[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 9.6.2008 г.

COM(2008) 340 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

относно краткосрочната статистика съгласно изискванията на Регламент (ЕО) № 1165/98 на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г.

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

относно краткосрочната статистика съгласно изискванията на Регламент (ЕО) № 1165/98 на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г.

Регламент 1158/2005 на Европейския Парламент и на Съвета относно краткосрочната статистика за изменение на Регламент 1165/98 въвежда в член 14 текста, че „в срок до 11 август 2008 г. и след това на всеки три години Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета отчет по статистиката, съставен в съответствие с настоящия регламент, който в частност се отнася до нейната приложимост и качество и преразглеждането на показателите. В отчета освен това се обръща по-специално внимание на стойността на статистическата система и бремето върху предприятията, произтичащи от настоящия регламент спрямо ползите от него. В него се отчита най-добрата практика за намаляване на бремето върху предприятията и се посочват пътища за намаляване на бремето и разходите.“

Основните заключения на този доклад могат да бъдат обобщени, както следва: първият раздел припомня, че статистиката, съставена съгласно настоящия регламент, е ключовата краткосрочна икономическа статистика, която е от първостепенно значение за провеждането на европейската икономическа и парична политика. Нейната наличност, покритие, съпоставимост и графици се увеличиха съществено в резултат на регламента; амбициозните цели, поставени в плана за действие на Икономическия и паричен съюз (ИПС) през 2002 г., бяха постигнати. Вторият и третият раздел показват, че качеството на показателите като цяло е добро за целите, за които те са предназначени, и преразглежданията се правят в разумни граници. В заключение, последният раздел показва, че разходите за тази статистика и бремето върху предприятията са умерени и описва най-добрите практики, които се прилагат за минимизиране на бремето. За да бъде спазен член 14, Комисията (Евростат) създаде работна група от националните статистически служби със задачата да разработи средство за измерване на бремето върху предприятията и разходите за статистическата система, произтичащи от Регламента относно краткосрочната статистика. Това средство беше разработено в съответствие с модела на нетните разходи на Европейския съюз и в сътрудничество с държавите-членки и се отнася до ангажимента на Общността за намаляване на бремето[1].

През 2007 г. работната група изготви проект на текст за оценка на ползите от Регламента относно краткосрочната статистика, обхващащ няколко компонента, свързани с икономиката на Европейския съюз и еврозоната: нарастващият обем на статистическата информация, навременността, обхвата на статистиката, качеството на статистиката, преразглеждането на статистиката, точността на статистиката, възможността за сравнение например със САЩ и Япония. Текстът беше представен на основните потребители на краткосрочната статистика на европейско и на държавно равнище през пролетта на 2007 г.

Проектът на доклада беше обсъден и договорен в широк контекст с експертите от Работната група по краткосрочна статистика и на Статистическия програмен комитет.

Раздел 1: Уместност на краткосрочната статистика и ползите, произтичащи от регламента относно краткосрочната статистика

Регламентът относно европейската краткосрочна статистика (КС-Р) (приет през 1998 г. и съществено изменен през 2005 г.[2]) въведе общ набор от показатели и дефиниции за държавите-членки на Европейския съюз, за да анализират по-добре икономическия цикъл на равнище ЕС и на национално равнище, отчасти като предварително условие за установяването на еврозоната с нейната обща парична политика. Статистическите изисквания за формулирането и следенето на паричната политика на еврозоната са изразявани многократно от ЕЦБ и Комисията[3]. Европейската централна банка (ЕЦБ), националните централни банки, а също и Комисията и националните правителства в Европейския съюз имат високи потребителски нужди по отношение на краткосрочната статистика. Успешното прилагане на КС-Р е от основно значение при предоставянето на висококачествени краткосрочни икономически показатели за цялата еврозона. Структурираните изисквания на регламента относно краткосрочната статистика позволиха на Евростат систематично да съставя европейски агрегирани данни.

