ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно оценката на финансите на Съюза въз основа на постигнатите резултати /* COM/2012/040 final */





ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно оценката на финансите на Съюза въз основа на постигнатите резултати 1. Предварителни забележки Това е първият доклад на Комисията до Европейския парламент (ЕП) и Съвета относно оценката на финансите на Съюза въз основа на постигнатите резултати, съгласно член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Съгласно член 318 от ДФЕС Комисията: „представя също така на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на финансите на Съюза, въз основа на постигнатите резултати, по-специално във връзка с насоките, дадени от Европейския парламент и Съвета по силата на член 319.“ Съгласно член 319 от ДФЕС Европейският парламент, по препоръка на Съвета, освобождава от отговорност Комисията за изпълнението на бюджета на ЕС. Този член предвижда също, че при това действие Съветът и Европейският парламент преглеждат отчетите, финансовия отчет и доклада за оценка по член 318 от ДФЕС, както и годишния доклад на Сметната палата и отговорите на институциите по констатациите и оценките на Сметната палата и декларацията за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции, която се изисква по член 287 от ДФЕС. Комисията проучва начините за синхронизиране на отчетите, които се изискват по различните процедури, при надлежно отчитане на различните моменти на извършване и различния обхват на оценката и работата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, и за избягване на дублиране на работата, както се обяснява по-нататък в настоящия доклад. Това ще бъде постепенен процес, който всяка година ще допълва опита от предходните години. Считано от процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, извършена през 2011 г., Комисията ще се стреми всяка година да приема доклада за оценка до средата на месец ноември. 2. Въведение Една от основните характеристики на член 318 от ДФЕС е, че докладът за оценка се съсредоточава върху финансите на Съюза от гледна точка на резултатите, постигнати от съответните програми. За да даде своя принос към тази оценка на цялостните резултати и въздействия, Комисията извършва оценки по време на различните финансови програми и след приключването им, за да анализира степента, в която програмите са постигнали своите цели, и за да измери въздействието на програмите върху обществото. Изпълнението на програмите е свързано с първоначално изграждане на капацитет и може да отнеме няколко години, преди процесът на промяната да набере скорост и сила, вследствие на което разходите се извършват в течение на няколко години. По-дългосрочните въздействия се изявяват с течение на времето, при това не непременно по еднакъв начин или редовно. С цел стигане до надеждни заключения е важно също оценката на резултатите и последващото вземане на решения да се основават на тенденции, а не на отделни серии от числа. Достатъчна и надеждна информация за резултатите и въздействията на конкретните програми обикновено е налична едва няколко години след приключване на цялата програма. За разлика от тази информация, процесът на освобождаване от отговорност във връзка с годишните разходи в рамките на бюджета на ЕС е специфичен процес, предназначен да даде окончателен резултат по отношение на разходите за всяка година. Той е процес, който следва определен график, който му позволява да приключи за дадена разходна година до месец май на втората последваща година. Освен това в миналото процесът на освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета се съсредоточаваше предимно върху законосъобразността и редовността, докато сега се разработва по-широка насоченост. Поради това няма пряко съответствие между момента на извършване и обхвата на оценките на финансовите програми, от една страна, и освобождаването от отговорност за годишните разходи, от друга страна. Насоките, предоставяни от Европейския парламент и Съвета във връзка с процедурата за освобождаване от отговорност за разходите, извършени през дадена година, често може да не се отнасят до фазата на финансовата програма и до резултатите от оценяването, получени по това време или приблизително тогава. Много и подробна информация за оценката на резултатите и въздействията на различните финансови програми на ЕС вече се предоставя чрез индивидуални оценки и оценки на въздействието и чрез годишните отчети за дейността[1], обобщаващия доклад за постиженията на ръководството, отчетите за дейността[2] и доклада относно мерките във връзка с резолюцията и препоръката за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, всички от които се публикуват всяка година. Освен това докладът за оценка по член 318 от ДФЕС не трябва да дублира оценката, извършена съгласно изискванията на основните актове, с които се създават програмите на ЕС. Поради това Комисията обмисли дали докладът за оценка системно да обхваща всички програми всяка година или по-скоро за всяка година да разглежда само програмите, за които има достатъчно актуална и нова информация. Включването всяка година на всички програми, финансирани от ЕС, може да доведе до много голям и прекалено общ резултат с повторение на информацията от предходни доклади за програмите, по които няма особена промяна от последния доклад. По-ясна и конкретна представа ще се получи от доклади, които са насочени към ограничен брой програми всяка година, като се вземат под внимание значението на всяка програма и наличността на скорошни резултати от оценка и същевременно се внимава в средносрочен аспект да е обхванат широк набор от финансови сектори. За да се избегне дублиране и за да започне този нов процес на докладване, Комисията реши да се съсредоточи в настоящия доклад за оценка върху избрани области на политиката. Докладът разглежда две области: „Образование и култура“ и „Научни изследвания“. Тези области изглеждат най-подходящи за този първи доклад, тъй като допринасят за изпълняване на водещите цели и инициативи на стратегията „Европа 2020“[3]. За тях се извършват значителни разходи — в размер на близо 8 млрд. EUR за 2010 г. Те са също ключови примери за политики, които се изпълняват централизирано, а не споделено с държавите-членки. В бъдеще Комисията възнамерява да включва основните финансови програми, които се изпълняват централизирано или чрез споделено или децентрализирано управление, като всяка година разглежда различни програми от области като „Регионална политика“ или някой от другите структурни фондове, „Предприятия“, „Данъчно облагане“, „Енергетика“, „Мобилност и транспорт“ или „Информационно общество“. Наличието на скорошни резултати от оценка в двете избрани области, които се разглеждат по-долу в настоящия доклад, ги прави подходящи за включване в доклада, макар и тази година да има скорошна информация във връзка с оценката на много финансови програми поради подготвителните действия за новата многогодишна финансова рамка, извършвана в момента. През други години наличието на скорошни резултати от оценка ще варира, тъй като оценките се планират, доколкото е възможно, с цел подпомагане на процеса на вземане на решения. Ето защо Комисията полага усилие за по-добро синхронизиране на договореностите за оценяване и мониторинг с цикъла на програмиране, което означава, че вероятно ще има повече оценки за подготвянето на нови предложения и по-малко оценки през другите години. В съответствие с член 318 от ДФЕС разглеждането на двете избрани области на политиката трябваше да бъде свързано с препоръката от 2009 г. за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, т.е. с исканията, изразени от Европейския парламент и Съвета по отношение на тези области. При все това органът за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета не засегна по никакъв начин резултатите от политиката в областите „Образование и култура“ и „Научни изследвания“ в резолюцията и препоръката от 2009 г. В частите, които следват, докладът първо упоменава разглежданите програми, а след това обобщава тяхната роля и настоящите им цели. На второ място, докладът разглежда последните получени резултати от оценка, като засяга по различен начин степента, в която програмите са спомогнали за постигането на своите цели и са оказали очакваното въздействие. Тъй като програмите са все още в ход, настоящият доклад за оценка представя основните заключения във връзка с постигнатия до момента напредък. На последно място, понякога в него се споменават и оценките на предишни програми, за да бъде представена достатъчно пълна и последователна картина. В придружаващия работен документ на службите на Комисията се съдържа списък с документация за справка. 3. Образование и култура 3.1. Въведение Област на политиката „Образование и култура“ има следните общи цели: (1) Повишаване на нивото и адекватността на уменията, които спомагат за постигане на върхови постижения и равнопоставеност, и предоставяне на всички млади учащи и изследователи на възможност да бъдат мобилни. (2) Насърчаване на творчеството, на междукултурния диалог и на културното и езиковото богатство и изграждане на потенциала за създаване на работни места на творческата икономика. (3) Повишаване на участието, солидарността и обмените между хората, като усилията се съсредоточат върху младите. (4) Сътрудничество със световните партньорски държави или региони и с международните организации с цел популяризиране на европейските ценности в целия свят и укрепване на контактите между хората. (5) Програмата „Учене през целия живот“, Европейският институт за иновации и технологии, дейностите „Мария Кюри“ (по програмата „Хора“ по 7РП), „Младежта в действие“, „Култура“ и „МЕДИА 2007“ са основните финансови инструменти, прилагани за постигане на общите цели, с общ бюджет от близо 14 млрд. EUR за периода 2007—2013 г. Те допринасят също за изпълняването на няколко водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“ („Младежта в движение“, „Програма за нови умения и работни места“, „Съюз за иновации“, „Програма в областта на цифровите технологии“ и „Платформа срещу бедността“) и за постигането на напредък по водещите цели на „Европа 2020“ в сферата на образованието[4]. Добавената стойност от програмите се дължи на международния характер на дейностите, които се извършват по тях и които са в допълнение към националните или регионалните дейности. Освен това дейностите на европейско равнище осигуряват по-широко разпространение на резултатите, което може да спомогне за по-информирано определяне на политиката в целия Съюз и извън неговите предели. 3.2. Програма „Учене през целия живот“ Програмата „Учене през целия живот“ включва пет секторни програми: (1) „Коменски“ (основно и средно училищно образование); (2) „Еразъм“ (висше образование); (3) „Леонардо да Винчи“ (професионално образование и обучение); (4) „Грундвиг“ (образование за възрастни); (5) Хоризонталната програма и програмата „Жан Моне“ (които подкрепят хоризонталните дейности, като координирането на политиките и иновациите в областта на политиките). Програмата „Учене през целия живот“ подпомага мобилността на студенти, ученици и образователен персонал от всички сфери на образованието, за да прекарат време в образователната система на друга държава-членка. В съответствие със стратегията „Европа 2020“ общата цел е да се подпомогне развитието на ЕС като напреднало общество, основано на знанието, с устойчиво икономическо развитие, повече и по-добри работни места и по-голямо социално сближаване. При междинната оценка от 2011 г.