ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 24.11.2011 
SEC(2011) 1388 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение  за Регламент  на Съвета   
относно  помощта  от Съюза  за програмите  за подпомагане  на извеждането  от 
експлоатация  на ядрени  съоръжения  в България , Литва  и Словакия  
{COM(2011) 783 окончател eн} 
{SEC(2011) 1387 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА   
В контекста  на преговорите  за присъединяване  към Европейския  съюз , трите  страни  
кандидатки  България , Литва  и Словакия  поеха  ангажимента  за затваряне  и последващо  
извеждане  от експлоатация  на ядрените  реактори , които  не могат  да бъдат  
модернизирани , за да отговорят  на минималните  стандарти  за безопасност  до 
общоприета  дата при икономически  приемливи  разходи . Това  предсрочно  затваряне  
представляваше  извънредна  финансова  тежест  за държавите -членки , която  не беше  
съизмерима  с икономическия  потенциал  на въпросните  страни . Признавайки  този факт  
и като акт на солидарност  Европейският  съюз  се ангажира  да продължи  да осигурява  
адекватна  допълнителната  финансова  помощ  за извеждане  от експлоатация  на тези 
реактори . Ангажиментът  на трите  държави -членки  за затварянето , както  и 
ангажиментът  на ЕС да предостави  европейска  финансова  подкрепа , бяха  предвидени  в 
съответните  договори  за присъединяване . 
Финансовата  помощ  от ЕС понастоящем  се предвижда  до края  на 2013 г. с общо  
2847,8 млн. EUR (1367 млн. EUR за Литва , 613 млн. EUR за Словакия  и 867,8 млн. EUR 
за България ). Тази  финансова  подкрепа  от ЕС смекчи  ефективно  икономическите  
последствия  от предсрочното  затваряне  като процесът  по извеждане  от експлоатация  
напредва  сигурно : демонтирането  на несвързани  с безопасността  системи  и компоненти  
в атомните  електроцентрали  започна , а изграждането  на необходимата  инфраструктура  
за управление  на отпадъците , като например  съоръженията  за съхраняване  на 
отработено  гориво  и съоръженията  за третиране  и съхранение  на отпадъци  са на 
напреднал  етап на изпълнение . Също  толкова  важни  дейности , които  бяха  извършени , 
са изготвянето  на всички  необходими  документи  за лицензиране , както  и за оценките  
на въздействието  върху  околната  среда , когато  се изискват  такива . Въпреки  това, тъй 
като извеждането  от експлоатация  на ядрени  електроцентрали  е дългосрочен  процес  
(20-30 години ), процесът  ще продължи  след  2013 г. като все още предстои  да бъдат  
изпълнени  важни  ключови  проекти , свързани  с безопасността . 
С цел да се даде  възможност  за безопасно  извеждане  от експлоатация , трябва  да бъдат  
на разположение  адекватни  финансови  средства1, когато  са необходими . Въпреки  че и 
трите  държави -членки  са създали  национални  фондове  за заделяне  на финансови  
ресурси  за извеждане  от експлоатация , тези ресурси  са недостатъчни  по исторически  
причини . Следователно  непосредственият  проблем , който  трябва  да бъде  решен , е 
недостигът  на финансиране  за напредването  на безопасното  извеждане  от експлоатация  
на ядрените  електроцентрали , гарантирането , че затварянето  е необратимо2 и в същото  
време  стимулирането  на държавите -членки  бенефициери  постепенно  да поемат  
отговорността  по отношение  на пълното  финансово  обезпечаване  и контрол . За да 
бъдат  подпомогнати  държавите -членки  с допълнителна  финансова  подкрепа  от ЕС, е 
необходима  публична  намеса . 
                                                 
1 Препоръка  на Комисията  относно  управляването  на финансовите  за извеждане  от експлоатация  
на ядрени  съоръжения , отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци . OВ L 330, 28.11.2006 г., 
стр. 31. 
2 Да стане  необратимо  затварянето  означава , че извеждането  от експлоатация  е напреднало  
дотолкова  на техническо  ниво , че вече не е икономически  изгодно  да се разглежда  повторно  
пускане  в експлоатация  на въпросните  реакторни  блокове . 
 
BG 3   BG Гражданите  на ЕС и бъдещите  поколения , както  и околната  среда , са основните  групи , 
засегнати  от проблема  на недостига  на финансиране  и ядрената  безопасност . 
