BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 13.3.2007 
COM(2007) 94 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Транс -европейска  транспортна  мрежа  
 
Доклад  относно  изпълнението  на насоките  за развитие  2002-2003 
 
съгласно  член  18 от Решение  1692/96/E О 
 
{SEC(200) 313} 
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
Въведение ............................................................................................................................... ... 3 
Контекстът  на политиката ....................................................................................................... 3 
Изпълнението ........................................................................................................................... 5 
ГЛАВА  1 ............................................................................................................................. ...... 5 
1.1 Изпълнението  като цяло ............................................................................................ 5 
1.2 Изпълнението  по вид транспорт  и по сектор .......................................................... 6 
1.2.1 Пътна  мрежа  TEN-T................................................................................................... 6 
1.2.2 Железопътна  мрежа  TEN-T....................................................................................... 6 
1.2.3 Мрежата  TEN-T на вътрешните  водни  пътища ...................................................... 6 
1.2.4 Пристанища  на TEN-T............................................................................................... 7 
1.2.5 Летища  на TEN-T ....................................................................................................... 7 
1.2.6 Мрежа  на комбинирания  транспорт ......................................................................... 7 
1.2.7 Системи  за управление  на трафика  и навигационни  системи ............................... 8 
ГЛАВА  2 ............................................................................................................................. ...... 8 
2.1 Хоризонтални  въпроси .............................................................................................. 8 
2.1.1 Оперативна  съвместимост ......................................................................................... 8 
2.1.2 Научноизследователска  и развойна  дейност ........................................................... 9 
2.1.3 Защита  на околната  среда .......................................................................................... 9 
ГЛАВА  3 ............................................................................................................................. ...... 9 
3.1 Обща  оценка  на изпълнението  на TEN-T през периода  2002 – 2003.................... 9 
3.2 Приоритетни  проекти .............................................................................................. 11 
3.3 Източници  на финансиране ..................................................................................... 12 
3.3.1 Бюджет  на TEN-T..................................................................................................... 12 
3.3.2 Европейски  фонд  за регионално  развитие  (ЕФРР )............................................... 12 
3.3.3 Кохезионен  фонд ...................................................................................................... 12 
3.3.4 Фонд  ИСПА .............................................................................................................. 13 
3.3.5 Заеми  от Европейската  инвестиционна  банка ....................................................... 13 
3.3.6 Обща  оценка  на източниците  на финансиране ..................................................... 13 
Заключение ............................................................................................................................. 14  
 
BG 3   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Транс -европейска  транспортна  мрежа  
 
Доклад  относно  изпълнението  на насоките  за развитие  2002-2003 
 
съгласно  член  18 от Решение  1692/96/E О 
ВЪВЕДЕНИЕ  
Настоящият  доклад  предоставя  оценка  за развитието  на транс -европейската  
транспортна  мрежа  (TEN-T) в изпълнение  на насоките  за развитие  на TEN-T, изложени  
в Решение  1692/96/E О1. Насоките  за развитие  съставляват  обща  референтна  рамка  за 
осъществяването  на мрежата  и идентифицират  проекти  от общ интерес , които  трябваше  
да бъдат  завършени  до 2010 г. Видовете  транспорт , които  попадат  в обхвата  на 
насоките  за развитие , са: мрежите  на пътния  и железопътния  транспорт  и вътрешните  
водни  пътища , морските  магистрали , морските  пристанища  и пристанищата  по 
вътрешните  водни  пътища , летищата  и другите  свързващи  точки  между  мрежите  на 
различните  видове  транспорт , както  и системите  за управление  на трафика  и 
навигационните  системи . 
Член  18, параграф  3 от решението  изисква  Комисията , със съдействието  на държавите -
членки , да докладва  за изпълнението  на насоките  за развитие  на всеки  две години .  
Този  доклад  обхваща  двугодишен  период  – от 2002 до края  на 2003 г. Данните  за 
инвестициите , съдържащи  се в него , се отнасят  до „старите “ и „новите “ държави -
членки , както  и до България  и Румъния , като се прави  частично  разграничение  между  
ЕС на 15-те2, ЕС на 10-те3 и ЕС на 2-те4 и ЕС на 27-те (всичките  три групи  държави ). 
КОНТЕКСТЪТ  НА ПОЛИТИКАТА  
През  юли 1996 г. Европейският  парламент  и Съветът  приеха  Решение  № 1692/96/E О 
относно  общностните  насоки  за развитието  на транс -европейска  транспортна  мрежа  
(TEN-T). Насоките  за развитие  на TEN-T са общата  референтна  рамка  за 
осъществяването  на мрежата  и идентифицирането  на проекти  от общ интерес . През  
                                                 
