РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ И СЪКРАЩЕНИЯТА

БРСЕ : Банка за развитие на Съвета на Европа.

Безвъзмездна финансова помощ : Неподлежащ на възстановяване бюджетно плащане от ЕС или от публична институция на някоя от държавите членки. Нарича се още " публична субсидия".

Гаранция : В контекста на настоящия одит – ангажиментът на определено лице (гаранционния фонд) да поеме, съгласно предварително определен процент на гаранция, главницата и лихвата, дължими в случай на неизпълнение на задълженията по заем, отпуснат от финансов посредник (банка) на МСП. Гаранцията винаги оставя известна част от риска за кредитора, а МСП продължава да бъде длъжник по заема. Гаранциите могат да се активират при първо или следващо предявяване на иск.

ГД : Генерална дирекция.

ЕБВР : Европейска банка за възстановяване и развитие.

ЕИБ : Европейска инвестиционна банка.

ЕИФ : Европейски инвестиционен фонд (специализиран фонд на групата на ЕИБ, предоставящ капиталови и гаранционни инструменти за МСП).

ЕМПСТП : Европейски механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия (вж. МППП).

ЕПВ : Европейска програма за възстановяване. В контекста на настоящия одит – средствата от German Marshall Fund и остатъкът от неговите финансови средства. Европейската програма за възстановяване не е фиксирана за определен програмен период и не се прилага регионално. Като постоянен национален фонд в полза на германските предприятия, той е револвиращ; излишъкът от средствата за финансиране не може да бъде трансформирано отново в безвъзмездна финансова помощ. KfW е доверител на фондовете на Европейската програма за възстановяване, като регионалните управляващи органи не участват в тяхното управление. На интернет страницата на KfW можете да намерите повече информация за Европейската програма за възстановяване и German Marshall Fund в Германия.

Ефект на изтичане : Всеки ефект, намаляващ размера на средствата, които са на разположение за предоставяне на финансови инструменти за МСП.

ЕФРР : Европейски фонд за регионално развитие.

Иновативно МСП : Иновативно МСП, занимаващо се с високотехнологични дейности.

Инструменти за финансов инженеринг (или финансови инструменти) : Термин, използван от Комисията за обозначаване на различни възстановими инструменти, предлагани от Структурните фондове, с цел подобряване на достъпа на МСП до финансиране, развитие на градските райони и енергийна ефективност. В контекста на настоящия одит тези инструменти са капиталовите, заемните и гаранционните инструменти за МСП.

Излишък от средствата за финансиране : Евентуалният натрупан излишък в даден фонд, дължащ се на участието на публичния сектор, който при наличие може да бъде използван за подпомагане на МСП.

Капитал : Рисков капитал, инвестиран или държан в дадено предприятие под формата на капиталови инструменти или инструменти от еквивалентен клас (напр. конвертируеми и подчинени кредити).

Ликвидация : Прекратяване на дейността. Процес, който включва разпродажба на всички активи на (холдинговия фонд) фонда, разплащане с кредиторите, разпределение на всички оставащи активи между собствениците и закриване на фонда.

Лостов ефект :

В контекста на настоящия одит на изпълнението лостовият ефект е изразен като функция на това колко евро финансиране (публично и частно) са били набрани и платени за финансиране на МСП за всяко платено евро публично финансиране (от ЕС и от държавите членки).

Приложение ІІ представя схематично действието на лостовия ефект за всяка основна категория финансови инстру- менти и как трябва да се разбира понятието „лостов ефект” в контекста на ЕФРР.

Мецанин финансиране : Вид дългово финансиране с висока доходност, което често се наблюдава в сделки по изкупуване на акции чрез дългово финансирано и при което често се предоставя опция или право на придобиване на акции в дадена фирма на преференциална цена. Мецанин финансирането често приема формата на подчинени конвертируеми кредити.

Микрокредит : В контекста на настоящия одит – малки заеми (обикновено до 25000 евро), предоставяни на микропредприятия (съгласно определението на ЕС). Обикновено тези микропредприятия получават и безплатни консултации и съвети.

МППП : Многогодишна програма за предприятия и предприемачество – програма за МСП на ГД "Предприятия и промишленост", управлявана от ЕИФ под надзора на ГД "Икономически и финансови въпроси". Съгласно Решение 2000/819 и измененията съгласно Решение 1776/2005, тази програма се реализира чрез два механизма за МСП, управлявани от ЕИФ — Европейски механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия (инструменти с рисков капитал, "ЕМПСТП") и Механизъм за гарантиране по отношение на МСП (гаранционни инструменти, "ГМСП") Програмата приемник на Многогодишната програма за предприятия и предприемачество е Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации/Програмата за предприемачество и иновации (вж. по-горе РПКИ/ППИ).

МСП : Малки и средни предприятия (съгласно определението на Комисията). През програмния период 2007—2013 г. това може да означава и всеки малък бизнес.

Недостиг на финансиране : Несъответствие между търсенето и предлагането на финансови ресурси. В контекста на настоящия одит недостигът на финансиране се отнася само до недостига в различните видове финансови инструменти за МСП в дадена област на ЕС.

Неизпълнение на задължения : В контекста на настоящия одит — невъзможност за погасяване на кредита от страна на МСП съгласно договорните условия. При гаранциите неизпълнение на задълженията означава предявяване на гаранцията и поемане на задължението за изплащане на непогасената сума от гаранционния фонд, насрещния гаранционен фонд или и от двата.

Оборотен капитал : Текущите активи на предприятието (краткосрочни материални запаси + вземания + парични еквиваленти + парични средства) минус неговите текущи пасиви (краткосрочни задължения + разходи за бъдещи периоди).

Постоянен механизъм : Финансов инструмент или фонд без фиксиран матуритет или срок.

ППИ : Програма за предприемачество и иновации. Програма за МСП на ГД "Предприятия и промишленост", част от Програмата за конкурентоспособност и иновации, управлявана от ЕИФ под надзора на ГД "Икономически и финансови въпроси". Въз основа на Решение 1639/2006 тази схема за подпомагане на МСП включва пет инструмента, три от които имат за цел подобряване на достъпа на МСП до финансиране: механизма в подкрепа на иновативните малки и средни предприятия и тези с висок растеж (GIF) ("GIF І" и "GIF ІІ") и механизма за гарантиране по отношение на МСП ("ГМСП"). Те са приемник на инструментите на Многогодишната програма за предприятия и предприемачество (вж. по-долу).

Преференциално третиране на инвеститорите : В контекста на настоящия одит терминът се използва за описание на ситуациите, където публичният сектор не се третира pari passu поради това, че частният сектор (напр. търговски банки, частни инвеститори) се третира преференциално. Това означава, че средствата от публичния сектор са от по-нисък клас по отношение на правата за изплащане на дълга.

Публично финансиране : В контекста на настоящия одит и в съответствие с регламентите за Структурните фондове – всяко публично участие във финансирането на операции за финансов инженеринг, което произхожда от бюджета на ЕС, държавата членка, регионалните и местните органи, както и всякакви подобни разходи.

Разходи за управление : В контекста на настоящия одит разходи за управление са всички разходи, извършени от финансовия посредник или от МСП във връзка с управлението на финансовите инструменти. Неизчерпателният списък на тези разходи включва такси за сключване на споразумение, гаранционни такси, такси за обработка, такси за членство, такси за наблюдение, такси за изпълнение, processing feesq както и постоянни разходи на управителя на фонда. Лихвените плащания и дивидентите не се считат за разходи за управление.

Револвиране : Концепцията, че след като бъде използван за пръв път (или в първи цикъл), участието във финансовите инструменти се използва отново.

Управител на фонд : Неограничено отговорният съдружник или лицето, носещо отговорност за прилагането на инвестиционната стратегия на фонда и за управлението на неговия портфейл от финансови инструменти, което е уредено в договор.

Управляващ орган : Публичният орган на държавата членка, който управлява Структурните фондове (включително ЕФРР) от името на държавата членка.

Финансов посредник : Дружество, действащо като посредник между източници на търсене и на предлагане на капитали (напр. банка, холдингов фонд, фонд).

Финансова институция : Дружества, в чиято стопанска дейност централно място заемат финансовите дейности, напр. приемане на депозити, инвестиране на средства или търговия с валута или ценни книжа. Всички финансови институции са финансови посредници.

ФММСП : Финансов механизъм за МСП – механизъм по програма ФАР на ГД "Разширяване" ("Полша и Унгария: подпомагане за преструктуриране на техните икономики").

Фонд : Отделен портфейл от инструменти за финансов инженеринг, управляван от един или повече управители на фонд при спазване на определени инвестиционни политики и цели. Фондът може да бъде учреден като самостоятелно юридическо лице или да бъде обособен като отделно финансово цяло в рамките на финансова институция. Фондът има отделни сметки и операции. В настоящия доклад терминът "фонд" се отнася до съфинансираните операции, докато с термина "Фонд" се обозначават Структурните фондове.

Холдингов фонд : Самостоятелно юридическо лице, което притежава контролен дял в няколко дъщерни капиталови фондове, гаранционни фондове или заемни фондове.

Заем : Представяне на пари срещу заплащане на лихва на заемополучател, който трябва да изплати предоставената сума.

GIF : Механизмът в подкрепа на иновативните МСП и тези с висок растеж (вж. ППИ).

JEREMIE : Общи европейски ресурси в подкрепа на микропредприятията и на МСП (инициатива на Комисията/групата на ЕИБ за финансиране на МСП при строго използване на Структурните фондове).

KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau е федералната банка за развитие на Германия, която има опит във финансирането на МСП. Действаща най-вече като подизпълнител на Банката за развитие на Съвета на Европа, тя функционира като международна финансова институция на финансовия пазар за МСП в Централна и Източна Европа.

MOITAL : Министерство на промишлеността, търговията и труда на държавата Израел.

МР : Меморандум за разбирателство.

NUTS : Класификация на териториалните единици за статистически цели. Стандартен термин, определен от Евростат. В контекста на ЕФРР Комисията използва т.нар. региони по NUTS-2.

Pari passu (еднакво) третиране : Юридически термин, използван за описание на факта, че два или повече финансови инструмента са от един и същи клас от гледна точка на правата за изплащане на дълга. Противоположното на pari passu (еднакво) третиране е преференциално третиране на инвеститорите/частния сектор.

SBIC : Програма за инвестиционни компании в сектора на малкия бизнес. SBIC е една от програмите за финансово подпомагане, функционираща с помощта на Американската администрация на малкия бизнес (SBA). Американският Конгрес създаде тази администрация през 1958 г. с цел да премахне несъответствието между потребностите на предприемачите от капитал и традиционните източници на финансиране. Структурата на програмата е уникална с това, че SBIC са частно притежавани и управлявани инвестиционни фондове, лицензирани и регулирани от SBA, които използват свой собствен капитал плюс средства, привлечени назаем с гаранция от SBA с цел да правят капиталови и дългови инвестиции в малки предприятия, които отговарят на условията. Тя представлява спонсориран от правителство фонд от средства, който инвестира дългосрочен капитал в частно притежавани и управлявани инвестиционни дружества (притежатели на лиценз). SBA не инвестира пряко в малки предприятия чрез програмата SBIC. SBA предоставя подкрепа, без да прави никакви регионални разграничения.

VC : Рисков капитал. Специална форма на капиталово финансиране, предоставяна на нови, малки или рискови фирми, чиито акции не се търгуват на борсата.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Малките и средните предприятия (МСП) са гръбнакът на икономиката на ЕС, тъй като генерират заетост, иновации и богатство. Въпреки това, МСП могат да изпитват недостиг на финансиране, т.е. да не могат да получат достъп до вида и размера на финансирането, от което се нуждаят в определен момент.

II. За подпомагане на предприемачеството Европейският съюз (ЕС) основно използва своята политика в областта на предприятията и политиката на сближаване.

III. Политиката на сближаване използва главно безвъзмездна финансова помощ, а в рамките на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) – и все повече финансови инструменти.

IV. Финансовите инструменти са възстановими и револвиращи инструменти, които гарантират, че от тях могат да се възползват последователни вълни МСП.

V. Одитът на Сметната палата беше съсредоточен върху мерките за финансов инженеринг, съфинансирани от ЕФРР по време на програмните периоди 2000—2006 г. и 2007—2013 г. Констатациите от одита се основават на директен преглед на извадка от проекти, както и на проучване на системите за управление, наблюдение и информация на Комисията и държавите членки.

