Предложение за РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите (ISA2) Оперативната съвместимост като средство за модернизиране на обществения сектор /* COM/2014/0367 final - 2014/0185 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 1.1 Политически контекст Общественият сектор изпълнява ключова роля в икономиката като регулатор, доставчик на услуги и работодател. Той осигурява над 25 % от всички работни места и значителна част от икономическата дейност на държавите — членки на ЕС. Ефективният и продуктивен обществен сектор може да бъде мощен двигател за икономическия растеж, като подкрепя и управлява частния сектор. В момент, когато правителствата са изправени пред трудната задача да гарантират финансовата консолидация, като същевременно насърчават растежа, конкурентоспособността и заетостта, съществува осезаема потребност от повишаване на ефективността, подобряване на управлението и осигуряване на по-бързи резултати и по-високо участие на ползвателите в обществения сектор[1]. В резултат на многогодишната работа по въпроси като оперативната съвместимост, електронното управление, свободно достъпните данни, т. нар. компютърни услуги „в облак“ и социалните иновации бяха разработени редица готови за прилагане концепции и инструменти. Най-важният нов елемент е способността на свободно достъпните данни, инструментите за участие и оперативно съвместимите платформи да осигурят безпрецедентна бързина, ефективност и качество при създаването и предоставянето на обществени блага и услуги. В момента съществува висок потенциал за установяване на връзки и съдействие между желаещите сътрудничество правителства, които да обединят приноса на различни сектори по оперативно съвместим и безопасен начин; осъществяването на тази амбиция ще бъде важен фактор за успешното изграждане на единния цифров пазар. В своя годишен обзор на растежа за 2013 г.[2] Комисията подчертава, че трансграничната оперативна съвместимост на интернет услугите и цифровизацията на европейските публични администрации са предпоставки за икономическия растеж и повишаването на ефективността. Оперативната съвместимост между администрациите е основен фактор за по-ефикасното и ефективно предоставяне на цифрови услуги, като споделянето и многократната приложимост на съществуващите решения за оперативна съвместимост може да овладее увеличаването на разходите. Тези важни за производителността фактори могат да доведат до подобряване и модернизиране на публичните администрации на европейско, национално, регионално и местно равнище[3]. В отговор на настоящата икономическа криза Комисията прие друга важна инициатива — стратегията „Европа 2020“[4], чиято цел е изграждането на интелигентна, устойчива и приобщаваща европейска икономика и осигуряването на високи равнища на заетост, производителност и социално сближаване. Някои от набелязаните в тази стратегия ключови предизвикателства са пряко свързани с модернизирането на европейските публични администрации. Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа[5] — водеща програма по инициативата „Европа 2020“, основна предпоставка за пълното използване на социалния и икономическия потенциал на ИКТ е оперативната съвместимост, от което следва, че при липсата на такава съвместимост прилагането на програмата би било невъзможно. Свързаният с оперативната стабилност и стандартите стълб на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа съответства на приоритетите на политиката по други важни инициативи, като например Европейската стратегия за оперативна съвместимост, Европейската рамка за оперативна съвместимост[6] и Стратегията за електронна Комисия за периода 2012—2015 г.[7] В заключенията си от 24 и 25 октомври 2013 г. Европейският съвет подчертава, че модернизирането на публичните администрации трябва да продължи, като се наблегне на бързото въвеждане на услуги (например електронно правителство, електронно здравеопазване, електронно фактуриране и електронна система за обществени поръчки), основаващи се на оперативната съвместимост. Това ще доведе до повече и по-добри цифрови услуги за гражданите и предприятията в Европа, намаляване на разходите и повишаване на ефективността, прозрачността и качеството на услугите в обществения сектор. Въведените през 1995 г. програми за оперативна съвместимост претърпяха съществено развитие. От много години насам Комисията неизменно доказва своята ангажираност към въпросите относно оперативната съвместимост. Силната ангажираност на всички страни днес е от решаващо значение за целите на Комисията и на държавите членки да променят и модернизират услугите в цяла Европа. В този контекст оперативната съвместимост е основен фактор за постепенното постигане на „ефикасното и ефективно трансгранично и междусекторно взаимодействие по електронен път между [...] администрации, като създава условия за предоставянето на електронни обществени услуги, които подкрепят провеждането на политиките и дейностите на ЕС“, както се призовава в решението за създаване на предходната програма (член 1, параграф 2 от Решението относно решенията за оперативна съвместимост за европейските публични администрации)[8]. Поради това и в отговор на действителните потребности настоящото предложение за продължаване на програмата за оперативна съвместимост на Комисията ще окаже съществен принос за модернизирането на европейските публични администрации. Предложението е в съответствие с други инициативи, насочени към модернизирането на публичните администрации — например Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, „Хоризонт 2020“[9] и Механизма за свързване на Европа[10], и мрежи като Европейската мрежа на публичните администрации, инвестиционни фондове и европейски структурни фондове (в последните два случая — като гарантира, че финансираните проекти съответстват на рамките и спецификациите за оперативна съвместимост за целия ЕС). В наскоро публикуван доклад относно стимулирането на иновациите в европейския обществен сектор[11] се посочва, че оперативната съвместимост и работата по предходната програма са фактори за създаване на цифрови иновации и за преодоляване на пречките пред модернизирането на обществения сектор. Поради това новата програма трябва да е основна отправна точка и инструмент, позволяващ модернизирането чрез ИКТ на обществения сектор в Европа, а оттам — и решаващ фактор за изграждането на единен цифров пазар. 1.2 Значение на оперативната съвместимост Днес европейските граждани са свободни да работят и да се установяват, а предприятията — да търгуват и осъществяват своята стопанска дейност навсякъде в ЕС. Във връзка с това често е необходимо да се взаимодейства по електронен път с администрациите на държавите членки. За да се улесни това взаимодействие, държавите членки постепенно модернизират своите администрации чрез подобряване на бизнес процесите и инфраструктурите за ИКТ, с което намаляват административната тежест и разходите и увеличават ефикасността и ефективността на предоставяните от тях услуги. Тъй като обаче оперативната съвместимост се осъществява на национално, но не и на европейско равнище, тези промени много често са съпроводени от т. нар. „електронни бариери“, които не позволяват на гражданите и предприятията да използват ефективно обществените услуги и затрудняват функционирането на вътрешния пазар. Наред с това се засилва необходимостта от общи политически действия в отговор на предизвикателствата, пред които е изправена Европа, поради което се налага държавите членки да обединят усилията си при осъществяването на тези действия. Прилагането на широк набор от законодателни актове е споделена отговорност на държавите членки и на Европейската комисия и нейното изпълнение изисква трансгранично и междусекторно взаимодействие посредством основани на ИКТ решения за постигане на оперативна съвместимост, които днес са неделима част от повечето законодателни актове и основен инструмент за това взаимодействие. 1.3 Контекст Целта на Програмата за обмен на данни между администрациите („програмата IDA“) за периода 1995—1999 г.[12] бе да насърчи развитието и използването на трансевропейските телематични мрежи, чрез които администрациите на държавите членки могат да обменят данни помежду си и/или с институциите на ЕС. Целта на последвалата я програма — IDA II [13],[14] (1999—2004 г.), бе да се осигурят по-ефикасни електронни административни услуги за европейските предприятия и граждани. Целта на програмата IDABC[15] (2005—2009 г.) бе да се постигне оперативна съвместимост при предоставянето на общоевропейски електронни административни услуги на публичните администрации, предприятията и гражданите. Целта на програмата ISA[16] (2010—2015 г.), посветена на решенията за оперативна съвместимост между европейските публични администрации, бе да подпомага сътрудничеството между тях, като улеснява ефикасното и ефективно трансгранично и междусекторно взаимодействие по електронен път и благоприятства предоставянето на електронни обществени услуги, за да се подпомогне прилагането на политиките и дейностите на Съюза. Дейностите по посочените програми подпомогнаха в значителна степен постигането на оперативна съвместимост при електронния обмен на информация между европейските публични администрации. В своя Доклад относно електронното управление като движеща сила за изграждането на конкурентоспособен единен цифров пазар от 3 април 2012 г. Европейският парламент признава „приноса и всеобхватната роля, която играе програмата ISA при определянето, насърчаването и подкрепата за въвеждането на решения за оперативна съвместимост, както и рамки за европейските публични администрации, при постигането на взаимодействие и насърчаването на повторното използване на инфраструктура, цифрови услуги и софтуерни решения, а така също и при превръщането на изискванията за оперативна съвместимост на публичните администрации в отделни спецификации и стандарти за цифрови услуги“. Наред с това Парламентът призовава за увеличаване на финансирането, предвидено за решенията за оперативна съвместимост между публичните администрации в ЕС за периода 2014—2020 г. Тъй като програмата ISA прекратява действието си на 31 декември 2015 г., е необходимо приемането на нова европейска програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите, която: · набелязва и анализира общата ситуация, свързана с оперативната съвместимост в Европа, и предотвратява нейната разпокъсаност; · позволява, насърчава и подкрепя цялостен подход за събиране, оценка, разработване, въвеждане, лансиране, функциониране, усъвършенстване и поддържане на решенията за оперативна съвместимост, включително тези, които улесняват многократната приложимост на данните и техния обмен, в подкрепа на трансграничното или междусекторното взаимодействие между европейските публични администрации, както и между тези администрации и предприятията и гражданите; · насърчава и подкрепя многократната приложимост, интегрирането и сближаването на съществуващите решения, включително на решенията от други области на политиката на Съюза. Новата програма ще помогне да се посрещнат предизвикателствата и да се гарантира приемствеността, като същевременно тя ще предостави форум за обмен на идеи и опит. 1.4 Съответни инициативи на ЕС и оперативна съвместимост в други области на политиката В по-широк контекст дейността по предходната програма ISA бе непрекъснато координирана и съгласувана с текущата работа по Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ по линия на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации и/или с вътрешната стратегия на Комисията в областта на ИКТ, както и с работата по Европейския план за действие за електронно управление за периода 2011—2015 г. Програмата ISA предостави подкрепа за тези и за други подобни инициативи, които подпомогнаха оперативната съвместимост между европейските публични администрации. ISA е съгласувана също така с програмата „Механизъм за свързване на Европа“ (МСЕ), която представлява инструмент на ЕС за финансиране на трансевропейските мрежи в областта на транспорта, енергетиката и