РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА КОМИСИЯТА за оценка на качеството на данните, отчетени от държавите членки през 2011 г., относно платежния баланс, международната търговия с услуги и преките чуждестранни инвестиции /* COM/2012/0674 final */





РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА КОМИСИЯТА за оценка на качеството на данните, отчетени от държавите членки през 2011 г., относно платежния баланс, международната търговия с услуги и преките чуждестранни инвестиции 1. Въведение Член 4, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 184/2005 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността относно платежния баланс, международната търговия с услуги и преките чуждестранни инвестиции („Регламентът относно ПБ“) гласи: „Качеството на предаваните данни се оценява въз основа на отчетите за качество от Комисията с помощта на Комитета по платежния баланс, посочен в член 11, параграф 1. Тази оценка на Комисията се изпраща за сведение на Европейския парламент.“ С настоящия работен документ се оценява качеството на данните, отчетени от държавите членки през 2011 г. Той е изготвен с помощта на Комитета по платежния баланс в съответствие с изискването на Регламента относно ПБ. Това е първият работен документ на тази тема, изготвен от Евростат за Европейския парламент, и се основава на резултатите от оценката на качеството на статистическите данни за платежния баланс (ПБ), извършена от Евростат в периода от януари до юни 2012 г. След кратко описание на водещите принципи по отношение на всяка оценка на качеството на официалните статистически данни и кратък обзор на трудностите, възникнали при събирането на данни за ПБ в условията на глобализирана икономическа среда, в настоящия документ се анализира доколко данните за ПБ съответстват на водещите принципи по отношение на качеството в рамките на Европейската статистическа система (ЕСС). 2. Оценка на качеството на официалните статистически данни Оценката на качеството на статистиката относно ПБ се провежда ежегодно от Евростат в съответствие с принципите, установени с Регламент (ЕС) № 1227/2010 на Комисията от 20 декември 2010 г. (ОВ L 336, 21.12.2010 г.) за изменение на Регламент (ЕО) № 1055/2008. Целта ѝ е да се провери съответствието с всички критерии за качество, определени в Регламента относно европейската статистика (Регламент № 223/2009, член 12, параграф 1), а именно относимост, точност, актуалност, навременност, достъпност и яснота, съпоставимост и съгласуваност. Евростат положи много усилия да разработи методи и средства за управление на качеството, с които да се подпомогне изготвянето на европейска статистика с високо качество. Отчетите за качеството са необходими за оценката на качеството, която от своя страна е в основата на повишаването на качеството. В документ, озаглавен „Наръчник на ЕСС за отчетите за качеството“, се изброяват всички методи, които могат да бъдат използвани за оценяване на качеството на официалните статистически данни[1], които са различни за различните видове статистически процеси. Целта на статистиката е изготвянето на оценки на неизвестна величина, които не са равни на действителните стойности поради наличието на вариация и систематично отклонение. Статистиката е податлива на огромна по обем типология на извадкови и неизвадкови грешки. За основаната на извадково изследване статистика има установена теория за проверка на точността, при която се разглежда вариацията на дадена оценявана величина спрямо очакваната ѝ стойност, изразено чрез нейната дисперсия, стандартна грешка, коефициент на вариация или доверителни интервали. Данните за платежния баланс (също като тези за националните сметки) се събират под формата на агрегати на различни първични статистически данни, някои от които се базират на извадкови изследвания, други се получават от административни данни, а трети са резултат от прилагането на модели. По отношение на агрегираните статистически данни, каквито са данните за ПБ, пряк подход за измерване на точността не е възможен. В съответствие с наръчниците за качеството на статистическите данни, двата основни инструмента, които могат да бъдат използвани за оценка на качеството на този вид статистически данни, са анализът на ревизиите и изследването на грешките и пропуските[2], като и двата инструмента са включени в обхвата на настоящия отчет за качеството. МВФ също разработи стандарти за оценка на качеството на статистическите данни, които са част от така наречената Рамка за оценка на качеството на данните (DQAF). Разработена е отделна DQAF специално за целите на ПБ[3]. Отчетите на Евростат за качеството на данните за ПБ са съобразени с най-добрите стандарти, създадени за ЕСС и дефинирани от DQAF. За да могат тези отчети да отразяват по-добре различните характеристики на качеството