ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА Напредък на държавите членки в областта на сградите с близко до нулевото нетно потребление на енергия /* COM/2013/0483 final/2 */





ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА Напредък на държавите членки в областта на сградите с близко до нулевото нетно потребление на енергия СЪДЪРЖАНИЕ 1........... Въведение.................................................................................................................... 4 2........... Прилагане на определението за СБННПЕ в практиката......................................... 5 3........... Междинни цели.......................................................................................................... 7 4........... Политики и мерки за насърчаване на СБННПЕ....................................................... 7 4.1........ Докладване по член 13, параграф 4 от Директива 2009/28/ЕО.............................. 8 4.2........ Политики и мерки за насърчаване на реконструкцията на сгради, превръщаща ги в СБННПЕ 9 5........... Изводи и следващи стъпки...................................................................................... 10 5.1........ Изводи........................................................................................................................ 10 5.2........ Следващи стъпки...................................................................................................... 10 Приложение 1: Обзорен преглед на националните определения на СБННПЕ................ 12 1. Въведение Сградите заемат централно място в политиката на ЕС за енергийна ефективност, тъй като близо 40 %[1] от крайното енергопотребление и 36 % от емисиите на парникови газове се падат на жилищните, административните, търговските и другите сгради. Подобряването на енергийните характеристики на сградния фонд в Европа е от решаващо значение — не само за постигане на целите на ЕС за 2020 г., но също и за по-дългосрочните цели на нашата стратегия за климата, формулирани в пътната карта за преход към нисковъглеродна икономика в периода до 2050 г[2]. Основният законодателен инструмент на ЕС в областта на подобряването на енергийната ефективност на сградите е Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите[3] (наричана по-долу „ДЕХС“). Ключов елемент в ДЕХС, особено във връзка с постигането на по-дългосрочните цели, са изискванията за сгради с близко до нулевото нетно потребление на енергия (наричани по-долу „СБННПЕ“). В член 9, параграф 1 от ДЕХС е формулирано следното изискване: „държавите членки гарантират, че: а) до 31 декември 2020 г. [се въвежда практиката] всички нови сгради [да] са с близко до нулево нетно потребление на енергия; и б) след 31 декември 2018 г. заетите или притежавани от публични органи нови сгради са с близко до нулево нетно потребление на енергия.“ Също така, държавите членки трябва да съставят национални планове за увеличаване на броя на СБННПЕ, които могат да включват отделни цели за различните категории сгради. Освен това, в параграф 2 от член 9 е посочено, че държавите членки трябва да разработят политики и да предприемат мерки (например да зададат цели), с които да стимулират превръщането в СБННПЕ на сградите, на които се прави реконструкция (refurbishment), и съответно да информират Комисията за тези политики и мерки в своите национални планове. В параграф 3 от член 9 е уточнено, че „националните планове съдържат, inter alia, следните елементи: а) подробно описание на прилагането на практика на определението на държавите членки за сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия, в което се отразяват техните национални, регионални или местни условия и се включва цифров показател за потреблението на първична енергия, изразено в kWh/m2 на година. … б) междинни цели за подобряване на енергийните характеристики на нови сгради до 2015 г. ... в) информация относно политиките и финансовите или други мерки, приети в контекста на параграфи 1 и 2, за насърчаване използването на сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия, включително подробни данни за националните изисквания и мерки относно използването на енергия от възобновяеми източници в нови и съществуващи сгради, по които се извършва основен ремонт, съгласно член 13, параграф 4 от Директива 2009/28/ЕО и членове 6 и 7 от настоящата директива.