През ноември 2002 г. Комисията представи на Европейския парламент и на Съвета подробен доклад относно статистиката на еврозоната в подкрепа на разработването на Основните европейски икономически показатели (ОЕИП) и тяхното пълно прилагане. ОЕИП обхващат списък от деветнадесет макроикономически показателя в рамките на годината за еврозоната и Европейския съюз, за които бяха определени предизвикателни цели за подобрение. КС предоставя осем[4] от деветнадесетте ОЕИП (вж. таблица 1). Не само седемте налични Основни европейски икономически показатели (ОЕИП), а всички 39 показатели[5], които се следят посредством КС-Р, предоставят своевременно точна и обобщена картина на икономиката на Европейския съюз и на еврозоната.

Показателите на КС представляват 40 % от всички редовни информационни издания на Евростат и систематично са сред най-често проверяваните на страницата в интернет. Евростат има 60 месечни информационни издания в годината относно краткосрочните показатели (индекс на индустриалното производство, индекс на индустриалните производствени цени, индекс на индустриалните нови поръчки, производство в строителството, индекс на оборота в търговията на дребно).

Нарастващ обем на статистическата информация за икономиката на Европейския съюз и еврозоната

Подобреното предоставяне на данни позволява значително увеличение на използването на КС за икономически анализ. Докато през 1999 г., стартирането на третия етап от ИПС, индустриалното производство беше единственият редовно наличен месечен показател на европейската КС, през 2007 г. интензивно се използват различни месечни и тримесечни показатели за произведената продукция, търсенето, цените, възнагражденията и заетостта, за индустрията, строителството, търговията на дребно и услугите на пазара. Данните се използват за текущ икономически анализ на нивото на Европейския съюз и на еврозоната, за анализ на страните и съпоставяне на страните, за прогнози, икономически проучвания и за решения относно икономическата и паричната политика. За потребителите на икономическите анализи и политика данните от КС предоставят уникална база, като допълват други статистически източници като тримесечните национални отчети или качествените проучвания (на мнението). На последно място, наборът от данни на КС неотдавна беше разширен до сферата на услугите. Той спомага за удовлетворяването на важни нужди на политиката, като значението на услугите в икономиката продължава да расте, но ползите от това прилагане ще бъдат почувствани напълно едва през 2009 г. поради дерогации, въведени с регламента за изменение от 2005 г. (вж. бележка под линия 4).

Обемът на данните също се увеличи значително поради неотдавна присъединилите се държави-членки и изпращането на повече данни от държавите-членки на ЕС15. При изпращането на данни от 31 държави (27 държави-членки, Турция и Хърватия, Норвегия и Швейцария) броят на статистическите редове сега е четири пъти по-голям отколкото преди 5 години.

Навременност на статистиката за икономиката на Европейския съюз и еврозоната

За да бъдат удовлетворени по-големите нужди от навременни данни и анализ на европейския Икономически и паричен съюз, КС-Р от 1998 г. въведе крайни срокове за изпращане. Регламентът за изменение от 2005 г. впоследствие въведе значително по-кратки крайни срокове. Както показва таблица 1, новите крайни срокове са почти систематично в съответствие с „целевите крайни срокове на ЕС“, определени в Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно статистиката на еврозоната (COM(2002)661). Навременността на КС се подобри през последните години и беше постигната посредством систематично и постепенно разработване в държавите-членки, за да се поддържа високо ниво на качество да данните. Въпреки това някои публикации на показатели на Европейския съюз все още изостават от датите за разпространение за САЩ и Япония.

Регламентът за изменение от 2005 г. въведе някои европейски програми за подбор, които са изключително подходящи за първоначални и навременни приблизителни оценки на европейско равнище и следователно отговарят на основните изисквания на потребителите, като същевременно минимизират разходите и бремето за всяка държава-членка.

