BG Официален вестник на Европейския съюз C 465/1

СТАНОВИЩЕ № 2/2016

(съгласно член 287, параграф 4 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС)

относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) № 1316/2013 и (ЕС) 2015/1017 и придружаващата го оценка на Комисията в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2015/1017

ЕФСИ — ранно предложение за разширяване на обхвата и удължаване на срока на действие

(2016/C 465/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

Точки Страница I. ВЪВЕДЕНИЕ 1—5 3 Обхват и времеви контекст на Становището на Сметната палата 1—5 3 Предложение 2 3 Оценка на гаранцията 3 4 Становище на Сметната палата 4—5 4 II. КОМЕНТАРИ НА СМЕТНАТА ПАЛАТА ОТНОСНО ОСНОВНИТЕ ПРЕДЛОЖЕНИ ПРОМЕНИ 6—80 4 Доказателствената база на предложението е ограничена 6—36 4 Все още е прекалено рано да бъде предложено увеличение на бюджетната гаранция от ЕС 6—17 4 Предложението и оценката на гаранцията не спазват принципите за по-добро регулиране 18—27 8 Предложеното обезпечаване на Гаранционния фонд е в съответствие с актуализираната оценка на очакваните загуби 28—36 9 Има риск въздействието на ЕФСИ да е преувеличено 37—51 10 Допълняемостта е широко определена в предложението 37—46 10 При изчисляването на ефекта на мултиплициране се приема, че без ЕФСИ има нулеви инвестиции 47—51 13 Има възможност за разясняване и подобряване на редица аспекти на управлението на ЕФСИ и на прозрачността 52—80 14 Разпоредби относно изключени дейности и неоказващи съдействие юрисдикции 53 14 Съществува общоприета необходимост да бъдат коригирани географския дисбаланс и секторната концентрация 54—60 14 Следва да бъде разяснено прилагането на правилата за държавна помощ при проекти, съчетаващи финансиране от ЕФСИ и структурните фондове 61—62 15 Призната необходимост от по-ясно и оптимизирано управление 63—73 15 Изборът на операции на ЕФСИ следва да бъде по-прозрачен 74—80 17 ПРИЛОЖЕНИЕ I — УПРАВЛЕНСКА СТРУКТУРА НА ЕФСИ 18 ПРИЛОЖЕНИЕ II — СЪКРАЩЕНИЯ И ПРЕПРАТКИ 20

СМЕТНАТА ПАЛАТА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за Европейския съюз (ДЕС), и по-специално член 13, параграф 2 и член 17, параграф 1 от него;

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 172, член 173, член 175, трета алинея, член 182, параграф 1, член 287, параграф 4, членове 317—319 и член 322, параграф 1;

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 106а от него;

като взе предвид предложението за регламент (1) на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) № 1316/2013 (2) и (ЕС) 2015/1017 (3) по отношение на удължаването на срока на действие на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), както и въвеждането на технически подобрения за този фонд и за Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси (ЕКЦИВ) и придружаващата го оценка на Комисията (4);

като взе предвид Регламент (ЕС) 2015/1017, и по-специално член 18, параграф 2 от него;

като взе предвид Становище № 4/2015 (5);

като взе предвид искането на Европейския парламент от 19 октомври 2016 г.,

ПРИЕ СЛЕДНОТО СТАНОВИЩЕ:

I. ВЪВЕДЕНИЕ

Обхват и времеви контекст на Становището на Сметната палата

1. На 14 септември 2016 г. Комисията представи законодателно предложение (наричано по-нататък „предложението“) за изменение на съществуващия регламент за ЕФСИ с цел да се удължи срокът на действие на ЕФСИ и да се увеличи бюджетната гаранция от ЕС за ЕИБ (вж. точка 2). Предложението се придружава от оценка на Комисията на използването на гаранцията от ЕС и функционирането на Гаранционния фонд („оценка на гаранцията“) (6). Оценката е била извършена три месеца преди крайния срок (7). В отговор на тази ситуация Сметната палата реши да изготви едно комбинирано становище относно предложението и оценката на гаранцията.

Предложение

2. Комисията предлага: — увеличаване на гаранцията от бюджета на ЕС от 16 млрд. евро на 26 млрд. евро (член 1, параграф 7 от предложението) и на вноската от собствените ресурси на ЕИБ за ЕФСИ от 5 млрд. евро на 7,5 млрд. евро (член 1, параграф 1 от предложението); — удължаване на инвестиционния период от юли 2019 г. до 31 декември 2020 г. и на периода, в който договорите могат да бъдат подписани, от юни 2020 г. до 31 декември 2022 г. (член 1, параграф 5 от предложението); — увеличаване на инвестиционната цел на 500 млрд. евро (съображение 13 и раздел 1 от приложението към предложението); — намаляване на целевата ставка за обезпечаване на Гаранционния фонд от 50 % на 35 % от общия размер на гаранционните задължения на ЕС (член 1, параграф 8 от предложението) и разширяване на обхвата на гаранцията на ЕС с цел да включва въздействието на колебанията на валутните курсове (член 1, параграф 7 от предложението); — изменение на определението за допълняемост (член 1, параграф 2 от предложението) и регулиране на ролята на Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси (ЕКЦИВ) (член 1, параграф 9 от предложението); — определяне на цел от 40 % за финансиране от ЕФСИ на проекти с компоненти за действия по климата и изключване на финансиране на магистрали (с изключение на трансгранични проекти в държавите бенефициенти по Кохезионния фонд (8)) (член 1, параграф 5 от предложението); — изрично включване на земеделието, рибарството и аквакултурите като отговарящи на условията за подкрепа от страна на ЕФСИ (член 1, параграф 5 от предложението); — увеличаване на прозрачността и засилване на данъчни разпоредби (член 1, параграф 12 от предложението); — прехвърляне на 500 млн. евро от финансови инструменти на Механизма за свързване на Европа (МСЕ) за обезпечаване на Гаранционния фонд (член 2 от предложението); и — заличаване на член 18, параграф 7, който предвижда бъдещето на ЕФСИ да бъде определено въз основа на независима оценка, която да се представи пред Европейския парламент и Съвета до 5 юли 2018 г. (член 1, параграф 10 от предложението).

Оценка на гаранцията

3. Член 18, параграф 2 от Регламента за ЕФСИ гласи, че Комисията изготвя оценка на използването на гаранцията на ЕС и функционирането на гаранционния фонд. Комисията определя като тема на оценката начинът, по който гаранцията на ЕС е разпределена за различни дейности, подкрепяни от ЕФСИ (9) (оценката на гаранцията не включва допълняемостта и допустимостта (10) на гарантираните от ЕФСИ операции, тъй като те са включени в оценка от ЕИБ (11) в съответствие с член 18, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ, която се разглежда по-долу).

Становище на Сметната палата

4. Настоящото становище е структурирано около следните елементи: — ограничена доказателствена база за предложението (точки 6—36); — възможно преувеличаване на отражението на ЕФСИ (точки 37—51); и — механизми за управление и прозрачност (точки 52—80).

5. Становището на Сметната палата не се основава на процедурите, приложими за специалните доклади. Планира се изготвянето на специален доклад относно резултатите на ЕФСИ през първата половина на 2018 г.

II. КОМЕНТАРИ НА СМЕТНАТА ПАЛАТА ОТНОСНО ОСНОВНИТЕ ПРЕДЛОЖЕНИ ПРОМЕНИ

Доказателствената база на предложението е ограничена

Все още е прекалено рано да бъде предложено увеличение на бюджетната гаранция от ЕС

Критерии

6. Сметната палата разгледа момента на представяне на предложението предвид изискванията, определени в Регламента за ЕФСИ, наличието на информация относно резултатите от ЕФСИ и изпълнението на ЕФСИ до момента.

7. Член 18, параграф 6 и член 18, параграф 7 от регламента за ЕФСИ предвиждат, че до 5 юли 2018 г. може да бъде направено предложение за изменение на регламента за ЕФСИ, и изискват това предложение да бъде подкрепено от независима оценка на това дали ЕФСИ постига своите цели и дали поддържането на схема за подкрепа на инвестициите е оправдано. Този краен срок е определен от съзаконодателите с цел да се гарантира, че извършването на оценка ще се състои след достатъчно време, за да се даде възможност първоначалните резултати и въздействието на ЕФСИ да бъдат определени и измерени (12).

