BG Официален вестник на Европейския съюз C 129/44

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите инициатива за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи“

[COM(2017) 252 final]

и относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета“

[COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)]

(2018/C 129/07)

Докладчик: Erika KOLLER Съдокладчик: Vladimíra DRBALOVÁ

Консултация Сезиране от Комисията: 17.11.2017 г. Сезиране от Съвета на Европейския съюз: 10.5.2017 г. Сезиране от Парламента: 15.5.2017 г. Правно основание Член 153, параграф 1, буква и) и член 153, параграф 2, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз Решение на Пленарната асамблея 8.12.2015 г. Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 8.11.2017 г. Приемане на пленарна сесия 6.12.2017 г. Пленарна сесия № 530 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 182/11/4

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия за увеличаване на участието на пазара на труда на родителите с деца, особено на жените, като им се помогне да постигнат по-добро равновесие между професионалния и личния живот, с което да имат възможност да развият в пълна степен уменията си.

1.2. В допълнение ЕИСК счита, че предложенията в пакета следва да бъдат анализирани допълнително, като се вземе предвид действителното положение във всяка държава членка, както и разходите и организационните усилия на предприятията и най-вече на МСП. Освен това следва да бъдат взети и следните мерки: борба със стереотипите, разпространение на добри практики и изготвяне на национални планове за действие във връзка с равновесието между професионалния и личния живот.

1.3. Политиките за равновесие между професионалния и личния живот в днешно време трябва да предоставят на семействата подходящ избор, като в същото време отчитат потребностите на предприятията. ЕИСК насърчава социалните партньори в цяла Европа да разгледат допълнителни практически решения за насърчаване на равновесието между професионалния и личния живот, които са съобразени с особеностите на техните работни места (1).

1.4. Въпреки че ЕИСК признава, че прилагането на предложенията ще доведе до разходи за държавите членки и за предприятията, Комитетът е убеден, че дългосрочните ползи ще надхвърлят краткосрочното увеличение на разходите. ЕИСК счита, че трябва да се проучат допълнително мерки за оказване на подкрепа на малките и средните предприятия.

1.5. ЕИСК счита, че е важно мъжете и жените да имат индивидуални права на отпуск. Все пак Комитетът признава, че е възможно предприятията и особено МСП да изпитат трудности от организационно естество във връзка с увеличаването на обхвата на правата. Всеки проблем, който може да възникне във връзка с прилагането на тази разпоредба, следва да се разрешава в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори и/или установената практика.

1.6. Становището на ЕИСК е, че пакетът за равновесие между професионалния и личния живот е стъпка в правилната посока, но в бъдеще той следва да бъде подобрен въз основа на подходящи оценки на въздействието.

1.7. ЕИСК подчертава необходимостта от повече инвестиции в качествени и достъпни (включително във финансово отношение) услуги за полагане на грижи и детски заведения за всяко семейство и призовава Комисията да използва специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър, както и фондовете за регионално развитие, с цел да насърчава държавите членки да полагат допълнителни усилия.

1.8. Въпреки че предложението за директива засяга до известна степен данъчните системи, ЕИСК изразява съжаление, че то не е достатъчно амбициозно. Решението на хората дали да навлязат на пазара на труда може да бъде повлияно от начина, по който са устроени данъчните системи. Следва да се обмислят данъчни облекчения, които помагат на работещите родители да продължат да работят.

2. Въведение

2.1. Равенството между жените и мъжете е основна ценност и принцип на Европейския съюз (2). През изминалите шестдесет години ЕС постигна значителен напредък с помощта на поредица от директиви за равенство и борба с дискриминацията, политически програми и инструменти за финансиране с оглед на насърчаването на равенството между половете в Европейския съюз (3). Правната рамка на ЕС за видовете отпуск по семейни причини и гъвкавите схеми на работа е създадена през 90-те години на миналия век и непрекъснато се актуализира, като последната Директива за родителския отпуск е приета през 2010 г. (4) Извън законодателната рамка от значение са също и препоръките, издадени в контекста на европейския семестър (5), финансирането от ЕС и насоките в областта на политиките (6).