Таблица 1 : Навременност, изразена в дни след референтния период за основните европейски икономически показатели във връзка с краткосрочната статистика

Списък на ОЕИП за бизнес показатели | Периодичност | през 2002 г. | Цел за 2008 г. | Текущо предоставяне[6] (към май 2007 г.) |

3.1. Индекс на индустриалното производство | Месечна | 48 | 40 | 40 |

3.2. Индекс на индустриалните производствени цени за вътрешните пазари | Месечна | 35 | 35 | 33 |

3.3. Индекс на индустриалните нови поръчки | Месечна | Не съществува | 40/50 | 50 |

3.4. Индекс на индустриалната вносна цена | Месечна | Не съществува | 45 | 45 (планирано за 2007 г.) |

3.5. Производство в строителството | Месечна | 75 и тримесечно | 45 | 45 (от януари 2007 г.) |

3.6. Индекс на оборота за търговията на дребно и ремонтните услуги | Месечна | 60 | 30 | 30 първа приблизителна оценка / 60 в подробности |

3.7. Индекс на оборота за „Други услуги“ | Тримесечна | Частично | 60 | 60 |

3.8. Индекс на производствените цени за услугите | Тримесечна | Не съществува | 60(*) | 90 частични данни през 2008 г. |

(*) Първоначалната цел беше изменена с регламента от 2005 г., който определя задължителен краен срок за изпращане на производствените цени за услугите от 90 дни.

Обхват и качество на статистиката за икономиката на Европейския съюз и еврозоната

Европейските данни са достъпни по-рано. В същото време покритието на страните в момента на тяхната първа публикация се е подобрил. Това е важна качествена характеристика, тъй като тя намалява риска от последващи преразглеждания на първите публикации. Много потребители оцениха постигнатата навременност като добра и препоръчаха да не се предприема допълнително ускоряване в ущърб на точността: стабилните първи приблизителни оценки предоставят повече ползи на потребителите от бързите, но по-нестабилни резултати.

Програмата MEETS[7] може да помогне на държавите-членки и на Комисията (Евростат) при определянето на нови нужди във връзка с обхвата на КС-Р.

Качеството на краткосрочната статистика като цяло беше оценено от потребителите като добро или задоволително. Краткосрочната статистика се оценява като безпристрастна и точна.

Преразглеждане на статистиката за икономиката на Европейския съюз и еврозоната

Преразглежданията на КС като цяло биват ограничени, по-специално на равнището на еврозоната и на ЕС; въпреки това за някои от показателите (например оборота на търговията на дребно) е необходима допълнителна работа, за да се подобри надеждността на първите приблизителни оценки.

Националните и европейските потребители оцениха размера на преразглежданията като приемлив, като наблегнаха на това, че размерът може да не е най-важният фактор в сравнение с честотата на преразглежданията и не трябва да е резултат от ускоряване на процедурите по събирането на данни и процесите на оценяване.

Точност на статистиката за икономиката на Европейския съюз и еврозоната

Както повечето държави-членки на ЕС, Евростат създаде предварителен календар за публикуването на много от показателите, което е важно за потребителите на данните. Спазват се датите на публикуване, които са предварително обявени за цялата година на страницата на Евростат в интернет. Точността на КС се оценява единодушно като оптимална, много добра или задоволителна. Спазването на предварителния календар за публикуването е много важно по отношение на интегритета на статистическите практики.

Съпоставка между икономиката на Европейския съюз и еврозоната и например тези на САЩ и Япония.

Регламентът на Съвета, последвалият регламент на Комисията относно дефинициите и методологичните насоки се прилагат от държавите, които изпращат данни за КС. Тази регулаторна и методологична рамка (включително общите средства като класификациите, хармонизираните методи за корекция за отстраняване на календарните и сезонните ефекти) гарантира добра съпоставимост между националните данни, както и европейски агрегирани данни с добро качество.

