BG Официален вестник на Европейския съюз C 303/54

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Промените в естеството на трудовите правоотношения и въздействието им върху поддържането на достойно трудово възнаграждение, въздействието на технологичното развитие върху системата за социална сигурност и трудовото право“

(проучвателно становище)

(2016/C 303/07)

Докладчик: Kathleen WALKER SHAW

С писмо от 16 декември 2015 г. Министерството на социалните въпроси и заетостта, от името на нидерландското председателство на Съвета и съгласно член 304 от ДФЕС, поиска от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Промените в естеството на трудовите правоотношения и въздействието върху поддържането на достойно трудово възнаграждение“.

С писмо от 14 март 2016 г. Министерството на външните работи и европейските въпроси на Република Словакия, която ще поеме председателството на Съвета през юли 2016 г., поиска от Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с член 304 от ДФЕС, да изготви проучвателно становище в рамките на подготовката на неформалната среща на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси — EPSCO (14 и 15 юли 2016 г.) относно

„Въздействието на технологичното развитие върху системата за социална сигурност и трудовото право“.

(проучвателно становище)

Като се има предвид, че искането отговаря на голяма част от извършената работа в рамките на становището по искане на нидерландското председателство, и с оглед на времевите ограничения за Съвета, беше договорено двете искания да се съчетаят в едно становище.

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 май 2016 г.

На 517-ата си пленарна сесия, проведена на 25 и 26 май 2016 г. (заседание от 25 май 2016 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 201 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Характерът на труда и трудовите правоотношения се променя бързо. Предизвикателството за ЕС е да насърчава иновациите, технологичното развитие и творчеството, за да стимулира и постига положителни резултати за устойчива и конкурентоспособна социална пазарна икономика. Въздействието на тези развития върху пазара на труда, трудовите стандарти, икономиката, данъците, системите за социална сигурност и минималната работна заплата трябва да бъде оценено. Създаването на равнопоставени условия и справедлива цифрова икономика за работниците и за предприятията от всякакъв мащаб и от всички сектори, както и повишаването на уменията в областта на цифровите технологии, са някои от най-важните предизвикателства, с които трябва да се справим. Европа и нейните социални партньори трябва да играят ключова роля, за да гарантират, че този процес води до положителен, справедлив и устойчив резултат и че всички „сиви зони“ в областта на правата и средствата за защита са взети под внимание.

1.2 ЕИСК счита, че е от приоритетно значение да се защитава качеството и финансовата устойчивост на системите за социално осигуряване в целия ЕС и препоръчва Европейската комисия и държавите членки при консултация със социалните партньори да предприемат проучване на най-добрите практики като основа за разработването на модели за социално подпомагане, адаптирани да обхващат по-гъвкави форми на заетост, като осигуряват участие на подходящи равнища на социална защита за всички заети лица, включително на независимите работници, които остават извън традиционната система за социално подпомагане. Тази тема би трябвало да се разгледа в процеса на разработване на стълба на ЕС на социалните права. Приветстваме факта, че ЕИСК разглежда този въпрос в отделно становище.

1.3 ЕИСК препоръчва допълнителен анализ на въздействието на тези развития върху уменията, както и оценка на това какви условия за учене през целия живот, преквалификация и повишаване на квалификацията са на разположение на работниците в рамките на тези нови правоотношения, за да се избягва евентуално деквалифициране в резултат на тези иновации или на отрицателно въздействие върху квалификациите и да се осигурят по-добри възможности за заетост. Насърчаването и подобряването на цифровите умения за всички трябва да бъде приоритет в ЕС.

1.4 ЕИСК счита, че са необходими повече данни и анализ на равнището на ЕС за мащабите на краудсорсинга, характеристиките на работещите в условията на краудсорсинг, разновидностите на новите форми на трудова заетост като договорите за нула часове заетост, договорите на повикване и новите професии, гражданските договори, мащаба на „платформената икономика“, секторите, в които тя функционира, и нейното географско разпределение в ЕС. Това ще спомогне да се оценят нуждите на предприятията и работниците при използването на тези форми на заетост.

1.5 Необходимо е по-рутинно събиране на статистически данни за тези промени чрез изследвания на европейската работна сила и доклади за пазара на труда, в които се определят най-добрите практики, при наличие на такива. Това ще осигури възможност за мониторинг на въздействието на новите форми на трудови правоотношения върху пазара на труда и икономиката и за оценка на техния принос за създаване на устойчиви и качествени работни места и растеж с оглед информационно обезпечаване на политиката на ЕС по отношение на заетостта, включително Европейския семестър и стратегията „Европа 2020“. За финансиране на това проучване би трябвало да се използват „Хоризонт 2020“ и други съответни линии на ЕС за финансиране.

1.6 Необходими са също така данни от повторени във времето изследвания с цел установяване на последиците от новите форми на трудови правоотношения и тяхното въздействие върху устойчивостта на трудовата заетост през целия живот (1). Освен това е важно да се определи степента, в която те са обусловени от или свързани с други демографски променливи (като например възраст, увреждане, етническа принадлежност и статут на мигрант).

1.7 Съществува спешна необходимост от изясняване на правния статут на новите посредници на пазара на труда като онлайн платформите с цел тяхното идентифициране в официалните статистически данни, проследяване на техния растеж и установяване на стандартите, задълженията, отговорностите и правилата за дейността, които следва да се прилагат, и на регулаторните органи, които следва да отговарят за инспекцията и изпълнението, като същевременно се признава, че тези платформи могат да бъдат източник на иновации, възможности за заетост и икономически растеж.

