BG Официален вестник на Европейския съюз C 82/1

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общите правила за секюритизациите и въвеждане на европейска нормативна уредба на опростени, прозрачни и стандартизирани секюритизации, а също така и за изменение на директиви 2009/65/ЕО, 2009/138/ЕО, 2011/61/ЕС и регламенти (ЕО) № 1060/2009 и (ЕС) № 648/2012“

[COM(2015) 472 final — 2015/0226 (COD)]

и

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 575/2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници“

[COM(2015) 473 final — 2015/0225 (COD)]

(2016/C 082/01)

Докладчик: г-н Daniel MAREELS

На 27 октомври 2015 г. Съветът и на 14 октомври 2015 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на общите правила за секюритизациите и въвеждане на европейска нормативна уредба на опростени, прозрачни и стандартизирани секюритизации, а също така и за изменение на директиви 2009/65/ЕО, 2009/138/ЕО и 2011/61/ЕС и регламенти (ЕО) № 1060/2009 и (ЕС) № 648/2012“

[COM(2015) 472 final — 2015/0226 (COD)]

и

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 575/2013 г. относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници“

[COM(2015) 473 final — 2015/0225 (COD)]

Секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 16 декември 2015 г.

На 513-ата си пленарна сесия, проведена на 20 и 21 януари 2016 г. (заседание от 20 януари 2016 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 176 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства предложенията относно режим на „опростени, прозрачни и стандартизирани“ секюритизации (ОПС секюритизации), както и приспособяването на пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници. Тези предложения се вписват в по-широката рамка на „Плана за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари“ (1).

1.2. Комитетът приветства бързото приемане на предложенията в областта на секюритизацията, които бяха публикувани едновременно с плана за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари. Целта е да се предприемат необходимите мерки в краткосрочен план. Това би трябвало да позволи да се генерират значителни допълнителни ресурси за финансиране на банките, което е от първостепенно значение, особено за МСП и домакинствата.

1.3. В настоящата европейска финансова система банковите заеми представляват 75 % до 80 % от общото финансиране на икономиката и в бъдеще МСП и домакинствата несъмнено ще останат силно зависими от банковото финансиране. Възстановяване на този пазар би могло да предостави на частния сектор допълнителен обем кредит от 100 до 150 млрд. евро, което представлява увеличение с 1,6 % на кредитирането на предприятията и домакинствата. Освен това Комитетът вече подчерта значението на операциите по секюритизация за МСП, като се има предвид важната роля, която тези предприятия играят в европейската икономика.

1.4. По отношение на банковото финансиране Комитетът счита, че то е неразривно свързано с финансирането от капиталовите пазари, което ще бъде развито допълнително в рамките на съюза на капиталовите пазари. Тези две форми на финансиране не бива да се разглеждат като конкурентни, а по-скоро като взаимно допълващи се.

1.5. ЕИСК счита, че сега е важно да се даде предимство на глобалния подход. Новата правна уредба за секюритизациите изисква устойчив и задълбочен подход, както и стремеж към изграждане на справедливо и адекватно равновесие. На всички равнища следва да се вземат предвид необходимите цели и интересите на всички участници. Във връзка с това високо се оценяват както направените усилия в полза на стабилността на финансовата система, така и предпочетеният подход, при който инвеститорите имат едновременно права и задължения.

1.6. Подемът при секюритизациите предполага, че новият регламент ще бъде достатъчно амбициозен. Критериите за ОПС секюритизации трябва да бъдат реалистични и изпълними за всички банки, които осъществяват дейност по кредитно финансиране, без значение дали са големи или малки и местни. Секюритизациите трябва също така да бъдат привлекателни за инвеститорите. При успех новият регламент би могъл да допринесе значително за подобряване на финансирането на икономиката, увеличаване на инвестициите и възстановяване на растежа. В същото време следва да се определят ясно рисковете, които ще произтекат от него, и да се посочат лицата, които ще трябва да ги поемат, като се вземе под внимание цялата верига — от емитентите до инвеститорите. Сега е важно да се избегне повтарянето на грешките от миналото.

1.7. В регламента трябва да залегнат принципите на сигурност, прозрачност и привеждане в изпълнение, за да се укрепи доверието в новите пазари. Надзорът трябва да се разработи по адекватен начин както на равнището на ЕЦБ, така и на националните надзорни органи, без да се пренебрегва международното измерение.

1.8. Предвид сложността и присъщите рискове Комитетът споделя гледната точка, че секюритизацията не може да бъде достъпна за индивидуални инвеститори и за потребителите. Освен това Комитетът счита, че настоящият доброволен подход е недостатъчен и призовава за изрично включване на категорична забрана в текстовете.

