BG Официален вестник на Европейския съюз C 164/50

Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2016 г.

(2018/C 164/09)

Докладчик: Michael Murphy (IE/ЕНП), член на Съвета на графство Типъреъри Отправен документ: Доклад на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията за 2016 г. COM(2017) 285 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1. приветства годишния доклад на Комисията относно политиката в областта на конкуренцията за 2016 г. и по-специално признаването на факта, че политиката в областта на конкуренцията оказва пряко въздействие върху живота на хората; във връзка с това изтъква, че ефективната политика в областта на конкуренцията е съществен елемент за ефективното функциониране на единния пазар и носи значителни ползи за потребителите чрез насърчаване на предприемачеството, иновациите, ефективността и предоставянето на по-голям избор на гражданите на Европейския съюз;

2. застъпва мнението, че глобализираната икономика изисква открита среда на лоялна конкуренция и следователно регулиране на конкуренцията, а не само култура на „конкуренция“. Същевременно подкрепя ангажимента на Европейската комисия да работи съвместно с други институции на ЕС, международни организации и правоприлагащи органи в областта на конкуренцията в целия свят;

3. приветства усилията на Комисията за прилагането на правилата за конкуренцията, но призовава при осигуряването на ресурси за прилагането на политиката в областта на конкуренцията да се вземат надлежно предвид националните и регионалните индустриални политики на държавите членки в областта на инвестициите, особено онези индустриални политики, които се основават на националната компетентност и не попадат в обхвата на Договорите на ЕС;

4. изтъква, че би трябвало да има по-голяма прозрачност относно начина, по който Комисията взема решения за ресурсното обезпечаване на мащабни разследвания в областта на конкуренцията на равнището на ЕС, и да се гарантира, че тези решения са винаги свързани с установими резултати, укрепващи единния пазар;

5. заявява, че Комисията е тази, която следва да гарантира всеобхватен отговор на предизвикателствата, произтичащи от международната конкуренция и глобалните пазари, чрез засилена координация на политиките и инструментите на ЕС и по-добро отчитане на регионалното измерение;

6. изтъква, че по отношение на Обединеното кралство ще продължат да се прилагат правилата на ЕС за конкуренцията поне до 31 март 2019 г. и че разследванията, започнати преди тази дата, например разследването от 26 октомври 2017 г. за предоставените на многонационалните дружества освобождавания, които ги защитават от правилата срещу избягването на данъци, може да бъдат приключени след тази дата, но те все пак ще трябва да се приложат;

7. изразява съгласие с това, че с Брексит не бива да се злоупотребява като повод за отказ от всякакъв контрол върху държавните помощи, но счита, че във връзка с икономическите проблеми в другите държави — членки на ЕС, в резултат на излизането на Обединеното кралство би трябвало да се пристъпи към разширяване на обхвата на регламенти за групово освобождаване по категории помощи и временно облекчаване или преустановяване на прилагането на правилата за държавна помощ за някои промишлени сектори, за които е вероятно да бъдат най-силно засегнати, доколкото това не представлява селективна държавна помощ, което би било в противоречие на целта за справедливо прилагане на правилата на ЕС към всички дружества;

Държавна помощ и данъчни становища

8. приветства работата на Комисията за борба срещу незаконните държавни помощи, отпускани под формата на избирателни данъчни предимства. Това е ефективен начин да се гарантира, че правилата на ЕС се прилагат по справедлив начин към всяко дружество, което извършва стопанска дейност на единния пазар на ЕС — независимо от размера, сектора или националността, и че дружествата са подложени на данъчно облагане, пропорционално на техния размер и капитал, с цел да допринасят за финансирането на обществените услуги и за борбата с неравенствата, които са особено важни на местно равнище;

9. набляга на факта, че във връзка с укриването на данъци, въпросът за данъчните становища е част от цялостните усилия на ЕС за борба с избягването на данъчно облагане от страна на големите дружества, наред с другото, чрез пакета от мерки за борба с избягването на данъци, докладването по държави, пакета за реформа на корпоративното данъчно облагане и новите правила за прозрачност по отношение на посредниците, занимаващи се със схеми за данъчно планиране. Подчертава също така, че ЕС трябва да обмисли дали едни нови регулаторни правила не биха предоставили по-голяма яснота във връзка с данъчните становища в държавите членки отколкото привеждането в изпълнение, и дали да не се приеме процедура за налагане на санкции в полза на собствените ресурси в бюджета на ЕС в рамките на всеки нов регулаторен режим.