Въпреки това процедурите, свързани със съставянето и методологичния избор, не е задължително да са 100 % еднакви в различните страни, за да се даде възможност на страните да използват максимално данните, с които разполагат. Като използват най-рентабилния начин, държавите могат да прилагат различни методи на събиране на данни (изследвания, използване на административни източници) и различни изчислителни методи за данните.

Съответствието по отношение на дефинициите, методите и качеството между икономиките на ЕС и еврозоната и други основни икономики е много добро и позволява по-добър икономически анализ. Евростат работи в тясно сътрудничество с Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) и други международни институции, за да осигури съпоставима методология и данни, и използването на общи инструменти.

При съпоставянето на навременността на някои статистически данни, тези от САЩ и Япония продължават да бъдат по-бързи от европейските данни (споменават се заетостта, работната сила и възнагражденията). Въпреки това трябва да се гарантира правилен баланс между качеството и навременността на представяните данни.

Раздел 2: Качество на данните

Пет принципа от Правилника на европейската статистика, приет през 2005 г., се отнасят до качеството на статистическите резултати: уместност, прецизност и надеждност, навременност и точност[8], съгласуваност и съпоставимост[9], достъпност и яснота.

Посредством консултациите с национални и европейски потребители през пролетта на 2007 г. уместността на данните на краткосрочната статистика беше оценена като добра от потребителите: краткосрочната статистика отговаря на техните потребности (вж. раздел 1). Повечето показатели на КС са на разположение в продължение на повече от 10 години на европейско равнище, което дава възможност за анализ на търговския цикъл. Спазването от страна на държавите-членки на надеждността, навременността, съгласуваността и съпоставимостта се проверява от Евростат на всеки шест месеца и показва трайно подобрение: средният резултат за 27-те държави-членки на Европейския съюз беше 9,0 (от максимален 10) към 1 април 2007 г., 8,5 (1 април 2005 г.) и 6,6 (1 януари 2004 г.). Повечето държави-членки се доближават до пълното съответствие с КС-Р.

Прецизността на статистическите резултати се разглежда на национално равнище и на равнището на Общността чрез елиминиране на колкото е възможно повече неизвадкови грешки (системни грешки поради дефинициите, грешки при обработването, грешки при измерванията, грешки при покритието), чрез изчисляване на грешките при подбора и проучване и анализиране на преразглежданията (вж. раздел 3 относно преразглежданията). По-подробна техническа информация се предоставя в публикации за индекса на индустриалното производство, индекса на оборота на търговията на дребно и индекса на вътрешните производствени цени.

Всички данни на краткосрочната статистика са достъпни на страницата на Евростат в интернет. От 2006 г. специален раздел на страницата на Евростат в интернет се отнася до краткосрочната търговска статистика[10], като предоставя последните публикации, достъп до данни, обща информация (правна и методологична) и отговори на често задавани въпроси. Всеки месец информационните издания относно краткосрочната статистика са сред първите 10 изтегляни и проверявани на страницата на Евростат в интернет. Яснотата се гарантира с изчерпателен и съгласуван набор от метаданни, таблици и графики, свързани с публикуваните статистически редове. Метаданните са обществено достъпни. През 2000 г. Евростат създаде база данни, която се нарича „източници и методи на КС“, като събира метаинформация от всички държави-членки и всички показатели. Източниците и методите на КС (последно актуализирани през 2007 г.) предоставят информация относно покритието, периодичността, навременността, публикуването, правната основа и правилата за конфиденциалност, качеството и методологията.

Раздел 3: преразглеждания

Преразглежданията на КС като цяло биват ограничени, по-специално на равнището на еврозоната и на ЕС; въпреки това за някои от показателите е необходимо да бъде извършена допълнителна работа, за да се подобри надеждността на първите приблизителни оценки. Група експерти от ОИСР, ЕЦБ, Евростат и държавите-членки работи в рамките на работна група, за да унифицира политиките за преразглеждане между различните показатели и страни.