1.8 ЕИСК отбелязва, че понастоящем Европейската комисия провежда консултации във връзка с Директивата относно задължението за писмено заявление от страна на работодателя (2), и очаква разглеждането на нови форми на трудови правоотношения да бъде включено в предложенията, ако Европейската комисия реши да преразгледа законодателството. По-специално се изразява надежда да бъдат направени уточнения по отношение на новите форми на трудови правоотношения, като в същото време се избягва създаването на допълнителни административни тежести особено за МСП. Може също така да се обмисли разширяване на обхвата на прилагането, така че да бъдат включени работниците, предоставяне на писмено заявление от първия ден, както и предвиждане на минимален брой часове с оглед прекратяване на практиката да се сключват „договори за нула часове заетост“.

1.9 ЕИСК препоръчва по отношение на онлайн платформите, краудсорсинга, икономически зависимите самостоятелно заети лица и други нови форми на самостоятелна заетост, проблемите, свързани с регулирането на дейността на посредниците, отговорността във връзка със злополуки, щети и неизпълнение на задължения за предоставяне на услуги, да бъдат решавани с цел осигуряване на защита на работниците, потребителите и широката общественост. Необходимо е изясняване на приложимостта на съществуващите разпоредби на ЕС относно здравословните и безопасни условия на труд за тези нови форми на заетост, процедурите за действие при нарушения на тези разпоредби, отговорностите за инспекцията и за застраховката за покриване на отговорността на работниците, потребителите и широката общественост.

1.10 На инспекциите по труда следва да бъде осигурена роля за включване на тези форми на заетост в техните сфери на компетентност, а на техните инспектори да бъдат осигурени подходящи ресурси, умения и обучение. Развитието на партньорства със синдикатите, сдруженията на потребителите и други представителни сдружения би могло да е от полза с оглед на реакцията на обществената загриженост и търсенето на обезщетения. Обменът на най-добри практики ще бъде важна част от този процес.

1.11 Също така следва да бъде анализирано въздействието върху обхвата на колективното трудово договаряне в засегнатите сектори, като се има предвид, че голям брой работници биха могли да останат извън структурите на колективното трудово договаряне и синдикалното представителство. ЕИСК изразява безпокойство, че когато работниците се считат за самостоятелно заети, тяхното право свободно да се сдружават може да бъде поставено под въпрос, ако сдружаването им може да се разглежда като образуване на картел, при което има риск от конфликт с правилата на ЕС относно антиконкурентните практики. Тези опасения, които могат да поставят под въпрос това основно право, трябва да се разгледат и преодолеят. Необходими са насоки за прилагането на правилата на конкуренцията по отношение на самостоятелно заетите работници в ситуации, присъщи за наетите лица. В този контекст използването на разбирането на МОТ за „работник“ вместо по-тясното понятие за „наето лице“ би могло да бъде полезно за по-добро разбиране на това как трябва да се прилагат основните принципи и права на работното място (3), чието ползване не следва да се възпрепятства от правилата на ЕС за конкуренцията.

1.12 ЕИСК призовава да бъде направено проучване на договорния статут на работещите в условията на краудсорсинг и други нови форми на трудови правоотношения, както и на задълженията на посредниците, като се взима под внимание способността на такива работници да договарят или определят заплащането, работното време и условията, почивните дни, пенсиите, правото на отпуск по майчинство, здравното осигуряване за сметка на работодателя и други трудови права и да защитават произведената интелектуална собственост. Необходими са и насоки за изясняване на възможните сиви зони, свързани с трудовия им статут във връзка с данъчното облагане и социалното осигуряване.

1.13 ЕИСК препоръчва Европейската комисия, ОИСР и МОТ да си сътрудничат със социалните партньори с оглед изготвянето на подходящи разпоредби за достойни условия на труд и защита на онлайн работниците и работниците, работещи при други нови правоотношения. ЕИСК счита, че би било полезно да се разработи подход на равнището на ЕС, като същевременно отбелязва, че повечето мерки ще трябва да се предприемат на равнището на държавата членка, на сектора или на работните места.

1.14 Както посочиха европейските социални партньори, важно е Европейската комисия да планира по такъв начин своята политика в областта на заетостта, че да подкрепи цифровата трансформация на нашите икономики и на пазара на труда. Същевременно тя следва да се стреми към максимално увеличаване на възможностите за заетост, които могат да възникнат в резултат на цифровизацията на нашите икономики. Политиките по отношение на пазара на труда би трябвало да са насочени и към защита и преквалификация/повишаване на квалификацията на лицата, засегнати от цифровизацията. В това отношение ЕИСК препоръчва да бъдат въведени ефективни права и защита, мониторинг и изпълнение, за да се избегне увеличаването на неравенствата в доходите и намаляването на нетните доходи и да се гарантира устойчив потенциал за икономически ръст в целия ЕС.