“ Комисията е задължена да публикува, въз основа на тези национални планове, доклад за напредъка на държавите членки, постигнат до декември 2012 г., както и на всеки три години след това (член 9, параграф 5). Настоящият първи доклад в голяма степен се базира на информацията, съдържаща се в националните планове за СБННПЕ, подадени от 8 държави членки (Белгия, Дания, Кипър, Финландия, Литва, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство) до края на ноември 2012 г. Междувременно шест други държави членки (България, Германия, Франция, Унгария, Ирландия и Словакия) също изпратиха своите планове, но те не са взети предвид при анализа. Освен това, информация за постигнатия напредък от държавите членки, които не са подали официален национален план, бе взета от техните съответни втори национални планове за действие по енергийната ефективност (NEEAPs), в случаите при които те съдържат такава информация. В тринадесет от тези втори национални планове за действие по енергийната ефективност (съответно на България, Естония, Финландия, Франция, Унгария, Ирландия, Италия, Люксембург, Малта, Полша, Испания, Нидерландия и Обединеното кралство) става въпрос и за целите за СБННПЕ. В настоящия доклад е използвана информация и от националните планове за действие за енергията от възобновяеми източници (NREAPs)[4], а също и от специализирано проучване за СБННПЕ[5]. Като обща констатация следва да се отбележи, че между отделните национални планове има значителни различия по отношение на начина на представяне и съдържанието. Това отразява различната степен на разработване на национални политики за СБННПЕ, както и липсата на образец за тези планове. При все това, всичките национални планове за СБННПЕ съдържат значително повече информация по разглеждания въпрос в сравнение с вторите национални планове за действие по енергийната ефективност. 2. Прилагане на определението за СБННПЕ в практиката Съгласно член 2, параграф 2 от Директивата относно енергийните характеристики на сградите, сграда с близко до нулево нетно потребление на енергия (СБННПЕ) „означава сграда с много добри енергийни характеристики, определени в съответствие с приложение I. Необходимото количество енергия с близка до нулевата или с много ниска стойност следва да бъде произведено в значителна степен от възобновяеми източници на енергия, включително от възобновяеми източници на енергия, разположени на място или в близост“. Т.е., в Директивата относно енергийните характеристики на сградите е формулирана обща постановка на определението за СБННПЕ, а за уточнението на това определение, необходимо за неговото практическо прилагане (например отговорът на въпроса какво означава „много добри енергийни характеристики“) отговарят държавите членки. Направеният анализ на наличната информация (по-подробно описание е дадено в приложение 1) показва, че макар и повечето държави членки да докладват за постигнат напредък в определянето на СБННПЕ, само 4 държави членки (Белгия, Кипър, Дания и Литва) са дали определение, което включва както количествено определена цел, така и дял на енергията от възобновяеми източници. В останалите държави членки работите по определението са на различни стадии на разработване (както се вижда на следната фигура). Фигура 1: Стадий на разработването на определение за СБННПЕ в държавите членки Няколко, малко на брой държави членки посочиха и цели, които надхвърлят изискванията за СБННПЕ, включително за сгради с нулево нетно енергопотребление в Нидерландия, за сгради с положителен енергиен баланс в Дания и Франция, за неутрални по отношение на изменението на климата сгради в Германия и за стандарти за нулево въглеродно въздействие в Обединеното кралство. В случаите, при които е определен числен показател, изискванията варират в широк диапазон, като се започне от 0 kWh/m2 годишно и се стигне до 220 kWh/m2 годишно. Би могло да се зададе въпросът дали по-високите стойности на енергопотребление са съвместими с определението за СБННПЕ, дадено в Директивата относно енергийните характеристики на сградите. Що се отнася до дела на енергията от възобновяеми източници, в докладваната информация също има големи различия, като само няколко страни са определили конкретен минимално допустим процент (Белгия, Кипър, Дания и Литва). Други държави членки са направили само заявления с качествен характер (Белгия, Германия, Гърция, Ирландия, Литва, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство). И накрая, само няколко държави членки (Естония, Нидерландия) са посочили, че делът на енергията от възобновяеми източници ще бъде определен, след като бъде по-подробно формулирано националното определение за СБННПЕ (вижте също посоченото в раздел 4.1). Засега нито една държава членка не е докладвала за евентуална нормативна уредба, отнасяща се за неприлагане на изискванията за СБННПЕ в конкретни и обосновани случаи, в които анализът на разходите и ползите в рамките на икономическия жизнен цикъл на съответната сграда дава отрицателен резултат, както това се допуска съгласно член 9, параграф 6 от Директивата относно енергийните характеристики на сградите. 3. Междинни цели В член 9, параграф 3, буква б) е посочено, че националните планове трябва да включват, inter alia, „междинни цели за подобряване на енергийните характеристики на нови сгради до 2015 г.