В краткосрочната статистика съществуват различни източници на преразглеждане. Показателите на КС се основават предимно на данни от изследвания. Следователно един източник на преразглеждане на национално равнище са закъснелите отговори на изследвания от някои дружества. Първите приблизителни оценки могат да бъдат получени посредством методи за преценка или статистически методи и може да се наложи да бъдат преразгледани, когато са налице повече данни или в резултат на сравнителни анализи.

Втори източник на преразглеждане са методологичните промени (промените в статистическите методи, промени в понятията, дефинициите или класификациите), които могат да бъдат под много различни форми: източниците на данни са подобрени (разработено е ново изследване или административни данни), приложени са някои съществуващи практики, произтичащи от европейските или международните изисквания.

Трети източник на преразглеждане са статистическите корекции, направени на национално и на европейско равнище, за да се отчете сезонността и календарните ефекти, които влияят на временните редове.

В заключение, преразглеждания могат евентуално да се наложат поради инциденти като грешки в изходните данни или изчислителните процеси.

В Таблица 2 са представени размерите на преразглежданията като норми на растежа между първия публикуван индекс и втората публикация (след един месец) за европейските агрегирани данни на петте показателя, които подлежат на нови публикации. От тези пет показателя индустриалните нови поръчки и производството в строителството се характеризират с най-голямото преразглеждане, измерено като средно за период от две години на абсолютното преразглеждане. Индексът на индустриалните вътрешни производствени цени се отличава с най-малко преразглеждане.

Таблица 2 : Размер на преразглеждането за пет краткосрочни показателя — на равнището на ЕС

Средна абсолютна стойност на преразглеждането[11] | Средна по-късна норма на растеж | Средно преразглеждане | Относителна средна абсолютна стойност на преразглеждането[12] |

Индустриално производство СК[13] | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,18 |

Индустриални нови поръчки СК | 0,4 | 0,8 | 0,2 | 0,23 |

Индустриални вътрешни производствени цени | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,27 |

Производство в строителството СК[14] | 0,2 | 0,4 | –0,2 | 0,43 |

Дефлиран оборот на търговията на дребно СК | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 0,27 |

Политиката за преразглеждането може да зависи от източника. Например в някои държави показателят за използвания труд (брой заети лица) произтича от изследването на работната сила, което се основава на домакинствата, и приблизителните оценки по принцип не се преразглеждат.

В индустриалния сектор индексът на производствените цени често не се преразглежда. Производственият индекс е показател с най-голям период от време между първата публикувана приблизителна оценка и окончателните данни: от 3 месеца до 2 или 3 години поради сравнителни анализи със структурни данни или данни от националните сметки.

В сектора на търговията на дребно и на услугите показателят за заетостта подлежи в по-голяма степен на дълъг период на преразглеждане в сравнение с оборота. В някои страни краткосрочните показатели за заетостта въз основа на данни от търговски изследвания се финализират от 14 месеца до 2—3 години след референтното тримесечие, за да се постигне съответствие със структурните данни.

Поради това политиките за преразглеждането са различни за различните краткосрочни показатели и за различните страни. Въпреки това прилагането на КС-Р, и по-специално на неговото изменение от 2005 г., чрез определяне на взискателни срокове за изпращането от страна на държавите-членки е накарало държавите-членки да подобрят целия процес на събиране на краткосрочни статистически данни и да минимизират преразглежданията.

Раздел 4: Разходи и бреме; най-добри практики за намаляване на бремето върху предприятията

Разходи и тежест

През 2005 г. беше създадена работна група от специалисти по краткосрочна статистика за разработване на средство за измерване на статистическата тежест[15] върху предприятията и на разходите за статистическата система, произтичащи от КС-Р в съответствие с обща европейска методология. Инструментът беше разработен в съответствие с модела на нетните разходи на ЕС. Въпреки това мерките се изразяват единствено в изработени часове за една година и не се превръщат в EUR.