1.15 ЕИСК предлага Европейската комисия да обмисли начини за стимулиране на разработването на европейски платформи така, че създадената стойност да остане в местните икономики, основавайки се на богатата традиция на Европа в областта на взаимността и сътрудничеството по отношение на координацията на пазара на труда, често осъществявана на общностно равнище и с активното съдействие на синдикални организации, местни работодатели и национални сдружения на самостоятелно заети лица. Важно е да се обмислят мерки, които да помогнат на предприятията да създават устойчиви качествени работни места, като се предоставя подкрепа след първоначалната „стартова“ фаза до фазата на експанзия, по време на която понастоящем много нови предприятия не се ползват с достъп до финансиране.

2. Въведение

2.1 Бързото развитие на технологиите, в съчетание с други икономически и обществени тенденции, доведе до нарастване на новите форми на трудови правоотношения, които променят ландшафта на пазара на труда и правят структурата му още по-сложна. Иновациите и творчеството имат важна роля за стимулирането на устойчива и конкурентна социална пазарна икономика. От жизненоважно значение е да се постигне баланс между насърчаването на икономическите и социалните ползи от тези нови развития, като се гарантират необходимите защити за работниците, потребителите и предприятията и същевременно се избягва злоупотребата с тях като средство за заобикаляне на лоялните трудови практики.

2.2 Новите форми на трудови правоотношения притежават потенциала да създават работни места, да способстват за по-гладкото функциониране на пазарите на труда, като предлагат по-голяма гъвкавост както на работниците, така и на работодателите, увеличават самостоятелността на работниците, правят работните места по-адаптивни, насърчават развитието на уменията и предлагат по-големи възможности за постигане на положителен баланс между професионалния и личния живот. Същевременно е важно да се насърчават качествената заетост, социалният диалог и структурите на колективното трудово договаряне, където е възможно, и да се отстранява всяка липса на яснота относно правата и задълженията на работодателите и работниците, трудовия статут на работниците, отговорността за злополуки, застраховането и професионалната отговорност, приложимостта на разпоредбите за данъчно облагане, социална защита и други разпоредби. Необходима е всеобхватна оценка на способността на съществуващия пазар на труда и на системите за социална сигурност да реагират на тези развития, за да се избегне по-нататъшно увеличаване на неравенствата в доходите и да се гарантира, че хората ще могат да запазят достоен и сигурен доход и баланс между професионалния и личния живот.

2.3 ЕИСК разгледа въпроси, свързани с тези нововъзникващи тенденции, в няколко становища (4), които помогнаха за изготвянето на настоящото проучвателно становище. В Нидерландия и Словакия, чиито председателства отправиха искане за настоящото проучвателно становище, делът на нестандартните форми на заетост доближава съответно 60 % и 20 % (5).

2.4 Последните доклади на Европейската фондация за подобряване на условията за живот и труд (Eurofound) (6) и МОТ (7) спомогнаха за установяване на преминаването от традиционни трудови правоотношения към по-нестандартни форми на заетост през последното десетилетие. МОТ посочва, че „Постоянното трансформиране на трудовите правоотношения има важни икономически и социални последици. То допринася за нарастващите различия между трудовите възнаграждения и производителността и … може да предизвика неравенство в доходите“ (8). Според МОТ (9), сред държавите с налични данни, които покриват 84 % от общата световна заетост, само около една четвърт (26,4 %) от работниците са назначени на постоянен договор, а в икономиките с високи доходи повече от три четвърти от работниците са назначени на постоянен договор. Въпреки че моделът на стандартна заетост става все по-малко доминиращ, той остава важен елемент от европейския модел на пазара на труда. МОТ подчертава, че за правителствата, институциите на ЕС и социалните партньори е важно да идентифицират и определят новите форми на заетост, да разработят и адаптират политика и законодателство, които могат да се справят с промените и да осигурят положителни резултати, гарантиращи политическа и регулаторна среда, благоприятна за защитата на интересите на предприятията и работещите във всички форми на заетост.

3. Общи тенденции по отношение на заетостта: контекст

3.1 В европейските икономики се забелязва нарастване на редица практики в областта на заетостта — от една страна те представляват предизвикателство към традиционния модел на постоянна работа на пълен работен ден при определено работно време, договорени права и обезщетения и пълно включване в националните системи за социална защита. От друга страна могат да доведат до създаването на повече работни места и новаторски начини на работа и е важно да се осигури качеството на тези работни места в съответствие с новите бизнес модели. Някои от тези форми са свързани с глобализацията, цифровизацията, промените в моделите на производство като възлагането на външни изпълнители на дейности, които преди са се извършвали в рамките на предприятието, други са свързани с въвеждането на нови практики в дружествата, а трети — с прилагането на напълно нови модели на заетост.

3.2 Новите форми на трудова дейност могат да разкрият пред хората нови възможности да станат предприемачи или да навлязат в професии, които преди това са били недостъпни за тях, или да излязат от сенчестата икономика на недекларирания труд. Изследванията на мотивацията на предприемачите показват, че хората, които създават нови предприятия, водени от положителна мотивация (например за да извлекат максимална полза от една добра идея), са повече от тези, които се ръководят от отрицателна мотивация (например поради липса на други възможности за работа) (10).

