BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 7.10.2009  
SEC(2009) 1298 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
  
Придружителен  документ  към  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА  
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
 
относно  инвестиране  в разработването  на нисковъглеродни  технологии   
(план  СЕT) 
  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО
 
{COM(2009) 519 окончателен } 
{SEC(2009) 1295} {SEC(2009) 1296} {SEC(2009) 1297} 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
към Съобщението  относно  инвестиране  в разработването  на нисковъглеродни  
технологии  (план  СЕТ ) 
1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ  НА ПРОБЛЕМА : 
Изменението  на климата  поражда  безпокойство  в цял свят и ако не бъдат  предприети  
действия  за неговото  преодоляване , това ще доведе  до значителни  и трайни  щети  в 
световен  мащаб . В отговор  на това ЕС (като част от политиката  за енергетиката  и 
климата ) прие  цели  до 2020 г. за намаляване  на емисиите  на парникови  газове  с 20 % и 
за увеличаване  на дела  на енергията  на ЕС от възобновяеми  източници  до 20 %. В 
резултат  на това до 2050 г. емисиите  на въглероден  диоксид  следва  да намалеят  с 80 % 
спрямо  сегашните  нива . За да се подпомогне  постигането  на тези цели  се предприети  
редица  инициативи , най-позната  сред  които  е Европейската  система  за търговия  с 
емисии . 
Една  от набелязаните  посоки  е развитието  на нисковъглеродни  технологии , които  са от 
съществено  значение  както  за постигане  на целите , залегнали  в политиката  за 
енергетиката  и климата , така и като средство  за гарантиране  на бъдещата  
конкурентоспособност  на Европа . Европейският  стратегически  план  за енергийни  
технологии  (планът  СET), приет  в рамките  на политиката  за енергетиката  и климата , 
има за цел ускоряване  на развитието  на ключови  нисковъглеродни  технологии , за да 
могат  те да достигнат  до пазара  по-бързо  отколкото  това би станало  без него . 
Настоящата  оценка  на въздействието  цели  да изследва , очертае  и препоръча  
специфични  мерки , които  следва  да бъдат  предприети  с оглед  финансиране  на 
развитието  и разработването  на посочените  в плана  СЕТ  нисковъглеродни  технологии . 
2. ПРИНЦИП  НА СУБСИДИАРНОСТ  
В този раздел  са изложени  аргументите  за участие  на ЕС с цел да се:  
• подпомогне  привличането  на допълнително  финансиране  
• подпомогне  координацията  на редица  разпокъсани  и изолирани  инструменти .  
Недостиг  на финансиране  
Появата  на нисковъглеродни  технологии  на европейския  енергиен  пазар  се сблъсква  с 
редица  пазарни  и регулаторни  слабости . Ползата  от нисковъглеродните  технологии  
произтича  най-вече на техните  ниски  емисии  на въглероден  диоксид . Намаляването  на 
емисиите  обаче  е обществено  благо , повлияно  от остри  външни  екологични  фактори , 
които  не се отчитат  в енергийните  разходи . Подобно  е положението  при 
фундаменталните  научни  изследвания , които  пораждат  обществени  ползи , далече  
BG 3   BG надхвърлящи  собствената  печалба  на изследователския  институт  (вторичен  ефект ). В 
резултат  на това в нито  един  от случаите  пазарът  няма  да осигури  социално  
оптималното  равнище  на финансиране ; поради  което  се налага  публична  намеса . Други  
съществени  слабости , които  пречат  на развитието  на нисковъглеродните  технологии  
включват :  
– високите  технологични , регулаторни  и пазарни  рискове , които  водят  до инвестиции  
под оптимално  възможното  в нисковъглеродни  технологии . 
– редица  слабости , специфични  за енергийния  пазар , по-специално  високите  разходи  
по търговските  операции  и бариерите  за навлизане  на пазара ; както  и ограничената  
конкуренция , разпокъсаната  регулаторна  рамка  за ново  инфраструктурно  развитие  и 
характерната  за енергийната  инфраструктура  инерция . 