Мярката за бремето се определя като времето, което е необходимо на предприятието да състави всички данни, за да отговори на статистическото запитване. Мярката за разходите се определя като времето, което е необходимо на компетентния национален статистически орган за всички дейности, за да спази КС-Р.

Мерките бяха финализирани през първото тримесечие на 2007 г. Въз основа на данните от двадесет и шест страни се получава добра цялостна картина за Европейския съюз.

През една типична година приблизително 930 000 европейски предприятия отговориха на статистическо проучване, свързано с 39-те краткосрочни статистически показатели. Всяко от отговорилите предприятия е прекарало средно по 4 часа и 20 минути за една година (21 мин. за един месец), за да попълни статистическото изследване във връзка с КС-Р и 39-те показателя. Отговорилите са предимно по-големи предприятия, тъй като малките и средните предприятия по принцип са освободени (вж. раздел 4.2). Общо (за 39-те показателя за една година на събиране на данни и изчисления) разходите за статистическата система са приблизително със същия размер като бремето върху предприятията. Поради преобладаването на индустриалния сектор (21 показатели от 39) в самия КС-Р и в системата за събиране на данни броят на предприятията, които участват в съставянето на индустриалните данни, представлява 44 % от общия брой (съответно 38 % в сектора на търговията на дребно и услугите и 18 % в строителния сектор).

Месечните показатели имат значителен принос (80 %) за общите статистически разходи и бреме, но в същото време предоставят големи ползи за потребителите: месечните показатели се издават, за да се гарантира навременен икономически анализ.

Трябва да се наблегне на това, че описаните по-горе разходи са общите разходи за съставянето на тази статистика, а не допълнителните разходи за съществуването на регламента на ЕС. КС-Р влезе в сила през 1998 г., когато много видове краткосрочна статистика вече бяха приложени в държавите-членки на ЕС. Освен това повече от две трети от краткосрочните показатели, които се покриват от КС-Р, са входящи данни за други регламенти на ЕС (националните сметки, индексът на разходите за труд) или резултат от други регламенти на ЕС (изследването на работната сила).

Най-добри практики за намаляване на бремето

Чрез изпълняването на изискванията за КС държавите-членки се стремят да минимизират статистическото бреме върху предприятията, като едновременно с това съставят данни със задоволителна навременност и надеждност за икономически анализ. За тази цел в много държави се прилагат различни практики и процедури, а в други държави се разработват такива. Някои примери са представени по-долу.

Приблизително 20 държави въведоха електронно събиране на данни като предложена възможност за предприятията вместо връщане на анкетите чрез изпращане по пощата или по факс. Електронното събиране на данни предоставя гъвкавост на дружествата, така че да отговарят в рамките на определено закъснение с първо валидиране на данните на нивото на дружеството. Някои национални статистически служби (НСС) приложиха интерфейс със стандартен софтуер за отчетите на дружествата, който се използва от много предприятия.

Административните източници на данни са част от входящите данни, които се използват от НСС при съставянето на показателите на КС. Очевидно предимство е това, че няма допълнително статистическо бреме, наложено на дружествата, въпреки че административното бреме се запазва.

Данните за ДДС или други фискални или административни данни са много широко разпространен източник на информация за търговската система. Тяхното използване за статистически цели предполага много предимства, по-специално намаляване на статистическото бреме върху предприятията. Противоположно на това може да има загуба в качеството на данните, ако понятията са прекалено различни от статистическите нужди или се променят във времето. Имало е няколко случая, при които даден административен източник внезапно е изчезвал, като статистиците не са имали друга възможност, освен да направят статистическо изследване.

Когато административни данни се използват за съставяне на показатели за КС, регистърът по ДДС или декларациите допринасят за приблизително 50 %, а регистърът по заетостта допринася за останалата половина. Административните източници на данни се използват по-често за данни за тримесечията, тъй като те по принцип не са толкова навременни като месечните статистически изследвания с определено предназначение.

