на устойчивостта на бъдещи ценови шокове. Сред краткосрочните национални мерки са спешно подпомагане на доходите на домакинствата, помощ за предприятията и целево намаляване на данъците. За да се съобрази помощта с набора от инструменти, ЕИСК предлага да се разшири обхватът на Социален фонд за климата, така че в него да бъдат включени малките и средните предприятия в уязвимо положение. ЕИСК подкрепя Комисията във връзка с плановете ѝ за подкрепа на инвестициите във възобновяеми енергийни източници и енергийна ефективност, проучване на възможните мерки в областта на съхранението на енергия и снабдяването с резерви от газ, както и за оценка на настоящата структура на пазара на електроенергия.

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК приветства подхода, съгласно който равенството между половете и равните възможности за всички, както и интегрирането на тези цели, а също и въпросите относно достъпността за хора с увреждания, се преследват и насърчават при разработването и прилагането на националните планове, за да се гарантира, че никой няма да бъде изоставен. В крайна сметка, планираното ценообразуване на въглеродните емисии засяга особено жените, тъй като те съставляват 85 % от самотните родители. В семействата с един родител рискът от детска бедност е особено висок. Във връзка с това ЕИСК подновява призива си към Европейската комисия да започне възможно най-скоро преразглеждане на решението относно услугите от общ икономически интерес по отношение на целевата група на социалното жилищно настаняване и да поясни, че целта на жилищната политика не трябва да се ограничава единствено до оказване на помощ на хората, които са близо до прага на бедността, а трябва да предоставя подходящи, достъпни жилища на приемливи в дългосрочен план цени за всички граждани, засегнати от европейската жилищна криза, по-специално бездомните лица, младите двойки, самотните родители или семействата с много деца, работниците и средната класа като цяло ( 8 )

4.2. Повишаването на цените на изкопаемите горива може да засегне несъразмерно финансово по-слабите домакинства, микропредприятия и ползватели на транспорта, които изразходват по-голяма част от приходите си за енергия и транспорт, които в някои региони нямат алтернативни възможности за мобилност и транспорт и които може да нямат финансовата способност да инвестират в намаляването на потреблението на изкопаеми горива. Поради това ЕИСК приветства факта, че в предложението на Комисията се поставя акцент върху нуждите на уязвимите домакинства, уязвимите микропредприятия и уязвимите ползватели на транспорт, включително предоставянето на безплатен достъп до обществен транспорт или адаптирани тарифи, насърчаването на устойчива мобилност при поискване и общи услуги за мобилност. Освен това държавите членки се приканват да подкрепят развитието и осигуряването на достъпни транспортни услуги и мобилност с нулеви и ниски емисии. ЕИСК счита предоставянето на обществени услуги за пътнически превоз, в рамките на правните възможности, за основата на устойчивата и достъпна мобилност. В този смисъл е необходима по-голяма компенсация за задълженията за предоставяне на обществени услуги, които по-добре отговарят на екологичните и социалните изисквания, а това, от своя страна, изисква националните правителства, регионите и общините да предоставят финансова подкрепа и да създават финансови инструменти.

4.3. В пакета „Подготвени за цел 55“ Комисията предвижда, наред с другото, включването на автомобилния транспорт в търговията с емисии на ЕС, което означава, че в средносрочен план разходите за конвенционален моторизиран частен транспорт ще се увеличат, при условие че при задвижването му се използват изкопаеми горива. Комисията е наясно, че това ще доведе до неблагоприятни условия за определени групи от населението. В този контекст тя разглежда въпроса за бедността по отношение на мобилността, изтъква необходимостта от компенсация във Фонда за изменението на климата ( 9 ) и прави първоначални предложения за това как следва да бъде проектирано това. Комисията обаче не предоставя оценка колко лица биха могли да бъдат засегнати от това в целия ЕС, нито дава определение или набор от показатели за установяване на бедността по отношение на мобилността.

4.4. В проучване относно мобилността и завръщането на работа в селските райони (Mobility4Job ( 10 ) ) беше установено, че само 50 % от безработните лица са разполагали с автомобил по всяко време, докато средната стойност за населението е била 80 %. Както и при проекта „Разходи“, то показва, че домакинствата реагират на спада на доходите, наред с другото, като се лишават от личния си автомобил. Това означава, че ограниченията на мобилността стават видими едва в по-късен момент, например при търсене на работа, когато няма подходящи алтернативи за мобилност и не могат да бъдат достигнати потенциални работни места. Следователно чисто процентният дял на разходите за мобилност от дохода не е достатъчен показател за това дали и до каква степен има ограничение във възможностите за мобилност. Бедността по отношение на мобилността е следствие от съчетанието на няколко променливи: най-вече на дохода и принудителното притежание на автомобил, ако не са налични алтернативни възможности за мобилност.

Брюксел, 9 декември 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 562 final.

(2) Директива 2003/87/ЕО на Европейския Парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на система за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Съюза и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32).

(3) Одобрени от Европейския съвет на 24 и 25 юни 2021 г.

(4) Регламент (ЕС) 2021/1056 на Европейския парламент и на Съвета oт 24 юни 2021 г. за създаване на Фонда за справедлив преход (ОВ L 231, 30.6.2021 г., стp. 1).

(5) Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградите (ОВ L 153, 18.6.2010 г., стp. 13).

(6) Препоръка (ЕС) 2020/1563 на Комисията от 14 октомври 2020 г. относно енергийната бедност, C/2020/9600 ОВ L 357, 27.10.2020 г., стр. 35)

(7) European Climate Foundation Decarbonising European transport and heating fuels — Is the EU ETS the right tool? (Европейска фондация за климата, Декарбонизиране на европейския транспорт и на горивата за отопление — СТЕ на ЕС ли е правилният инструмент?) https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.

(8) TEN/707 — „Универсален достъп до достойно, устойчиво и финансово достъпно в дългосрочен план жилищно настаняване“. (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 93).

(9) COM(2021) 568.

(10) Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) — Portal der Arbeiterkammern und des ÖGB Verlags (On the Road Between Gainful Employment and Family Work (54) (По пътя между трудовата дейност срещу възнаграждение и семейния труд (54)) — Portal of the Chambers of Labour and the ÖGB Publishing House (Портал на Камарата на труда и Издателска къща ÖGB)).