Регламентът за ЕФСИ се изменя по-рано от предвиденото

8. Комисията предложи да се удължи срокът на действие (13) и да се увеличи финансирането за ЕФСИ (14) на 14 септември 2016 г., почти две години преди крайния срок в регламента за ЕФСИ. Въпреки че запазва изискването за независима оценка от член 18, параграф 6, Комисията същевременно предлага да се премахне разпоредбата бъдещото продължаване, изменение или прекратяване на ЕФСИ (15) да се основава на резултатите от тази независима оценка (вж. точка 27).

Предвидено е четирикратно увеличение на средствата за финансовите инструменти от бюджета на ЕС

9. ЕФСИ е част от много по-разширен набор от финансови инструменти през новия програмен период. Комисията предлага да се увеличи размерът на гаранцията от ЕС с 10 млрд. евро (от 16 млрд. на 26 млрд. евро) (16). Това само по себе си е повече от общия размер на вноската от ЕС за финансовите инструменти в рамките на споделеното, прякото и непрякото управление през програмния период 2007—2013 г. (вж. таблица 1). Таблица 1 Финансови инструменти, които се ползват от бюджетна подкрепа от ЕС (в млрд. евро) Програмен период 2007—2013 г. (*1) Програмен период 2014—2020 г. ЕФРР, ЕСФ (17) и Развитие на селските райони (18) за периода 2007—2013 г., ЕСИ фондове за периода 2014—2020 г. 12,3 21 Инициатива за МСП 0 8,5 Финансови инструменти при непряко управление (19) 3,8 (20) 5,8 (*2) ЕФСИ (*3) — максимална бюджетна гаранция от ЕС, от която: 0 26 — Обезпечаване на Гаранционния фонд 8,7 — Необезпечени задължения към настоящите и бъдещите бюджети на ЕС 17,3 Общо 16,1 61,3

10. През програмния период 2007—2013 г. Сметната палата установи, че финансовите инструменти при споделено управление са свръхкапитализирани и се наблюдават проблеми с контрола на разходи/такси, привличането на частен капитал и повторното използване на финансова подкрепа (21). Въпреки това в плановете на Комисията се приема, че през програмния период 2014—2020 г. приблизително 21 млрд. евро ще бъдат заделени за финансови инструменти по петте европейски структурни и инвестиционни фонда (22).

11. През програмния период 2014—2020 г. за ЕФРР и ЕЗФРСР е на разположение нов иновативен финансов инструмент (Инициативата за МСП (23)). Видът финансиране (24), предоставено от инициативата за МСП за ЕСИ фондовете, е сходно с това на ЕФСИ в рамките на компонента за малките и средни предприятия (SMEW) (25). Въпреки че инициативата за МСП е създадена в контекста на регионалното развитие, а ЕФСИ обхваща цялата територия на ЕС, и двата инструмента се отнасят до един и същи набор от МСП.

Използването на ЕФСИ до момента показва, че остава значителен инвестиционен капацитет

12. За да бъде постигната първоначалната цел от 315 млрд. евро, ЕИБ трябва да отпусне финансиране от около 60,8 млрд. евро под формата на допълнителни проекти в рамките на три години.

13. Според ЕИБ (26) към 30 юни 2016 г. (виж графика 1): — финансирането за договорени операции на ЕФСИ възлиза на 10,5 млрд. евро (като общата мобилизирана инвестиция е оценена на около 66 млрд. евро, приблизително 21 % от целевата стойност); — в рамките на компонента за инфраструктура и иновации (IIW) (27) са договорени 4,72 млрд. евро, което съответства само на 9 % от целта (28); — договорените операции по SMEW (29) възлизат на 5,7 млрд. евро (като се изчислява, че мобилизираните инвестиции вече достигат 58 % от целевата стойност); — мобилизираните частни финансови средства възлизат на 44,7 млрд. евро (30). Графика 1 Общ преглед на портфейла на ЕФСИ на 30 юни 2016 г. Източник: Европейска сметна палата, въз основа на данните от ЕИБ към 30 юни 2016 г.

14. Като цяло, настоящият размер на гаранцията от ЕФСИ е достатъчен, за да продължат да бъдат финансирани дейности за следващите две години. Изключение представляват дълговите операции по SMEW (31), при които Комисията и ЕИБ са решили да използват поредица от искания за финансиране от съществуващи финансови инструменти за Механизма за гарантиране на заеми по COSME (МГЗ) и Механизма за гарантиране по отношение на МСП по InnovFin и „Хоризонт 2020“ (ГМСП).

15. Комисията и групата на ЕИБ вече са предприели редица мерки за преодоляване на риска от изчерпване на наличното финансиране на дълговия портфейл на SMEW (32): — управителният съвет на ЕФСИ е увеличил лимита на SMEW от 2,5 на 3 млрд. евро чрез преразпределяне на 500 млн. евро от IIW (33); — относно дълговия портфейл на SMEW Комисията и ЕИБ са се споразумели след предоставянето на годишните вноски на ЕС те да бъдат използвани за освобождаване на гаранцията от ЕС за инструментите на COSME LGF и InnovFin ГМСП и да бъдат преобразувани в траншове „втора загуба“ или междинни траншове; както и — да се разшири използването на гаранцията от ЕС за гаранционния инструмент по Програма EaSI (34) и за инструмента за секюритизация.

16. Комисията предлага да се удължи инвестиционния период с година и половина (от юли 2019 г. до декември 2020 г.) (35) и да се увеличи обемът на целевите инвестиции на 500 млрд. евро (36). Договорите могат да бъдат подписвани две години след края на инвестиционния период (т.е. до декември 2022 г.), докато съгласно действащия регламент за ЕФСИ този срок е една година. ЕИБ отбелязва в своята оценка обаче, че срокът за договаряне на операциите на ЕФСИ след одобряването им е около 90 дни (37).

Заключения

17. Комисията е внесла предложението за удължаване на срока на действие на ЕФСИ само една година след стартирането на фонда. Няма достатъчно доказателства, че предложеното увеличение на гаранцията на ЕС е оправдано, освен по отношение на SMEW. Комисията не е проучила други възможности, като например допълнително преразпределение на гаранцията на ЕС между двата компонента, или увеличаване на гаранцията на ЕС само за SMEW. Данните и разчетите на ЕИБ сочат, че сегашната гаранция е достатъчна за допълнителен период на действие на IIW, през който може да бъде извършен преглед на изпълнението и добавената стойност на ЕФСИ, както е предвидено от съзаконодателите. Това също така би могло да спомогне за намаляване на фрагментацията и дублирането на ЕФСИ и други финансови инструменти и да даде възможност за по-добра насоченост към приоритетите на ЕС. Предложеният допълнителен срок за договаряне на операциите (две години) не е в съответствие с настоящата практика.

Предложението и оценката на гаранцията не спазват принципите за по-добро регулиране

Критерии

18. По-доброто регулиране (38) е приоритет за ЕС. Това налага Комисията да оценява обстойно въздействието на законодателството в процеса на неговото разработване, включително на съществените изменения, въведени по време на законодателния процес, така че политическите решения да бъдат основани на качествена информация и доказателства (39). Необходима е оценка на въздействието за инициативите на Комисията, които се очаква да имат значително икономическо, екологично и социално въздействие, включително при преразглеждането на съществуващите правни актове или съобщения относно политиките (40).

19. Оценките трябва да разглеждат всички съществени икономически, социални и екологични въздействия на интервенциите на ЕС (с особен акцент върху онези, определени в предходни оценки на въздействието) (41). Освен това членове 30 и 140 от Финансовия регламент изискват предварителни оценки на разходните програми и финансовите инструменти. Според насоките за по-добро регулиране оценките също така следва да имат ясна и стабилна методология, с помощта на която да се изразяват обективни констатации. Като минимум, оценките следва да анализират ефективността, ефикасността, целесъобразността, съгласуваността и добавената стойност за ЕС или да посочват защо това не е направено в пътната карта за оценка.