2.2. Постигнатият през изминалите десетилетия напредък обаче е в почти пълен застой (7), както се вижда от трайната разлика от 16,3 % в заплащането на жените и мъжете и неравностойната роля и участие на жените на пазара на труда, където 31 % от жените работят на непълно работно време в сравнение с 8,2 % от мъжете, докато общият дял на жените, които участват на пазара на труда, изостава с повече от 12 процентни пункта от този на мъжете (8). В същото време в проучванията се вижда, че разликата в пенсиите на мъжете и жените е 40 %. Всичко това показва необходимостта от допълнителни действия с цел гарантирането на равенството между жените и мъжете във всички области на живота, като се обърне специално внимание на феминизирането на бедността.

2.3. Неравностойното участие на жените на пазара на труда е тясно свързано с неравностойното разпределение на отговорностите за полагане на грижи. За тази разлика също допринася и липсата на подходящи, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за полагане на грижи, които варират от грижи за деца до грижи в местните общности за по-възрастни членове на семейството и за хора с увреждания (9).

2.4. Пречките и бариерите пред равновесието между професионалния и личния живот не само са установени като фактори, които пречат на жените да участват пълноценно на пазара на труда, но освен това оказват въздействие върху демографските тенденции, икономиката и ролята на мъжете на равна нога по отношение на полагането на грижи. Що се отнася до икономическото въздействие, според неотдавнашно проучване на Eurofound (10) икономическата загуба в резултат на разликата в заетостта между половете е оценена в размер на 370 милиарда евро годишно. В някои държави членки повече от 25 % от жените са икономически неактивни поради отговорности за полагане на грижи. Въпреки че в днешно време по икономически причини оставането вкъщи рядко е въпрос на избор, все още в обществото съществуват очаквания въз основа на стереотипните възгледи, че жените са основните лица, полагащи грижи, а мъжете изкарват прехраната за семейството. Фактите сочат, че майките, които остават вкъщи през целия си активен живот или за част от него, ще бъдат по-малко независими икономически, ще имат по-малко възможности за професионална кариера и е по-вероятно да изпаднат в бедност в напреднала възраст. Политиките за равновесие между професионалния и личния живот представляват инструменти, които ще позволят на жените и мъжете да вземат решения при равноправни условия. ЕИСК подчертава, че разпоредбите относно времето за почивка на работниците и равновесието между професионалния и личния живот при необходимост следва да вземат предвид един общ почивен ден седмично, признат от традицията и обичаите на държавата или региона, както и да зачитат съответните (секторни) колективни трудови договори и установени практики на местно и фирмено равнище.

2.5. През август 2015 г. Европейската комисия обяви в пътна карта своята инициатива „Ново начало за справяне с предизвикателството, свързано с равновесието между професионалния и личния живот, пред което са изправени работещите семейства“ (11). През ноември 2015 г. съгласно член 154, параграф 2 от ДФЕС Комисията започна двуетапна консултация (12) с европейските социални партньори, за да получи техните възгледи относно инициативата. Социалните партньори не започнаха преговори. Докато европейските работодатели считат настоящата правна рамка на ЕС за достатъчна, европейските синдикални организации настояват за по-строга законодателна рамка. Комисията започна и обществена консултация, чрез която се установи, че 60 % от анкетираните желаят законодателна рамка на ЕС относно равновесието между професионалния и личния живот. На 26 април 2017 г. Комисията приема предложение за европейски стълб на социалните права, което включва предложение за директива в подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, както и редица незаконодателни предложения.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от активни политики, които целят насърчаването на споделена отговорност между мъжете и жените за грижите за децата. В проучванията е установено, че споделянето на отговорностите за полагане на грижи с мъжете е от полза както за семействата, така и за европейската икономика и конкурентоспособност. По-голямото участие на жените на пазара на труда също ще подобри достъпа на предприятията до квалифицирана работна сила и таланти, което ще допринесе за реализиране на пълния потенциал на жените в момент, когато работната сила на ЕС намалява, населението застарява, а демографската крива остава сериозно предизвикателство за публичните финанси. Политиките трябва да акцентират и върху създаването на стимули за работодателите, за да увеличат предлагането на работна ръка, предоставянето на подкрепа за отглеждането на деца и различните видове отпуск и гъвкавите схеми на работа.

