СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

относно план за действие за всеобхватна политика на Съюза за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма

(2020/C 164/06)

I. Въведение

Комисията е твърдо решена да се бори с изпирането на пари и финансирането на тероризма както в ЕС, така и в световен мащаб. В рамките на Европейския съюз не трябва да се толерират незаконните парични средства. Неотдавнашното увеличаване на престъпните дейности в контекста на пандемията от COVID-19 (1) е напомняне, че престъпниците ще използват всички възможни средства за упражняване на незаконните си дейности в ущърб на обществото. ЕС трябва да бъде твърдо решен да не позволи те да се ползват от облагите от тези престъпления.

В продължение на повече от тридесет години ЕС разработва устойчива регулаторна рамка за предотвратяване и борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма, подкрепена от съдебната практика на Съда на Европейския съюз (2). Обхватът на правилата на ЕС е широк, като те надхвърлят приетите от Специалната група за финансови действия (FATF) (3) международни стандарти. Спектърът от предприятия и професии — обект на тези правила, постоянно се разширява.

Последните промени в законодателството имаха за цел да укрепят рамката на ЕС за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма (БИП/БФТ). Те включват въведените с 5-ата Директива относно борбата с изпирането на пари (5ДБИП) (4) изменения на 4-та Директива относно борбата с изпирането на пари (4ДБИП), разширяване на мандата на Европейския банков орган (5), нови разпоредби, приложими от юни 2021 г. за контрола на паричните средства (6), изменения на Директивата за капиталовите изисквания (7), нови правила относно достъпа на правоприлагащите органи до финансова информация (8) и хармонизиране на определението за престъпленията и санкциите, свързани с изпирането на пари (9).

Освен това ЕС създаде нов всеобхватен режим за защита на лицата, сигнализиращи за нередности, който трябва да бъде транспониран до декември 2021 г. (10) и допълва съществуващите правила в 4ДБИП във връзка със защитата на тези лица. Новият режим ще подсили способността на националните органи и на органите на ЕС за предотвратяване, разкриване и справяне с нарушения, наред с другото, на правилата за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма.

При все това е налице все по-широк консенсус, че законодателната рамка трябва да бъде значително подобрена. Необходимо е да се обърне внимание на големите различия при нейното прилагането, както и на сериозните слабости при налагането на правилата.

В Съобщението си Към по-добро прилагане на уредбата на ЕС за борба с изпирането на пари и с финансирането на тероризма (11) и придружаващите го доклади от юли 2019 г. Комисията определи мерките, необходими за осигуряване на всеобхватна политика на ЕС за предотвратяване на изпирането на пари и борбата с финансирането на тероризма. Те включват по-добро прилагане на съществуващите правила, по-подробна и хармонизирана нормативна уредба, висококачествен и последователен надзор, включително чрез възлагане на специфични надзорни задачи на орган на ЕС, взаимосвързаност на централизираните регистри на банковите сметки и по-надежден механизъм за координация и подпомагане на работата на звената за финансово разузнаване (ЗФР).

Това становище се подкрепя от Европейския парламент и от Съвета. В резолюцията си от 19 септември 2019 г. (12) Европейският парламент призова да се даде допълнителен тласък на инициативи, които биха могли да наложат мерки срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма на равнище ЕС, и за бързо транспониране на правилата на ЕС от държавите членки. На 5 декември 2019 г. Съветът по икономически и финансови въпроси прие заключения относно стратегическите приоритети за БИП/БФТ (13), като прикани Комисията да проучи мерките, които биха могли да подобрят съществуващата рамка.

Комисията възнамерява да прилага всеобхватна политика за БИП/БФТ, съобразена с конкретните заплахи, рискове и слабости, пред които ЕС е изправен понастоящем (14), и проектирана така, че да може да се развива ефективно, отчитайки същевременно иновациите. По-надеждната рамка за БИП/БФТ допълнително ще насърчи целостта на финансовата система на ЕС, необходима за завършване на изграждането на банковия съюз и на икономическия и паричен съюз.

След извършване на оценка на въздействието, включително на въздействието върху основните права, следва да бъде въведена интегрирана система на ЕС за БИП/БФТ. Следвайки примера при реформите, въведени в областта на пруденциалното банково регулиране и надзор, в основата на системата следва да бъдат хармонизирана нормативна уредба и надзорен орган на равнище ЕС, работещ в тясно сътрудничество с националните компетентни органи, с цел да се гарантира висококачествен и последователен надзор в рамките на единния пазар. Това следва да бъде съчетано със създаването на механизъм на ЕС за подпомагане и координация на ЗФР, който да повишава тяхната ефективност, както и с взаимното свързване на националните централизирани регистри на банковите сметки, което ще ускори трансграничния достъп на правоприлагащите органи и ЗФР до информацията за банкови сметки.

В настоящия план за действие се посочва как Комисията възнамерява да постигне тези цели, като действа в шест направления:

— Гарантиране на ефективното прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ

— Създаване на единна нормативна уредба на ЕС за БИП/БФТ

— Въвеждане на надзор на БИП/БФТ на равнище на ЕС

— Създаване на механизъм за подпомагане и сътрудничество за ЗФР

— Спазване на разпоредбите на наказателното право на равнището на Съюза и обмен на информация

— Укрепване на международното измерение на рамката на ЕС за БИП/БФТ

II. Гарантиране на ефективното прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ

Първият приоритет е да се гарантира, че правилата на ЕС за БИП/БФТ се прилагат стриктно и ефективно от държавите членки, компетентните органи и задължените субекти. За целта са необходими действия на няколко фронта.

Осигуряване на ефективно транспониране и прилагане на ДБИП

Във връзка с транспонирането на 4ДБИП Комисията започна производства за установяване на нарушение срещу всички държави членки поради непълното транспониране на директивата. В отговор на това няколко държави членки приеха нови закони, което доведе до приключването на съответните производства. Срещу други държави членки обаче са все още в ход производства за установяване на нарушение. До средата на 2021 г. ще бъде завършено проучване за оценка на ефективното прилагане на 4ДБИП. То ще бъде включено в доклада, който Комисията трябва да представи относно ефективното прилагане на 4ДБИП (15).

Във връзка с транспонирането на 5ДБИП, което трябваше да бъде завършено до 10 януари 2020 г., Комисията вече започна редица процедури за нарушение срещу държавите членки, които не са съобщили никакви мерки за транспониране. Комисията ще следи отблизо създаването от държавите членки на централизирани механизми за банковите сметки и регистри на действителните собственици, за да се гарантира тяхното захранване с висококачествени данни.

Работата по взаимното свързване на регистрите на действителните собственици вече е факт, а взаимната свързаност ще започне да функционира през 2021 г. През 2021 г. Комисията ще публикува и 3-тата наднационална оценка на риска, за да информира относно прилагането на подхода, основаващ се на анализ на риска.