на данните, съдържанието им постепенно бе разширявано и ще продължи да бъде подобрявано и в бъдеще. Въпреки че качеството на агрегираните статистически данни не е просто сбор на качеството на всички използвани първични данни, качеството на данните за ПБ определено зависи от качеството на всички използвани източници на данни. Отчети за качеството се изготвят редовно за международната търговия със стоки — основният компонент на текущата сметка[4], при все това би било изключително неефективно от гледна точка на необходимите средства и време да бъде оценено качеството на всеки отделен компонент, използван за източник на данните за ПБ. 3. Трудности, възникнали при изготвянето на статистиката на ПБ Системите за изготвяне на статистиката на платежния баланс първоначално са разработени като страничен продукт на системите за валутен контрол: местните банки събираха и предоставяха на изготвящите статистиката на ПБ (принципно част от националните централни банки) информация за всяка отделна операция в чуждестранна валута. Този източник на информация, наричан „система за отчитане на международните операции“ (international transaction reporting system — ITRS) или „отчитане, основано на уреждането на задълженията“, остава основният източник при изготвянето на статистика на ПБ в много държави извън Европейския съюз. Поради премахването на валутните ограничения, нарастващия брой все по-сложни трансгранични финансови операции и интегрираното управление на плащанията, извършвани от многонационалните компании, постепенно намаля обхватът на информацията, събирана от системата, основана на уреждането на задълженията. В ЕС ползата от отчитането по тази система с цел събиране на статистически данни за ПБ бе ограничена в още по-голяма степен от действията за либерализиране на пазара на финансови услуги в рамките на Съюза[5]. Тъй като обхватът на традиционните източници на данни, използвани за изготвяне на статистика на ПБ, с времето става все по-ограничен, изготвящите европейска статистика на ПБ разработиха алтернативни източници на данни, с които се вземат предвид намалените ресурси и увеличаващото се противопоставяне от страна на респондентите във връзка със статистическата тежест върху тях. От 2000 г. насам изготвящите статистиката на ПБ в ЕС въведоха нови системи за събиране и съставяне на данни. Новите системи, които вече се прилагат в повечето държави — членки на ЕС, се основават на комбинация от различни изследвания, които понякога се интегрират с ограничената информация, която все още е налична от ITRS. В по-голяма степен се използва информацията, получена пряко от предприятията или физическите лица. По-пълноценно се използват и извадковите методи и методите на оценка. Съгласуваността с други статистически данни, като националните сметки и данните за търговията със стоки, се наблюдава по-внимателно, а на равнището на ЕС и еврозона са установени общи инструменти с цел постигане на по-голяма еднородност по отношение на процеса на изготвяне. Един от примерите е централизираната база данни за ценни книжа, която прави възможно събирането на данни за портфейлните инвестиции въз основа на информацията за всяка ценна книга, а друг пример е мрежата за преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), която позволява обмен на свързани с ПЧИ микроданни. 4. Относимост „Относимост“ означава степента, в която статистиката отговаря на настоящите и потенциалните потребности на ползвателите. В резултат на финансовата криза данните за ПБ и международната инвестиционна позиция (МИП) привличат все по-голямо внимание от страна на ползвателите. Статистическите данни за ПБ и МИП са основни средства за анализ на външните дисбаланси, като в същото време се използват като първични данни за три от десетте показателя, които са част от таблицата на ЕС по процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД)[6]. При оценката на качеството на статистическите данни за ПБ относимостта се измерва с това доколко данните, изисквани с Регламента относно ПБ, са налични за крайните ползватели, като се приема, че нуждите на ползвателите са добре отразени в регламента. Тъй като нуждите на ползвателите се променят с времето, Комисията измени изискванията относно данните за ПБ в съответствие с новите международни стандарти. Измененият регламент относно ПБ беше публикуван в Официален вестник на 27 юни 2012 г. и ще се прилага от 1 януари 2014 г[7]. В резултат на неотдавнашните проблеми на финансовите пазари обаче, от страна на ползвателите вече се отправят искания за подробни данни за ПБ и МИП, които надхвърлят предвиденото в изменения Регламент относно ПБ. Те включват повече географски разбивки за финансовите потоци и за предпочитане двустранни данни, свързани с различни инвестиционни потоци. Ползватели, които отговарят за провеждането на търговски