1.9. Предвижда се да бъде направена оценка на режима след четиригодишен период. Комитетът счита, че е желателно тази оценка да бъде направена на по-ранен етап. Срок от две години изглежда подходящ.

1.10. ЕИСК счита, че е особено важно вземащите решения на европейско равнище да играят първостепенна роля в международния и световния дебат в сферата на секюритизациите, за да се гарантират достиженията на европейското право, както и достатъчна хармонизация на международно равнище.

2. Обща информация

2.1. От самото си встъпване в длъжност Комисията „Юнкер“ си определи три абсолютни приоритета, а именно растеж, заетост и инвестиции.

2.2. За постигането на тези цели Комисията прие план за инвестиции за Европа, който предвижда три аспекта: — мобилизиране на инвестиции в размер на поне 315 млрд. евро за тригодишен период; — подпомагане на инвестициите в реалната икономика; — създаване на благоприятна среда за инвестиции (2).

2.3. Със своя план за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари от 30 септември 2015 г. Комисията цели едновременно да мобилизира капитал в Европа и да създаде истински единен капиталов пазар, но също така и да конкретизира един от основните компоненти на третата част от инвестиционния си план до 2019 г.

2.4. Успоредно с плана си за действие Комисията представи своите предложения в областта на секюритизацията (3). Те са включени в пакет, който обхваща две законодателни предложения, всяко от които се занимава със специфични аспекти:

2.4.1. от една страна, предложение относно секюритизацията. Предложението за регламент има за цел по-специално да се разработи обща концептуална рамка за секюритизациите, която да обхване всички участници на пазара на тези инструменти, и да се определи набор от сделки, които отговарят на определени критерии за допустимост: „опростени, прозрачни и стандартизирани секюритизации“ или „ОПС секюритизации“ (4) (5) и,

2.4.2. от друга страна, предложение за изменение на регулаторната уредба относно секюритизациите в законодателството на ЕС, включително в областта на капиталовите изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници, така че да бъде възприет един по-чувствителен към риска регулаторен подход по отношение на ОПС секюритизациите (6) с цел надлежно да бъдат отчетени техните особености.

2.4.3. Първото предложение не само предвижда определен брой разпоредби, приложими спрямо всички секюритизации, но и създава по-специално уредба за ОПС секюритизациите. По този начин се прави връзка с процеса на структуриране на секюритизацията, а не с кредитното качество на базовите активи.

2.4.4. Второто предложение се отнася по допълващ начин до пруденциалното третиране на секюритизациите, което отчита по-добре особеностите на тези пазари. Предложението разглежда по-конкретно капиталовите изисквания за секюритизиращите позиции, като се предвижда по-чувствително към риска третиране на ОПС секюритизациите.

3. Бележки и коментари

3.1. ЕИСК приветства факта, че предложенията в областта на секюритизацията бяха публикувани едновременно с план за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари. Сега следва бързо да се предприемат необходимите мерки. Европейските икономики действително остават до много голяма степен зависими от банковото финансиране. В европейската финансова система банковите заеми представляват от 75 % до 80 % от общото финансиране на икономиката (7). Комитетът счита, че банковото финансиране и финансирането от капиталовите пазари вървят ръка за ръка и следва да се разглеждат като взаимно допълващи се.

3.2. От друга страна, равнището на инвестициите остава много по-ниско от регистрираното преди настъпването на финансовата и икономическа криза. Макар през второто тримесечие на 2014 г. брутният вътрешен продукт (БВП) и частното потребление в ЕС да са приблизително на същото равнище както през 2007 г., общият размер на инвестициите е с около 15 % под стойностите за 2007 г. (8)

3.3. Комитетът вече е подчертавал значението на секюритизацията, по-специално за МСП, които все още до голяма степен разчитат на банково финансиране (9). МСП играят основна роля в европейската икономика предвид факта, че представляват над 98 % от предприятията в Европа, осигуряват над 67 % от работните места в европейския частен сектор и генерират 58 % от брутната добавена стойност, създавана от предприятията в ЕС (10).

3.4. Освен това секюритизациите на кредитите, отпуснати на МСП, за момента са много ограничени, за разлика от секюритизациите, отнасящи се до недвижими имоти, които бяха съвсем слабо засегнати от финансовата криза. Понастоящем само 8 % от пазара на секюритизации е свързан с МСП в сравнение с 58 % за секюритизациите по ипотечни заеми (RMBS) (11). Затова Комитетът счита, че е необходимо да се наблегне по-специално на секюритизациите, свързани с МСП, в рамките на стратегията за изграждане на единен капиталов пазар.