VI. Основната цел на одита беше да прецени дали разходите по ЕФРР за мерките за финансов инженеринг за МСП са били ефективни и ефикасни.

VII. Сметната палата установи, че ефективността и ефикасността на мерките са били възпрепятствани от съществени недостатъци, главно поради на настоящата регулаторна рамка на Структурните фондове.

а) оценките на недостига на финансиране за МСП, при наличие на такива, имат съществени недостатъци;

б) регламентите за Структурните фондове, първоначално предназначени за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, съдържат четири важни слабости, тъй като не третират специфичните особености на финансовите инструменти (вж. точка 119);

в) преди средствата да достигнат до МСП, закъсненията са значителни, и в сравнение с други програми на ЕС за МСП, способността на ЕФРР да мобилизира частни инвестиции е слаба.

VIII. Палатата препоръчва:

а) Когато предлагат мерки за финансов инженеринг, управляващите органи следва да гарантират, че тяхното предложение е надлежно обосновано с оценка на недостига за МСП с достатъчно добро качество, включително количествен анализ на недостига на финансиране.

б) Когато одобрява оперативните програми, включително мерките за финансов инженеринг, Комисията следва да провери тяхното съответствие с оценката на недостига за МСП и да се увери в качеството на последните.

в) При изготвяне на предложения за регламентите за Структурните фондове законодателят и Комисията следва да обърнат внимание на различните специфични слабости, посочени в доклада (вж. точки 48—77). Най-общо, законодателят и Комисията следва да осигурят по-адекватна регулаторна рамка, така че разработването и изпълнението на мерките за финансов инженеринг да не страдат от недостатъците на регулаторната рамка на Структурните фондове, от географски ограничения и от ефекти на разсейване.

г) Комисията следва да осигури надеждна и технически стабилна система за наблюдение и оценка, специфична за финансовите инструменти. В резултат на това, финансовите инструменти следва да бъдат отделени от чистата безвъзмездна помощ в процесите на наблюдение, докладване и одитиране на Комисията, а действително отпуснатите на МСП средства трябва да бъдат прозрачни. По-специално, Комисията и държавите членки следва да се споразумеят за ограничен брой измерими, полезни, специфични и единни показатели за резултатите за финансовите инструменти.

д) Комисията следва да проучи възможността за предоставяне на държавите членки на стандартни структури и инструменти за финансов инженеринг за МСП (например безвъзмездна финансова помощ с лицензионни възнаграждения, специални инвестиционни механизми) с цел да се ускори изпълнението и да се намалят разходите за управление.

е) Държавите членки, с подкрепата на Комисията, трябва да се стремят към включване на всички съфинансирани от ЕФРР финансови инструменти за МСП в една оперативна програма за държава членка. Това ще рационализира процеса на планиране и ще премахне един от установените ключови фактори за забавянията.

ж) Освен определяне на понятията и дефинициите за "лостов ефект" и "рециклиране" в регламентите за Структурните фондове, в зависимост от вида на холдинговия фонд или фонда, Комисията следва да наложи изискване за договорно обвързващи минимални коефициенти на лоста, минимални периоди за револвиране на инструмента и данни за изчисляване на показателите за лостовия ефект.

з) Ако посочените по-горе препоръки не могат да бъдат изпълнени в рамките на политиката на сближаване, Сметната палата приканва законодателя и Комисията да обмислят алтернативни начини за получаване на подкрепа за МСП чрез инструменти за финансов инженеринг. В такъв случай тези инструменти трябва да бъдат подпомагани от програми, централно управлявани от Комисията, от специални инвестиционни механизми, в сътрудничество с Комисията и държавите членки или пряко от държавите членки.

ВЪВЕДЕНИЕ

1. Малките и средните предприятия (МСП) [1] са гръбнакът на икономиката на ЕС, като заемат 99 % от броя на всички предприятия [2]. Финансовите пазари обаче избягват да инвестират в МСП, тъй като ги считат за по-рискови от големите компании, особено когато МСП са на иновативни пазари (иновативни МСП).

2. Според Обсерваторията на европейските МСП [3], ограниченият достъп до финансиране представлява проблем за МСП в Европа. Наскоро настъпилите финансови кризи, които засегнаха някои държави членки особено тежко, влошиха положението.

3. Тъй като публичният сектор изпълнява важна роля за подпомагането на МСП, по-специално за предоставянето на подходящо финансиране, Комисията е осигурила достъпа до финансиране по различни начини.

ПОЛИТИКА НА СБЛИЖАВАНЕ НА ЕС

4. Политиката на сближаване на ЕС е насочена към засилване на икономическото, социалното и териториалното сближаване в рамките на ЕС чрез намаляване на различията между регионите на ЕС. В рамките на политиката на сближаване ЕФРР изрично предвижда възможност да допринася за увеличаване на достъпа на МСП до финансиране чрез използване на предимно еднократно отпускани безвъзмездни помощи, които по своята същност не са възстановими от страна на получателя.

5. В програмния период 2000—2006 г. на ЕФРР и в по-голяма степен в програмния период 2007—2013 г. на ЕФРР в контекста на политиката на сближаване на ЕС Комисията и повечето държави членки използват инструменти за финансов инженеринг (възстановими инструменти). Именно развитието на тези финансови инструменти по ЕФРР е предмет на настоящия одит на изпълнението.

ЕВРОПЕЙСКО ПОДПОМАГАНЕ НА МСП ЧРЕЗ ФИНАНСОВ ИНЖЕНЕРИНГ, РАЗЛИЧНО ОТ ПОЛИТИКАТА НА СБЛИЖАВАНЕ

6. Тъй като гарантирането и подобряването на достъпа до финансиране за МСП е изключително важно, ЕС подкрепя достъпа на МСП до финансиране посредством две основни средства:

а) разработване на специални програми — Многогодишната програма за предприятия и предприемачество (МППП), наследена от Програмата за предприемачество и иновации (ППИ). Заедно МППП и ППИ възлизат на 1,6 милиарда евро за периода от 2001 до 2013 г. Те се изпълняват от Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ). Механизмът за гарантиране по отношение на МСП (ГМСП), който е част от МППП и ППИ, наскоро беше обект на одит от Сметната палата [4].

б) Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) изпълнява кредитни програми в размер на приблизително 70 милиарда евро (2001—2010 г.), насочени към подобряване на достъпа до финансиране за МСП. Тези програми се финансират основно със средства на ЕИБ, без никакво финансиране от бюджета на ЕС [5].

ПОДПОМАГАНЕ НА МСП ЧРЕЗ ФИНАНСОВ ИНЖЕНЕРИНГ ПО ЕФРР

7. През последните два програмни периода, в контекста на политиката на сближаване Комисията насърчава възстановимите форми на подпомагане чрез инструменти за финансов инженеринг. Според Комисията това подпомагане възлиза на около 12 милиарда евро от бюджета на ЕС, заделени в полза на мерки за финансов инженеринг във всички държави членки на ЕС [6]: 1,6 милиарда евро (2000—2006 г.) и 10,4 милиарда евро (2007—2013 г.), от които съответно 1,5 милиарда евро и 7,9 милиарда евро в плащания към холдингови фондове или фондове, които допринасят за инструменти за финансов инженеринг.

8. Цифрите са индикативни и следва да се разглеждат внимателно [7], по-специално за програмния период 2007—2013 [8] г. Това е главно резултат от липсата на подробна информация в Комисията за финансирането на инструментите за финансов инженеринг [9]. Освен това продължава да не е известно до каква степен МСП действително са се възползвали от сумите, предоставени на холдинговите фондове и фондовете.

9. Кратко обобщение на общите суми по програмни периоди е представено в приложение I.

10. Понастоящем в Регламента [10] се посочва, че инструментите за финансов инженеринг могат да се използват за три цели: фондове за подпомагане на предприятия, предимно МСП, фондове за градско развитие и фондове за насърчаване на енергийната ефективност.

11. Същият регламент предвижда, че държавите членки могат да ангажират ЕИФ в прилагането на инструментите за финансов инженеринг по три различни начина:

изготвяне на оценки, т.е. оценките на недостига на финансиране за МСП.

функциониране като холдингов фонд; понастоящем такъв е случаят за осем държави членки и три региона [11].

функциониране като консултант на националните или регионални органи.

МЕХАНИЗМИ ЗА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ

12. Реализирането на достъп до програмите за финансиране изисква активно участие от страна на финансовите посредници, които превръщат публичните фондове във финансови инструменти за МСП. Към публичното финансиране могат да бъдат добавени допълнителни средства, предоставени от частния сектор, като по този начин увеличава и общият размер на финансирането, което може да се използва за инвестиции в МСП. Така Палата дефинира лостовия ефект. Този ефект е очертан схематично по категории финансови инструменти в приложение II.

13. По-голямата част от средствата, внесени от оперативните програми, отиват в избран холдингов фонд (управляван от ЕИФ, националните институции или др.) и след това в избрани посредници (вж. фигурата). Също така е възможно средствата да се прехвърлят директно към избрани финансови посредници. В контекста на инструментите за финансов инженеринг бенефициенти са финансовите посредници, а МСП са крайни получатели.

ФИГУРА

ДВИЖЕНИЕ НА ФИНАНСОВИТЕ СРЕДСТВА ОТ ОПЕРАТИВНАТА ПРОГРАМА КЪМ МСП (ОПРОСТЕН ПРИМЕР)

+++++ TIFF +++++

14. Следва да се прави разграничение между три основни вида финансови инструменти: капиталови, заемни и гаранционни инструменти. Въпреки че всички тези инструменти са допустими за съфинансиране от ЕФРР, те трябва да отговарят на правилата на ЕС и на държавите членки относно допустимостта (напр. прехвърляне на предприятие, държавни помощи за оборотен капитал).

15. В случая на капиталовите и заемните инструменти се предполага генерираните постъпления съответно от продажба на акции или обслужване на дълг да бъдат повторно използвани за финансиране на допълнителни финансови инструменти за други МСП; това е револвиращият ефект.

16. В случая с гаранционните инструменти парите на практика се изразходват само в случай на неизпълнение на задълженията (default). При липса на неизпълнение внесените суми могат да бъдат освободени при спазване на съответните договорни условия.

17. Според стратегически документи, неотдавна публикувани от Комисията, има голяма вероятност инструментите за финансов инженеринг да бъдат допълнително развити в бъдещия програмен период [12]. Всъщност ресорната дирекция в Комисията, ГД "Регионална политика", счита лостовия ефект и револвиращия ефект за основни предимства на финансовите инструменти в сравнение с безвъзмездната финансова помощ. Другите предимства на финансовите инструменти, които често се изтъкват, са възможностите им да:

а) предоставят устойчиво финансиране за МСП при благоприятни за пазара условия;

б) увеличат финансовия експертен опит и ноу-хау на публичните органи и МСП;

в) предоставят по-голямо първоначално финансиране за инвестиционните проекти на МСП в сравнение с безвъзмездната финансова помощ.

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

18. Основната цел на одита беше да прецени дали разходите по ЕФРР за инструментите за финансов инженеринг [13] за МСП са били ефективни и ефикасни.

19. Сметната палата обърна внимание на следните ключови въпроси във връзка с ефективността и ефикасността:

а) качество на оценката на недостига на финансиране за МСП.

б) пригодност на рамката на ЕФРР за прилагането на финансови инструменти.

в) ефективност и ефикасност на финансовите инструменти за постигането на резултати.

20. Одитът беше проведен в Комисията и в пет държави членки (Германия, Унгария, Португалия, Словашката република и Обединеното кралство). Въз основа на предоставените от Комисията цифри тези пет държави членки представляват приблизително 46 % и 30 % от отпуснатите средства по ЕФРР за инструменти за финансов инженеринг, съответно през програмен период 2000—2006 г. и програмен период 2007—2013 г. При избора на тези държави членки беше обърнато внимание на осигуряването на достатъчно разнообразие от финансови инструменти и структури на финансиране, както и на географски баланс.

21. Беше направена оценка на извадка от 34 операции, съфинансирани от ЕФРР, като 24 са от програмния период 2000—2006 г. и 10 – от програмния период 2007—2013 г. Приложение I съдържа общ преглед на общите суми, за които са поети задължения и които са платени, обхванати от настоящия доклад, включително техния дял от общата сума по ЕФРР.

22. Одитните дейности включваха преглед на документацията и срещи с представители на различни публични органи и финансови посредници, отговарящи за разработването, прилагането и управлението на мерките и инструментите за финансов инженеринг за МСП.