3.3 Новите трудови правоотношения включват договори „за нула часове“, „на повикване“ или договори „само за периода на полета“; „работни места с ниско заплащане“ (mini-jobs); „работа като част от портфейл“; работа на основата на ваучери, граждански договори и споразумения за работа на половин щат. Те са придружени от редица нови форми на договаряне, при които работата се организира чрез посредници, включително „компании — чадъри“, „агенции за самостоятелна заетост“, „агенции за съвместна заетост“ или онлайн платформи за „краудсорсинг“. При много от тези форми работниците се обозначават като независими изпълнители, „съдружници“, „координатори“, „партньори“ или с други термини, които понякога замъгляват трудовия им статут. Макар и често да се счита за самостоятелна заетост, част от тази дейност не отговаря на критериите за истинска самостоятелна заетост, като например способността за формулиране на задачи, определяне на равнища на заплащане или притежаване на права върху създадената интелектуална собственост. Непостоянната, инцидентната или сезонната заетост са типични за някои сектори, например за туризма, кетъринга и селското стопанство и определена степен на гъвкавост е необходима както на работодателя, така и на работника. Независимо от това дали подобна заетост се урежда чрез агенция или самостоятелно, е необходима регулаторна уредба за тези договори, за да се избегне бичът на недекларирания труд.

3.4 Важно е да се направи разграничение между истинското предприемачество, самостоятелно заетите професионалисти и новите форми на зависима заетост за собствена сметка, както и да се гарантира качеството на извършваната работа. Дори за работниците с официални трудови договори развитията в организацията на трудовата дейност, свързани с оценка въз основа на поставените задачи и работа по проекти, променят традиционното работно време, което се отразява върху темпа на живота и сигурността на доходите. Социалният диалог и колективното трудово договаряне бележат успех на много работни места, като например телефонни центрове, за справяне със „сивите зони“ и подобряване на условията на труд.

4. Цифровизация

4.1 Цифровизацията може да увеличи производителността и гъвкавостта в съществуващите предприятия и да осигури основа за нови сектори и заетост, като по този начин допринася за растежа и конкурентоспособността на Европа. Ако се управлява ефективно, тя играе и важна роля в развитието на социалната пазарна икономика, популяризирането на необходимостта от съчетаването на професионалния и личния живот и намаляването на неравнопоставеността между половете по отношение на заетостта и социалното осигуряване. По този въпрос е полезно да се посочи приетото наскоро съвместно изявление на Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC), Конфедерацията на европейския бизнес (BusinessEurope), Европейския център на предприятията с държавно участие и на предприятията от общ икономически интерес (CEEP) и Европейската асоциация на занаятите и малките и средните предприятия (UEAPME) (11).

4.2 Цифровизацията оказа значително въздействие върху организацията на труда и заетостта, което изисква допълнително внимание от страна на политиците и управлението. Тя трансформира и отношенията с потребителите, като улеснява достъпа до стоки и услуги. Удовлетворението на потребителите е голямо, но съществуват опасения във връзка с въздействието на това явление върху икономиката и са необходими подобрения по отношение на ефективните механизми за обезщетяване. Чрез проактивна политика на равнището на ЕС и на национално равнище трябва да се гарантира, че потенциалът на цифровизацията се разгръща, като същевременно се избягват опасностите, които тя крие (12).

4.3 Значителен дял от населението разполага с достъп до интернет от много точки и по принцип чрез него може да осъществи свързан с работата контакт по всяко време и от всяко място, което води до нарастване на мобилната работа и до отпадане на пространствените и времевите граници между професионалния и личния живот. Тази гъвкавост може да благоприятства предприятията и работниците, ако техните интереси се зачитат. Необходимо е да се разгледа по-подробно дали и доколко личният и семейният живот на работещите се нуждае от допълнителна защита във времена на повсеместна цифрова и мобилна комуникация и какви мерки на национално и европейско равнище са подходящи за ограничаване на тази всеобща наличност/достъпност (13).

4.4 Масовото развиване на умения в сферата на ИКТ и владеенето на стандартни софтуерни продукти и на използвани в световен мащаб езици позволява на работодателите да навлизат на световните пазари на труда за възлагане на работа на външен изпълнител. Това създава възможности европейските граждани да работят за клиенти в целия свят независимо от местоположението, но същевременно води до заплахи за предприятията и работниците от нелоялна конкуренция, тъй като те трябва да се конкурират за тези работни места с представители на икономики с ниски заплати, които може да не се придържат към основните трудови стандарти на МОТ и да не гарантират достойни условия на труд.

5. Развитие на уменията

5.1 Технологичните промени могат да подпомогнат развитието на умения, но също така притежават потенциал да деквалифицират работниците, практикуващи традиционни професии. Следва да се разгледа въздействието на тези тенденции върху уменията, както и да се оценят възможностите за учене през целия живот, преквалификация и повишаване на квалификацията, които са на разположение на работниците при тези нови взаимоотношения. В сътрудничество със синдикалните организации, Европейския център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) и различните равнища на управление предприятията трябва да гарантират развитието на умения, които отговарят на нуждите на променящия се трудов свят. Ефективното използване на Европейския социален фонд и други ресурси за посрещане на тези предизвикателства е от жизненоважно значение.

5.2 Основно предизвикателство е да се гарантира, че хората разполагат с уменията, необходими им, за да се развиват на качествени работни места в условията на променящи се пазари на труда; това трябва да бъде основен акцент на бъдещата европейска програма на ЕС за уменията. Оценката на това как най-добре да се адаптират уменията и подобряването на цифровите умения за всички трябва да бъдат приоритет за институциите на ЕС и публичните власти с активното участие на социалните партньори на всички равнища. ЕИСК отбелязва, че това вече е ангажимент, поет в работната програма на ЕС за социалния диалог през 2015 — 2017 г.