1 РЕШЕНИЕ  № 1692/96/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 23 юли 1996 г. относно  
общностните  насоки  за развитието  на транс -европейска  транспортна  мрежа , ОВ L 228, 9.9.1996 
г. 
2 Австрия , Белгия , Дания , Финландия , Франция , Германия , Гърция , Ирландия , Италия , 
Люксембург , Нидерландия , Португалия , Испания , Швеция  и Обединеното  кралство . 
3 Естония , Кипър , Латвия , Литва , Малта , Полша , Словакия , Словения , Унгария  и Чешката  
република . 
4 България  и Румъния . 
 
BG 4   BG 1994 г. в Есен  Европейският  съвет  отдаде  особено  значение  на четиринадесет  от тези 
проекти . 
През  септември  2001 г. Комисията  прие  своята  Бяла  книга  „Европейската  транспортна  
политика  до 2010 г.: време  за решения .“ Предвид  засилващата  се претовареност  на 
пътищата  и нарастващите  външни  разходи  на транспорта , тя призова  за по-голямо  
наблягане  от страна  на Общата  транспортна  политика  върху  прегледа  на смяната  на 
вида  транспорт  като път към устойчиво  развитие . Като  цяло  превозът  на пътници  
нараства  по-бавно  от БВП , докато  превозът  на стоки  нараства  по-бързо  от БВП . На 
практика  пътният  транспорт  нараства  с приблизително  същите  темпове  като БВП , също  
както  и морският  и въздушният  транспорт .  
95 100 105 110 115 120 125 130 
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004
Превоз  на стоки  (Реален ) БВП Превоз  на пътници
 
Търсене  на транспортни  услуги  срещу  растеж  на БВП  от 1995 до 2004 г. в ЕС на 
25-те5 
На 22 май 2001 г. Европейският  парламент  и Съветът  приеха  Решение  № 
1346/2001/E О6, което  внесе  изменения  в насоките  за TEN-T що се отнася  до морските  
пристанища , вътрешните  пристанища  и интермодалните  терминали , като постави  
ударението  върху  мултимодалното  измерение  на мрежата  и по този начин  отговори  на 
последните  развития .  
През  октомври  2001 г. Комисията  предложи  изменение  на Решение  1692/96/E О относно  
общностните  насоки  за развитието  на транс -европейска  транспортна  мрежа . 
Предложението  беше  одобрено  от Европейския  парламент  на първо  четене  с някои  
изменения . Тъй като предложението  не постигна  напредък  в Съвета , Комисията  реши  
да постави  на разискване  по-съществените  изменения  на насоките  за развитие , като за 
целта  създаде  група  на високо  равнище  (ГВР), председателствана  от бившия  заместник -
председател  на Комисията  г-н Ван Миерт  и съставлявана  от представители  на ЕС на 27-
те и Европейската  инвестиционна  банка . На 1 октомври  2003 г. Комисията  представи  
ново  предложение , допълващо  предложението  от 2001 г., основаващо  се на работата  на 
                                                 
5 Източник : Енергетиката  и транспортът  на ЕС в цифри , 2005 – статистически  наръчник . 
6 Решение  № 1346/2001/E О за изменение  на Решение  № 1692/96/ ЕО относно  морските  
пристанища , вътрешните  пристанища  и интермодалните  терминали , както  и проект  № 8 от 
приложение  ІІІ (Официален  вестник  2001, L 185/1) 
 