3.2. ЕИСК желае да изведе на преден план основната роля, която Комисията и държавите членки (посредством консултации със социалните партньори и по-широкото гражданско общество) трябва да изпълняват за преодоляване на стереотипите (включително с помощта на образованието и кампаниите за повишаване на осведомеността), намаляване на сегрегацията на пазара на труда и предоставяне на възможности за придобиване на актуализирани и подобрени умения, които да отговарят на бъдещите потребности на пазара на труда.

3.3. ЕИСК приветства пакета от мерки на Комисията за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, тъй като в него се предлага по-равностойно споделяне на задачите като начин за отстраняване на по-значителните структурни пречки пред осигуряването на заетост за жените.

4. Конкретни бележки

4.1. Отпуск по бащинство

4.1.1. ЕИСК счита, че във връзка с неизползването на отпуск по бащинство решението на Комисията да въведе индивидуално право за отпуск по бащинство без възможност за прехвърляне с продължителност поне десет работни дни и със заплащане, което е не по-малко от това за отпуска по болест, придружено с анализ на разходите и ползите на национално равнище, представлява стъпка в правилната посока. Комитетът обаче изтъква, че „обезщетението при отпуска по болест“ се различава значително в цяла Европа и варира от еднократна обща сума, много по-малка от получаваното възнаграждение, до 100 % от това възнаграждение. Комитетът подчертава, че обезщетението трябва да е в достатъчен размер, да насърчава бащите да поемат своята отговорност и да предоставя по-голям избор на родителите, както преди раждането на детето им, така и след това, като се вземат предвид националните практики по отношение на обезщетението за отпуск по майчинство.

4.1.2. Въпреки че отбелязва наличието на разпоредби за отпуск по бащинство в 21 държави членки със средна продължителност два дни и половина (13), ЕИСК смята, че продължителността е твърде кратка, и изразява съжаление, че като цяло това право все още не се използва, което трябва да бъде анализирано допълнително. Поради това ЕИСК счита, че предложението на Комисията отговаря на необходимостта да се предоставят стимули на бащите, за да използват отпуск по бащинство, като се вземат предвид съществуващите успешни практики в някои държави членки (14) и се отбелязва равностойната роля на бащите по отношение на семейните отговорности.

4.1.3. Въпреки това ЕИСК подчертава, че според него правото на отпуск от 10 дни за тази цел, както е предвидено в предложението за директива, е първа стъпка в правилната посока за постигането на целта на предложението за значително увеличаване на участието на бащите. Според Комитета обаче за постигането на тази цел би било по-подходящо между работодателя и работника да се договори по-дълъг период — например до един месец.

4.2. Родителски отпуск

4.2.1. Делът на мъжете, които използват родителски отпуск, варира от 40 % до едва 2 % в някои държави членки (15). Причините за ниския дял на използване на този отпуск не са разгледани в достатъчна степен от съществуващата рамка и нагласите за родителския отпуск.

4.2.2. ЕИСК признава, че е възможно предприятията, особено МСП и микропредприятията, да изпитат трудности от организационно естество във връзка с увеличаването на възрастта на детето от осем на дванадесет години за целите на родителския отпуск.

4.2.3. ЕИСК приветства по-специално предложението на Комисията за индивидуализиране на правата за родителски отпуск и невъзможността да бъдат прехвърляни. Комитетът отбелязва необходимостта от изплащане на достойно обезщетение, чийто максимален размер може да бъде определен в националното законодателство (16), не по-малко от това за отпуска по болест, придружено от анализ на разходите и ползите на национално равнище, както и от разпоредби за недискриминация, тъй като всичко това може да окаже положително въздействие върху използването на родителски отпуск от бащите.

