ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.12.2011 
SEC(2011) 1463 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И СЪВЕТА  
за създаване  на Инструмента  за предприсъединитена  помощ  (ИПП  II) 
{COM(2011) 838 окончател eн} 
{SEC(2011) 1462 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА   
Член  49 от Договора  за Европейския  съюз  постановява , че всяка  европейска  
държава , която  съблюдава  ценностите  на ЕС, посочени  в член  2 от Договора , и 
която  се ангажира  да ги поддържа , може  да поиска  да членува  в Съюза . 
Основанията  за продължаване  на разширяването  на ЕС бяха  потвърдени  повторно  в 
Заключенията  на Съвета  от 14 декември  2010 г.: „Разширяването  укрепва  мира , 
демокрацията  и стабилността  в Европа , служи  на стратегическите  
интереси  на ЕС и помага  на Съюза  да постигне  по-успешно  целите  на своите  
политики  във важни  сфери , които  са ключови  за възстановяването  на 
икономиката  и за устойчив  растеж “.  
Понастоящем  ЕС води  преговори  или има споразумения  за асоцииране  с 5 страни  
кандидатки1 и 4 потенциални  кандидатки2. До 2014 г. поне  една  т страните  
кандидатки  ще стане  членка , а някои  потенциални  кандидатки  могат  да станат  
страни  кандидатки . С изключение  на Исландия , равнището  на социално -
икономическо  развитие  в участващите  в процеса  на разширяване  държави  е като 
цяло  далеч  под средните  показатели  за ЕС. Необходими  са значителни  инвестиции  
за привеждане  на тяхното  законодателство  и институции  в съответствие  със 
стандартите  на ЕС и за създаването  на възможности  те да понесат  конкурентния  
натиск  на единния  пазар  и да поемат  задълженията  на членството . Освен  това 
всички  основни  ценности  на ЕС – политическа  стабилност , демокрация , зачитане  
на правата  на човека  и доброто  управление  – все още се нуждаят  от укрепване . 
Слабите  държавни  институции  и административен  капацитет  и разликите  в 
равнището  на развитие  на човешките  ресурси  оказват  отрицателно  въздействие  
върху  ефективното  и устойчивото  използване  на помощта  от ЕС.  
Участващите  в процеса  на разширяване  държави  не могат  сами  да поемат  
разходите  за всички  реформи  и инвестиции , които  са необходими  за 
присъединяването  им към ЕС. Също  така е в интерес  на ЕС тези страни  да се 
възползват  от ефикасна  и ефективна  помощ  при подготовката  за едно  евентуално  
членство . Тъй като нуждите  на всяка  държава  и нейният  „напредък  по пътя  към 
присъединяване “ се отличават  значително , универсалният  подход  при 
предоставянето  на помощта , предвиден  от настоящия  инструмент  за 
предприсъединителна  помощ , не е най-ефикасното  решение , тъй като той не взема  
под внимание  приоритетите  за реформи  на всяка  държава . Освен  това, за да се 
повиши  ефективността , е необходимо  стратегическият  и ориентираният  към 
резултати  характер  на помощта  от ЕС да бъде  допълнително  утвърден .  
                                                 
1 Хърватия , бивша  югославска  република  Македония , Исландия , Черна  гора и Турция . 
2 Албания , Босна  и Херцеговина , Сърбия , както  и Косово  съгласно  Резолюция  1244/99 на 
Съвета  за сигурност  на Организацията  на обединените  нации  (UNSCR 1244/99). 
 