Често административни източници на данни се използват за допълване на данните от изследване, като предоставят информация относно малките и средните предприятия.

Всички държави-членки избягват бремето върху малките предприятия , като включват прагове или прилагат стратегии на подбор. По отношение на показателите съгласно КС-Р държавите прилагат прагове при събирането на данните за много от показателите — голяма част от малките предприятия поради тази причина се изключват при подбора, който трябва да представлява цялото население и да гарантира много добро покритие на въпросната променлива[16]. Ниски норми на подбор се прилагат основно в дейностите, свързани с търговията на дребно за малки предприятия (по-малко от 10 наети лица), и могат да доведат до по-малка прецизност на окончателните приблизителни оценки. За намаляване на бремето върху малките предприятия могат да се използват някои процедури за приблизителна оценка като прогнозирането на месечен модел въз основа на тримесечно проучване или използването на информация от административни източници (като ДДС).

Технически решения на подбор като ротационни извадки (например 20 % от предприятията се сменят всяка година) се прилагат често от по-големите държави-членки. Размерът на извадките се оптимизира, като се използват модерни статистически процедури за разпределение. Стратегиите за подбора трябва да са свързани с търсенето: понякога към даден национален показател, който се изисква от регламента на ЕС, може да бъдат добавени регионални или местни показатели за удовлетворяване на нуждите на националните потребители, което да породи нуждата от много по-голяма извадка.

На координирането на изследванията между показателите на КС, както и между тях и други изследвания, се отдава важна роля в националните статистически служби за намаляване на припокриването на статистическите данни и съответно на бремето върху дружествата, като не се задават едни и същи въпроси няколко пъти.

Някои национални статистически служби експериментираха успешно с „единствен пункт за въвеждане на данни“, по-специално за големите дружества: програмата за представяне на големи предприятия . Тази всеобхватна стратегия създава много добри дългосрочни взаимодействия между предприятията и статистическите служби, рационализира изискванията за данните на статистическата служба и създава условия за справяне с бремето върху респондентите.

Самият КС-Р позволява съществено намаление на бремето чрез въвеждане на понятието Европейски програми за подбор за някои променливи. За тези случаи държавите имат възможност да съставят данни изключително за индустриите или продуктите, които са от изключително значение и имат значителен принос за агрегираните данни на европейско равнище. Регламентът за изменение от 2005 г. въведе също и прагове за малките държави-членки . И двата метода намаляват бремето върху предприятията, като все пак позволяват на Комисията (Евростат) да изчислява надеждни агрегирани данни за ЕС.

Други европейски инициативи включват методологични насоки или специфични семинари за създаване на синергия в европейската статистическа общност и за насърчаване на обмена на най-добри практики и дискусии. В рамките на регламента за изменение от 2005 г. Евростат предостави, в сътрудничество с ОИСР, методологични насоки за прилагане на индексите на производствените цени на услугите и организира няколко семинара относно специфични дейности по обслужването.

Приложение: списък на показателите на краткосрочната статистика (ОЕИП в тъмен шрифт)

Сектор | Показател | Периодичност M: Месечна Т: Тримесечна | Краен срок съгласно регламента[17] |

Индустрия | Производство | M | 1 месец и 10 дни |

оборот, вътрешен оборот, външен оборот (в еврозоната — извън еврозоната) | M | 2 месеца |

получени нови поръчки, вътрешни нови поръчки, външни нови поръчки (в еврозоната — извън еврозоната) | M | 1 месец и 20 дни |

брой заети лица | Т | 2 месеца |

отработени часове | Т | 3 месеца |

брутни надници и заплати | Т | 3 месеца |

производствени цени, вътрешни производствени цени, външни производствени цени (в еврозоната — извън еврозоната) | M | 1 месец и 5 дни |