10. смята, че изключителната компетентност на ЕС, предвидена в член 3 от ДФЕС, за установяване на правила относно конкуренцията, необходими за функционирането на вътрешния пазар, не засяга суверенното право на държавите членки да определят своите собствени системи за корпоративно данъчно облагане или собствените си данъчни ставки. Признава обаче, че държавите членки трябва да спазват еднакви условия на конкуренция за предприятията и потребителите в рамките на вътрешния пазар на ЕС (1);

11. отбелязва, че най-емблематичното решение на ГД „Конкуренция“ за привеждане в изпълнение датира от 30 август 2016 г. Съгласно решението, две данъчни становища, издадени в Ирландия през 1991 г. и през май 2007 г. в полза на две дружества на Apple в Ирландия, представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Отчита, че в своето решение Европейската комисия твърди, че посредством издаването на спорните данъчни становища, позволяващи на дружествата на Apple да определят годишния дължим корпоративен данък в Ирландия в годините, през които тези данъчни становища са били в сила, Ирландия неправомерно е предоставила държавна помощ на тези дружества на Apple и на групата Apple, в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора, и че Ирландия е длъжна да възстанови тази помощ по силата на член 16 от Регламент (ЕС) 2015/1589. Подчертава, че според Комисията, това решение не поставя под въпрос общата данъчна система на Ирландия нито нейната ставка на корпоративен данък;

12. отбелязва, че прилагането на национално равнище на Директива (ЕС) 2016/1164 на Съвета за установяване на правила срещу практиките за избягване на данъци, които пряко засягат функционирането на вътрешния пазар, понастоящем създава проблеми. В член 4, параграф 4 от Директивата с съдържа дерогация от правилото за ограничаване на лихвите по отношение на заемите, използвани за финансиране на дългосрочен проект в областта на публичната инфраструктура. Въпреки че директивата предоставя широко поле за дерогация по отношение на дейностите, за които се счита, че са в интерес на обществото, държавите членки не използват в пълна степен тази възможност;

13. припомня, че Комисията е изчислила, че предоставената в този вид помощ от Ирландия за тези дружества на Apple възлиза на 13 млрд. евро и че тези суми трябва да бъдат върнати на държавната хазна, но ирландското правителство оспори това решение на Европейската комисия пред Съда на Европейския съюз; Към момента на вземането на решението на Комисията Ирландия разполагаше с четири месеца, за да си възстанови незаконната държавна помощ, т.е. до януари 2017 г. Тъй като въпреки усилията на ирландското правителство да събере рекордния размер средства, които да вложи в гаранционна блокирана сметка в очакване на съдебното решение, то не успя да си възстанови 13-те милиарда евро в рамките на определеното време, на 4 октомври 2017 г. Европейската комисия заведе дело срещу Ирландия в Съда на ЕС, но и двете страни се надяват да избегнат съдебна санкция;

14. призовава за бързо приключване на съдебните дела, свързани с Apple, за да се изясни въздействието, което може да окаже правото в областта на конкуренцията върху други съществуващи данъчни становища;

Инициативата за модернизиране на държавната помощ

15. подкрепя становището на Комисията, че по-голямата прозрачност на публичните разходи играе ключова роля за насърчаването на оптималното използване на парите на данъкоплатците, и счита, че прозрачността е и начин да се повиши доверието на гражданите в надеждността и легитимността на публичните органи;