телекомуникациите. В рамките на МСЕ се подкрепя внедряването и експлоатацията на основни трансгранични цифрови услуги. Предложената програма допълва МСЕ, като една от нейните задачи е да се постигне необходимото оперативно равнище на услугите, преди те да бъдат включени в МСЕ. Наред с това тя е една от програмите, които предоставят условия и подкрепа за иновациите в обществения сектор в Европа. Оперативната съвместимост осигури също така значителен принос в областта на компютърните услуги „в облак“. Както се посочва в съобщението на Комисията, озаглавено „Оползотворяване на потенциала на изчисленията в облак в Европа“[17], оперативната съвместимост оказва важна подкрепа при създаването на обществени услуги, основаващи се на стандарти, които са „мащабируеми и съобразени с нуждите на мобилното население и предприятията, които желаят да се възползват от европейския единен пазар на цифрови технологии“. В предложената програма ще се вземат под внимание действията на европейската инициатива за изчисления „в облак“ по отношение на оперативната съвместимост. Оперативната съвместимост е фактор за разработване на политиките на ЕС и за успешното им прилагане на секторно равнище. Тя е предпоставка за ефективното и ефикасно изпълнение на редица области на политиките, като например: · Вътрешен пазар: Директива 2006/123/ЕО относно услугите на вътрешния пазар[18] задължава държавите членки да предлагат на доставчиците на услуги възможности за осъществяване по електронен път и трансгранично на всички процедури и формалности, необходими за извършване на услуги извън държавата, в която са установени. В областта на дружественото право Директива 2012/17/ЕС[19] налага оперативната съвместимост на централните, търговските и дружествените регистри в държавите членки посредством централна платформа. С осигуряването на връзка между търговските регистри ще се гарантира трансграничният обмен на информация между тях и ще се улесни достъпът на равнище ЕС на гражданите и предприятията до информация относно дружествата, в резултат на което ще се подобри правната сигурност на бизнес средата в Европа. · Околна среда: съгласно Директивата INSPIRE[20] е необходимо да се приемат общи правила за прилагане, установяващи технически разпоредби за оперативната съвместимост, а националните инфраструктури да се адаптират така, че да гарантират оперативната съвместимост и достъпността на пространствените данни и услуги на територията на Съюза. · Вътрешни работи и правосъдие: ефективността в тази област зависи от по‑задълбочената оперативна съвместимост и взаимодействието между европейските бази данни — например чрез Визовата информационна система (ВИС), Шенгенската информационна система II (ШИС II), Европейската система за сравняване на дактилоскопични отпечатъци на лица, търсещи убежище (Евродак) и европейския портал за електронно правосъдие. · Митници, данъчно облагане и акцизи: оперативната съвместимост бе утвърдена като основен фактор за успех в контекста на над 20-годишния опит, свързан с трансевропейските системи за ИКТ, които са въведени и прилагани от Комисията и националните администрации, обхващат всички държави членки и подкрепят бизнес услугите, финансирани по линия на програмите „Фискалис 2013“[21] и „Митници 2013“[22]. Активите, създадени в рамките на „Фискалис 2013“ и „Митници 2013“, са на разположение в първоначалния си вид за споделяне и многократно използване в други области на политиката. · Здравеопазване: с Директива 2011/24/ЕС за упражняване на правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване се установяват правила, улесняващи достъпа до безопасно и висококачествено трансгранично здравно обслужване. В нея се съдържат конкретни разпоредби за постигане на по-широка оперативна съвместимост на националните системи за ИКТ, предназначени за електронен обмен на данни в областта на здравеопазването. Конкретно за фармацевтичните продукти европейската телематична мрежа се управлява от Европейската агенция по лекарствата, националните органи и Комисията. Директивата осигурява практически решения за опростяване на процедурите за разрешаване на лекарствени продукти и оперативно съвместима европейска мрежа за фармакологична бдителност. · Здраве на животните и безопасност на храните: през последните 10 години все по-успешно се прилагат ефикасни решения в подкрепа на цялата верига за проследяване на животните и на продуктите от животински произход, както и свързаните с този процес сигнали. Всички участници по веригата (от дружествата до администрациите) са обхванати от системата TRACES. Електронната комуникация между тях (включително трети държави) се основава на международни стандарти (UNCEFACT), като в процес на въвеждане е и система за електронни подписи, с която да се позволи електронната обработка на почти всички официални документи. · Европейски фондове: целият обмен на информация между бенефициерите и управляващите органи, сертифициращите органи, одитиращите органи и междинните звена във връзка с Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство се извършва посредством системи за електронен обмен на данни[23], за да се улесни оперативната съвместимост на националните рамки и ЕС и да се даде възможност на бенефициерите да подават цялата необходима информация само веднъж. · Информация относно обществения сектор: в Директива 2013/37/ЕС[24] се предвижда, че когато е възможно и целесъобразно, органите от обществения сектор следва да предоставят документите в отворени и машинночетими формати и заедно с метаданните им с възможно най-голяма точност и изчерпателност и във формат, който да гарантира оперативна съвместимост, многократна приложимост и достъпност. · Електронна самоличност: в предложението на Комисията за регламент за електронната идентификация и удостоверителните услуги за електронни трансакции на вътрешния пазар[25] се подчертава, че е необходимо ЕС да създаде правна рамка, с която да се гарантира трансграничната оперативна съвместимост и да се подобри координацията между националните надзорни схеми. · Стандартизация на ИКТ: в Регламент (ЕС) № 1025/2012 относно европейската стандартизация[26] се посочва, че оперативната съвместимост е основен резултат на стандартизацията и че за гарантиране на оперативната съвместимост в рамките на единния пазар и подобряване на свободата на избор за европейските ползватели на ИКТ е подходящо да се насърчи употребата или да се изисква спазването на съответните технически спецификации на равнището на Съюза. С оглед на това настоящата програма следва да насърчава, а когато е целесъобразно — и да подкрепя частичната или пълната стандартизация на съществуващите решения за оперативна съвместимост. · Изготвяне на европейска статистика: съгласно Регламент (ЕО) № 223/2009 относно европейската статистика[27], с който се полагат основите на европейската статистическа система, и последвалото го Съобщение 404 (2009) на Комисията за метода за изготвяне на статистическата информация на ЕС: визия за следващото десетилетие[28] оперативната съвместимост е основен фактор за повишаване на ефективността, намаляване на административната тежест и подобряване на качеството на статистиката на ЕС за европейските граждани, предприятия и създатели на политиките. · Възлагане на обществени поръчки: съгласно директиви 2014/25/ЕС, 2014/24/ЕС и 2014/23/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 28 март 2014 г. от държавите членки се изисква да прилагат електронна система за обществени поръчки. В тези директиви се посочва, че инструментите и устройствата, използвани за предаване на информация с електронни средства, както и техническите им характеристики, трябва да са оперативно съвместими с продуктите на информационните и комуникационните технологии за общо ползване. Директива 2014/55/ЕС относно електронното фактуриране при обществените поръчки[29], която бе приета от Парламента на 11 март 2014 г., се отнася до разработването на европейски стандарт за електронно фактуриране в областта на обществените поръчки, за да се гарантира оперативна съвместимост между електронните системи за издаване на фактури в целия ЕС. За да могат обаче всички горепосочени секторни инициативи да разгърнат целия си потенциал, междусекторната оперативна съвместимост следва да бъде разгледана и включена в рамките на настоящата програма. 1.5 Мотиви за предложението Необходимо е държавите членки да модернизират своите администрации и да осигурят оперативно съвместими цифрови услуги на национално и европейско равнище, с което да се постигне ефективно взаимодействие с гражданите и предприятията. Системните проблеми, пред които са изправени публичните администрации, обхващат сложната вътрешна организация, липсата на рамки, информационно-технологични структури и инструменти за постигане на оперативна съвместимост, културните различия и липсата на сътрудничество между разпокъсаните институционални звена. При извършената през 2012 г. междинна оценка на програмата ISA бе установено, че тя отговаря на потребностите на държавите членки[30], тъй като заложените в нея приоритети по отношение на европейските публични администрации съвпадат с тези на минали и настоящи програми на Комисията (като IDA, IDABC и ISA). Във връзка с това настоящата програма е необходима за постигането на следните цели: – да се улесни сътрудничеството между държавите членки и Комисията; – да се набележи и анализира общата ситуация, свързана с оперативната съвместимост в Европа; – да се позволи, насърчи и подкрепи цялостен подход за събиране, оценка, разработване, въвеждане, лансиране, функциониране, подобряване и поддържане на решенията за оперативна съвместимост, включително тези, които улесняват многократното използване на данните и техния обмен, в подкрепа на трансграничното или междусекторното взаимодействие между европейските публични администрации, предприятията и гражданите; – да се насърчава и подкрепя възможността за многократно използване, интегриране и сближаване на съществуващите решения, включително на решенията, произтичащи от други области на политиката на ЕС. Основен фактор за успешното постигане на оперативна съвместимост — най-вече в областта на ИКТ, е тя да бъде уредена на подходящо правно равнище, осигуряващо максимален ефект от нейното въвеждане. Необходимо е да се гарантира, че въздействието на предлаганото законодателство върху ИКТ ще се оценява и измерва на ранен етап от законодателния процес на ЕС и че потребностите от ИКТ ще се идентифицират навреме, за да се постигне безпроблемно прилагане на приетото законодателство. Настоящата програма ще подкрепя и насърчава оценката на въздействието, което предлаганото или приетото законодателство на ЕС оказва върху ИКТ, както и плановете за въвеждане на решения за прилагането на такова законодателство. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО 2.1 Консултация със заинтересованите страни Мненията на заинтересованите страни относно бъдещето на програмата ISA (настоящото предложение) бяха събрани в периода от март 2013 г. до януари 2014 г. в рамките на пет кръга официални консултации с държавите членки. При изготвянето на предложението бяха отчетени също становищата на дванадесет дирекции на Комисията[31]. В рамките на две официални заседания на комитета на ISA и три заседания на координационната група Комисията представи пред държавите членки текущото положение, свързано с изготвянето на правното основание за новата програма ISA. Благодарение на този поетапен процес бяха събрани становищата на държавите членки относно предложеното законодателство. През март 2013 г. Комисията уведоми държавите членки за намерението си да изготви нов законодателен акт за следващата програма ISA. По време на заседанието на координационната група на ISA през октомври 2013 г. Комисията представи проект на законодателния акт и призова държавите членки да изкажат своите становища. От становищата, предоставени от 16 държави членки[32] през ноември 2013 г., става ясно, че: · в новото законодателство следва да се наблегне на мерките за избягване на дублирането в полаганите усилия и на координацията с други програми на ЕС (посочено от десет държави членки); · наблюдението на резултатите следва да продължи, като в него бъде включена количествена оценка на ползите от програмата (посочено от седем държави членки); · новата програма ISA следва да допринася за постигането на по-широка оперативна съвместимост посредством структурен модел/инструмент, като например атлас на оперативната съвместимост в Европа (посочено от шест държави членки); · програмата следва да се ръководи от подход, основан на потребностите (посочено от шест държави членки). Сред по-маловажните коментари бе посочено следното: · необходимо е в прегледа на законодателството да участват различни групи заинтересовани страни (например граждани, предприятия и академични среди) и да се гарантира, че той отразява техните потребности; · в новото законодателство следва да се обърне специално внимание върху значението на многократната приложимост на данните, услугите и решенията; · посредством конкретни препратки в законодателството следва да се насърчава опростяването на процесите при модернизирането на публичните администрации; · новата програма следва да стимулира и улеснява сътрудничеството между държавите членки и между институциите, за да се гарантира прилагането на решенията, тяхната устойчивост и избягването на дублирането в полаганите усилия. Последните становища от държавите членки постъпиха по време на заседанието на комитета на ISA на 16 януари 2014 г., когато бе представен и приет графикът за приемане на новата програма. Страните също така се споразумяха, че въпреки необходимостта от включване на гражданите и предприятията в обхвата на законодателството, основно място в него следва да заемат публичните администрации, за да се постигне оперативна съвместимост по всички звена на веригата. 2.2 Оценка на въздействието Оценката на въздействието на настоящата програма се основава на последващ анализ на оценките на предходната програма (междинната оценка на програмата ISA от 2012 г. и прегледа на прилагането на Европейската стратегия за оперативна съвместимост) и на становищата на държавите членки. Според заключенията на като цяло положителната междинна оценка на програмата ISA тя е съгласувана с политическите приоритети на Комисията и с потребностите на държавите членки, нейното изпълнение е било ефективно и съгласувано, а постигнатите резултати са били многократно използвани от службите на Комисията и държавите членки. В оценката обаче се посочват също някои слабости и се отправят препоръки за предприемане на действия по отношение на: · комуникацията и повишаването на осведомеността, · участието на заинтересованите страни и приемствеността в управлението на проектите и · избягването на дублирането в полаганите усилия, повишаването на многократната приложимост и осигуряването на устойчивост. В оценката също така се посочва, че четири от единадесетте препоръки, формулирани в крайната оценка на предходната програма (IDABC), остават приложими и към програмата ISA. В настоящата програма се отразяват препоръките на междинния доклад и се предвиждат конкретни дейности за отстраняване на слабостите, като целта е да се засилят, насърчат и разширят съществуващите дейности по програмата ISA. Новата програма ще подпомогне по-конкретно формулирането, изготвянето и прилагането на решения за оперативна съвместимост, които ще бъдат предоставени за неограничено използване на другите институции и органи на Съюза, както и на националните, регионалните и местните публични администрации, за да се улесни трансграничното или междусекторното взаимодействие между тях. В рамките на програмата ще се извършва също самостоятелно разработване на решения за постигане на оперативна съвместимост, като същевременно тя ще допълва и подкрепя други инициативи на Съюза чрез пилотно изпълнение на решения за оперативна съвместимост в качеството си на инкубатор на решения или ще гарантира устойчивостта им като звено между тях. По този начин програмата ще допринесе за намаляване на разходите и административната тежест при трансграничното взаимодействие за всички заинтересовани страни, за подобряване на вътрешния пазар и свободното движение в ЕС без административни електронни бариери и ще допринесе за бързото внедряване на системи в областта на ИКТ, подкрепящи законодателството на ЕС. В случай че настоящата програма не бъде приета, съществуващата подкрепа за ефективното и ефикасно взаимодействие между европейските публични администрации ще бъде прекратена, което ще доведе до по-високи разходи и допълнителни усилия. Нещо повече — наличието на разнообразни решения може да доведе до появата на нови електронни бариери или да влоши съществуващите, с което ще се възпрепятства гладкото функциониране на вътрешния пазар и свободата на движение, т.е. ще бъде компрометирана целта за модернизиране на европейските публични администрации. По подобен начин въвеждането и функционирането на нови решения за оперативна съвместимост вече няма да е фактор, гарантиращ ефективния и ефикасен обмен на данни между европейските публични администрации. Ако не бъде създадена нова програма, много по‑малко инициативи на ЕС ще бъдат използвани в подкрепа на оперативната съвместимост, което е задължително изискване за осигуряването на трансгранични или междусекторни онлайн цифрови услуги от страна на европейските публични администрации. Със стартирането на настоящата програма ЕС ще улесни ефективното взаимодействие между европейските публични администрации, което ще донесе непосредствени ползи за държавите членки, предприятията и гражданите. Икономическата изгода от програмата е свързана с предоставяната от нея подкрепа за правилното функциониране на вътрешния пазар чрез решения, които ще осигурят: а) по-бърза реакция на публичните администрации при техните отношения с гражданите и предприятията; б) идентифициране и многократна приложимост на съществуващи решения при обслужването на сходни бизнес потребности; в) автоматизиране на трансграничните и междусекторните трансакции, с което ще се пестят усилия и време. Тъй като ползватели на трансграничните и междусекторните електронни обществени услуги ще бъдат гражданите и предприятията, прилагащи общите и споделените решения, дейностите по програмата ще бъдат от полза за тях, което ще доведе до повишаване на нейната социална значимост. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 3.1 Обобщение на предлаганото законодателство Настоящата програма е правоприемник на програмата ISA, чиито дейности тя ще засили, насърчи и разшири. По-специално новата програма: · ще подпомогне формулирането, изготвянето и прилагането на решения за оперативна съвместимост, които ще бъдат предоставени за неограничено използване на другите институции и органи на Съюза, както и на националните, регионалните и местните публични администрации, за да се улесни трансграничното или междусекторното взаимодействие между тях; · ще разработва самостоятелно решения за постигане на оперативна съвместимост или ще допълва и подкрепя други инициативи на Съюза чрез пилотно изпълнение на решения за оперативна съвместимост в качеството си на инкубатор на решения или ще гарантира устойчивостта им като звено между тях; · ще извършва оценка на последиците, които съществуващото и предлаганото законодателство на ЕС оказва върху ИКТ. 3.2 Правно основание В член 170 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се постановява, че за да се подпомогне постигането на целите, посочени в членове 26 и 174 от него, и да се даде възможност на гражданите на Европейския съюз, икономическите оператори и регионалните и местните общности да извлекат пълните ползи от създаването на пространство без вътрешни граници, Съюзът дава своя принос за установяването и развитието на трансевропейски мрежи чрез действия за насърчаване на взаимосвързаността и оперативната съвместимост на националните мрежи, както и тяхната достъпност. В съответствие с член 172 от ДФЕС (предишен член 156 от Договора за създаване на Европейската общност) „насоките и другите мерки, посочени в член 171, параграф 1, се приемат от Европейския парламент и Съвета в съответствие с обикновената законодателна процедура и след консултация с Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите. Основните насоки и проектите от общ интерес, които се отнасят до територията на държава членка, изискват одобрението на заинтересованите държави членки“. 3.3 Принцип на субсидиарност Принципът на субсидиарност се прилага дотолкова, доколкото предложението не е от изключителната компетентност на ЕС. Целите на предложението не могат да бъдат изпълнени в достатъчна степен чрез самостоятелни действия на държавите членки, тъй като по този начин няма да се постигне оперативната съвместимост, необходима за трансграничните или междусекторните електронни обществени услуги, нито ще се въведат общи и съвместни решения, подкрепящи взаимодействието между европейските публични администрации. За успешното изпълнение на целите на предложението по-подходящо би било действие от страна на ЕС, тъй като програмата ще създаде и осигури решения за оперативна съвместимост, подпомагащи безпроблемното трансгранично или междусекторно взаимодействие между публичните администрации, и ще създаде условия за предоставяне на електронни обществени услуги, подкрепящи провеждането на политиките и дейностите на ЕС. Тези съображения доказват, че в програмата е заложено ясно европейско измерение. Поради това предложението е в съответствие с принципа на субсидиарност. 3.4 Принцип на пропорционалност Програмата ще подкрепи осигуряването на общи и съвместни решения, т. е. общи рамки, инструменти с общо предназначение и общи услуги, които европейските публични администрации да прилагат по целесъобразност при трансграничния или междусекторния обмен на информация. При липса на други разпоредби тези решения се прилагат по преценка на държавите членки. Въвеждането и усъвършенстването на общите рамки и инструментите с общо предназначение ще се финансира чрез програмата, а използването им — от ползвателите на съответното административно равнище. По линия на програмата ще се финансира въвеждането, лансирането (т. е. привеждането в състояние на оперативна готовност) и усъвършенстването на общите услуги, като действителното им функциониране ще бъде финансирано само когато то може да послужи на интересите на ЕС. В други случаи използването на услугите, включително тяхното предоставяне в условия на децентрализиран подход, ще се финансира от ползвателите. Въведените с програмата решения ще намалят финансовата и административната тежест върху взаимодействието между европейските публични администрации. Поради това предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност. 3.5 Избор на инструменти Подобно на предишната програма ISA предложеният правен инструмент е решение на Европейския парламент и на Съвета, тъй като то е най-подходящото средство за спазване на принципа на пропорционалност в конкретния случай. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Финансовият пакет за изпълнението на новата програма ISA2 през периода от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2020 г. възлиза на 130 928 000 EUR. Предложеният пакет е съвместим с настоящата многогодишна финансова рамка за 2014—2020 г. Допълнителни подробности се съдържат в законодателната финансова обосновка, съпътстваща предложението. 5. НЕЗАДЪЛЖИТЕЛНИ ЕЛЕМЕНТИ Европейско икономическо пространство Тъй като предложеният акт е от значение за Европейското икономическо пространство, обхватът му следва да включва и ЕИП. Държави кандидатки Предложеният акт предоставя възможност за участие на държавите кандидатки. 