Наблюдение на капацитета на държавите членки за предотвратяване и борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма

Изпирането на пари е вредно не само за стабилността на финансовата система на ЕС, но и за икономиката, доброто управление и доверието на инвеститорите. В рамките на цикъла на европейския семестър Комисията анализира по какъв начин правилата за БИП/БФТ се прилагат на практика в държавите членки, след което отправя специфични за всяка държава препоръки в областта на БИП/БФТ, които се приемат от Съвета. С оглед отстраняването на някои от основните пропуски в системата на ЕС за БИП/БФТ Комисията подпомага държавите членки при осъществяването на необходимите реформи чрез своята Програма за подкрепа на структурните реформи. Към тези пропуски спадат недостатъчен персонал на компетентните органи, слабости при прилагането на подхода, основан на анализ на риска, и ограничаване на рисковете от злоупотреби с фиктивни дружества и схеми за предоставяне на „златни визи“ и гражданство.

Европейски банков орган (ЕБО)

Мандатът на ЕБО беше наскоро разширен с Регламент (ЕС) 2019/2175 (16), с който на ЕБО бе възложена задачата да ръководи, координира и наблюдава усилията, полагани от всички доставчици на финансови услуги и компетентни органи в ЕС при борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма. ЕБО бе също така оправомощен да създаде общоевропейска база данни с рискове и надзорни мерки в областта на БИП/БФТ, да извършва оценки на риска по отношение на компетентните органи и при необходимост да изисква от органите да разследват и евентуално да предприемат действия по отношение на отделни финансови институции. Комисията очаква ЕБО да използва пълноценно по-широките си правомощия, по-специално когато разследва дали даден национален надзорен орган е нарушил правото на Съюза при изпълнението на своите задачи. ЕБО вече започна да извършва прегледи на изпълнението и през февруари 2020 г. публикува първия си доклад (17). В него се посочват редица предизвикателства и се констатира, че „подходите, възприети от компетентните органи по отношение на банковия надзор в областта на БИП/БФТ, не винаги са били ефективни“.

Както е посочено в раздел IV, със създаването на надзорен орган на равнище ЕС ще се подобри спазването на правилата. Това ще гарантира на първо място предприемането на подходящи действия за предотвратяване на изпирането на пари, а когато това не може да бъде постигнато — и налагането на ефективни санкции. За да се гарантира ефективното прилагане на единната нормативна уредба, новият надзорен орган на равнище ЕС ще бъде устроен така, че да разполага с необходимите компетенции в областта на БИП/БФТ, капацитет и правомощия за провеждане на разследвания, както и със структурата за вземане на решения за по-ефективно въвеждане на правилата и предприемане на превантивни действия при възникването на подозрения. Комисията е на мнение, че проверките на място за оценка на ефективността на рамката за БИП/БФТ в държавите членки ще бъдат от решаващо значение за постигането на високи стандарти за качество в целия Съюз.

Комисията ще продължи да гарантира пълното и точно транспониране на правилата за БИП/БФТ и през второто тримесечие на 2020 г. ще предложи специфични за всяка държава препоръки в областта на БИП/БФТ.

III. Изготвяне на по-ефективна нормативна уредба

Правната рамка на ЕС има широк обхват. Попадащите в него т.нар. задължени субекти (18) и списък на първоначалните престъпления бяха постепенно разширявани, като бе акцентирано върху действителните собственици и подхода, основаващ се на анализ на риска, и до голяма степен бяха премахнати пречките пред комуникацията и сътрудничеството между съответните органи. Тази рамка осигурява на държавите членки цялостна регулаторна среда за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма.

Настоящият подход към законодателството на ЕС обаче доведе до разнородно прилагане на рамката в държавите членки и отчасти до установяването на допълнителни изисквания, надхвърлящи наложените от правото на ЕС. Примери за такива мерки са определянето на допълнителни задължени субекти като платформите за колективно финансиране и търговците на диаманти, предоставянето на правомощия на ЗФР да замразяват активи и въвеждането на ограничения по отношение на плащанията в брой (19). Това е причина за разпокъсаната законодателна среда в ЕС, която създава допълнителни разходи и пречки за лицата, предоставящи трансгранични услуги, или регулаторен арбитраж, при който предприятията регистрират своята дейност там, където правилата са по-либерални.

Недостатъчно подробно разяснените приложими правила и разпределение на отговорностите по отношение на трансграничните въпроси води до различни тълкувания на директивата в отделните държави членки. Недоброто сътрудничество между компетентните органи (ЗФР, надзорни органи, правоприлагащи, митнически и данъчни органи) — както в национален, така и в трансграничен план, създава потенциални „вратички“, които могат да бъдат използвани от престъпниците. Европейските надзорни органи освен това отбелязаха (20) , че различията в регулаторния подход към надзора и прилагането на основаващия се на анализ на риска подход възпрепятстват предоставянето на трансгранични услуги и увеличават разходите за предприятията, като същевременно се отразяват неблагоприятно върху доброто функциониране на рамката на ЕС за БИП/БФТ. Този проблем е особено актуален в областта на финансовите технологии и ЕБО препоръча на Комисията да хармонизира изискванията, които следва да се прилагат към дружествата в тази област (21), когато те пораждат рискове, свързани с изпирането на пари/финансирането на тероризма.

Законодателството на ЕС в областта на БИП/БФТ трябва да стане по-подробно и по-точно, а различията при неговото прилагане — да бъдат намалени. Някои допълнителни изисквания, наложени от държавите членки при транспонирането на Директивите за борба с изпирането на пари, биха могли обаче да допринесат за устойчивостта на рамката за БИП/БФТ и да бъдат включени в бъдещата нормативна уредба на ЕС. За да се ограничат различията в тълкуването и прилагането на правилата, някои части от ДБИП следва да станат пряко приложими разпоредби, установени в регламент. Към тях следва да спадат поне разпоредбите, с които се определя списъкът на задължените субекти, изискванията за комплексна проверка на клиента, вътрешният контрол, задълженията за докладване, както и разпоредбите относно регистрите на действителните собственици и централизираните механизми за банковите сметки. Следва да се помисли и върху по-хармонизиран подход към идентифицирането на видни политически личности. Особено внимание следва да се обърне на ефективността на системата, като се предоставят повече подробности относно структурата и задачите на надзора по отношение на всички задължени субекти и задачите на ЗФР (вж. следващите раздели). Интегрираната система на ЕС за БИП/БФТ ще се нуждае също от достатъчно подробна нормативна уредба, улесняваща прекия надзор.

Освен това по отношение на специфичните правила би могло да се постигне допълнителна хармонизация посредством правомощия за приемане на по-подробни правила чрез делегирани актове или актове за изпълнение с цел адаптиране към променящата се среда.

Обхватът на законодателството на ЕС трябва да бъде разширен предвид последиците от технологичните иновации и промените в международните стандарти. Усилията на международно равнище разкриват необходимостта от разширяване на обхванатите от правилата за БИП/БФТ сектори или субекти, както и от оценка на възможностите за тяхното прилагане спрямо доставчиците на услуги за виртуални активи, които все още не попадат в техния обхват (22). Други мерки могат да включват улесняване на използването на цифрови средства за идентификация и проверка на самоличността на клиента от разстояние, както и за установяване на делови взаимоотношения от разстояние или въвеждане на таван за големи плащания в брой. Освен това е необходимо да се осигури взаимосвързаност на централизираните механизми за банковите сметки в целия ЕС, за да се ускори достъпът на правоприлагащите органи и ЗФР до финансова информация и да се улесни трансграничното сътрудничество.