За да се преодолеят  тези слабости  и да се постигнат  целите  във връзка  с изменението  на 
климата , планът  СЕТ  набелязва  редица  стратегически  технологии , като целта  му е да ги 
насърчи . По прогнозни  изчисления  допълнителното  финансиране , необходимо  за всяка  
технология , за да се постигнат  целите  на плана  СЕТ , ще бъде  в размер  на около  50 
млрд . евро .  
Слабости  в координацията  
От друга  страна , пречки  пред  постигане  на набелязаните  в плана  СЕТ  цели  съществуват  
не са само  по отношение  на финансирането , но също  и по отношение  на структурата  и 
координацията  на наличните  инструменти . Понастоящем  съществува  широк  спектър  от 
инструменти , включително  програми  за изследване  и иновации , както  и финансови  
инструменти  в рамките  на групата  на Европейската  инвестиционна  банка . Въпреки  това 
в много  случаи  степените  на обща  координация  и финансиране  са неадекватни , особено  
във връзка  с широкомащабни  демонстрационни  проекти  и програмите  за научни  
изследвания  и иновации . 
Обща  информация  
Преходът  към икономика  с по-ниски  въглеродни  емисии  е както  необходим , така и 
полезен  за обществото . Имайки  предвид  обаче  сложността  и обема  на изискваните  
усилия , малко  на брой  държави -членки  имат  капацитета  да направят  необходимата  
промяна . Освен  това съществува  значителна  синергия  на равнището  на ЕС по 
отношение  на координацията  на различните  схеми  за подпомагане  и консолидирането  
на сегашния  разпокъсан  пазар . Необходимо  е да се предприемат  действия , като едно  
действие  на европейско  равнище  би създало  значителни  ползи , които  ще надхвърлят  
ползите  от действия  на всяка  държава -членка  поотделно , което  оправдава  
предприемането  на действие  на равнището  на ЕС. 
3. ЦЕЛИ   
Настоящата  оценка  на въздействието  има за цел да разгледа  финансовите  мерки , които  
може  да бъдат  взети , за да се осигури  реализацията  на заложените  в плана  СЕТ  цели . С 
оглед  на това в тях ще се включват  следните  конкретни  цели :  
BG 4   BG – стимулиране  на съществено  нарастване  на частните  инвестиции  в изследователска  
дейност , развитие  на технологиите , демонстрации  и първоначално  пазарно  
приложение  на технологиите  от плана  СЕТ . 
– осигуряване  на достатъчни , подходящи  и ефикасни  финансови  ресурси  в подкрепа  
на развитието  на нисковъглеродните  технологии  от плана  СЕТ , така че да се осигури  
равнище  на иновации , което  отговаря  на целите  на политиката  на ЕС. 
От оперативна  гледна  точка  това ще предполага :  
– поне  удвояване  на финансовите  ресурси , предвидени  за технологиите  от плана  СЕТ ; 
– по-гъвкаво  и ефективно  използване  на съществуващите  инструменти ;  
– създаването  (където  това е уместно ) на нови  или изменени  инструменти . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
За да се определи  кой е най-ефективният  начин , по който  тези цели  могат  да бъдат  
постигнати , беше  решено  възможностите  да бъдат  разделени  в четири  отделни  
варианти  на политика , които  показват  и онагледяват  цялата  поредица  от избори , които  
са на лице . 
(1) продължаването  на съществуващите  инструменти  за инвестиции  в 
съществуващите  институционални  споразумения  (бизнес  както  обикновено ). 
(2) увеличено  финансиране , канализирано  чрез съществуващите  инвестиционни  
инструменти  в рамките  на съществуващите  институционални  споразумения  
(вариант  1). 
(3) засилване  на съществуващите  инструменти  за инвестиции  в рамките  на 
променени  институционални  споразумения  (вариант  2) 
(4) нови  инвестиционни  инструменти , изискващи  специални  институционални  
споразумения , с които  да се попълнят  пропуските  и да се отстранят  повтарящите  
се слабости  на съществуващия  портфейл  от инвестиционни  инструменти  
(вариант  3).  