Недостигът  на финансиране  би застрашил  безопасното  поддържане  на спрените  
реактори  до пълното  изваждане  на горивото  от тях, както  и непрекъснатостта  на 
безопасното  извеждане  от експлоатация , поради  опасността  от това по-нататъшните  
стъпки  за извеждане  от експлоатация  да бъдат  отложени  за неопределен  срок  в 
очакване  на наличието  на средства  и прехвърляйки  тази отговорност  на бъдещите  
поколения . Той също  така носи  опасността  от ново  пускане  на атомните  централи . При 
повечето  от реакторните  блокове  не са извършени  крупни  необратими  стъпки  по 
демонтирането . В случай  на произшествие  или авария  това неминуемо  би довело  също  
така до влошаване  на екологичната  обстановка . 
2. СУБСИДИАРНОСТ  НА НАМЕСАТА  НА ЕС 
Необходимостта  от намеса  на ЕС се дължи  на факта , че необходимите  за поддържане  
на безопасно  извеждане  от експлоатация  адекватни  средства  не могат  да бъдат  
осигурени  навреме  чрез съответните  национални  фондове . За разлика  от други  
държави -членки  в подобно  положение , които  обаче  не бяха  изправени  пред  предсрочно  
затваряне  на техните  централи , за тези фондове  не бе възможно  да натрупат  достатъчно  
средства  от работата  на централите . 
Следователно  е в интерес  на Европейския  съюз  да гарантира , че въпросните  реактори  
ще останат  затворени  и че са с извадено  гориво  и демонтирани , за да се намали  рискът  
от отрицателни  последици  за гражданите  на ЕС и за околната  среда . Добавената  от ЕС 
стойност  се състои  в подкрепата  на мерките , целящи  постигане  на състояние  на 
необратимост  в рамките  на процеса  на извеждане  от експлоатация  на въпросните  
реакторни  блокове  в съответствие  с техните  съответни  планове  за извеждане  от 
експлоатация , при същевременно  запазване  на най-високо  ниво  на безопасност . Това  
ще допринесе  за осигуряване  на значителна  и трайна  подкрепа  за здравето  на 
работниците  и широката  общественост , предотвратяване  на влошаването  на 
екологичната  обстановка  и осигуряване  на реален  напредък  в областта  на ядрената  
безопасност  и сигурност .  
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
3.1. Общи  цели  на политиката  
Общата  цел на политиката  за предоставянето  на допълнително  финансиране  от ЕС след  
2013 г. за подпомагане  на трите  държави -членки  в усилията  им за продължаване  на 
безопасното  извеждане  от експлоатация  е напредъкът  в изваждането  на горивото  и 
извеждането  от експлоатация  на въпросните  блокове  с ядрени  реактори  и 
гарантирането , че затварянето  е необратимо . 
С цел постигане  на горепосочените  цели  в дадения  контекст  беше  прогнозирана  
допълнителна  подкрепа  от 500 млн. EUR за периода  2014 — 2020 г., в подкрепа  на 
безопасното  извеждане  от експлоатация . 
 
BG 4   BG 3.2. Специфични  цели  
Трите  конкретни  цели  на програмата  за допълнителна  подкрепа  от ЕС са: 
1. Да бъде  достигнато  състояние  на необратимост  в рамките  на процеса  на извеждане  
от експлоатация . Основните  очаквани  резултати /крайни  продукти  за постигането  на 
тази цел са: 
• Атомните  електроцентрали  се поддържат  надеждно  в режим  на спрени  
реактори  до пълно  изваждане  на горивото ; 
• Налице  е лицензия  за извеждане  от експлоатация ; 
• Проектът  за демонтирането  на активната  зона  на реактора /първия  контур  е 
завършен : 
• Демонтирането  в сградата  на реактора  е започнало . 
2. За безопасното  управление  на радиоактивните  отпадъци : Основните  очаквани  
резултати /крайни  продукти  от постигането  на тази цел са: 
• Всички  реакторни  блокове  са с напълно  извадено  гориво  и отработеното  
ядрено  гориво  се съхранява  безопасно : 
• Отпадъците  от извеждането  от експлоатация  са част от всеобхватна  
програма  за управление  на отпадъците  и биват  безопасно  третирани  и 
съхранявани  в съответствие  с подробен  план  за управление  на отпадъците . 