“. Такива междинни цели са определили петнадесет от 27-те държави членки (Белгия, Чехия, Дания, Естония, Финландия, Германия, Гърция, Унгария, Ирландия, Латвия, Литва, Словения, Швеция, Нидерландия и Обединеното кралство). Но тъй като в директивата не е посочено какъв вид цели да бъдат определени, държавите членки са възприели различни видове подход за определянето на междинните цели (подробности по този въпрос са дадени в приложение 1). Повечето държави са дефинирали тези цели или като изисквания за минимално допустими енергийни характеристики (например 50 kWh/m2 годишно в 2015 г.), или като изисквана категория на сертификата за енергийни характеристики, която да бъде постигната до съответната година (например категория „Б“ до 2015 г.). Други държави членки са определили междинните цели с изискването, че до 2015 г. трябва да се въведе практиката „всички нови сгради“ или „всички нови обществени сгради“ да са СБННПЕ. Няколко държави членки (Чехия, Естония и Нидерландия) са задали числени показатели по отношение на новите сгради или новите обществени сгради, които ще бъдат построени до 2015 г. Редица държави членки са изтъкнали ролята на даване на положителен пример от страна на публичния сектор (Белгия, Чехия, Германия, Дания, Естония, Ирландия, Нидерландия и Обединеното кралство) посредством въвеждането на специални междинни цели за обществените сгради. Междинни цели за реконструирането на съществуващи сгради като СБННПЕ са зададени само от малко на брой държави членки (Белгия, Дания и Ирландия). 4. Политики и мерки за насърчаване на СБННПЕ В член 9, параграф 3, буква в) от Директивата относно енергийните характеристики на сградите е посочено изискването, че националните планове трябва да включват: „информация относно политиките и финансовите или други мерки, приети в контекста на параграфи 1 и 2, за насърчаване използването на сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия, включително подробни данни за националните изисквания и мерки относно използването на енергия от възобновяеми източници в нови и съществуващи сгради, по които се извършва основен ремонт, съгласно член 13, параграф 4 от Директива 2009/28/ЕО и членове 6 и 7 от настоящата директива.“ Държавите членки докладваха широк спектър от политики и мерки в подкрепа на целите за СБННПЕ в своите съответни национални планове, а също и в националните планове за действие по енергийната ефективност (вижте таблицата по-долу), въпреки че често не е ясно до каква степен тези мерки са насочени специално за СБННПЕ. Най-често са посочени финансови инструменти и мерки за подпомагане, включително данъчен кредит за нотариалните такси, субсидирани лихви по ипотечните заеми за енергоефективни жилища и нисколихвени заеми за реконструкции на жилища с цел постигане на ниско енергопотребление, последвани от въвеждане на по-строги строителни нормативи, подобряване на информираността, дейности в областта на образованието и обучението, както и пилотни или демонстрационни проекти за високоефективни сгради. Само няколко държави членки са докладвали за специфични мерки по отношение на обществените сгради. Значителни различия между държавите членки има в обхвата на мерките за обществените сгради, който варира от включване само на сградите на централните държавни власти до включване на всички сгради, които са обществена собственост, или на всички сгради, използвани за обществени цели. Фигура 2: Основни политики и мерки в подкрепа на СБННПЕ в държавите членки 4.1. Докладване по член 13, параграф 4 от Директива 2009/28/ЕО[6] В член 9, параграф 3, точка в) от Директивата относно енергийните характеристики на сградите има изискване към държавите членки да информират Комисията в своите национални планове също и за „ ... подробни данни за националните изисквания и мерки относно използването на енергия от възобновяеми източници в нови и съществуващи сгради, по които се извършва основен ремонт, съгласно член 13, параграф 4 от Директива 2009/28/ЕО …“. В член 13, параграф 4 от Директива 2009/28/ЕО за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници (наричана по-долу Директивата за ВЕИ) е посочено, че: „Държавите членки въвеждат в своите строителни правила и кодекси подходящи мерки за увеличаването на дела на всички видове енергия от възобновяеми източници в строителния сектор. При приемането на такива мерки или в своите регионални схеми за подпомагане държавите членки може да вземат предвид националните мерки, отнасящи се до съществено увеличаване на енергийната ефективност и до комбинирано производство, както и до сгради, които са проектирани да улавят пасивно енергия или да са с ниско или нулево потребление на енергия. До декември 2014 г. държавите членки изискват в своите строителни правила и кодекси … използването на минимални нива на енергия от възобновяеми източници в нови сгради и в съществуващите такива, които подлежат на основен ремонт.“ Малко на брой държави членки са докладвали по това изискване в своите съответни национални планове или национални планове за действие по енергийната ефективност (вижте приложение 1, последната колона). Но някои държави членки са докладвали по въпроса за дела на енергията от възобновяеми източници в сградите в контекста на своите национални планове за действие за енергията от възобновяеми източници (NREAPs), макар и не особено подробно. Това вероятно се дължи на факта, че срокът за представяне на NREAP бе 30 юни 2010 г., а тогава все още малко държави членки бяха разработили детайлизирана политика в областта на СБННПЕ. В случаите, при които някои държави членки все пак докладват за сградния сектор в своя , това се отнася главно до минимално допустимата степен на използване на слънчева топлинна енергия за загряването на битова гореща вода (Кипър, Гърция, Италия, Португалия, Испания). Информацията, докладвана в националните планове за СБННПЕ относно енергията от възобновяеми източници, е или за мерки, взети във връзка с Директивата за ВЕИ (фламандската област на Белгия, Дания и Швеция), или описва конкретни методи за подпомагане на производството на енергия от възобновяеми източници (Дания). 