С оглед на ръста на свързаните с киберсигурността финансови престъпления и по-конкретно измами могат да се предвидят разпоредби, с които да се улеснят прилаганите от ЗФР административни мерки за замразяване и да се задължат финансовите институции да следват и изпълняват исканията за възстановяване. Допълнителни рискове произтичат от режимите за предоставяне на гражданство и право на пребиваване на инвеститори. Трябва да се обърне дължимото внимание на това как тези рискове могат да бъдат ограничени. Следва да се обърне внимание и на рисковите сектори, установени в рамките на наднационалната оценка на риска.

При работата по въвеждането на такива нови мерки ще е от значение да се сведе до минимум допълнителната финансова и административна тежест за държавите членки и задължените субекти и да се следва подход, основан на риска.

Изправени пред по-големи санкции за пропуски в БИП/БФТ, задължените субекти потърсиха начини за подобряване на спазването на изискванията — от насочване на допълнителни ресурси и създаване на широкообхватни програми за отстраняване на несъответствията до радикално преразглеждане на своите бизнес модели и отказ от някои продукти, клиенти или пазари, включително кореспондентски междубанкови отношения. Това може да доведе до нежелани последици при предоставянето на финансови услуги и финансирането на икономиката. Технологичните решения, които могат да спомогнат за подобряване на разкриването на съмнителни операции и дейности, трябва да отговарят на международните стандарти и стандартите на ЕС за БИП/БФТ и да бъдат в съответствие с другите правила на ЕС, в т.ч. правилата в областта на защитата на данните и антитръстовите правила.

Тъй като правилата на Съюза за БИП/БФТ нямат за цел да ограничават достъпа до законни финансови услуги, е необходима по-голяма яснота относно връзката между тези правила и други законодателни актове във финансовия сектор (23). Следва да се обърне внимание на това дали и при какви обстоятелства изпирането на пари или финансирането на тероризма би могло да доведе до обявяване на банка като проблемна или като такава, за която има вероятност да стане проблемна, и евентуално да задейства нейното преструктуриране съгласно Директивата за възстановяване и преструктуриране на банките (24) или ликвидация съгласно обичайно производство по несъстоятелност, както и до необходимостта от възстановяване на средствата на вложителите. Директивата относно схемите за гарантиране на депозитите (25) може би се нуждае от по-ясни разпоредби с цел допълнително намаляване на риска средствата на вложителите, за които се подозира, че извършват дейности, свързани с изпирането на пари или финансирането на тероризма, да бъдат възстановени от схема за гарантиране на депозитите (СГД), като същевременно се изяснят функциите на СГД и други органи, имащи отношение в БИП/БФТ. Допълнително проучване е необходимо също и за това как да се съгласува задължението всеки клиент да може да получи основна сметка по Директивата относно платежните сметки (26) и задължението във връзка с БИП/БФТ за прекратяване на деловите взаимоотношения, когато задължените субекти имат подозрения за клиентите или не могат да получат актуализирана информация за тях. И накрая, ще бъде необходим преглед, за да се прецени доколко са подходящи категориите доставчици на платежни услуги, понастоящем обхванати от законодателството в областта на БИП/БФТ.

Нормативните актове в областта на финансовите услуги биха могли да бъдат допълнително развити, за да се гарантира, че органите за пруденциален надзор имат конкретни задължения да споделят информация със своите партньори в областта на БИП/БФТ. Тестовете за „квалификация и надеждност“, изисквани от законодателството в областта на финансовите услуги, следва да налагат по-строги стандарти по отношение на БИП/БФТ.

Законодателството на ЕС в областта на защитата на данните трябва да се спазва стриктно от задължените субекти, когато получават достъп до необходимата за извършване на комплексна проверка на клиента информация, и от публичните органи, които обменят информация помежду си, включително извън ЕС. Например, предоставянето на достъп на задължените субекти до определени публични регистри би могло да породи опасения относно защитата на данните. Затрудненията във връзка с осигуряване на спазването на правилата за защита на данните и поверителността бе споменато и в рамките на информацията, обменяна между компетентните органи. Тези въпроси следва да бъдат надлежно проучени.

Въз основа на задълбочена оценка на въздействието Комисията ще представи през първото тримесечие на 2021 г. законодателни предложения за изготвяне на единна нормативна уредба в областта на БИП/БФТ.

IV Въвеждане на надзор на БИП/БФТ на равнище на ЕС

Надзорът е в основата на ефективна рамка за БИП/БФТ. Значението на подходящия надзор беше потвърдено в пакета за борба с изпирането на пари от юли 2019 г. Извършеният в него анализ на няколко случая на изпиране на пари разкри съществени недостатъци по отношение на осъществяваното от кредитните институции управление на риска и наблюдението върху тях — както от съответните органи в областта на БИП/БФТ, така и от органите, упражняващи пруденциален надзор. В същото време неотдавнашните случаи на предполагаемо изпиране на пари, които бяха разкрити от разследващите медии, също така показват недостатъци в надзора на нефинансовите субекти.

Тези основни проблеми са следствие както на структурата на надзорната рамка, така и на нейното прилагане. Понастоящем надзорът в рамките на ЕС за БИП/БФТ се извършва от държавите членки. Поради значителните различия в посветените на тази задача човешки и финансови ресурси, умения и приоритети, качеството и ефективността на този надзор са разпределени неравномерно в ЕС. Съюзът не разполага с достатъчно ефективни мерки за справяне със случаите на БИП/БФТ с трансгранично проявление. Рамката на ЕС за БИП/БФТ е толкова силна, колкото най-слабото ѝ звено, а провалът на отделен национален компетентен орган създава рискове за целия единен пазар. Вследствие на това се накърнява репутацията на ЕС като цяло и той търпи финансови и икономически щети.

ЕС не може да си позволи да изчака появата на нови проблеми, преди да изгради ефективна надзорна система за БИП/БФТ, която да спомага за гладкото функциониране на единния пазар и банковия съюз. Висококачественият надзор за БИП/БФТ в целия ЕС е задължителен, за да се възстанови доверието сред неговите граждани и по-широката международна общност.

Налице е ясна и доказана необходимост от въвеждане на интегрирана надзорна система за БИП/БФТ на равнището на ЕС, която да гарантира последователно и качествено прилагане на нормативната уредба в областта на БИП/БФТ в целия ЕС и да насърчава ефективното сътрудничество между всички съответни компетентни органи. Секторите и разглежданите въпроси могат да се различават значително, но като източник на полезна информация може да послужи опитът, натрупан във връзка със създаването и функционирането на съществуващите механизми на равнище ЕС с възложени централизирани надзорни задачи — като например единния надзорен механизъм, Единния съвет за преструктуриране и Европейската система за финансов надзор.