2014/0185 (COD) Предложение за РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите (ISA2) Оперативната съвместимост като средство за модернизиране на обществения сектор (текст от значение за ЕИП) ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[33], като взеха предвид становището на Комитета на регионите[34], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) В министерските декларации от Манчестър (24 ноември 2005 г.), Лисабон (19 септември 2007 г.), Малмьо (18 ноември 2009 г.) и Гранада (19 април 2010 г.) Комисията бе призована да улесни сътрудничеството между държавите членки чрез въвеждане на трансгранични и междусекторни решения за оперативна съвместимост, които да гарантират по-ефективни и по-сигурни обществени услуги. Наред с това държавите членки се договориха относно необходимостта да се предоставят по-добри обществени услуги с по-малко ресурси и относно възможността за повишаване на потенциала на електронното управление чрез насърчаване на култура на сътрудничество и подобряване на условията за оперативна съвместимост в европейските публични администрации. (2) В своето съобщение от 19 май 2010 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“[35] — една от водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“[36], Комисията подчерта, че оперативната съвместимост е от съществено значение за максималното оползотворяване на социалния и икономически потенциал на ИКТ, поради което успехът на Програмата в областта на цифровите технологии зависи най-вече от наличието на оперативна съвместимост. (3) В своето съобщение от 16 декември 2010 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „За оперативна съвместимост на европейските обществени услуги“[37], Комисията представи Европейската стратегия за оперативна съвместимост и Европейската рамка за оперативна съвместимост. (4) Оперативната съвместимост на равнище ЕС улеснява успешното прилагане на политиките. От нея зависи ефективното и ефикасното изпълнение на следните политики: (5) Вътрешен пазар: Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[38] задължава държавите членки да предлагат на доставчиците на услуги възможности за осъществяване по електронен път и трансгранично на всички процедури и формалности, необходими за предоставяне на услуги извън държавата, в която са установени. (6) Дружествено право: Директива 2012/17/ЕС[39] налага оперативна съвместимост между централните, търговските и дружествените регистри в държавите членки посредством централна платформа. С осигуряването на връзка между дружествените регистри ще се гарантира трансграничният обмен на информация между тях и ще се улесни на европейско равнище достъпът на гражданите и предприятията до информация относно дружествата, в резултат на което ще се подобри правната сигурност на бизнес средата в Европа. (7) Околна среда: Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[40] изисква приемането на общи правила за прилагане, установяващи технически споразумения за оперативна съвместимост. С тази директива по-конкретно се изисква адаптиране на националните инфраструктури, така че да се гарантира оперативната съвместимост на пространствените данни и услуги и трансграничният достъп до тях в рамките на Съюза. (8) Правосъдие и вътрешни работи: повишената оперативна съвместимост между европейските бази данни е основата за Визовата информационна система (ВИС)[41], Шенгенската информационна система II (ШИС II)[42], Европейската система за сравняване на дактилоскопични отпечатъци на лица, търсещи убежище (Евродак)[43] и портала за електронно правосъдие[44]. Наред с това на 24 септември 2012 г. Съветът прие заключения, в които се призовава за въвеждането на европейски идентификатор на законодателството и се подчертава необходимостта от оперативно съвместимо търсене и обмен на правна информация, публикувана в официалните вестници и правните издания в държавите членки, чрез използване на уникални идентификатори и структурирани метаданни. (9) Оперативната съвместимост е решаващ фактор за успех в областта на митата, данъчното облагане и акцизите и за функционирането на трансевропейските системи за ИКТ във всички държави членки. Тези системи подкрепят оперативно съвместимите бизнес услуги, които са финансирани по програмите „Фискалис 2013“ и „Митници 2013“, въведени и управлявани от Комисията и националните администрации. Активите, създадени в рамките на програмите „Фискалис 2013“ и „Митници 2013“, са на разположение за споделяне и многократно използване в други области на политиката. (10) Здравеопазване: Директива 2011/24/ЕС[45] установява правила за улесняване на достъпа до безопасно и висококачествено трансгранично здравно обслужване. С нея по-конкретно се създава мрежата за електронно здравеопазване, която е насочена към преодоляване на предизвикателствата, свързани с оперативната съвместимост между електронните системи за здравеопазване. Мрежата може да приема насоки относно минималния набор от данни за трансграничен обмен в случай на непланирани и спешни грижи и относно международните услуги за електронни медицински предписания. (11) Европейски фондове: съгласно член 122 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета[46] се изисква всеки обмен на информация между бенефициерите и управляващия орган, сертифициращия орган, одитния орган и междинните звена да се извършва посредством електронните системи за обмен на данни. Предназначението на тези системи е да улеснят оперативната съвместимост между националните рамки и рамката на Съюза и да позволят на бенефициерите да подават цялата необходима информация само веднъж. (12) Информация в обществения сектор: в Директива 2013/37/ЕС на Европейския парламент и на Съвета[47] се подчертава, че когато е възможно и целесъобразно, органите от обществения сектор следва да предоставят документите в отворени и машинночетими формати и заедно с метаданните им с възможно най-голяма точност и изчерпателност, във формат, който да гарантира оперативна съвместимост, многократна приложимост и достъпност. (13) Електронна самоличност: в предложението на Комисията от 4 юни 2012 г. за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар[48] се изтъква необходимостта Съюзът да създаде правна рамка, с която да се гарантира трансграничната оперативна съвместимост и да се подобри координацията между националните надзорни схеми за електронна идентификация и електронното удостоверяване на автентичност, които се приемат широко в целия ЕС. (14) Стандартизация на ИКТ: в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета[49] оперативната съвместимост е посочена като основен резултат от стандартизацията. (15) Научни изследвания и иновации: в Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета за установяване на „Хоризонт 2020“[50] ясно се посочва, че решенията за оперативна съвместимост и стандартите в ИКТ са основни фактори за междусекторното партньорство на равнището на Съюза. Сътрудничеството по общи и отворени технологични платформи с широк и стимулиращ ефект ще позволи на различни заинтересовани страни да се възползват от новите разработки и да продължат работата си по бъдещи иновационни проекти. (16) Възлагане на обществени поръчки: съгласно директиви 2014/25/ЕС[51], 2014/24/ЕС[52] и 2014/23/ЕС[53] на Европейския парламент и на Съвета от 28 март 2014 г. от държавите членки се изисква да прилагат електронна система за обществени поръчки. В тези директиви се изисква инструментите и устройствата, използвани за предаване на информация с електронни средства, както и техническите им характеристики, да са оперативно съвместими с продуктите на информационните и комуникационните технологии за общо ползване. Директива 2014/55/ЕС относно електронното фактуриране при обществените поръчки[54], която бе приета от Европейския парламент на 11 март 2014 г., се отнася до разработването на европейски стандарт за електронно фактуриране в областта на обществените поръчки, за да се гарантира оперативна съвместимост между електронните системи за издаване на фактури в целия ЕС. (17) Оперативната съвместимост е също така основен елемент на създадения с Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета[55] Механизъм за свързване на Европа (МСЕ) по отношение на широколентовата инфраструктура и услуги. В Регламент (ЕС) № 283/2014 относно насоки за трансевропейските мрежи в областта на телекомуникационната инфраструктура[56] изрично се посочва, че оперативните приоритети за постигането на целите на МСЕ са оперативната съвместимост, свързаността, устойчивото внедряване, експлоатацията и модернизирането на трансевропейските инфраструктури за цифрови услуги, както и координацията на равнището на Съюза. (18) На политическо равнище Съветът отправи многократни призиви за повишаване на оперативната съвместимост в Европа и за полагане на непрекъснати усилия за модернизиране на европейските публични администрации. В приетите на 24 и 25 октомври 2013 г. заключения Европейският съвет по‑конкретно подчерта, че модернизирането на публичните администрации трябва да продължи чрез бързото въвеждане на услуги (например електронно правителство, електронно здравеопазване, електронно фактуриране и електронна система за обществени поръчки), основаващи се на оперативната съвместимост. (19) Постигането на оперативна съвместимост в рамките на даден сектор обаче крие риск приемането на различни или несъвместими решения на национално или секторно равнище да доведе до нови електронни бариери пред нормалното функциониране на вътрешния пазар и свързаните с него свободи на движение и да компрометира отворения и конкурентен характер на пазарите и предоставянето на услуги от общ интерес на гражданите и предприятията. За овладяването на този риск е необходимо държавите членки и Съюзът да увеличат усилията си, така че да се предотврати фрагментирането на пазара и да се осигури трансгранична или междусекторна оперативна съвместимост при прилагането на законодателството, като се намалят административната тежест и разходите, както и да се насърчат съгласуваните решения, основани на ИКТ, като се гарантира подходящо управление. (20) За съгласуваното разработване и прилагане на общите и секторните стратегии за оперативна съвместимост, правни рамки, насоки, услуги и инструменти за изпълнение на политиките, обхващащи целия ЕС, спомогнаха няколко последователни програми: – програмата IDA (1999—2004 г.), създадена с Решение 1719/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[57] и с Решение 1720/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[58], – програмата IDABC (2005—2009 г.), създадена с Решение 2004/387/ЕО относно електронноправителствените услуги[59], и – програмата ISA (2010—2015 г.), създадена с Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[60]. (21) Дейностите по програмите IDA, IDABC и ISA допринесоха в голяма степен за постигането на оперативна съвместимост в рамките на електронния обмен на информация между публичните администрации на Съюза. В своя Доклад относно електронното управление като движеща сила за изграждането на конкурентоспособен единен цифров пазар[61] от 3 април 2012 г. Европейският парламент признава приноса и всеобхватна роля на програмата ISA при определянето, насърчаването и подкрепата за въвеждането на решения за оперативна съвместимост и рамки за европейските публични администрации, при постигането на взаимодействие и насърчаването на многократното използване на решенията и при превръщането на изискванията за оперативна съвместимост на публичните администрации в отделни спецификации и стандарти за цифрови услуги. (22) Тъй като действието на Решение № 922/2009/ЕО се прекратява на 31 декември 2015 г., е необходимо да се създаде нова програма на Съюза относно решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите (ISA2), чрез която да се установи и анализира състоянието на общата оперативна съвместимост в Европа и да се избегне фрагментирането. С програмата ще се благоприятства, насърчи и подкрепи цялостният подход за събиране, оценка, разработване, въвеждане, лансиране, функциониране, усъвършенстване и поддържане на решенията за оперативна съвместимост, включително тези, които улесняват многократната приложимост на данните и техния обмен, като се осигури подкрепа за трансграничното или междусекторното взаимодействие между европейските публични администрации, както и между тези администрации и предприятията и гражданите. С програмата също така ще се насърчава възможността за многократно