3.5. От основно значение е да се възвърне динамиката на пазара на секюритизации и по-специално на неговия сегмент, свързан с МСП. В Плана за инвестиции за Европа създаването на устойчив пазар на висококачествени секюритизации се определя като една от петте области, в които са необходими действия в краткосрочен план. Ако средният емисионен обем на пазара на секюритизации се върне към предкризисните си равнища и новите емисии бъдат използвани от кредитните институции за предоставяне на нови кредити, това би могло да означава допълнително кредитиране за частния сектор от порядъка на 100 — 150 млрд. евро. Това би представлявало увеличение с 1,6 % на кредитирането за предприятията и домакинствата в ЕС (12).

3.6. ЕИСК вече е призовавал за възстановяване на динамиката, но при определени условия. За да не се повтарят грешките, допуснати в миналото в САЩ, Комитетът препоръчва да се прецизира ясно правната уредба в областта на секюритизациите (13). Той също така смята, че устойчивият висококачествен пазар на секюритизации изисква насърчаване на основните структури с къси посреднически вериги от посредници за пряко свързване на кредитополучатели и спестители (14).

3.7. Понастоящем Комитетът счита, че е важно да се възприеме глобален, устойчив и задълбочен подход, да се вземат под внимание всички необходими цели и интересите на всички заинтересовани страни, както и да се положат усилия за постигане на справедливо и адекватно равновесие. Всяка мярка трябва да има положително и благоприятно въздействие едновременно върху финансирането на икономиката (вж. по-горе), стабилността на финансовата система и интересите на инвеститорите и вложителите.

3.8. Според Комитета изборът на регламент във връзка с осъществяването на тази инициатива е удачен, ако намерението е да се изгради реален единен пазар. Следователно нормативната уредба трябва да бъде достатъчно амбициозна и привлекателна за инвеститорите, за да може да доведе до конкретни положителни последици.

3.9. Комитетът отчита усилията в полза на стабилността на финансовата система и техния потенциал. Във връзка с това предложенията предвиждат редица задължения за осигуряване на прозрачност и улесняват по-широкото и ефикасно разпределение на рисковете сред множество участници както в рамките на финансовия сектор, така и извън него.

3.10. Комитетът придава голямо значение на тези задължения за прозрачност, тъй като именно липсата на прозрачност и уеднаквяване представлява едно от основните препятствия пред изграждането на пазара на секюритизации. В тази връзка основният принцип за разграничаване между различните категории секюритизирани продукти и въвеждане на опростени, прозрачни и стандартизирани продукти представлява подходящо средство за укрепване на доверието на инвеститорите и за подем на пазара.

3.11. Изискването за запазване на риска има за цел да гарантира, че самите лица, които извършват тези операции, следва също да носят поне минимален риск за портфейла.. Освен това Комитетът привлича вниманието към невъзможността за завръщане на моделите от типа „прехвърляне на кредитния риск чрез емитиране на ценни книжа“ (на английски език „originate to distribute“).

3.12. Инвеститорите имат както права, така и задължения. Онези, които влагат средствата си, за да постигнат печалба, имат задължение за извършване на финансов и правен анализ (надлежна проверка) по отношение на секюритизациите, в които инвестират. Смяната на гледната точка и прехвърлянето на отговорността върху надзорните органи и държавните институции биха поставили неудобния въпрос за моралния риск („moral hazard“).

3.13. При определени обстоятелства операциите и пазарите, свързани със секюритизации, могат да съдържат рискове. Това е поуката, която може да се извлече от близкото минало, когато бяха допуснати определени грешки. Днес, във връзка с възстановяването на динамиката, за което се работи, е важно да не се повтарят грешките от миналото, каквото впрочем е и изрично заявеното желание на Комисията в публикувания от нея в края на 2014 г. план за инвестиции. В тази нова среда следва да се опишат ясно рисковете, които произтичат от нея, и заинтересованите страни, които следва да ги поемат. Благодарение на хармонизацията на правилата за уведомяване, предоставянето на по-структурирани данни и използването на обширни модели ще бъде възможно да се укрепи доверието на инвеститорите и да се усъвършенства оценката на рисковете. В съчетание с по-добро качество на данните това би трябвало да допринесе за положение, в което намесата на външни агенции за кредитна оценка ще стане напълно излишна.

3.14. Принципите на сигурност, прозрачност и привеждане в изпълнение трябва да намерят място в новия регламент, което ще допринесе също и за укрепване на доверието в новите пазари. Надзорът трябва да се разработи по адекватен начин, без да се пренебрегва международното измерение.