Създаването на надзорна система за БИП/БФТ на равнище ЕС — като част и в допълнение към националните системи, ще противодейства на разпокъсаността на надзора, гарантира хармонизираното изпълнение на правилата за БИП/БФТ в ЕС и ефективното им прилагане, ще осигурява подкрепа за надзорните дейности на място и ще гарантира постоянен поток от информация по отношение на текущите мерки и установените съществени недостатъци. Националните надзорни органи ще продължат да бъдат основен елемент на тази система и да отговарят за по-голямата част от текущия надзор. Приоритет представлява изграждането на ядрото на тази система, а нейните функции, компетенции и взаимодействие с националните надзорни органи ще трябва да бъдат ясно определени в законодателно предложение.

Функции на надзорния орган за БИП/БФТ на равнище ЕС

На надзорния орган за БИП/БФТ на равнище ЕС ще трябва да бъдат предоставени много ясни правомощия за наблюдение и даване на указания на националните органи да изпълняват различни задачи, свързани с БИП/БФТ, и за засилване на координацията с надзорните органи от държави извън ЕС. Взаимодействието и съответните правомощия на ЕС и националните надзорни органи следва да бъдат определени чрез регламентиран процес.

Необходимостта от осигуряване на висококачествен надзор в трансграничните случаи и отстраняване на слабите звена в надзорната рамка на ЕС е основателна причина на орган на ЕС да бъдат възложени преки надзорни функции за БИП/БФТ по отношение на някои задължени субекти, за които този орган да има изключителна или съвместна отговорност Това включва възможност за преглед на вътрешните политики, процедури и механизми за контрол, както и за ефективното им прилагане от поднадзорните лица, заедно с преглед на документацията за сделки и клиенти. На надзорния орган на Съюза може да бъде възложено да осъществява — самостоятелно или съвместно с националния надзорен орган — надзор над ясно определени задължени субекти или видове дейности за определен период от време според степента на риск. Надзорният орган на ЕС ще осигури добавена стойност чрез наблюдение и оценка на рисковете в целия ЕС. Като се следва примерът от създаването на органи на ЕС, извършващи дейност в други области, надзорът на ЕС може да бъде извършван чрез механизъм, включващ решения — взети на равнище ЕС и прилагани от бюрата на ЕС в държавите членки.

Друг вариант може да бъде съчетаването на преки надзорни правомощия за някои видове задължени субекти, които да се извършват координирано с държавите членки, с правомощия за координация и надзор за други субекти. Комисията ще предложи надзорен механизъм, който е съобразен с принципите на пропорционалност и субсидиарност и съответства на съществуващата съдебна практика по отношение на правомощията, които могат да бъдат предоставени на агенциите на Съюза.

Обхват на надзора на равнище ЕС

Свързаните с изпирането на пари рискове възникват както в рамките на финансовия сектор, така и извън него, променят се във времето и се изместват от една държава членка в друга. За да се постигне по-ефективен надзор, е необходимо мандатът на надзорния орган на ЕС за БИП/БФТ да обхваща всички области на риска от самото начало, като се отчита сериозността на рисковете, пред които са изправени всички сектори. Това ще гарантира, че надзорният орган на ЕС разполага от самото начало с всички необходими инструменти за хармонизиране на практиките в целия ЕС и за осигуряване на надзор на високо равнище върху всички сектори. Като се има предвид сложността на задачите и големият брой задължени субекти в целия ЕС, надзорният орган за БИП/БФТ може също така да бъде изграден поетапно, което ще му позволи, утвърждавайки своята роля и доказвайки ефективността си, да обхване всички (финансови и нефинансови) сектори, за които важат задълженията за БИП/БФТ.

Като алтернатива, надзорният орган на ЕС може да отговаря пряко за финансовия сектор в рамките на интегрирана система с националния надзорен орган и да отговаря за непрекия надзор на нефинансовия сектор. Непрекият надзор на нефинансовия сектор ще позволи на органа на ЕС да се намесва, когато това се счита за необходимо, за да се осигури висококачествен надзор върху нефинансовия сектор в целия Съюз.

При други варианти, които предполагат по-тесен обхват, надзорният орган на ЕС ще е отговорен само за финансовите институции, в които се извършва най-голямата част от всички финансови операции. Централизирането на надзора в този сектор може да бъде постигнато по-лесно, тъй като той вече е до голяма степен регулиран и контролиран. При този вариант обаче ще останат слаби звена в надзорната рамка на ЕС, а ефективността на системата за БИП/БФТ няма да бъде гарантирана.

Във всички случаи основаният на риска подход за БИП/БФТ, заложен както в правото на Съюза, така и в международните стандарти, изисква установяването на рисковите фактори, свързани с ИП/ФТ, и разпределянето на надзорните ресурси въз основа на резултатите от специална оценка на риска. Надзорът на равнище ЕС трябва да бъде структуриран с оглед отчитането на риска и по-нататъшното развитие на експертния опит, натрупан в това отношение от националните надзорни органи.

На последно място, може да се проучи и въпросът дали на такъв надзорен орган следва да се възложат някои правомощия за наблюдение и подпомагане на изпълнението на мерките за замразяване на активи в рамките на ограничителните мерки (санкции) на ЕС във всички държави членки. Въпреки че разглежданите задачи и предизвикателства може да се различават в множество аспекти от мерките за БИП/БФТ и ограничителните мерки, съществуват и някои общи предизвикателства и полезни взаимодействия, които трябва да бъдат анализирани.

Кой орган на ЕС?

Задачата за осигуряване на надзор на равнище ЕС може да бъде поверена или на съществуваща агенция на ЕС, по-специално ЕБО, или на нов, създаден за целта орган.

Наскоро приетото законодателство възлага на ЕБО да ръководи, координира и наблюдава мерките за БИП/БФТ в целия ЕС по отношение на финансовите институции. Възлагането на ЕБО на допълнителни надзорни отговорности в областта на БИП/БФТ ще има ясни предимства по отношение на осигуряването на непрекъснатост и бързо изпълнение. При този вариант обаче ще е необходима също значителна реформа на ЕБО, както и натрупването на значителни знания и компетенции в областта на БИП/БФТ. Управлението на органа и процесите на вземане на решения ще трябва да бъдат преразгледани из основи, за да се гарантира, че надзорните решения се вземат винаги независимо и единствено в интерес на ЕС. Освен това той ще трябва да увеличи своя капацитет и правомощия за провеждане на разследвания. С оглед на неговия мандат и капацитет може да се окаже, че на равнището на ЕБО е трудно да бъде организиран надзорът над задължените субекти извън финансовия сектор.

Като алтернатива може да бъде създаден нов специален надзорен орган на ЕС за БИП, който да бъде компетентен по отношение на надзора върху задължените субекти както във финансовия, така и в нефинансовия сектор. Това би дало възможност за максимална гъвкавост при проектирането на система, съобразена с нуждите по отношение на организацията и управлението, с опростени и бързи процеси на вземане на решения, позволяващи бързо справяне с рисковете, както и полезни взаимодействия с механизма за координация и подпомагане на ЗФР (вж. следващия раздел). Възможно е обаче да отнеме повече време, преди новият орган да започне да функционира, разходите биха могли да бъдат сравнително по-високи, а трябва да бъдат отчетени и рисковете, свързани с изпълнението. Следва да се избегне рискът от ненужни припокривания и/или несъответствия с функциите на други надзорни органи, като ЕБО, в зависимост от задачите, които новият орган би получил.