6. Статистика

6.1 Липсват надеждни статистически данни за тези промени. Съществува необходимост от данни за степента на заетост в условията на краудсорсинг, характеристиките на работещите в условията на краудсорсинг, разновидностите на самостоятелната заетост, икономически зависимата самостоятелна заетост, мнимата самостоятелна заетост и рисковата заетост; размера на „платформената икономика“, секторите, в които тя функционира, и нейното географско разпределение, като се сравнява позицията на ЕС в глобален контекст.

6.2 Необходими са също така статистически данни, които да дават възможност въздействието на новите форми на трудови правоотношения върху пазара на труда, поляризирането на труда, доходите и икономиката да бъде наблюдавано и да служи за информационно обезпечаване на политиката на ЕС по отношение на заетостта, включително Европейския семестър и стратегията „Европа 2020“.

6.3 Необходими са и данни от повторени във времето изследвания с цел установяване на последиците от новите форми на трудови правоотношения и тяхното въздействие върху устойчивостта на трудовата заетост през целия живот, както и с оглед на определяне на степента, до която те са обусловени от или свързани с други демографски променливи (като например възраст, увреждане, етническа принадлежност и статут на мигрант). Също така следва да бъде анализирано въздействието върху обхвата на колективното трудово договаряне в най-засегнатите сектори, като се има предвид, че голям брой работници, които искат да бъдат обхванати от него, биха могли да останат извън структурите на колективното трудово договаряне и синдикалното представителство.

6.4 За подкрепа на това проучване би трябвало да се използват „Хоризонт 2020“ и други съответни линии на ЕС за финансиране.

7. Правен статут на посредниците на пазара на труда

7.1 Новите форми на заетост се развиват толкова бързо, че договорните отношения не успяват да ги следват, поради което е необходимо да разгледаме правния им статут. Съществува спешна необходимост от изясняване на статута на посредниците на пазара на труда и онлайн платформите с цел тяхното идентифициране в официалната статистика, за проследяване на техния растеж и за установяване на стандартите, задълженията, отговорностите и правилата за дейността, които следва да се прилагат, и на регулаторни органи, които следва да отговарят за инспекцията и изпълнението. Различията в термините и определенията за „работник“, „наето лице“, „самостоятелно заето лице“ и „стажант“ в рамките на ЕС допълнително усложняват оценките.

7.2 ЕИСК отбелязва, че понастоящем Европейската комисия провежда консултации във връзка с Директивата относно задължението за писмено заявление от страна на работодателя (14), и очаква, че новите форми на трудови правоотношения ще бъдат включени в обхвата ѝ.

7.3 Онлайн платформите се развиват бързо и оказват общо положително въздействие върху икономиката, заетостта и иновациите, като в някои случаи мащабът на тези развития поражда риск от създаване на монополи, които имат потенциал да нарушат пазара и да доведат до нелоялна конкуренция. С „икономиката на споделянето“ и с другите нови модели на заетост не бива да се злоупотребява като със средство за неплащане на достойни трудови възнаграждения, неспазване на задълженията по отношение на данъчното облагане и социалната сигурност и неосигуряване на други права и условия в сферата на заетостта посредством прехвърляне на разходите към потребители и работници или избягване на разпоредбите, отнасящи се до предприятията, които работят офлайн. Това би създало риск от ощетяване на предприятията и работниците в други сектори, като по този начин се поставят под въпрос договорените стандарти и равнопоставените условия.

8. Здраве и безопасност

8.1 Дистанционната заетост би могла да доведе до рискове за здравето и безопасността на работниците, техните клиенти и широката общественост. Работата може да се извършва в обществени помещения или частни домове, с използването на опасни материали и оборудване, без необходимите инструкции или защитно облекло. Отговорността за застраховането, сертифицирането, както и професионалната отговорност могат да бъдат неясни. Онлайн работниците могат да извършват интензивна работа пред екран в неподходяща среда, като използват мебели и оборудване, които не отговарят на ергономичните стандарти.

8.2 Въпросът с отговорността във връзка с безопасността и инцидентите е сива зона по отношение на някои онлайн платформи и трябва да бъде решен, за да бъдат защитени работниците, клиентите и широката общественост.

8.3 В рамките на изслушването във връзка с настоящото становище (15) бяха споменати и други въпроси, които трябва да бъдат разгледани, включително умората вследствие на продължително и нерегламентирано работно време и стреса, свързан с непредвидимия характер на работата и дохода, незаплащането поради отхвърлена работа, получаването на ниска оценка от страна на клиентите, която не може да бъде оспорена, „изключването“ от платформата или договора, предизвикателствата, свързани с управлението на отговорностите за полагане на грижи при липса на ясен работен график, социалната изолация и комбинираното въздействие от балансирането между няколко работни места.

8.4 Необходимо е да се изясни доколко тези нови форми на заетост са защитени посредством съществуващите разпоредби на ЕС и национални разпоредби относно безопасността и здравето на работното място и от процедурите за действие при нарушения на тези разпоредби, отговорностите за инспекцията и за застраховката за покриване на отговорността на работниците, потребителите и широката общественост. Намиращата се в Билбао Европейска агенция за здравословни и безопасни условия на труд би могла да подпомогне изследванията и анализите в тази област.