3.15. ЕИСК приветства и принципа, съгласно който тези операции и пазари ще бъдат достъпни само за професионалните и институционалните инвеститори, за банките и за други дългосрочни инвеститори. В проектите на текстове се застъпва мнението, че индивидуалните инвеститори и потребителите не бива да имат достъп до тях. Като се има предвид сложността на въпроса и свързаните с него рискове, това е правилният подход, но Комитетът настоява тази забрана да бъде изрично включена в текстовете.

3.16. Комитетът напълно съзнава факта, че настоящите текстове се ограничават до насърчаване на хармонизацията на определен брой ключови елементи на пазарите за секюритизации и по никакъв начин не предполагат допълнителна, пазарно осъществявана бъдеща хармонизация на процесите и практиките, които присъстват на тези пазари. Всички усилия в тази област трябва да се ползват с постоянното внимание и да бъдат обект на наблюдение и оценка.

3.17. По отношение на оценката, която се предвижда след четиригодишен период от влизането в сила на тази инициатива, ЕИСК счита, че периодът трябва да се съкрати на две години, за да се гарантират всички шансове за успех на проекта.

3.18. Освен това е важно политиците, които вземат решения на европейско равнище, да играят централна роля в дебатите, водени в международен план. По-специално става въпрос за обсъжданията в Базел (15) относно разработването на правна уредба за опростени, прозрачни и стандартизирани секюритизации, за да се гарантира достатъчна степен на хармонизация на международно равнище.

Брюксел, 20 януари 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) Вж. Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите от 30 септември 2015 г. — „План за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари“, COM(2015) 468 final. Вж. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1447000363413&uri=CELEX:52015DC0468

(2) Вж. уебсайта на Европейската комисия http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_bg.htm.

(3) Съгласно проекта на регламент (съображение 1) „секюритизацията представлява сделки, които позволяват на кредитор — обикновено кредитна институция — да рефинансира група от кредити или експозиции като например ипотечни кредити, лизингови договори за покупка на коли, потребителски кредити или кредитни карти, като ги преобразува в търгуеми ценни книжа. Заемодателят групира и преструктурира своя кредитен портфейл и подрежда кредитите в различни рискови категории според различните инвеститори, за които са предназначени, като по този начин позволява на инвеститорите да инвестират в кредити и други експозиции, до които те обичайно нямат пряк достъп. Възвръщаемостта за инвеститора се генерира от паричните потоци на базовите кредити.“

(4) Предложение за регламент относно секюритизациите (вж. бележка под линия 3).

(5) На английски език съкращението „ОПС“ се предава по следния начин: „STS“ (simple, transparent and standardised).

(6) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 575/2013 относно пруденциалните изисквания за кредитните институции и инвестиционните посредници. Вж. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:52015PC0473&qid = 1445963164202 = BG.

(7) Вж. „Bank deleveraging, the move from bank to market-based financing, and SME financing“ (Намаляване на ефекта на лоста, използван от банките, изоставяне на банковото финансиране в полза на финансирането от капиталовите пазари и финансирането на МСП), ОИСР 2012 г. Вж.: http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Bank_deleveraging-Wehinger.pdf.

(8) „Информационен документ 1 — Защо ЕС се нуждае от план за инвестиции?“ Съвместен документ на Европейската комисия и ЕИБ. Вж. http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/factsheet1-why_en.pdf.

(9) Вж. информационния доклад „Достъп до финансиране за МСП“ (EESC-2014-06006-00-01-RI-TRA), параграф 1.2.5 и становището „Финансиране на предприятията: проучване на алтернативни механизми за предоставяне на средства“ (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 20), пар. 1.5.

(10) Годишен доклад относно европейските МСП за периода 2013 — 2014 г., упоменат в информационния доклад „Достъп до финансиране за МСП“ (EESC-2014-06006-00-01-RI-TRA).

(11) „RMBS“ е съкращение от английското словосъчетание „residential mortgage-backed securities“ (секюритизации по ипотечни заеми).

(12) Предложение за регламент относно секюритизациите.

(13) Вж. становище на ЕИСК относно „Дългосрочно финансиране — последващи действия“ (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 91), пар. 3.3.2.

(14) Вж. становище на ЕИСК относно „Зелена книга — Изграждане на съюз на капиталовите пазари“ (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 64), пар. 3.9.

(15) Консултация с Базелския комитет по банков надзор и Международната организация на комисиите по ценни книжа относно критериите за определяне на опростени, прозрачни и сравними секюритизации. Консултацията се проведе от 11 декември 2014 г. до 13 февруари 2015 г.