използване, интегриране и сближаване на съществуващите решения, включително на решенията, произтичащи от други области на политиката на Съюза. (23) Решенията, въведени или прилагани по настоящата програма ISA2, следва — доколкото е възможно — да са част от съгласувана среда от услуги, която подпомага взаимодействието между европейските публични администрации, предприятията и гражданите и която гарантира, улеснява и благоприятства трансграничната или междусекторната оперативна съвместимост. (24) Необходимо е гражданите и предприятията също да се възползват от общите, многократно приложими и оперативно съвместими услуги за директно ползване, които са резултат от по-доброто интегриране на процесите и обмен на данни чрез вътрешните процедури на европейските публични администрации. (25) Програмата ISA2 следва да функционира като инструмент за модернизиране на обществения сектор в Съюза. (26) Оперативната съвместимост е пряко свързана с наличието на стандарти и общи спецификации и зависи от тяхното използване. Програмата ISA2 следва да насърчава, а когато е целесъобразно — и да подкрепя частичната или пълната стандартизация на съществуващите решения за оперативна съвместимост. Тя следва да се осъществява в сътрудничество с други стандартизационни дейности на равнището на Съюза, както и с европейски и международни организации за стандартизация. (27) Модернизирането на публичната администрация е един от приоритетите за успешното прилагане на стратегията „Европа 2020“. В този контекст годишният обзор на растежа, публикуван от Комисията през 2011, 2012 и 2013 г., показва, че качеството на европейските публични администрации оказва непосредствено въздействие върху икономическата среда, поради което е решаващ фактор за стимулиране на производителността, конкурентоспособността и растежа. Тази констатация е ясно отразена в специфичните за всяка държава препоръки, които изискват конкретни действия за реформиране на публичната администрация. (28) Повишаването на институционалния капацитет на публичните органи и заинтересованите страни и допринасянето за ефективна публична администрация е една от тематичните цели, посочени в Регламент (ЕС) № 1303/2013. В този контекст програмата ISA2 следва да бъде координирана с програмите и инициативите, подпомагащи модернизирането на публичните администрации (например в областта на цифровите технологии) и свързаните с тях мрежи (например Европейската мрежа на публичните администрации), като целта е да се постигне полезно взаимодействие с тях. (29) Оперативната съвместимост на европейските публични администрации е от значение за всички равнища на управление — европейско, местно, регионално и национално. Поради това е важно решенията да отчитат потребностите на тези равнища, а при необходимост — и нуждите на гражданите и предприятията. (30) Усилията на националните администрации могат да се подкрепят чрез конкретни инструменти по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове. Тясното сътрудничество по програмата ISA2 ще повиши в максимална степен очакваните ползи от тези инструменти, като се гарантира, че финансираните проекти са съгласувани с действащите в целия ЕС рамки и спецификации за оперативна съвместимост, като например Европейската рамка за оперативна съвместимост. (31) С настоящото решение се определя финансовият пакет за целия срок на действие на програмата ISA2, който съставлява основната референтна сума за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление[62]. (32) Необходимо е да се разгледа възможността за използване на предприсъединителни фондове, за да се подпомогне участието в програмата ISA2 на държавите кандидатки, както и приемането и по-нататъшното прилагане от тяхна страна на предвидените в програмата решения. (33) Програмата ISA2 следва да допринася за осъществяването на последващите инициативи в контекста на стратегията „Европа 2020“ и Програмата в областта на цифровите технологии. За да се избегне дублирането в полаганите усилия, е необходимо да се вземат предвид другите програми на Съюза в областта на решенията, услугите и инфраструктурите, основани на ИКТ, и по-специално МСЕ и „Хоризонт 2020“, създадени съответно с Регламент (ЕС) № 1316/2013/ЕС и с Регламент (ЕС) № 1291/2013. (34) На Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия, за да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета[63]. (35) Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение, когато това се изисква по наложителни причини за спешност в обосновани случаи, свързани със създадената и ежегодно обновявана работна програма. (36) Целта на настоящото решение е да се улесни ефикасното и ефективно електронно трансгранично или междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации, както и между тези администрации и гражданите и предприятията, и да се позволи предоставянето на електронни обществени услуги, подкрепящи прилагането на политиките и действията на Съюза. Тези цели не могат да бъдат изпълнени в достатъчна степен от държавите членки, тъй като те ще трябва да отделят твърде големи ресурси и разходи, за да координират усилията си на европейско равнище; предвид мащаба на предложеното действие и последиците от него целите ще бъдат изпълнени по-ефективно на равнището на Съюза, който може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. Съгласно принципа на пропорционалност, определен в същия договор, обхватът на настоящото решение не надхвърля необходимото за постигане на целите, ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Предмет и цел 1. С настоящото решение се създава програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите за периода 2016—2020 г. (наричана по-нататък „програмата ISA2“). Програмата ISA2 улеснява ефикасното и ефективно електронно трансгранично или междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации, както и между тези администрации и гражданите и предприятията, за да се позволи предоставянето на електронни обществени услуги, подкрепящи прилагането на политиките и действията на Съюза. 2. Чрез програмата ISA2 ЕС определя, създава и прилага оперативно съвместими решения в изпълнение на своите политики. Впоследствие тези решения се предоставят за неограничено използване на другите институции и органи на Съюза, както и на националните, регионалните и местните публични администрации, за да се улесни трансграничното или междусекторното взаимодействие между тях. 3. В рамките на програмата ISA2 се извършва самостоятелно разработване на решения за оперативна съвместимост или се допълват и подкрепят други инициативи на Съюза чрез пилотно изпълнение на решения за оперативна съвместимост (инкубатор на решения) или се гарантира тяхната устойчивост (звено между решенията). 4. Програмата ISA2 е правоприемник на програмата на ЕС за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, създадена с Решение № 922/2009/ЕО (наричана по-надолу „програмата ISA“), чиито дейности тя засилва, насърчава и разширява. Член 2 Определения За целите на настоящото решение се прилагат следните определения: (1) „оперативна съвместимост“ означава способността на различни и разнообразни по своя характер организации да си взаимодействат за постигане на взаимноизгодни и съгласувани общи цели, което включва споделянето на информация и знания между организациите чрез поддържаните от тях бизнес процеси, изразяващо се в обмен на данни между съответните им системи за информационни и комуникационни технологии (ИКТ); (2) „решения за оперативна съвместимост“ означава общи рамки, общи услуги и инструменти с общо предназначение, улесняващи сътрудничеството между различни и разнообразни по своя характер организации, като те или се финансират самостоятелно и са разработени от програмата ISA2, или са разработени в сътрудничество с други инициативи на Съюза въз основа на установените изисквания на европейските публични администрации; (3) използване като „инкубатор на решения“ означава разработването или поддръжката на оперативно съвместими решения по време на техния пилотен етап — преди да бъдат приведени в действие в рамките на други програми или инициативи на Съюза; (4) използване като „звено между решенията“ означава допълнителното разработване или поддръжката на напълно функциониращите решения за оперативна съвместимост, преди те да бъдат предоставени в рамките на други програми или инициативи на Съюза; (5) „общи рамки“ означава спецификации, стандарти, методики, насоки, общи семантични активи и други подобни подходи и документи; (6) „общи услуги“ означава организационен и технически капацитет за осигуряване на общ резултат за ползвателите, включително операционни системи, приложения и цифрови инфраструктури с широко предназначение, които отговарят на общите изисквания на ползвателите в различните области на политиката или в различните географски райони, заедно с подкрепящото ги оперативно управление; (7) „инструменти с общо предназначение“ означава системи, референтни платформи, платформи за съвместно използване и сътрудничество, както и общи компоненти, които отговарят на общите изисквания на ползвателите в различните области на политиката или в различните географски райони; (8) „действия“ означава проекти, решения в оперативна фаза и съпътстващи мерки; (9) „проект“ означава ограничена във времето последователност от ясно определени задачи, с които се отговаря на установени потребности на ползвателите чрез поетапен подход; (10) „съпътстващи мерки“ означава: – стратегически мерки и мерки за повишаване на осведомеността, – мерки в подкрепа на управлението на програмата ISA2, – мерки, свързани с обмен на опит, както и с обмен и популяризиране на добри практики, – мерки за насърчаване на многократната приложимост на съществуващите решения за оперативна съвместимост, – мерки за изграждане на общности и повишаване на капацитет и – мерки за определяне на полезното взаимодействие с инициативи, свързани с оперативната съвместимост в други области на политиката на Съюза; (11) „европейска референтна рамка за оперативна съвместимост“ означава обща структура, съставена от принципи и насоки относно прилагането на оперативно съвместими решения в Европейския съюз; (12) „атлас на оперативната съвместимост в Европа“ означава база данни относно решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, които са предоставени в единен формат от институциите на Съюза и държавите членки и които отговарят на някои специфични и представени в европейската референтна рамка за оперативна съвместимост критерии за многократна приложимост и оперативна съвместимост. Член 3 Дейности Програмата ISA2 подкрепя и насърчава: (а) оценката, усъвършенстването, въвеждането, лансирането, функционирането и многократната приложимост на съществуващите трансгранични или междусекторни решения за оперативна съвместимост; (б) разработването, въвеждането, лансирането, функционирането и многократната приложимост на новите трансгранични или междусекторни решения за оперативна съвместимост; (в) оценката на въздействието, което предлаганото или приетото законодателство на ЕС оказва върху ИКТ; (г) установяването на пропуските в законодателството, които възпрепятстват оперативната съвместимост между европейските публични администрации; (д) създаването, поддръжката и усъвършенстването на европейската референтна рамка за оперативна съвместимост; (е) създаването и поддръжката на атласа на оперативната съвместимост в Европа като инструмент, който улеснява многократната приложимост на съществуващите решения за оперативна съвместимост и определя областите, където такива решения все още липсват; (ж) оценката, актуализирането и популяризирането на съществуващите общи спецификации и стандарти и разработването, въвеждането и насърчаването на нови общи спецификации и стандарти чрез платформите за стандартизация на Съюза и в сътрудничество с европейски или международни организации по стандартизация (в зависимост от случая); (з) разработването на механизми, с които ще се извършва измерване и количествено определяне на ползите от решенията за оперативна съвместимост. Програмата ISA2 може също да се използва като инкубатор на решения чрез пилотното изпълнение на нови решения за оперативна съвместимост и като звено между тях чрез прилагането на съществуващи решения за оперативна съвместимост. Член 4 Общи принципи Действията, предприети или продължени по програмата ISA2, трябва: (а) да се основават на полезността и да са мотивирани от установените потребности; (б) да отговарят на следните принципи: – субсидиарност и пропорционалност, – насоченост към ползвателите, – приобщаване и достъпност, – сигурност и неприкосновеност на личния живот, – многоезичие, – административно опростяване, – прозрачност, – съхраняване на информацията, – отвореност, – многократна приложимост, – технологична неутралност и адаптивност, – ефективност и ефикасност; (в) да предоставят възможност за разширяване на обхвата и да са приложими за други области на бизнеса и политиката; (г) да докажат финансова, организационна и техническа устойчивост. Член 5 Действия 1. Съвместно с държавите членки Комисията предприема действията, определени в посочената в член 7 ежегодно обновявана работна програма, в съответствие с установените в член 6 правила за изпълнение. 