23. Факти бяха събрани и от финансови одити, извършени от Комисията или Европейската сметна палата ("Палатата") по време на двата програмни периода, преглед на документи и одиторски срещи в Комисията и ЕИФ [14].

24. Одитните дейности в ЕИФ засягаха два от трите вида услуги, които той предоставя в контекста на мерките за финансов инженеринг по ЕФРР за МСП — изготвяне на оценки на недостига на финансиране за МСП и функциониране като холдингов фонд.

25. За целите на определяне на референтна база Палатата счита за добри практики определени международно признати програми [15], както и определени сравнителни стойности, взети от програми на ЕС [16], управляване на централно ниво. Всъщност всички тези програми имат сходна логика на интервенция с тази на програмите за достъп на МСП до финансиране в рамките на политиката на сближаване (с изключение на по-общата цел за териториално сближаване). Общото между тях е стремежът към икономически растеж и създаване на работни места, като чрез финансови инструменти се развиват предприятията.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

КАЧЕСТВО НА ОЦЕНКАТА НА НЕДОСТИГА НА ФИНАНСИРАНЕ ЗА МСП

26. Несъответствието между търсенето и предлагането на различните видове финансови инструменти за МСП, наричано недостиг на финансиране, представлява обосновката за публичните интервенции на пазара. За да бъдат ефективни при удовлетворяването на реалните потребности по отношение на финансирането на МСП, операциите по ЕФРР следва да се основават на стабилна оценка на недостига на финансиране [17].

27. Палатата проучи качеството на оценките на недостига и по-специално дали оценките на недостига:

а) установяват и количествено определят необходимост от действие на публичния сектор в полза на мерки за финансов инженеринг за МСП;

б) са свързани със съответните оперативни програми;

в) са предоставени на разположение на всички засегнати страни достатъчно време преди това.

28. Въпреки че оценките на недостига на ЕИФ следват стандартна методология (напр. общ шаблон), те са с отчетливо нееднакво качество. Независимо от това Палатата определи оценката на недостига на ЕИФ за Швеция като добра практика и я използва като индикативен критерий (вж. каре 1).

КАРЕ 1

ОЦЕНКА НА НЕДОСТИГА НА ФИНАНСИРАНЕ ОТ СТРАНА НА ЕИФ ЗА ШВЕЦИЯ СЛУЧАЙ НА ДОБРА ПРАКТИКА

Оценката на недостига на финансиране от страна на ЕИФ, приключена през януари 2007 г., включва:

пълен анализ на търсенето и предлагането на финансиране за МСП за цялата страна по видове финансови инструменти и където е приложимо – при отчитане на регионалните особености;

области, където наличието на недостиг на финансиране основателно е могло/не е могло да бъде установено;

позовавания на предишна подкрепа по ЕФРР или друг европейски достъп до схеми за финансиране, включително ролята на групата на ЕИБ;

информация относно планираната структура на съфинансираните средства за МСП (отпуснати суми от фонда), включително връзка към оперативната програма, представена на Комисията за одобрение;

информация за това кои потенциални финансови посредници може да са в състояние да реализират финансирането.

КАТО ЦЯЛО ЛИПСВАТ ОЦЕНКИ НА НЕДОСТИГА НА ФИНАНСИРАНЕ ЗА ПЕРИОДА 2000—2006 Г.

29. По време на програмния период 2000—2006 г. Комисията и държавите членки като цяло не са оценявали недостига на финансиране за МСП. Въпреки че за мерки за финансов инженеринг за МСП са изразходвани 1,6 милиарда евро, оценките на недостига не са били задължителни, нито са били препоръчвани от Комисията.

30. Предварителните оценки, предвидени в регламентите за Структурните фондове [18], не включват надлежна оценка на недостига на финансиране за МСП. Например в Португалия схемите за МСП са финансирани без никаква предхождаща оценка на недостига, докато в Германия (регионите Берлин и Северен Рейн-Вестфалия), направените оценки не са конкретни и не е сигурно дали съответните органи действително са ги използвали.

ЗНАЧИТЕЛНИ НЕДОСТАТЪЦИ ПРЕЗ ПЕРИОДА 2007—2013 Г.

31. За програмния период 2007 —2013 г. не съществуват специфични правни изисквания за съществуването и използването на оценки на недостига на финансиране за МСП на ниво оперативни програми. Въпреки това, тъй като разбира тяхната полезност, в партньорство с ЕИФ Комисията реши да съфинансира оценките на недостига, извършени безплатно по искане на държавите членки [19]. Те е трябвало да бъдат използвани при подготовката на оперативните програми с цел определяне на целите и ресурсите за подобряване на достъпа на МСП до финансиране.

32. Между 2006 и 2009 г. ЕИФ е подготвил 55 оценки на недостига по факултативно искане на 20 държави членки, от които 18 са прегледани по време на одита. Освен на оценките на недостига на одитираните държави членки, преглед беше направен и на допълнителни оценки на недостига на Испания, Франция и Полша, тъй като на тези три държави членки се пада основната част от оценките на недостига.

ЕИФ Е УСТАНОВИЛ И КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛИЛ НЕОБХОДИМОСТ ОТ ДЕЙСТВИЕ НА ПУБЛИЧНИЯ СЕКТОР

33. За всички прегледани оценки на недостига ЕИФ е определил количествено недостига на финансиране и е достигнал до заключение, че е налице необходимост от действия на публичния сектор в ползва на финансов инженеринг за МСП.

34. ЕИФ обаче е дал съвсем скромна препратка към предишен достъп на МСП в ЕС до подкрепа за финансиране във или извън контекста на ЕФРР. В случаите, където ЕИФ изобщо е посочвал такава подкрепа, той не се е опитвал да извлича поуки.

ЛИПСВА ЯСНА ВРЪЗКА С ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ

35. В нито един от разглежданите случаи оценките на недостига на ЕИФ не са установили връзка с оперативните програми по ЕФРР, за които те се отнасят. Оценките на недостига, изготвени от ЕИФ, са извършени независимо от процедурата за оперативната програма, като често са били забавяни и са имали за резултат неоптимално разпределение на суми от мерките по оперативните програми за финансовите инструменти.

36. В резултат от това, когато трябва да бъдат договаряни следващите рамкови споразумения (между държавите членки и управителите на холдинговите фондове), се появяват значителни ограничения по оперативните програми (напр. разпределение на средствата между различните видове инструменти, териториални ограничения, изисквания за наблюдение и докладване), на които не е обърнато внимание при оценките на недостига.

37. Например, полските регионални органи не са удовлетворени от качеството на пет регионални оценки на недостига [20]. В други случаи оценките на недостига до голяма степен са пренебрегнати в контекста на изпълнението на оперативните програми (напр. Андалусия, Унгария).

38. Комисията не е изискала независима оценка или преглед на качеството на оценките на недостига, които е възложила на ЕИФ. Все пак ЕИБ е извършила оценка, според която оценките на недостига са "отчасти незадоволителни", като критикува главно забавения процес на оценяване на недостига и "различни външни проблеми", в т.ч. регулаторни [21].

ОЦЕНКИТЕ НА НЕДОСТИГА НА ФИНАНСИРАНЕ НЕ СЕ ОПОВЕСТЯВАТ СИСТЕМАТИЧНО

39. За да се оптимизира размерът и качеството на предлагането на финансиране за МСП е необходимо възможно най-много да се повиши разбирането на заинтересованите страни за специфичните нужди от финансиране на МСП. Това означава едновременно с предоставянето на управляващите органи пълните оценки на недостига да бъдат предоставени и на финансовите посредници, както и на различните групи по интереси и мрежи на МСП.

40. В противоречие с разпоредбите на Меморандума за разбирателство [22] в по-голямата част от случаите пълните доклади не са публикувани, като вместо тях Комисията публикува само резюмета.

ПРИГОДНОСТ НА РАМКАТА НА ЕФРР ЗА ПРИЛАГАНЕТО НА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ

41. Адекватната регулаторна и административна рамка е критичен фактор за успеха по отношение на ефективното и ефикасно осигуряване на достъп до финансиране на МСП от страна на държавите членки и многобройните региони и финансови институции.

42. Палатата провери:

а) дали правната и управленска рамка отчита в достатъчна степен специфичния характер на различните финансови инструменти.

б) дали използването на ЕФРР като механизъм за осигуряване на финансови инструменти е допринесло за доброто финансово управление.

в) дали системите за наблюдение и информация на Комисията са пригодни за целта.

СПЕЦИФИЧНИЯТ ХАРАКТЕР НА РАЗЛИЧНИТЕ ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ НЕ СЕ ОТЧИТА В ДОСТАТЪЧНА СТЕПЕН

43. В настоящите регламенти за Структурните фондове [23] се посочва, че финансовите инструменти включват рисков капитал (форма на капиталово финансиране), заемни и гаранционни средства. Те не включват каквито и да било допълнителни специални разпоредби за капиталовите, заемни и гаранционни фондове, които се различават фундаментално както от невъзстановимите инструменти (безвъзмездна финансова помощ), така и между самите себе си. Финансовият регламент [24] също не съдържа конкретни разпоредби за финансовите инструменти.

44. В резултат от това Комисията управлява възстановимата помощ за МСП по същата правна рамка както и невъзстановимите безвъзмездна финансова помощ.

45. Комисията признава, че това води до проблеми. Например в доклад за вътрешния одит от 2010 г. [25] се посочва, че моделът на регулаторната и стратегическа рамка не е най-подходящ за постигане на целите, както и че неадекватният модел на системата може да има силно неблагоприятно въздействие върху резултатите и репутацията на Комисията

46. С цел да помогне на държавите членки да разберат как регламентите за Структурните фондове следва да се прилагат за подкрепа на финансовите инструменти, Комисията първо издаде две тълкувателни бележки с ограничен обхват — през юли 2007 г. и декември 2008 г. Чак през февруари 2011 г., четири години след началото на текущия програмен период, Комисията издаде изчерпателна и подходяща тълкувателна бележка относно инструментите за финансов инженеринг, която разграничава основните видове финансови инструменти.

47. Тълкувателната бележка на Комисията от февруари 2011 г. обаче не е правно обвързваща и в регламентите за Структурните фондове се запазват четири основни недостатъка:

недостатъчни разпоредби относно лостовия ефект и револвирането на средствата;

възможност за поемане на задължение за необосновано отпуснати суми за финансовите инструменти;

възможност за неоправдано прибягване до преференциално третиране на частния сектор;

неясни условия за допустимост относно оборотния капитал.

НЕДОСТАТЪЧНИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ЛОСТОВИЯ ЕФЕКТ И РЕВОЛВИРАНЕТО НА ФИНАНСОВИТЕ СРЕДСТВА

48. Първият недостатък е отсъствието в регламентите за Структурните фондове на ясно позоваване на лостовия ефект и револвирането на излишъка от средствата за финансиране като цяло, и по-специално по отношение на това как и до кога са приложими тези концепции [26]. Както беше потвърдено от Комисията по много поводи, това са основни характеристики на инструментите за финансов инженеринг и дори на Структурните фондове в настоящия програмен период [27].

49. Регламентите за Структурните фондове не предвиждат конкретна продължителност (10, 20, 30 години) или коефициент за рециклиране (поне един, два, три пъти) за повторното използване на излишъка от средствата за финансиране, когато той не е изчерпан.Освен това начинът, по който капиталовите, заемните и гаранционните фондове мобилизират финансиране, е коренно различен, което не е отразено в регламентите.

50. Макар и бележката от февруари 2011 г. да признава различията между видовете финансови инструменти, тя съвсем бегло посочва техния лостов ефект, отнасящ се до ползите от мобилизирането на средства, без да го определя и без да установява някакви изисквания за лостовия ефект (коефициент на лоста, честота и повторно използване на излишъка от средства за финансиране) [28].

51. Що се отнася до револвиращия характер на средствата, тълкувателната бележка дава насоки като насърчава "преразпределението за едни и същи видове действия в един и същ регион, обхванат от оперативната програма" на публичните ресурси, върнати след първия цикъл на инвестиране [29]. Независимо от това, управляващите органи винаги могат да прилагат значителна свобода на преценка при повторното използване на излишъка от средства за финансиране, ако има такива, тъй като те винаги могат да бъдат трансформирани отново в невъзстановима безвъзмездна помощ [30], намалявайки потенциалните изгоди от инструментите за финансов инженеринг.