3. За поддържане  на ключовите  професионални  компетентности  и знания : Това  е от 
полза  за безопасното  извеждане  от експлоатация , но е също  толкова  важно  и за 
преодоляване  на социалните  последствия  от предсрочното  затваряне . Очакваният  
резултат  при постигането  на тази цел е преразпределянето  на личния  състав  на 
централата  за дейности  по извеждането  от експлоатация . 
Матрицата  на логическата  рамка  в края  на това резюме  съдържа  преглед  на основните  
аспекти  на инициативата  на ЕС (цели , показатели , източници  на проверка  и 
допускания ). 
Допълнителната  финансова  помощ  от ЕС при горепосочените  цели  осигурява  
непрекъснатостта  на подкрепата , предвидена  съгласно  Договора  за присъединяване , 
предназначена  за безопасно  извеждане  от експлоатация . Тази  допълнителна  подкрепа  
следва  да се разбира  ясно  като израз  на солидарност  към засегнатите  три държави -
членки . Крайната  отговорност  обаче  за ядрената  безопасност  се носи  от държавите -
членки , което  също  така предполага  крайна  отговорност  за нейното  финансиране , 
включително  финансирането  на извеждането  от експлоатация . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Бяха  определени  и анализирани  три варианта  на политиката : 
Вариант  1: Базов  вариант : Без допълнителна  финансова  помощ  от ЕС; 
 
BG 5   BG Вариант  2: Запазване  на обичайната  практика : Финансов  принос  от ЕС за 
извеждането  от експлоатация  произтичащите  от това мерки  в енергийния  сектор ; 
Вариант  3: Само  частично  финансиране  от ЕС на извеждането  от експлоатация ; 
При вариант  1 прилагането  на разпоредбите  на Договора  за присъединяване  ще 
приключи  през  2013 г. Няма  да бъде  предоставяна  допълнителна  финансова  помощ  от 
ЕС и следователно  и трите  държави -членки  ще трябва  да гарантират  безопасно  
завършване  на своята  програма  за извеждане  от експлоатация  със собствени  
национални  ресурси . 
Вариант  2 би довел  до продължаване  на текущите  програми  за финансиране  при 
сходно  ниво  на финансиране  (текуща  подкрепа : 258 млн. EUR годишно ) и при сходен  
обхват  (извеждане  от експлоатация  и мерки  в енергетиката  за по-нататъшно  смекчаване  
на икономическите  последствия  от предсрочното  затваряне ). 
Вариант  3 е ясно  политическо  послание , че трите  държави -членки  следва  да 
демонстрират  по-висока  степен  на финансова  отговорност  и контрол  и следователно  се 
предлага  допълнителното  финансиране  да бъде  намалено  като размер  (около  71,4 млн. 
EUR годишно ) и да бъде  ограничено  във времето  (без повече  подкрепа  от ЕС след  
2020 г.). При този вариант  няма  да бъде  предоставяна  допълнителна  помощ  от ЕС за 
мерки  в енергийния  сектор  за смекчаване  на икономическите  последствия  от 
предсрочното  затваряне . Подкрепата  от ЕС ще бъде  съсредоточена  само  върху  ключови  
проблеми  с цел напредък  по отношение  на безопасното  извеждане  от експлоатация . 
Подкрепата  от ЕС ще трябва  да бъде  допълнена  от значителни  допълнителни  
национални  финансови  ресурси , за да бъдат  покрити  оставащите  нужди  от 
финансиране  за приключването  на извеждането  от експлоатация . 
В допълнение  към вариантите  на политиката  могат  да бъдат  разгледани  четири  
възможни  механизма  за осигуряване  на средства  за изпълнение  на варианти  2 и 3 
(вариант  1 не изисква  механизъм  за осигуряване  на средства ). Те са следните : 
Механизъм  А: Финансиране  при съвместно  управление  с ЕБВР  чрез съществуващите  
международни  многостранни  донорски  фондове  (настоящият  механизъм  за трите  
държави -членки ): Това  е сегашната  система . Тя работеше  добре  в периода  преди  
присъединяването , но оттогава  започна  да показва  своите  ограничения . Следва  да бъде  
отбелязано , че другите  донори  не са предоставяли  никаква  допълнителна  подкрепа  от 
години , което  прави  Европа  най-голям , а от 2004 г. насам , и единствен  донор  (повече  от 
95% от сумарните  сегашни  средства ). 