Предложението не е придружено от оценка на въздействието

20. Съобщението на Комисията от 1 юни 2016 г. (42) и обяснителният меморандум към предложението предоставят известна информация относно настоящото използване на ЕФСИ и се основават на резултатите от консултацията със заинтересованите страни (43) и на вътрешни оценки. Тези документи обаче не представляват цялостна, прецизна, основана на доказателства оценка на въздействието, както е предвидено в насоките за по-добро регулиране.

21. Освен това, поради спешната необходимост от стартирането на ЕФСИ през 2015 г., към онзи момент Комисията не е извършила оценка на въздействието, нито предварителна оценка. Както Сметната палата отбеляза в Становище № 4/2015 (44), ЕФСИ е разглеждан като изключение от изискването на Финансовия регламент, въпреки че бюджетът на ЕС осигурява по-голямата част от финансирането на Гаранционния фонд, а бюджетната гаранция на ЕИБ ще създаде значителни условни задължения за този бюджет.

22. В резултат на това за ЕФСИ все още липсват оценка и анализ на причините за недостига на инвестиции, нуждите на пазара и най-добрите начини те да бъдат задоволени, както и на допълването с други програми и финансови инструменти, финансирани от бюджета на ЕС, и най-успешните начини да се избягват нежелани припокривания.

Оценките на Комисията и ЕИБ не представляват преглед на резултатите и добавената стойност на ЕФСИ

23. Комисията придружава предложението (вж. точка 7) с вътрешна оценка на използването на гаранцията от ЕС и на функционирането на Гаранционния фонд, която произтича от отделно изискване за докладване от Регламента за ЕФСИ (45). Това важи за предложената промяна на процента на обезпечаване на Гаранционния фонд (вж. точка 34), но не и за останалите елементи на предложението.

24. В допълнение към оценката на Комисията, през септември 2016 г. ЕИБ изготвя собствена оценка на функционирането на ЕФСИ (съгласно член 18, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ). Оценката на ЕИБ разглежда до каква степен ЕФСИ е изграден и функционира по начин, който е благоприятен за постигането на очакваните резултати, и не включва оценка на резултатите и въздействието на ЕФСИ като такива. Тя обхваща портфейла от операции на ЕФСИ (включително допълняемостта и допустимостта), механизмите на управление и организационните структури, както и съответните проектни процедури и насоки (46). ЕИБ посочва, че е прекалено рано тази оценка да предостави окончателно решение относно резултатите на ЕФСИ (47).

25. Комисията също така е поела ангажимент в обяснителния меморандум към предложението (48) да предостави независима оценка на прилагането на Регламента за ЕФСИ през ноември 2016 г. Независимата оценка ще обхваща също така функционирането на ЕФСИ, използването на гаранцията на ЕС, както и ЕКЦИВ, и ще използва резултатите от вътрешните оценки на Комисията и на ЕИБ.

Заключения

26. Предложението е обявено без цялостна оценка на въздействието (за втори път) и прекалено рано, за да може да се измери икономическото, социалното и екологичното въздействие на ЕФСИ и да може да бъде направено заключение дали ЕФСИ постига своите цели. По-специално, би трябвало да се предостави информация, която да обхваща: — съществуващите финансови инструменти (и целевите сектори и бенефициенти); — дублирането между инструментите и ЕФСИ; — съгласуваността с целите на политиката на ЕС; — възможностите за намаляване на фрагментацията на инструментите; — управлението на риска (и докладването относно условните задължения за бюджета на ЕС).

27. Оценката на гаранцията не спазва принципите за по-добро регулиране. Нито една от трите оценки, посочени по-горе, не анализира резултатите и въздействието на ЕФСИ, тъй като не е изминало достатъчно време, за да има възможност те да бъдат идентифицирани и/или измерени (49) (вж. също точка 8). Предвид момента на представяне на предложението съществуват малко, ако изобщо има такива, макроикономически показатели за измерване на въздействието на ЕФСИ. Сметната палата поставя под въпрос заличаването на разпоредбата, свързваща продължаването, изменението или прекратяването на ЕФСИ с резултатите от независима оценка (вж. точка 8).

Предложеното обезпечаване на Гаранционния фонд е в съответствие с актуализираната оценка на очакваните загуби

Гаранционен фонд

28. С цел осигуряване на „ликвиден резерв, от който ЕИБ получава плащане, в случай че бъде поискано изпълнение по гаранцията на ЕС“ (50), законодателите на ЕС създават гаранционен фонд (51). Настоящият регламент за ЕФСИ определя целевия размер на Гаранционния фонд на 50 % от общите задължения по гаранцията на ЕС (8 млрд. евро). В обяснителния меморандум към първоначалното предложение (52) Комисията пояснява, че тази целева ставка е установена въз основа на „натрупания опит във връзка с естеството на инвестициите, които трябва да бъдат подкрепяни от ЕФСИ“.

Въздействие върху бюджета на ЕС

29. Постигането на целта от 50 % обезпечаване означава намаляване на планираните разходи през периода 2014—2022 г. с 2,8 млрд. евро за безвъзмездна финансова помощ по Механизма за свързване на Европа и с 2,2 млрд. евро по програмата „Хоризонт 2020“, както и използване на 3 млрд. евро от неразпределените маржове в рамките на тавана на разходите на многогодишната финансова рамка (МФР).

30. Плащания от бюджета на ЕС ще финансират този фонд през периода до 2022 г. През декември 2015 г. Комисията заделя 1,4 млрд. евро (53) за плащания към Фонда. Към 30 юни 2016 г. Комисията вече е била изплатила 380 млн. евро на Гаранционния фонд (от планираните плащания в размер на 500 млн. евро през 2016 г.), които са инвестирани в облигации. Не е имало искания към Фонда (54).

31. Освен това, ако плащанията достигнат целевото равнище, ЕФСИ ще има за резултат нефинансирано потенциално задължение за бюджета на ЕС в размер на приблизително 8 млрд. евро (в допълнение към 8 млрд. евро, обхванати от Гаранционния фонд).

Очаквана загуба и нужда от обезпечаване

32. Комисията предлага да се коригира целевата ставка на гаранционния фонд на ЕС от 50 % на 35 % (55) от общия размер на гаранционните задължения на ЕС и подкрепя това заключение в своята оценка на гаранцията.

33. Въз основа на 39 договорени от ЕИБ операции за IIW към 30 юни 2016 г. и на исторически данни за инструментите за подобрение по SMEW, както и на предложените промени на кредитния подпрозорец на SMEW (вж. точка 15), Комисията изчислява средна ставка на обезпечение в размер на 33,4 % (56). Комисията основава своята оценка на очакваните загуби по различните портфейли на прогнози, които е определила като „консервативни“.

34. Намаляването на целевата ставка с 15 процентни пункта е корекция, която ще сведе до минимум риска средствата в гаранционните фондове да надвишават загубите, които поема Гаранционният фонд. Въпреки това, също така ще се увеличи рискът сумата, инвестирана в гаранционния фонд, да се окаже недостатъчна и да се наложи допълнително натоварване на бюджета. В предложението Комисията е разяснила приетите от нея предположения.

Заключения

35. Създаването на ЕФСИ и на Гаранционния фонд с 50 % целева ставка е ограничило бюджетната гъвкавост в МФР за периода 2014—2020 г., като е намалило неразпределените маржове в рамките на тавана на разходите по МФР. В допълнение, предвидените бюджети за „Хоризонт 2020“ и МСЕ са били намалени. Все още е твърде рано за оценка на алтернативните разходи за тези съкращения, одобрени през 2015 г., тъй като Комисията все още не е в състояние да оцени въздействието на ЕФСИ, „Хоризонт 2020“ или МСЕ. [Ако Комисията беше приела същите предположения в първоначалното предложение, каквито приема сега за измененото предложение, отражението от финансирането на гаранционния фонд от бюджета на ЕС през последните две години би било по-ниско.]

36. С предложените промени общите потенциални задължения за бюджета на ЕС ще достигнат 26 млрд. евро (приблизително 9 млрд. евро от които трябва да бъдат предоставени от Гаранционния фонд). Потенциалните задължения ще бъдат налице през целия период на активност на инвестиционния портфейл.