8.5 На инспекциите по труда следва да бъде осигурена роля за включване на тези форми на заетост в техните сфери на компетентност, а на техните инспектори да бъдат осигурени подходящи ресурси, умения и обучение, за да се гарантира тяхната ефективност. Развитието на партньорства със синдикатите, сдруженията на потребителите и други представителни сдружения би могло да е от полза с оглед на реакцията на обществената загриженост и търсенето на обезщетения.

9. Трудов статут

9.1 Новите форми на трудови правоотношения засягат широк и разнороден кръг от професии, като обхващат работа, която преди това се е извършвала в рамките на неформалната икономика, работа на свободна практика и работа, която обикновено се извършва от преки служители. Тяхното въвеждане може да породи ситуации, при които идентични задачи се извършват при идентични условия от работници с различен статут, което създава неравнопоставеност по отношение на защитата, правата и равнищата на заплащане.

9.2 Навлизането на нови посредници в трудовите правоотношения в някои случаи доведе до липса на прозрачност в отношенията между страните, възпрепятстване на индивидуалното договаряне на условията на труд и ограничаване на достъпа на работниците до колективно трудово договаряне.

9.3 Повдигат се въпроси коя страна следва да бъде считана за работодател и как следва да бъде определена самостоятелната заетост, включително правната дефиниция и системата от санкции за нелегалното извършване на трудова дейност и по-сериозни форми на експлоатация. Онлайн платформите прилагат няколко различни модела на трудови отношения, включително примери за платформи, които са преминали към предлагане на своите работници на статут на служители с цел подобряване на качеството и намаляване на текучеството (16). Статутът на наето лице осигурява достъп до други трудови права. Когато работниците се считат за самостоятелно заети лица, тяхното право свободно да се сдружават може да бъде поставено под въпрос, ако тяхното сдружение може да се разглежда като образуване на картел, което ги поставя в конфликт с правилата на ЕС относно нарушаването на конкуренцията. Това трябва да се вземе под внимание, особено в ситуации, когато привидно самостоятелно заети работници не разполагат с автономност относно определянето на своите задачи и равнището на заплащане.

9.4 ЕИСК призовава да бъде направено проучване на трудовия статут на работещите в условията на краудсорсинг и други нови форми на трудови правоотношения, като се вземе под внимание тяхната способност да договарят условията, начина на заплащане (и лицето, което го определя) и притежаването на правата върху създадената интелектуална собственост. Проучването следва да има за цел да предостави на държавите членки насоки за изясняване, в съответствие с техните национални практики, на данъчния, социално-осигурителния и трудовия статут на работниците и задълженията на тези платформи по отношение на работното време, заплащането, отпуските, пенсиите, правото на отпуск по майчинство, здравното осигуряване за сметка на работодателя и други трудови права.

10. Основни права и права на работниците

10.1 Съществува необходимост от изясняване на правата на работещите в условията на краудсорсинг и на другите работници в несигурни и променливи трудови правоотношения, по отношение на редица въпроси, включително: — работно време; — колективно трудово договаряне; — свобода на сдружаване; — информиране и консултиране, — адаптиране на уменията; — почивки в рамките на работното време; — право на социална защита чрез осигуряване на застраховка и обезщетения; — право на оспорване на несправедливи управленски решения/потребителски оценки/de facto неоснователно уволнение; — право на отказ на работа, предложена с кратко предизвестие, без да се налагат санкции; — справедливо възнаграждение, както и — право на заплащане за извършена работа.

10.2 Европейската комисия, ОИСР и МОТ следва да работят съвместно със социалните партньори за изготвянето на подходящи разпоредби за достойни условия на труд и за защита на онлайн работниците и работниците, работещи при други нови правоотношения. ЕИСК счита, че би било полезно да се разработи подход на равнището на ЕС, като същевременно отбелязва, че повечето мерки ще трябва да се предприемат на равнището на държавата членка, на сектора или на работните места.

10.3 Синдикатите и сдруженията на самостоятелно заетите лица наскоро започнаха да се обединяват, за да отправят препоръки за по-добри решения и осигуряване на социална защита и социални придобивки.

11. Поддържане на достойно заплащане

11.1 Новите форми на заетост не се ограничават до нискоквалифицирани работни места, свързани с полагането на физически труд, или до сферата на услугите. „Договорите за нула часове“ и други форми на работа „на повикване“ навлизат в по-високоплатени и по-висококвалифицирани професии, включително преподаватели, пилоти във въздухоплаването и здравни и други работници в сферата на обществените услуги, като по този начин се създава риск от намаляване на потенциала за реализиране на доходи и сигурността на работното място.

11.2 Възможността голяма част от работата и услугите в сферата на ИКТ и медиите да бъдат извършвани където и да е по света създава допълнителна нелоялна конкуренция за предприятията и работниците, тъй като тези дейности все повече се възлагат на външни изпълнители в икономики с ниски заплати, като по този начин се снижават колективно договорените равнища на заплащане.