[5] бе констатирано, че програмата „Учене през целия живот“ като цяло е ефективна, що се отнася до посрещането на нуждите на разглежданите сектори. Установено бе, че извършените дейности имат ясна добавена стойност за националните дейности. Констатирано е, че или програмата постига повечето от своите цели, или има основание да се смята, че изпълнението и резултатите сочат, че програмата най-вероятно ще постигне тези цели. Освен това основните целеви групи са достигнати. Програмата се оценява като подобряваща уменията, адаптивността и шансовете за намиране на работа на студентите, като се укрепват отвореността и ефикасността на пазарите на труда. Тя подпомага професионалното развитие на членовете на персонала, като повишава ефективността на европейското образование. Освен това, що се отнася до междинните резултати, от 1987 г. до момента от подпрограмата „Еразъм“ са се възползвали 2,4 милиона студенти, започвайки от малък брой, като целта е до 2013 г. този брой да достигне 3 милиона. Пазарната стойност на този вид обмен се потвърждава от над 40-те % работодатели, които са на мнение, че завършилите образованието си студенти, които имат международен опит, имат по-добри компетенции от студентите без международен опит. Над 40 000 членове на университетски персонал са се възползвали от тази програма всяка година. Аналогично според междинната оценка на програмата „Учене през целия живот“ над 77 000 души са се възползвали от мобилността, свързана с учене или преподаване, подкрепяна от подпрограмата „Леонардо да Винчи“. 85 % от участниците в мобилността по „Леонардо да Винчи“ смятат, че обучението, което са преминали, е било от полза за кариерата им. Междинната оценка показва, че програмата „Учене през целия живот“ е доказала добавената си стойност от гледна точка на увеличаване на европейското измерение на ученето във всичките си области и подпрограми. Подпрограмата в областта на висшето образование „Еразъм“ показва значителна добавена стойност от ЕС[6], която е повече от „вдъхновяваща“ или „въздействаща“. Като цяло заключението е, че ефикасността и ефективността на програмата „Учене през целия живот“ са добри и че целите са актуални. Откритите проблеми във връзка с изпълнението се дължат предимно на негативни външни фактори, като липсата на езикови познания на някои от потенциалите участници. Подпрограмата „Еразъм“ разглежда този въпрос най-пряко. При все това според констатациите, направени по време на междинната оценка, има също ясни признаци, че изпълнението на различните подпрограми е неравномерно и че амбициозността на целите в някои случаи е несъразмерна с отпуснатите средства, особено за подпрограмата „Коменски“. Броят на специфичните и оперативните цели е прекалено голям, което може да се отрази отрицателно на вече фрагментирания характер на програмата „Учене през целия живот“. Освен това някои от специфичните цели не са ясно свързани с общите цели и в няколко случая целите се и препокриват. Тези констатации бяха от изключително значение за усъвършенстването на замисъла на предложената програма „Еразъм за всички“. 3.3. Европейски институт за иновации и технологии Наскоро създаденият Европейски институт за иновации и технологии (EIT) има за цел интегрирането на висшето образование, научните изследвания и иновациите. Приоритетите му са трансфер на дългосрочните дейности в областта на иновациите към търговските приложения, по-конкретно чрез започващи дейността си предприятия и предприятия от раздробило се предприятие. Първите общности на знанието и иновациите (ОЗИ), подкрепяни от EIT, но с бюджет, 75 % от който идват от други източници на финансиране, започнаха работа през 2010 г. Първата оценка потвърди, че EIT е изпълнил в голяма степен оперативните си цели в началната фаза на дейността, макар и с известни закъснения поради присъщата му сложност[7]. В оценката обаче се отбелязва също, че на този ранен етап от развитието си EIT продължава да работи за постигане на целта да се превърне в модел за пример. Институтът все още се нуждае от достатъчно опит и експертни знания във всяка от своите функциите. Установено бе и че участието на университети и иновационни центрове от световно ниво, както и допълнителното отношение между EIT и други програми на ЕС могат да бъдат подобрени. Процесът и критериите за подбор на участници трябва да бъдат разяснени. Тези констатации от оценката бяха използвани за скорошното предложение на Комисията за изменение на регламента за EIT (Регламент (ЕО) № 294/2008), а в отговор на резултатите от оценката ще бъде изготвен план за действие. 3.4. Дейности „Мария Кюри“[8] Дейностите „Мария Кюри“ в подкрепа на мобилността и обучението на научни изследователи се финансират чрез специалната програма „Хора“ по Седмата рамкова програма за научни изследвания. Последната междинна оценка на 7РП заключи, че програмата „Хора“ изглежда успешна до момента и че предприетите действия са добре структурирани и балансирани. Дейностите определят ценна референтна цел за работните условия и стандартите по отношение на заетостта за научните изследователи в ЕС. Препоръчано бе за оставащите години от 7РП да не се въвеждат повече нови схеми за помощ. 3.5. Програма „Младежта в действие“ В рамките на стратегията „Европа 2020“ програмата „Младежта в действие“ (МвД) е насочена към насърчаване на възможностите за трансгранична мобилност на учащите, шансовете за намиране на работа на младите хора и работещите с младежи, както и личното развитие и предприемаческия дух. Според междинната оценка на МвД, от 2007 г. до момента над 500 000 млади хора или работещи с младежи са участвали в подпомагани от програмата проекти[9]. До 2011 г. са издадени над 130 000 свидетелства Youth Pass за неформално обучение, които документират по-добре усъвършенстваните умения, предназначени да увеличат шансовете за намиране на работа. Междинната оценка потвърждава добавената стойност от програмата. Счита се, че тя помага на младите хора, които разполагат с по-малки възможности, което е уникална функция в сравнение с други програми. 95 % от участващите млади хора са на мнение, че са се научили да общуват по-добре с хората, които говорят друг език, а 66 % от тях вярват, че шансовете им да си намерят работа са се увеличили благодарение на опита от съфинансиран проект. Освен това оценката и последните мониторингови проучвания потвърждават, че програмата насърчава ефективно активното участие на младите хора в обществото[10]. При все това обаче бе констатирано също, че прекалено големият брой цели и дейности отнема конкретната насоченост и вътрешната съгласуваност на програмата. Рамката за бъдещата единна програма „Еразъм за всички“ предоставя възможност за прегрупиране и преразглеждане на настоящите цели, за да станат по-последователни и съгласувани. 3.6. Програма „Култура“ Програмата „Култура“ насърчава трансграничната мобилност на работещите в сферата на културата, международното разпространение на произведения на културата и изкуството и междукултурния диалог. Основната добавена стойност от програмата е нейният принос към по-добрата осведоменост за съществуването на общо европейско наследство, към междукултурния диалог, към опазването и насърчаването на многообразието и богатството на европейските култури и към насърчаването на международната мобилност на хората на изкуството и хората, които работят в областта на културата, и на техните произведения. В съответствие със стратегията „Европа 2020“ културните и творческите сфери, подкрепяни с действия на ЕС (напр. Европейски столици на културата, преводи на художествена литература, награди на ЕС и т.н.), допринасят за иновациите, създаването на работни места, местното и регионалното развитие и социалното приобщаване. Само през 2010 г. почти 20 000 творци и лица, работещи в сферата на културата, са посетили други държави-членки благодарение на международни проекти за сътрудничество, а няколко хиляди произведения са били изложени в различни части на ЕС благодарение на предоставената подкрепа. По този начин милиони европейци са имали достъп до европейски произведения на културата. Например през 2010 г. в рамките на съфинансираните от програмата европейски дни на наследството около 25 милиона души са посетили над 22 600 изложения, отворени за обществеността. Според извършената в средата на периода оценка програмата играе уникална по рода си роля в стимулирането на трансграничното сътрудничество, в насърчаването на обучението на равнопоставени партньори и превръщането на сектора в професия и в увеличаването на достъпа на европейските граждани до европейски творби, които не са национални[11]. При все това оценката заключава също, че трите специфични цели на настоящата програма трябва да бъдат адаптирани към реалните нужди на организаторите на проектите. Опитът от проектите за сътрудничество показва също наличието на категоричен проблем с начина, по който трябва да се разбират, формулират и насърчават целите на програмата. В управлението на самата програма могат да се подобрят някои аспекти на информационните системи, които подпомагат изпълнението на програмата. Като се основава на тези поуки, целта на предложението на Комисията за бъдещата рамкова програма „Творческа Европа“ е да се направят необходимите адаптации, за да се посрещнат предизвикателствата, пред които са изправени понастоящем сферите на културата и творчеството в Европа. 3.7. Програма „МЕДИА 2007“ В съответствие със стратегията „Европа 2020“ основната цел на програмата „МЕДИА“ е засилване на конкурентоспособността на европейския аудио-визуален сектор. Програмата подкрепя обучението и работата в мрежа за специалисти и създаването и трансграничното разпространение на европейски филми и аудио-визуални произведения. Новият Фонд за гарантиране на продукцията по програма „МЕДИА“ улеснява достъпа на европейските аудио-визуални продуцентски къщи до финансиране. Програмата „МЕДИА Мундус“ подкрепя сътрудничеството между специалисти от ЕС и от трети държави. Комисията счита, че благодарение на ефекта на лоста, който постига Фондът за гарантиране на продукцията по програма „МЕДИА“, над 100 млн. EUR ще доведат до отпускане на заеми на филмови продуценти. Около 300 нови филма получават подкрепата на схемата за разработване по „МЕДИА“ всяка година, а тези, които получават подкрепа по схемата за разпространение по „МЕДИА“, представляват 50 % от показваните в кината европейски филми. Изчислява се, че едно евро, инвестирано по програмата „МЕДИА 2007“, води до генерирането на 6 EUR от частни източници на финансиране, като коефициентът е 14 при финансирането в сферата на кината. В междинната оценка на „МЕДИА 2007“ се заключава, че програмата изпълнява основната си цел. Тя има съществен принос към насърчаването на културното многообразие в Европа. Ефективността на съфинансираните дейности бе утвърдена, а добавената стойност, с която програмата допълва националните мерки, бе потвърдена. Оценките, изготвени за „МЕДИА плюс“ и „МЕДИА 2007“, показаха, че тези програми са спомогнали за по-равномерно създаване на аудио-визуални творби от европейските държави, които разполагат с различен капацитет за аудио-визуални продукции[12]. При все това в междинната оценка се заключава също, че е слаба ефективността, що се отнася до подкрепата, която програмата „МЕДИА“ предоставя за радио- и телевизионно разпръскване и за създаването на интерактивни продукти за използване онлайн и офлайн. Въпреки че се полагат усилия за адаптиране на програмата „МЕДИА“, в някои случаи традиционните ѝ способи за намеса не ѝ позволяват да посреща в пълна степен бързо променящите се нужди на сектора. Комисията предлага това положение да се коригира в рамките на бъдещата програма „Творческа Европа“. 4. Научни изследвания[13] 4.1. Въведение В съответствие с Договора, стратегията „Европа 2020“ и водещата инициатива „Съюз за иновации“[14] европейската политика в областта на научните изследвания има три общи цели: (1) изграждане на икономика, основана на знанието и иновациите; (2) мобилизиране и координиране на усилията в областта на научните изследвания и иновациите в подходящ мащаб с цел справяне с обществените предизвикателства, като климатичните изменения, енергийната ефективност и ефективността на ресурсите, здравеопазването и застаряващото население; (3) укрепване на базата от знания и постигане на върхови постижения в научните изследвания в Европа. Седмата рамкова програма (7РП) е основният инструмент на политиката, с който разполага Европейският съюз в сферата на научните изследвания, с общ бюджет от над 50 млрд. EUR[15]. 7РП инвестира в авангардни научни изследвания от световно ниво и ги насърчава. Тя се изпълнява посредством четири специални програми: „Сътрудничество“, „Идеи“, „Хора“[16] и „Капацитети“. Специалната програма „Сътрудничество“ осигурява финансиране за съвместни научноизследователски проекти, изпълнявани от международни индустриални консорциуми и академични институции и организирани около десет теми: „Здравеопазване“, „Храни, земеделие и рибарство, биотехнологии“, „Информационни и комуникационни технологии“, „Нанонауки, нанотехнологии, материали и нови производствени технологии“, „Енергетика“, „Околна среда (включително изменението на климата)“, „Транспорт (включително въздухоплаването)“, „Социално-икономически и хуманитарни науки“, „Космическо пространство“ и „Сигурност“[17]. Специалната програма „Идеи“ осигурява финансиране за лицата и техните екипи, работещи в научните изследвания на границите на познанието в нови области на научнотехнологичния прогрес. Програмата се изпълнява от Европейския научноизследователски съвет (ERC). ERC бе създаден с цел подсилване на върховите постижения, динамиката и творчеството, както и с цел увеличаване на привлекателността на Европа за най-добрите научноизследователски проекти по инициатива на изследователите. Специалната програма „Капацитети“ финансира дейностите, насочени към подобряване на научноизследователската инфраструктура на Европа и научноизследователския капацитет на МСП. Тя включва също по-малки програми, свързани с науката в обществото, регионите на знанието, научноизследователския потенциал, международното сътрудничество и съгласуваното разработване на политики в областта на научните изследвания. За първите четири години от 7РП (2007—2010 г.) по 245 приключени покани[18] бяха получени 59 140 предложения от общо 312 600 кандидати. От тях почти 12 500 предложения от около 69 300 участници бяха допуснати до преговори за финансиране, като предвиденият общ финансов принос на ЕС по тях е 20,4 млрд. EUR[19]. През 2010 г. 35 % от участниците в допуснатите до преговори предложения бяха от областта на висшето и средното образование, т.е. основно от университети. 27 % от участниците бяха от промишлеността, а научноизследователските организации представляваха 24 % от участниците. Комисията обръща особено внимание на финансирането за МСП в рамките на специалната програма „Сътрудничество“ съгласно съответната цел от 15 %, заложена в Решението за 7РП[20]. Усилията са съсредоточени върху участието на МСП в темите на програмата „Сътрудничество“, като за МСП се използват малко над 14 % от бюджета на тази програма. Със заплануваните в рамките на работните програми от 2011 и 2012 г. покани за предложения, предназначени специално за МСП, целта от 15 % би трябвало да бъде постигната преди края на 7РП през 2013 г. Силният международен характер на Рамковата програма се илюстрира от факта, че в дейностите по 7РП участват 169 държави. 7РП обхваща периода 2007—2013 г. Представените тук данни се основават на междинната оценка на 7РП, извършена през 2010 г., и на малко по-задълбочената последваща оценка на 6РП, представена през 2009 г. 4.2. Шеста и Седма рамкова програма Докладът за последващата оценка на 6РП потвърждава, че Рамковата програма е мощен механизъм за стимулиране на научноизследователската и развойната дейност в Европа, която може да се осъществи само чрез действие на европейско равнище. Преценява се, че дейностите по 6РП са генерирали европейска добавена стойност, като цяло са спомогнали за увеличаване на конкурентоспособността в промишлеността, генерирали са мрежови външни ефекти и са укрепили инфраструктурата на знанието в Европа[21]. По-конкретно, но все още във връзка с изпълнението на цялата програма, се счита, че по 6РП са осъществени първокласни проекти, с участието на едни от най-добрите научни изследователи и добре управлявани консорциуми. Те са спомогнали за подобряване на мобилността на научните изследователи и за участието в научноизследователските екипи на специалисти с различна националност. Това е помогнало на Европа да подобри капацитета си за извършване на международно конкурентоспособни научни изследвания на границите на науката и технологиите и в научноизследователски области от значение за обществото и за индустрията. Що се отнася до областите, които се нуждаят от подобрение, целта от 40 % женско участие е далеч от това да бъде постигната и представлява особено предизвикателство, като се има предвид, че жените представляват едва около 30 % от работната сила в сферата на научните изследвания в ЕС. Освен това жените са още по-слабо представени на най-високите йерархични нива, независимо че се очаква това постепенно да се подобри с времето. Освен това, въпреки че се признава значението на участието в научните изследвания както от страна на големите предприятия, така и на МСП, за да се запълни празнината между резултатите от научните изследвания и иновациите, участието на промишлеността намалява независимо дали се измерва като дял от финансирането или като брой участници. Участието на промишлеността намаля от 39 % при 4РП на 31 % при 6РП и понастоящем е само 25 % при 7РП. Все още има данни, че малките предприятия се отказват по-лесно от участие поради сложността на процедурите и забавянето на договорите. Положението е такова независимо от това, че се очаква участието на промишлеността да нарасне вследствие на съвместните технологични инициативи, чието разработване отне време. Независимо от това 7РП се оценява като създаваща и насърчаваща широк набор от мрежови дейности между голям брой национални научноизследователски центрове, предоставяйки възможности за учените и допълвайки наличното финансиране, например чрез механизма за финансиране с поделяне на риска. Потвърдена бе ролята ѝ в насърчаването на съвместните научни изследвания със силно международно измерение чрез участието на 169 държави по целия свят[22]. Независимо дали се преценява по броя на участващите научни изследователи, по географското разпространение на екипите или по обхвата на разглежданите теми, при оценката се констатира, че 7РП има впечатляващ по големина обхват[23]. По-конкретно в междинната оценка на 7РП се обяснява, че въпреки че 7РП се определя като програма за предконкурентна научноизследователска и развойна дейност, тя има някои ключови компоненти, които подпомагат иновационните процеси и капацитети, които допринасят за постигане на промишлена и пазарна ефективност. Посочват се начините, по които научноизследователските екипи от различни държави и от различни сектори си сътрудничат, като създават отличителна черта на динамичните иновационни системи. Това подкрепя констатацията, че участниците от промишлеността, научната сфера и висшето образование постигат висока степен на междудисциплинарно сътрудничество и насоченост към приложението[24]. В оценките се признава, че Рамковата програма се изпълнява правилно, като се изтъква, че значително се е подобрил начинът, по който се организира през последните години оценяването на Рамковата програма[25], и че на процедурно равнище поканите за предложения са подготвяни и обработвани ефективно и че благодарение на тези процедури средствата са отпуснати в голяма степен своевременно и съобразно правилата[26]. В същото време оценките на двете Рамкови програми констатират голяма нужда от полагане на допълнителни усилия за опростяване на Рамковата програма, като посочват различните проблеми, свързани със сложността, при функционирането ѝ. Последващата оценка на 6РП посочва, че 6РП продължи да е свързана с тежки административни процедури. Експертите изтъкват факта, че тази тежест е особено голяма за новите участници, независимо дали са МСП, млади научни изследователи, участници от новите държави-членки или от „трети държави“[27]. Две години по-късно, през 2010 г., комисията за междинна оценка на 7РП подчертава, че няколко от промените, въведени за 7РП, са приветствани от научноизследователската общност и са несъмнен успех — по-конкретно системата за регистрация „на едно гише“, системата за представяне на предложения по електронен път (EPSS) и не толкова строгите изисквания по отношение на одита. При все това експертите са на мнение, че липсата на напредък по много известни проблеми е разочароваща[28]. 4.2.1. Програма „Сътрудничество“ Програмата „Сътрудничество“ е един от основните източници на публично финансиране за международното сътрудничество в ЕС, който осигурява европейска добавена стойност. Наличните оценки наблягат на значението на програмата за образуването на мрежи в Европа. Междинната оценка на 7РП заключава, че съвместните проекти са в основата на европейското научноизследователско пространство и че 7РП запълва съществени пропуски в националните научноизследователски дейности, като по този начин осигурява критична маса и добавена стойност в много области. За много дейности по 7РП се счита, че вероятно нямаше да бъдат осъществени без финансиране от ЕС[29]. Едно от основните заключения от работата по научноизследователските мрежи и тяхното образуване е, че Рамковите програми са от съществено значение за стимулиране на разрастваща се култура на обмен на знания. Според едно проучване 6РП е улеснила създаването на европейското научноизследователско пространство, като е подобрила интеграцията и координацията на научните изследвания в Европа и довела до по-голяма конкурентоспособност. Проучването изтъква значителна промяна в отношението и поведението на много от участниците в 6РП, и по-конкретно по-голяма готовност за международен обмен на знания и за съвместни научни изследвания[30]. Друго заключение от оценката на 7РП е, че основната добавена стойност от съвместните научни изследвания в областта на здравеопазването на европейско равнище е следствие от международното сътрудничество, от включването на различни дейности и участници в различни проекти и от съсредоточаването на европейските усилия върху по-малко, но по-важни приоритети. Оценката посочва също, че при научните изследвания в областта на транспортните дейности по 7РП се прилага по-солиден и по-широкообхватен подход за преодоляване на предизвикателствата, включително интегрирането на различните видове транспорт, значението на ролята на инфраструктурата и начините на употреба. Потвърждава се, че мултимодалните дейности, които съчетават различни видове транспорт, като сухопътния, железопътния, въздушния и водния транспорт, имат огромна европейска добавена стойност, тъй като националните програми разглеждат тези въпроси по-рядко. Оценката на 7РП показва също, че програмата „Сътрудничество“ развива потенциала и изгражда капацитета на по-малките държави-членки за участие и сътрудничество. 4.2.2. Програма „Идеи“ Констатациите от междинната оценка на 7РП във връзка с програмата „Идеи“ водят до заключението, че принципът на „най-доброто“ при подбора на проекти се изпълнява в голяма степен, по-конкретно тъй като средства се предоставят на водещи научни изследователи, качеството на предложенията като цяло се оценява като високо, а конкуренцията за финансиране е силна. Посочено бе, че ERC е успял да привлече научни изследователи от световно ниво и да финансира дейностите им, като е изиграл важна роля в задържането на талантливите научни изследователи в ЕС. Счита се, че финансирането на конкурентоспособни предложения за научноизследователска дейност по инициатива на изследователите е позволило на ERC да финансира научни изследвания, които едновременно са пряко свързани с нуждите на политиката на ЕС и имат потенциала да преодолеят евентуални бъдещи предизвикателства. Научноизследователската общност приветства откритията, реализирани от проекти, финансирани от ERC, като повратни и представляващи изключителен напредък. 4.2.3. Програма „Капацитети“ Настоящите данни показват, че 7РП е подобрила капацитета за научни изследвания и знания от високо равнище в Европа, като се е превърнала в централния елемент, около който се създава мрежата, за над 500 национални научноизследователски инфраструктури (НИИ)[31] в различни сфери и е осигурила образование и обучение от високо равнище за младите изследователи чрез взаимодействия, насърчавани в рамките на НИИ. Освен това получаващите подкрепа от 7РП НИИ се оценяват като оказващи въздействие върху европейската конкурентоспособност като изпитвателни платформи за насърчаване на иновациите и създаване на възможности за „пазар на научните изследвания“ за индустрията[32]. 5. Заключения Комисията си е поставила за цел в настоящия доклад по член 318 от ДФЕС да направи преглед на основните резултати от последните оценки, които се съсредоточават върху различните етапи от развитието на две основни области на финансова намеса на ЕС: „Образование и култура“ и „Научни изследвания“. Докладът се съсредоточава основно върху резултатите и въздействията, които според последните задълбочени оценки на избраните програми и дейности, в някои случаи допълнени от резултати от предишни оценки, са следствие от финансирането от ЕС. Той прави преглед на основните резултати от последните оценки, свързани с избраните програми, в сравнение с по-подробните доклади и други документи, които вече са налични за конкретни елементи на програмите. Докладът разглежда областите „Образование и култура“ и „Научни изследвания“, главно поради връзката с водещите цели и инициативи на стратегията „Европа 2020“, наличната информация във връзка с изпълнението и оценката и метода на централизирано управление. Докладът се опира на подробната информация в многобройните източници, посочени в текста. Целта му е да направи преглед на целите на програмите, за които се отпускат средства на ЕС, и на постигнатите въздействия и резултати в зависимост от етапа, в който се намира програмата към момента на извършване на съответните оценки. Що се отнася до областта „Образование и култура“, докладът показва, че въведените финансови инструменти, в зависимост от етапа на реализация, отчитат добри резултати от гледна точка на постигането на осезаеми резултати и на постигането или вероятното постигане на повечето цели по тези инструменти. Освен това докладът съдържа различни конкретни примери за генерирана добавена стойност чрез, наред с друго, въвеждане на международно измерение, чрез трансграничното сътрудничество и по-широкото разпространение на знания или чрез постигане на ефекти на лоста, като например в случая с програмата „МЕДИА 2007“. Докладът също така открива области за подобрение, като необходимостта от по-добро определяне и насочване на целите или от подобряване на управлението — два аспекта, които бяха коригирани в предложените следващи програми. В областта на научните изследвания докладът посочва, че Рамковите програми са постигнали очакваните резултати или са в процес на постигането им. Рамковите програми се признават за мощни механизми за стимулиране на научните изследвания, които могат да бъдат осъществени само чрез действие на европейско равнище. Признава се също, че генерират европейска добавена стойност, по-голяма конкурентоспособност в промишлеността и мрежови външни ефекти и укрепват инфраструктурата на знанието в Европа. 7РП вече подпомага съществено европейската наука и развитието на европейското научноизследователско пространство и има огромен и впечатляващ обхват. Докладът признава също като една от областите, нуждаещи се от допълнително подобрение, необходимостта от допълнителни усилия във връзка с опростяването и изпълнението на Рамковата програма. Мерки в този смисъл бяха взети при създаването на новите програми, подготвяни за следващата финансова рамка, а именно в предложенията за програмата „Хоризонт 2020“. Като разглежда всяка година ограничен брой програми, за които са налични съответните оценки, настоящият доклад ще може да обхваща в средносрочен план широк набор от финансови програми, за които се прилагат различните режими на управление. Оценките, които се споменават в настоящия доклад, са използвани и при съставянето на предложенията за новата многогодишна финансова рамка, която ще обхване периода 2014—2020 г. Опитът от функционирането на работата по оценяването също се отчита при замислянето на бъдещите оценки с цел подсилване на процеса и подобряване на резултатите. Комисията ще направи необходимото за постигане на по-голяма координация, обмен на информация и съгласуваност както в рамките на Комисията, така и с държавите-членки относно програмирането, организирането и използването на мониторинга и оценяването през следващата финансова рамка. При изготвянето на настоящия доклад Комисията повдига също въпроса за функционирането и момента на изготвяне на този доклад спрямо годишното освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, особено като се имат предвид различните моменти на извършване и времеви периоди, които оценките обхващат, в сравнение с по-специфичния годишен контекст на процеса на освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Комисията обмисля допълнително как да развие съдържанието на настоящия доклад, като взема под внимание критериите по член 318 от ДФЕС и интересите, изразени от Парламента и Съвета, и е готова да го адаптира съобразно техните реакции по отношение на настоящия доклад. [1] Всеки генерален директор/ръководител на служба предоставя на своята институция годишен отчет за дейността заедно с финансова информация и информация за управлението. Този отчет описва постиженията във връзка с ключовите цели на политиката и основните дейности на генералната дирекция или службата, като се вземат под внимание съответните използвани ресурси. [2] Отчетите за дейността съдържат основните елементи, с които се обосновава размерът на ресурсите, поискани от Комисията в нейния проектобюджет (ПБ). Те включват подробности за ресурсите (човешки и финансови), отпуснати за всяка дейност, както и свързаните с дейността цели, показатели и резултати. Включват се и значимите постижения и резултатите от оценката. По този начин тези отчети обосновават ПБ на Комисията от гледна точка на информацията във връзка с изпълнението (цели, показатели, резултати от оценката и резултати от дейността), т.е. описват ползите от програмите на ЕС за бенефициерите. [3] COM(2010)2020 окончателен. [4] Намаляване на броя на преждевременно напусналите училище до под 10 % от населението на възраст 18—24 години до 2020 г. (този брой намаля от 17,6 % за 2000 г. на 14,4 % за 2009 г.); увеличаване на броя на завършилите висше образование до поне 40 % от населението на възраст 30—34 г. до същата дата (този брой нарасна от 22,4 % за 2000 г. на 32,3 % за 2009 г.). [5] Междинна оценка на програмата „Учене през целия живот“ (2007—2013 г.), 2011 г.: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf [6] За повече подробности относно добавената стойност от ЕС вж. SEC(2011)867: Работен документ на службите на Комисията — Добавената стойност от бюджета на ЕС, придружаващ документ COM(2011)500: Бюджет за стратегията „Европа 2020“. [7] Оценка на Европейския институт за иновации, 2011 г.: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/eitreport_en.pdf [8] Въпреки че дейностите „Мария Кюри“ са част от програмата „Хора“, която се финансира от Седмата рамкова програма, те са включени в област на политиката „Образование и култура“ според номенклатурата на основаното на дейности бюджетиране и поради това се съобщават в тази част. [9] Междинна оценка на „Младежта в действие“, 2011 г.: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf [10] Проучвания за мониторинг на МвД: http://ec.europa.eu/youth/focus/doc/monitoring_survey/report_monitoring_survey_2011.pdf [11] Междинна оценка на програмата „Култура“ (2007—2013 г.), 2011 г.: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf [12] Междинна оценка на програмата „МЕДИА 2007“, 2010 г.: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/media_en.pdf Последна оценка на програмите „МЕДИА плюс“ и „МЕДИА обучение“, 2007 г.: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/evaluation/reports/media%20plus/rapport_finale_m_plus.pdf [13] Тази част се съсредоточава върху научноизследователските дейности, включени в дял 8 „Научни изследвания“ на общия бюджет. Дейностите в рамките на Седмата рамкова програма, които са част от други области на политиката според номенклатурата на бюджетирането по дейности, не са включени. [14] SEC(2010)1161. [15] Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.), ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 1. [16] Относно постигането на целите на дейностите „Мария Кюри“ се докладва в частта за образованието и културата, тъй като от 2010 г. тази програма се управлява от ГД „Образование и култура“. [17] Части от програмата „Сътрудничество“ („Космическо пространство“ и „Сигурност“) се управляват от ГД „Предприятия“, докато ГД „Информационно общество и медии“ отговаря за управлението на частта „Информационни и комуникационни технологии“. [18] Данните се основават на допустимите предложения и не включват предложенията от първия етап при поканите с два етапа. [19] Тези данни и данните в следващите три параграфа са извлечени от: Четвърти доклад за мониторинг на 7РП — Доклад за мониторинг 2010 (Fourth FP7 Monitoring Report - Monitoring Report 2010): http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [20] Целта е да се направи необходимото поне 15 % от средствата по програмата да се предоставят на МСП. [21] Оценка на Шестата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие за периода 2002—2006 г.: http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf [22] Междинна оценка на Седмата рамкова програма: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [23] Междинна оценка на Седмата рамкова програма: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [24] Междинна оценка на Седмата рамкова програма: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [25] Последваща оценка на 6РП, стр. vii. [26] Междинна оценка на 7РП, стр. 7. [27] Последваща оценка на 6РП, стр. 36. [28] Междинна оценка на 7РП, стр. 56 и 57. [29] Междинна оценка на Седмата рамкова програма: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf [30] NetPact: Structuring effects of Community research. The impact of the RTD Framework Programme on network formation. Окончателен доклад до Европейската комисия. http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp6-evidence-base/evaluation_studies_and_reports/evaluation_studies_and_reports_2009/structuring_effects_of_community_research_-_the_impact_of_the_framework_programme_for_rtd_on_network_formation.pdf#view=fit&pagemode=none [31] Трябва да се отбележи, че части от научноизследователските инфраструктури в рамките на програмата „Капацитети“, а именно научноизследователските инфраструктури, основани на ИКТ (електронните инфраструктури), се управляват от ГД „Информационно общество и медии“. [32] Fotkis C. (2010) FP7 Interim Evaluation: Analyses of FP7 supported research infrastructures initiatives in the context of the European Research Area. Документът може да бъде намерен на адрес: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/experts_analysis/c.%20fotakis_-_research_infrastructure.pdf#view=fit&pagemode=none