Всеки  един  от тези варианти  на политика  представлява  конкретен , практически  път на 
развитие  и включва  предложения  по отношение  на изследователската  дейност , 
иновациите , както  и на инструментите  на дълга , на собствения  капитал  и на рисковия  
капитал . Смята  се, че пресечната  точка  на всички  четири  варианта  е достатъчна  за 
демонстриране  и онагледяване  на наличните  алтернативи . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО : 
Важно  е да се отбележи , че при все че се смята , че с оглед  на постигане  на целите  е 
необходимо  да бъдат  предприети  изложените  по-горе мерки , определено  цялостната  
енергийна  политика  (от която  са част тези действия ) може  да доведе  до известни  
разходи  за обществото , които  да се отразят  на растежа  на БВП . Тези  разходи  обаче  
могат  да бъдат  смекчени  или дори  намалени  чрез пълното  използване  на 
BG 5   BG възможностите  за взаимно  допълване , които  съществуват  между  доброто  изпълнение  
на тези политики  и вече наличните  механизми  за намаляване  на емисиите , по-
специално  Схемата  за търговия  с емисии .  
Следва  да се отбележи , че по отношение  на икономическите  или социални  ползи , 
докато  всички  анализирани  варианти  на политики  са определено  по-добри  от варианта  
„бизнес  както  обикновено “, основната  разлика  между  вариантите  на политики  се 
състои  по-скоро  в проявата  на въздействията  във времето , отколкото  в техния  мащаб . 
Темпото , с което  могат  да се породят  очакваните  екологични  ползи , е обвързано  с 
темпото  на изпълнение  на плана  СЕТ . Различните  варианти  на политика  ще окажат  
въздействие  върху  темпото , с което  се въвеждат  нисковъглеродните  технологии  и по 
този начин  върху  общото  количество  емисии  на CO 2 в Европа . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  НА ПОЛИТИКА  
Групиране  на технологиите   
С цел да се направи  задоволителен  анализ , технологиите  от плана  СЕТ  бях разделени  в 
три групи , така че по-добре  да отговарят  на особеностите  и нуждите  на всеки  
технологичен  сегмент . Тези  технологични  групи  бяха : 
(1) Група  І: технологии  на етап, близък  до пазарна  конкурентоспособност1 
(2) Група  II: новопоявяващи  се технологии  на прага  на масово  навлизане  на пазара2 
(3) Група  III: нови  технологии3 
Критерии  за оценка  
По отношение  на конкретните  политики , които  трябва  да бъдат  одобрени , всеки  от 
идентифицираните  четири  варианта  на политика  беше  анализиран  спрямо  конкретен  
критерий , като бяха  разгледани  техните  характеристики  по отношение  на: 
• мобилизация  – възможността  да се мобилизира  достатъчно  по размер  финансиране  
• пригодност  – степента  до която  предвижданите  условия  отговарят  на изискванията  
на съответните  технологии   
• гъвкавост  - степента  до която  предвижданите  условия  са в състояние  да отговорят  на 
променящите  се обстоятелства . 
                                                 
1 Вятърни  съоръжения  на сушата , топлинни  слънчеви  инсталации , слънчеви  фотоволтаични  
инсталации  (с кристален  силиций , c-Si), първо  поколение  биогорива , електрически  мрежи  
(пренос ), ядрено  делене  (трето  усъвършенствано  поколение , III+), комбинирано  производство  на 
топлина  и електроенергия  (CHP), енергийна  ефективност  на сградите , в транспорта  и в 
индустрията . 
2 Вятърни  инсталации  в морето , слънчеви  фотоволтаични  инсталации  (тънък  слой ), слънчеви  
електроцентрали  с концентратори , улавяне  и съхранение  на СО 2, второ  поколение  биогорива , 
електрически  мрежи  (разпределение ). 
3 Ядрено  делене  – Четвърто  поколение  (G IV), водородно  гориво  и горивни  клетки , енергия  от 
океана , геотермална  енергия . 
BG 6   BG • ефикасност  - степента  до която  предвижданите  условия  оказват  въздействие  върху  
европейския  енергиен  сектор .  
Анализ  и изводи  
В нашите  анализи  ние (i) разгледахме  всеки  от четирите  варианта  на политика , като се 
спряхме  на техните  силни  и слаби  страни  като цяло  по отношение  на всеки  от четирите  
критерии  (без да сравняваме  вариантите  директно  или да вземем  под внимание  
технологичното  групиране ); след  което  (ii) разделихме  технологиите  по техните  три 
технологични  групи  и оценихме  всички  от вариантите  на политики  поотделно , спрямо  
всеки  от четирите  критерия , посочени  по-горе. 