16. припомня (2), че прилагането на правилата на ЕС относно държавната помощ за услугите от общ икономически интерес (УОИИ) не бива да бъде ограничавано само до принципите на конкуренцията, но и да взема изцяло предвид предоставената от Договорите широка свобода на преценка на държавите членки при определянето на УОИИ, както и принципите на местното и регионалното самоуправление, на икономическото, социалното и териториалното сближаване и на неутралността по отношение на режима на собственост в държавите членки (член 3 от ДЕС, член 14, член 106 и член 345 от ДФЕС и Протокол № 26 към него). УОИИ трябва да отразяват разликите в потребностите, предпочитанията на потребителите и механизмите за възлагане на обществени поръчки, които могат да произтичат от различното географско местоположение, различните социални или културни ситуации и демократични процеси в държавите членки. Проверка за наличието на държавна помощ може да се извършва само когато национална, регионална или местна разпоредба или финансиране на УОИИ имат трансгранични последици или отражение върху вътрешния пазар;

17. изразява съжаление, че Годишният доклад за конкуренцията за 2016 г. придава твърде малко значение на въпросите, свързани с държавната помощ за УОИИ, и по-специално не предоставя яснота относно прегледа на т. нар. „пакет Almunia“ и актуализирането на регламента относно помощта „de minimis“ за УОИИ. Във връзка с това припомня, че КР призова за: — подробни насоки за това какво представлява едно типично, добре управлявано и оборудвано със съответните средства предприятие, за да се улесни спазването на четвъртия критерий от решението по делото Altmark; — преразглеждане на определението за „разумна печалба“ от УОИИ, по-специално за да се отчете фактът, че посредством стимули или увеличаване на процента на видимата разумна печалба тези печалби често се реинвестират в УОИИ; — увеличаване на минималните прагове за държавната помощ за УОИИ; — увеличаване на прага за освободените от задължението за уведомление съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС за държавната помощ под формата на компенсационни плащания за предоставяне на услуги от страна на предприятията, на които е възложено предоставянето на УОИИ, до валидния преди 2011 г. праг от 30 милиона евро на година;

18. отново отправя искане (3) за разширяване на представеното в решението на Комисията от 20 декември 2011 г. определение относно социалното жилищно настаняване: за да се гарантира на държавите членки по-голяма свобода на преценка при планирането, предоставянето, финансирането и организацията на социалното жилищно настаняване, както и свобода на демократичен избор, следва да се премахне ограничението за предназначението на социалните жилища за „хора в неравностойно положение или социалните групи с ниски доходи“. Следва да се отдели по-голямо внимание на правото на достъпно и приемливо жилище, тъй като невъзможността на пазара на жилища да задоволи всички потребности от жилищно настаняване засяга не само хора, които нямат никакъв достъп до жилище, но и хората, които живеят в опасни за здравето, неподходящи или пренаселени жилища, както и тези, които изразходват голямата част от своите доходи за плащането на наем или месечни вноски по ипотечни кредити;

19. привлича вниманието към публикуваното на 9 юни 2017 г. проучване на КР на тема „Изпълнението на решението и рамката за УОИИ: включване на МРВ в изготвянето на доклади и актуално състояние по отношение на оценяването на социалните услуги като икономически дейности“ и на неговите заключения: — в 22 от националните доклади за изпълнението на пакета Almunia местните и регионалните власти са участвали пряко или непряко в изготвянето им;

и препоръки:

— необходими са разяснения във връзка с определянето на дадена социална услуга като икономическа дейност, по-специално в социалния и здравния сектор, изчисляването на компенсациите, включително на разумната печалба, и възможните несъответствия между различните документи, които трябва да се вземат предвид;

— следва да се опростят задълженията за докладване;

— следва да се насърчи в по-голяма степен обменът на добри практики.