BG 5   BG ГВР и отчитащо  коментарите , получени  от Европейския  парламент  на първо  четене . 
Следвайки  препоръките  на ГВР, решението  идентифицира  30 приоритетни  проекта  от 
съществено  значение  за международния  трафик . Сред  приоритетните  проекти  са 
включени  и проекти  в новите  държави -членки .  
През  април  2004 г. Европейският  парламент  и Съветът  приеха  преработените  насоки  за 
развитие  с Решение  № 884/2004/E О7 за изменение  на Решение  № 1692/96/E О. 
Изменените  насоки  разглеждат  като по-приоритетни  ключовите  проекти , 
съсредоточават  ограничените  средства  върху  проекти  от европейски  интерес  – като 
трансграничните  участъци  и естествените  прегради  – и са с времеви  хоризонт  за 
завършване  2020 г.  
По-нататък  в рамките  на общата  цел за осигуряване  на устойчива  мобилност  на хора  и 
стоки  трябва  да бъдат  въведени  механизми , подкрепящи  разработването  на морски  
магистрали  между  държавите -членки , за да бъдат  намалени  пътните  задръствания  
и/или да бъде  подобрен  достъпът  до периферните  и островни  региони  и държави .  
ИЗПЪЛНЕНИЕТО  
При изготвянето  на настоящия  доклад  бяха  анализирани  средствата , предназначени  за 
изпълнението  на TEN-T през 2002 и 2003 г., по проекти  и по държави -членки , като бе 
отделено  специално  внимание  на приоритетните  проекти . За да бъде  наблюдавано  
развитието  на мрежата  TEN-T, беше  направена  прогноза  за инвестициите  и 
физическото  изпълнение  на TEN-T от 2004 до 2020 г. 
Общите  инвестиции  в мрежата  TEN-T в ЕС на 27-те за двегодишния  период  2002 – 
2003 бяха  приблизително  82 милиарда  EUR. 
Общата  оценка  на източниците  на инвестиции  в TEN-T по време  на въпросния  период  
показва , че националното  публично  финансиране  има дял от около  78 %, безспорно  
най-голямата  част от инвестициите  в мрежата  TEN-T през периода  2002 – 2003: заедно  
със заемите  от ЕИБ  тези два източника  са направили  повече  от 90 % от инвестициите  в 
мрежата  TEN-T.  
ГЛАВА  1 
1.1 Изпълнението  като  цяло  
Общата  сума  на инвестициите  в мрежата  TEN-T в ЕС на 27-те достигна  38,5 млрд . EUR 
през 2002 г. и 43,8 млрд . през 2003 г.  
Разделени  по вид транспорт , инвестициите  през периода  2002 – 2003 бяха  
съсредоточени  върху  железопътния  транспорт  (46 %), следван  от пътищата  (33 %), 
летищата  (12 %), пристанищата  (6 %) и вътрешните  водни  пътища  (2 %). Това  
разпределение  не представлява  съществена  промяна  в сравнение  с периода  1998 – 2001.  
                                                 
7 Решение  № 884/2004/E О на Европейския  парламент  и на Съвета  от 29 април  2004 г. за изменение  
на Решение  № 1692/96/ ЕО относно  насоките  на Общността  за развитието  на транс -европейската  
транспортна  мрежа  ОВ L 201, 7.6.2004 г. 
 
BG 6   BG  
33,0%
45,9%2,2% 6,4% 12,5%
ПЪТИЩА  Ж.П. ВВП ПРИСТАНИЩА ЛЕТИЩА
 
Фигура  2: Инвестиции  по вид транспорт  през  2002 и 2003 г. 
1.2 Изпълнението  по вид транспорт  и по сектор  
1.2.1 Пътна  мрежа  TEN-T 
Насоките  определят  пътната  мрежа  TEN-T като състояща  се от магистрали  и други  
висококачествени  пътища . Дължината  на пътната  мрежа  TEN-T в ЕС на 27-те, 
състояща  се от вече съществуващи  или планирани  пътища , е приблизително  95 700 км 
– 74 500 км съществуващи  и 21 200 км планирани  за построяване  с времеви  хоризонт  
2020 г.  
Общите  инвестиции  в пътната  мрежа  TEN-T в ЕС на 27-те достигнаха  11,53 млрд . EUR 
през 2002 г. и 15,61 млрд . EUR през 2003 г. (общо  27,14 млрд . EUR за периода  2002 – 
2003). В сравнение  с инвестициите  през предходните  години  средната  годишна  сума  на 
инвестициите  в пътища  леко  се е увеличила  през периода  2002 – 2003.  
1.2.2 Железопътна  мрежа  TEN-T 
През  2003 г. железопътната  мрежа  TEN-T в ЕС на 27-те имаше  обща  дължина  от 
приблизително  83 300 км. Високоскоростните  линии , заедно  с новите  и подновените  
линии  достигнаха  9 600 км през 2003 г., докато  конвенционалните  линии  бяха  73 700 
км. 
Общите  инвестиции  в железопътната  мрежа  TEN-T в ЕС на 27-те достигнаха  18,82 
млрд . EUR през 2002 г. и 18,92 млрд . EUR през 2003 г. (общо  37,74 млрд . EUR за 
периода  2002 – 2003).  
1.2.3 Мрежата  TEN-T на вътрешните  водни  пътища  
Мрежата  TEN-T на вътрешните  водни  пътища  се състои  от реките  и каналите , както  и 
от различните  разклонения  и свързващи  отсечки . Минималните  технически  
характеристики  за водните  пътища , образуващи  част от мрежата , са тези, установени  за 
воден  път от клас IV. Същите  позволяват  преминаването  на съдове  или шлепове  с 
дължина  80 – 85 метра  и ширина  9,50 метра .  
Страните , които  имат  вътрешни  водни  пътища , принадлежащи  към мрежата  TEN-T на 
вътрешните  водни  пътища  в ЕС на 27-те, са Австрия , Белгия , Финландия , Франция , 
 