4.2.4. Освен това ЕИСК счита, че в преговорите по предложението трябва да се постигне равновесие между потребностите на служителите и на работодателите. В оценката на въздействието (ОВ) на Комисията е установено, че въздействието на предложението е нееднозначно в зависимост от продължителността. В краткосрочен до средносрочен план разходите за предложените мерки (предимно в резултат от загуба на производителност поради административното натоварване от обработването на заявките и необходимостта от временно заместване на персонала) ще се увеличат, докато в по-дългосрочна перспектива разходите за предприятията във връзка с пакета следва да са ограничени (17).

4.3. Отпуск за лица, полагащи грижи

4.3.1. ЕИСК отбелязва, че липсата на подходящи разпоредби за отпуск за полагане на грижи за роднини, които се нуждаят от помощ, също допринася за неравностойното разпределение на отговорностите за полагане на грижи и тази задача често се поема единствено от жените. Това се отразява неблагоприятно върху тяхното физическо и психично здраве, социално приобщаване и участие на пазара на труда, което от своя страна води до недостатъчни пенсионни права за тях.

4.3.2. В почти всички държави — членки на ЕС, е прието законодателство относно достъпа до отпуск за лица, полагащи грижи, но неговата продължителност, условията за допустимост, нивото на заплащане и правото на социално осигуряване се различават значително в отделните държави (18). Поради това ЕИСК приветства предложението за установяване на минимално европейско равнище чрез въвеждането на индивидуално право на отпуск за лица, полагащи грижи, с продължителност поне пет дни годишно и с възнаграждение на нивото на отпуска по болест. Това обаче е само първата стъпка и Комисията трябва да предприеме допълнителни действия в подкрепа на усилията на държавите членки да помогнат на семействата да се справят по-добре с нарастващите отговорности за полагане на грижи. Въвеждането на това индивидуално право трябва да бъде свързано с разработването на механизми на подкрепа за лицата, полагащи грижи.

4.3.3. ЕИСК приветства подхода на Комисията, а именно да предложи мерки за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, които обхващат работниците през целия им трудов живот, включително жените, които спадат към „междинното поколение“, т.е. с отговорности за полагане на грижи за роднини от повече от едно поколение. Липсата на услуги за полагане на грижи често принуждава тези работници, особено жените, да напуснат работата си само няколко години преди пенсиониране със съпътстващите трудности за повторно навлизане на пазара на труда след 50-годишна възраст.

4.3.4. ЕИСК също така акцентира, че отпускът за отделни лица, полагащи грижи, не трябва да служи като замяна на професионалните, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за полагане на грижи в местни общности, които ще допринесат значително за бъдещото икономическо развитие.

4.3.5. Освен това ЕИСК отбелязва, че различните видове отпуск за полагане на грижи не могат да бъдат напълно и точно сравнявани помежду си, тъй като полагането на грижи за възрастен човек е не само различно по естество от грижите за дете, но то може да включва и другите членове на семейството, включително при вземането на решение.

4.3.6. Важна част от полагането на грижи за хората с увреждания е да се разделят професионалните услуги от грижите в семейството в опит да се облекчи в максимална степен тежестта за семействата. Въпреки това лицата, полагащи грижи, трябва да имат достъп до системата за социално осигуряване независимо от конкретния вид грижи.

4.4. Гъвкави схеми на работа

4.4.1. Гъвкавостта на схемите на работа е от основно значение, за да се позволи на предприятията да приспособят работната си сила към променящия се икономически контекст. Тя представлява и полезен инструмент за подобряване на резултатите и производителността (19) и дава възможност на работниците да определят равновесието между професионалния и личния си живот. Поради това при социалния диалог на местно и секторно равнище е важно да се разгледат тези аспекти, с цел да се въведат форми на труд, които позволяват да се постигне равновесие между личния и професионалния живот.