Има риск въздействието на ЕФСИ да е преувеличено

Допълняемостта е широко определена в предложението

Критерии

37. Член 5, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ дава определение за „допълняемост“ (вж. карето 1). Каре 1: Допълняемост — член 5, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ, с предложените промени (в курсив) За целите на настоящия регламент „допълняемост“ означава подкрепата от ЕФСИ за операциите, които са насочени към преодоляване на неефективността на пазара или на неоптимални инвестиционни ситуации и които не биха могли да бъдат осъществени през периода, в рамките на който може да се използва гаранцията на ЕС, или не биха могли да бъдат осъществени в същата степен от ЕИБ, ЕИФ или със съществуващите финансови инструменти на Съюза без подкрепа от ЕФСИ. Получилите подкрепа от ЕФСИ проекти по принцип са с по-висок рисков профил в сравнение с проектите, получили подкрепа чрез обичайните операции на ЕИБ, а портфейлът на ЕФСИ като цяло е с по-висок рисков профил в сравнение с портфейла на инвестициите, получили подкрепа от ЕИБ в съответствие с нейните обичайни инвестиционни политики преди влизането в сила на настоящия регламент. Получилите подкрепа от ЕФСИ проекти, при все че са насочени към създаването на работни места и устойчив растеж, се считат за осигуряващи допълняемост, ако се характеризират с риск, съответстващ на специалните дейности на ЕИБ, както са определени в член 16 от Устава на ЕИБ и от насоките на ЕИБ за политиката спрямо кредитния риск. За по-добро преодоляване на неефективността на пазара или на неоптималните инвестиционни ситуации, специалните дейности на ЕИБ, подкрепяни от ЕФСИ, обикновено се характеризират с подчиненост, участие в инструменти за споделяне на риска, трансграничен обхват, излагане на специфични рискове или други установими аспекти, както е описано по-подробно в приложение II. Проектите на ЕИБ, характеризиращи се с риск, който е по-нисък от минималния риск по специалните дейности на ЕИБ, също могат да получат подкрепа от ЕФСИ, ако се изисква да се използва гаранцията на ЕС с цел осигуряване на допълняемост по смисъла на определението в първа алинея от настоящия параграф. Проектите, подкрепяни от ЕФСИ, които представляват физическа инфраструктура, свързваща две или повече държави членки, или разширяване на физическа инфраструктура или услуги, свързани с физическата инфраструктура, от една държава членка в една или повече държави членки, също се считат за осигуряващи допълняемост.

Въздействие върху групата на ЕИБ

38. По време на периода на изпълнение на ЕФСИ ЕИБ очаква (57) да запази обема на заемите, постигнат след увеличението на капитала през 2013 г. (58) (вж. графика 2). ЕФСИ ще има значително въздействие върху специалните дейности на ЕИБ (59), които се очаква да се увеличат от 6,4 млрд. евро през 2015 г. (60) до 16—20 млрд. евро годишно (от които около 2,5 млрд. евро годишно за операции на собствен риск на ЕИБ) (61). Графика 2 Исторически данни и прогнози за обема на отпусканите кредити на Групата на ЕИБ Източник: ЕСП въз основа на корпоративните оперативни планове (КОП) на ЕИБ за периода 2015—2017 г. и 2016—2018 г.

39. В член 5, параграф 1 се посочва, че подкрепяните от ЕФСИ проекти „се считат за осигуряващи допълняемост, ако се характеризират с риск, съответстващ на специалните дейности на ЕИБ“. Въз основа на това ЕИБ счита своите специални дейности, подкрепяни от ЕФСИ, като фактически допълнителни (62), без да има изискване да се покаже, че те i) са насочени към неефективност на пазара или неоптимални инвестиционни ситуации и ii) не биха могли да се осъществят без подкрепата на ЕФСИ за този период (или поне не в същата степен) от ЕИБ, ЕИФ или в рамките на съществуващите финансови инструменти на Съюза. Съгласно член 5, параграф 1, ЕФСИ може също така да подпомага проекти с по-нисък профил на риска (например традиционни/нормални дейности на ЕИБ по отпускане на заеми вместо специални дейности). В такъв случай тези проекти трябва да отговарят на изискванията за допълняемост.

40. Операциите на ЕИБ са класифицирани като „специални дейности“ въз основа на голям брой фактори, като например кредитоспособността на кредитополучателя, стойността на предоставените гаранции, продължителността на заема, сложността на финансовите структури и капиталовите операции. Всички операции на ЕФСИ, договорени в рамките на IIW до 30 юни 2016 г., имат статут на специални дейности. ЕИБ също така счита всички операции в рамките на SMEW за съответстващи на определението за специални дейности в CRPG.

41. В своя доклад за оценка ЕИБ отбелязва, че може да има ситуации, при които рисковият профил на операциите не отразява допълващия им характер, т.е. било е възможно да се обмислят алтернативни структури (включително структури с по-нисък риск). Въпреки това в доклада се заявява, че на практика ЕИБ прилага по-подробните критерии за допълняемост за специалните си дейности и така надхвърля изискванията на Регламента за ЕФСИ (63).

Предложение на Комисията относно определението за допълняемост

42. В член 5 и в приложение II към Регламента за ЕФСИ Комисията отправя предложение да бъдат пояснени характеристиките, които биха позволили на ЕИБ да квалифицира дадена операция като специална дейност, и предлага инвестиционният комитет да публикува основанията за решенията за одобряване на използването на гаранцията на ЕС (64), с акцент върху спазването на критерия за допълняемост.

43. Комисията предлага също така трансграничните проекти да се разглеждат като допълнителни по дефиниция (65).

Заключения и предложения

44. Съществува риск, че практиката на ЕИБ да използва статута на специална дейност като практически равен на критерия за допълняемост, в съчетание с натиска да бъде постигната инвестиционната цел, може да стимулира използването на ненужно сложни структури за финансиране или определянето на рисков профил, който не отговаря на реалния риск на операциите. Сметната палата ще разгледа този въпрос при одитната си дейност за изготвяне на специален доклад в бъдеще.

45. Определението за допълняемост се усложнява допълнително от въвеждането на концепцията за „физическа инфраструктура, свързваща две или повече държави членки, или разширяване на физическа инфраструктура или услуги, свързани с физическата инфраструктура, от една държава членка в една или повече държави членки.“

46. Сметната палата предлага: — да бъде пояснено в първа алинея на определението за допълняемост, че всички проекти, подпомагани от ЕФСИ, следва да отговарят на критериите за допълняемост (вж. карето) и че основанието за тази оценка следва да бъде документирано; — да се посочи просто и общо определение за допълняемост, като се избягват препратки към конкретни случаи като физическа инфраструктура.

При изчисляването на ефекта на мултиплициране се приема, че без ЕФСИ има нулеви инвестиции

Критерии

47. Определянето на сумите, мобилизирани от публични инвестиции, е трудна задача. Комитетът за подпомагане на развитието към ОИСР обаче е предложил методология (66), насочена към изолирането на приноса на публичните инвестиции чрез мобилизиране на допълнителни средства. Основните елементи са обобщени по-долу: — За гаранция по заем, който финансира даден проект, се счита, че мобилизираната сума е само гарантираният заем; всяко допълнително финансиране освен заема не се счита за мобилизирано от гаранцията. — За синдикирани заеми мобилизираната сума се счита за предоставена от публичния инвеститор и от организатора на синдикирания заем на пропорционална основа. С други думи, признава се приносът на организатора, вместо цялата мобилизирана сума да бъде считана за събрана от публичния инвеститор. — По отношение на капиталовите инвестиции в мобилизираните от публичния инвеститор суми не се включват евентуалните предварителни инвестиции, а когато участват няколко публични инвеститори, мобилизираните от частния сектор суми се приемат за предоставени от тези инвеститори на пропорционална основа.