4.2. Политики и мерки за насърчаване на реконструкцията на сгради, превръщаща ги в СБННПЕ В член 9, параграф 2 от Директивата относно енергийните характеристики на сградите има изискване към държавите членки да „разработват политики и приемат мерки, като например поставяне на конкретни цели с оглед насърчаването на трансформирането на сгради, които се ремонтират, в сгради с близко до нулево нетно потребление на енергия, и да информират Комисията за това в националните си планове…“. Някои държави членки действително са докладвали за специфични мерки за реконструирането на съществуващи сгради и превръщането им в СБННПЕ (Дания, Франция, Ирландия, Малта, Нидерландия, Швеция, Обединеното кралство). Част от тези държави членки са въвели специфични нормативни изисквания във връзка с реконструкцията на сгради (Дания, Ирландия, Швеция), а други са наблегнали върху финансовите стимули, като например облекчения, данъчни кредити и изгодни банкови заеми (Малта, Обединеното кралство) или планират провеждането на проучвания (Нидерландия). 5. Изводи и следващи стъпки 5.1. Изводи До края на месец ноември 2012 г. само 9 държави членки (Белгия, Дания, Кипър, Финландия, Литва, Ирландия, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство) са докладвали на Комисията своите национални планове за СБННПЕ. Що се отнася до практически приложимо определение на СБННПЕ, само 5 държави членки (Белгия, Кипър, Дания, Ирландия и Литва) са представили определение, съдържащо както числово изразена цел, така и дял на енергията от възобновяеми източници. Петнадесет държави членки (Белгия, Чехия, Дания, Естония, Финландия, Германия, Гърция, Унгария, Ирландия, Латвия, Литва, Словения, Швеция, Нидерландия и Обединеното кралство) са представили междинни цели за подобряване на енергийните характеристики на новите сгради до 2015 г., като по-голямата част от тях се отнасят за по-строги нормативи за сградите и/или изисквания за категорията на сертификатите за енергийни характеристики. При все че повечето държави членки са докладвали за различни мерки за насърчаване на СБННПЕ, включително финансови стимули, по-строги нормативи за сградите, дейности за подобряване на информираността и пилотни/демонстрационни проекти, не винаги е ясно доколко тези мерки са насочени специално към СБННПЕ. Следователно, изводът е, че постигнатият напредък от държавите членки в тяхната подготовка за въвеждането на практиката за СБННПЕ до 2020 г. е много малък. Липсата на подходяща и навременна подготовка увеличава риска, че държавите членки няма да успеят да спазят сроковете за въвеждане на практиката новите сгради да са СБННПЕ. Също така, липсата на ясни определения, междинни цели и специално предназначени за тази цел насърчителни мерки пораждат в строителния сектор несигурност по отношение на регулаторната и политическата рамка за СБННПЕ, като по този начин отлагат необходимите инвестиции за технологии, процеси и обучение, и намаляват неговата конкурентноспособност. Освен това, ЕС може да не реализира част от възможния принос на сградният сектор за постигането на дългосрочните цели в областта на изменението на климата и енергетиката. Като се има предвид потенциалният размер на този принос, малко вероятно е неговата липса да може да се компенсира с икономии в други сектори. Тази липса на напредък показва също, че държавите членки се затрудняват да формулират подробно практически приложимо определение на СБННПЕ в съответствие с Директивата относно енергийните характеристики на сградите, което допълнително увеличава несигурността за сградния сектор. И накрая, тъй като Комисията е получила само частична информация от държавите членки, не е възможно да се направи надеждна оценка на националните планове, по-специално на адекватността на планираните от държавите членки мерки във връзка с целите по Директивата относно енергийните характеристики на сградите. 