Ключов фактор ще бъде отражението върху бюджета на всеки от вариантите. Особено в настоящия икономически контекст съществуват сериозни аргументи финансирането на надзорните дейности да бъде осигурено чрез вноски от поднадзорните субекти от частния сектор, както вече се процедира с няколко органа на ЕС.

През първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще представи предложения за създаване на надзорен орган за БИП/БФТ на равнище ЕС въз основа на задълбочена оценка на въздействието на вариантите по отношение на неговите функции, обхват и структура.

V. Създаване на механизъм за координация и подпомагане на ЗФР

Според настоящата рамка на ЕС задължените субекти трябва да докладват на националните ЗФР всички съмнителни операции. Докладването от страна на задължените субекти и данните за паричните потоци, предоставени от митническите органи, представляват основата, на която ЗФР извършват финансови анализи, които след това се предават на правоприлагащи, надзорни и данъчни органи или на други ЗФР. Те се използват например от правоприлагащите органи при наказателни разследвания. Извършваният от ЗФР стратегически анализ на тенденциите и моделите е част от насоките и обратната информация, предоставяни на задължените субекти, като целта е да бъдат подпомогнати при определянето на моделите в областта на изпирането на пари и финансирането на тероризма.

Бяха установени редица слабости по отношение на начина, по който те прилагат правилата и си сътрудничат с други органи на национално равнище и в рамките на ЕС.

На местно ниво задължените субекти все още рядко използват образци за докладване, като те често са съобразени с нуждите на конкретни дружества (напр. банки). Редица ЗФР все още не разполагат с необходимите ИТ инструменти за ефективна обработка и анализ на информацията.

ЗФР са задължени да предоставят обратна информация на задължените субекти във връзка с докладваната от тях информация. Въпреки това тази обратна връзка все още не се използва пълноценно. Почти липсва обратна връзка, когато докладите на задължените субекти се отнасят до друга държава членка. Тази липса на обратна информация оставя задължените субекти без необходимите инструменти, за да коригират или насочват своите превантивни мерки.

Ограниченият обмен на информация между ЗФР и други компетентни органи буди голямо безпокойство с оглед на трансграничния характер на изпирането на пари и финансирането на тероризма. Например, митническите органи в ЕС редовно предоставят на ЗФР данни за паричните потоци, но много рядко получават от тях обратна информация, която е от решаващо значение за по-точния и ефективен анализ на риска.

Предизвикателствата във връзка с функционирането и хостинга на FIU.net — системата на ЕС за обмен на информация между ЗФР, също така изискват действия, като се има предвид, че тя е стар ИТ инструмент, който се нуждае от значително модернизиране по отношение както на софтуера, така и на хардуера, а също и от разработване на нови функции за по-добро сътрудничеството.

Повечето докладвани на ЗФР съмнителни операции имат трансграничен характер, но случаите на съвместен анализ продължават да са рядкост. Това води до липсващи връзки за идентифициране на трансграничните случаи. Необходими са съвременни механизми за анализиране на такава информация в трансграничен контекст, особено с оглед на все по-голямата сложност на случаите на изпиране на пари.

Роля на механизма за координация и подпомагане на равнище ЕС

Наличието на механизъм за координация и подпомагане на ЗФР на равнище ЕС ще спомогне за отстраняване на горепосочените слабости. Този механизъм ще поеме водещата роля за координиране на работата на националните ЗФР. Той следва да включва установяване на съмнителните операции с трансгранично измерение, съвместен анализ на трансграничните случаи, установяване на тенденции и фактори, свързани с оценката на рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризма на национално и наднационално равнище. Чрез механизма следва също така да се приемат или предлагат мерки или стандарти за изпълнение, както е предвидено в по-хармонизираните разпоредби на правилника относно задълженията на ЗФР за докладване и характеристиките, дейностите, сътрудничеството и образците на ЗФР, както и да се насърчават обученията и изграждането на капацитет в ЗФР. Механизмът за координация и подпомагане на равнище ЕС следва също така да подобри сътрудничеството между компетентните органи (ЗФР, надзорните органи, правоприлагащите, митническите и данъчните органи) както в национален, така и в трансграничен план, а също и със ЗФР от държави извън ЕС.

Ще бъде полезно да се изгради по-централен, основан на ИТ инструменти капацитет, който ще идентифицира съмнителните трансгранични операции и ще улесни установяването на тенденции.

В този контекст е от значение и надеждността на системата FIU.net, която понастоящем се управлява от Европол. Необходими са спешни инвестиции в нейното развитие, за да се преодолеят настоящите проблеми, затрудняващи обмена на информация и съпоставянето на данни. С оглед на планираното прехвърляне на техническото управление на системата от Европол следва да се намери подходящо и финансово осъществимо решение. В краткосрочен план Комисията ще поеме управлението на FIU.net, за да гарантира постоянното и непрекъснато функциониране на системата (27). В дългосрочен план би могло хостингът на FIU.net или на нова система да се възложи на механизма на ЕС за координация и подпомагане. Могат да бъдат разгледани и други подходящи решения.

Орган, отговорен за механизма за координация и подпомагане на равнище ЕС

Отговорността за изграждането на механизъм за подпомагане и координация на ЗФР ще зависи от предвидената за този механизъм роля.

В съответствие с целта за широко приложение на този механизъм за координация и подпомагане, в чийто обхват попадат всички анализирани по-горе елементи, неговото управление може да бъде поето от съществуваща агенция на ЕС или от нов специален орган. В случай че бъде създаден нов надзорен орган на ЕС, на него може да бъде поверена задачата да управлява и този механизъм. За тази цел следва да се отбележи, че понастоящем в ЕС дванадесет ЗФР изпълняват надзорни функции поне и по отношение на нефинансовия сектор, докато някои от тях имат такива функции по отношение на всички сектори.

При по-ограничено прилагане на механизма за координация и подпомагане ще бъдат коригирани някои от установените недостатъци, но няма да бъде постигнат ефективен механизъм за координация и подпомагане на равнище ЕС. При тези обстоятелства могат да бъдат предвидени няколко варианта. Например, ако задачите се ограничават до изготвянето на проекти на регулаторни стандарти и насоки, това би могло да се постигне чрез преобразуване на платформата за ЗФР — понастоящем неформален комитет на Комисията, в комитет по комитология, като резултатите от неговата дейност ще бъдат приемани от Комисията чрез делегирани актове или актове за изпълнение. Алтернативна възможност би могло да представлява официална мрежа на ЗФР със собствен мандат и задачи.

Независимо от формата на механизма за координация и подпомагане, неговото управление и процесите на вземане на решения следва да бъдат достатъчно независими, като същевременно действа като мрежа на националните ЗФР с център на ЕС.

През първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще представи предложения за създаване на механизъм на ЕС за координация и подпомагане въз основа на задълбочена оценка на въздействието на вариантите по отношение на неговата роля и структура. През четвъртото тримесечие на 2020 г. Комисията ще поеме управлението на FIU.net.

VI. Спазване на разпоредбите на наказателното право на равнището на Съюза и обмен на информация

Няколко законодателни инструмента и институционални договорености улесняват прилагането на разпоредбите на наказателното право и обмена на информация на равнище ЕС.