11.3 Изследванията (17) сочат, че цифровизацията поляризира заетостта на висококвалифицирана високоплатена и нискоквалифицирана нископлатена заетост, като жертви в условията на един все по-неравнопоставен пазар на труда са средноквалифицираните работници със средни доходи, заети в секторите на банковото дело, застраховането и администрацията. Много хора са принудени да работят на няколко места, за да си осигурят минимален доход. Въпреки това някои от тези независими работници са висококвалифицирани и опитни професионалисти, които осъзнават добре своето положение на пазара, знаят цената си и наистина желаят да развиват дейност за своя сметка или се стремят към независима заетост, за да диверсифицират своите приходи, да си осигурят резервна възможност, в случай че загубят своя основен източник на доходи, да спечелят от свое увлечение и да проучат нови възможности за кариера и бизнес. И двете реалности съществуват и за всички трябва да се гарантират необходимите права и защитни механизми.

11.4 Някои нови форми на трудови отношения са обусловени от желание за избягване на разходи и задължения, присъщи за по-стандартните форми на трудови отношения. При липсата на ефективни права и закрила, мониторинг и изпълнение съществува риск редица нови форми на трудови правоотношения да доведат до надпревара към най-ниското равнище на заплащане и най-базовите условия, както и да способстват за задълбочаване на неравенството в доходите, да намалят разполагаемия доход, да потиснат стремежа и потенциала за икономически растеж в целия ЕС и да предизвикат допълнителни дългосрочни макроикономически предизвикателства. Способността на тези работници да определят своите равнища на заплащане и условия чрез колективни трудови споразумения е от съществено значение за запазването на минимално заплащане.

11.5 Заплащането при новите форми на заетост често се основава на изпълнението на определени задачи, а не на почасови ставки. Принципът на справедливото заплащане трябва да се запази при всички тези обстоятелства и следва да се разгледат всички аспекти, които имат отношение към заплащането, като качеството на положения труд и компенсациите за работно време (18).

11.6 Тъй като системите за семейно и за социално подпомагане се различават в рамките на ЕС, е важно да се оцени въздействието на новите форми на заетост върху финансирането на политиките за семейно подпомагане, като се признава, че една минимална работна заплата може и да не е достатъчна за издръжката на семейство с деца.

11.7 Въпросите, свързани с трудовото възнаграждение, не могат да се разглеждат изолирано от проблематичното взаимодействие между трудовите възнаграждения и данъчната система/системата на социална защита и социално осигуряване при по-неясно определените трудови правоотношения. Следва отново да се подчертае, че ясното определяне на работодателя и на статута на работника е от първостепенно значение.

12. Социална защита

12.1 ЕИСК признава многообразието от системи в държавите членки и счита, че е необходимо да се проучват развиващите се модели на социално подпомагане, пригодени за покриване на по-гъвкави пазари на труда и за гарантиране на устойчиви и адекватни доходи, с цел осигуряване на достойно съществуване. Тази тема би трябвало да се разгледа в процеса на разработване на стълба на ЕС на социалните права. Приветстваме факта, че ЕИСК разглежда този въпрос в отделно становище.

12.2 С нарастващата променливост на пазарите на труда, при увеличаващ се дял на работниците, които не знаят предварително кога или къде ще работят, се наблюдава все по-голяма несъвместимост с националните системи за социална защита, които се основават на допускането, че могат да се направят ясни разграничения между статута на „заето лице“ и статута на „безработно лице“. Подобна несъвместимост е в ущърб както на предприятията, така и на работниците.

12.3 Все по-голяма част от работната сила не може да допринася за установените системи за социална сигурност или да се възползва от предлаганите от тях обезщетения за безработица, здравноосигурителни и пенсионни обезщетения или застраховки. Тази тема вече е предмет на дискусии между социалните партньори и правителствата в някои държави членки, в които социалните партньори имат ключова роля, но трябва да се разшири в целия ЕС, както и да се привлекат местните власти, други участници от гражданското общество, сдружения и доставчици, с цел да се определят жизнеспособни и устойчиви политически мерки и законодателство, както и допълнителни мерки, което осигурява участие в подходящи нива на социалната защита за цялата работна сила — включително за самостоятелно заетите лица, работещите в условията на краудсорсинг и в икономиката на споделянето.

12.4 ЕИСК признава, че има значителни разлики между разпоредбите за социалното подпомагане в държавите членки. Въпреки че съществува ясна необходимост от оценяване на способността на системите за социално подпомагане да отговорят на предизвикателствата, възникнали вследствие на новите развития в икономиката и на пазара на труда, ЕИСК счита, че е важно да се гарантират приходите и да се подобри цялостното качество, надеждността, достъпността и ефективността на данъчните системи и системите за социално подпомагане в ЕС, които в много държави членки понастоящем зависят от високите равнища на стандартна заетост и свързаните с тях вноски. Подобна загуба на ефективност би представлявала сериозна заплаха за същината на европейския социален модел и социалната пазарна икономика, които са изградени върху активно обществено участие във финансирането и предоставянето на услуги от общ интерес и ефективни системи за социално осигуряване.

12.5 Необходимо е данъчните системи и системите за социална защита да бъдат проучени внимателно, за да се осигурят подходящи нива на данъчно облагане и социално-осигурителни вноски за всички форми на доходи, независимо дали идват от традиционно организирани сектори или от икономиката/платформата на споделянето. ЕИСК смята, че там, където е необходимо, ролята на тези платформи би могла да бъде изяснена чрез разпоредби и законодателни актове, които да дефинират защита както за наетите, така и за самостоятелно заетите лица, включвайки ги в системата за социална защита от гледна точка както на регулирането, така и на вноските. ЕС следва да насърчава и координира реформите на равнището на държавите членки въз основа на най-добрите практики.