Механизъм  Б: Финансиране  при съвместно  управление  с ЕБВР , обаче  чрез специални  
средства  на ЕС: Тази  система  би се ползвала  от компетентността  на ЕБВР  като 
финансова  институция  при съвместно  управление , без недостатъците  на системата  с 
многостранните  донорски  фондове . 
Механизъм  В: Финансиране  в условия  на непряко  централизирано  управление  чрез 
съществуващата  Централна  агенция  за управление  на проекти  (ЦАУП ) (сегашният  
допълнителен  механизъм  само  за случая  на Литва ), предложена  от Комисията : С 
приключването  на основните  инфраструктурни  инвестиционни  проекти  и с 
напредването  на процеса  по извеждане  от експлоатация  с квалифицирани  собствени  за 
 
BG 6   BG атомната  електроцентрала  кадри , текущата  тенденция  е движение  в посока  на пълно  
изпълнение  на бюджета  на ЕС от ЦАУП . 
Механизъм  Г: Механизъм  на финансиране , интегрирано  в структурните  фондове  на 
ЕС: Този  механизъм  на осигуряване  на средства  би бил напълно  нов и би поставил  
програмата  за подпомагане  на извеждането  от експлоатация  в обхвата  на общия  
регламент  за урегулиране  на структурните  фондове . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
5.1. Икономическо  въздействие : 
• Цени  на електроенергията  за потребителите :  
Въпреки  че може  да се твърди , че до този момент  прилаганата  цена  на 
електроенергията  не включваше  всички  крайни  за веригата  разходи  (с изключение  на 
Словакия ), поради  преждевременните  затваряния  има големи  повишения  на цените  на 
електроенергията  за крайните  потребители . Варианти  2 и 3 биха  потушили  ефекта  
компенсирайки  частично  разходите  за извеждане  от експлоатация  и разпределяйки  във 
времето  повишението  на цената , дължащо  се на повишените  такси  върху  
електроенергията . 
• Търговия  с електроенергия :  
Предсрочното  затваряне  доведе  до намалени  генериращи  мощности  в трите  държави -
членки  и съответно  до намалена  търговия  с електроенергия  (България ) или до 
превръщане  от износители  във вносители  на електроенергия  (Литва  и Словакия ). 
Следва  да се отбележи , че Литва  и балтийските  държави  като цяло  не са свързани  с 
европейската  електроенергийна  мрежа , което  ги прави  уязвими  от голям  внос  на 
електроенергия  от един  единствен  източник , Русия . Само  вариант  2 би довел  до 
промяна , тъй като тогава  ще бъдат  финансирани  мерки  в енергийния  сектор . 
• Конкурентоспособност :  
Договорите  за присъединяване  вече признават  извънредната  тежест , която  лежи  върху  
икономиките  на трите  засегнати  държави -членки  след  предсрочното  затваряне . 
Необходимостта  да акумулират  финансови  ресурси , необходими  за процеса  на 
извеждане  от експлоатация , особено  предвид  обстановката  на предсрочно  затваряне , 
може  да нанесе  ущърб  на конкурентоспособността  на трите  държави -членки  за 
продължителен  период  от време . Следователно  вариант  1 би влошил  състоянието  на 
конкурентоспособността  на трите  засегнати  държави -членки . Варианти  2 и 3 
възстановяват  принципите  на лоялната  конкуренция  що се отнася  до сумите , 
необходими  за извеждането  от експлоатация . Предвид  обаче  изтеклото  време  след  
закриването  и смекчаващите  мерки , които  до момента  вече са приведени  в действие , 
трябва  да се внимава  да не се отиде  твърде  далеч , по-специално  по отношение  на 
заместващите  мощности  или еквивалентните  икономии . Такова  действие  (Вариант  2) 
би могло  да създаде  условия  за нарушаване  на конкуренцията  спрямо  други  държави -
членки , които  трябва  да подменят  сами  остарелите  генериращи  мощности , позиция  
споделяна  също  и от Европейския  парламент . 