С приетите наскоро мерки бяха отстранени пропуските в определението и санкционирането на изпирането на пари в целия ЕС и бе улеснено съдебното и полицейското сътрудничество (28). Комисията ще следи за тяхното своевременно транспониране и прилагане. Увеличено бе също така използването на финансова информация за тежки престъпления, като на правоприлагащите органи бе предоставен пряк достъп до централизирания механизъм за банковите сметки, при същевременно подобряване на сътрудничеството между правоприлагащите органи, ЗФР и Европол във връзка с такива тежки престъпления (29). Тези мерки ще ускорят наказателните разследвания и ще позволят на органите да се борят по-ефективно с трансграничната престъпност. Взаимосвързаността на централизираните механизми за банковите сметки в целия ЕС ще ускори достъпа на правоприлагащите органи и ЗФР до финансова информация и ще улесни трансграничното сътрудничество, като при всички случаи следва да включва и правоприлагащите органи. Тази взаимосвързаност следва да се счита за приоритетен въпрос.

Бяха установени основни стандарти за възстановяването на постъпленията от престъпна дейност (30). През 2020 г. Комисията ще публикува доклад, в който ще представи преглед на прилагането на тези правила и ще посочи начини за подобряване на ролята на службите за възстановяване на активи. Новите мерки, които ще започнат да се прилагат от декември 2020 г. (31), ще улеснят трансграничното възстановяване на активи и ще ускорят и опростят обезпечаването и конфискацията на активи от престъпна дейност в целия ЕС.

В същото време е особено важно да се изгради капацитет на равнище ЕС за разследване и наказателно преследване на финансови престъпления.

С новия Европейски център за финансова и икономическа престъпност (EFECC), който следва да започне да функционира през 2020 г., Европол увеличи усилията си за справяне с икономическата и финансовата престъпност. Посредством EFECC всички механизми в сферата на финансовото разузнаване и икономическата престъпност ще бъдат концентрирани в един субект в рамките на Европол, като се цели засилване на оперативната ефективност, повишаване на оперативната видимост и подобряване на възможностите за управление и финансиране на заинтересованите страни. Комисията напълно подкрепя създаването на EFECC и счита, че така се изтъква важността на финансовите разследвания за всички видове престъпления, попадащи в мандата на Европол.

Комисията счита, че този център би могъл да действа като естествен партньор на механизма за подпомагане и координация на ЗФР и двата субекта могат да разработят решения за засилване на обмена на информация, особено при трансгранични случаи.

За да се подобри разследването и наказателното преследване на случаите на изпиране на пари в целия ЕС, Комисията финансира (32) Оперативната мрежа за борба с изпирането на пари, която свързва съответните правоприлагащи органи. Мрежата улеснява трансграничните финансови разследвания и има глобален обхват. Нейната дейност следва да бъде разширена и насърчавана, като мрежата трябва да разполага с оперативен бюджет, използван при разследването на конкретни случаи. Всички държави — членки на ЕС, следва да се присъединят към нея. Освен това държавите членки следва да продължат да използват подкрепата на Евроюст при трансграничното сътрудничество във връзка с наказателните преследвания за изпиране на пари. И накрая Европейската прокуратура, която трябва да започне своята дейност в края на 2020 г., ще има правомощия да разследва и преследва изпирането на пари, свързано с престъпления против бюджета на ЕС.

Съществуват и други възможности за засилване и насърчаване на обмена на информация между всички компетентни органи (ЗФР, надзорните органи, правоприлагащите, митническите и данъчните органи) както в национален, така и в трансграничен план.

Във връзка с по-доброто използване на финансовото разузнаване следва да се насърчава ролята на публично-частните партньорства (ПЧП), доколкото е възможно, тъй като в някои случаи естеството на информацията може да ограничава възможностите за нейното споделяне, което трябва да бъде съобразено със законодателството за защита на данните. ПЧП включват обмен на информация между правоприлагащите органи, ЗФР и частния сектор. Тези партньорства могат да бъдат под различна форма. Някои от тях са ограничени до обмен на информация — между ЗФР/правоприлагащите органи и задължените субекти — относно типологии и тенденции. При други правоприлагащите органи споделят със задължените субекти оперативна информация относно заподозрени лица с цел наблюдение на техните операции. При всяко споделяне на информация, съдържаща лични данни, трябва да бъде спазвано изцяло законодателството за защита на данните и зачитани мандатите на съответните органи.

Съгласно настоящата рамка на ЕС за БИП/БФТ ЗФР трябва да споделят с частния сектор информация за типологиите и тенденциите. Това задължение може да бъде пояснено и разширено с оглед насърчаването на някои видове ПЧП и подобряването на обмена на информация. В същото време, поради различията в правните рамки и практическите договорености между държавите членки, Комисията счита, че е особено важно да разполагаме с насоки и добри практики за ПЧП по отношение най-вече на антитръстовите норми, мерките и ограниченията във връзка със защитата на данните и гаранциите на основните права.

До първото тримесечие на 2021 г. Комисията ще издаде насоки относно ПЧП. Що се отнася до аспектите на ПЧП, свързани със защитата на данните, Комисията ще разгледа възможността да поиска становище от Европейския комитет по защита на данните. Ще бъдат разгледани варианти за укрепване на оперативната мрежа за борба с изпирането на пари и за засилване на националния и трансграничния обмен на информация между всички компетентни органи.

VII. Укрепване на международното измерение на рамката за БИП/БФТ

Изпирането на пари и финансирането на тероризма са глобални заплахи, с които ЕС е решен да се бори в сътрудничество с международните си партньори. Налагайки стандарти, които се използват по целия свят, FATF е водеща инстанция в борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма в световен мащаб. Комисията участва активно в работата на FATF, като се придържа към ангажимента за прилагане на стандартите на FATF и насърчаване на глобалното им спазване. Новият цялостен подход към борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, от който ЕС се нуждае, изисква обаче ЕС да играе по-централна роля на при определянето на такива международни стандарти.

От името на ЕС Комисията одобри новия мандат на FATF (33) и възнамерява да играе основна роля за утвърждаването на световни стандарти, които са не по-малко строги от стандартите на ЕС в ключови области. Пример в това отношение е прозрачността относно действителните собственици, където ЕС възприе амбициозен подход за справяне с рисковете вследствие на непрозрачни структури. Аналогично, Комисията ще подкрепи активно усилията за справяне с новите и нововъзникващите рискове в световен мащаб. За постигането на успех е от съществено значение ЕС да заема единна позиция в рамките на FATF. Това би могло да се стане, като в съответствие с разпоредбите на Договора се възложи на Комисията задачата да представлява Европейския съюз във FATF. Като първа стъпка следва да се създаде механизъм за засилена координация между Комисията и държавите членки, за да могат представителите на ЕС да изразяват съгласувани позиции в рамките на FATF.

