1.Въведение

В Плана за действие на ЕС относно трафика на огнестрелни оръжия за периода 2020—2025 г.приет през юли 2020 г., пълното прилагане на Директивата за огнестрелните оръжия е очертано като основен приоритет и това бе потвърдено от Програмата за борба с тероризма от декември 2020 г..

В настоящия доклад е представена оценка на прилагането на Директива 91/477/ЕИО на Съвета от 18 юни 1991 г. относно контрола на придобиването и притежаването на оръжие (наричана по-нататък „Директивата за огнестрелните оръжия“), както се изисква съгласно член 17 от посочената директива след последното ѝ изменение през 2017 г. Междувременно Директивата за огнестрелните оръжия и последващите ѝ изменения бяха заменени и отменени и кодифицирани в Директива (ЕС) 2021/555 на Европейския парламент и на Съвета от 24 март 2021 г. За по-голяма яснота, освен ако е посочено друго, номерирането на членовете, посочени в доклада, съответства на номерата в Директива (ЕС) 2021/555, която понастоящем е в сила.

Съгласно член 17 (сега 24) в доклада трябва да се разгледат по-специално категориите огнестрелни оръжия и въпросите, свързани с прилагането на системата за европейския паспорт за огнестрелно оръжие, поставянето на маркировка и последиците от новите технологии, като триизмерния печат, използването на QR код и използването на радиочестотна идентификация (RFID). Както беше обявено в Стратегията на ЕС за борба с организираната престъпност за периода 2021—2025 г., в настоящия доклад се набелязват и първоначалните средства за подобряване на правната уредба. При изготвянето на настоящия доклад Комисията разчиташе предимно на мерките за транспониране, нотифицирани от държавите членки, както и на публично достъпна информация.

Освен това през ноември 2019 г. Комисията разпрати на държавите членки подробен въпросник, засягащ темите, посочени в член 17 (сега 24), като получи отговори от 19 държави членки. На 18 декември 2019 г. по време на заседанието на Комитета по огнестрелните оръжия Комисията представи резюме на тези отговори и въз основа на тях проведе предварителни дискусии в Комитета.

Освен това Комисията дава активен принос за приоритета за огнестрелните оръжия на Европейската мултидисциплинарна платформа за борба с криминални заплахи (EMPACT, наричана по-нататък „платформата за борба с огнестрелните оръжия“) и за Европейската група на експертите по огнестрелни оръжия, която помогна за установяването на настоящите и потенциалните заплахи, свързани с огнестрелните оръжия, и въздействието по отношение на престъпната дейност.

Поради значителни закъснения при транспонирането на национално равнище обаче Комисията не успя да извърши пълна оценка на съответствието на националните закони и практики.

През юли 2020 г. Службата на ООН по наркотиците и престъпността публикува тематичен документ, озаглавен „Незаконен трафик на огнестрелни оръжия, техни части, компоненти и боеприпаси от и в рамките на Европейския съюз“ (Illicit Trafficking in Firearms, their Parts, Components and Ammunition to, from and across the European Union), в който са представени важни съображения и препоръки във връзка с политиката относно настоящите заплахи и пропуски в законодателството по отношение на контрола на огнестрелните оръжия в световен мащаб.

2.Прилагане на Директивата за огнестрелните оръжия

С Директивата за огнестрелните оръжия се уреждат придобиването, притежаването и обменът с цел търговия в рамките на ЕС на огнестрелни оръжия за гражданска употреба (например огнестрелни оръжия, използвани за спортна стрелба и лов). С нея се определят общи минимални стандарти, които всички държави членки трябва да транспонират в своите национални закони относно оръжията; нейната цел е да се постигне баланс между целите на вътрешния пазар (т.е. трансгранично движение на огнестрелни оръжия) и целите в рамките на политиката за сигурност (т.е. високо равнище на сигурност и защита срещу престъпни действия и незаконен трафик) в рамките на ЕС. С директивата се надграждат достиженията на правото от Шенген, тъй като тя е част от общия набор от правила на ЕС, които позволяват свободното движение на хора.

Директивата беше преразгледана през 2005 г. след влизането в сила на Протокола на ООН срещу незаконното производство на огнестрелни оръжия (Протокола за огнестрелните оръжия) и след това през 2017 г. в периода след терористичните актове от 2015 г.

Илюстративно представяне на Директивата за огнестрелните оръжия

2.1.Задачи на Комисията

Съгласно Директивата за огнестрелните оръжия от Комисията се изисква да приема както актове за изпълнение, така и делегирани актове. Поради това след влизането ѝ в сила Комисията прие следните актове:

1.на 5 март 2018 г (съгласно член 15, параграф 2) — Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/337 за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2015/2403 за определяне на общи насоки относно стандартите и методите за дезактивиране с цел осигуряване на гаранции, че дезактивираните огнестрелни оръжия са приведени в състояние на необратима нефункционалност;

2.на 16 януари 2019 г. (съгласно член 4, параграф 3) — Директива за изпълнение (ЕС) 2019/68 за определяне на технически спецификации за маркировката на огнестрелните оръжия и техните основни компоненти съгласно Директива 91/477/ЕИО на Съвета относно контрола на придобиването и притежаването на оръжие (вж. раздел 5.4.2);