 
BG 7   BG • Въздействие  върху  БВП :  
Непрекъснатото  изпълнение  на текущите  планове  за извеждане  от експлоатация  
(варианти  2 и 3) ще стимулира  растежа , като ускори  хода  на дейностите  по извеждане  
от експлоатация , които  следва  да бъдат  изпълнени . Забавяне  поради  недостатъчно  
финансиране  на извеждането  от експлоатация  (вариант  1) би имало  отрицателно  
въздействие  върху  БВП , тъй като инвестициите  биха  били  отложени  за бъдещ  период . 
• Публични  органи :  
Вариант  1 ще има голямо  отражение  върху  бюджета  на държавите -членки  
бенефициери . Те ще трябва  да покрият  цялото  оставащо  финансиране  по извеждането  
от експлоатация  от националния  си бюджет . Вариант  2 и вариант  3 ще ограничат  
въздействието  върху  националните  бюджети . Въпреки  това, вариант  3 ясно  подчертава  
необходимостта  трите  държави -членки  да гарантират  по-висока  степен  на финансова  
отговорност  и контрол . Макар  да осигурява  намалена  помощ  след  2013 г., това ще 
позволи  плавен  преход  към пълно  финансиране  на извеждането  от експлоатация  от 
държавата -членка  до края  на процеса . 
• Административна  тежест :  
За прилагането  на вариантите  за политика  (само  2 и 3) тежестта  зависи  от избрания  
механизъм  за осигуряване  на средства , определен  в раздел  4. 
За механизма  А системите  за вземане  на решение  са сложни , предоставят  на ЕС само  
един  глас сред  донорите  и водят  до размиване  на отговорностите . В случай  на 
трудности  при изпълнение  на проекти , този механизъм  е показал  ограниченията  си по 
отношение  на възможностите  на Комисията  за намеса . 
При механизма  Б процесът  на вземане  на решения  би бил опростен , както  би бил 
подобрен  мониторингът  на потоците , а административната  тежест  — намалена . Това  би 
засилило  управленските  възможности  на Комисията  да се намесва  по-ефикасно  в 
случай  на затруднения  (закъснения  и преразход ) при изпълнението  на проекта  от 
бенефициерите . 
Прилагане  на подкрепата  на ЕС посредством  специализирана  национална  агенция  по 
механизма  за осигуряване  на средства  В има предимства  за бъдещите  видове  проекти  в 
района , например  при тръжните  процедури  и ежедневното  наблюдение  на работите  по 
извеждане  от експлоатация  от местни  фирми . Въпреки  че този механизъм  функционира  
в Литва , подобна  алтернатива  не е изследвана  за Словакия  и България , тъй като в 
настоящия  момент  нямат  подходящи  структури , които  да изпълняват  тази роля . Като  се 
има предвид  времето , необходимо  за създаване , проверка  и акредитиране  на такива  
нови  структури , може  да има значителен  риск  за закъснения . 
Включването  на фондовете  за извеждане  от експлоатация  в структурните  фондове  
(механизъм  Г), ще изглежда  в противоречие  с общата  философия  на структурните  
фондове , действащи  за целите  на растежа , по-специално  в съответствие  с приоритетите  
на стратегията  „Европа  2020 “. Структурните  фондове  работят  на основата  на 
споделеното  управление . Държавите -членки  проектират , избират , въвеждат  в 
изпълнение  и управляват  проекти , в съответствие  с приоритетните  направления , 
предвидени  в оперативните  програми , които  са предмет  на решение  на Комисията . 
 
BG 8   BG Основната  отговорност  за наблюдението  и контрола  на проекта  принадлежи  на 
държавите -членки . Комисията  участва  само  с консултиращи  функции  и изпълнява  
подбрани  одити  на базата  на анализ  на риска . Особеностите  на програмата  за 
подпомагане  на извеждането  от експлоатация  не са пряко  съвместими  със споделеното  
управление  на структурните  фондове . 
• Въздействия  върху  трети  държави : 
Вариант  1 би довел  до незабавен  недостиг  на финансиране . Това  би могло  да окаже  
потенциално  голямо  влияние  в рамките  на ЕС и извън  него , както  е подчертано  във 
формулирането  на проблема  в раздел  2. Варианти  2 и 3 носят  решение  на проблема  с 
недостига  на финансиране  и ще окажат  положително  влияние  върху  гражданите  и 
околната  среда  във и извън  ЕС. 