BG 7   BG Германия , Италия , Люксембург , Нидерландия , Португалия , Чешката  република , 
Унгария , Литва , Полша , Словакия , България  и Румъния . 
Общата  дължина  на съществуващата8 мрежа  TEN-T на вътрешните  водни  пътища  в ЕС 
на 27-те през 2003 г. беше  около  14 100 км. Основните  оси в мрежата  са реките  Рейн , 
Майн  и Дунав . Река  Дунав  образува  една  от най-важните  части  от мрежата  в ЕС на 10-
те и ЕС на 2-те.  
Общите  инвестиции  в мрежата  TEN-T на вътрешните  водни  пътища  в ЕС на 15-те 
достигнаха  892 млн. EUR през 2002 г. и 943 млн. EUR през 2003 г. (общо  1,853 млн. 
EUR за периода  2002 – 2003).  
1.2.4 Пристанища  на TEN-T 
На 22 май 2001 г. Европейският  парламент  и Съветът  приеха  Решение  № 1346/2001/E О9 
за изменение  на насоките , приети  през 1996 г., що се отнася  до морските  пристанища , 
вътрешните  пристанища  и интермодалните  терминали , както  и проект  № 8 от 
приложение  III. Решението  посочва , че свързващите  точки , включващи  морските  
пристанища , вътрешните  пристанища  и интермодалните  терминали , са необходимо  
условие  за обединяването  на различните  видове  транспорт  в една  мултимодална  мрежа . 
Общите  инвестиции  в пристанищата  на TEN-T в ЕС на 27-те достигнаха  2,66 млрд . 
EUR през 2002 г. и 2,64 млрд . EUR през 2003 г. (общо  5,30 млрд . EUR за периода  2002 – 
2003).  
1.2.5 Летища  на TEN-T 
Мрежата  от летища  на TEN-T се състои  от около  350 летища . 60-те най-големи  летища  
обслужват  над 80 %10 от всички  пътници  и над 90 % от международния  трафик  извън  
Общността .  
Общите  инвестиции  в летищата  на TEN-T в ЕС на 27-те възлизат  на 4,55 млрд . EUR 
през 2002 г. и 5,73 млрд . EUR през  2003 г. (общо  10,28 млрд . EUR за периода  2002 – 
2003). Тъй като летище  Малпенса , приоритетен  проект  № 10, беше  приключено  през 
2001 г., средните  годишни  инвестиции  намаляха  през периода  2002 – 2003 в сравнение  
с цифрите  от 2000 и 2001 г.  
1.2.6 Мрежа  на комбинирания  транспорт  
Транс -европейската  мрежа  на комбинирания  транспорт  се състои  от железопътните  
линии  и вътрешните  водни  пътища , подходящи  за комбиниран  транспорт , морските  
връзки , позволяващи  транспортирането  на стоки  на дълги  разстояния , както  и 
интермодалните  терминали , оборудвани  със съоръжения , позволяващи  прехвърляне  
между  железопътен , вътрешно -воден , морски  и пътен  транспорт . В това число  влиза  и 
подходящият  подвижен  състав . Целта  на включването  на комбинирания  транспорт  е да 
бъде  подчертано  мултимодалното  измерение  на мрежата . 
                                                 