20. заявява, във връзка с това, че ролята на местните и регионалните власти като доставчици на УОИИ за гарантирането и укрепването на социалното измерение на единния пазар е дори по-важна в контекст на високи равнища на безработица, застаряващо население, социално напрежение и нестабилни икономически условия и че ползите от тези услуги се усещат пряко от гражданите и по този начин допринасят за засилването и повишаването на доверието на гражданите в публичните институции;

21. подчертава колективната отговорност на всички равнища на управление за осигуряването на устойчиви обществени услуги за всички граждани на ЕС и счита, че Комисията трябва да основе контрола върху държавните помощи в областта на УОИИ на принципа на надеждността, така че да подпомага съответните органи и заинтересованите страни, вместо да приема, от самото начало, че местните и регионални органи нарушават правилата при предоставянето на УОИИ;

22. приветства усилията на Комисията за опростяване на прилагането на правилата за държавната помощ, а именно Известието относно понятието за държавна помощ, и факта, че в доклада относно конкуренцията се признава, че е особено важно да се улесняват публичните инвестиции и да се постига максимално въздействие на инвестициите върху икономическия растеж и създаването на работни места, което съответства донякъде на призива на КР за по-нататъшно опростяване и въвеждане на освобождавания в областта на УОИИ;

23. оспорва обаче степента на правна сигурност, която се постига с помощта на Известието, тъй като, що се отнася до УОИИ, заинтересованите страни подчертават сложността и възможните несъответствия между различните документи, които трябва да се вземат предвид, което затруднява тяхната преценка за това кое правило следва да се прилага в даден конкретен случай (4);

24. също така изразява опасения във връзка с административната тежест, породена от изискванията за докладване съгласно решението и рамката за УОИИ, както се посочва в някои от докладите на отделните държави членки;

Цифровият единен пазар

25. последователно подкрепя усилията за използване на стратегията за цифров единен пазар като средство за приобщаващ растеж във всички региони в рамките на ЕС, тъй като подобряването на достъпа до широколентов интернет и ИКТ услуги, особено в периферните и отдалечените региони или в такива с географска разпокъсаност на населението, може да улесни достъпа до услуги (напр. електронно здравеопазване и електронно управление), което води до повишаване на ефективността на публичната администрация, може да спомогне за гарантиране на ниски цени и по-голям избор за потребителите, независимо от тяхното местоположение, и може да разкрие нови икономически възможности за местните предприятия, което в крайна сметка ще подобри качеството на живот на гражданите и ще засили сближаването;

26. във връзка с това се позовава на своето становище COTER-VI/012 относно „Опростяване на ЕСИФ от гледната точка на местните и регионалните власти“, в което са разгледани последиците от прилагането на правилата за държавните помощи по отношение на изпълнението на ЕСИФ и е посочено, наред с другото, наличието на значителна непоследователност при прилагането на правилата за държавните помощи. Комитетът на регионите отбелязва, че докато процедурите за държавни помощи не се прилагат за програмите, управлявани централизирано от Европейската комисия (например „Хоризонт 2020“, Механизма за свързване на Европа, Европейския фонд за стратегически инвестиции), те се прилагат за проектите, финансирани в рамките на политиката на сближаване. На практика това означава, че в областта на държавните помощи проектите се оценяват не според техните достойнства, а според това дали средствата се отпускат от Комисията или от държавата членка и в зависимост от източника на тяхното финансиране;

27. изразява особена загриженост във връзка с пречките пред трансграничната онлайн търговия, които могат да бъдат създавани от самите предприятия относно блокирането на географски принцип и възможността за изкуствено изключване на потенциални конкуренти от определени бизнес възможности от страна на доминиращите участници на пазара;

28. подчертава освен това, като отново се има предвид становището COTER-VI/012 относно „Опростяване на ЕСИФ от гледната точка на местните и регионалните власти“, че следва да се отдели специално внимание на използването на държавните помощи в рамките на програмите за европейско териториално сътрудничество. Като цяло по отношение на тези програми съществува несъответствие между усилията, които е необходимо да се положат за спазването на правилата за държавните помощи, и риска от нарушаване на конкуренцията. Освен това държавните помощи често са предмет на различни тълкувания в отделните държави членки и поради това не е възможно тези правила да се прилагат с подходящата правна сигурност, което често прави напълно невъзможно реализирането на качествени проекти. Поради това една от мерките за опростяване на ЕСИФ, които биха могли да бъдат осъществени бързо, би била изваждането на европейското териториално сътрудничество от приложното поле на правилата по отношение на държавната помощ, какъвто е например случаят с „Хоризонт 2020“;