5.2. Социални  последици : 
• Заетост : 
Понастоящем  значителен  брой  квалифицирани  хора  работят  в съответните  
електроцентрали . Тази  квалифицирана  работна  ръка  е необходима  за безопасната  
поддръжка  на спрените  реактори , за определяне  на радиологичните  показатели  и за 
някои  дейности , предхождащи  извеждането  от експлоатация , изискващи  наличното  
предшестващо  познание  от времето  на експлоатационния  срок  на централата . Ако няма  
налично  финансиране  (вариант  1), това би довело  до сериозна  заплаха  за изплащането  
на заплатите3. Това  би засегнало  и цели  градове , за които  общо  взето  атомната  
електроцентрала  е най-големият  работодател . Следователно  ще бъде  засегнато  
бъдещето  на много  повече  хора , отколкото  е непосредственият  личен  състав . В случай  
на непрекъснато  финансиране  от ЕС за извеждане  от експлоатация  (варианти  2 и 3), 
ключовият  личен  състав  с неговия  опит  ще бъде  запазен , също  както  и паметта  за 
предшестващите  периоди , която  е с огромна  стойност  за проекта  за извеждане  от 
експлоатация .  
• Сигурност  (аварии /тероризъм /сигурност  на енергоподаването ): 
Без финансиране  (вариант  1), вероятно  ще има по-малко  строг  контрол  и занижена  
поддръжка , което  ще доведе  до по-висок  риск  за злоупотреби . С ускоряване  на процеса  
по извеждане  от експлоатация  (вариант  2 и по-специално  3), този риск  намалява . 
• Здраве : 
Възможни  са радиационни  опасности  за работниците , както  и за населението , в случай  
на аварии  или занижена  безопасна  поддръжка . Безопасната  обработка , съхранение  и 
погребване  на отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци , трябва  да бъдат  в 
съответствие  с най-високите  стандарти  за безопасност , но те изискват  подходящо  
финансиране  (варианти  2 и 3). 
                                                 
3 Трябва  да бъде  отбелязано , че при извеждането  от експлоатация  не трябва  да се плащат  заплати  
за целия  личен  състав . 
 
BG 9   BG 5.3. Въздействия  върху  околната  среда : 
• Околна  среда : 
В случай  на занижена  безопасна  поддръжка , остаряване  на оборудването  за 
мониторинг , произшествия  или аварии , са налице  опасности  от щети  върху  околната  
среда . Важно  е да се гарантира  прозрачен  контрол , особено  при евентуални  
въздействия  по територията  на целия  ЕС. Рискът  от произшествия , замърсяване , течове  
и др. се увеличава  от липсата  на финансиране  за безопасна  поддръжка  и за извеждане  
от експлоатация . Вариант  1 предполага  значителен  риск , който  е много  по-нисък  при 
вариант  2 и вариант  3. 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Отсъствието  на по-нататъшна  подкрепа  от ЕС съгласно  основния  вариант  ще спре  
програмите  за извеждане  от експлоатация  и следователно  ще застраши  ядрената  
безопасност . Вариантът  на „обичайна  практика “ би довел  до много  по-голяма  
финансова  подкрепа  от ЕС с намалена  добавена  стойност . По-нататъшната  подкрепа  за 
проекти  в енергийния  сектор  би довела  до нарушаване  на конкуренцията  и 
продължаващото  високо  равнище  на финансова  помощ  от Съюза  не би представлявало  
достатъчен  стимул  за държавите -членки  да поемат  пълната  финансова  отговорност  за 
приключване  на извеждането  от експлоатация . 
Само  частично  финансиране  от страна  на ЕС за извеждане  от експлоатация  (вариант  3) 
се счита  за най-уместно  решение  след  ясно  изразена  политическа  воля . Този  вариант  
увеличава  максимално  добавената  от ЕС стойност  и подкрепя  пълното  преминаване  
към пълно  финансиране  от държавите -членки  за безопасно  завършване  на извеждането  
от експлоатация  след  следващата  многогодишна  финансова  рамка . Вариант  3 
обезпечава  действително  повишаване  на ядрената  безопасност  и ще спомогне  за 
своевременно  постигане  на реален  физически  напредък  при изваждането  на горивото  и 
извеждането  от експлоатация , като ще гарантира , че затварянето  е необратимо . 