Стигнахме  до заключението , че: 
• Вторият  вариантът  на политика , който  включва  „засилване  на съществуващите  
инструменти  за инвестиции  в рамките  на променени  институционални  
споразумения “ е подходящ  за всички  технологични  групи  и би представлявал  
съществен  напредък .  
• Първият  вариант  на политика , който  предполага  увеличено  финансиране , но 
ограничени  институционални  промени , би представлявал  (поради  своята  гъвкавост  и 
незабавен  резултат  от ефективността  му) сериозен  кандидат ; но като цяло  беше  
адекватен  само  за подкрепа  на тези технологии , които  са близки  до пазарна  
конкурентоспособност . 
• Третият  вариант  на политика  би бил подходящ  (поради  повишената  мобилизация  на 
финансиране  и способност  ефективно  да координира  инструментите ) за 
технологиите  от третата  група .  
• Вариантът  „бизнес  както  обикновено “ би бил изключително  неподходящ  за всички  
технологични  групи . 
Следва  да се отбележи , че тези заключения  не изключват  възможността  за комбинация  
между  различните  групи  на варианти  на политика , нито  пък дават  оценка  по отношение  
на начина  или темпото , с които  могат  да бъдат  въведени .  
Препоръки  
В резултат  на това ние препоръчваме  ресурсите  да се увеличат  до необходимите  
равнища  и да бъдат  проучени  подходящите  средства  за въвеждане  на институционална  
промяна . Въпреки  това, нуждата  от спешни  действия  налага  бързо  и повсеместно  
прилагане  на първия  вариант  на политика , като подходящите  действия  от втория  и 
третия  вариант  на политики  ще бъдат  поетапно  и целенасочено  въвеждани , когато  е 
целесъобразно .  
При формулирането  на стратегия  трябва  да бъде  взето  предвид  следното : 
• в много  случаи  може  да е уместно  да се предприеме  комбинирана  стратегия  с 
алтернативни  идеи  от различни  варианти  на политики . 
BG 7   BG • много  от технологиите  от група  1 и по-специално  технологиите  за енергийна  
ефективност , имат  краткосрочен  потенциал , което  може  да е причина  за ускорено  
пълно  въвеждане  на втория  вариант  на политика . 
• по отношение  на технологиите  от третата  група  следва  да се отбележи , че много  от 
тях вече ползват  алтернативи , подобни  на предложените  в рамките  на втория  
вариант  на политика . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Наскоро  създадената  информационна  система  за мониторинг  и оценка  на плана  СЕТ  
(SETIS) ще е от полза  за предложеното  финансиране . SETIS се управлява  от 
Съвместния  изследователски  център  на ЕС (СЕЦ ), който  гарантира  нейната  
независимост  и обективност . По-специално  мониторингът  на финансовите  инвестиции  
в изследователската  дейност  в областта  на нисковъглеродните  енергийни  технологии  
ще се извършва  постоянно  и ще се отчита  годишно  в Картата  на капацитета , 
публикувана  от SETIS.  
Въздействието  на финансирането  на изследователската  дейност  върху  развитието  и 
разгръщането  на технологиите  ще се наблюдава  постоянно  и от близо  и от SETIS, като 
нейният  анализ  ще се публикува  на шест  месеца  в технологичната  карта . Наред  с това 
SETIS ще извършва  и преглед  на специфичното  технологично  развитие , извършвано  в 
рамките  на плана  СЕТ  или чрез Европейските  индустриални  инициативи , или други  
програми  в контекста  на Европейск oто сдружение  за енергийни  научни  изследвания . 
Този  преглед  ще се извършва  периодично  и ще се основава  на ключови  показатели  за 
измерване  на резултатите  (КПИР ), разработени  съвместно  от SETIS и заинтересованите  
страни  като част от процеса  за планиране  и определяне  на съответните  дейности  по 
плана  СЕТ , като тези показатели  ще се отнасят  както  за технологиите , така и за сектора . 
По принцип  вниманието  на КПИР  ще бъде  съсредоточено  върху  разходите  и 
съответните  резултати  от работните  показатели  на технологиите .