BG 3   BG 2. АНАЛИЗ  НА ПРИНЦИПА  НА СУБСИДИАРНОСТ   
Политиката  на разширяване  е част от външната  дейност  и допринася  за постигане  
на общите  цели  по отношение  на глобалните  предизвикателства , глобалния  отговор  
и глобалното  лидерство .  
Последователното  разширяване  на ЕС по своя  характер  е обща  задача , която  може  
да се постигне  само  на равнище  ЕС. Единствено  държавите -членки  заедно  могат  да 
вземат  решение  относно  исканията  за присъединяване  от страна  на новите  
кандидатки . Предприсъединителната  помощ , отпускана  чрез бюджета  на ЕС, има 
за цел да подпомогне  страните  кандидатки /потенциалните  кандидатки  при 
подготовката  им за бъдещото  членство : предназначението  на инструмента  за 
предприсъединителна  помощ  е да предостави  на държавите  възможност  за 
експериментално  прилагане  на задълженията  на членството  преди  
присъединяването . Нито  един  друг  многостранен  или двустранен  инструмент  не 
може  да предостави  такъв  многообхватен  набор  от средства  и само  ЕС може  да 
определи  какъв  вид помощ  е необходима  за подготовката  за привеждане  в 
съответствие  с достиженията  на правото  на ЕС. 
През  последните  години  държавите -членки  на ЕС намалиха  размера  на тяхната  
двустранна  помощ  за страните  кандидатки  и потенциалните  кандидатки , като 
признаха , че координираните  действия  на равнище  ЕС са по-ефективни . Почти  
половината  от цялата  финансова  помощ  от ЕС за участващите  в процеса  на 
разширяване  държави  през последните  години  беше  от бюджета  на ЕС. 
Многостранните  донорски  организации  в голяма  степен  поетапно  преустановиха  
своята  помощ , а тези, които  продължават  да отпускат  такава , приведоха  своите  
програми  в съответствие  с приоритетите  на ЕС. 
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Новият  инструмент  следва  да продължи  да изпълнява  общата  цел за подпомагане  
на страните  кандидатки  и потенциалните  кандидатки  в подготовката  им за 
членство  в ЕС и да съдейства  за постепенното  изравняване  на техните  национални  
системи /икономики  със стандартите  и политиките  на Европейския  съюз  в 
съответствие  със специфичните  им нужди  и съобразно  с техните  индивидуални  
програми  за разширяване .  
По отношение  на резултатите  и въздействието , които  следва  да се постигнат , 
новият  инструмент  следва  да има следните  специфични  цели  на политиката : 
– подпомагане  на политическите  реформи , необходими  за постигане  на 
критериите  за присъединяване ; 
– подпомагане  на икономическото , социалното  и териториалното  развитие  и 
реформи  с цел постигане  на устойчив , интелигентен  и приобщаващ  растеж ;  
 
BG 4   BG – подобряване  на способността  на държавите  бенефициери  да поемат  
задълженията  на членството ; 
– регионална  интеграция  и териториално  сътрудничество . 
Освен  това по отношение  на това как следва  да работи  новият  инструмент , за да 
постигне  специфичните  цели  на своите  политики , следните  методически  
(„специфични  за регламента “) цели  следва  да се постигнат : 
– допълнително  укрепване  на връзката  между  финансовата  помощ  и програмата  
на политиката  за разширяване , за да стане  помощта  по-стратегическа ;  
– допълнително  повишаване  на ефикасността  и ефективността  на помощта  и 
постигане  на по-осезаеми  и устойчиви  резултати  и въздействие ;  
– осигуряване  на възможност  за повишена  гъвкавост  на начина , по който  
инструментът  работи  и разпределя  помощта  и запазване  в същевременно  на 
ангажираността  и отчетността  на държавите  бенефициери  за всяка  област  на 
политиката ;  
– привличане  на повече  средства  от други  донори  или от частния  сектор , като се 
използват  новаторски  финансови  инструменти ; 
– постигане  на опростяване  и намаляване  на административната  тежест , свързана  
с управлението  на финансовата  помощ . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА   
Предвид  установения  проблем  и с цел постигане  на специфичните  цели  на 
политиката  и методически  цели , Комисията  разгледа  следните  варианти  за 
бъдещия  инструмент  за предприсъединителна  помощ :  
Вариант  1 — „Без промени “: запазване  на настоящата  компонентна  структура  и 
нейната  насоченост .  
Вариант  2 — „ Изменение  на съществуващия  регламент “ със следните  
алтернативи : 
– Подвариант  2.1 — „ Намаляване  на обхвата  и запазване  на мерките  за 
прилагане “, който  е насочен  към законодателните  и институционалните  
промени , необходими  за спазване  на критериите  за присъединяване , без да се 
заделят  значителни  средства  за съфинансиране  на публични  инвестиции  за 
социално -икономическо  развитие .  
– Подвариант  2.2 — „Запазване  на компонентната  структура  и подобряване  
целенасочеността  на инвестициите “ с цел повишаване  на социално -
икономическото  въздействие  в страните  бенефициери  и ускоряване  на тяхната  
 