13. Осигуряване на ползи за ЕС от новите тенденции

13.1 Онлайн платформите представляват иновация, която вече е икономическа реалност в Европа. Понастоящем обаче голям дял от тях е базиран извън ЕС, като по този начин се отнема значителен обем от всяка трансакция в ЕС, понякога до 25 % от стойността, като в повечето случаи дейността на платформите е делокализирана. Възможно е тези платформи да плащат малки или никакви данъци или вноски за образование, инфраструктура или публични услуги в населените места, в които те осъществяват дейността си в Европа. В случаите, когато работниците не са действително самостоятелно заети лица, могат да съществуват разлики в плащането на данъци, пенсиите или други системи на социална защита. Съществува необходимост от оценка на тяхното въздействие и техния принос за създаването на устойчиви работни места и растеж в рамките на ЕС.

13.2 Европейската комисия следва да обмисли как разработването на европейски платформи може да бъде стимулирано по такъв начин, че създадената стойност да остава в обхвата на местните икономики, основавайки се на богатата традиция на Европа в областта на взаимността и сътрудничеството по отношение на координацията на пазара на труда, често осъществявана на общностно равнище и с активното съдействие на синдикални организации и местни работодатели. Важно е да се обмислят мерки, които да помогнат на предприятията да създават устойчиви качествени работни места, като се предоставя подкрепа след първоначалната „стартова“ фаза до фазата на експанзия, по време на която понастоящем много нови предприятия не се ползват с подкрепа.

Брюксел, 25 май 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) France Stratégie, „Le compte personnel d'activité de l'utopie au concret“ („Личната трудова сметка — от утопия към реализация“), окончателен доклад.

ОИСР, „Employment outlook“ („Перспективи за заетостта за 2014 г.“), стр. 179.

(2) Директива 91/533/ЕИО.

(3) Както става ясно от решението на Съда на ЕС по дело FNV-KIEM (http://curia.europa.eu/juris/liste.jsf?num=C-413/13) от 2015 г., налице са очевидни възможности за тълкуване при прилагането на правилата за конкуренцията по отношение на самостоятелно заетите работници в ситуации, присъщи за наетите лица. В проучване на Института за информационно право (IVIR) от 2014 г. относно договорните споразумения за авторите и изпълнителите се изтъкват също така секторните освобождавания като възможно решение за бъдещето, като се набляга на подходящ пример от Германия, където член 12а от Закона за колективното трудово договаряне позволява някои самостоятелно заети автори и изпълнители да се възползват от колективното трудово договаряне. В проучването се уточнява, че се счита, че подобни освобождавания „служат на обществения интерес чрез предоставяне на закрила за група, която заслужава в икономическо и социално отношение същите права като на наетите лица“.

(4) OВ C 133, 9.5.2013 г., стр.77 ; OВ C 11, 15.1.2013 г., стр.65 ; ОВ C 18, 19.1.2011 г., стр. 44; ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 43; ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр.14; ОВ C 013, 15.1.2016 г., стр. 161; OВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 161; ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 40.

(5) ОИСР, „Reducing labour market polarisation and segmentation“ („Намаляване на поляризацията и сегментацията на пазара на труда“), презентация на S. Scarpetta, 2014 г.

МОТ — Доклад за обсъжданията на експертната среща относно нестандартните форми на заетост.

МОТ — Заключения на експертната среща относно нестандартните форми на заетост.

(6) Eurofound, „New forms of employment“ („Нови форми на заетост“).

Eurofound, „Harnessing the crowd — A new form of employment“ („Мобилизиране на тълпата — нова форма на заетост“).

(7) МОТ, „The changing nature of jobs — World Employment and Social Outlook 2015“ („Промените в естеството на работните места — световна заетост и социални перспективи 2015 г.“)..

МОТ, „Regulating the employment relationship in Europe: A guide to Recommendation“ („Регулиране на трудовите правоотношения в Европа: Ръководство за препоръки“) — Препоръки за трудови правоотношения от 2016 г. (№ 198).

(8) МОТ, „Regulating the employment relationship in Europe: A guide to Recommendation“ („Промените в естеството на работните места — световна заетост и социални перспективи 2015 г.“), стр. 13—14.

(9) Вж. бележка под линия 8, стр. 30.

(10) GEM 2015/2016 общ доклад.

(11) Изявление на европейските социални партньори относно цифровизацията.

(12) ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 161, параграфи 1.3, 1.5, 8.5.6.

(13) ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 161, параграф 4.4.

(14) Вж. бележка под линия 2.

(15) Публично изслушване на тема „Променящият се характер на трудовите правоотношения, икономиката на споделянето, договорите за нула часове заетост и минималната работна заплата“, ЕИСК, 31 март 2016 г.

(16) http://www.nytimes.com/2015/12/11/business/a-middle-ground-between-contract-worker-and-employee.html.

(17) http://www.liberation.fr/debats/2015/09/03/daniel-cohen-il-faut-une-societe-dans-laquelle-perdre-son-emploi-devienne-un-non-evenement_1375142.

(18) Времето за придвижване се счита за работно време, вж. решението на Съда по делото „Tyco“, 10 септември 2015 г.