52. В Андалусия, например, в разпоредбата за ликвидацията само се споменава, че оставащите средства, обект на ликвидацията, следва да бъдат прехвърлени на регионалната хазна и след това да се използват свободно от регионалното правителство. Това означава, че излишъкът от средствата за финансиране може да бъде използван за покриване на редовни разходи на регионалното правителство или, под формата на безвъзмездна финансова помощ, за други икономически оператори, различни от малки предприятия [31].

53. Освен това, както е обяснено по-долу в точки от 78 до 83, действащите системи за наблюдение и информация не позволяват да се провери дали дадена инвестиционна стратегия, политика за постепенно прекратяване на помощта и разпоредби за ликвидация [32] определят ефективно условията, при които излишъкът от средствата за финансиране може да бъде револвиращ. В резултат на това Комисията не получава достатъчно информация, за да следи револвиращия характер на средствата.

ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ПОЕМАНЕ НА ЗАДЪЛЖЕНИЕ ЗА НЕОБОСНОВАНО ОТПУСНАТИ СУМИ ЗА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ

54. Вторият недостатък е, че съгласно действащия регламент относно Структурните фондове [33], държавите членки, които използват холдингови фондове, не са предмет на автоматична отмяна на бюджетни кредити по време на срока на оперативната програма когато от холдинговия фонд не са извършвани плащания.

55. Както се посочва в точка 32, държавите членки не са задължени да извършват оценки на недостига на финансиране за МСП. Затова законодателят е предложил възможност за отпускане на прекомерно големи суми за финансови инструменти.

56. Едва при приключване на програмата — повече от две години след края на седемгодишния програмен период, Комисията ще бъде в състояние да нормализира положението.

57. Красноречив пример за такова прекомерно голямо отпускане на суми е гаранционният фонд в Италия (вж. каре 2).

ВЪЗМОЖНОСТ ЗА НЕОПРАВДАНО ПРИБЯГВАНЕ ДО ПРЕФЕРЕНЦИАЛНО ТРЕТИРАНЕ НА ЧАСТНИЯ СЕКТОР

58. Третият недостатък е, че регламентите за Структурните фондове [34] позволяват, без допълнително прецизиране, прибягването до преференциално третиране на частния сектор пред публичния сектор, в настоящия случай – Структурните фондове. Това преференциално третиране на практика се получава, когато договорите не предоставят на ЕФРР същите права за изплащане на дълга като тези на частните съвносители във фонда (т.е. нееднакво третиране).

59. Преференциалното третиране може да бъде основателно от гледна точка на привличането на частни инвеститори или кредитори, чрез увеличаване на техните шансове за възстановяване на съответните суми и получаване на по-добро съотношение между риск и възвръщаемост. Неговото използване обаче трябва да бъде внимателно обосновано, тъй като по този начин се ограничава капацитетът за осигуряване на достатъчен излишък от средства за финансиране за следващата вълна МСП.

КАРЕ 2

СЛУЧАЙ НА ПРЕКАЛЕНО ГОЛЯМО ОТПУСКАНЕ НА СУМИ — ГАРАНЦИИ ПО ЕФРР, В ИТАЛИЯ (САРДИНИЯ)

Управляващият орган на Сардиния не е поискал каквато и да било оценка на недостига на финансиране. Предвид целевата стойност 10 за финансовия лостов ефект, в съчетание със среден размер на гаранцията от 65 %, заложени в бизнес плана на управляващия орган [35], осигурените 233 милиона от фонда биха довели до издаване на нови гаранции в размер на поне 3,585 милиарда евро, т.е. с 51 % повече от максималната очаквана сума на новите гаранции съгласно бизнес плана.

Това представлява приблизително 38 % от общите неизплатени заеми на всички предприятия в Сардиния (понастоящем в размер на 11,803 милиарда евро), което е нереалистично. До средата на 2011 г. срещу този фонд бяха предявени 1,5 милиона евро при общ размер на отпуснатата сума 233 милиона евр﻿о. Тази прекомерна отпусната сума не е предмет на автоматична отмяна на бюджетни кредити.

60. Поради тази причина управляващите органи следва да преценяват дали такова преференциално третиране съществува и дали то е основателно [36]. Този въпрос обаче не се прецизира допълнително нито от действащите регламенти за Структурните фондове, нито от тълкувателните бележки на Комисията.

61. В английските региони Лондон, Мърсисайд и Йоркшир и Хъмбър са установени три случая на неоснователно използване на преференциалното третиране. Ако само един от фондовете от по-ниските нива в холдинговите фондове беше фалирал, холдинговият фонд щеше да е задължен най-напред да погаси задълженията към банката за сметка на фондовете, които не са обявили неизпълнение на задълженията.

62. Четвърти случай беше установен в Унгария, където капиталовите инвеститори са гарантирали своята възвръщаемост, като са използвали клауза за ограничаване на доходността за сметка на публичния финансиращ орган, и са ограничили своя риск, като са използвали клауза за смекчаване на риска. В резултат на това публичният финансиращ орган носи целия риск, но не получава горницата от възвръщаемостта.

НЕЯСНИ УСЛОВИЯ ЗА ДОПУСТИМОСТ ОТНОСНО ОБОРОТНИЯ КАПИТАЛ

63. Четвъртият недостатък са условията за допустимост по отношение на оборотния капитал, който не е разгледан в регламентите за Структурните фондове. В тълкувателната бележка от февруари 2011 г. Комисията посочва, че финансирането на оборотен капитал, който не е свързан с план за създаване или разширяване на предприятие, не трябва да бъде подпомагано чрез финансови инструменти [37].

64. Използването на неясния термин "капитал за разширяване" и многобройните изключения от използването на оборотния капитал причиниха объркване сред финансовите институции в държавите членки. Всъщност Комисията възприе становището, че допустимостта на оборотния капитал "трябва да се преценява и прилага според конкретния случай, като адекватно се отчита и се спазва приложимото законодателство и правила в областта на държавните помощи" [38].

65. Последиците от тази правна несигурност биха могли да се почувстват например в Унгария, където управляващият орган посочва, че условията на Комисията са трудни за тълкуване, тяхното изпълнение не може да се наблюдава и те увеличават риска за финансовите посредници до такава степен, че те са изгубили интерес да предоставят оборотен капитал по ЕФРР.

НАСТОЯЩИ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ЕФРР ВЪЗПРЕПЯТСТВАТ ДОБРОТО ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ

66. Характеристиките на ЕФРР, които възпрепятстват доброто финансово управление на финансовите инструменти са основно неговата териториална насоченост и недостатъчната му критична маса (ефект на разсейване). Тези характеристики оказват влияние върху ЕФРР през различните програмни периоди.

ЕФРР — ТЕРИТОРИАЛНА НАСОЧЕНОСТ С ВАЖНИ ПОСЛЕДИЦИ ЗА ФОНДОВЕТЕ ЗА МСП

67. Първата присъща характеристика на ЕФРР е неговият териториален подход. С оглед на неговото прилагане 27-те държави членки бяха разделени на 271 статистически определени региони, т.е. обикновено на равнището на NUTS 2 [39].

68. Този подход е в противоречие с едно изявление на Комисията, в което се посочва, че конкуренцията, с която се сблъскват европейските фирми, става все по-глобална и иновациите се приемат за глобално явление, което е неуспешно и неустойчиво в една затворена среда [40]. Всъщност, за разлика от съфинансираната възстановима помощ по ЕФРР, другите финансови инструменти за МСП (напр. Европейски механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия (ЕМПСТП), GIF, Финансов механизъм за МСП (ФММСП), ГМСП и др.), управлявани от Комисията, не са обект на такива териториални ограничения в рамките на ЕС.

69. Освен това, Палатата установи няколко случаи на добра практика без регионални ограничения в ЕС (Германия) и извън ЕС (САЩ и Израел), някои от които са допълнително описани в каре 3.

70. Това регионално разделение възпрепятства използването на типичните показатели, отнасящи се до финансовите инструменти, напр. процент на чуждестранен капитал в балансите на МСП, степен на банковото посредничество, процент на неизпълнение на задълженията, процент на отказани заеми или съотношения между дълг и собствен капитал. Всъщност в много случаи такива статистически данни не съществуват на регионално равнище или поне на равнището на регионалното разделение, което стои в основата на подпомагането по ЕФРР.

ЕФРР НЕ ПРЕДОТВРАТЯВА НАТРУПВАНЕТО НА СРЕДСТВА В РАЗМЕРИ ПОД КРИТИЧНАТА МАСА (ЕФЕКТ НА РАЗСЕЙВАНЕ)

71. По време на процеса на разпределяне на средствата по оперативните програми, публичните органи, които обикновено не са запознати с финансирането за МСП, разпределят публичния дял от средствата по такъв начин, че техният размер е често под критичната маса. Това е резултат не само от териториалния подход, споменат по-горе, но и от евентуално различните тематични оперативни програми с многобройни икономически, екологични, социални и териториални цели.

72. Предоставянето на достъп до финансиране с размер на средствата под критичната маса има голяма вероятност да бъде неустойчиво. Това се дължи на факта, че постоянните разходи и рисковете, свързани с инвестициите или заемите, не обхващат достатъчен брой МСП [41].

КАРЕ 3

ДОБРА ПРАКТИКА, УСТАНОВЕНА В ДРУГИ ПРОГРАМИ ЗА МСП

В Германия Европейската програма за възстановяване не е фиксирана за определен програмен период и не се прилага регионално. Като постоянен национален фонд в полза на германските предприятия той е наистина револвиращ, тъй като излишъкът от средствата за финансиране не може да бъде превърнат отново в безвъзмездна помощ.

Програмата за инвестиционни компании за малкия бизнес (SBIC) в САЩ и Фондът за научноизследователска и развойна дейност на министерството на промишлеността, търговията и труда на Държавата Израел (MOITAL) [42], програмите Yozma и Технологични инкубатори в Израел осигуряват достъп до финансиране за малките предприятия, без да прилагат регионални разграничения. За SBIC акцентът е върху акредитацията и контрола на финансовите посредници, докато за MOITAL акцентът е строго върху високотехнологичните МСП.

Всички тези програми наблягат върху други основни фактори, въпреки че между Германия, САЩ и Израел съществуват важни регионални различия.

73. През програмния период 2000—2006 г. 433 и 204 милиона евро съответно в Обединеното кралство и Германия са разпръснати в 31 региона в Обединеното кралство (приблизително по 14 милиона евро средно на регион) и 21 региона в Германия (приблизително по 10 милиона евро средно на регион). По-специално, 14 регионални структури за финансиране са разполагали с по-малко от 10 милиона евро за финансиране на МСП в развитите и населени региони Берлин, Лондон, Северен Рейн-Вестфалия и Западен Мидландс чрез няколко финансови инструменти. Освен това, в случая на Берлин, фондовете е трябвало да правят разграничение между МСП според разположението на тяхната дейност в пет различни териториални единици [43].

74. В таблица 1 са показани размерите на фондовете, включително частното финансиране, където това е приложимо, в четири различни региони на ЕС.

ТАБЛИЦА 1

РАЗМЕР НА ФОНДОВЕТЕ В ПОДПОМАГАНИТЕ ПО ЕФРР РЕГИОНИ БЕРЛИН, СЕВЕРЕН РЕЙН-ВЕСТФАЛИЯ, ЛОНДОН И ЗАПАДЕН МИДЛАНДС (НАИМЕНОВАНИЯТА НА ФОНДОВЕТЕ НЕ СА ПОСОЧЕНИ)

Забележки: Обменен курс на GBP/EUR на ЕЦБ към 31.12.2008 г. (дата на приключване на плащането) : 1,0499.

ДЪРЖАВА | РЕГИОН | НАИМЕНОВАНИЕ НА ФОНДА | РАЗМЕР НА ФОНДА (в млн. евро) |

ГЕРМАНИЯ | Берлин | Заемен фонд A (подразделение на цел 1) | 4,52 |

Заемен фонд A (подразделение на цел 2) | 7,22 |

Капиталов фонд A (подразделение на цел 1) | 1,26 |

Капиталов фонд A (подразделение на цел 2) | 4,14 |

Северен Рейн-Вестфалия | Капиталов фонд D | 0,41 |

ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО | Лондон | Капиталов фонд O (цел 2) | 7,98 |

Капиталов фонд N (цел 2) | 5,95 |

Заемен фонд H (заемна операция) | 3,62 |

Заемен фонд G | 1,88 |

Заемен фонд H (операция по мецанин финансиране) | 0,82 |

Западен Мидландс | Капиталов фонд P | 13,12 | Капиталов фонд L |

13,08 | Заемен фонд J | 7,08 |

Капиталов фонд Q | 6,23 | Капиталов фонд M |

3,46 | Заемен фонд I | 1,00 |

75. В случая с три фонда, които съответно обхващат регионите Лондон, Северен Рейн-Вестфалия и Западен Мидландс, комбинираният рисков профил и малкият размер на фонда на практика излагат на риск целия портфейл на фонда поради недостатъчната диверсификация на риска, поет от него.