5.2. Следващи стъпки Държавите членки, които все още не са изпратили на Комисията своите национални планове, следва да сторят това без по-нататъшно забавяне. Комисията ще влезе в пряк контакт с тези държави членки по този въпрос По отношение на държавите членки, които са изпратили своите национални планове, Комисията ще проведе първоначална оценка на тяхната пълнота. В случаите, при които плановете са непълни, Комисията ще поиска допълнителна и по-подробна информация. За да се улесни представянето на тази информация, на държавите членки ще бъде предоставен специално разработен незадължителен образец. Настойчиво се препоръчва на държавите членки да използват този образец, за да се улесни сравнимостта и анализа на плановете. След това Комисията ще проведе подробна оценка на националните планове, като ще обърне внимание по-специално на подробностите по прилагането в практиката на определението за СБННПЕ, на междинните цели и на предлаганите мерки за подпомагане. Ако е необходимо, Комисията ще поиска от държавите членки допълнителна специфична информация относно изискванията за СБННПЕ , в съответствие с посоченото в член 9, параграф 4 от Директивата относно енергийните характеристики на сградите. Въз основа на тази оценка Комисията ще разработи план за действие и, ако е необходимо, ще предложи мерки за увеличаване на броя на СБННПЕ и за насърчаване на най-добрите практики за икономически изгодно превръщане на съществуващи сгради в СБННПЕ. С оглед допълнително да съдейства на държавите членки за разработване на подробно практически приложимо определение на СБННПЕ, Комисията възнамерява да подготви тълкувателна записка. За провеждане на консултация с държавите членки при изготвянето на тълкувателната записка ще бъде използван Комитетът, създаден съгласно член 26 от Директивата относно енергийните характеристики на сградите. Където е възможно ще се прави позоваване също на текущата стандартизационна дейност на Европейския комитет по стандартизация по мандата M/480, както и на разработките съгласно Директивата за ВЕИ. Следва да се отбележи, че разработването на тези указания не трябва да се използва от страна на държавите членки за по-нататъшно забавяне на техните национални планове и на цялостното прилагане на изискванията за СБННПЕ от Директивата относно енергийните характеристики на сградите. И накрая, Комисията ще използва изцяло своите правомощия по Договора за да осигури цялостно транспониране и прилагане в ЕС на Директивата относно енергийните характеристики на сградите, включително и на изискванията за СБННПЕ. Държавите членки трябва значително да увеличат своите усилия за прилагане на изискванията за СБННПЕ, формулирани в Директивата относно енергийните характеристики на сградите, за да не бъде изложено на риск постигането на дългосрочните цели на ЕС във връзка с изменението на климата и за да може сградният сектор максимално да се възползва от възможностите, предоставяни от Директивата относно енергийните характеристики на сградите. Приложение 1: Обзорен преглед на националните определения на СБННПЕ[7] Държава || Описание на практическото прилагане на член 9, параграф 3, буква a) || Числен показател за енергопотреблението, съгласно член 9, параграф 3, буква a) || Междинни цели, съгласно член 9, параграф 3, буква б) || Дял на енергията от възобновяеми източници, съгласно член 9, параграф 3, буква в) Австрия || Процесът по постигане на съгласие в Австрия относно определението на СБННПЕ все още не е завършил. Междувременно, в строителния правилник има позоваване на енергиен стандарт (ÖNORM 8118), отнасящ се само за качеството на ограждащите конструктивни елементи на сградата. || || || Белгия – Столична област Брюксел || В определението, дадено в Брюкселския правилник за въздуха, климата и енергията, се използва определението от преработената Директива относно енергийните характеристики на сградите. Определението ще бъде конкретизирано, след като се получат резултатите от провеждано понастоящем проучване за оптимизиране на разходите. || Първично енергопотребление под 45 kWh/m2 годишно (включително за отопление, битова гореща вода и домакинските уреди). За офисите, служебните и образователните сгради, първичното енергопотребление трябва да е под 95 – 2,5*C kWh/m2 годишно, където С е компактността, т.е. отношението между застроения обем и площта на ограждащите повърхности. || От 2015 г. всички нови сгради трябва да съответстват на изисквания, сравними с тези по стандарта за пасивни сгради. || Методът за изчисляване на първичното енергопотребление включва участието на енергия от възобновяеми източници, като например слънчева енергия, отопление с биомаса, геотермално отопление и термопомпени системи, както и техниките за пасивно охлаждане. Белгия — Валонска област || На стадия на проектиране СБННПЕ се характеризира с енергийни характеристики, близки или еквивалентни на стандартите за пасивни сгради по отношение на ограждащите конструктивни елементи на сградата и във връзка с покриване на част от потреблението с енергия от възобновяеми източници. Съгласно стандарта „Passivhaus“ за Централна Европа, сградата трябва да бъде проектирана с годишна потребна топлинна енергия не повече от 15 kWh/m² годишно и съответно 15 kWh/m² за охлаждане ИЛИ да бъде проектирана с върхова стойност на потребната топлина 10W/m². Общото първично енергопотребление (включващо първичната енергия, изразходвана за отоплението, за битовата гореща вода и за електроенергията) не трябва да надхвърля 120 kWh/m² годишно. Очаква се това определение да се променя с времето. || || От 2014 г. ще се въведе изискване за енергопотреблението на нови жилищни сгради, офиси, сгради от сектора на услугите и образователния сектор да не надхвърля 60 kWh/m2 годишно. Също така, от 2017 г. ще е необходимо съответствие със стандарта за пасивни сгради