вносни цени (в еврозоната – извън еврозоната) | M | 1 месец и 15 дни |

Строителство | Производство, производство в строителството, производство в гражданското строителство | M / Т[18] |

брой заети лица | Т | 2 месеца |

отработени часове | Т | 3 месеца |

брутни надници и заплати | Т | 3 месеца |

строителни разходи, материални разходи, трудови разходи | Т | 3 месеца |

разрешения за строителство: брой жилища; разрешения за строеж: кв.м. полезна площ | Т | 3 месеца |

Търговия на дребно | Оборот | M | 1 месец[19] / 2 месеца |

брой заети лица | Т | 2 месеца |

дефлиран оборот | M | 1 месец / 2 месеца |

Други услуги | Оборот | Т | 2 месеца |

брой заети лица | Т | 2 месеца |

производствени цени | Т | 3 месеца |

[1] COM(2005) 97 „По-добро регулиране за растеж и заетост в Европейския съюз“.

[2] Регламент (ЕО) № 1165/98 на Съвета относно краткосрочната статистика.

[3] Например „Статистически изисквания на Европейската централна банка в областта на Общата икономическа статистика“, ЕЦБ, август 2000 г.

[4] Показатели за производствените цени на услугите все още не са налични на европейско равнище поради продължителната дерогация, поискана от повечето държави-членки до август 2008 г.

[5] Списъкът в приложението.

[6] Измененият през 2005 г. регламент отпусна допълнително закъснение от 15 дни за по-малките държави-членки.

[7] Програмата за модернизиране на европейската статистика за предприятията и търговията ( M odernisation of E uropean E nterprise and T rade S tatistics) е шестгодишна програма (2008—2013 г.). Нейната първа цел е да се разработи целеви набор от показатели и да се направи преглед на приоритетите.

[8] Вж. 1.2 и 1.5

[9] Вж. 1.6

[10] В темата „Индустрия, търговия и услуги“

[11] Преразглеждането е разликата между първия публикуван индекс и втората приблизителна оценка след един месец. Данните покриват периода от ноември 2005 г. до май 2007 г. Например нормата на растеж на индустриалното производство за месец февруари 2007 г. за еврозоната в сравнение с януари 2007 г. беше оценена приблизително на 0,6 в първата публикация. След един месец стойността на нормата на растежа беше оценена приблизително на 0,5, което съответства на преразглеждане от –0,1 и абсолютна стойност на преразглеждане от 0,1 към нормата на растежа.

[12] Относителната средна абсолютна стойност на преразглеждането е съотношението между сумата на абсолютните стойности на преразглеждането и сумата на абсолютните стойности на по-късните приблизителни оценки.

[13] СК означава сезонно коригирано; Брутно съответства на брутни данни.

[14] Индексът на производството в строителството е месечен от ноември 2006 г. Преразглежданията се изчисляват за тримесечни данни от 1-ото тримесечие на 2005 г. до 3-ото тримесечие на 2006 г. и след това за месечни данни от ноември 2006 г. до юни 2007 г.

[15] Оценява се единствено бремето върху предприятията, произтичащо от статистическите изследвания. Когато се използват административни източници за създаване на краткосрочна статистика, бремето не се взема предвид за целите на това начинание, тъй като то така или иначе се понася за административни цели.

[16] В индустриалния сектор могат да се прилагат прагове за изключване на малки предприятия от изследването (много често по-малко от 10 заети лица), но покритието се поддържа на много високо ниво (над 70-80 %). Когато дейностите са по-малко концентрирани, както в строителството, търговията на дребно или ресторантьорството, прагове за пълно изключване не се прилагат. Бремето върху малките предприятия се намалява чрез прилагането на различни норми за подбор в зависимост от оборота или данните за заетостта.

[17] Крайният срок може да бъде до 15 календарни дни по-дълъг за по-малките държави-членки.

[18] Зависи от големината на държавата-членка.

[19] Един месец за агрегираните данни, два месеца за подробните данни.