76. Рискът управляващите органи по ЕФРР да разсеят финансирането за МСП важи и за програмния период 2007–2013 г. Към момента на одита липсваха доказателства, че размерите на фондовете на въпросните региони ще бъдат с достатъчна критична маса. В каре 4 (Словакия) е даден красноречив пример.

77. И обратно, създаването на холдингови фондове и фондове с достатъчна критична маса е улеснено, когато съгласно съответните национални закони дадена държава членка може да счита територията си за един регион (Литва) или да определи мерки за финансов инженеринг за една конкретна оперативна програма на мултирегионално равнище (Португалия). Това същевременно улеснява изпълнението, тъй като трябва да участва само един управляващ орган.

КАРЕ 4

НЕДОСТАТЪЧНА КРИТИЧНА МАСА В СЛОВАКИЯ

В Словакия например фондовете с размер, по-нисък от критичната маса, са с първоначален източник пет различни национални оперативни програми, противно на изричния съвет на ЕИФ — управителят на холдинговия фонд.

Проблемът с размера под критичната маса се утежнява от прилагането на концепциите на Комисията за "подпомагана" и "неподпомагана" област, използвани в контекста на спазването на европейските правила за държавните помощи и нямащи отношение към концепцията за недостига на финансиране за МСП.

За да осигурят национално изключение от правилата за държавните помощи, словашките органи определят Братислава като "неподпомаган" регион. Една трета от всички словашки МСП и половината от потенциала на Словакия в научноизследователските и развойни дейности са установени в региона на столицата. В резултат от това много МСП са изключени от ползването на гаранционни инструменти и им е разпределена много малка сума в капиталови инструменти.

СИСТЕМИТЕ ЗА НАБЛЮДЕНИЕ И ИНФОРМАЦИЯ НА КОМИСИЯТА И ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ НЕ СА ПРИГОДНИ ЗА СПЕЦИФИЧНИТЕ ОСОБЕНОСТИ НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ

78. Съчетанието от сложност на финансовите инструменти, споделено управление и правила за държавните помощи и Структурните фондове налага необходимост от специални системи за информация, комуникация и наблюдение на Комисията, управляващите органи и бенефициентите (финансовите посредници). В допълнение към това, предвид новите разпоредби на регулаторната рамка за 2007—2013 г., държавите членки и другите заинтересовани страни потърсиха насоки и консултации от Комисията.

79. Както за програмния период 2000—2006 г., така и за програмния период 2007—2013 г. държавите членки и управляващите органи трябва да комуникират с т.нар. "географски бюра" на Комисията. Според констатациите от вътрешния одит на ГД "Регионална политика" тези бюра са засегнати от слаби информационни потоци и ограничена прозрачност [44].

80. По време на програмния период 2007—2013 г. Комисията създаде звено, в отговорностите на които бяха включени и финансовите инструменти за МСП, подпомагани от ЕФРР. Повечето служители обаче бяха разпределени към други дейности на звеното.

81. На практика за инструментите за финансов инженеринг за МСП е определен еквивалентът на едва трима служители на пълно работно време. Тъй като вътрешните призиви за споделяне на знания и експертен опит с другите генерални дирекции не са последвани [45], а държавите членки и заинтересованите страни нямат достъп до специално компютърно приложение, възможно е Комисията да не разполага със средства за осигуряване на подходящи насоки и консултации.

82. Стандартните инструменти за наблюдение на политиката на сближаване, въведени за ЕФРР [46], са неподходящи или не са приспособени за целите на финансовите инструменти.

а) С изключение на Обединеното кралство с годишните доклади за изпълнение не се докладва конкретно за реализирането на инструментите за финансов инженеринг.

б) Правните компетенции на комитетите за наблюдение са да упражнява наблюдение на ниво оперативни програми [47]. Поради това те като цяло не са в състояние да се справят със специфичните особености на различните видове инструменти за финансов инженеринг.

в) Показателите за ОП не правят разграничение между финансови инструменти (възстановими инструменти) и безвъзмездна помощ (невъзстановими инструменти) [48]. В резултат от това повечето от използваните показатели — насочените към резултатите "макро-показатели за развитие" [49], не спомагат за оценяване на напредъка на инструментите за финансов инженеринг.

83. Съзнавайки тази слабост, в своята тълкувателна бележка от февруари 2011 г. Комисията препоръчва на 27-те държави членки те да докладват относно над 100 предлагани показатели [50].

ЕФЕКТИВНОСТ И ЕФИКАСНОСТ НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ЗА ПОСТИГАНЕТО НА РЕЗУЛТАТИ

84. При оценката на ефективността и ефикасността на ЕФРР за осигуряването на финансови инструменти Палатата проучи дали и до каква степен:

а) финансирането за МСП е било предмет на забавяния.

б) необоснованите разходи за управление са намалили средствата, реално на разположение за финансиране на МСП (ефекти на изтичане) [51].

в) публичните средства са мобилизирали частно финансиране.

ПОВСЕМЕСТНИ ЗАБАВЯНИЯ

85. Своевременното осигуряване на достъп на МСП до финансиране би могло да бъде оценено спрямо началото на съответните оперативни програми съответно през 1999/2000 г. и 2007 г.

86. Освен риска за репутацията, който забавянията в достъпа до програмите за финансиране могат да предизвикат, вероятните вторични ефекти на забавянията оказват влияние върху възможностите на Комисията да рециклира средства през програмния период 2007—2013 г., както и през следващите програмни периоди.

87. При забавяния в осигуряването на достъп на МСП до финансиране фондовете не могат да изразходват парите, на които МСП биха имали право под формата на финансови инструменти. От гледна точка на управляващия орган това означава, че алтернативата — използването на безвъзмездна финансова помощ за МСП — става по-привлекателна.

88. Основните причини за забавянията и в двата програмни периода са обобщени в таблица 2. Забавянията са широко разпространени сред държавите членки. Някои от причините за забавяне се наблюдават и през настоящия програмен период и с изключение на причината "получаване на финансиране от частния сектор", забавянията са свързани не толкова с непостоянни финансови обстоятелства, колкото с административни, правни, организационни или стратегически причини.

ТАБЛИЦА 2

ОСНОВНИ ПРИЧИНИ ЗА ЗАБАВЯНИЯТА ПРИ ПРИЛАГАНЕТО НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ПО ЕФРР

Забележки: Възможно е забавянията да не засягат всички видове предоставяни финансови инструменти. Забавянията от по-малко от две години от датата на одобрение на оперативната програма са пренебрегнати. Категориите са опростени от одиторите. Всички категории се основават на доказателства.

ПРИЧИНИ ЗА ЗАБАВЯНЕТО | ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ ИЛИ РЕГИОНИ |

2000—2006 г.

Продължително структуриране и преговори | Берлин, Лондон, Северен Рейн-Вестфалия, Португалия, Западен Мидландс |

Проблеми с държавните помощи в региони по цел 2 | Лондон, Северен Рейн-Вестфалия, Западен Мидландс |

Насоки на Комисията за структурата на фондовете | Берлин, Лондон |

Получаване на финансиране от частния сектор | Лондон |

2007—2013г.

Продължително структуриране и преговори | Гърция, Лондон, Унгария, Полша, Словакия |

Получаване на финансиране от частния сектор | Лондон, Западен Мидландс, Унгария |

Административни причини | Андалусия, Гърция, Полша, Сардиния |

Преговори във връзка с разходите за управление | Полша, Словакия |

Договаряне на разходите за управление | Гърция, Словакия |

Несигурност относно допустимостта на оборотния капитал | Унгария |

Преговарящата институция не е управляващият орган | Словакия |

89. В точките по-долу са изложени няколко красноречиви примера — един от предишния и три от настоящия програмен период.

90. В Германия фондовете стартират много късно в програмния период 2000—2006 г., предизвиквайки невъзможност поне в три фонда в Берлин и Северен Рейн-Вестфалия да изразходват предвидените суми за финансиране на МСП съответно от 24,4 милиона евро, 13,6 милиона евро и 2,6 милиона евро. Това означава непълноценно усвоени фондове от 18 % до 87 % от първоначално планираната сума.

91. В Гърция споразумението за холдинговия фонд е подписано през юни 2007 г., значително преди началото на кризата с държавния дълг на тази държава членка. Към 30 юни 2011 г. само 0,21 % от холдинговия фонд в размер на 250 милиона евро действително са отпуснати на МСП. Едва от април 2011 г. започва предоставянето на средства на гръцки МСП от ЕФРР. Тъй като Република Гърция и ЕИФ подписват споразумението за холдинговия фонд достатъчно рано, процедурите за възлагане на обществена поръчка е можело да бъдат обявени директно от управителя на холдинговия фонд ако държавата членка не е била забавила договореностите за управлението на холдинговия фонд, най-вече чрез обвързването им с назначения в съответните управляващи органи и в борда за инвестиции на фонда.

92. В Словакия, към юни 2011 г. и пет години след като ЕИФ и Словашката република подписват меморандум за разбирателство, МСП са оставени без финансиране по ЕФРР. Разпределението на суми за фонда от различните оперативни програми и условията по отношение на учредяването на холдинговия фонд са финализирани едва през януари 2011 г. На финансовите посредници не е възложен договор, а от октомври 2009 г. вече са натрупани разходи за управление.

93. В Полша, от 2008 до юни 2011 г., МСП не са финансирани от ЕФРР. След като реши да не определя ЕИФ за управител на холдинговия фонд, Република Полша назначи своята банка за развитие – Bank Gospodarstwa Krajowego – която все още не е договорила единна система за разходите за управление с пет регионални органи. Полското министерство на регионалното развитие се позовава на правните и организационни затруднения на инициативата Общи европейски ресурси в подкрепа на микропредприятията и на МСП (JEREMIE) и по-специално на необходимостта от широко тълкуване на регламентите за Структурните фондове предвид тяхната сложност [52].

ЕФЕКТИ НА ИЗТИЧАНЕ

94. Обичайна пазарна практика е финансовите посредници да начисляват разходи за управление на МСП. В контекста на ЕФРР обаче тези разходи обикновено се плащат директно от оперативната програма на финансовите посредници като възстановена сума или като обезщетение за управлението на фондовете [53].

ДОПЪЛНИТЕЛНИТЕ РАЗХОДИ ЗА МСП …

95. Насоките на Комисията (включително двете тълкувателни бележки от 2007 и 2011 г.) не определят условия, предотвратяващи начисляването на такси на МСП, които не се основават на реално поетия риск за МСП или предоставената от финансовите посредници услуга.

96. В Саксония-Анхалт (Германия) и Естония финансовите посредници, назначени от съответните управляващи органи, начисляват такси на отделните МСП за разходи за рефинансиране и обработка — практика, установена след одитите на Палатата от 2009 г. Разходите за рефинансиране и обработка са обичайни оперативни разходи за финансовите посредници.

97. В Англия на МСП също се начисляват такси за сключване на споразумение, за обработка, за наблюдение и т.н. в допълнение към обичайните пазарни такси. Статутът на таксите за обработка и наблюдение що се отнася до ефекта върху декларациите за допустими разходи, подавани при приключването, в момента се разследват от Комисията като част от одиторските проверки, извършвани в регионите на Англия.

… НЕ ВИНАГИ СА ДОСТАТЪЧНО ПРОЗРАЧНИ

98. Тъй като Комисията не счита МСП за бенефициент от правна гледна точка и тъй като държавите членки не винаги докладват правилно разходите за управление има случаи, където поетите от МСП разходи за управление остават неизвестни.

99. От 16-те одитирани капиталови фондове разходите за управление на четири от тях не могат да бъдат изчислени поради липсата на налични данни към момента на одита.