или еквивалентен на него стандарт. От 2019 г. нататък за всички нови сгради — в допълнение към съответствието със стандарта за пасивни сгради — ще се изисква като минимум да отговарят и на стандарта за „нулево нетно енергопотребление“ с тенденция да са с положителен енергиен баланс. || Делът на енергията от възобновяеми източници е означен на диаграма в националния план. Белгия — Фламандска област || Въз основа на сравнителната методологична рамка за изчисляване на оптимални по отношение на разходите равнища на изисквания за енергийните характеристики, Фламандската енергийна агенция (VEA) проучва какви са оптималните по отношение на разходите равнища за Фландрия. Резултатите от това проучване ще бъдат използвани за формулиране на практически приложимо определение. || В настоящия момент оптималното по отношение на разходите равнище на изчисленото енергопотребление е E55-E60. || Изискване за равнище на енергопотреблението на жилищни и училищни сгради и на сгради с офиси, съответно E70 от 2012 г. и E60 от 2014 г. Разработват се бъдещи по-строги изисквания, които да влязат в сила съответно от 2019 г. (за обществените сгради) и от 2021 г. и да обхващат както новите, така и съществуващите сгради (с отделни изисквания за жилищните и нежилищните сгради). || Нормативната уредба е в процес на разработване. За жилищни сгради с повече от една секция (а също и за училищните и офисните сгради) трябва да се използва една от следните 6 възможности: 1. Топлинни слънчеви инсталации 2. Фотоволтаични слънчеви инсталации 3. Биомаса (котел, печка или високоефективна когенерация) 4. Термопомпи 5. Свързване с топлофикационна или квартална охладителна инсталация 6. Участие в проект за енергия от възобновяеми източници с допълнителна възможност за осигуряване на ≥10 kWh възобновяема енергия за m2 разгъната полезна застроена площ (от една или от комбинация от няколко ВЕИ инсталации). Ако не са изпълнени изискванията за минимално допустим дял на ВЕИ, изискването за енергийни характеристики (стойност на Е) става с 10 % по-строго. Минималният дял на ВЕИ се включва в изчислението на стойността на Е. България || В България няма официално определение за СБННПЕ. || || || Кипър || СБННПЕ се дефинират чрез показател за използваната първична енергия и процент за енергията от възобновяеми източници. За изчисленията се използва примерна сграда. || 180 kWh/m2 годишно за жилищни сгради 210 kWh/m2 годишно за нежилищни сгради (включително за отопление, охлаждане, гореща вода и осветление) || || Поне 25 % от първичното енергопотребление трябва да бъде покрито с ВЕИ. Чехия || Определението за СБННПЕ е в процес на одобряване. Бъдещото постановление за енергийните характеристики на сградите ще съдържа определението, с фиксиран процент на участие на енергия от възобновяеми източници в покриване на енергопотреблението. || || От 2016 г. всички обществени сгради с площ над 1500 m2 трябва да са СБННПЕ, а от 2017 г. — съответно всички обществени сгради с площ над 350 m2. От 2018 г. всички нови сгради с площ над 1500 m2 трябва да са СБННПЕ. От 2019 г. всички нови сгради с площ над 350 m2 трябва да са СБННПЕ. От 2020 г. трябва да има от 14 000 до 22 000 нови СБННПЕ годишно. || Дания || Изискванията за СБННПЕ се съдържат в строителните нормативи като последователни класове за характеристиките: „клас 2015 г.“ и „клас 2020 г.“. Дадена жилищна сграда (+ хотелите и др.) се класифицира като съответстваща на „клас 2015 г.“ ако общата потребност от енергия за отопление, вентилация, охлаждане и битова гореща вода, отнесена към m2 отопляема площ, не надхвърля 30 kWh/m2 плюс 1000kWh/год., разделени на отопляемата площ: (30 + 1000/A) kWh/m2/год. Дадена обществена сграда (офиси, училища, институции) се класифицира като съответстваща на „клас 2015 г.“ ако общата потребност от енергия за отопление, вентилация, охлаждане и битова гореща вода, отнесена към m2 отопляема площ, не надхвърля 41 kWh/m2 плюс 1000kWh/год., разделени на отопляемата площ: (41 + 1000/A) kWh/m2/год. Дадена сграда се класифицира като съответстваща на „клас 2020 г.“, ако общата потребност от енергия за отопление, вентилация, охлаждане и битова гореща вода, отнесена към m2 отопляема площ, не надхвърля 20 kWh/m2/год. || 20 kWh/m2 годишно || Очаква се изискванията за „клас 2015 г.“ да станат задължителни от 2015 г. Изискванията за „клас 2020 г.