29. във връзка с това приветства инициативите на Комисията за по-добро прилагане на законодателството в областта на конкуренцията в цифровата сфера, а именно проучването в сектора на електронната търговия и наскоро започналите разследвания, насочени към преодоляването на ограниченията на цените на дребно, дискриминацията на основата на местоположението и неоправданото блокиране на географски принцип (5);

30. насърчава Комисията да въведе прилагане на правилата в областта на конкуренцията в цифровата икономика на равни условия в световен план със сродни органи за защита на конкуренцията от други части на света, за да се гарантира, че не се възпрепятстват иновациите, и призовава Комисията да подпомогне постигането на по-тясно сътрудничество между НОЗК, Европейската комисия и международни организации като ОИСР;

31. подкрепя също и усилията на Европейската комисия да възстанови баланса между ефективната данъчна ставка, плащана от традиционните дружества и тези в цифровия сектор, тъй като в съобщението на Комисията относно данъчното облагане в цифровия сектор, представено на 21 септември 2017 г., се посочва, че ефективната данъчна ставка, която плащат международните интернет дружества, възлиза на 10,1 % в сравнение с 23,2 % за традиционните международни дружества. Поради това очаква Комисията да разгледа възможността за въвеждане на специфични данъци върху оборота и/или върху цифровите сделки и да обмисли въвеждането в рамките на общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД) на понятието „виртуално място на стопанска дейност“;

Единен пазар

32. отбелязва важната роля на националните органи за защита на конкуренцията (НОЗК) в ключови области в сферата на конкуренцията (6) и препоръчва по-добро обезпечаване с ресурси на националните органи за защита на конкуренцията на държавите членки и подобряване на координацията на европейско равнище на НОЗК посредством Европейската мрежа по конкуренция (ЕМК). Би подкрепил също така законодателно предложение от страна на Комисията за укрепване на инструментите за прилагане и санкциониране, с които разполагат националните органи за защита на конкуренцията, т.нар. „ЕМК +“, което ще гарантира оползотворяване на пълния потенциал на децентрализираната система на ЕС за прилагане на политиката в областта на конкуренцията;

33. приветства във връзка с това инициативата на Комисията да направи националните органи за защита на конкуренцията още по-ефективни в правоприлагането, тъй като за някои нива на пазара националните органи са в по-добра позиция за привеждане в изпълнение на правилата на ЕС в областта на конкуренцията при зачитане на националните особености;

34. настоява, когато доминиращи на пазара дружества експлоатират своите клиенти, налагайки прекомерно високи цени или несправедливи условия, органите за защита на конкуренцията да се намесват с цел да се справят с тези прекомерно високи цени, по-специално когато става въпрос за фармацевтични продукти, с оглед на пациентите да се гарантира достъп до ефективни основни лекарства на достъпни цени и да се допринася за възможно най-добрия резултат както за пациентите, така и за обществото;

35. изразява загрижеността си във връзка с безпрецедентната вълна от корпоративни консолидации, която се извършва в рамките на вече силно концентрирания световен пазар на семена, химикали и пестициди и генетични признаци на генетично модифицирани култури, тъй като това може да намали конкуренцията и да доведе до олигополни структури;

36. посочва рисковете от значителна вертикална интеграция между генетичните признаци, семената и химикалите в резултат на безпрецедентното световно господство на пазара в тази чувствителна област, която ще даде на предприятията с господстващо положение в този сектор още по-голямо влияние върху политиката, а подобна злоупотреба с позицията на пазара би застрашила независимата наука и обществения интерес;

37. подчертава важната роля на дребните земеделски стопани за устойчивостта на регионалните екосистеми и призовава Комисията да гарантира, че текущите сливания няма да създадат пречки за навлизане на пазара за по-малките новатори, няма да увеличат риска от липса на достъп за по-малките новатори до технологии и други ресурси, необходими за ефективна конкуренция, и няма да доведат до по-високи цени на селскостопанските суровини и по-малък избор за земеделските стопани;