100. Например в Северен Рейн-Вестфалия нито управляващият орган, нито назначеният управител на фонда не можаха да дадат информация за разходите за управление, действително направени от региона. Всъщност документацията за изчисляването на начислената лихва, включително маржът за разходите за управление на финансирането, не беше предоставена. Допълнителните разходи за подпомагане на МСП (включително разходите на външните консултанти) са финансирани чрез фондовете в случая на един капиталов фонд на ранен етап, но общ преглед на тези разходи също не беше представен.

101. Отсъствието на надеждна информация за разходите за управление не се ограничава до капиталовите фондове, но там този проблем е по-широко разпространен. В 11 от 34-те одитирани операции стойността на разходите за управление не можа да бъде установена, тъй като информация за разходите за управление липсваше или тя не беше надеждна.

СЛАБИ РЕЗУЛТАТИ НА ЕФРР ПО ОТНОШЕНИЕ НА ПРИВЛИЧАНЕТО НА ФИНАНСИРАНЕ ОТ ЧАСТНИЯ СЕКТОР

102. Комисията и другите международни участници във финансирането на МСП (вж. точка 25) считат, че възможността финансовото участие да привлече финансиране от частния сектор е едно от основните предимства на предоставянето на помощ за МСП посредством финансови инструменти [54]. Ето защо според Палатата лостовият ефект представлява степента на привличане на частно финансиране, както е посочено в каре 5:

103. При ограничаването на публичното финансиране до участието на ЕС (подобно на програмите на ЕС, управлявани на централно равнище) и двете изчисления дават един и същ резултат. В контекста на политиката на сближаване обаче ситуацията обикновено се различава. Съфинансирането на оперативните програми от държавите членки обикновено е с публични средства, които могат да бъдат национални, регионални или друга форма на публично подпомагане [55].

104. Комисията включва съфинансирането на оперативните програми от държавите членки като елемент, способстващ за мултипликационния ефект. Палатата обаче не счита, че това финансиране въздейства върху лостовия ефект. В действителност съфинансирането от държавите членки не засяга само финансовите инструменти. То се предоставя за всички дейности на политиката на сближаване, в това число традиционната невъзстановима безвъзмездна финансова помощ.

105. На ниво холдингови фондове одитът не установи значително мобилизиране на средства от частния сектор. Това важи и за двата програмни периода. Всъщност в споразуменията за финансиране между управляващите органи и финансовите посредници обикновено няма изрични изисквания за лостовия ефект, освен за определени капиталови фондове в Обединеното кралство, при които има задължителни изисквания за лостов ефект за частните съинвеститори.

КАРЕ 5

ЛОСТОВ ЕФЕКТ

Палатата изчислява лостовия ефект, както следва:

Като се основава на метода за изчисляване на Палата, приложение ІІ представя схематично действието на лостовия ефект за всяка основна категория финансови инструменти и в контекста на ЕФРР, а също и това как трябва да се разбира понятието "лостов ефект". Например коефициент на лоста от 1,00 означава, че не е било набрано никакво частно финансиране.

През август 2011 г. Комисията определя понятието "мултиплициращ ефект", което съответства на:

И в коефициента на лоста на Палатата, и в коефициента на мултиплициране на Комисията числителят е един и същ. Що се отнася до знаменателя, Палатата включва всички източници на публично финансиране, докато Комисията взема предвид само финансирането от ЕС.

106. За капиталовите и заемните инструменти Палатата установи, че постигнатият коефициент на лоста не е значителен и е по-нисък от референтните стойнсти, използвани за сравнение. За разлика от горните, при гаранционните инструменти коефициентът на лоста е много висок.

КОЕФИЦИЕНТ НА ЛОСТА НА КАПИТАЛОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ПО ЕФРР

107. За този вид финансов инструмент Палатата одитира:

а) пет фонда за рисков капитал, съсредоточени върху високотехнологични МСП (иновативни МСП);

б) дванадесет фонда за рисков капитал, които са съсредоточени в по-малка степен или изобщо не са съсредоточени върху високите технологии.

108. Таблица 3 показва, че постигнатите коефициенти на лоста варират от около 1 (без мобилизирано частно финансиране) до 2,75.

109. Като референтно ниво Палатата използва инструмента "Подкрепа за стартиране на европейския механизъм за технологии", който се финансира централно от Комисията и е достъпен за всички отговарящи на условията финансови посредници в ЕС под доверителното управление на един управител на фонда — ЕИФ. Този инструмент е предназначен за рисков капитал и се съсредоточава върху сравнително рискови МСП.

110. Европейският механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия е постигнал среден агрегиран коефициент на лоста от 4,6 (1998—2008 г.) и 6,50 (2001—2008 г.) и също така е успял да генерира приходи за Комисията [57]. По-конкретно, в Германия, Португалия и Обединеното кралство, където ЕФРР има еднакво активна дейност, постигнатите от Европейския механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия коефициенти на лоста са съответно 4,88, 5,93 и 5,03 [58]. От друга страна, от април 2000 г. до юни 2010 г. коефициентите на лоста, постигнати от ЕФРР за одитираните фондове (в таблица 3), варират от 1,09 до 2,75.

ТАБЛИЦА 3

КОЕФИЦИЕНТ НА ЛОСТА НА ОДИТИРАНИТЕ КАПИТАЛОВИ ИНСТРУМЕНТИ (НАИМЕНОВАНИЯТА НА ФОНДОВЕТЕ НЕ СА ПОСОЧЕНИ)

Забележки:

- По време на одитното посещение капиталови фондове Е и F бяха в начална фаза на инвестициионната дейност.

- Коефициенти на лоста, изчислени въз основа на данни, предоставени по време на одита от управителя на фонда или управляващия орган.

Държава членка | Фонд | Описание на продукта | Коефициент на лоста |

Високотехнологични фондове

Германия | Капиталов фонд B | VC (високи технологии) | 2,26 |

Обединеното кралство | Капиталов фонд L | VC капиталов (високи технологии) | 2,01 |

Обединеното кралство | Капиталов фонд M | VC капиталов (ранен етап, високи технологии) | 1,95 |

Обединеното кралство | Капиталов фонд N | VC капиталов (ранен етап, високи технологии) | 1,89 |

Германия | Капиталов фонд D | VC капиталов (ранен етап, високи технологии) | 1,33 |

Други фондове

Германия | Капиталов фонд А | Рисков капитал (няколко сектора) | 2,75 |

Португалия | Капиталов фонд G | VC капиталов холдингов фонд | 2,22 |

Португалия | Капиталов фонд H | VC капиталов (няколко сектора) | 2,12 |

Обединеното кралство | Капиталови фондове O | VC капиталов (ранен етап, творчески) | 1,89 |

Германия | Капиталов фонд C | Рисков капитал (няколко сектора) | 1,88 |

Обединеното кралство | Капиталов фонд P | Кино фонд | 1,78 |

Унгария | Капиталов фонд E | VC капиталов (няколко сектора) | 1,72 |

Унгария | Капиталов фонд F | VC капиталов (няколко сектора) | 1,43 |

Португалия | Капиталов фонд I | VC капиталов (туристически сектор) | 1,33 |

Обединеното кралство | Капиталов фонд Q | VC капиталов (ранен етап, творчески) | 1,09 |

Словакия | Капиталов фонд J | VC капиталов (извън региона на Братислава) | - |

Словакия | Капиталов фонд K | VC капиталов (в региона на Братислава) | - |

ЛОСТОВ ЕФЕКТ ЗА ЗАЕМНИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ПО ЕФРР

111. Без да се прави сравнение с определено референтно ниво, в таблица 4 е показано, че пет от 10-те заемни фонда не са мобилизирали частно финансиране, докато другите заемни фондове показват твърде ограничен лостов ефект.

112. За референтна база Палатата използва Финансовия механизъм за МСП (ФММСП), прилаган в страните от Централна и Източна Европа, присъединили се към ЕС през 2004 и 2007 г., в периода преди тяхното присъединяване. ФММСП предоставяше безвъзмездна финансова помощ посредством международни финансови институции [59] (предимно възнаграждения за изпълнениe, но също и така наречената "техническа помощ") за мрежи от местни финансови посредници. Тази помощ беше обвързана с условия за ефективна организация и револвиране на дълговите портфейли на МСП, обемът на които е предварително определен.

113. ФММСП на ЕС привлече частно финансиране с коефициенти на лоста обикновено със стойност над 5 и достигащи до 12,5 и 19,2 [60]. От 1998 до юни 2009 г. и в зависимост от участващия финансов посредник, ФММСП постигна коефициенти на лоста от 2 до 12,5 в Унгария и от 4 до 10 в Словакия.

КОЕФИЦИЕНТ НА ЛОСТА НА ГАРАНЦИОННИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ПО ЕФРР

114. Обект на одита бяха по-малко на брой гаранционни фондове (шест фонда, вж. таблица 5), тъй като Обединеното кралство и одитираните региони в Германия по принцип не използват гаранции по ЕФРР.

115. Постигнатите коефициенти на лоста са твърде различни, като най-високият е 171. Дори най-ниският коефициент (4,16), принадлежащ на гаранционен фонд в Унгария, който започна да функционира през ноември 2008 г., е по-висок от този, постигнат от който и да е от капиталовите и заемните фондове. Тези равнища са сравними с коефициента на лоста на механизма за гарантиране по отношение на МСП (ГМСП, вж. точка 6 а), при който всяко евро публични средства, изразходено от 2001 до 2006 г., кумулативно е мобилизирало 67 пъти повече средства [61].

ТАБЛИЦА 4

КОЕФИЦИЕНТ НА ЛОСТА НА ОДИТИРАНИТЕ ЗАЕМНИ ИНСТРУМЕНТИ (НАИМЕНОВАНИЯТА НА ФОНДОВЕТЕ НЕ СА ПОСОЧЕНИ)

Забележкa: Коефициентите на лоста са изчислени въз основа на данните, представени по време на одита от управителя на фонда или управляващия орган.

Държава членка | Наименование на фонда | Описание на продукта | Коефициент на лоста |

Други фондове

Обединеното кралство | Заемен фонд G | Дългосрочни преференциални заеми на социални предприятия | 1,67 |

Обединеното кралство | Заемен фонд H (2 операции) | Главни заеми (няколко сектора) | 1,67 |

Обединеното кралство | Заемен фонд I | Главни заеми (няколко сектора) | 1,41 |

Унгария | Заемен фонд B | Микрокредити, малки заеми | 1,33 |

Унгария | Заемен фонд C | Микрозаеми (няколко сектора) | 1,10 |

Германия | Заемен фонд A | Микрозаеми, заеми | 1,00 |

Унгария | Заемен фонд D | Заеми за МСП | 1,00 |

Унгария | Заемен фонд E | Заеми за оборотен капитал | 1,00 |

Унгария | Заемен фонд F | Заеми за оборотен капитал | 1,00 |

Обединеното кралство | Заемен фонд J | Микрозаеми (няколко сектора) | 1,00 |

ТАБЛИЦА 5

КОЕФИЦИЕНТ НА ЛОСТА НА ОДИТИРАНИТЕ ГАРАНЦИОННИ ИНСТРУМЕНТИ (НАИМЕНОВАНИЯТА НА ФОНДОВЕТЕ НЕ СА ПОСОЧЕНИ)

Забележкa: Коефициентите на лоста са изчислени въз основа на данните, представени по време на одита от управителя на фонда или управляващия орган.

Държава членка | Наименование на фонда | Описание на продукта | Коефициент на лоста |

Португалия | Гаранционен фонд B | Гаранции | 171,00 |

Португалия | Гаранционен фонд C | Гаранции | 114,00 |

Португалия | Гаранционен фонд D | Гаранции | 80,00 |

Португалия | Гаранционен фонд E | Насрещни гаранции | 11,00 |

Унгария | Гаранционен фонд A | Гаранции | 4,16 |

Словакия | Гаранционен фонд F | Гаранция за риска от първи загуби на портфейла | - |

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

КАЧЕСТВО НА ОЦЕНКАТА НА НЕДОСТИГА НА ФИНАНСИРАНЕ ЗА МСП

116. През програмния период 2000—2006 г. в по-голяма част от случаите не съществуват оценки на недостига на финансиране.

117. През програмния период 2007—2013 г. всички съществуващи оценки на недостига на финансиране за МСП достигат до заключение, че е налице необходимост от интервенция на публичния сектор под различни форми и определят количествено недостига на финансиране за МСП. През програмния период 2007—2013 г. обаче в качеството на оценките на недостига се наблюдават значителни недостатъци. По-специално не е установена съществената връзка между отпуснатите средства по различните програми и недостига на финансиране.