“ ще са в сила за обществени сгради от края на 2018 г. и за всички останали видове сгради — от края на 2020 г. || Очакваните дялове на ВЕИ в сградния сектор за 2015 и 2020 г. са както следва: - между 44 и 51 % в 2015 г. - между 51 и 56% в 2020 г. Естония || За характеризиране на СБННПЕ е предложен енергиен показател в интервала 50—140 kWh/m2 годишно, но са необходими допълнителни обществени обсъждания във връзка с определението за СБННПЕ. || Предложен е енергиен показател в интервала 50—140 kWh/m2 годишно. || Постепенно въвеждане на по-строги изисквания за енергийните характеристики от 2013 г. нататък. До 2015 г. да има 10 публично достъпни СБННПЕ. || Финландия || Финландия все още не е формулирала окончателно своето определение за СБННПЕ. Намерението е в 2015 г. да се издадат технически описания на СБННПЕ под формата на препоръки. || || Изисквания в съответствие със стандарта за „пасивна къща“ за сградите, изградени, ремонтирани или дадени под наем след 2015 г. Новите сгради в сектора на публичната администрация, построени след 2015 г., ще съответстват на стандарта за „пасивна къща“. || Франция || Франция няма официално определение на СБННПЕ. || || За многофамилните жилищни сгради допустимото потребление ще бъде намалено в 2015 г. от 57,5 на 50 kWhepm2 годишно. За еднофамилните жилищни сгради допустимото потребление е вече намалено на 50 kWhep/m2. Всички нови сгради от 2020 г. ще трябва да са с положителен енергиен баланс. До 2020 г. да се постигне намаление с 38 % на първичното енергопотребление на съществуващия сграден фонд. || Германия || В процес на подготовка е изчерпателно определяне от страна на държавната администрация на стандарти за характеристиките на СБННПЕ. || || Предстои актуализация на нормативите за пестене на енергия в 2012 или 2013 г., като са възможни и допълнителни актуализации в периода до 2020 г. Изискванията за обществените сгради да са СБННПЕ ще бъдат въведени в 2016 г., а съответно за всички нови сгради — в 2018 г. || Съгласно Закона за топлинната енергия от възобновяеми източници (Erneuerbare-Energien- Wärme-Gesetz), в Германия е задължително използването на ВЕИ за отоплението на новите сгради. В цитирания закон е посочен минималният дял на ВЕИ. Гърция || Не съществува стандарт за СБННПЕ. В процес на подготовка са нови наредби на база на преработената Директива относно енергийните характеристики на сградите, чрез които ще се формулира пътната карта за СБННПЕ. || || || При новите сгради цялото първично енергопотребление трябва да се базира на възобновяеми източници. (национална цел съгласно NEEAP) Унгария || Изискванията за енергийните характеристики на СБННПЕ ще бъдат дефинирани в Указа за енергийните характеристики на сградите, който е в процес на подготовка. || || В 2016 г. ще се увеличи строгостта на изискванията, като същевременно се очаква и основно преразглеждане на системата от изисквания. Също в 2016 г. ще бъдат въведени и преки изисквания по отношение на активни слънчеви топлинни инсталации и фотоволтаични инсталации. || Ирландия || Определението е изразено чрез числен показател за първичното енергопотребление и чрез съответно ниво на сертификата за енергийно оценяване на сградите. || До 2020 г. да се постигне всички нови сгради ще имат енергопотребление не по-високо от 45 kWh/m2 годишно (включително за отопление, битова гореща вода и домакинските уреди). По отношение на сертификатите за енергийно оценяване на сградата (Building Energy Rating Certificates), всички нови сгради трябва да отговарят на категория A3 или по-висока категория. Подобни по принцип изисквания ще бъдат въведени и за нежилищните сгради, както и за съществуващите сгради, но все още не е взето официално решение за числената стойност на целта и за категорията на сертификатите. || Целта е до 2013 г. да се постигне 40 % сумарно подобрение на емисиите и съответно до 2019 г. — 60 % сумарно подобрение, при съобразяване с изчисления за оптималност на разходите. Предвижда се изменение на Строителния правилник, част L, съответно в 2015 г. и 2018 г., така че да се изисква спазването на по-строг стандарт за енергийните характеристики на съществуващите сгради, към които се изграждат пристройки или надстройки, на които се прави реновиране/изменение или промяна на предназначението. || Разумно голям дял от енергията трябва да се добива от възобновяеми източници — на място или разположени в близост до съответната сграда. Италия || Няма официално определение за енергийните характеристики на СБННПЕ. || || || Литва || Енергийните характеристики са дефинирани по начин, който не е свързан с конкретна стойност на енергопотреблението, а се определят от съответния клас на енергийни характеристики на сградата. Всяка сграда се оценява индивидуално. || СБННПЕ е такава сграда, която съответства на изискванията за категория А++ съгласно строителната техническа наредба 2.01.09:2012. || В Литва са формулирани изисквания за новопостроените сгради съответно от 2014 г., 2016 г., 2018 г. и 2021 г. да съответстват на следните категории енергийни характеристики: - до 2014 г. — новите сгради и техните части трябва да съответстват на изискванията за категория С; - от 2014 г. — новите сгради и техните части трябва да съответстват на изискванията за категория В; - от 2016 г. — новите сгради и техните части трябва да съответстват на изискванията за категория А; - от 2018 г. — новите сгради и техните части трябва да съответстват на изискванията за категория А+; - от 2021 г. — новите сгради и техните части трябва да съответстват на изискванията за категория А++. || В сградите от категория А++ най-голям дял в използваната енергия трябва да има енергията от възобновяеми източници (в националния план е дадена съответна формула). Латвия || В 2012 г. е трябвало да бъдат разработени законодателни разпоредби, включително специфични технически изисквания за използването на ВЕИ. || || || Люксембург || Не е намерена информация относно определение на СБННПЕ. || || || Малта || Не е намерена информация относно определение на СБННПЕ. || || || Нидер-ландия || Определението се базира на коефициент на енергийното качество (Energy Performance Coefficient — EPC), безразмерно число, което се използва като показател за енергийните характеристики на сградата в зависимост от начина на нейното използване. Ще бъдат проведени проучвания, за да се оцени доколко е осъществимо и разходоефективно да се въведе по-строго изискване за стойността на EPC през междинния период. || Приема се, че изцяло нулева в енергийно отношение сграда е тази, при която EPC = 0. || Изискваната стойност на EPC е намалена от 0,8 на 0,6 (считано от 1 януари 2011 г.) и ще бъде допълнително намалена на 0,4 от 1 януари 2015 г., като целта е в 2020 г. да се зададе изискване, близко до EPC = 0 за сградите, които не са обществени сгради. Подобно намаление (спрямо стойността от 2007 г.) е в сила за нежилищните сгради, така че енергийната ефективност в новите сгради да се увеличи с 50 % до 2015 г. Целта е в 2018 г. да се въведе изискване за обществените сгради близко до EPC= 0 и да се изградят до 2018 г. 60 000 нови СБННПЕ. || При системата на база EPC строителите са свободни да изберат конкретните мерки за намаляване на енергопотреблението, за използване на енергия от възобновяеми източници или за ефективно използване на фосилни горива, така че да бъде постигната изискваната стойност на EPC. Този принцип ще се прилага и по отношение на СБННПЕ. Тъй като изискванията за EPC стават все по-строги, делът на енергията от възобновяеми източници автоматично ще става все по-важен за спазване на изискванията. Полша || Все още не е въведено определение за СБННПЕ. По формулирането на национално определение работи Научноизследователският център за нулеви емисии от сградите (Zero Emission Building Research Centre). || || || Португалия || Не е намерена информация относно определение на СБННПЕ. || || || Румъния || Не е намерена информация относно определение на СБННПЕ. || || || Словакия || Не е намерена информация относно определение на СБННПЕ. || || || Словения || В процес на разработване е нов закон за енергетиката, в който ще бъдат включени и разпоредби за СБННПЕ. || || || Испания || Все още не е формулирано определение за СБННПЕ. За 2018 г. е планирана трета преработка на техническия строителен правилник, като бъдат включени и концепциите за СБННПЕ, а окончателното определение се планира да бъде прието през 2019 г. || || || Швеция || Изискванията за СБННПЕ са понастоящем еквивалентни на изискванията в действащите строителни нормативи. Строителните нормативи и определението на СБННПЕ постепенно ще бъдат направени по-строги, в съответствие с резултатите от провежданите понастоящем проучвания и демонстрационни проекти. || Понастоящем изискванията за специфично (крайно) енергопотребление на жилищни сгради са в интервала 55—130 kWh/m2 годишно (а за нежилищни сгради — съответно в интервала 55—120 kWh/m2 годишно). || Предстои следващо повишаване на строгостта на строителните нормативи в 2015 г. || В Швеция енергията от възобновяеми източници е с много висок дял във всички сектори, включително и в сградния сектор. Строителните нормативи са по-благоприятни за сградите, отоплявани с енергия от възобновяеми източници. Велико-британия || СБННПЕ се определят като сгради с нулеви въглеродни емисии. || || Всички жилищни сгради от 2016 г. нататък следва да са с нулеви въглеродни емисии. Обществените сгради следва да постигнат нулеви въглеродни емисии до 2019 г. || [1] По данни за 2010 г., съгласно публикацията на Европейската комисия „Energy, transport and environment indicators, 2012 edition“ („Показатели за енергията, транспорта и околната среда, издание от 2012 г.“). За целите на тази оценка са комбинирани данните за крайното енергопотребление на жилищния сектор и сектора на услугите. Следва да се отбележи, че така комбинираните данни включват, например, потреблението на електроенергия от домакинските уреди, но не включват енергопотреблението в промишлените сгради. [2] COM (2011) 112 [3] OВ L 153, 18.6.2010 г., стp. 13 [4] Изготвянето на национални планове за действие в областта на енергията от възобновяеми източници се изисква съгласно Директива 2009/28/ЕО; тези планове могат да бъдат намерени на следния интернет адрес: http://ec.europa.eu/energy/renewables/action_plan_en.htm [5] Towards nearly zero-energy buildings - Definition of common principles under the EPBD (Към сгради с близко до нулевото енергопотребление — определяне на общите принципи съгласно Директивата относно енергийните характеристики на сградите). Ecofys, януари 2013 г. [6] OВ L 140, 5.6.2009 г., стp. 16 [7] Посочените в таблицата равнища на енергийните характеристики представляват енергийните изисквания, така като са представени от държавите членки. Тъй като в различните държави членки нормативите за сградите и изчислителните методи се различават, числено изразените цели не би могло да се сравняват без да бъдат взети под внимание тези различия.