Извършените от FATF взаимни оценки спомагат за по-доброто спазване на международните стандарти в световен мащаб, тъй като партньорският натиск продължава да бъде основен двигател на промяната. Досега при оценките на нормативните уредби за БИП/БФТ на държавите — членки на ЕС, не беше отчетен в достатъчна степен наднационалният характер на правилата на ЕС. Този въпрос ще придобие по-голямо значение, ако бъдат въведени нови структури, като например надзор на равнище на ЕС за БИП/БФТ и механизъм за координация и подпомагане на ЗФР. Целта на Комисията е да гарантира, че стандартите се оценяват по един и същи начин, когато се прилагат на равнище ЕС. В този контекст може да се обмисли дали правилата на ЕС да бъдат оценявани от FATF на равнище ЕС.

С оглед защитата на финансовата система на ЕС Комисията трябва също така да продължи да прилага автономна политика по отношение на трети държави. Задължените субекти трябва да предприемат мерки за ограничаване на риска въз основа на рисковите фактори, свързани с географското разположение, и други приложими рискови фактори. От тях се изисква също така да бъдат особено бдителни по отношение на сделки или делови взаимоотношения, включващи държави със стратегически слабости в нормативните уредби за БИП/БФТ. Съгласно 5ДБИП от Комисията се изисква да изгради автономен капацитет за идентифициране на държавите, в които се наблюдават такива стратегически слабости (34).

Като използва независима методика, при която надлежно се отчита полезните взаимодействия с процеса на съставяне на списъци на FATF, засиления диалог с трети държави в рамките на сътрудничество с Европейската служба за външна дейност и тесните консултациите с експерти от държавите членки, Комисията ще определи държавите, които представляват конкретна заплаха за финансовата система на Съюза. Съгласно преразгледаната методика (35), която се публикува едновременно с настоящия план за действие, при този процес Комисията, в сътрудничество с ЕСВД, ще си взаимодейства с трети държави, в които при предварителен преглед са установени недостатъци, с оглед разработването, когато е възможно, на план за действие в отговор на тези опасения. За да приключи своите оценки, след периода на наблюдение Комисията ще оцени напредъка в изпълнението на тези ангажименти.

Списъкът на ЕС с високорискови трети държави представлява ключов инструмент за задължените субекти и публичните органи, но може да има и последици извън рамката за БИП/БФТ. Комисията се ангажира да следи дали подобни списъци влияят върху решенията за еквивалентност (36) и да гарантира, че се прилагат подходящи предпазни мерки по отношение на финансовите инструменти в съответствие с член 155 от Финансовия регламент (37).

Опитът, натрупан в процеса на съставяне на списъци на ЕС и създаването на нови функции за БИП/БФТ на равнището на ЕС, може да доведе до преразглеждане на подхода към рисковете, произтичащи от трети държави. Като неин член Комисията следва да продължи да следва призива на FATF за действия за справяне с рисковете, произтичащи от трети държави, както и да запази капацитета си да прилага — независимо от FATF, подходящи мерки съгласно изискванията на международните стандарти. В този контекст надзорният орган на равнище ЕС би могъл да допринесе за ограничаване на рисковете, произтичащи от трети държави, като разработва подходящи мерки за ограничаване на риска по отношение на задължените субекти в зависимост от вида и сериозността на установените слабости. Това ще включва разработване на по-подробни и основани на риска мерки за справяне с рисковете, произтичащи от рамката за БИП/БФТ на други юрисдикции. Този процес може също така да бъде допълнен с подход на база операции, като се има предвид, че нито една юрисдикция не е защитена срещу нововъзникващи рискове, свързани с изпирането на пари и финансирането на тероризма. По подобен начин функцията за координиране и подпомагане на ЗФР би могла да бъде особено полезна за идентифициране на нови тенденции и рискове, свързани с трети държави, както и на евентуалните проблеми при международното сътрудничество.

Като част от този набор от мерки за управление на външните рискове Комисията разработва технически механизъм (38) за предоставяне на техническа помощ на трети държави, за да повишат капацитета си и да преодолеят слабостите в националните си рамки за БИП/БФТ. В качеството си на един от основните международни донори в тази област и въз основа на обширната си дипломатическа мрежа ЕС ще използва този капацитет за укрепване на пречките срещу изпирането на пари и финансирането на тероризма в световен мащаб. Търговската политика също така допринася за разработването на подходящи предпазни мерки по отношение на инвестициите (39) и търговските потоци. Комисията ще поиска ангажименти от търговските партньори на ЕС във връзка с изпълнението на мерки за БИП/БФТ и ще запази възможността за регулаторни действия, в случай че финансовата система на ЕС бъде изправена пред рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризъм.

Заедно с настоящия план за действие се публикува нова методика за оценка на високорискови трети държави. Комисията ще продължи да работи с държавите членки и ще участва по активно във FATF, за да може ЕС да играе по-важна роля в световен мащаб.

VIII. Перспективи: пътна карта

Както е подробно описано в настоящия план за действие, Комисията ще предложи няколко мерки за укрепване на рамката за БИП/БФТ. Ще бъде изготвена оценка на въздействието, включително върху основните права и най-вече правото на защита на личните данни, за да се оценят различните варианти по отношение на законодателните промени:

Действие Средства График Ефективно прилагане на съществуващата рамка на ЕС за БИП/БФТ Производства за установяване на нарушения / съдебни производства Проучване на прилагането на 4ДБИП 3-та наднационална оценка на риска Работа по свързването на регистрите на действителните собственици Специфични за всяка държава препоръки / европейски семестър Текуща работа на ЕБО Всички мерки вече се изпълняват Укрепване и развиване на единната нормативна уредба на ЕС за БИП/БФТ Законодателно предложение: — набелязване на областите, които да бъдат обхванати в регламент, заедно с изменена директива — определяне на нови области, които да бъдат уредени на равнището на ЕС — установяване на необходимите изменения по отношение на друго действащо законодателство Първото тримесечие на 2021 г. Въвеждане на надзор на равнище на ЕС за БИП/БФТ Законодателно предложение Първото тримесечие на 2021 г. Създаване на механизъм за подпомагане и сътрудничество на ЗФР Законодателно предложение Първото тримесечие на 2021 г. Прехвърляне на техническото управление на FIU.net към Комисията Четвъртото тримесечие на 2020 г. Наказателно правоприлагане и обмен на информация Създаване на EFECC Второто тримесечие на 2020 г. Насоки относно ПЧП и евентуално становище относно защитата на данните на Европейския комитет по защита на данните Първото тримесечие на 2021 г. Наблюдение на транспонирането и прилагането на директивите относно наказателното право и сътрудничеството в областта на правоприлагането Варианти за подобряване на националния и трансграничния обмен на информация между всички компетентни органи Засилване на международното измерение Усъвършенствана методика на Комисията за идентифициране на високорисковите трети държави Първото тримесечие на 2020 г. Делегирани актове По целесъобразност (предварителен план за 2020 г.: първо, трето и четвърто тримесечие)

Комисията би желала да получи становища на заинтересованите страни относно бъдещите стъпки, изложени в настоящия план за действие, и ги приканва да дадат своя принос до 29 юли 2020 г., като отговорят на въпросника, достъпен на уебсайта „Споделете мнението си“.