2. Когато е целесъобразно, действията под формата на проекти се състоят от следните фази: – започване на процедура, – планиране, – изпълнение, – приключване, – наблюдение и проверка. Етапите на конкретните проекти се определят и уточняват в момента, в който действието бъде включено в ежегодно обновяваната работна програма. 3. Изпълнението на програмата ISA2 се подкрепя от съпътстващи мерки. Член 6 Правила за изпълнение 1. При изпълнението на програмата ISA2 се отдава дължимото внимание на Европейската стратегия за оперативна съвместимост и на Европейската рамка за оперативна съвместимост, както и на тяхното бъдещо актуализиране. 2. Насърчава се участието в проекти на възможно най-голям брой държави членки. Държавите членки трябва да са в състояние и да се насърчават да се присъединяват към проектите на всеки етап. 3. За да се осигури оперативна съвместимост между информационните системи на Съюза и на държавите членки, се определят решения за оперативна съвместимост, свързани със съществуващи и нови европейски стандарти или общественодостъпни или отворени спецификации за обмен на информация и интегриране на услугите. 4. Когато е целесъобразно, въвеждането или усъвършенстването на решенията за оперативна съвместимост се основава на споделен опит и на обмен и популяризиране на най-добри практики или се съпътства от тях. Поощрява се споделянето на опит и добри практики между всички заинтересовани страни, както и съответните обществени консултации. 5. Когато е целесъобразно, се вземат предвид резултатите, постигнати от други относими инициативи на Съюза и на държавите членки, за да се избегне дублирането в полаганите усилия и да се ускори въвеждането на решенията за оперативна съвместимост. 6. Когато е целесъобразно, въвеждането на решенията за оперативна съвместимост по линия на програмата ISA2 се извършва съгласно европейската референтна рамка за оперативна съвместимост. 7. Решенията за оперативна съвместимост и тяхното актуализиране се включват в атласа на оперативната съвместимост в Европа и, когато е целесъобразно, се предоставят за многократно използване на европейските публични администрации. 8. В рамките на ежегодно обновяваната работна програма, създадена съгласно член 7, Комисията извършва периодично наблюдение на изпълнението и многократното използване на решенията за оперативна съвместимост на територията на Съюза. 9. Когато е целесъобразно, действията се координират с други относими инициативи на Съюза, за да се оптимизира полезното взаимодействие и да се гарантира взаимното допълване и съчетаване на усилията. 10. Когато е целесъобразно, се насърчава използването на налични решения за оперативна съвместимост по отношение на всички действия и решения за оперативна съвместимост, финансирани по линия на програмата ISA2. Член 7 Ежегодно обновявана работна програма 1. При стартирането на програмата ISA2 Комисията приема актове за изпълнение, с които се създава ежегодно обновявана работна програма и тя се изменя поне веднъж годишно, за изпълнението на действията за целия период на прилагане на настоящото решение. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 2. С ежегодно обновяваната работна програма се установяват, подреждат по приоритет, документират, подбират, разработват, изпълняват и оценяват действията, посочени в член 5, и се популяризират резултатите от тях. 2. В ежегодно обновяваната работна програма могат да бъдат включени нови действия само ако те предварително отговарят на набор от правила и критерии за включване. Тези правила и критерии, както и всички техни изменения, са неразделна част от ежегодно обновяваната работна програма. 3. По време на всеки етап от ежегодно обновяваната работна програма в нея може да бъде включен проект, който първоначално е бил стартиран и разработен в рамките на програмата ISA или на друга инициатива на Съюза. Член 8 Бюджетни разпоредби 1. Отпускането на средства се извършва при всяко включване на проект или решение в оперативен етап в ежегодно обновяваната работна програма или след успешното приключване на етап на проекта, както е определено в ежегодно обновяваната работна програма и нейните изменения. 2. Измененията в ежегодно обновяваната работна програма, които се отнасят до бюджетни средства в размер на над 400 000 EUR за действие, се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 10, параграф 2. 3. За действията по програмата ISA2 може да се наложи възлагане на поръчки за външни услуги, по отношение на които се прилагат правилата за обществени поръчки на ЕС, посочени в Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012. Член 9 Действия и решения за оперативна съвместимост, допустими за финансиране 1. По линия на програмата ISA2 се финансират разработването, въвеждането и усъвършенстването на общите рамки и на инструментите с общо предназначение. Използването на такива рамки и инструменти се финансира от ползвателите. 2. Разработването, въвеждането, лансирането и усъвършенстването на общите услуги се финансират от програмата ISA2. По линия на програмата може също да се финансира централизираното функциониране на такива услуги на равнището на Съюза, ако Комисията реши, че то е в интерес на Съюза и е надлежно обосновано в ежегодно обновяваната работна програма. Във всички останали случаи използването на тези услуги се финансира с други средства. 3. Решенията за оперативна съвместимост, наследени от програмата ISA2 в качеството ѝ на инкубатор на решения или на звено между тях, се финансират от програмата до момента, в който станат част от други програми или инициативи. 4. Съпътстващите мерки се финансират от програмата. Член 10 Комитет 1. Комисията се подпомага от комитета за решенията за оперативна съвместимост между европейските публични администрации, предприятията и гражданите („комитета ISA2“), създаден съгласно Регламент (ЕС) № 182/2011. 2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. 3. При наличието на надлежно обосновани наложителни причини за спешност Комисията приема актове за изпълнение с незабавно приложение в съответствие с процедурата, посочена в член 8 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Тези актове остават в сила за срок, който не надвишава 6 месеца. Член 11 Наблюдение и оценка 1. Комисията и комитетът ISA2 извършват редовно наблюдение на изпълнението и въздействието на програмата ISA2 и на степента на удовлетворение на нейните ползватели. Наред с това те проучват полезното взаимодействие с други допълващи я програми на Съюза. 2. Комисията ежегодно докладва пред комитета ISA2 за изпълнението на програмата. 3. Програмата подлежи на междинна и на окончателна оценка, резултатите от които се съобщават на Европейския парламент и на Съвета съответно до 31 декември 2018 г. и до 31 декември 2021 г. Във връзка с това компетентната комисия на Парламента може да покани Комисията да представи резултатите от оценката и да отговори на въпроси, поставени от членовете на тази компетентна комисия. 4. Въпросите, разгледани в посочените оценки, обхващат значението, ефективността, ефикасността, полезността, устойчивостта и съгласуваността на действията по програмата. Наред с това в окончателната оценка се установява степента на изпълнение на заложената в нея цел. 5. Изпълнението на програмата се оценява по отношение на целта, посочена в член 1, и действията по ежегодно обновяваната работна програма. По-конкретно целта се измерва чрез броя основни фактори за оперативна съвместимост и чрез броя инструменти за подпомагане на публичните администрации, предоставени на европейските публични администрации и използвани от тях. Показателите за измерване на резултатите и въздействието на програмата се определят в ежегодно обновяваната работна програма. 6. В оценките също така се разглеждат ползите от действията за Съюза от гледна точка на напредъка на общите политики, установяват се областите на потенциално усъвършенстване и се установява полезното взаимодействие с други инициативи на Съюза в областта на трансграничната или междусекторната оперативна съвместимост и модернизирането на европейските публични администрации. 7. По отношение на приключените или преустановените действия се запазва изискването за извършване на цялостна оценка на програмата. Наблюдението обхваща тяхната позиция в общия контекст на решенията за оперативна съвместимост в Европа, като се извършва оценка на степента на внедряване от страна на ползвателите, употребата и многократната приложимост. 8. Когато е приложимо, в оценката на програмата ISA2 се включва информация относно: (а) количествено измеримите ползи, които решенията за оперативна съвместимост предоставят чрез връзката между ИКТ и потребностите на ползвателите; (б) количествено измеримото положително въздействие на решенията за оперативна съвместимост, основаващи се на ИКТ. Член 12 Международно сътрудничество 1. Програмата ISA2 предоставя възможност за участие на държавите от Европейското икономическо пространство и държавите кандидатки в рамките на съответните им споразумения със Съюза. 2. Насърчава се сътрудничеството с други трети държави и международни организации или органи, особено в рамките на Евросредиземноморското партньорство и Източното партньорство, както и със съседни държави — по-конкретно от регионите на Западните Балкани и Черно море. Свързаните с това сътрудничество разходи не се покриват от програмата ISA2. 3. Когато е целесъобразно, програмата насърчава многократното използване на разработените от нея решения от страна на трети държави. Член 13 Инициативи, провеждани извън Съюза Без да се засягат другите политики на Съюза, решенията, въведени или функциониращи в рамките на програмата ISA2, могат да се използват за нетърговски цели в рамките на провеждани извън Съюза инициативи, ако това не води до допълнителни разходи за бюджета на Съюза и не застрашава главната му цел по отношение на решението за оперативна съвместимост. Член 14 Финансови разпоредби 1. Финансовият пакет за изпълнение на действието на Съюза в рамките на настоящото решение за периода на неговото прилагане е в размер на 130 928 000 EUR. 2. Годишните бюджетни кредити за програмата се одобряват от бюджетния орган в границите на финансовата рамка. 