38. подчертава уязвимостта на земеделските стопани и МПС, които представляват 79 % от земеделските стопанства в ЕС, поради по-слабите им позиции в процеса на договаряне и нелоялните търговски практики във веригата за доставки на храни; в същия дух изтъква, че земеделските стопани са основният буфер за поемане на сътресения във веригата за доставки на храни по отношение на пазарни рискове като нестабилността на цените или по-продължителни периоди на ниски цени, и призовава Комисията да им помогне да противодействат на последиците от нарастващата концентрация на етапите на обработка и продажба на дребно във веригата за доставки на храни;

39. призовава настоятелно комисарите, отговарящи за селското стопанство и конкуренцията, да работят в по-тясно сътрудничество за опростяване на правилата за държавните помощи в сферата на развитието на селските райони, също и като предвидят интегрирана процедура за едновременното приемане на програмата за развитие на селските райони и на помощите, отнасящи се до финансирането за сектора на горското стопанство и диверсификацията на селскостопанското производство, които са изключени от опростяванията, касаещи селскостопанския сектор, като по този начин подкрепят усилията за диверсификация на пазара за хранително-вкусовия сектор, по-специално в хранително вкусовите сектори в държавите членки, които ще бъдат най-засегнати от излизането на Обединеното кралство;

40. призовава отново, както вече разясни в становището си относно ОСП след 2020 г., за преразглеждане на европейското законодателство в областта на конкуренцията, за да се даде възможност на всички участници в даден сектор, включително потребителите и публичните органи, да вземат решения за справедливо разпределение на добавената стойност и на маржовете на печалбата по цялата верига за създаване на стойност, а на земеделските стопани — да укрепят позициите си на пазара;

41. подновява призива си за преразглеждане на законодателството на ЕС в областта на възлагането на обществени поръчки в сектора на общественото хранене, чрез което да се въведе стимулиране в случай на доставките на хранителни продукти от Съюза и/или на разстояние 0 км и посредством къси вериги, с цел да се насърчат вътрешният пазар и безопасността на използвания продукт;

42. подчертава, че контролът върху държавната помощ изигра ключова роля за осигуряването на по-сигурен и по-стабилен банков сектор в ЕС по време на кризата;

43. отбелязва обаче, че отсъствието на еднакво прилагане на Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките създава по-голяма несигурност за контрола върху държавната помощ по отношение на мерките, предприемани с цел преструктуриране или предоставяне на временна рекапитализация на финансови институции;

44. счита, че следва да има много по-голяма яснота относно ролята на споделянето на загубите и на спасителните мерки и как това съответства на различните по размер финансови институции, при наличието на недвусмислено еднакви условия за прилагането на контрол върху държавната помощ за цялата европейска банкова система, без да бъде изключвана никоя държава членка;

45. счита, че са необходими по-ефективни механизми за гарантиране на депозитите на равнището на банковия съюз, които да осигурят достатъчно финансови средства, така че да се оправдае доверието на вложителите и да се съхрани стабилността на финансовата система.

46. приветства факта, че правилата за държавните помощи са достатъчно гъвкави, за да позволяват на държавите членки да подпомагат уязвими граждани, малки предприятия и спестители, изпитващи затруднения, без тази помощ да се счита за държавна помощ, както Комисията потвърди с решенията си относно Кипърската схема за безвъзмездна държавна помощ за отделни потребители и микропредприятия (7) и относно преструктурирането на Кооперативната банка на Пелопонес (Гърция) (8);

Благоприятен за климата енергиен съюз

47. приветства инициативата на Комисията за проучване на механизми за осигуряване на капацитет (9), като същевременно подчертава, че първият приоритет, насочващ действията на ЕС в тази област, трябва да бъде насърчаването на устойчива енергетика (използване на възобновяеми енергийни източници и по-нататъшни усилия за повишаване на енергийната ефективност) като средство за постигане на намаляване на емисиите на CO2 в съответствие с Парижкото споразумение по РКООНИК и за борба с енергийната бедност, за осигуряване на енергийните доставки и укрепване на териториалното сближаване;