8 Цифрите  за строящите  се или планирани  вътрешни  водни  пътища  не са включени  в цифрата  за 
вече съществуващата  мрежа  на вътрешни  водни  пътища ; 
9 Цит. съч.: 6 
10 Цит. съч.: 5 
 
BG 8   BG 1.2.7 Системи  за управление  на трафика  и навигационни  системи  
Насоките  за TEN-T включват  телематичната  инфраструктура  за системите  за 
управление  на трафика  и информационните  услуги  за трафика . Целта  е да бъде  
осигурена  взаимна  съвместимост  на системите  и непрекъснатост  на услугите  отвъд  
държавните  граници . 
Програмата  за действие  за телематика  на пътния  транспорт , одобрена  от Съвета  на 
министрите  през 1997 г., беше  разработена  от Европейската  комисия  с помощта  на 
група  високопоставени  представители  на всички  държави -членки . В тези предложения  
– които  се занимават  с научноизследователската  и развойна  дейност , техническото  
хармонизиране , концентрирането  и координирането , финансирането  и приемането  на 
съответното  законодателство  – бяха  идентифицирани  пет приоритетни  области : RDS-
TMC-базирани  информационни  услуги , събиране  на такси  по електронен  път, обмен  на 
данни /управление  на информация  за трафика , HMI ( интерфейс  човек -машина ) и 
системна  архитектура . Други  приоритетни  приложения  са свързани  с даването  на 
информация  и напътствия  преди  и по време  на пътуването , управлението , работата  и 
контрола  на междуградския  и градския  трафик , колективния  транспорт , развити  
системи  за сигурност /контрол  на превозното  средство  и работата  на търговските  
превозни  средства . 
Бялата  книга  за транспортната  политика , публикувана  през 2001 г., също  така обяви , че 
Комисията  ще предложи  директива  за оперативната  съвместимост  на системите  за 
таксуване , за да бъде  подпомогната  цялостната  ценова  политика , която  предстои  да 
бъде  развита  между  2001 и 2010 г. Тази  директива  е от първостепенено  значение  за 
оперативната  съвместимост  – директива  за оперативната  съвместимост  на 
електронните  системи  за пътно  таксуване  в Общността11 – и непрекъснатост  на 
услугите  на транс -европейската  пътна  мрежа  (TERN). 
ГЛАВА  2 
2.1 Хоризонтални  въпроси  
2.1.1 Оперативна  съвместимост  
Една  от основните  цели  на TEN-T е оперативната  съвместимост  между  националните  
мрежи . Оперативната  съвместимост  между  железопътните  мрежи  би трябвало  да 
интегрира  националните  обикновени  и високоскоростни  железопътни  системи , за да 
направи  международните  услуги  по-ефективни  и по този начин  по-
конкурентоспособни . По-високата  оперативна  съвместимост , т.е. способността  на 
влаковете  да преминават  националните  граници  без нуждата  да спират  или да бъдат  
отстранявани  технически  различия , значително  подобрява  работата  на транспорта  и 
намалява  оперативните  разходи . 
                                                 
11 Директива  2004/52/E О на Европейския  парламент  и на Съвета  от 29 април  2004 г. за 
оперативната  съвместимост  на електронни  системи  за пътно  таксуване  в Общността  (Текст  от 
значение  за ЕИП ), Вж. ОВ L 166, 30.4.2004 г. 
 