3. Предвидените за програмата средства могат да покриват също разходите, свързани с дейностите за подготовка, наблюдение, проверка, одит и оценка, които се изискват редовно с оглед на управлението на програмата и изпълнението на нейните цели. Член 15 Влизане в сила Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. То се прилага от 1 януари 2016 г. до 31 декември 2020 г. Съставено в Брюксел на […] година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цели 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.6. Срок на действие и финансово отражение 1.7. Предвидени методи на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи 3.2.3 Очаквано отражение върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.4 Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка 3.2.5 Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано отражение върху приходите ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата Решение на Европейския парламент и на Света за създаване на програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите (ISA2) 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД[64] Информационни и комуникационни технологии — Оперативна програма по дял 26: Администрация на Комисията Дейност: 26 03 — Услуги за публичните администрации, предприятията и гражданите 1.3. Естество на предложението/инициативата ü Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност след пилотен проект/подготвителна дейност[65] ¨ Предложението/инициативата е във връзка с продължаване на съществуваща дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с дейност, пренасочена към нова дейност 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишни стратегически цели на Комисията, за чието изпълнение е предназначено предложението/инициативата Общата цел е да се улесни ефикасното и ефективно електронно трансгранично или междусекторно взаимодействие между европейските публични администрации, както и между тези администрации и гражданите и предприятията, за да се позволи предоставянето на електронни обществени услуги, подкрепящи прилагането на политиките и дейностите на Съюза и обмена на информация, свързана с обществения сектор. Конкретните цели са: — усъвършенстване, прилагане и многократно използване на съществуващите трансгранични или междусекторни решения за оперативна съвместимост; — разработване, прилагане и многократно използване на нови трансгранични или междусекторни решения за оперативна съвместимост; — оценка на въздействието, което предлаганото или приетото законодателство на ЕС оказва върху ИКТ и набелязване на областите, в които новото законодателство би насърчило оперативната съвместимост; — създаване на европейска референтна рамка за оперативна съвместимост, която ще се използва като инструмент за изготвяне и оценка на решенията за оперативна съвместимост; — създаване на инструмент, с който се улеснява многократното използване на съществуващите решения за оперативна съвместимост и се набелязват областите, в които такива решения все още липсват; — оценка и популяризиране на съществуващите общи спецификации и стандарти и разработване на нови общи спецификации и стандарти; — въвеждане на механизъм, с който ще се извършва измерване и количествено определяне на ползите от решенията за оперативна съвместимост. 1.4.2. Конкретни цели и съответни дейности във връзка с УД/БД Конкретна цел № 26 Оперативно съвместимо предоставяне на общоевропейски услуги за електронно управление на публичните администрации, предприятията и гражданите — Инвестиране в модерни публични администрации — решения за оперативна съвместимост Съответни дейности във връзка с УД/БД Дейност 26.03 във връзка с БД: Услуги за публичните администрации, предприятията и гражданите 1.4.3. Очаквани резултати и отражение Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/целевите групи. С разработването на усъвършенствани решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, както и между тези администрации и предприятията/гражданите, значително ще се подобри обменът на информация между държавите членки и ще се създадат възможности за чувствително намаляване на разходите. Чрез програмата ISA2 ГД „Информатика“ ще работи — с други служби на Комисията и в тясно сътрудничество с държавите членки и другите заинтересовани страни — за осигуряване на основните фактори за оперативна съвместимост, подкрепата за ефективното изпълнение на политиките и законодателството на ЕС, както и за улесняване на предоставянето и поддръжката на електронните обществени услуги, предназначени за европейските публични администрации. Програмата активно подкрепя модернизирането на европейските публични администрации в полза на инициативите на Съюза, държавите членки, гражданите и предприятията. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението Да се посочат показателите, които позволяват да се проследи изпълнението на предложението/инициативата. Комисията формулира обща цел и набор от конкретни цели (вж. параграф 1.4.1). Очаква се изпълнението на тези цели да бъде включено в показателите за резултати, чрез които може да бъде измерена т.нар. „интервенционна логика“ на програмата. Показателите и очакваните резултати са разработени в предварителната оценка и са посочени в съответния придружаващ документ. Конкретните цели, резултати и показатели попадат в следните пет основни категории, които представляват линиите на действие по програмата: – основни фактори за оперативна съвместимост, – подкрепа за ефективното прилагане на законодателството на ЕС, – инструменти за подкрепа за публичните администрации, – съпътстващи мерки, – дейности за наблюдение. Въздействието на програмата върху бюджета е посочено в таблица 3.2.2. В оценката на програмата ще се разгледат въпроси като значението, ефективността, ефикасността, полезността, устойчивостта и съгласуваността и ще се анализират резултатите спрямо целта на програмата и ежегодно обновяваната работна програма. 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.5.1. Нужди, които трябва да бъдат задоволени в краткосрочен или дългосрочен план Програмата ISA2 ще е насочена към потребностите от създаване на основни фактори за оперативна съвместимост, подкрепа за ефективното прилагане на законодателството на ЕС, предоставяне на инструменти за подкрепа на европейските публични администрации и използване на съществуващи или нови общи рамки, общи услуги и многократно приложими инструменти с общо предназначение. Тези потребности бяха набелязани чрез обмен на мнения с участници в други области на политиката на Съюза и представители на държавите членки, чрез предварителна оценка и чрез официалната консултация, описана в обяснителния меморандум. Основни бенефициери на дейностите по програмата са европейските публични администрации. Предприятията и гражданите ще бъдат облагодетелствани индиректно чрез услугите, предоставяни от публичните администрации. 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС Всички сфери на дейност, обхванати от програмата ISA2, представляват споделена отговорност на държавите членки и на Европейския съюз. По тази причина програмата ще се намесва само в очевидните случаи на добавена стойност с европейски мащаб, както е посочено в обяснителния меморандум. Управителният комитет по програмата ще гарантира съгласуваност и допълване с дейности на национално равнище. На равнището на Съюза координацията между отделните служби ще гарантира съгласуваност на дейностите с тези в други области на политиката (например Европейския семестър, докладите/препоръките за отделните държави), както и с Механизма за свързване на Европа и стълб II на Програмата в областта на цифровите технологии, обхващащ оперативната съвместимост и стандартите, с цел да се постигне максимална съгласуваност и полезно взаимодействие. Благодарение на тясното сътрудничество и координация с държавите членки и с други области на политиката ще се извършва непрекъсната оценка в рамките на програмата на реалните потребности, пропорционалността на дейностите и спазването на принципа на субсидиарност. Както се подчертава в обяснителния меморандум, с програмата ISA2 ще се добави най-вече финансова и икономическа стойност към интервенцията на Съюза и ще се подпомогне укрепването и прилагането на неговите политики и законодателство, с което ще се постигне значително полезно взаимодействие чрез трансгранична или междусекторна координация. 1.5.3. Изводи от подобен опит в миналото В доклада на Комисията относно междинната оценка на предходната програма ISA, представен на Европейския парламент и на Съвета, се подчертават предимно положителните заключения от оценката. В рамките на новата програма ISA2 са предвидени мерки по всички отправени препоръки. 1.5.4. Съгласуваност и евентуална синергия с други актове Както е посочено в обяснителния меморандум, съгласуваността с МСЕ и неговото допълване са гарантирани и се очаква да доведат до полезно взаимодействие. 1.6. Срок на действие и финансово отражение ü Предложение/инициатива с ограничен срок на действие – ü Предложението/инициативата в сила от 1.1.2016 г. до 31.12.2020 г. – ¨ Финансово отражение от ГГГГ до ГГГГ ¨ Предложение/инициатива с неограничен срок на действие – Осъществяване с период на започване на дейност от ГГГГ до ГГГГ, – последван от функциониране с пълен капацитет. 1.7. Предвидени методи на управление[66] ü Пряко управление от Комисията – ü чрез службите ѝ, включително чрез персонала ѝ в делегациите на Съюза; – ¨ чрез изпълнителните агенции; ¨ Споделено управление с държавите членки ¨ Непряко управление чрез делегиране на задачи по изпълнението на: – ¨ трети държави или определените от тях органи; – ¨ международни организации и агенциите им (да се уточни); – ¨ ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд; – ¨ органи, посочени в членове 208 и 209 от Финансовия регламент; – ¨ публичноправни органи; – ¨ частноправни органи със задължение за обществена услуга, доколкото тези органи предоставят подходящи финансови гаранции; – ¨ органи, уредени в частното право на държава членка, на които е възложено осъществяването на публично-частно партньорство и които предоставят подходящи финансови гаранции; – ¨ лица, на които е възложено изпълнението на специфични дейности в областта на ОВППС съгласно дял V на ДЕС и които са посочени в съответния основен акт. – Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“. Забележки Програмата ISA2 ще започне на 1 януари 2016 г. 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Да се посочат честотата и условията. Планира се редовно наблюдение на изпълнението на програмата в съответствие с принципа на добро финансово управление и съобразно административните процедури на Комисията. Наблюдението ще включва ежегодно представяне на доклади пред управителния комитет относно реализирания напредък при провеждането на подкрепяните дейности. Програмата подлежи на междинна и на окончателна оценка, резултатите от които се съобщават на Европейския парламент и на Съвета съответно до 31 декември 2018 г. и до 31 декември 2021 г. Във връзка с това компетентната комисия на Парламента може да покани Комисията да представи резултатите от оценката и да отговори на въпроси, поставени от членовете на тази компетентна комисия. 2.2. Система за управление и контрол 2.2.1. Установени рискове Бе извършена предварителна оценка, придружаваща предложението за решение. Конкретните препоръки, произтичащи от нея и от междинната оценка на програмата ISA, бяха надлежно взети под внимание. В предложението подробно се разглеждат някои рискове, установени в препоръките. С програмата ISA2 ще се разработи и поддържа атлас на оперативната съвместимост в Европа като инструмент за набелязването и анализирането на тази съвместимост и с цел да се определят съществуващи и все още неразработени решения. Във връзка с това тя ще продължи да подкрепя съществуващите решения, да създава нови и да действа като посредник в изготвянето на решения за оперативна съвместимост, произтичащи от други инициативи на Съюза, които могат да се прилагат паралелно с неговите цифрови услуги. Така ще се избегне дублирането в полаганите усилия, ще се засили сътрудничеството между държавите членки и службите на Комисията и активно ще се насърчава многократната приложимост на съществуващите решения. 2.2.2. Информация относно организацията на системата за вътрешен контрол Съществуващите методи на контрол, прилагани от Комисията, ще обхванат бюджетните кредити по линия на програмата. 2.2.3. Прогноза за разходите и ползите от проверките и оценка на очакваното равнище на риска от грешки Предвидени са голям брой механизми за финансов и административен контрол. Програмата ще се изпълнява чрез обществени поръчки в съответствие с правилата и процедурите във Финансовия регламент. 