4.4.2. Гъвкавите схеми на работа могат да помогнат за справяне с многото отговорности за полагане на грижи, но не трябва да оказват отрицателно въздействие върху положението с трудовата заетост на работещите лица, полагащи грижи. Предложението за директива предвижда право за работещия родител или лицето, полагащо грижи за роднини, нуждаещи се от грижи и помощ, да поиска гъвкави схеми на работа.

4.4.3. С предложението се въвежда възможността работниците да се възползват от възможностите за i) съкращаване на работното време, ii) гъвкаво работно време и iii) работа от разстояние. ЕИСК отбелязва, че такива гъвкави схеми на работа трябва да отговорят на по-голямата част от нуждите на работниците и да включват подход за целия живот. Тези въпроси трябва да се разглеждат с помощта на социален диалог и колективно договаряне на равнището, което е най-близо до конкретната ситуация. В допълнение трябва да се гарантира правото за връщане към първоначалния модел на работа. В същото време следва да се зачете правото на работодателите да разглеждат исканията за гъвкави схеми на работа, като вземат под внимание както своите собствени нужди, така и тези на работниците. Всеки проблем, който може да възникне във връзка с прилагането на тази разпоредба, следва да се разрешава в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори и/или установената практика.

4.4.4. Възможно е въздействието на цифровизацията на работното място и на трудовите правоотношения да доведе до промени на традиционните модели на работа. В това отношение са необходими допълнителни разсъждения относно традиционното възприемане на отпуска за полагане на грижи като основен избор за семействата за постигане на равновесие между професионалния и семейния живот. Твърде често жените са тези, които използват гъвкави схеми на работа, за да се справят с отговорностите за полагане на грижи, докато продължават да работят. Това пречи на напредъка им на работното място, както по отношение на възнаграждението, така и на професионалното им развитие. Освен това ЕИСК желае да подчертае, че гъвкавите схеми на работа не трябва да се разглеждат като „проблем на жените“, като се акцентира върху майките или жените, на които се налага да се грижат за нуждаещи се от грижи роднини. Предприятията трябва да насърчават гъвкави форми на труд както за мъжете, така и за жените, и да допринасят за културно развитие, което е в съответствие със стремежите на мъжете и жените и което насърчава по-голямо равенство между половете в професионалната област. Гъвкавите схеми на работа трябва да са напълно обратими, в интерес на служителите и налични във всички видове договори. В този контекст е от особено значение ефективното прилагане на правото за връщане към първоначалния модел на работа.

4.4.5. В допълнение, въпреки че цифровизацията може да улесни гъвкавите схеми на работа чрез възможността за дистанционна работа на служителите, възможно е също да възникнат определени трудности и рискове.

4.5. Незаконодателни инициативи

Предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета е придружено от редица незаконодателни инициативи, с които се допълва целият пакет за равновесие между професионалния и личния живот. ЕИСК приветства допълнителните незаконодателни предложения, с които се допълва пакетът за равновесие между професионалния и личния живот, например:

4.5.1. Грижи за деца и дългосрочни грижи

4.5.1.1. Липсата на достъпни услуги за грижи за децата и високите разходи на грижите за децата са сред основните възпиращи фактори за връщането на работа на втория работещ член на семейство с двама души на платена работа. През 2014 г. в ЕС само за 28 % от децата на възраст между 0 и 3 години се грижат чрез професионални услуги за полагане на грижи в сравнение с 83 % от децата на възраст между 3 години и задължителната училищна възраст. Тези стойности са под установените през 2001 г. цели от Барселона, които трябваше да бъдат постигнати до 2010 г. По тези причини ЕИСК изразява съжаление, че не са изпълнени целите от Барселона за грижи за децата, които имаха за цел да осигурят достатъчно количество, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за грижи за децата на равнището на държавите членки.