(1) Европол, „Спекула по време на пандемия: как престъпниците се възползват от кризата с COVID-19“ (Pandemic profiteering: how criminals exploit the COVID-19 crisis), март 2020 г. Европейският банков орган също така напомни на кредитните и финансовите институции значението на ефективните системи и механизми за контрол и поиска от компетентните органи да ги подкрепят в това отношение. Вж. „Декларация на ЕБО относно действията за намаляване на рисковете от финансови престъпления по време на пандемията от COVID-19“ (EBA statement on actions to mitigate financial crime risks in the COVID-19 pandemic).

(2) Съдът признава, че целта на борбата с изпирането на пари е свързана със защитата на обществения ред и може да обоснове ограничение на основните свободи, гарантирани от Договора, включително свободното движение на капитали. Ограниченията трябва да са пропорционални (вж. Jyske Bank Gibraltar, C 212/11 и LHU Zeng, C- 190/17).

(3) FATF е междуправителствен орган, който определя стандарти и насърчава ефективното прилагане на мерки за борба с изпирането на пари и финансирането на тероризма. Членове на FATF са Комисията, 14 държави — членки на ЕС, и 2-те членуващи в ЕИП държави от ЕАСТ, а 13 държави членки участват в регионалната организация Moneyval.

(4) Директива (ЕС) 2018/843 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за изменение на Директива (ЕС) 2015/849 за предотвратяване използването на финансовата система за целите на изпирането на пари и финансирането на тероризма и за изменение на директиви 2009/138/ЕО и 2013/36/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 43).

(5) Регламент (ЕС) 2019/2175 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2019 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 1093/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски банков орган), Регламент (ЕС) № 1094/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване), Регламент (ЕС) № 1095/2010 за създаване на Европейски надзорен орган (Европейски орган за ценни книжа и пазари), Регламент (ЕС) № 600/2014 относно пазарите на финансови инструменти, Регламент (ЕС) 2016/1011 относно индекси, използвани като бенчмаркове за целите на финансови инструменти и финансови договори или за измерване на резултатите на инвестиционни фондове и Регламент (ЕС) 2015/847 относно информацията, придружаваща преводите на средства (ОВ L 334, 27.12.2019 г., стр. 1).

(6) Регламент (ЕС) 2018/1672 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. относно контрола на паричните средства, които се внасят в Съюза или се изнасят от него, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1889/2005 (ОВ L 284, 12.11.2018 г., стр. 6).

(7) Директива (ЕС) 2019/878 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2019 г. за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на освободените субекти, финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност, възнагражденията, надзорните мерки и правомощия и мерките за запазване на капитала (ОВ L 150, 7.6.2019 г., стр. 253).

(8) Директива (ЕС) 2019/1153 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за установяване на правила, с които се улеснява използването на финансова и друга информация за предотвратяването, разкриването, разследването или наказателното преследване на определени престъпления, и за отмяна на Решение 2000/642/ПВР на Съвета (ОВ L 186, 11.7.2019 г., стр. 122).

(9) Директива (ЕС) 2018/1673 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2018 г. за борба с изпирането на пари по наказателноправен ред (ОВ L 284, 12.11.2018 г., стр. 22).

(10) Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2019 г. относно защитата на лица, подаващи сигнали за нарушения на правото на Съюза (ОВ L 305, 26.11.2019 г., стр. 17).

(11) COM(2019) 360 final.

(12) Резолюция на Европейския парламент от 19 септември 2019 г. относно прилагането на законодателството на Съюза за борба с изпирането на пари (2019/2820(RSP)).

(13) Заключения на Съвета от 5 декември 2019 г. относно стратегическите приоритети в борбата с изпирането на пари и с финансирането на тероризма (14823/19).

(14) Както бе подчертано при последната оценка на риска на наднационално равнище на Съюза в Доклада на Комисията относно оценката на рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризъм, които оказват въздействие върху вътрешния пазар и се отнасят до презгранични дейности, COM (2019) 370 final.

(15) Член 65, параграф 1 от 4ДБИП.

(16) Виж бележка под линия 5.

(17) Доклад на ЕБО относно подходите на компетентните органи по отношение на банковия надзор в областта на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, EBA/Rep/2020/06.

(18) Освен по отношение на финансовия сектор, практикуващите юристи и счетоводителите, рамката на ЕС се прилага също така за агенти по недвижими имоти, услуги в областта на хазарта, лица, търгуващи със стоки, доставчици, занимаващи се с обменни услуги между виртуални и фиатни валути, доставчици на портфейли, които предлагат попечителски услуги, лица, търгуващи с произведения на изкуството.

(19) Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно ограниченията на плащанията в брой, COM(2018) 483 final. Възможностите за допълнителна целенасочена оценка в тази област ще бъдат проучени през 2021 г.

(20) Съвместно становище на ЕНО относно рисковете, свързани с изпирането на пари и финансирането на тероризма, които засягат финансовия сектор на Европейския съюз, 4 октомври 2019 г.

(21) Доклад на ЕБО относно потенциалните пречки пред трансграничното предлагане на банкови и платежни услуги, 29 октомври 2019 г.

(22) FATF определя виртуалните активи като цифрови изражения на стойност, които може да бъдат цифрово продадени или прехвърлени и които може да се използват за платежни или инвестиционни цели. Виртуалните активи не включват цифровите изражения на фиатни валути, ценни книжа и други финансови активи, които вече са обхванати от стандартите на FATF.

(23) Вж. също съобщението в работната програма на Комисията, че Комисията ще предложи законодателна рамка относно криптоактивите.

(24) Директива 2014/59/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. за създаване на рамка за възстановяване и преструктуриране на кредитни институции и инвестиционни посредници (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 190).

(25) Директива 2014/49/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно схемите за гарантиране на депозити (ОВ L 173, 12.6.2014 г., стр. 149).

(26) Директива 2014/92/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно съпоставимостта на таксите по платежните сметки, прехвърлянето на платежни сметки и достъпа до платежни сметки за основни операции (ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 214).

(27) При надлежно отчитане на естеството на съответната информация.

(28) Виж бележка под линия 9.

(29) Виж бележка под линия 8.

(30) Директива 2014/42/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 3 април 2014 г. за обезпечаване и конфискация на средства и облаги от престъпна дейност в Европейския съюз (OВ L 127, 29.4.2014 г., стр. 39).

(31) Регламент (ЕС) 2018/1805на Европейския парламент и на Съвета от 14 ноември 2018 г. относно взаимното признаване на актове за обезпечаване и конфискация (ОВ L 303, 28.11.2018 г., стр. 1).

(32) Средства на инструмента „ФВС — Полиция“.

(33) Одобрен на 12 април 2019 г. от министрите и представителите, участващи в Специалната група за финансови действия (FATF).

(34) Виж https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1581497419034&uri=CELEX:02016R1675-20181022

(35) SWD(2020)99.

(36) Вж. COM(2019) 349 final, 29.7.2019 г.

(37) Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юли 2018 г. за финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (ОВ L 193, 30.7.2018 г., стр. 1).

(38) Глобален инструмент на ЕС за финансиране на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма.

(39) Виж Регламент (ЕС) 2019/452 на Европейския парламент и на Съвета от 19 март 2019 г. за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (ОВ L 79I, 21.3.2019 г., стр. 1).