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 2.3.1. Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита Правилата и процедурите за възлагане на обществени поръчки се прилагат по време на целия процес и обхващат: – създаване на работната програма в зависимост от становището на управителния комитет, с основни етапи, от които зависи отпускането на финансови средства, за да се гарантира възможността за контролиране на постиженията и разходите; – съставяне на тръжни спецификации по подходящ начин, така че успешно да се контролира постигането на необходимите резултати и извършените разходи; – качествен и финансов анализ на търговете; – участие на други отдели на Комисията в течение на целия процес; – проверка на резултатите и преглед на фактурите преди плащане (на няколко равнища); – вътрешен одит. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове · Съществуващи бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер […][Наименование ………………………………………...……….] || Многогод./едногод. ([67]) || от държави от ЕАСТ[68] || от държави кандидатки[69] || от трети държави || по смисъла на член 21, параграф 2, буква б) от Финансовия регламент 1A || 26.01.04.01 Разходи за подкрепа за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации || Едногод. || ДА || ДА || НЕ || НЕ · Поискани нови бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер […][Наименование ………………………………………...……….] || Многогод./едногод. || от държави от ЕАСТ || от държави кандидатки || от трети държави || по смисъла на член 21, параграф 2, буква б) от Финансовия регламент 1A || 26.03.01.01 Решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации, предприятията и гражданите[70] (ISA2) || Многогод. || ДА || ДА || НЕ || НЕ 1A || 26.03.01.51 Приключване на действията, финансирани от решенията за оперативна съвместимост за европейските публични администрации (ISA) || Многогод. || ДА || ДА || НЕ || НЕ 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Функция от многогодишната финансова рамка || Номер || 1A — Конкурентоспособност за растеж и работни места ГД: „Информатика“ || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || ОБЩО  Бюджетни кредити за оперативни разходи || || || || || || || || Номер на бюджетния ред || Поети задължения || (1) || 24,448 || 25,115 || 25,783 || 26,452 || 27,130 || || || 128,928 Плащания || (2) || 6,500 || 23,800 || 24,500 || 26,000 || 48,128 || || || 128,928 Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми[71] || || || || || || || || Номер на бюджетния ред || || (3) || 0,400 || 0,400 || 0,400 || 0,400 || 0,400 || || || 2,000 ОБЩО бюджетни кредити за ГД „ИНФОРМАТИКА“ || Поети задължения || =1+1a +3 || 24,848 || 25,515 || 26,183 || 26,852 || 27,530 || || || 130,928 Плащания || =2+2a +3 || 6,900 || 24,200 || 24,900 || 26,400 || 48,528 || || || 130,928  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || 24,848 || 25,515 || 26,183 || 26,852 || 27,530 || || || 130,928 Плащания || (5) || 6,900 || 24,200 || 24,900 || 26,400 || 48,528 || || || 130,928  ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми || (6) || || || || || || || || ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 1А от МФР || Поети задължения || =4+ 6 || 24,848 || 25,515 || 26,183 || 26,852 || 27,530 || || || 130,928 Плащания || =5+ 6 || 6,900 || 24,200 || 24,900 || 26,400 || 48,528 || || || 130,928 Функция от МФР || 5 || Административни разходи млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || ОБЩО ГД: „Информатика“ ||  Човешки ресурси || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || || || 12,080  Други административни разходи || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || || || 0,600 ОБЩО ГД „ИНФОРМАТИКА“ || Бюджетни кредити || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || || 12,680 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 5 от МФФ || (Общо поети задължения = общо плащания) || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || 12,680 млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от МФР || Поети задължения || 27,384 || 28,051 || 28,719 || 29,388 || 30,066 || || || 143,608 Плащания || 9,436 || 26,736 || 27,436 || 28,936 || 51,064 || || || 143,608 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи – ü Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу: Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Да се посочат целите и резултатите ò || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || ОБЩО РЕЗУЛТАТИ Вид резултат[72] || Среден разход за резултата || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Общ брой на резултатите || Общо разходи КОНКРЕТНА ЦЕЛ, посочена в параграфи 1.4.1 и 1.4.4 || || || || || || || || || || || || || || || || Основни фактори за оперативна съвместимост || || || || 6,000 || || 6,000 || || 6,000 || || 7,000 || || 7,000 || || || || || || 32,000 Подкрепа за ефективното прилагане на законодателството на ЕС || || || || 10,000 || || 12,000 || || 12,000 || || 14,000 || || 14,000 || || || || || || 62,000 Инструменти за подкрепа за европейските публични администрации || || || || 3,000 || || 3,500 || || 4,000 || || 4,500 || || 4,500 || || || || || || 19,500 Съпътстващи мерки || || || || 2,550 || || 2,550 || || 2,550 || || 2,550 || || 2,550 || || || || || || 12,750 Дейности за наблюдение || || || || 0,535 || || 0,535 || || 0,535 || || 0,535 || || 0,535 || || || || || || 2,675 ОБЩО РАЗХОДИ || || 22,094 || || 24,594 || || 25,094 || || 28,594 || || 28,594 || || || || || || 128,925 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.3.1. Обобщение – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за административни разходи – ü Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу: млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || ОБЩО ФУНКЦИЯ 5 от МФР || || || || || || || || Човешки ресурси || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || || || 12,080 Други административни разходи || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || || || 0,600 Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 5 от МФР || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || || 12,680 Извън ФУНКЦИЯ 5 от МФР[73] || || || || || || || || Човешки ресурси || || || || || || || || Други разходи с административен характер || || || || || || || || Междинен сбор извън ФУНКЦИЯ 5 от МФР || || || || || || || || ОБЩО || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || || 12,680 Необходимите бюджетни кредити от административен характер ще бъдат покрити от бюджетни кредити от генералната дирекция, които вече са разпределени за управлението на дейността и/или които са преразпределени в рамките на генералната дирекция, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата генерална дирекция в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид съществуващите бюджетни ограничения. 3.2.3.2. Очаквани нужди от човешки ресурси – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на човешки ресурси – ü Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу: Оценката се посочва в еквиваленти на пълно работно време || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || Общо ||  Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и временно наети лица) || || || XX 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията) — AD || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || || || 10 || XX 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията) — AST || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || || 4 || XX 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията) — AST/SC || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || || || 2 || XX 01 01 02 (Делегации) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (Непреки научни изследвания) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (Преки научни изследвания) || || || || || || || ||  Външен персонал (в еквивалент на пълно работно време — ЕПРВ)[74] || || XX 01 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет) — КНЕ || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || || || 3 || XX 01 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет) — ДНП || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || || || 1 || XX 01 02 02 (ДНП, MП, КНЕ, ПНА и МЕД в делегациите) || || || || || || || || || XX 01 04 yy[75] || - в централата || || || || || || || || || - в делегациите || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Непреки научни изследвания) || || || || || || || || || 10 01 05 02 (ДНП, ПНА, КНЕ — Преки научни изследвания) || || || || || || || || || Други бюджетни редове (да се посочат) || || || || || || || || || ОБЩО || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || || || 20 XX е съответната област на политиката или бюджетен дял. Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на ГД, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения. Описание на задачите, които трябва да се изпълнят: Длъжностни лица и временно наети лица || Длъжностите от клас AD отговарят за реалното управление на програмата: изготвяне на работната програма, управление на бюджета, управление на публичните покани за участие в търгове, свързани с изпълнението на програмата, управление на договора, свързан с изпълнението на програмата, последващи действия след проекти и проучвания, контакти със служби на Комисията и експерти от държавите членки, организиране на експертни срещи, работни семинари и конференции. В тях е включен и началникът на отдел. Длъжностите от клас AST и AST/SC осигуряват подкрепа в следните направления: — административни задачи, организиране на командировки (2 души); — управление на бюджета, покани за участие в търгове, договори и плащания по фактури (2 души); — разпространение на информация и комуникация (2 души); — логистика: организиране на заседания и работни срещи, изпращане на покани до експерти, възстановяване на направените от експертите разходи, управление на документи (1 човек). Външен персонал || Длъжностите от клас END подпомагат реалното управление на програмата, допълвайки длъжностите от клас AD главно в областите, свързани с координацията с държавите членки, последващите действия след проекти и проучвания и организирането на експертни срещи, работни семинари и конференции. Договорно наетият персонал ще предоставя специална подкрепа за: а) дейностите за разпространяване и използване на резултатите от програмата и б) реалното управление на конкретни действия — най-вече в областите, в които участват и други служби на Комисията. 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка – ü Предложението/инициативата е съвместимо(а) с настоящата многогодишна финансова рамка. Предложението е съвместимо с настоящата многогодишна финансова рамка. – ¨ Предложението/инициативата налага препрограмиране на съответната функция от многогодишната финансова рамка. Обяснете какво препрограмиране е необходимо, като посочите съответните бюджетни редове и суми. – ¨ Предложението/инициативата налага да се използва Инструментът за гъвкавост или да се преразгледа многогодишната финансова рамка[76]. Обяснете какво е необходимо, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми. 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането – Предложението/инициативата не предвижда съфинансиране от трети страни 3.3. Очаквано отражение върху приходите – ü Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите. – ¨ Предложението/инициативата има следното финансово отражение: ¨ върху собствените ресурси ¨ върху разните приходи млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Приходен бюджетен ред: || Налични бюджетни кредити за текущата бюджетна година || Отражение на предложението/инициативата[77] Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) Статия ………… || || || || || || || || За разните целеви приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове. Да се посочи методът за изчисляване на отражението върху приходите. [1] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/public-sector-innovation/index_en.htm [2] Годишен обзор на растежа 2013 г., COM(2012) 750 final, 28.11.2012 г. [3] Европейска стратегия за