Прогнозни инвестиции, мобилизирани от ЕФСИ

48. Степента, в която ЕФСИ мобилизира допълнителни средства, се изчислява въз основа на „Методологията на ЕФСИ за изчисляване на коефициента на мултиплициране“ (67), изготвена от Управителния съвет. Централният елемент на тази методология са инвестиционните разходи на проекта (ИРП). За инвестиционни заеми и преки капиталови инвестиции ИРП се измерват на първо място като общите разходи по проекта, определени в споразумението за заем от ЕИБ според обичайната методология на ЕИБ, които, дори и след някои корекции, вземат предвид цялото финансиране, предоставено на проекта за същия период с ЕФСИ. Ако обаче финансирането от ЕИБ/ЕФСИ е свързано само с една част от проекта, тогава инвестиционните разходи следва да бъдат равни на частта от проекта, с която е свързано финансирането.

49. Подобно определение на ливъридж и подход за оценяване на ефекта на мултиплициране е използвано за финансовите инструменти, финансирани от бюджета на ЕС. За централно управляваните инструменти, определението на ливъридж от Финансовия регламент от 2013 г. насам е „[…] сумата за финансиране на допустимите крайни получатели, разделена на размера на финансовия принос на Съюза.“ (68). В Специален доклад № 19/2016 Сметната палата отбелязва, че при изчисляване на допълнителните инвестиции, набрани от финансовите инструменти, показателят може да бъде завишен, тъй като не всички привлечени източници на финанси за даден проект произтичат от вноската на ЕС (69).

Заключения и предложения

50. Налице е риск мултиплициращият ефект на ЕФСИ да бъде завишен, особено по отношение на инвестиционни проекти, с които са се ангажирали инвеститори, или които са част от вече съществуващи или обявени национални програми още преди стартирането на ЕФСИ.

51. Сметната палата предлага: — съгласуване на „Методологията на ЕФСИ за изчисляване на коефициента на мултиплициране“ с методологията, препоръчана от ОИСР, включително за случаите, описани в точка 50; — доразвиване на методологията, за да обхване тя финансовите структури и продукти, които не са били въведени при установяването ѝ; и — използване на новата методология за изготвяне на ключовия показател за изпълнението за ЕФСИ, който да представя привлечения частен капитал.

Има възможност за разясняване и подобряване на редица аспекти на управлението на ЕФСИ и на прозрачността

52. В настоящия раздел са изложени вижданията на ЕСП по редица предложения на Комисията за укрепване на правната рамка, управлението и прозрачността на ЕФСИ.

Разпоредби относно изключени дейности и неоказващи съдействие юрисдикции

53. Сметната палата подкрепя предложението на Комисията да бъде включена разпоредба за борба с избягването на данъци (70) като средство за укрепване на този ключов аспект на правната рамка. ЕСП счита, че тази разпоредба е в съответствие с нейната препоръка, изразена в Специален доклад № 19/2016.

Съществува общоприета необходимост да бъдат коригирани географския дисбаланс и секторната концентрация

Критерии

54. Не съществуват географски или секторни квоти за ЕФСИ, а подкрепата за проектите се основава на търсенето. Въпреки това инвестиционните насоки на ЕФСИ изискват да „се избягва прекомерна секторна и географска концентрация“ (71), а стратегическата ориентация на ЕФСИ определя ограничения за тези концентрации (72). Географската и секторната концентрация, разбити по обем на договорените операции, обезпечени с гаранцията на ЕС, са два от основните показатели за мониторинг на ЕФСИ (73).

Използване на ЕФСИ до настоящия момент

55. Докладът за оценка на ЕИБ (74) отбелязва географски дисбаланси (75) и секторни концентрации (76) в портфейла на IIW. Финансирането по IIW е съсредоточено (63 %) в три държави членки (77). Няма определени ограничения за концентрация за SMEW, но четири държави членки (78) осигуряват 44 % от финансирането.

56. Докладът за оценка на ЕИБ (79), както и други скорошни проучвания (80), посочват сред възможните причини фокусирането върху бързото разпределяне на ЕФСИ и постигането на целта за инвестиране от 315 млрд. евро, което насърчава ЕИБ да даде приоритет на подходящи за финансиране проекти в държави с развити финансови пазари, с капацитет за използване на финансови инструменти и за структуриране на проекти с висока степен на риск.

57. Комисията също така предлага (81) преразгледжане на ролята на ЕКЦИВ по отношение на подготовката на проекти, фокусирането върху проекти за действие във връзка с климата и приноса му към постигането на секторна и географска диверсификация, както и при предоставянето на консултативна помощ на местно равнище.

58. Предложението на Комисията посочва области като земеделието, рибарството и аквакултурите като отговарящи на условията за подкрепа от страна на ЕФСИ (82). Но проекти, които са подходящи за финансиране по ЕФСИ, могат също така да бъдат допустими за подпомагане по ЕЗФРСР. Специален доклад на Сметната палата № 5/2015 относно финансовите инструменти в областта на развитието на селските райони достигна до заключението, че наличните финансови инструменти по ЕЗФРСР са свръхкапитализирани и неуспешни.

Заключения

59. ЕСП приветства предложението на Комисията да предприеме действия във връзка с дисбалансите в използването на средствата. ЕКЦИВ следва да поеме ключова роля в преодоляването на географските и секторните дисбаланси, но все още е твърде рано да се формира становище относно ефективността на ЕКЦИВ като цяло, и по-специално в това отношение.

60. Въз основа на предишен опит и на съществуването на алтернативни източници на финансиране, Сметната палата поставя под въпрос добавената стойност на финансирането по ЕФСИ на проекти в секторите земеделие, рибарство и аквакултури.

Следва да бъде разяснено прилагането на правилата за държавна помощ при проекти, съчетаващи финансиране от ЕФСИ и структурните фондове

61. Ресурсите, предоставени пряко от ЕИБ при прилагането на Регламента за ЕФСИ, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, и Комисията не трябва да одобрява финансирането на ЕФСИ съгласно правилата на ЕС за държавната помощ (83). Подкрепяните по ЕФСИ проекти обаче могат също да се възползват от съфинансиране от държавите членки на ЕС, включително чрез ЕСИ фондовете (84), което, освен ако не е предоставено при пазарни условия, представлява държавна помощ, която трябва да бъде одобрена от Комисията въз основа на нейната рамка за държавните помощи (85).

62. ЕСП предлага да се разясни начинът на третиране за целите на държавната помощ на операции на ЕФСИ, които са съфинансирани от фондове под контрола на държавите членки, включително ЕСИ фондовете.

Призната необходимост от по-ясно и оптимизирано управление

Критерии

63. За да може ЕФСИ да функционира ефективно, от съществено значение е да се прилагат рационализирани правила за управление, които ясно да определят съответните роли и отговорности на Комисията и на ЕИБ, както и на назначените от тях участници, при процеса на вземане на решения в рамките на ЕФСИ, с достатъчно мерки за осигуряване на независимост и избягване на конфликт на интереси.

Правила за управление на ЕФСИ

64. Управленската структура на ЕФСИ (86) се състои от: Управителен съвет, Инвестиционен комитет, изпълнителен директор и заместник изпълнителен директор (вж. приложение I). Управленската структура на ЕФСИ допълва организацията и управлението на проектния цикъл на ЕИБ и не бива да се намесва в процеса на вземане на решения на групата на ЕИБ (87).

Управителен съвет

65. Управителният съвет на ЕФСИ е създаден официално през юли 2015 г. В оценката на ЕИБ се подчертава, че трима от четиримата членове на Управителния съвет на ЕФСИ също така участват в Съвета на директорите на ЕИБ или на ЕИФ, и че в това си качество те участват в одобряването на стратегии и проекти на ЕИБ или ЕИФ, включително на проектите по ЕФСИ (88).

66. В оценката на ЕИБ се посочва, че докладването, задълженията за отчитане и общото взаимодействие между изпълнителния директор (89) и Управителния съвет биха могли да бъдат подобрени (90).

Инвестиционен комитет

67. Управителният съвет е финализирал избора на членовете на Инвестиционния комитет през декември 2015 г. и комитетът е започнал работа през януари 2016 г. По време на преходния период от юли 2015 г. до януари 2016 г. Комисията е изпълнявала задълженията на Инвестиционния комитет и е дала разрешение инструментите и проектите на ЕИФ, одобрени от Съвета на директорите на ЕИБ, да бъдат включени в гарантирания портфейл на ЕФСИ. Независимост и липса на конфликт на интереси са основни изисквания за членовете на Инвестиционния комитет (91).