48. изтъква също така, че наличието на енергия на достъпни цени е ключово условие за конкурентоспособността на регионите, по-конкретно за по-слабо облагодетелстваните и периферните региони, и че регионите, разполагащи със силна промишлена база, която сама по себе си представлява енергоемък сектор, се влияят силно от данъците и таксите върху енергията и зависят от сигурни доставки на енергия на достъпни цени;

49. отбелязва, че през последните години цените на енергията върху пазара на дребно се повишиха въпреки по-ниските цени на едро, и изразява съгласие с виждането на Комисията, че преходът към чиста енергия следва да бъде справедлив и да отчита преобразяващото ѝ въздействие върху заинтересованите страни, включително промишлените отрасли и работниците (10);

50. призовава Комисията да оптимизира подкрепата си за структурния преход в регионите с високи стойности на потребление на въглища и на въглеродни емисии, в съответствие с правилата на конкуренцията, и да работи в партньорство със заинтересованите страни в тези региони с цел по-добро насочване на подкрепата на Европейския съюз, стимулирайки обмена на добри практики, в това число дискусиите относно пътните карти и потребностите от преквалификация и насърчавайки синергиите и съвместното сътрудничество;

Култура на конкуренция в световен мащаб

51. подчертава, че фискалният и социалният дъмпинг, злоупотребите с данъчното планиране и укриването на данъци представляват пречки пред лоялната конкуренция;

52. изразява твърдото си убеждение, че търговската политика на ЕС играе важна роля за насърчаване на сближаването на инструментите в областта на политиката за конкуренцията и съдебните практики, като същевременно изгражда свят, основан на ценности;

53. приветства Меморандума за разбирателство относно държавната помощ между Комисията и китайската Национална комисия за развитие и реформи. КР очаква меморандумът да допринесе в значителна степен за по-широката стратегия на Комисията за преодоляване на нарушенията на световната търговия, причинявани от националните политики за субсидиране (11).

Брюксел, 1 декември 2017 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Генерална дирекция „Конкуренция“ излезе с решения във връзка с данъчни становища по отношение на Ирландия, Нидерландия, Люксембург и Белгия. Всяко от тези решения беше оспорено от тези държави членки пред Общия съд на Европейския съюз.

(2) Вж. параграф 2 от становището на КР относно „Държавна помощ и услуги от общ икономически интерес“ (ECON-VI/013), прието на 11 октомври 2016 г.

(3) Вж. параграф 41 от становището на КР относно „Държавна помощ и услуги от общ икономически интерес“ (ECON-VI/013), прието на 11 октомври 2016 г.

(4) Вж. Member States Reports on the application of the SGEI decision during 2015-2016 (Доклади на държавите членки за изпълнението на решението за УОИИ в периода 2015—2016 г.).

(5) Европейска комисия, Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce (Антитръстови мерки: Комисията започва три разследвания на предполагаеми антиконкурентни практики в електронната търговия), документът е достъпен тук.

(6) Секторното проучване относно обработването на данни в сектора на онлайн рекламата, започнато от френския орган за защита на конкуренцията, глобата, наложена на WhatsApp от италианския орган за защита на конкуренцията за предполагаемото задължаване на потребителите да се съгласяват да споделят личните си данни с Facebook, глобата, наложена от италианския орган за защита на конкуренцията на Aspen Pharma (делото Aspen), и глобата, наложена от органа за защита на конкуренцията в Обединеното кралство на Pfizer и Flynn Pharma (делото Pfizer/Flynn Pharma).

(7) Дело SA.45004/2016.

(8) Номер на делото SA.43886.

(9) Целта на механизмите за капацитет е да подпомагат инвестициите с цел преодоляване на очаквания недостиг на капацитет и гарантиране на сигурността на доставките. По принцип механизмите за капацитет предлагат допълнителни ползи за доставчиците на капацитет, в допълнение към доходите от продажбата на електроенергия на пазара, в замяна на поддържането на съществуващия или инвестирането в нов капацитет, необходим, за да се гарантира сигурността на доставките на електроенергия.

(10) Европейска комисия, Second Report on the State of the Energy Union (Втори доклад относно състоянието на енергийния съюз), COM(2017) 53 final, Брюксел, 1 февруари 2017 г., достъпен тук.

(11) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm.