[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 28.1.2009

COM(2009) 15 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Трети стратегически преглед на програмата за по-добро регулиране в Европейския съюз

{COM(2009) 16 окончателен}{COM(2009) 17 окончателен}{SEC(2009) 55}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Трети стратегически преглед на програмата за по-добро регулиранев Европейския съюз

I. Въведение

През последните четири години сегашният състав на Комисията постигна значителен напредък в прилагането на програмата за по-добро регулиране. Тя опростява приетото вече законодателство, за да го осъвремени и направи по-достъпно. Комисията намалява бюрокрацията и въвежда програма за облекчаване на административната тежест за деловите среди. За да гарантира че новото законодателство и политиките са с възможно най-високо качество, Комисията въведе широкообхватна и амбициозна система за оценка на въздействието. Заедно с държавите-членки Комисията разработва по-ефикасни и ефективни подходи, за да гарантира правилното приложение на правото на Общността.

Регулирането е необходимо и полезно по многобройни причини: да се гарантира, че пазарите функционират правилно; създаването на равнопоставеност между конкуриращите се в единния пазар фирми и финансови институции; защитата на работниците и потребителите, здравеопазването и околната среда. Същевременно регулирането поражда разходи – за фирмите, публичните органи и гражданите – и те трябва да бъдат сведени до минимум. С напредването по програмата за по-добро регулиране целта на Комисията бе да гарантира, че регулаторната рамка стимулира предприемачеството и нововъведенията, позволява на фирмите да се конкурират по-ефективно и да използват напълно потенциала на вътрешния пазар. С това програмата за по-добро регулиране допринася за икономическия растеж и създаването на работни места, като същевременно поддържа на високо равнище стандартите за социална, екологична, здравна и потребителска защита. В Европейския план за икономическо възстановяване се подчертава, че в сегашния контекст на икономически и финансови трудности, при нарастващ натиск върху фирмите и домакинствата, качеството на регулаторната среда е по-важно от всякога[1].

През последните четири години се забеляза постепенна промяна в начина, по който Комисията прилага програмата за по-добро регулиране. Това поставя Съюза в по-добро положение за посрещане на бъдещите предизвикателства. Опитът показва, че по-доброто регулиране е най-успешно, когато всички европейски институции и държави-членки споделят отговорността и работят заедно. Този опит представлява неоценимо преимущество на международната сцена. На срещата на върха на Г20 през ноември 2008 г. бе изтъкнато, че някои регулаторни проблеми могат да бъдат решени само с нашите международни партньори, с което пролича все по-решаващата роля, която ЕС може да играе, ако действа единно.

В настоящото съобщение се прави преглед на напредъка и се посочват областите, в които са необходими допълнителни усилия. То е елемент от анализа на програмата за по-добро регулиране на Европейския съвет, който ще се проведе през март 2009 г. под председателството на Чешката република.

II. Подобряване на съществуващото законодателство

От 2005 г. този състав на Комисията предприе несъмнено най-амбициозната и решителна инициатива, която някога е предприемана за осъвременяване, модернизиране и опростяване на достиженията на правото на Общността („acquis“). Редица дейности – постоянната програма за опростяване, анализирането на достиженията на правото на ЕС с цел намирането на потенциал за опростяване, кодифицирането, систематичният достъп до консолидираните версии на юридическите текстове и програмата за намаляване на административната тежест – носят осезаеми ползи за фирмите, гражданите и публичните органи.

1. Законодателството е вече по-просто, по-ясно и с по-малко бюрокрация.

През мандата на тази Комисия опростяването се превърна от твърде ограничен набор от напълно независими действия за опростяване в същностна част на всяко преразглеждане на дадена политика във всички области. През октомври 2005 г. Комисията разработи „постоянната програма за опростяване“, състояща се от 100 инициативи за периода до 2008 г. Програмата бе осъвременявана от Комисията всяка година с добавянето на нови инициативи и постепенно обхвана всички области на политиката. Предложенията на гражданите, заинтересованите страни и държавите-членки представляваха съществена част от този процес. В момента програмата се състои от 185 инициативи, и въпреки че началният напредък бе постигнат бавно, Комисията вече направи предложения за опростяването на 132 от тях[2]. 75 от тези предложения бяха приети, а други 50 са в процес на приемане от Съвета и Парламента.

Освен опростяването Комисията кодифицира своето законодателство, като събира в един текст основните актове и съответните им изменения. Това направи законите по-ясни и намали обема на законодателството. През 2008 г. Комисията приключи кодифицирането на 229 акта от общо 436. 142 акта бяха приети и публикувани в Официален вестник. С опростяването и кодифицирането на законодателството, с предприетите от тази Комисия действия, обемът на постиженията на правото на ЕС ще намалее с почти 10% - около 1 300 правни акта и 7 800 страници в Официален вестник.

От 2005 г. Комисията прави годишен преглед на предложенията, за да оттегли тези, които вече не са актуални. Общо 108 предложения бяха оттеглени, от които 30 през 2008 г.

Комисията преминава към по-интегриран подход на опростяване, чиято цел е внимателно да прегледа цялата законодателна база, която се отнася за дадена област на политиката и да открие застъпвания, пропуски, непоследователност, остарели мерки и потенциал за намаляване на регулаторната тежест. Този процес започна с втория стратегически преглед на програмата за по-добро регулиране, в който Комисията се ангажира да направи изчерпателен анализ на достиженията на правото на ЕС до края на своя мандат. Това подготвя почвата за дейностите по опростяването след 2009 г. и определя 81 инициативи, които следващата Комисия би могла да включи в бъдещите дейности по опростяването[3].

Резултати

Тези инициативи правят законодателството по-ясно и по-достъпно, което носи осезаеми ползи за фирмите и гражданите. Например:

Потребителите ще могат да пазаруват по-лесно в ЕС, а именно в интернет, когато директивата за правата на потребителите бъде приета. Тази директива преоформя четири съществуващи директиви в един набор от напълно хармонизирани правила.

Потребителите ще се възползват също от преразглеждането на рамката на ЕС за инвестиционните фондове, която ще замени съществуващите 10 директиви с един единствен текст, с който се осигурява достъп до професионално управлявани инвестиции на умерени цени[4].

Фирмите, извършващи услуги в целия ЕС, ще спазват много по-опростени правила благодарение на „пакета за ДДС“.

Малките фирми ще се възползват от новия Общ регламент за групово освобождаване, с който на държавите-членки са дават разширени възможности за отпускане на държавни помощи на малки предприятия в области като обучение, нововъведения и енергийна ефективност. Той също обединява 5 отделни регламента в един текст .

Модернизацията и опростяването на правилата за въздухоплаване, които събират 3 съществуващи регламента в един, ще допринесат за разширяване на избора на потребителите, за по-ниски тарифи и за повече конкуренция. По-стриктни изисквания и по-добър надзор върху новосъздадените авиокомпании ще намалят риска от изпадане в несъстоятелност и отрицателните последствия за потребителите.

Селските стопани ще спестят разходи в резултат на по-нататъшното опростяване на схемата за единно плащане, вследствие на приемането на контролния преглед на състоянието на Общата селскостопанска политика[5].

2. Намаляване на административната тежест за деловите среди[6] .

Въпреки че опростяването и кодификацията носят конкретни ползи за деловите среди и гражданите, Комисията реши, че са необходими също допълнителни целенасочени действия за отстраняването на ненужната административна тежест за деловите среди. През 2007 г. тя определи 42 законодателни акта в 13 приоритетни области, които пораждат административни разходи, оценени на 115 – 130 млрд. EUR. Въз основа на това, тя приложи програма за намаляване на административната тежест с 25% до 2012 г., като тази цел бе одобрена от Европейския съвет през март 2007 г. Комисията е на път да постигне целта чрез различни инициативи.

През декември 2008 г. Комисията вече представи определен брой мерки, които ще доведат до значително намаляване на административната тежест за деловите среди[7]. Те включват модернизацията на митническото законодателство на ЕС и създаването на среда без документи на хартиен носител, което трябва да донесе икономии на търговските оператори, оценени на 2,5 млрд. EUR на година. В областта на статистиката предложенията за облекчаване на търговията на стоки в рамките на Общността, приети през 2004 г. или в процес на приемане от законодателя, ще позволят на държавите-членки да освободят 370 000 фирми от задължението за деклариране. Това представлява потенциално намаляване на броя на инспектираните предприятия с около 52% за шест години (от 2004 г. до 2010 г.) или над 100 млн. EUR икономии на година до 2010 г. и над 200 млн. EUR икономии на година от 2010 г. нататък, особено за МСП.

Като следваща стъпка Комисията определя специфични облекчения за всяка една от приоритетните области. Този процес напредва добре за две от ключовите приоритетни области. В областта на дружественото право Комисията замисля да позволи на държавите-членки да извадят микро предприятията от обхвата на счетоводните директиви на ЕС. Принципът, според който първо следва да се мисли за малките предприятия, се прилага повсеместно за тези директиви, с цел системата да бъде съобразена с нуждите на МСП. Тези промени могат да донесат общи икономии от около 8 млрд. EUR. Комисията ще предложи амбициозно преработване на ДДС директивата, за да премахне бариерите пред електронното фактуриране, и за да модернизира правилата за фактуриране. Максималните потенциални икономии в средносрочен план от премахването на ДДС препятствията пред електронното фактуриране могат да достигнат до 18 млрд. EUR, ако всички фактури бъдат издадени по електронен път.

До този момент представените или планирани мерки представляват икономии от над 30 млрд. EUR.

Тази програма за икономии се основава на пространна дейност за описване и оценка на административната тежест, произтичаща от законодателството на ЕС за 27-те държави-членки и 13 приоритетни области. Благодарение на това ЕС е на челно място в усилията за намаляване на бюрокрацията, произтичащи от т.нар. „задължения за информиране“. С това се подобри разбирането за начина, по който държавите-членки транспонират и прилагат законодателството на ЕС, и свързаните с това последствия за деловите среди по отношение на задълженията за информиране[8]. С проведената дейност публичните органи добиха по-ясна представа за административната тежест и им се предостави възможност да преразгледат ефективността и ефикасността на действащите правила.

Дейността бе обогатена с външен опит и с приноса на заинтересованите страни. Положителните мнения, изразени от Групата на високо равнище от независими заинтересовани страни по административната тежест, за освобождаването на микро предприятията и за реформата на ДДС са подходящи примери за това. Групата активно работи и в други приоритетни области. Повече от 350 предложения бяха направени при допитването, организирано по интернет или с други средства. В крайна сметка държавите-членки се споразумяха да положат сравними усилия, а до края на 2008 г. 21 от тях си поставиха национални цели за икономии ( до края на 2006 г. само 7 бяха направили това). Някои държави-членки вече са направили значителни промени при транспонирането на законодателството на ЕС. Комисията работи в тясно сътрудничество с националните органи, които транспонират законодателството на ЕС, за разпространението на добри практики, чрез които административната тежест бързо намалява. Тя приканва държавите-членки да се възползват пълноценно от разработения от нея стартов комплект за бъдещо измерване и намаление на административната тежест и насърчава по-нататъшната хармонизация на данните и на тяхната сравнимост. Комисията ги приканва също да се споразумеят за определянето на набор от принципи за наблюдение на напредъка по намаляването на административната тежест на ниво ЕС и на ниво държави-членки.

3. Следващи етапи

Подобряването на качеството на действащото законодателство и премахването на административната тежест са още по-важни за деловите среди при сегашните икономически обстоятелства. Поради това Съюзът трябва енергично да прилага тези програми.

- Въз основа на референтната мярка в ЕС Комисията ще определи конкретни икономии, които трябва да бъдат осъществени в 13 приоритетни области, и ще направи предложения, произтичащи от текущата програма за намаляване на административната тежест в законодателството на ЕС. Ще се положат всички усилия за приемането на тези предложения преди края на мандата на тази Комисия.

- През 2009 г. Комисията ще представи 33 нови инициативи за опростяване. С тези мерки ще се цели например предотвратяването на просрочените плащания при търговски операции, освобождаването на микро предприятията от счетоводните изисквания или гарантирането на признаването и изпълнението на съдебните решения по граждански и търговски дела.

- Въз основа на анализа на достиженията на правото на ЕС Комисията определи 81 нови действия, които следващата Комисия може да разгледа за включване в една бъдеща програма за опростяване.

- Съветът и Парламентът се приканват да приемат възможно най-скоро оставащите 50 инициативи за опростяване и всички оставащи предложения за намаляване на административната тежест.

- Като има предвид приноса от допитването, Комисията предлага да разшири програмата за действие с включването на 30 допълнителни законодателни акта.

- Комисията ще продължава да работи в тясно сътрудничество с националните органи, отговорни за транспонирането на законодателството на ЕС, за разпространението на добри практики, чрез които административната тежест бързо намалява.

- Държавите-членки, които до 31 декември не се набелязали национални цели за намаляване на административната тежест, се приканват да го направят преди Европейския съвет от пролетта на 2009 г. Всички държави-членки се приканват да предприемат конкретни мерки на национално ниво и да ги отчетат в годишния доклад за напредъка по изпълнението на Лисабонската стратегия.

III. ПОДОБРЯВАНЕ НА КАЧЕСТВОТО НА НОВИТЕ ИНИЦИАТИВИ

1. Широкообхватен и амбициозен подход

Подобряването на качеството на новите инициативи е основна част от програмата за по-добро регулиране. В съответствие с международните най-добри практики Комисията счита, че най-ефективният начин за създаване на по-добра култура на регулиране е лицата, които отговарят за изготвянето на политиките, да отговарят също за оценката на въздействието от това, което предлагат. Това е основен аспект на системата за оценки на въздействието, която Комисията въведе през 2002 г., и за която вярва, че коренно е променила работната култура на институцията. От 2002 г. насам Комисията е направила над 400 оценки на въздействието. Само за 2008 г. те са 135. Системата притежава голям брой характерни черти, които заслужават да бъдат изтъкнати.

На първо място Комисията е убедена, че интегрираният подход към оценките на въздействието е най-подходящият начин да се гарантира необходимостта от предложените мерки, и че изготвените политики са с високо качество. В оценките на въздействието следователно се анализират както ползите, така и разходите, и по балансиран начин се разглеждат всички значителни икономически, социални и екологични въздействия от евентуални инициативи. С този подход се гарантира, че в Комисията се използват всички експертни познания, които са от значение, както и приноса на заинтересованите страни, като по-този начин се засилва съгласуваността между политиките в отделните области.

На второ място Комисията наложи задължението да се правят оценки на въздействието и за инициативи, които не са включени в нейната законодателна и работна програма, така че да бъдат обхванати всички инициативи с вероятно важно въздействие. Това включва и комитологични актове със значително въздействие.

На трето място, за да гарантира, че оценките на въздействието съответстват на процедурите и стандартите за качество, Комисията създаде централизиран орган за стриктен контрол на качеството, Комитета по оценка на въздействието (КОВ), който е независим от службите за изработване на политиките. От създаването си в края на 2006 г. КОВ проучи и изрази мнения по всички оценки на въздействието, направени от Комисията. Комитетът подобри качеството на политиките, като изиска преработването на оценките на въздействието в 32% от случаите през 2008 г., и като изрази препоръки към Комисията за подобряване на качеството на оценките на въздействието. През 2008 г. Комитетът настойчиво наблегна на нуждата от по-систематичното оценяване на въздействията в количествено отношение и от решително заемане с проблема на административната тежест. Той помогна на службите на Комисията при изготвянето на оценките на въздействието особено по отношение на използваната от тях методология.

В заключение Комисията създаде прозрачна и подлежаща на отчет система. Това насърчава по-голямата прозрачност в процеса на изработване на политиките и цялостното ангажиране на заинтересованите страни. Всички оценки на въздействията и всички мнения на КОВ стават достъпни за обществеността веднага, след като Комисията приеме съответното предложение[9].

2. Оценките на въздействието ще бъдат подобрявани и в бъдеще

Комисията създаде система за оценка на въздействието, която по отношение на своята пълнота и прозрачност, е всеобщо призната на европейско и международно равнище като висококачествена. Въпреки това, все още е възможно да се подобри качеството на самите оценки на въздействието. В своя доклад от 2008 г. КОВ препоръча контролът на качеството да бъда засилен преди оценките на въздействието да му бъдат изпращани. Комисията ще вземе определен брой мерки за това. В частност ще засили ролята на отделите за оценка на въздействието във всяка генерална дирекция и ролята на ръководните групи за оценка на въздействието, за да се гарантира, че са взети под внимание всички експертни познания на Комисията, които са от значение за дадения проблем. Ангажираността с определена оценка на въздействието ще бъде препотвърдена чрез окончателното одобрение на генералните директори.

Въз основа на опита на КОВ, приноса на групата на високо равнище, съставена от националните експерти и посветена на по-доброто регулиране, и общественото допитване относно Насоките за оценка на въздействието от средата на 2008 г. Комисията набеляза ред други подобрения. Много от тях са отразени в преработените насоки, които са в сила от 2009 г. Системата за оценка на въздействието ще трябва да се осланя на :

- Засилена целенасоченост: в оценките на въздействието Комисията ще акцентира върху законодателните предложения, независимо дали са включени или не в законодателната и работната програма, включително и върху комитологичните актове със значително въздействие.

- Подобрено допитване до заинтересованите страни: минималните стандарти на Комисията за провеждане на допитване трябва да бъдат напълно спазени. При сложни предложения или предложения по чувствителни теми отделите на Комисията се насърчават да удължат 8 седмичния срок за провеждане на допитването; ще бъдат положени допълнителни усилия, за да се гарантира, че всички заинтересовани страни са уведомени и в състояние да дадат своя принос; с оценките на въздействието трябва да се осигури по-ясна обратна връзка относно естеството на информацията, която се изисква и получава от заинтересованите страни и относно начина, по който се използва.

- По-стриктен анализ на субсидиарността : Насоките вече включват списък с конкретни въпроси, които службите трябва да използват при анализирането на проблемите, както и напътствия за анализа на пропорционалността и добавената стойност на ЕС за всички разисквани политически алтернативи.

- По-задълбочена оценка на някои специфични въздействия : В рамките на интегрирания подход към ползите и разходите в икономическата, социалната и екологичната област, се дават допълнителни напътствия за някои аспекти на тези въздействия. Например въздействията върху МСП, които трябва да бъдат оценени в съответствие с Закона за малките предприятия (чрез т.нар. „тест МСП“); въпросите, свързани с основните права; и въздействията върху потребителите и здравеопазването. Ще бъдат взети под внимание въздействията на регионално и локално ниво.

- Повече количествени данни и анализи: В Насоките се предоставят усъвършенствани напътствия за количественото определяне, както и позовавания на най-добрите практики за оценяване на различните видове разходи за постигане на съответствие.

- Подобрено оценяване на административната тежест: Комисията подобри напътствията за оценяване на административната тежест особено за деловите среди.

- По-прозрачно представяне на резултатите : В кратки доклади ще се прави ясен преглед на количествената оценка на ползите и разходите от различните алтернативи, включително и административните разходи за фирмите и гражданите, другите разходи за постигане на съответствие и разходите за администрацията.

3. Следващи етапи

- През 2009 г. Комисията очаква да направи над 100 оценки на въздействието, като това ще бъде направено в съответствие с преработените Насоки за оценка на въздействието.

- В насоките за оценките на въздействието Комисията допълнително ще засили напътствията за административната тежест чрез въвеждането на нови информационно-технологични средства за всичките свои служби в началото на 2009 г.

- Комисията ще продължава да подобрява качеството на своите оценки на въздействието чрез засилен контрол на качеството от страна на отговорните служби, както и от страна на комитета по оценка на въздействието.

IV. ВСИЧКИ ИНСТИТУЦИИ СПОДЕЛЯТ ОТГОВОРНОСТТА ЗА ПО-ДОБРО РЕГУЛИРАНЕ

1. По-добро регулиране на всички нива в ЕС

За успеха на инициативата за по-добро регулиране е особено важно всяка европейска институция да поеме своята отговорност. Законодателството на ЕС се предлага от Комисията и се приема от Европейския парламент и Съвета, а правителствата и парламентите на държавите-членки го транспонират в националното право. Често то се допълва с разпоредби на регионално и местно ниво. Всички тези участници играят важна роля за подобряването на регулаторната рамка.

Процесът на приемане и прилагане на законодателството на ЕС отнема време. Програмите на Комисията за опростяване и намаляване на административната тежест съдържат ценни изводи за подобренията, които могат да бъдат направени за постигането на конкретни ползи за фирмите и гражданите. Напредъкът обаче трябва да бъде постигнат с ускоряването на приемането на конкретните предложения на Комисията от страна на Съвета и Парламента и да се гарантира, че елементите, които опростяват законодателството и намаляват административната тежест, са запазени.

През 2009 г. приоритет за трите институции трябва да бъде приключването на прегледа на общия подход към оценката на въздействието. Комисията е убедена, че този общ подход осигурява солидна основа за всяка институция да разработи собствен подход към оценката на въздействието. Усилията трябва да се съсредоточат върху намирането на конкретни начини за подобряване на прилагането на законодателството. Комисията е готова да помогне на другите институции да развият своята способност да работят по оценките на въздействието на Комисията, както и да направят собствени допълнителни анализи на съществените изменения, които въвеждат. Както се посочва във Втория стратегически преглед на програмата за по-добро регулиране, според случая Комисията ще отговори конструктивно на молбите на Съвета и Парламента за задълбочаване на някои аспекти от нейните първоначални оценки на въздействието.

2. Прилагането на правото на Общността в държавите-членки

През 2007 г. Комисията представи стратегия за подобряване на прилагането на правото на Общността[10]. В тясно сътрудничество с 15-те държави-членки доброволки Комисията започна пилотен проект на ЕС за ускоряване и подобряване на решаването на проблемите на гражданите. Тя все по-често взима решения относно нарушенията на правото на ЕС. Както е отразено в годишния доклад за наблюдението на прилагането на правото на Общността, тя постигна значителен напредък в приоритетното обработване на делата, а също и в други вече приети или разработвани инициативи за засилване на прозрачността и диалога[11]. Опитът от прилагането на правото може да доведе до изменение или изготвянето на законодателство, с което да бъдат постигнати целите на Общността. През 2009 г. ще бъдат взети допълнителни мерки за прилагането и засилването на тази стратегия.

3. Следващи стъпки

- Парламентът и Съветът се приканват да приемат възможно най-бързо направените предложенията за намаляване на административната тежест и за опростяване на законодателството, както е предвидено в Междуинституционалното споразумение за по-добро регулиране от 2003 г.

- Парламентът, Съветът и Комисията ще приключат съвместното преразглеждане на „Общия подход към оценките на въздействието“.

- Комисията ще гарантира подобреното прилагане на правото на Общността, чрез взимането на превантивни мерки, включително чрез отделянето на особено внимание в оценките на въздействието на въпросите, свързани с приемането и правоприлагането, чрез подобряването на графика за приемане на ново законодателство, чрез създаването на „мрежи“ за прилагане на законодателството и чрез снабдяването на държавите-членки с таблици за съответствие.

- В съответствие със Закона за малките предприятия в Европа, когато това е приложимо, Комисията ще определя общи дати за влизане в сила на бъдещите регламенти и директиви, които засягат деловите среди[12]. Това ще позволи на МСП да се подготвят по-добре и да се приспособят към законодателните промени.

- Комисията ще работи в тясно сътрудничество с националните органи за подобряване на яснотата и последователността на проектите за национално законодателство в контекста на процедурата за уведомление, основана на Директива 98/34/ЕО[13].

V. ОФОРМЯНЕ НА ГЛОБАЛНОТО РЕГУЛИРАНЕ

Комисията продължава диалога относно регулирането с основни търговски партньори. В рамките на Трансатлантическия икономически съвет тя издаде съвместен документ със службата за управление и бюджет на САЩ за сравняване на съответните системи за оценки на въздействието върху международната търговия и инвестициите в ЕС и САЩ[14]. Препоръките от този документ бяха включени в насоките на Комисията за оценки на въздействието. Правителствените органи на САЩ се съгласиха да направят същото в своите насоки за оценки на въздействието от регулирането.

Комисията ще продължава сътрудничеството в областта на регулирането със своите търговски партньори, както в международни организации като ООН, ОИСР и Световната банка, така и в двустранни диалози за намаляване на бариерите пред търговията и инвестициите, като същевременно засилва екологичната и социална защита. На срещата на върха Г20 през ноември 2008 г. пролича важността на международното сътрудничество в сегашния икономически и финансов контекст и положителното въздействие, което Съюзът може да произведе, ако действа единно. През декември 2008 г. Комисията представи стратегическа рамка за сътрудничество в областта на регулирането и определи бъдещите приоритетни действия[15].

VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ

Европейският съюз и неговите държави-членки са изправени пред важни предизвикателства, свързани с преодоляването на сегашното икономическо и финансово положение. По-доброто регулиране трябва да остане основна част от нашия отговор – закони трябва да се приемат само, когато това е необходимо и по възможно най-простия начин, въз основа на диалога със заинтересованите страни, и така че административната тежест за фирмите и гражданите да бъде сведена до минимум. Опитът от последните четири години в областта на регулирането представлява солидна основа за посрещането на нови предизвикателства. Комисията набеляза следващите етапи, за които се изискват непрекъснати усилия и постоянна политическа подкрепа от другите европейски институции, държавите-членки, местните и регионални власти, и заинтересованите страни.

[1] COM(2008) 800.

[2] 7 от тези предложения представляваха преразглеждания, за които се стига до заключението, че няма нужда от законодателно действие, или бяха слети с други инициативи.

[3] Работен документ на Комисията „Трети доклад за напредъка на стратегията за опростяване на регулаторната среда“ COM(2009) 17.

[4] Познати като ПКИПЦК фондове – предприятия за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа.

[5] Допълнителна информация относно инициативите за опростяване в селскостопанския сектор ще бъде представена в Доклада на Комисията за напредъка през пролетта на 2009 г.

[6] Работен документ на Комисията относно намаляване на административната тежест в ЕС, COM(2009)16.

[7] Някои от тези предложения бяха за „ускорени действия“, а тяхното приемане бе забавено от Съвета и Парламента (3 от 6 предложения, представени през 2007 г. и само 1 от 7 предложения от пакета за 2008 г.)

[8] В рамките на тази дейност бяха определени 365 задължения на ЕС и над [9500] задължения за държавите-членки на ЕС-27. Бяха проведени около 3500 събеседвания с представители на деловите среди и организирани над 50 работни групи с участието на местни делови асоциации и национални министерства.

[9] http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm

[10] „Европа на резултатите“, COM(2007) 502.

[11] 25-ти доклад за прилагането на правото на Общността - COM(2008) 777.

[12] При система на общи дати за влизане в сила, някои законодателни актове обикновено се приемат на ограничен брой фиксирани дати през годината.

[13] С тази директива държавите-членки се задължават да уведомят Комисията относно всички свои проекти в областта на техническите стандарти и регламенти за продукти или услуги на информационното общество преди да са приети като закон. С това се намалява рискът от неоправдано издигане на бариери между държавите-членки.

[14] http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/impact_en.htm

[15] COM(2008) 874.