68. В проектния цикъл Инвестиционният комитет се произнася между Управителния комитет на ЕИБ и одобрението на операцията от Управителния съвет на ЕИБ, за да одобри подкрепата от гаранцията на ЕС за операциите на ЕИБ. За тази цел Инвестиционният комитет използва набор от показатели (92), изготвян от службите на ЕИБ за всеки проект (вж. точки 78 и 79).

69. Списъкът с всички решения на Инвестиционния комитет, с които се отказва използването на гаранцията на ЕС, следва да бъде предоставян от ЕИБ два пъти годишно на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията, при спазване на строги изисквания за поверителност (93). Комисията и групата на ЕИБ потвърждават, че към 30 юни 2016 г. не е имало откази. Въпреки това, три операции са били анулирани в рамките на IIW (в т.ч. една след като е договорена), а в рамките на SMEW една операция е преустановена.

Заключения

70. Сметната палата приветства предложението на Комисията за засилване на разпоредбите (94) относно уведомяването за конфликт на интереси за членовете на Инвестиционния комитет.

71. Сметната палата взема също така под внимание факта, че в оценката на ЕИБ се подчертава, че поради тяхната сложност ролите и отговорностите на управителните органи на ЕФСИ следва да бъдат допълнително пояснени и рационализирани.

72. В сегашната ситуация Комисията и ЕИБ играят няколко различни роли във връзка с ЕФСИ и всяка от тях има широк набор от други отговорности. Комисията управлява гаранционния фонд и е представена в Управителния съвет на ЕФСИ, който отговаря за определянето на стратегическите насоки на ЕФСИ и за подбора и за назначаването на Инвестиционния комитет. Освен това Комисията е член на Съвета на директорите на ЕИБ и ЕИБ се консултира с нея преди да одобри всяка операция по финансиране и инвестиране (95). Междувременно ЕИБ е представена в Управителния съвет на ЕФСИ и отговаря също така за управлението и изпълнението на операциите на ЕФСИ.

73. Тези сложни взаимоотношения между Комисията и ЕИБ, както и съответните назначени от тях участници в процеса на вземане на решения на ЕФСИ, затрудняват да се определи за целите на задължението за отчитане кой носи крайната отговорност пред бюджетните и законодателните органи на ЕС за изпълнението и управлението на риска на ЕФСИ, както и да се определят потенциалните конфликти на интереси между ролите и отговорностите в рамките на ЕФСИ и извън ЕФСИ.

Изборът на операции на ЕФСИ следва да бъде по-прозрачен

Критерии

74. От съществено значение е подборът на операциите на ЕФСИ да се извършва — и да се възприема като протичащ — по независим, открит и прозрачен начин, не на последно място, за да се демонстрира допълняемостта на направените инвестиции.

75. Европейският парламент подчертава (96) необходимостта ЕФСИ да функционира по ефективен, напълно прозрачен и справедлив начин в съответствие с критериите, определени в неговия мандат и регламент, и препоръчва тясно сътрудничество и контрол на операциите на ЕФСИ от страна на Европейския парламент и на Европейската сметна палата. Той също така настоява, че е необходимо да се постигне възможно най-висока степен на прозрачност и институционална отчетност чрез осигуряване на достъп до изчерпателна и достоверна бюджетна информация и достъп до финансови данни относно финансираните от ЕИБ проекти.

Прозрачност на работата на Управителния съвет и Инвестиционния комитет

76. Член 7 от регламента за ЕФСИ изисква Управителният съвет на ЕФСИ да оповестява протоколите от своите заседания, а Инвестиционният комитет да направи обществено достъпни решенията за одобряване на използването на гаранцията на ЕС. Те са публикувани (97).

77. Публикуваните решения на Инвестиционния комитет включват само общо описание на одобрените операции на ЕФСИ. Те не обясняват причината за предоставяне на гаранция от ЕС или допълняемостта и добавената стойност за ЕС на дадена операция.

78. Регламентът за ЕФСИ посочва, че „инвестиционният комитет използва набора от показатели […] с цел осигуряване на независима и прозрачна оценка на възможното използване на гаранцията на ЕС“ (98).

79. Наборът от показатели за одобрени операции не е публикуван, а ЕИБ публикува единствено обща (понякога остаряла) информация по отношение на операциите на ЕФСИ. Това създава проблеми с отчетността и прозрачността.

Заключения

80. Сметната палата приветства следните предложения: — решенията на Инвестиционния комитет на ЕФСИ следва да посочват причините за предоставяне на подкрепа по гаранцията на ЕС с особен акцент върху спазването на критерия за допълняемост (99); — наборът от показатели за операциите на ЕФСИ в рамките на гаранцията на ЕС (100) следва да бъде публикуван веднага след като бъде договорен.

Настоящото становище беше прието от Сметната палата в Люксембург на 11 ноември 2016 г. За Сметната палата Klaus-Heiner LEHNE Председател

(1) COM(2016) 597 окончателен от 14 септември 2016 г.

(2) Регламент (ЕС) № 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) № 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) № 680/2007 и (ЕО) № 67/2010 (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 129).

(3) Регламент (ЕС) 2015/1017 на Европейския парламент и на Съвета от 25 юни 2015 г. за Европейския фонд за стратегически инвестиции, Европейския консултантски център по инвестиционни въпроси и Европейския портал за инвестиционни проекти и за изменение на регламенти (ЕС) № 1291/2013 и (ЕС) № 1316/2013 — Европейски фонд за стратегически инвестиции (ОВ L 169, 1.7.2015 г., стр. 1) (Регламент за ЕФСИ).

(4) SWD(2016) 297 окончателен/2 от 22 септември 2016 г. и SWD(2016) 298 окончателен от 14 септември 2016 г.

(5) ОВ C 121, 15.4.2015 г., стр. 1.

(6) SWD(2016) 297 окончателен/2.

(7) В съответствие с член 18, параграф 2 от Регламента за ЕФСИ Комисията трябва да изготви оценка на гаранцията и да я представи на Европейския парламент и на Съвета до 5 януари 2017 г. заедно със становище на Сметната палата.

(8) Решение за изпълнение 2014/99/ЕС на Комисията (ОВ L 50, 20.2.2014 г., стр. 22).

(9) Бележка под линия 10 от SWD(2016) 297 окончателен/2, стр. 7.

(10) Членове 5 и 6 от регламента за ЕФСИ.

(11) ЕИБ, „Оценка на функционирането на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ)“, септември 2016 г. (наричана по-нататък „оценка на ЕИБ“).

(12) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(13) Член 1, параграф 5 от предложението, с който се предлага изменение на член 9, параграф 3 от Регламента за ЕФСИ.

(14) Член 1, параграф 1 и член 1, параграф 7 от предложението, с които се предлага изменение съответно на член 4, параграф 2 и член 11, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ.

(15) Член 1, параграф 10 от предложението, с който се предлага заличаване на член 18, параграф 7 от регламента за ЕФСИ.

(16) Член 1, параграф 7 от предложението, с който се предлага изменение на член 11, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ.

(*1) Въз основа на последните налични доклади за изпълнението.

(*2) Въз основа на предложението за трансфер на 500 млн. евро от финансовите инструменти на МСЕ за обезпечаване на Гаранционния фонд на ЕФСИ и 1,15 млрд. евро за безвъзмездна финансова помощ (SWD(2016) 299 окончателен от 14 септември 2016 г., стр. 23).

(*3) Въз основа на предложението за изменение на регламента за ЕФСИ.

(17) За финансови инструменти на ЕФРР и ЕСФ общият размер на съответната вноска от ЕС, платена към 31 декември 2015 г., възлиза на 11,6 млрд. евро, от които само 8,5 млрд. евро (73 %) са стигнали до крайните бенефициенти. Тези суми съответстват на деветгодишен период на изпълнение (2007—2015 г.) (EGESIF_16-0011-00, Обобщени данни за напредъка във финансирането и прилагането на инструментите за финансов инженеринг, докладвани от управляващите органи в съответствие с член 67, параграф 2, буква й) от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25-78), стр. 66).

(18) Специален доклад № 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(19) За програмния период 2014—2020 г. Сметната палата изчисли индикативния бюджет за финансовите инструменти при непряко управление на 7,4 млрд. евро (Годишен доклад за финансовата 2015 година, фигура 2.10 (ОВ C 375, 13.10.2016 г.).

(20) На 31 декември 2014 г. общото финансово участие на ЕС за програмния период 2007—2013 г. за финансовите инструменти при непряко управление възлиза на почти 3,8 млрд. евро (с изключение на инструментите за смесено финансиране) (COM(2015) 565 окончателен от 13 ноември 2015 г., стр. 4).

(21) Специален доклад № 19/2016 и Специален доклад № 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(22) SWD(2016) 299 окончателен от 14 септември 2016 г., стр. 24.

(23) Разпределението на финансови средства за този инструмент може да достигне до 8,5 млрд. евро от вноските от ЕФРР и ЕЗФРСР на равнище ЕС (член 39 от РОР).

(24) Само по отношение на МСП инструментът може да предоставя неограничени гаранции за дългови портфейли или да финансира операции чрез секюритизация.

(25) InnovFin ГМСП (Механизъм за гарантиране по отношение на МСП на „Хоризонт 2020“), който се възползва от увеличението на ЕФСИ в рамките на SMEW, е един от механизмите, които поемат рискове в инициативата за МСП.

(26) Оценка на ЕИБ, таблица 2, стр. 5.

(27) В рамките на IIW използването на гаранцията на ЕС е ограничено до 13,5 млрд. евро (11 млрд. евро за транш за първа загуба по дълговия подпортфейл и 2,5 млрд. евро за капиталови операции) и 2,5 млрд. евро от собствените ресурси на ЕИБ за инвестиции pari-passu в капиталови операции.

(28) Освен това в средносрочния оперативен доклад на ЕФСИ към отчетна дата 30 юни 2016 г. ЕИБ счита, че Инвестиционният комитет (ИК) ще одобри използването на гаранцията от ЕС за финансиране на операции по IIW за допълнителни 14,5 млрд. евро до 30 юни 2017 г.

(29) В рамките на SMEW 1,25 млрд. евро от гаранцията от ЕС са отпуснати в подкрепа на гаранционните операции по COSME LGF (Механизъм за гарантиране на заеми по Програмата за конкурентоспособност на малките и средни предприятия) и InnovFin ГМСП, а 1,25 млрд. евро — за капиталовия портфейл. Гаранцията за капиталовия портфейл на SMEW в размер на 1,25 млрд. евро ще започне да се използва през втората половина на 2016 г. за новоразработения капиталов продукт на SMEW. Освен това ЕИБ е разпределила 2,5 млрд. евро от собствените си ресурси за мандата на ЕИФ за рискови капиталови ресурси (РКР).

(30) Средносрочен оперативен доклад на ЕФСИ към отчетна дата 30 юни 2016 г.

(31) Комисията счита, че ЕИФ ще използва гаранцията на ЕС, предоставена за дълговия портфейл на SMEW, до края на 2017 г. (SWD(2016) 297 окончателен/2, стр. 17).

(32) 1,25 млрд. евро от гаранцията на ЕС са разпределени първоначално за подкрепа на COSME LGF и InnovFin ГМСП.

(33) Член 7, параграф 3 от измененото и преизчислено Споразумение относно управлението на Европейския фонд за стратегически инвестиции и относно предоставянето на гаранцията на ЕС („ревизираното споразумение за ЕФСИ“).

(34) Програма на ЕС за заетост и социални иновации (EaSI).

(35) Член 1, параграф 5 от предложението, с който се предлага изменение на член 9, параграф 3 от Регламента за ЕФСИ.

(36) Раздел 1 от приложението към предложението, с който се предлага изменение на раздел 2 от приложение II към Регламента за ЕФСИ.

(37) Оценка от ЕИБ, фигура 9, стр. 30.

(38) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „По-добро регулиране за постигането на по-добри резултати — Програма на ЕС“ (COM(2015) 215 окончателен от 19 май 2015 г.).

(39) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4988_en.htm.

(40) В конкретния случай на съобщенията относно политиките, изискването за извършване на оценка на въздействието (заедно със задълбочен анализа) на първо място ще зависи от планираното ниво на амбиция и ангажираност и от степента, в която това обвързва Комисията. Съобщенията, с които се обявяват амбициозни ангажименти (като например десетгодишна стратегия за постигане на определени екологични цели), най-вероятно ще налагат извършването на оценка на въздействието, тъй като има голяма вероятност последиците от такива ангажименти да са съществени и до голяма степен предвидими още на този общ етап на изготвяне на политиката. (http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm).

(41) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/ug_chap6_en.htm.

(42) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: „Европа инвестира отново — Преглед на постигнатото по Плана за инвестиции за Европа и следващи мерки“ (COM(2016) 359 окончателен от 1 юни 2016 г.).

(43) Управителният съвет на ЕФСИ организира първата консултация със заинтересованите страни на 7 септември 2016 г. с над 30 участници (представители на гражданското общество, мозъчни тръстове, сдружения от частния и банковия сектор). Организирани са тематични дискусии, които обхващат области като изпълнението на ЕФСИ в рамките на IIW и SMEW и стратегическата ориентация на ЕФСИ.

(44) Становище № 4/2015, точка 10.

(45) Член 18, параграф 2 от Регламента за ЕФСИ.

(46) Оценка на ЕИБ, раздел 1.3, стр. 3.

(47) Обобщение на оценката на ЕИБ.

(48) COM(2016) 597 окончателен от 14 септември 2016 г., стр. 6.

(49) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(50) Член 12 от Регламента за ЕФСИ.

(51) На 21 януари 2016 г. Комисията прие Решение C(2016) 165, с което се одобряват насоките за управление на активите на гаранционния фонд.

(52) COM(2015) 10 окончателен от 13 януари 2015 г., стp. 5.

(53) Тази сума е преразпределена от бюджетните линии за МСЕ (790 млн. евро), „Хоризонт 2020“ (70 млн. евро) и ITER (490 млн. евро).

(54) SWD(2016) 297 окончателен/2, стр. 17.

(55) Член 1, параграф 8 от предложението, с който се предлага изменение на член 12, параграф 5 от Регламента за ЕФСИ.

(56) SWD(2016) 297 окончателен/2, таблица 4, стр. 19.

(57) Корпоративен оперативен план на ЕИБ за 2015—2017 г.

(58) На 31 декември 2012 г. държавите членки одобряват 10 млрд. евро увеличение на внесения капитал, за да може ЕИБ да осигури до 60 млрд. евро допълнителни дългосрочни заеми за икономически жизнеспособни проекти. През периода 2013—2015 г., в резултат на увеличаването на капитала, обемът на заемите на ЕИБ се е увеличил от 51 млрд. евро през 2012 г. до над 70 млрд. евро годишно.

(59) Специалните дейности са определени в член 16 от Устава на ЕИБ и в Насоките за политика спрямо кредитния риск (CRPG) на ЕИБ, и включват i) операции за заеми и гаранции с кредитна категоризация D или по-ниска; ii) капиталови операции или операции от типа на капиталовите операции.

Специалните дейности включват операции на ЕИБ на собствен риск (по-висок риск) и операции, обезпечени чрез редуциране на кредитния риск за портфейла (поделяне на риска) за съществуващи инструменти (например ФИСР, МСЕ и т.н.), както и ЕФСИ.

(60) Финансов доклад на ЕИБ за 2015 г., стр. 10

(61) Корпоративен оперативен план на ЕИБ за 2016—2018 г., стр. 14.

(62) Оценка на ЕИБ, стр. 23.

(63) Оценка на ЕИБ, стр. 16.

(64) Член 1, параграф 4 от предложението, с който се предлага изменение на член 7, параграф 12 от Регламента за ЕФСИ.

(65) Член 1, параграф 2 от предложението, с който се предлага изменение на член 5, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ.

(66) ОИСР, Методологии за измерване на средствата, мобилизирани от частния сектор чрез официални интервенции за финансиране за развитие, DCD/DAC/STAT(2015)8, 24 февруари 2015 г.