4.5.1.2. Високите разходи за родителите и работното време на детските заведения, които са несъвместими с работата на пълно работно време, продължават да са предизвикателство. От доклада на Комисията става ясно, че е необходимо да продължи инвестирането в качествени услуги. Европейският парламент отбелязва също, че поради липсата на инфраструктура и качеството на наличните услуги за 27 % от европейците достъпът до тези услуги е затруднен (20).

4.5.1.3. ЕИСК отбелязва, че Комисията предлага да преразгледа целите в областта на образованието и обучението, но не споменава постигнатите резултати по отношение на целите от Барселона. Все пак целта в областта на образованието и обучението за образование и грижи в ранна детска възраст (ОГРДВ) е с ограничен обхват, тъй като акцентът е върху деца на възраст от 4 години до училищната възраст. Поради това ЕИСК призовава да се предприемат спешни действия за преразглеждането на целта в областта на образованието и обучението за ОГРДВ, за да се приведе в съответствие с целите от Барселона чрез разширяване на обхвата ѝ (т.е. включване на цели за деца на възраст под 4 години). Новите преразгледани цели следва да бъдат по-амбициозни от настоящите цели от Барселона. Освен това ЕИСК призовава за разработването на показатели на равнище ЕС за извънучилищни грижи и услуги за полагане на дългосрочни грижи.

4.5.1.4. ЕИСК приветства плановете на Комисията за подобряване на насоките и наблюдението на предоставянето на услуги за полагане на грижи в държавите членки в контекста на европейския семестър и за насърчаване на обмена на най-добри практики. Комитетът насърчава също и подобряването на процеса на събиране на данни на равнище ЕС и подкрепя плана за преразглеждане на целите в областта на образованието и обучението в ранна детска възраст, определени за 2020 г. В допълнение за ЕИСК е от особено значение различните европейски инструменти да бъдат пригодени за финансиране на конкретните потребности на държавите членки. В този контекст ЕИСК на няколко пъти призовава за много по-амбициозно насърчаване на социалните инвестиции, като се има предвид по-специално „множественият дивидент“ от инвестициите в детски заведения (21).

4.5.1.5. Комитетът счита, че семинарите за изграждане на капацитет/за информация с пълното участие на всички заинтересовани страни са много важни придружаващи мерки, но отбелязва, че са необходими в много по-голям мащаб, отколкото се предлага към момента. Има особено голяма необходимост от информационни семинари относно защитата от уволнение след завръщането от отпуск по майчинство.

4.5.2. Равновесие между професионалния и личния живот и фискална политика

4.5.2.1. Въпреки че предложението за директива засяга до известна степен данъчните системи, ЕИСК изразява съжаление, че то не е достатъчно амбициозно. Данъчните системи могат да оказват пряко въздействие върху участието на пазара на труда, особено за вторите работещи членове на семейството, по-голямата част от които са жени. Решението на хората дали да навлязат на пазара на труда може да бъде повлияно от начина, по който са устроени данъчните системи. Следва да се обмислят данъчни облекчения, които помагат на работещите родители да продължат да работят.

4.5.2.2. ЕИСК счита, че предложението на Европейската комисия във връзка с фискалните демотивиращи фактори ще допълни и подкрепи другите мерки в пакета. По-специално Комитетът подкрепя установяването на специфичните за всяка държава пречки, които се дължат на свързани с пола предразсъдъци в данъчните и социално-осигурителните системи, и предлага да бъдат преодолени чрез препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

4.5.3. Ролята на представителите на гражданското общество

4.5.3.1. В допълнение към необходимостта от качествени и достъпни (включително във финансово отношение) обществени услуги, които включват услуги за полагане на грижи за деца, по-възрастни роднини и други зависими лица, социалната икономика и неправителственият сектор могат да допринесат за предоставянето на услуги за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот. В много случаи без усилията им няма да бъде гарантирано предоставянето на услуги.

4.5.3.2. При прилагането на политиките за равновесие между професионалния и личния живот на работното място социалните партньори изпълняват особено важна роля, по-специално с помощта на преговори и колективни споразумения. ЕИСК приветства вниманието, което европейските социални партньори отделят на равенството между половете в работните си програми през годините с оглед на постигането на осезаеми резултати.