BG 5   BG подготовка  за управление  на структурните  фондове , кохезионните  фондове  и 
фондовете  за развитие  на селските  райони .  
– Подвариант  2.3: — „Запазване  на обхвата  и коригиране  на мерките  за 
прилагане “, което  включва  както  спазване  на критериите  за присъединяване , 
така и подпомагане  за социално -икономическото  развитие . А също  така 
коригиране  на аспектите  на настоящата  структура  и условия  за прилагане  на 
ИПП .  
Вариант  3: — „Създаване  на нов инструмент “. Този  вариант  не е анализиран  
обстойно . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
Икономическото  въздействие  на различните  варианти  беше  оценено  с оглед  на 
вероятността  вариантът : (i) да забави  или ускори  разширяването  и следователно  
положителното  икономическо  въздействие  на разширяването  на вътрешния  пазар ; 
(ii) да запази  или намали  разходите  за ЕС и държавите -членки  по отношение  на 
мерките  за сигурност  и рисковете , граничния  контрол  и незаконната  имиграция ; 
(iii) да ограничи  или подобри  възможностите  за по-добра  икономическа  
интеграция , например  чрез подобрена  интеграция  с трансевропейските  мрежи ; (iv) 
да повлияе  положително  или отрицателно  върху  доверието  на донорите  и 
инвеститорите  в държавите  бенефициери .  
Социалното  въздействие  на различните  варианти  беше  оценено  с оглед  на 
възможния  ефект  върху  бедността  и социалното  изключване  в участващите  в 
процеса  на разширяване  държави , свързан  с напредъка  по присъединяването  и 
създаването  на условия  за подобрени  икономически  постижения  и политически  
мерки , които  биха  могли  да разрешат  тези въпроси . Разгледани  са също  и 
възможните  ефекти  с оглед  на рисковете  от нарушаване  на правата  в областта  на 
правосъдието  и принципа  на правовата  държава  в държавите  бенефициери  като 
резултат  от забавянето  и възникването  на рискове  във връзка  присъединяването .  
Въздействието  върху  околната  среда  на вариантите  беше  оценено  с оглед  на 
вероятността  за натрупване  на разходи  за опазване  на околната  среда , ако 
разширяването  бъде  забавено  или подложено  на риск , поради  по-ниските  стандарти  
за опазване  на околната  среда , които  се използват  за получаване  на конкурентно  
предимство  в държавите  бенефициери  и/или поради  забавяне  в осъществяването  на 
скъпите  инвестиции , които  са необходими  за спазване  на достиженията  на 
правото  на ЕС в областта  на околната  среда . 
Беше  оценено , че намаляването  на обхвата  на инструмента  и запазването  на 
мерките  за прилагане  (вариант  2.1 ) имат  по-неблагоприятно  въздействие  от 
(основния ) непроменен  сценарий  по отношение  на намаляването  на разликата  в 
развитието  между  държавите  бенефициери  и ЕС и следователно  забавят  
разширяването  и свързаните  с него  положителни  икономически  ползи . От друга  
 