118. Не е извършен независим преглед на качеството на оценките на недостига и на свързаните с тях процеси.

ПРЕПОРЪКА 1

a) Когато предлагат мерки за финансов инженеринг, управляващите органи трябва задължително да обосноват предложението си с оценка с достатъчно добро качество относно недостига за МСП, включително количествен анализ на недостига на финансиране.

б) Когато одобрява оперативните програми, включително мерките за финансов инженеринг, Комисията следва да проверява тяхното съответствие с оценките на недостига за МСП и да следи за качеството на последните.

ПРИГОДНОСТ НА РАМКАТА НА ЕФРР ЗА ПРИЛАГАНЕТО НА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ

119. Регламентите за Структурните фондове, първоначално предназначени за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, съдържат четири сериозни слабости, тъй като не третират специфичните особености на финансовите инструменти. Тези слабости засягат липсата на достатъчни разпоредби относно коефициента на лоста и револвирането на средствата, обосновката на отпуснатите средства за финансов инженеринг, условията за оправдаване използването на преференциално третиране на частния сектор и условията за допустимост за оборотния капитал. Едва през февруари 2011 г., четири години след началото на програмния период, Комисията публикува изчерпателна и конкретна тълкувателна бележка относно финансовите инструменти (вж. точки 46 и 47).

120. Делегирането на дейностите по прилагане на съфинансираните финансови инструменти на голям брой публични органи означава, че финансовите средства от ЕФРР, които на теория биха могли да бъдат отпуснати на всички МСП в дадена държава членка съгласно единна рамка, на практика са разпръснати между много на брой региони на ЕС, отразявайки се по този начин върху критичната маса на средствата.

121. Където изобщо такива съществуват, съответните системи за наблюдение и информация не са в състояние да предоставят информация и да извършват мониторинг за добро финансово управление на финансовите средства. Въпреки опита от програмния период 2000–2006 г. това не позволява на Комисията да докладва съществена информация, която е полезна за вземащите решения и заинтересованите страни, работещи в областта на политиката на сближаване.

ПРЕПОРЪКА 2

a) При разработването на предложения за регламенти за Структурните фондове законодателят и Комисията следва да обърнат внимание на различните специфични слабости, посочени в доклада (вж. точки от 48 до 77). В по-общ смисъл, законодателят и Комисията следва да осигурят по-адекватна регулаторна рамка, така че разработването и изпълнението на мерките за финансов инженеринг да не страдат от недостатъците на регулаторната рамка на Структурните фондове, от географски ограничения и от ефекти на разсейване.

б) Комисията следва да осигури надеждна и технически стабилна система за мониторинг и оценка, специфична за финансовите инструменти. В резултат на това, финансовите инструменти следва да бъдат отделени от чистата безвъзмездна финансова помощ в процесите на наблюдение, докладване и одитиране на Комисията, а действително отпуснатите на МСП финансови средства трябва да бъдат прозрачни (вж. точка 8). По-специално, Комисията и държавите членки следва съвместно да определят ограничен брой измерими, полезни, специфични и единни показатели за резултати за финансовите инструменти.

ЕФЕКТИВНОСТ И ЕФИКАСНОСТ НА ФИНАНСОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ ЗА ПОСТИГАНЕТО НА РЕЗУЛТАТИ

122. Прилагането на финансовите инструменти за МСП чрез ЕФРР беше засегнато от повсеместни забавяния. Някои от причините за забавянията по време на програмния период 2000—2006 г. се наблюдаваха и през програмния период 2007—2013 г.

123. Съфинансираните от ЕФРР финансови инструменти са били обект и на ефекти на изтичане по отношение на разходите за управление. По-специално някои МСП са били натоварени с допълнителни разходи, които не са свързани с риска, предприет по отношение на МСП, а разходите за отчитане и управление не винаги са прозрачни.

124. С изключение на гаранциите, дефинираните от Палатата коефициенти на лоста, получени за съфинансираните по ЕФРР средства, са незадоволителни.

ПРЕПОРЪКА 3

a) Комисията следва да проучи възможността да предоставя на държавите членки стандартни структури и инструменти за финансов инженеринг за МСП (например безвъзмездна финансова помощ с лицензионни възнаграждения, специални инвестиционни механизми), с цел да се ускори изпълнението и да се намалят разходите за управление. Примери за такива структури са описани в приложение III.

б) С подкрепата на Комисията държавите членки трябва да се стремят към включване на всички съфинансирани от ЕФРР финансови инструменти за МСП в една оперативна програма за държава членка. Това ще рационализира процеса на планиране и ще премахне един от установените ключови фактори за забавянията.

в) Освен определянето на понятията и дефинициите за "лостов ефект" и "рециклиране" в регламентите за Структурните фондове, в зависимост от вида на фонда или холдинговия фонд, Комисията следва да наложи изискване за задължителни целеви коефициенти на лоста, минимални периоди за револвиране на инструмента и показатели за лостовия ефект.

ОБЩА ПРЕПОРЪКА

Ако посочените по-горе препоръки не могат да бъдат изпълнени в рамките на политиката на сближаване, Сметната палата приканва законодателя и Комисията да обмислят алтернативни начини за предоставяне на финансова помощ за МСП чрез инструменти за финансов инженеринг. В такъв случай тези инструменти трябва да бъдат подпомагани от програми, централно управлявани от Комисията, от специални инвестиционни механизми, в сътрудничество с Комисията и държавите членки или пряко от държавите членки.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II, ръководен от Harald NOACK, член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 11 януари 2012 г.

За Сметната палата

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] В настоящия доклад МСП са определени съобразно Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. що се отнася до определението за микропредприятия, малки и средни предприятия (OВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36). МСП се определя като предприятие, което има по-малко от 250 работници или служители и годишен оборот, който не надвишава 50 милиона евро и/или общ годишен счетоводен баланс, който не надвишава 43 милиона евро. То трябва също така да отговаря на критерия за независимо предприятие.

[2] "Отпускане на МСП на кредитите, от които те се нуждаят" (Giving SMEs the credit they need), Списание за политиката в областта на предприятията, Европейска комисия, 12.2.2009 г. и COM(2005) 551 окончателен, 10 ноември 2005 г.

[3] Обсерватория на европейските МСП, Аналитичен доклад, ноември 2006—януари 2007 г., Флаш Евробарометър.

[4] Целта на извършения от Палатата "Одит на механизма за гарантиране по отношение на МСП" (Специален доклад 4/2011) е оценка на ефективността на механизма за ГМСП (вж. Речник на термините и съкращенията), по-специално по отношение на разработването, програмирането и управлението на неговите операции и постигането на неговите цели. Палатата оценява рамката на управление за всекидневната дейност като подходяща. Можете да намерите пълния текст на доклада на интернет страницата на Палатата: http://eca.europa.eu.

[5] Изчислената цифра е консолидирана на базата на следните документи на ЕИБ: Консултации на МСП за 2007—2008 г. (SME Consultation 2007/2008) от май 2008 г., Годишен доклад за 2006 г. от юни 2007 г. и Годишен доклад за 2010 г. от май 2011 г.

[6] Сумите са взети от базата данни в SFC, Европейска комисия, 8 юни 2011 г.

[7] Както посочват службите на Комисията, държавите членки тълкуват погрешно правилата за класификацията на отпуснатите средства и може да са включили други форми на финансиране, различни от инструментите за финансов инженеринг.

[8] За този период финансовите инструменти включват инструменти за предприятия, които не отговарят на определението на ЕС за МСП, както и проекти за благоустройство и проекти за енергийна ефективност.

[9] Вж. точка 4.32 от годишния доклад за 2010 г. на Палатата.

[10] Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) № 1260/1999 (OВ L 210, 31.7.2006 г. стр 25).

[11] Понастоящем ЕИФ е управител на холдинговия фонд в България, Кипър, Гърция, Латвия, Литва, Малта, Румъния и Словакия, както и за френския регион Лангедок-Русийон и италианските региони Кампания и Сицилия.

[12] Преглед на бюджета на ЕС, СОМ(2010) 700, окончателен, 19 октомври 2010 г., стр. 4, 20; План за управление 2010 г. (окончателна версия), ГД "Регионална политика", 10 май 2010 г., стр. 6—7; Пети доклад за икономическото, социалното и териториалното сближаване, ноември 2010 г. (неокончателна версия), стр. xv—xvi и 213—218.

[13] В контекста на настоящия одит тези инструменти са капиталовите, заемните и гаранционните инструменти за МСП (вж. Речник на термините и съкращенията).

[14] В резултат от това бяха направени редица допълнителни констатации по отношение на Германия, Естония, Гърция, Испания, Франция, Италия, Полша и Обединеното кралство.

[15] ERP в Германия, програмите на MOITAL в Израел, SBIC в САЩ. Вж. също приложение III.

[16] Програмите ЕМПСТП и GIF за капиталовите инструменти, ФММСП за заемните инструменти и ГМСП за гаранционните инструменти.

[17] Вж. член 44, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г. относно правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1083/2005 на Съвета, съдържащ общи разпоредби относно Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд, и Регламент (EО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие (ОВ L 371, 27.12.2006, стр. 1), и Меморандума за разбирателство между ЕК и ЕИФ от май 2006 г.

[18] Регламент (EO) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. относно определянето на общи разпоредби за Структурните фондове (OВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 1).

[19] Меморандум за разбирателство между Комисията и ЕИФ от май 2006 г., точка 4, параграф 2, стр. 2. За правното основание вж. член 45 (Техническа помощ по инициатива на Комисията) от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета.

[20] Конференция на JEREMIE в Познан, 8 април 200 8 г., Бележка към документацията на ГД "Регионална политика" от 23 май 2008 г. и вътрешна бележка на ГД "Регионална политика" "Принос на GU за ръководния комитет на JEREMIE" от 24 юни 2008 г. Доклад от мисията, Варшава, 17 юли 2008 г., Бележка към документацията на ГД "Регионална политика" от 28 юли 2008 г.

[21] Оценка на операциите, Обобщаващ доклад на ЕИБ (Извлечени поуки, т. iv) с коментари на Комисията (издаден през септември 2011 г.).

[22] Меморандум за разбирателство между Комисията и ЕИФ, Резултати от оценките, стр. 2, 30 май 2006 г.

[23] За програмния период 2007—2013 г. Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, изпълняван с Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията с последващите изменения. За програмния период 2000—2006 г. Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета, изпълняван с Регламент (ЕО) № 1685/2000 на Комисията с последващите изменения.

[24] Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (OВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1), изменен на 14 април 2007 г.

[25] Консултации от отдел "Вътрешен одит и консултации" на ГД "Регионална политика" (окончателен доклад), 4 март 2010 г., точките са на стр. 6—10.

[26] Точки 106—113 обясняват ниските коефициенти на лоста, постигнати за капиталовите и заемните инструменти.

[27] Сред неизчерпателните примери са: Меморандум за разбирателство между Комисията и ЕИФ от 30 май 2006 г., подписан от члена на Комисията, отговарящ за регионалната политика, и ГИД на ЕИФ, стр. 4; Четвърти доклад за икономическото и социалното сближаване от 30 май 2007 г, стр. 3—4, Тълкувателна бележка COCOF/07/0018/01 към държавите членки от 16 юли 2007 г., стр. 4.

[28] "Избирането на повече от един инструмент за финансов инженеринг може да доведе до най-добрия възможен лостов ефект за публичните ресурси, внесени от оперативната програма, така че да бъдат ангажирани възможно най-много налични ресурси и експертен опит от частния сектор и да бъдат увеличени до максимум възможностите за постигане на инвестиционните цели и целите за развитие на оперативната програма. (...)", Тълкувателна бележка COCOF/10/0014/00, т. 2.2.2.

[29] Тълкувателна бележка COCOF/10/0014/00, т. 9.2.3.

[30] Вж. Регламент (ЕО) № 1685/2000 на Комисията от 28 юли 2000 г. за приемане на подробни правила за изпълнението на Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета по отношение допустимостта на разходи за дейности, съвместно финансирани от структурните фондове (OВ L 193, 29.7.2000 г., стр. 39) (приложение, Правило № 8, условие 2.6) и член 43 от Регламент (ЕО) № 1828/2006.

[31] Годишен доклад на Палатата за 2010 г., точка 4.33, пример 4.4, буква в).