BG 9   BG 2.1.2 Научноизследователска  и развойна  дейност  
Научноизследователската  и развойна  дейност  е една  от широките  мерки , покрити  от 
насоките  за TEN-T. По Петата  рамкова  програма  (1998 – 2002) и Шестата  рамкова  
програма  (2002 – 2006) за научни  изследвания , технологично  развитие  и демонстрации  
беше  поставено  началото  на няколко  ключови  действия  на отделни  специфични  
програми , като устойчива  мобилност  и интермодалност , сухопътен  транспорт  и морски  
технологии , ефективни  енергийни  системи  и услуги  за гражданина . 
В частност  програмата  за научни  изследвания  в областта  на транспорта  допринесе  за 
политиката  на ЕС по транс -европейската  транспортна  мрежа , като осигури  подкрепа  за 
планирането  и финансирането  на инвестиционната  програма  и разработването  на нова  
инфраструктура  и услуги . Бяха  предоставени  методологии  за оценяване  и софтуерни  
инструменти , за да се помогне  на създателите  на политиката  при оценката  на 
въздействията  на различните  инфраструктурни  планове . Оценени  бяха  и нови  решения  
за ефективното  използване  на мрежите  и терминалите . 
2.1.3 Защита  на околната  среда  
Устойчивото  развитие  и защитата  на околната  среда  са важен  пресечен  въпрос , който  е 
от голямо  значение  при развитието  на мрежата  TEN-T, но също  и за различните  
хоризонтални  въпроси . Вече  съществуват  международни  ангажименти , стандарти  и 
препоръки  по различни  въпроси , свързани  с околната  среда , имащи  отношение  към 
транспорта .  
В член  8 от насоките  за развитие  1692/96 е записано , че когато  проектите  биват  
разработвани  и изпълнявани , държавите -членки  трябва  да вземат  предвид  защитата  на 
околната  среда  чрез провеждането  на оценки  за въздействието  върху  околната  среда  
(ОВОС ) на проектите  от общ интерес , които  предстои  да бъдат  осъществени , в 
съответствие  с Директива  85/337/ЕИО  и чрез изпълнението  на Директива  92/43/ЕИО . 
Държавите -членки  са длъжни  да вземат  под внимание  резултатите  от тази оценка  на 
околната  среда  при подготвянето  на проекти , включително  и тези, свързани  с транс -
европейските  мрежи .  
В Общността  правни  разпоредби  за стратегическа  оценка  на околната  среда  бяха  
създадени  с Директива  2001/42/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 27 юни 
2001 г. относно  оценката  на последиците  на някои  планове  и програми  върху  околната  
среда . Държавите -членки  трябваше  да са включили  тази директива  в състава  на 
националното  си законодателство  до юли 2004 г. Директивата  се прилага  към всички  
транспортни  планове  и програми , пораждащи  бъдещи  планове  и програми .  
ГЛАВА  3 
3.1 Обща  оценка  на изпълнението  на TEN-T през  периода  2002 – 2003 
През  периода  2002 – 2003 общата  сума  на инвестициите  в мрежата  TEN-T в ЕС на 27-те 
възлезе  на 82,3 млрд . EUR.  
По-голямата  част от инвестициите  са вложени  в железопътния  транспорт  (около  38 
млрд . EUR), следван  от пътищата  (около  27 млрд . EUR) и летищата  (около  10 млрд . 
EUR). 
 
BG 10   BG  
0,00 10,00 20,00 30,00 40,00 50,00 60,00 70,00 80,00 
RAIL ROAD  AIRPORT PORT IWW
2000 и 2001 2002 и 2003
 
Фигура  3: Инвестиции  в мрежата  ТEN-T в ЕС на 27-те през  2000 и 2001 г. в сравнение  с 
инвестициите  през  2002-2003 г. в млрд . EUR  
Страните  с най-големи  инвестиции  през периода  2002 – 2003 са Италия  (22,56 млрд . 
EUR), Испания  (9,88 млрд . EUR), Обединеното  кралство  (7,91 млрд . EUR), Германия  
(7,39 млрд . EUR) и Франция  (6,20 млрд . EUR). 
 
0 500010000 15000 20000 25000 
IT ES  UK DE FR NL BE AT EL PT IE SE FI DK LU
Ж.П. ПЪТИЩА  ЛЕТИЩА ПРИСТАНИЩА ВВП
 
Фигура  4: Инвестиции  в мрежата  TEN-T по страни  и вид транспорт  в ЕС на 15-те през  2002 и 2003 
г. в млн. EUR  
 