преговори с трети държави, подновиха искането си за информация за услугите „по начин на предоставяне“[8]. Евростат ще проучи възможността за събиране на доброволен принцип и на този вид информация от изготвящите статистиката на ПБ. 4.1. Наличие на данните Критерият за пълнота на данните засяга основно наличието на данните, изисквани с Регламент (ЕО) № 184/2005, изменен с Регламент (ЕО) № 707/2009 на Комисията. Измерва се като дял на броя предоставени стойности от общия брой изисквани стойности. В таблица 1 този показател е представен по държави членки и по набори от данни. По отношение на евро индикаторите за отчетните тримесечия (трето тримесечие на 2010 г. — второ тримесечие на 2011 г.) всички държави членки са спазили напълно изискванията на Регламента относно ПБ. По отношение на тримесечния платежен баланс наличието на данни бе стабилно през последните тримесечия и достигна средно 95 % за отчетните периоди (трето тримесечие на 2010 г. — второ тримесечие на 2011 г.), което потвърждава отбелязаната за предходните четири тримесечия тенденция. По отношение на международната търговия с услуги наличието на данни отбелязва леко намаление в сравнение с предходни години, като сега достига 97 % от всички изисквани клетки с данни (на ниво статии) за ЕС27. По отношение на потоците и наличностите на ПЧИ, през отчетния период 2010 г. (t + 9) средното за ЕС ниво се увеличи спрямо предходната година и достигна 100 %. Като цяло наличието на данни за ПЧИ с разбивки по дейности и географски признак за отчетната 2009 година (t + 21) се увеличи на 92 % за потоците ПЧИ и остана непроменено на 95 % за наличностите на ПЧИ. Някои от държавите изпитаха проблеми по отношение на спазването на отчетните изисквания за ПЧИ за месеците t+21: Белгия не представи разбивка по дейности за дохода от ПЧИ, тъй като използваният процес на събиране се състои в извършване на глобална оценка по инструмент/държава, Унгария срещна проблеми по отношение на изготвянето на файла gesmes, а Полша представи данни на ниво NACE Rev.2 осем месеца след крайния срок — твърде късно, за да могат да бъдат използвани за изготвянето на агрегати на ниво ЕС и еврозона. Като цяло наличието на данни е на много високо ниво за всички области на ПБ. Малкото неотчетени данни се отнасят до много подробни статии и разбивки по дейности или географски признак. Таблица 1: Пълнота на данните || Евро индикатори (t + 2) || Тримесечен платежен баланс (t + 3) || Международна търговия с услуги (t + 9) || Потоци ПЧИ (t + 9) || Наличности на ПЧИ (t + 9) || Потоци ПЧИ (t + 21) || Наличности на ПЧИ (t + 21) Белгия || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 100 % || 40 % || 100 % България || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Чешка република || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Дания || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Германия || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Естония || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ирландия || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Гърция || 100 % || 100 % || 73 % || 100 % || 100 % || 70 % || 87 % Испания || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Франция || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Италия || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Кипър || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Латвия || 100 % || 87 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Литва || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Люксембург || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Унгария || 100 % || 97 % || 98 % || 100 % || 100 % || 75 % || 96 % Малта || 100 % || 100 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Нидерландия || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Австрия || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Полша || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 100 % || 0 % || 6 % Португалия || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Румъния || 100 % || 85 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Словения || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Словакия || 100 % || 93 % || 91 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Финландия || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Швеция || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Обединеното кралство || 100 % || 100 % || 91 % || 100 % || 96 % || 91 % || 91 % Средно за ЕС || 100 % || 95 % || 97 % || 100 % || 100 % || 92 % || 95 % 5. Достъпност и яснота Данните относно ПБ за държавите членки от ЕС27 са налични безплатно на уебсайта на Евростат на адрес: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Те са организирани, както е показано на фигура 1. Фигура 1: Данни относно ПБ, достъпни за всички ползватели в интернет С времето