[32] Разпоредбите, определени от Комисията по член 43 от Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията и впоследствие изменени.

[33] Член 44 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[34] Регламент (ЕО) № 1685/2000 и Регламент (ЕО) № 1828/2006 с техните последващи изменения.

[35] В съответствие с член 43, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1828/2006 бизнес планът на управляващия орган следва да се разбира като еквивалентен на "инвестиционна стратегия и инвестиционен план" в допълнение към изменението, изисквано от Регламент (ЕО) № 846/2009 на Комисията от 1 септември 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1828/2006 за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд, и на Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие (OВ L 250, 23.9.2009 г., стр. 1).

[36] По време на предишния програмен период Комисията призна, че трябва да бъдат взети предпазни мерки, за да се минимизира изопачаване на конкуренцията при рисковия капитал или пазара на заеми (вж. условие 2.6 от Регламент (ЕО) № 1685/2000 с неговите последващи изменения.

[37] Тълкувателна бележка COCOF/10/0014/00, точки 3.2.6. и 3.2.7.

[38] Отговор на Комисията от 12 февруари 2009 г. на писмо на ЕИФ от 11 декември 2008 г.

[39] Член 13 от Регламент (ЕО) № 1260/1999 и член 35 от Регламент (ЕО) № 1083/2006. Тълкуването беше потвърдено пред одиторите на Палатата от ГД "Регионална политика" на одиторската среща от 1 декември 2010 г.

[40] SEC(2005) 433 окончателен от 6 април 2005 г., COM(2005) 121 окончателен от 6 април 2005 г.

[41] "Сравнително изследване на фондовете за рисков капитал и заеми, подпомагани от Структурните фондове", окончателен доклад, възложен от ГД "Регионална политика" (Център за стратегии и оценки, 2007 г.).

[42] Вж. приложение III.

[43] В изпълнение на членове 3, 4 и 6 от Регламент (ЕО) № 1083/2006: цел 1 (основни или преходни области), цел 2 (основни или преходни области) и области, които не отговарят на изискванията за финансиране.

[44] Консултации от отдел "Вътрешен одит и консултации" на ГД "Регионална политика" (окончателен доклад), 4 март 2010 г.

[45] Консултации от отдел "Вътрешен одит и консултации" на ГД "Регионална политика" (окончателен доклад), 4 март 2010 г.

[46] Членове от 34 до 37 от Регламент (ЕО) № 1260/1999 и членове от 63 до 68 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[47] Член 35 от Регламент (ЕО) № 1260/1999 и член 65 от Регламент (ЕО) № 1083/2006. В Лондон и Западен Мидландс бяха установени две изключения, характерни за Обединеното кралство, където комитетите за наблюдение са имали специални заседания за разглеждане на планирането на мерките и инструментите за финансов инженеринг.

[48] През програмния период 2000—2006 г. в одитираните региони в Англия и Германия беше установено, че сумите, определени от Комисията по показателя "финансов инженеринг", съставляват най-вече безвъзмездна помощ за МСП или организации, които подпомагат МСП. През програмния период 2007—2013 г. показателят "финансов инженеринг" на Комисията така или иначе вече не се използва.

[49] Напр. "поддържани, създадени работни места", "действия в полза на местни инициативи", "предприятия, които са повишили качеството".

[50] Тълкувателна бележка COCOF/10/0014/00, приложение II, образец на доклад за наблюдение (Комисия, февруари 2011 г.).

[51] В контекста на настоящия одит на изпълнението са разгледани само ефектите на изтичане под формата на необосновани разходи за управление.

[52] Писмо до Върховната одитна институция на Полша от 3 януари 2011 г., чието съдържание беше сверено с вътрешната документация на ГД "Регионална политика".

[53] Взето от Тълкувателна бележка COCOF 10/0014/04, т. 2.6.

[54] Съгласно Съобщение на Комисията COM(2011) 662 относно платформите за капиталови и дългови инструменти на ЕС (стр. 7), ефектът на лоста може да се постигне чрез съфинансиране от международни финансови институции или чрез допълнителни заеми, изисквани от банки и гаранционни институции за крайните бенефициенти (в Съобщението на Комисията МСП се наричат "крайни бенефициенти").

[55] В отделни редки случаи съфинансирането от държавите членки е под формата на частни търговски заеми.

[56] Това включва както участието на ЕФРР, така и съфинансирането от държавата членка, което е нещо обичайно за ЕФРР. В извънредния случай на Обединеното кралство частният сектор е осигурил финансирането от държавата членка в съответствие с правилата за съфинансирането, предвидени в регламентите, като това финансиране е отчетено като частно, а не като публично финансиране и е приложен принципа на предимството на съдържанието пред формата.

[57] Външна оценка на EIP за ГД "Предприятия", стр. xi, 63 и 67, 30 април 2009 г. Данните на оценителя изглеждат реалистични, имайки предвид резултатите от предшестваща и независима оценка на MAP (2001—2005 г.) за ГД "Предприятия", в която още през 2004 г. се споменава, че Европейският механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия е достигнал коефициент на лоста 4,00. Освен това, въз основа на данните на тримесечния отчет на EIF от юни 2009 г. (издаден след оценката през 2009 г.), данните за програмите са съответно 4,91 и 6,52 за капиталовите инструменти, стартирани по програмите от 1998 и 2001 г.

[58] Претеглени стойности за Германия, Португалия и Обединеното кралство, основаващи се на таблици 3а и 3б, Годишен доклад на Европейския механизъм за подкрепа на стартиращи технологични предприятия от 21 октомври 2009 г., данни към 30 юни 2009 г.

[59] Комисията работеше с три международни финансови институции: CEB/KfW, ЕБВР и ЕИБ.

[60] ФММСП — Шестмесечен доклад на ЕИБ, 2009 г.; стр. 1, ЕС/ЕБВР,Финансов механизъм за МСП, Шестмесечен доклад за дейността, стр. 70, юни 2009 г.

[61] Окончателен доклад за Многогодишната програма за предприятия и предприемачество (ГМСП), 31 декември 2006 г., стр. 7.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ И ИЗВЪРШЕНИ ПЛАЩАНИЯ ПО ИНСТРУМЕНТИТЕ ЗА ФИНАНСОВ ИНЖЕНЕРИНГ

2000—2006 г. |

Одитирана държава членка | Поети задължения (в млн. евро) | % | Извършени плащания (в млн.евро) | % |

Германия | 204 | 13 | 170 | 11 |

Унгария | - | - | - | 0 |

Португалия | 106 | 7 | 88 | 6 |

Словакия | - | - | - | 0 |

Обединено кралство | 433 | 27 | 410 | 27 |

Общо | 742 | 46 | 668 | 45 |

ОБЩО ЗА ЕС | 1596 | 100 | 1497 | 100 |

Източник: Европейска комисия (ГД "Регионална политика").

Забележки:

Сумите на процентите могат да се различават поради закръгляването им преди десетичната запетая.

За програмния период 2000—2006 г. крайните получатели са е`динствено МСП.

За програмния период 2007—2013 г. финансовите инструменти включват инструменти за предприятия, които не отговарят на определението на ЕС за МСП, както и проекти за благоустройство и проекти за енергийна ефективност.

Конкретно за програмния период 2007—2013 г. трябва да се подхожда предпазливо към точността на данните, тъй като държавите членки са тълкували погрешно правилата за класификацията на отпуснатите средства и може да са включили други форми на финансиране, освен от инструментите за финансов инженеринг.

2007—2013 г. |

Одитирана държава членка | Поети задължения (в млн. евро) | % | Извършени плащания (в млн.евро) | % |

Германия | 1370 | 13 | 710 | 9 |

Унгария | 770 | 7 | 669 | 8 |

Португалия | 292 | 3 | 233 | 3 |

Словакия | 30 | 0 | 27 | 0 |

Обединено кралство | 614 | 6 | 230 | 3 |

Общо | 3075 | 30 | 1868 | 24 |

ОБЩО ЗА ЕС | 10393 | 100 | 7879 | 100 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

СХЕМАТИЧНО ПРЕДСТАВЯНЕ НА КОНЦЕПЦИЯТА ЗА ЛОСТОВИЯ ЕФЕКТ, ПРИЛОЖЕНА СПРЯМО КАПИТАЛОВИТЕ, ЗАЕМНИТЕ И ГАРАНЦИОННИТЕ ИНСТРУМЕНТИ

КАПИТАЛ

+++++ TIFF +++++

Коефициент на лоста:

Коефициент на лоста = 4

Забележки:

Тази схема има само илюстративен характер.

Публичното финансиране представлява средствата от оперативната програма.

ЗАЕМИ

+++++ TIFF +++++

Коефициент на лоста:

Коефициент на лоста = 6

Забележки:

Тази схема има само илюстративен характер.

Публичното финансиране представлява средствата от оперативната програма.

ГАРАНЦИИ

+++++ TIFF +++++

Коефициент на лоста:

Коефициент на лоста = 20

Забележки:

Тази схема има само илюстративен характер.

Публичното финансиране представлява средствата от оперативната програма.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ПРИМЕРИ ЗА СТАНДАРТНИ ИНСТРУМЕНТИ И СТРУКТУРИ

БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ, СВЪРЗАНА С ЛИЦЕНЗИОННИ ВЪЗНАГРАЖДЕНИЯ - ПРИМЕРЪТ НА MOITAL, ИЗРАЕЛ

В Израел повечето схеми за предоставяне на помощ на МСП (Фонд за НИРД, технологични инкубатори, Heznek…), макар и да използват невъзстановими финансови средства, обвързват изплащането на тези средства с ангажимент на МСП, което е бенефициент, да заплати лицензионни възнаграждения в случай на успех. Лицензионните възнаграждения се изчисляват въз основа на продажбите или печалбата. Ползата от обвързването на безвъзмездната помощ с изплащането на лицензионни възнаграждения е, че инструментът не е толкова сложен, колкото инструментите за финансов инженеринг, а същевременно са насочени към МСП с потенциал в научноизследователските и развойни дейности. За повече информация вижте: http://www.moital.gov.il/

СПЕЦИАЛНИ ИНВЕСТИЦИОННИ МЕХАНИЗМИ

Европейска програма за възстановяване: Тази програма представлява постоянен национален фонд, управляван от KfW в полза на германските предприятия, като една от основните му характеристики е неговият револвиращ характер. За повече информация вижте: http://www.bundesfinanzministerium.de/

Фонд Yozma на Израел: Докато съществува като държавен фонд, неговият принцип е съинвестиране на публични средства и средства на частни инвеститори при минимален коефициент на лоста от 2,5. Инвестирал е в новосъздадени израелски дружества в сектора на високите технологии. Ключова характеристика на тази програма е, че тя осигурява равно третиране на израелското правителство и частните инвеститори в разделянето на печалбата. Тъй като на партньорите от частния сектор е била предоставена възможност през първите пет години да закупят дела на правителството при цена LIBOR+1 плюс лицензионни възнаграждения до края на периода на финансиране, впоследствие правителството е било в състояние да реинвестира тези постъпления в нови фондове или МСП. За израелското правителство Yozma е натрупало печалба от 40 милиона щатски долара. За повече информация вижте: http://www.yozma.com/overview/

Европейски механизъм за микрофинансиране "Прогрес". Европейският механизъм за микрофинансиране "Прогрес" на Комисията не предоставя пряко финансиране на МСП, а дава възможност на институциите за микрофинансиране в страните от ЕС да увеличат кредитирането за тези предприятия. Това се осъществява чрез издаване на гаранции за институциите за микрофинансиране, като по този начин се споделя техният риск, и чрез увеличаване на техния обем от микрокредити посредством финансирани инструменти (т.е. заеми и капитал). За повече информация вижте: http://ec.europa.eu/social/

Европейски фонд за Югоизточна Европа. Основната инвестиционна дейност на този фонд е рефинансирането на избрани партньорски кредитни институции в Югоизточна Европа и съседните държави в източната част на Европа, с привилегировани или подчинени кредитни линии, при което кредитополучателят се задължава на свой ред да предостави назаем средствата на крайните целеви групи, в т.ч. микро- и малки предприятия и частни домакинства с ниски доходи. Характерно за този фонд е, че има големи спонсори, сред които международни финансови институции (напр. ЕБВР, ЕИБ, KfW и др.), Комисията, както и публични и частни финансови институции. - За повече информация вижте: http://www.efse.lu/

--------------------------------------------------