Вариант  3 заедно  с механизмите  за изпълнение  Б (за България  и Словакия ) и В (за 
Литва ) ще осигури  продължаване  на укрепването  на управлението  на Комисията  за 
ефективно , ефикасно  и икономично  използуване  на фондовете  на ЕС. Установените  
слабости  по сегашния  механизъм  за прилагане  (А), ще бъдат  преодолени , а това би 
укрепило  възможностите  на Комисията  да се намесва  по-ефективно  в случай  на 
затруднения  (закъснения  и влизане  в преразход ) в изпълнението  на проекта  от 
бенефициерите . Конкретните  цели , съответстващи  на предложения  бюджет  и 
основаващи  се на преразгледани /актуализирани  планове  за извеждане  от експлоатация  
(необходимости , заявени  от държавите -членки ), заедно  с разбираеми  показатели  за 
изпълнение , са основата  за постигането  на очакваните  ползи  от допълнителна  
финансова  подкрепа  от ЕС след  2013 г. Този  подход  е в пълно  съответствие  с 
препоръките  на Европейската  сметна  палата . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
С цел да се даде  възможност  за проверка  на успеха  на програмата  (постигане  на общите  
и специфичните  цели ) са идентифицирани  интелигентни  обективно  проверяеми  
 
BG 10   BG показатели  (виж подробности  в матрицата  по-долу ). Мониторингът  се основава  на 
прегледа  на набелязаните  показатели  и измерване  на напредъка  в постигането  на 
целите . 
На сегашния  етап тези показатели  са общи  за трите  отделни  програми  (програмите  
„Игналина “, „Бохунице “ и „Козлодуй “). За изпълнението  е предвидено  да се приеме  
обща  годишна  работна  програма  и за трите  отделни  програми , която  да определя  
целите , очакваните  резултати  и съответните  показатели  и графици  за използването  на 
средствата  по всеки  годишен  финансов  ангажимент . 
На процедурно  равнище  е предвидено  не по-късно  от 31 декември  2014 г. да бъдат  
приети  подробни  процедури  за изпълнение  за срока  на програмата . Това  решение  
между  другото  ще съдържа  подробни  изисквания  за мониторинг  и докладване , както  и 
преразгледаните  подробни  планове  за извеждане  от експлоатация  за всички  три 
индивидуални  програми , които  ще служат  като основа  за наблюдение  на напредъка  и за 
своевременното  постигане  на очакваните  резултати . 
Мониторингът , докладването  и оценката  от ЕС ще включват  поне : 
– Два пъти  годишно  заседания  на комитета  за мониторинг  от ЕС на място , за да се 
провери  напредъкът  на работите  по извеждането  от експлоатация . 
– Редовно  докладване  от АЕЦ -а бенефициер  както  и от изпълнителните  органи  
(ЕБВР  и ЦАУП ) за състоянието  и напредъка . 
– Годишни  комбинирани  документи  относно  планирането , приложени  към 
решението  на Комисията  относно  финансирането , в които  се докладва  за 
напредването  по извеждането  от експлоатация . 
– Средносрочна  оценка  на програмата . 
– Доклади  за състоянието  пред  Европейския  парламент  и Съвета  за прилагането  
на финансовата  помощ  от ЕС. 
Освен  това от бенефициерите  трябва  да бъде  въведена  система  за мониторинг , която  да 
дава възможност  за активно  ежедневно  наблюдение  на проектите  и задачите  и да 
позволява  незабавна  оперативна  обратна  връзка  с планирането , включително  
коригиращи  мерки . 