BG 6   BG страна  този вариант  ще бъде  по-ефективен  за подпомагане  на постигането  на 
необходимите  за присъединяването  политически  реформи . В сравнение  с този 
вариант  и варианта  „без промени “, по-благоприятно  въздействие  се очаква  да 
произлезе  от другите  два варианта , т.е. запазване  на компонентната  структура  и 
подобряване  на целенасочеността  на инвестициите  (вариант  2.2) или запазване  на 
обхвата  и коригиране  на мерките  за прилагане  (вариант  2.3), макар  че за отделните  
аспекти  се получават  различни  резултати . Беше  оценено , че подобрените  условия  
за предоставянето  на помощта  при вариант  2.3, чрез подобряване  на неговата  
целенасоченост , съгласуваност , ефикасност , ефективност , ефект  на лоста  и 
въздействие  на помощта  и засилен  акцент  върху  реформите  в публичната  
администрация , подкрепящи  по-устойчиви  резултати , водят  до по-положително  
цялостно  въздействие  от тези, получени  при увеличаването  на инвестициите  в 
социално -икономическо  развитие  при вариант  2.2.  
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ   
В следната  таблица  е посочено  сравнение  на вариантите  на политиката  по 
отношение  на това как те биха  повлияли  на основните  определящи  фактори  на 
проблема , който  те ще разрешат : 
Отрицателно  или много  
отрицателно  въздействие : - или -- 
Неутрално  въздействие : 0 
Положително  или много  
положително  въздействие : + или ++ 
 
Ефект  върху  основния  определящ  
фактор  на проблема  Вариант  1 
(без промени ) Вариант  2.1 
(намален  
обхват ) Вариант  2.2 
(целенасочено
ст на 
инвестициите ) Вариант  2.3 
(коригиране  на 
мерките  за 
прилагане ) 
Ефикасност  - - - ++ 
Ефективност  0 + + ++ 
Съгласуваност  - - - ++ 
Намалена  разлика  в развитието  + - ++ + 
Институции  с укрепен  капацитет  + ++ 0 ++ 
Отстраняване  на хетерогенността  0 0 + ++ 
Помощта  става :     
по-стратегическа  и ориентирана  
към резултатите0 + + + 
по-гъвкава  и съобразена  с 
конкретните  условия0 0 0 + 
по-опростена , по-ефикасна  и по-
ефективна  0 0 0 + 
В заключение  вариант  2.3 — запазване  на обхвата  и коригиране  на мерките  за 
прилагане  — е предпочитан , тъй като той комбинира  ползите  (и въздействията ) на 
настоящия  обхват  на предприсъединителната  помощ  (ориентирана  към 
присъединяването  с въздействие  върху  социално -икономическото  развитие ), като в 
 
BG 7   BG същевременно  подобрява  условията  за прилагане  на инструмента  така, че той става  
по-стратегически , ориентиран  към резултатите , гъвкав  и съобразен  с конкретните  
нужди .  
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
За всеки  от избраните  варианти  мерките  за мониторинг  и оценка  ще бъдат  засилени  
в сравнение  с настоящата  ситуация . Предлаганите  промени  ще поставят  още повече  
акцента  върху  резултатите  и съгласуването  със стратегията  Европа  2020. Както  се 
изисква  от прегледа  на бюджета , те ще предоставят  определение  на специфични , 
измерими , постижими  цели , както  и на съответните  показатели . Основните  
макропоказатели  ще бъдат :  
– напредък  към постигането  на показателите  за присъединяване  
(отворени /затворени  глави ) или изпълнение  на споразуменията  за 
асоцииране , както  е отразено , между  другото , в положителните  доклади  за 
напредъка , в основани  на проучвания  индекси , съставени  от авторитетни  
международни  организации  в области  като ефективност  на публичните  органи ; 
политическа  стабилност  и липса  на насилие ; правова  държава ; 
– социално -икономическа  еволюция , измерена  от показатели  на въздействието  
като индекса  за човешкото  развитие  на Програмата  за развитие  на ООН , който  
представлява  обща  мярка  за благоденствие ; проценти  на безработица ; приток  на 
преки  чуждестранни  инвестиции ; търговия ; 
– регионално  сътрудничество  и интеграция , измерени  чрез основани  на 
проучвания  индекси , отразяващи  възприятия  на равнището  (тенденцията  към) на 
сигурност  и стабилност ; политически , икономически  и културни  
взаимодействия , както  и чрез мерки , отразяващи  интегрирането  на 
трансевропейските  мрежи .