както количеството, така и степента на детайлност на данните относно ПБ, разпространявани онлайн, се увеличават постоянно и към всяка таблица са прикрепени съответните метаданни. Редовното разпространение на данни за паричните преводи от работници започна през февруари 2010 г. През януари 2011 г. бе създадена таблица със заглавие „Основни статии от платежния баланс и международната инвестиционна позиция като дял от БВП“, а през октомври 2011 г. беше добавена таблица с „Експортните пазарни дялове“ и започнаха да се разпространяват тримесечни данни за МИП. Поради нарастващия интерес към националните данни за ПБ и МИП бяха разпространени по-дълги динамични редове, по-задълбочени географски разбивки и по-изчерпателни таблици. 6. Точност „Точност“ означава близостта на прогнозите до неизвестните действителни стойности. Докато при първичните статистически данни точността може да се измерва с помощта на статистически показатели като средната грешка и дисперсията, такива показатели не могат да бъдат създадени за целите на макроикономическите статистически данни, които се получават чрез няколко различни процедури за събиране и съставяне на данни. В отчета за качеството на статистиката на ПБ точността се измерва, като се разглежда размерът на ревизиите. Приема се, че с всяка ревизия наборът от данни се приближава все повече до действителната стойност. Ревизиите не означават, че са допуснати „грешки“ или че качеството на данните се е влошило с времето. Точно обратното — ревизии се правят, когато се появят нови източници на данни и по-добра информация. Добре установените и публично оповестени правила за ревизии са признак за силна система за водене на статистика. Размерът на ревизиите обаче е мярка за качеството на първоначално представения конкретен набор от данни спрямо най-новия наличен. Между актуалността и размера на ревизиите съществува обратна зависимост — колкото по-рано се оповести наборът от данни, толкова по-големи ревизии може да се очакват с излизането на по-късните му версии. 6.1. Устойчивост В таблици 2 и 3 са представени средните стойности на ревизиите за тримесечния платежен баланс през последните 14 тримесечия (първо тримесечие на 2008 г. — второ тримесечие на 2011 г.) за всяка държава — членка на ЕС, изразени като процент от първоначалната стойност. На графика 1 са представени разликите между първите и окончателните оценки за общата текуща сметка на ЕС27. Първите оценки са налични три месеца след края на отчетния период (Q+90 дни). Окончателните оценки обикновено са налични след три и половина години, но ревизии са възможни и след по-дълги периоди. Ревизиите са най-много през 2007 г. и като цяло са по-големи при дебитите, отколкото при кредитите. Ревизиите на националните данни често се компенсират между държавите. Поради това оценките на агрегатите за ЕС27 са сравнително стабилни във времето. Ревизиите в различни посоки за кредитите и дебитите могат да доведат до голяма ревизия на баланса, дори ако абсолютната им стойност е малка. Осреднените стойности на ревизиите следва да се тълкуват предпазливо, тъй като могат да са ненормално високи, ако първоначалните оценки са били ниски. По-конкретно показателите за малките икономики са много чувствителни към този фактор — в няколко случая те показват крайни стойности, въпреки факта, че абсолютните суми както на първоначалните оценки, така и на последващите ревизии са много малки. В по-общ план се препоръчва предпазливо тълкуване и в случаите (напр. финансовите деривати), при които се измерват ревизиите на нетните потоци (дебити минус кредити). По отношение на текущата сметка са регистрирани много малки ревизии както в кредитната, така и в дебитната част на сметката за стоки, а стойностите на ревизиите в сметката за услуги са като цяло по-високи от тази за стоките. Ревизиите засягат в най-голяма степен сметката за дохода — много високи стойности са регистрирани при дохода от преки инвестиции поради трудностите, които изготвящите статистиката срещат по отношение на изготвянето на оценките на печалбата при първоначалното предаване на данните. През 14-те разглеждани тримесечия средната стойност на ревизиите като цяло е по-висока при статиите от финансовата сметка, отколкото при тези от текущата сметка, което отразява разликите както в мащаба, така и в променливостта на трансграничните финансови операции. За ЕС ревизиите са най-големи при преките инвестиции в чужбина и активите на портфейлните инвестиции. Таблица 2: Средни стойности на ревизиите за основните статии от текущата сметка за периода първо тримесечие на 2008 г. — второ тримесечие на 2011 г. ДЧ || Стоки || Услуги || Транспорт || Пътувания || Други услуги || Компенсации. на н. лица || Доход от ПрИ || Доход от ДИ || Текущи трансфери К || Д || К || Д || К || Д || К || Д || К || Д || К || Д || К || Д || К || Д || К || Д BE || 3,45 || 2,77 || 1,75 || 12,21 || -0,04 || 0,75 || -1,52 || 0,92 || 3,08 || -4,74 || 7,63 || 19,26 || -16,05 || 61,67 || -14,11 || -32,95 || 59,44 || 15,57 BG || -0,74 || 0,51 || 3,79 || 3,14 || -13,18 || -8,44 || 15,87 || 16,51 || 6,24 || 10,77 || -2,13 || 65,26 || 44,00 || 8,35 || 6,81 || 14,10 || 22,36 || -3,70 CZ || 2,05 || -2,79 || 1,09 || 18,66 || -6,59 || 3,60 || 0,22 || 8,14 || 15,47 || 5,81 || 2,64 || -2,93 || -63,06 || 1,68 || -11,49 || 1,28 || -1,75 || 2,34 DK || 1,01 || -2,06 || 1,95 || 0,22 || 0,16 || 2,51 || -4,67 || -0,76 || 9,30 || -3,75 || 24,63 || -3,13 || 3,62 || -52,04 || 1,61 || 1,63 || 11,12 || 0,27 DE || 1,92 || 3,41 || 3,45 || 2,11 || 6,22 || 5,67 || 0,39 || -3,22 || 2,69 || 3,19 || 7,27 || 2,67 || -3,45 || -44,07 || 2,97 || 6,08 || -6,28 || -0,72 EE || -0,41 || 0,53 || 1,39 || -3,94 || 0,92 || -7,73 || -8,93 || -2,88 || 7,08 || 0,27 || -4,30 || -0,05 || 4,58 || 991,78 || -1,08 || -0,22 || -6,53 || 0,40 IE || -0,48 || 1,03 || -5,08 || -2,92 || 0,13 || 1,08 || 0,76 || -1,27 || -5,36 || -3,10 || 0,00 || -0,11 || 11,99 || -10,34 || -8,42 || 0,49 || -8,78 || -5,99 EL || -1,27 || -0,70 || -0,21 || -0,70 || -0,17 || -0,62 || 0,00 || 0,00 || -1,33 || -1,68 || -1,40 || -0,65 || 15,61 || -18,94 || -2,71 || -1,39 || -0,49 || 0,47 ES || 0,80 || -0,62 || -0,35 || -2,78 || 1,17 || -5,69 || -0,53 || 0,65 || -0,63 || -2,35 || 1,77 || 0,19 || -6,85 || -16,30 || -0,27 || 0,91 || 3,37 || 4,16 FR || 0,14 || -0,70 || -0,50 || -2,57 || -1,06 || -0,24 || 3,98 || -1,57 || -1,91 || -4,87 || 4,42 || 7,29 || 17,48 || 2,72 || 4,16 || 0,83 || 6,57 || 4,59 IT || -0,26 || 0,74 || 14,73 || 11,26 || 3,16 || 0,24 || 1,12 || 0,39 || 38,14 || 26,11 || 353,33 || 145,17 || 200,05 || 40,58 || 43,04 || -6,73 || 56,81 || 12,50 CY || -29,69 || -10,88 || 7,10 || 1,78 || 6,48 || -0,19 || -1,06 || -2,83 || 9,91 || 8,22 || -4,02 || -0,29 || 434,16 || 221,13 || 12,80 || -1,11 || -8,81 || 0,26 LV || -0,20 || 0,09 || -0,08 || -0,14 || -0,37 || 2,47 || 0,00 || 0,00 || -0,04 || -0,82 || -2,60 || 0,00 || 10,77 || -6,22 || 0,02 || -0,18 || 0,13 || -0,11 LT || -0,16 || 0,54 || -0,44 || 4,68 || 1,29 || 1,36 || -3,25 || 16,04 || -2,98 || -1,02 || 17,57 || 32,36 || 321,03 || -412,40 || -5,46 || -5,23 || -11,99 || 15,71 LU || 7,07 || -0,91 || -3,98 || 4,94 || 0,08 || 0,45 || -0,21 || 0,86 || -4,25 || -3,41 || 10,28 || 48,85 || 10,17 || 13,79 || -5,81 || -31,27 || -1,69 || 0,74 HU || -6,33 || -0,32 || 2,44 || -0,16 || -2,19 || 2,38 || 0,00 || -19,27 || 4,59 || 3,63 || 1610,53 || -11,62 || 77,79 || 50,73 || -1,82 || 1,07 || -8,65 || -18,07 MT || 1,27 || -3,52 || 11,10 || 42,00 || 2,94 || -2,84 || 6,97 || -18,36 || 14,51 || 66,92 || -4,99 || -0,44 || -183,68 || -9,14 || -0,17 || -0,31 || 66,34 || 66,55 NL || -1,92 || 0,28 || -1,67 || 3,80 || 0,57 || 1,04 || -3,20 || -0,68 || -2,25 || 2,62 || -1,15 || 97,62 || 4,84 || 23,89 || -3,23 || -2,76 || 2,19 || 7,33 AT || 0,68 || -0,82 || 1,42 || 0,47 || 3,28 || 1,07 || -1,64 || 0,85 || 1,94 || -0,17 || -0,73 || -10,89 || 12,63 || -5,82 || 0,76 || -0,41 || -11,55 || -2,74 PL || -0,81 || -1,02 || -0,95 || -1,41 || 0,47 || 1,95 || -2,77 || -3,40 || -0,22 || -2,08 || -21,69 || 293,84 || 308,05 || -22,84 || -0,07 || -0,71 || -63,93 || -21,09 PT || -0,38 || -0,01 || 1,43 || 0,25 || 3,45 || -0,25 || -0,10 || -0,09 || 1,80 || 0,85 || -0,70 || 3,96 || 4,98 || -1,35 || 0,95 || -6,33 || -9,36 || -11,57 RO || 0,04 || 0,36 || 1,38 || 1,14 || -7,51 || 0,45 || 2,39 || 0,81 || 5,34 || 3,79 || 6,83 || 27,92 || -630,52 || -327,00 || 24,01 || 0,46 || -1,35 || 8,46 SI || 4,14 || 9,10 || -8,40 || 19,94 || 6,88 || 4,11 || 0,78 || -3,55 || 6,27 || 3,75 || 95,52 || 15,68 || -92,87 || -27,29 || 0,57 || 4,95 || -3,51 || 14,28 SK || -1,90 || 0,19 || 0,81 || 1,10 || 1,10 || 1,10 || 1,09 || 1,09 || -0,36 || 0,04 || 50,17 || -15,71 || 803,66 || -26,93 || 0,95 || 1,12 || 0,74 || -0,45 FI || 1,23 || -0,06 || 16,51 || 24,49 || 9,39 || 10,17 || 1,04 || 2,21 || 19,37 || 36,31 || 4,12 || 5,51 || 24,05 || 545,66 || -0,47 || 3,56 || 27,34 || 18,66 SE || 1,74 || 1,18 || 1,51 || 1,59 || -0,48 || 2,68 || -9,07 || -3,00 || 5,28 || 3,55 || -3,03 || -1,77 || 17,97 || -15,40 || -3,49 || -9,77 || -11,97 || -3,50 UK || 0,28 || 0,21 || 0,69 || -2,72 || 3,91 || -1,98 || 0,70 || -5,54 || 0,30 || -2,08 || 1,15 || -3,84 || -28,77 || -13,93 || 9,80 || -0,76 || 2,04 || -0,17 ЕС || 0,62 || 0,81 || 1,39 || 1,56 || 1,43 || 0,86 || -0,18 || -2,73 || 1,95 || 1,73 || 13,51 || 30,55 || 3,06 || -2,17 || 1,13 || -4,11 || 8,68 || 4,01 Таблица 3: Средни стойности за основните статии от финансовата сметка за периода първо тримесечие на 2008 г. — второ тримесечие на 2011 г. СРЕДНИ СТОЙНОСТИ НА ФИНАНСОВАТА СМЕТКА НА ТРИМЕСЕЧНИЯ ПЛАТЕЖЕН БАЛАНС (%) ДЧ || ПрИ — в чужбина || ПрИ — в отчитащата икономика || ПИ — активи || ПИ — пасиви || ДИ — активи || ДИ -— пасиви || Фин. дерив. BE || -31,03 || 27,54 || -124,24 || -44,69 || 41,73 || 10,10 || -186,75 BG || 16,91 || 67,33 || 67,11 || 17,69 || 115,41 || -39,60 || 5,54 CZ || -111,98 || -397,93 || 0,02 || 3,46 || -8,11 || -2197,80 || -0,71 DK || -46,19 || 53,49 || 21,69 || 0,02 || 2,00 || 0,24 || 20,77 DE || -26,56 || 52,11 || -4,10 || 12,30 || 54,50 || -1,58 || 6,07 EE || 32,41 || 53,09 || 9,56 || -0,67 || -13,79 || -31,16 || 1,49 IE || 71,28 || -377,19 || -7,77 || 82,50 || -39,87 || -2,57 || 54,00 EL || 9,72 || -54,83 || -4,25 || -0,59 || -450,81 || 0,28 || -0,01 ES || 7,41 || -36,64 || 11,17 || -5,00 || -0,98 || 0,56 || -56,68 FR || -43,78 || -30,99 || -16,32 || -4,36 || -26,45 || -28,23 || -100,27 IT || 234,78 || -63,77 || -185,28 || 162,04 || -1369,01 || 261,87 || 666,93 CY || 629,42 || 404,98 || -15,00 || -847,87 || -80,27 || 32,28 || -4,36 LV || -23,64 || -38,18 || -204,30 || 33,65 || -9,10 || -37,02 || -1,38 LT || 8,02 || 162,63 || -44,70 || -41,77 || -3,44 || 4,30 || -22,28 LU || -114,94 || -139,05 || -15,67 || -18,30 || 32,03 || -12,60 || 1597,77 HU || -23,16 || 204,44 || 46,60 || 5,65 || -18,19 || 8,46 || 5,26 MT || 197,44 || -28,12 || -4,99 || -71,68 || 0,08 || 2,29 || -0,11 NL || -68,42 || 95,70 || -4,15 || -38,61 || -25,58 || -16,72 || -28,15 AT || 93,64 || -1,37 || 2,87 || 3,71 || -8,75 || 4,00 || 9,95 PL || 91,07 || -52,24 || -66,65 || -15,51 || -1,70 || -15,18 || 0,67 PT || -345,76 || -25,69 || -38,70 || 46,58 || -54,88 || -258,31 || 9,98 RO || 2549,20 || -140,35 || -89,82 || -17,72 || -105,36 || 9,16 || 42,86 SI || -28,47 || 8,74 || -0,55 || 1,10 || -1033,25 || 66,04 || -588,34 SK || -49,32 || -18,22 || -3,54 || 1,42 || -1,85 || -11,61 || -100,32 FI || 165,75 || -71,90 || -1,98 || -15395,81 || 0,35 || -1,02 || 17,56 SE || 82,68 || -44,64 || 10,48 || -64,85 || -146,32 || -16,56 || -44,98 UK || -12,63 || -17,94 || 145,57 || -3,44 || 5,21 || 33,31 || -5,97 ЕС || 31,53 || -11,16 || 68,69 || 12,88 || 29,94 || 6,49 || 16,16 Графика 1: Разлики между първите и окончателните оценки на текущата сметка на ЕС27 за периода първо тримесечие на 2005 г. — второ тримесечие на 2011 г. в милиони евро 7. Актуалност и навременност Навременността измерва спазването на определените с Регламента относно ПБ срокове за предаване на данните. В таблица 4 се анализира[9] навременността на статистиката на платежния баланс. От нея става ясно, че с много малко изключения държавите членки са успели да спазят сроковете за всички набори от данни. Актуалността се измерва като разминаването между отчетния период, обхванат от наборите данни, и момента, в който данните се предоставят на крайните ползватели. Понастоящем данните за ПБ се изпращат на Евростат 90 дни след края на отчетния период. В изменения Регламент относно ПБ са взети предвид исканията на ползвателите за по-актуални статистически данни, като периодът на отчитане се намалява от сегашните 90 дни на 85/82/80 дни, считано съответно от 2014/2017/2019 г. нататък. Таблица 4: Навременност на предаването на данните* || Евро индикатори || Тримесечен платежен баланс || Международна търговия с услуги || Преки чуждестранни инвестиции — потоци || Преки чуждестранни инвестиции — наличности Краен срок: || отчетен период + 2 месеца || отчетен период + 3 месеца || отчетен период + 9 месеца || отчетен период + 9 (или 21) месеца[10] || отчетен период + 9 (или 21) месеца Австрия || добра || добра || добра || добра || добра Белгия || добра || добра || добра || добра || лоша България || добра || добра || добра || добра || добра Кипър || добра || добра || добра || добра || добра Чешка република || добра || добра || добра || добра || добра Дания || добра || добра || добра || добра || добра Естония || добра || добра || добра || добра || добра Финландия || добра || добра || добра || добра || добра Франция || добра || добра || добра || добра || добра Германия || добра || добра || добра || добра || добра Гърция || добра || добра || добра || добра || добра Унгария || добра || добра || добра || добра || добра Ирландия || добра || добра || добра || добра || добра Италия || добра || добра || добра || добра || добра Латвия || добра || добра || добра || добра || добра Литва || добра || добра || добра || добра || добра Люксембург || добра || добра || добра || добра || добра Малта || добра || добра || приемлива || добра || добра Нидерландия || добра || добра || добра || добра || добра Полша || добра || добра || добра || добра || добра Португалия || добра || добра || добра || добра || добра Румъния || добра || добра || добра || добра || добра Словакия || добра || добра || добра || добра || добра Словения || добра || добра || добра || добра || добра Испания || добра || добра || добра || добра || добра Швеция || добра || добра || добра || добра || добра Обединеното кралство || добра || приемлива || лоша || добра || добра *Навременност — добра: ≤ 0 дни, приемлива: ≤ 5 дни, лоша: >5 дни 8. Съпоставимост „Съпоставимостта“ се отнася до наблюдаваните различия, когато статистическите данни за една и съща област се сравняват между географските зони или за период от време. В отчета за качеството на статистиката на ПБ съпоставимостта в географско отношение се измерва, като се разглеждат асиметриите. Евростат редовно предоставя таблици с най-често срещащите се асиметрии за всяка държава и статия и насърчава държавите да отстраняват пораждащите ги проблеми посредством двустранни контакти и обмен на по-подробна информация. Беше създадена и Мрежата за преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ) с цел обмен на данни за двустранните ПЧИ и с времето се очаква тя да доведе до намаляване на асиметриите при ПЧИ. На графика 2 са сравнени асиметриите в рамките на ЕС27 и по отношение на останалия свят. Въпреки че асиметриите в рамките на ЕС27 в никакъв случай не са пренебрежими (те представляват почти 1 % от БВП на ЕС), от 2004 г. насам нивото им е стабилно. Видно е, че редицата инициативи, които Евростат предприема за решаване на проблема с асиметриите в ПБ на ЕС27, дават положителни резултати. Графика 2: Асиметрии в рамките на ЕС27 и по отношение на останалия свят, общо за текущата сметка, 1999—2010 г., в милиони евро 9. Съгласуваност Съгласуваността разглежда доколко пригодни са статистическите данни, изготвени за различни цели. В отчета за качеството на статистиката на ПБ този компонент се измерва, като се разглежда както вътрешната съгласуваност (спазването на правилата за интегритет, съгласуваност между тримесечните и годишните данни и съгласуваност по отношение на размера на грешките и пропуските), така и външната съгласуваност (съгласуваност между данните за ПБ и сходни данни от различни статистически рамки). Редовно се следи външната съгласуваност между данните за стоките в ПБ и статистиката за външната търговия (СВТ) (изготвяна от Интрастат и Екстрастат). 9.1. Вътрешна съгласуваност Вътрешната съгласуваност се измерва, като се разглеждат стойностите на нето грешките и пропуските. Нето грешките и пропуските представляват уравняваща сметките остатъчна статия. Понякога грешките при съставянето се компенсират взаимно. Поради това невинаги размерът на уравняващата статия указва цялостната точност на отчета. Нето грешките и пропуските се наблюдават стриктно от изготвящите статистиката на ПБ — високите стойности или постоянното повишаване са признак за проблеми в системата за изготвяне, които трябва да бъдат установени и решени. В таблица 5 е представена средната относителна грешка, отчетена от държавите членки за периода 2008—2010 г. Тя се равнява на усреднената абсолютна стойност на нето грешките и пропуските през въпросния период (измерена като дял от средната стойност на кредитите и дебитите по текущата сметка), отчетени в тримесечния платежен баланс на държавите членки. За периода 2008—2010 г. три държави членки (Италия, Финландия и Швеция) отчитат стойност над 10 % по този показател, а пет (България, Дания, Ирландия, Франция и Полша) — стойност над 5 %. В Италия грешките и пропуските се повишават рязко от 3,8 % за периода 2006—2008 г. по отчета за качеството от миналата година на 12 % за периода 2008—2010 г. поради преминаването към напълно нова система за събиране и съставяне на данни. В таблица 6 е представена кумулативната средна относителна грешка, отчетена за периода 2008—2010 г. Тя е равна на кумулативните естествени стойности на нето грешките и пропуските за същия период (измерени като дял от средната стойност на кредитите и дебитите по текущата сметка). Една държава членка (Швеция) отчита стойност над 10 % по този показател, а три (България, Дания и Полша) — стойност над 5 %. Таблица 5: Средна относителна грешка за периода 2008—2010 г. Белгия || 0,5 % || Франция || 5,1 % || Австрия || 3,4 % България || 8,6 % || Италия || 12,0 % || Полша || 5,2 % Чешка република || 2,2 % || Кипър || 2,1 % || Португалия || 1,7 % Дания || 8,0 % || Латвия || 2,3 % || Румъния || 4,3 % Германия || 3,7 % || Литва || 0,9 % || Словения || 1,5 % Естония || 1,8 % || Люксембург || 0,3 % || Словакия || 4,1 % Ирландия || 10,0 % || Унгария || 1,9 % || Финландия || 12,0 % Гърция || 2,0 % || Малта || 4,1 % || Швеция || 13,7 % Испания || 2,3 % || Нидерландия || 4,2 % || Обединеното кралство || 3,6 % Таблица 6: Кумулативна средна относителна грешка за периода 2008—2010 г. Белгия || 0,0 % || Франция || 3,3 % || Австрия || 0,7 % България || -5,7 % || Италия || 0,0 % || Полша || -4,6 % Чешка република || -0,3 % || Кипър || -0,5 % || Португалия || -0,3 % Дания || -5,5 % || Латвия || -1,9 % || Румъния || -2,9 % Германия || 0,7 % || Литва || 0,2 % || Словения || 0,2 % Естония || 0,9 % || Люксембург || -0,1 % || Словакия || -3,3 % Ирландия || -2,3 % || Унгария || -2,1 % || Финландия || -8,6 % Гърция || 0,0 % || Малта || 1,3 % || Швеция || -16,3 % Испания || -0,9 % || Нидерландия || 0,7 % || Обединеното кралство || 0,2 % 9.2. Външна съгласуваност Външната съгласуваност е свързана със съгласуваността между данните за ПБ и сходни данни от различни статистически рамки. Евростат редовно следи външната съгласуваност при данните за стоките, отчетени в ПБ, и в статистиката за външната търговия (СВТ). При сравнението на двата набора от данни следва да се вземат предвид разликите в методологията между статистиката на ПБ и СВТ. Те се състоят основно в това, че при ПБ се изисква смяна на собствеността, за да се отчете дадена операция, докато при СВТ се отчита физическото преминаване на стоки през граница, и в различните методи за оценка[11]. Пример за тази разлика е начинът, по който се третира немонетарното злато, чиято собственост се сменя, без то да се транспортира физически до държавата на новия собственик. То не се включва в СВТ, но е част от ПБ. Цялостната съгласуваност между данните в СВТ и тези в ПБ може лесно да се оцени, като се разгледа динамичният ред за разликите между стойностите на кредитите/износа и дебитите/вноса, налични и в двете статистически рамки, както е показано на графика 3 за агрегата за ЕС27. От първото тримесечие на 2006 г. нататък съгласуваността между данните за стоките в ПБ и СВТ определено се е подобрила и се е стабилизирала на сравнително ниски нива. Графика 3: Стоки — разлика между СВТ и ПБ, ЕС27, партньор „извън ЕС27“ 10. Заключения С влизането в сила на Регламент (ЕО) № 184/2005 се засили хармонизирането на статистиката на платежния баланс в целия ЕС и се повиши наличието на данни, които са на разположение на ползвателите. В настоящия работен документ е показано, че като цяло данните, изисквани от Евростат в съответствие с Регламент (ЕО) № 184/2005, се отчитат своевременно от всички държави членки. Количеството данни за ПБ, с което крайните ползватели вече разполагат, е много по-голямо от това, което бе възможно да се получи в края на 90-те години на 20 век — сега са налични по-подробни данни за операциите и географските разбивки, подобриха се честотата и актуалността на данните и бяха създадени по-дълги динамични редове за целите на икономическия анализ. По-широко се използва изготвянето на оценки, но качеството на крайния продукт се контролира много стриктно. Отчетите за качеството дават възможност редовно да се следят устойчивостта и съгласуваността на тези данни. Вследствие на финансовата криза данните както за ПБ, така и за МИП са обект на нарастващо внимание от страна на ползвателите. Евростат и изготвящите националната статистика полагат всички възможни усилия, за да гарантират, че данните за ПБ и МИП отговарят изцяло на потребностите на широкия кръг ползватели. Следващата процедура за оценка на качеството на статистическите данни за платежния баланс ще започне през януари 2013 г. [1] Вж. „Наръчник на ЕСС за отчетите за качеството“, работен документ на Евростат, 2009 г. Вж. също „Стандарт на ЕСС за отчетите за качеството“, работен документ на Евростат, 2009 г. [2] Вж. „Наръчник на ЕСС за отчетите за качеството“, Евростат, 2009 г., стр. 65. [3] Вж. http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf [4] Вж. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026 [5] С Регламент (ЕО) № 2560/2001 относно трансграничните плащания в евро всички операции под прага от 12 500 EUR се освобождават от задължението да бъдат декларирани за нуждите на статистиката. При изменението на Регламент (ЕО) № 2560/2001 прагът е вдигнат на 50 000 EUR (Регламент (ЕО) № 924/2009, член 5, параграф 1). [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard [7] Вж. Регламент (ЕС) № 555/2012 на Комисията от 22 юни 2012 г., http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:166:0022:0066:EN:PDF [8] Това би означавало да се направи ясно разграничение между операциите въз основа на това дали: а) самата услуга се предоставя през граница (така нареченият „1-ви начин“); б) потребителят пресича границата (така нареченият „2-ри начин“); в) доставчикът на услугата пресича границата (така нареченият „4-ти начин“). Вж. Наръчника за статистиката на международната търговия с услуги, 2010 г., глава V. [9] Навременността се оценява като „добра“, ако данните винаги са предавани в рамките на крайния срок или преди него, „приемлива“ — ако средното закъснение не превишава пет дни, и „лоша“ в останалите случаи. [10] За ПЧИ (както за потоците, така и за наличностите) се изпращат две отделни искания за данни, като всяко има различен краен срок – едното 9 месеца, а другото 21 месеца след края на отчетния период. [11] Вносът/дебитите се оценяват на база франко борд (f.o.b.) в ПБ, а в СВТ – на база стойност, застраховка и навло (c.i.f.).