BG 11   BG 0 20040060080010001200140016001800
CZ HU PL RO SI SK BG EE LT LV MT CY
ПЪТИЩА  Ж.П. ЛЕТИЩА ВВП ПРИСТАНИЩА
 
Фигура  5: Инвестиции  в мрежата  TEN-T по страни  и вид транспорт  в ЕС на 10-те и ЕС на 2-те през  
2002 и 2003 г. в млн. EUR  
В ЕС на 10-те и ЕС на 2-те страните  с най-големи  инвестиции  през периода  2002 – 2003 
са Чешката  република  (1,66 млрд . EUR), Унгария  (1,40 млрд . EUR) и Полша  (0,87 млрд . 
EUR). 
3.2 Приоритетни  проекти  
Транс -европейската  транспортна  мрежа  се състои  от голям  брой  проекти  от общ 
интерес . Но някои  проекти  са от особена  важност  за Европейския  съюз , имайки  
предвид  техния  мащаб , ролята  им за подпомагане  на транснационалната  търговия  и за 
засилване  на сближаването  на различно  развитите  области  в Съюза  или степента , в 
която  помагат  за съсредоточаване  на трафикопотока  на далечни  разстояния  към 
екологично  чисти  видове  транспорт .  
В насоките  за развитие  от 1996 г.12 са включени  14 приоритетни  проекта , които  
трябваше  да бъдат  завършени  до 2010 г. На 29 април  2004 г. Европейският  парламент  и 
Съветът  приеха  насоките  за развитие  от 2004 г.13, включващи  30 приоритетни  проекта , 
които  трябва  да бъдат  завършени  до 2020 г. 
До края  на 2003 г. са приключени  три приоритетни  проекта : 
• ПП9 Железопътната  ос Корк -Дъблин -Белфаст -Странрер  (Ирландия , Обединено  
кралство ) през 1989 – 2001 г. 
• ПП10 Летище  „Малпенса “ (Милано , Италия ) през 1995 – 2001 г. 
• ПП11 Фиксираната  връзка  Йорезунд  (Дания , Швеция ) през 1992 – 2001 г. 
Инвестициите  по приоритетните  проекти  до края  на 2004 г. възлизаха  на 88,5 млрд . 
EUR. Оставащите  инвестиции  по тези проекти  за периода  2005– 2020 са около  252 
                                                 
12 Цит. съч.: 1 
13 Цит. съч.: 7 
 
BG 12   BG млрд . EUR. По този начин  общите  инвестиции  и инвестициите  в приоритетни  проекти , 
по данни  на държавите -членки  от 2004 г., за целия  период  1996 – 2020 ще достигнат  
около  340 млрд . EUR. При условие  че държавите -членки  в бъдеще  се съсредоточат  
върху  инвестиране  в приоритетните  проекти , същите  могат  евентуално  да бъдат  
завършени  преди  2020 г. 
3.3 Източници  на финансиране  
В допълнение  към националното  финансиране  (от публичните  власти ) определена  част 
от инвестициите  в мрежата  TEN-T са съфинансирани  от различни  фондове  на 
Общността , като бюджета  на TEN-T, Кохезионния  фонд , Европейския  фонд  за 
регионално  развитие  (ЕФРР ), Инструмента  за структурни  политики  за 
предприсъединяване  (ИСПА ), и финансиране , предоставено  от Европейската  
инвестиционна  банка  (EИБ). Тези  източници  на подкрепа  имат  своите  особени  
критерии  за допустимост , цели  и условия  за финансиране . Ограничен  брой  проекти , 
най-вече в сектора  на летищата  и пристанищата , получават  финансиране  от частния  
сектор . 
3.3.1 Бюджет  на TEN-T 
През  периода  2002 – 2003 от бюджета  на TEN-T беше  предоставена  общата  сума  от 1,19 
млрд . EUR. В съответствие  с насоките  за развитие  на TEN-T основната  част от 
финансирането  е разпределено  към железопътния  транспорт , с дял от 49,6 % от целия  
бюджет  на TEN-T през  този период . В допълнение  през периода  2002 – 2003 беше  
отново  подчертана  важността  на Глобалните  навигационни  спътникови  системи  
(GNSS). Общата  сума  от 250 млн. EUR (21,0 %) беше  отпусната  за Галиле o, а други  
52,4 млн. EUR (4,4 %) бяха  отпуснати  за свързания  с тази програма  проект  за 
Европейска  геостационарна  навигационна  допълваща  система  (EGNOS). 
3.3.2 Европейски  фонд  за регионално  развитие  (ЕФРР ) 
През  2002 и 2003 г. ЕФРР  подпомогна  инвестициите  в инфраструктурата  на TEN-T в 
районите , отговарящи  на критериите  за финансиране  по цели  1 и 2. За разлика  от други  
фондове  на Общността , управлението  на ЕФРР  е децентрализирано  към държавите -
членки . В съответствие  с разпоредбите , покриващи  периода  2000-2006, регистърът  с 
данните  на равнище  Общност  не може  да направи  разграничение  по години  между  
разходи , свързани  с TEN, и разходи , несвързани  с TEN, например  в областта  на 
транспорта . Подробни  и точни  цифри  за разходите  на ЕФРР  по проекти  на TEN 
следователно  понастоящем  не са налични  и всички  предоставени  стойности  трябва  да 
бъдат  разглеждани  като най-добрите  налични  приблизителни  оценки . 
Въз основа  на отпуснатите  суми  за 2000-2006 г. (цели  1 и 2), направени  в програмните  
документи  на държавите -членки , общата  отпусната  сума  от ЕФРР  за всички  
инвестиции  в транспорта  се оценява  на 34,1 млрд . за целия  период , включително  
свързаните  и несвързаните  с TEN разходи . 
3.3.3 Кохезионен  фонд  
Целият  бюджет  на Кохезионния  фонд  за 2000-2006 г. възлиза  на 28,2 млрд . EUR, от 
които  около  половината  са отпуснати  за транспортни  проекти , играещи  основна  роля  
при развитието  на мрежата  TEN-T. През  периода  2002 – 2003 около  3,03 млрд . EUR от 
 