МАТРИЦА  НА ЛОГИЧЕСКАТА  РАМКА  
 Логика  за намеса  Показатели  Източник  на 
проверка  Допускания  
Обща  
Цел Да се подкрепят  
усилията  на 
държавите -членки  
за безопасно  
извеждане  от 
експлоатация . Напредване  в съответствие  
с плана  за извеждане  от 
експлоатация  (задачи , 
разходи , средства , 
срокове ); План  за 
извеждане  от 
експлоатация ; 
Редовни  срещи , 
свързани  с 
мониторинга ; 
Докладване  от 
АЕЦ  и 
националните  Стабилна  
политическа  и 
регулаторна  рамка ; 
Национално  
финансиране , 
способно  да 
посрещне  
оставащите  нужди  
от финансиране ; 
 
BG 11   BG органи ; 
Конкрет
ни цели  
на 
програма
та 
Цел Да се постигне  
необратимо  
състояние  в 
рамките  на процеса  
на извеждане  от 
експлоатация ; 
Да се управлява  
безопасно  
отработеното  
ядрено  гориво  и 
радиоактивните  
отпадъци ; 
Да се поддържат  
ключовите  
професионални  
компетентности  и 
знания ; Демонтиране  съгласно  
план  за извеждане  от 
експлоатация ; 
 
 
Управление  на отпадъците  
съгласно  подробен  план  за 
управлението  им; 
 
Използване  на личния  
състав  от атомните  
електроцентрали ; План  за 
извеждане  от 
експлоатация  и 
управление  на 
отпадъците ; 
Редовни  срещи  
за докладване  и 
наблюдение ; Стабилна  
политическа  и 
регулаторна  рамка ; 
Липса  на промени  в 
стратегията  за 
извеждане  от 
експлоатация ; 
Крайни  
продукти  
(очакван
и 
резултат
и) Безопасно  
поддържани  АЕЦ ; 
Няма  въздействие  
върху  околната  
среда ; 
Безопасно  
съхранение  на 
отработеното  
гориво ; 
Безопасно  
съхранение  на 
ядрените  отпадъци ; 
Наличие  на 
лицензия  за 
извеждане  от 
експлоатация ; 
План  за 
демонтиране  на 
активната  
зона/първия  контур  
Състав , нает за 
извеждането  от 
експлоатация ; Брой  на 
произшествията /авариите ; 
Данни  от мониторинга  на 
околната  среда ; 
Брой  на съхраняваните  
ТОЕ  и брой  на пакетите  
отпадъци , съхранявани  в 
съответствие  с 
планирането ; 
Лицензия , издадена  
съгласно  графика ; 
Проектиране , приключило  
в срок ; 
Брой  на наетия  личен  
състав ; 
Анализ  на придобитата  
стойност ; Доклади  за 
състоянието  и 
напредъка ; 
Редовни  срещи , 
свързани  с 
мониторинга ; 
Лицензия , 
издадена  от 
регулатора ; 
Счетоводство  
във връзка  с 
личния  състав ; Ефикасна  
управленска  
структура  на АЕЦ  за 
извеждане  от 
експлоатация , 
установена  и 
напълно  работеща ; 
Наличие  на 
ефикасно  планиране  
за извеждане  от 
експлоатация ; 
Ефективно  
използвана  
оперативна  обратна  
връзка ; 
Няма  промени  в 
стратегията  за 
извеждане  от 
експлоатация ; 
Наличие  на 
изпреварваща  
събитията  функция  
за мониторинг  на 
проекта ; 
 
BG 12   BG Дейности  Безопасна  
поддръжка ; 
Изваждане  на 
горивото ; 
Работи  по 
демонтирането ; 
Обработка  и 
кондициониране  на 
радиоактивни  
отпадъци ; 
Документи  за 
лицензиране ; 
Инженерен  план  за 
демонтиране  на 
активната  
зона/първия  контур  
Обучение  на личния  
състав  и 
преразпределение ; Планиране  на безопасна  
поддръжка ; 
Брой  на извадените  ТОЕ ; 
Количество  на 
демонтирания  
материал /система . 
Количество  на 
обработените  и 
кондиционирани  
радиоактивни  отпадъци ; 
Подаване  на документи  за 
лицензиране ; 
Технико -икономическо  и 
инженерно  проучвания ; 
Брой  на обучения  и 
преразпределен  личен  
състав ; Доклади  за 
състоянието  и 
напредъка ; 
Редовни  срещи , 
свързани  с 
мониторинга ; 
Подробен  план  
за работите  по 
извеждане  от 
експлоатация ; 
Оперативна  
обратна  връзка  
към отдела  за 
планиране  в 
АЕЦ ; 
План  за 
човешките  
ресурси ; Ефикасна  
управленска  
структура  на АЕЦ  за 
извеждане  от 
експлоатация , 
установена  и 
напълно  работеща ; 
Национално  
финансиране , 
способно  да 
посрещне  
останалите  нужди  от 
финансиране ; 
Икономическа  
жизнеспособност  за 
използване  на 
собствения  личен  
състав  на АЕЦ ;