(67) Методология на ЕФСИ за изчисляване на коефициента на мултиплициране, 26 октомври 2015 г. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_eif_efsi_multiplier_methodology_calculation_en.pdf).

(68) Член 223 от Правилата за прилагане на Финансовия регламент.

(69) Специален доклад № 19/2016, точка 70.

(70) Член 1, параграф 12 от предложението, заменящ член 22, параграф 1 от Регламента за ЕФСИ.

(71) Приложение II към Регламента за ЕФСИ, раздел 8.

(72) Стратегическата ориентация на ЕФСИ от 15 декември 2015 г. определя лимит на географската концентрация на IIW от 45 % във всеки три държави членки и лимит на индикативната секторна концентрация от 30 % през инвестиционния период. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_efsi_strategic_orientation_en.pdf).

(73) График II на измененото Споразумение за ЕФСИ.

(74) Оценка на ЕИБ, раздели 2.2 и 2.3.

(75) 92 % от финансирането от ЕФСИ е концентрирано в ЕС-15 и само 8 % в ЕС-13.

(76) 46 % от финансирането от ЕФСИ е разпределено за енергийния сектор, а 19 % — за транспортния сектор.

(77) Обединеното кралство (29 % или 1,369 млрд. евро), Италия (24 % или 1,152 млрд. евро) и Испания (10 % или 470 млн. евро).

(78) Италия (15 % или 903 млн. евро), Франция (11 % или 623 млн. евро), Германия (10 % или 586 млн. евро) и Обединеното кралство (8 % или 488 млн. евро).

(79) Оценка на ЕИБ, раздел 2.2., стр. 7.

(80) Rubio, E., Investment in Europe: making the best of the Juncker plan, Delors Institute, Париж, Берлин, 2016 г., стр. 49—50.

(81) Член 1, параграф 9 от предложението, с който се предлага изменение на член 14 от Регламента за ЕФСИ.

(82) Член 1, параграф 5 от предложението, с който се предлага изменение на член 9 от Регламента за ЕФСИ.

(83) Информационен документ на ЕК „Планът за инвестиции за Европа — въпроси и отговори“ от 20 юли 2015 г.

(84) Вж. Специален доклад № 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(85) ABER, FIBER и ОРГО (вж. Речника на термините — приложение II).

(86) Член 7 от Регламента за ЕФСИ.

(87) Съображение 29 от Регламента за ЕФСИ.

(88) Оценка на ЕИБ, стр. 26—27.

(89) Който председателства Инвестиционния комитет.

(90) Оценка на ЕИБ, стр. 26.

(91) Член 7, параграф 9 от Регламента за ЕФСИ и член 5, параграф 12 от ревизираното Споразумение за ЕФСИ.

(92) Делегиран регламент (ЕС) № 2015/1558 на Комисията от 22 юли 2015 г. за допълване на Регламент (ЕС) № 2015/1017 на Европейския парламент и на Съвета с установяването на набор от показатели за прилагането на гаранция на ЕС (ОВ L 244, 19.9.2015 г., стр. 20).

(93) Член 7, параграф 12 от Регламента за ЕФСИ.

(94) Член 1, параграф 4 от предложението, с който се предлага изменение на член 7 от Регламента за ЕФСИ.

(95) Член 19 от Устава на ЕИБ.

(96) Резолюция на Европейския парламент от 28 април 2016 г. относно Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) — Годишен доклад за 2014 г. (2015/2127(INI).

(97) http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-steering-board/minutes.htm;

http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-investment-committee/decisions.htm.

(98) Приложение II към Регламента за ЕФСИ, раздел 5.

(99) Член 1, параграф 4 от предложението, с който се предлага изменение на член 7, параграф 12 от Регламента за ЕФСИ.

(100) Член 1, параграф 14 от предложението, с който се предлага изменение на приложение II към Регламента за ЕФСИ.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1 УПРАВЛЕНСКА СТРУКТУРА НА ЕФСИ УПРАВИТЕЛЕН СЪВЕТ Член 7, параграф 3 от Регламента за ЕФСИ и член 4 от Споразумението за ЕФСИ — Управителният съвет се състои от четирима членове: трима, назначени от Комисията, и един — от ЕИБ. Управителният съвет избира председател измежду представителите на Комисията. — Управителният съвет взема решения с консенсус със задължителен кворум от двама членове на Комисията и представителя на ЕИБ. — Управителният съвет на ЕФСИ определя стратегическата ориентация относно използването на гаранцията на ЕС, включително относно разпределянето на гаранцията на ЕС, оперативните политики и процедури и рисковия профил на ЕФСИ. — В съответствие с член 4 от Споразумението за ЕФСИ, Управителният съвет на ЕФСИ определя и индикативни прагове за секторна и географска концентрация, дава насоки за разпределението на операциите, адаптира комбинацията от проекти по отношение на секторите и държавите, извършва редовен преглед на напредъка по изпълнението на ЕФСИ, както и на годишните оперативни и финансови доклади за операциите на ЕФСИ, назначава членовете на Инвестиционния комитет, подбира кандидатите за постовете на изпълнителен и заместник-изпълнителен директор, взема решения относно размера на портфейла за първа загуба, определя политиките и правилата, приложими за операциите с участието на инвестиционни платформи, национални насърчителни банки и фондове, взема решение относно участието на трети страни в ЕФСИ, одобрява съвместно с изпълнителния директор, след консултация с Инвестиционния комитет, продуктите на SMEW и изпълнява други задачи, определени в споразумението за ЕФСИ. ИНВЕСТИЦИОНЕН КОМИТЕТ Член 7, параграфи 7—12 и член 9, параграф 5 Регламента за ЕФСИ и член 5 от Споразумението за ЕФСИ — Инвестиционният комитет се състои от осем независими експерти и от изпълнителния директор. Независимите експерти притежават значителен съответен пазарен опит в областта на структурирането на проекти и финансирането на проекти, както и експертни познания в областта на микро- и макроикономиката. — Експертите следва да притежават инвестиционен опит в една или повече от следните области: научни изследвания, развойна дейност и иновации; транспортна инфраструктура и иновативни технологии за транспорт; енергийни инфраструктури, енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници; инфраструктури за информационни и комуникационни технологии; опазване и управление на околната среда (в новото предложение е добавена и областта действия по климата); образование и обучение; здравеопазване и лекарства; МСП; културни и творчески индустрии; градска мобилност; социални инфраструктури и социална и солидарна икономика; (селско стопанство, рибарство и аквакултури са добавени в новото предложение за ЕФСИ). — Освен това Инвестиционният комитет се характеризира с балансирано представяне на половете. — Експертите се назначават от Управителния съвет на ЕФСИ за мандат от една година, който може да бъде подновяван до максимален мандат от шест години. — Инвестиционният комитет се председателства от изпълнителния директор. — Комитетът взема решения относно използването на гаранцията на ЕС с обикновено мнозинство, като всеки от членовете има право на един глас, включително и изпълнителния директор. — С Инвестиционния комитет също се провеждат консултации относно нови продукти за SMEW. — Необходимо е одобрението на Инвестиционния комитет, за да може ЕИБ да използва гаранцията на ЕС за финансиране на инвестиционни платформи или фондове и национални насърчителни банки или институции (наричани по-долу „допустими механизми“), инвестиращи в операции, отговарящи на изискванията на Регламента за ЕФСИ. Инвестиционният комитет оценява съответствието на такива механизми и техните специфични инструменти с политиките, определени от Управителния съвет, и може да реши да си запази правото да одобрява нови представени проекти. ИЗПЪЛНИТЕЛЕН ДИРЕКТОР Член 7, параграф 5 от Регламента за ЕФСИ и член 6 от Споразумението за ЕФСИ — Изпълнителният директор, подпомаган от заместник-изпълнителен директор, се отчита пред Управителния съвет на ЕФСИ, отговаря за ежедневното управление на ЕФСИ и за подготовката и председателството на заседанията на Инвестиционния комитет. — Изпълнителният директор отговаря и за одобряването на новите продукти, поверени на ЕИФ, заедно с Управителния съвет на ЕФСИ след консултация с Инвестиционния комитет. — Освен това той отговаря за външната комуникация и е говорител на ЕФСИ пред политическите органи и обществеността.