Брюксел, 6 декември 2017 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) Вж. Eurofound, Work-life balance and flexible working arrangements in the EU (Равновесие между професионалния и личния живот и гъвкави схеми на работа в ЕС), заседание на Съвет EPSCO, Талин, 19—20 юли 2017 г.

(2) Членове 19 и 153 от ДФЕС; Харта на основните права (Членове 23 и 33).

(3) Директиви 2006/54/ЕО, 2014/124/ЕС, 79/7/ЕИО, 2004/113/ЕО; 92/85/ЕИО; 2010/18/ЕС.

(4) Вж. Директива 2010/18/ЕС (ОВ L 68, 18.3.2010 г.); Директива 2006/54/ЕО (ОВ L 204, 26.7.2006 г.), Директива 92/85/ЕИО (ОВ L 348, 28.11.1992 г.), Директива 97/81/ЕО (ОВ L 14, 20.1.1998 г.). Директивата за отпуска по майчинство (Директива 92/85/ЕИО) е приета през 1992 г. и оттогава не е променяна. Приетата за първи път през 1996 г. Директива за родителския отпуск е преработена и подобрена през 2010 г.

(5) За допълнителна информация вж. https://ec.europa.eu/info/strategy/european-semester_bg.

(6) Още през 1992 г. Съветът издава препоръка относно грижите за деца (92/241/ЕИО, ОВ L 123, 8.5.1992 г.).

(7) Евростат, Разлика в заплащането на жените и мъжете:

http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsdsc340&plugin=1.

(8) Евростат, Наблюдение на работната сила за 2016 г.

(9) Вж. следните становища на ЕИСК: ОВ C 21, 21.1.2011 г., стр. 39, OВ C 218/7, 23.07.2011 г., ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 16, ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 1, ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 7.

(10) Eurofound (2016 г.), The gender employment gap: Challenges and solutions (Разликата в заетостта между половете: предизвикателства и решения), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(11) http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2015_just_012_new_initiative_replacing_maternity_leave_directive_en.pdf.

(12) Вж. Ares(2015)5003207 — от 11.11.2015 г. от Michel Servoz до европейските социални партньори.

(13) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2016/593543/EPRS_ATA(2016)593543_EN.pdf.

(14) RAND Europe, Policy brief by Janna van Belle, Paternity and parental leave policies across the European Union (Обзор на политиките от Janna van Belle, Политики за отпуск по бащинство и родителски отпуск в Европейския съюз).

(15) http://www.oecd.org/social/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf.

(16) Член 11, параграф 3 от Директива 92/85/ЕИО.

(17) Работен документ на службите на Комисията — Оценка на въздействието, придружаваща съобщението „Ново начало за подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот за родителите и лицата, полагащи грижи“.

(18) Вж.: Bouget, D., Spasova, S. and Vanhercke, B. (2016), Work-life balance measures for persons of working age with dependent relatives in Europe (Мерки, насочени към постигане на равновесие между професионалния и личния живот на хората с роднини, нуждаещи се от грижи, в Европа). A study of national policies (Проучване на националните политики), Европейска мрежа за социална политика (ESPN), Брюксел: Европейска комисия https://webgate.ec.europa.eu/emplcms/social/BlobServlet?docId=16325&langId=en.

(19) Chung, H., (2017 г.) Work Autonomy, Flexibility and Work Life Balance (Автономност на труда, гъвкавост и равновесие между професионалния и личния живот): окончателен доклад, достъпен на: http://wafproject.org/research-outputs/final-report/.

(20) Вж. Резолюция на Европейския парламент от 13 септември 2016 г. относно „Създаването на условия на пазара на труда, които са благоприятни за постигането на равновесие между професионалния и личния живот“ (2016/2017(INI).

(21) Вж., наред с другото, становищата на ЕИСК ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 91, ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21, ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр.10..