BG 13   BG Кохезионния  фонд  бяха  отделени  за транспортни  инфраструктурни  проекти  в Гърция , 
Португалия , Испания  и Ирландия14.  
3.3.4 Фонд  ИСПА  
Чрез  подкрепата  си за инвестирането  в приоритетните  за Общността  области  на 
транспорта  и околната  среда  Инструментът  за структурни  политики  за 
предприсъединяване  (ИСПА ) допринесе  за подготовката  на присъединяващите  се 
централноевропейски  и източноевропейски  страни . Що се отнася  до проектите  в 
областта  на транспортната  инфраструктура  ИСПА  подпомогна  изграждането  и 
възстановяването  на транспортната  инфраструктура  и нейното  интегриране  в 
транспортните  мрежи  на ЕС. Целият  принос  на ИСПА  в транспортни  проекти  през  2002 
и 2003 г. беше  1,06 млрд . EUR. 
3.3.5 Заеми  от Европейската  инвестиционна  банка  
ЕИБ  финансира  голям  брой  проекти  на TEN-T, при условие  че преминат  техническа , 
финансова  и екологична  оценка  и че са в съгласие  с целите  на ЕС.  
Ключови  аспекти  на заемите  от ЕИБ  са, че те могат  да покрият  до 50 % от разходите  по 
проекта : друго  преимущество  в сравнение  с повечето  търговски  банки  е, че дават  по-
дълъг  срок  за заемите  си. Още  повече  заемите  от ЕИБ  се предоставят  без да са 
необходими  премии , специфични  за съответния  проект , тъй като ЕИБ  изисква  заемите  
да бъдат  обезпечени  с гаранция .  
Заемите  от ЕИБ  през 2002 и 2003 г. достигнаха  близо  12 млрд . EUR, като ЕИБ  ще 
разполага  с около  50 млрд . EUR за заеми  за проекти  на TEN-T за периода  2004 – 2010. 
3.3.6 Обща  оценка  на източниците  на финансиране  
Може  да бъде  заключено , че националното  публично  финансиране  е направило  най-
голямата  част от инвестициите  в мрежата  TEN-T през периода  2002 – 2003. Заедно  с 
частното  финансиране  то има дял от около  78 % от общия  размер  на инвестициите  в 
инфраструктурата  на TEN-T. Въпреки  че е трудно  да бъде  определен  точният  размер  на 
частното  финансиране  (поради  факта , че за инфраструктурата  в частния  сектор  (напр . 
пристанищата  и летищата ) е трудно  да бъдат  получени  инвестиционни  данни ), като 
цяло  то представлява  сравнително  малка  част.  
Вследствие  на това националното  публично  финансиране  е все още главният  източник  
на средства  за проектите , свързани  с TEN-T.  
Подкрепата  от страна  на ЕИБ  през  периода  2002 – 2003 бе вторият  по големина  
източник  на финансиране , предоставил  почти  12 млрд . EUR под формата  на заеми  
(14,6 %). Финансирането , получено  от другите  фондове  на Общността  (Кохезионен  
фонд , ЕФРР , ИСПА  и бюджета  на ТEN-T), беше  в относително  малки  размери , с 
дялове , вариращи  от 1,2 % (ЕФРР ), 1,3 % ( ИСПА ), 1,4 % ( бюджета  на TEN-T) до 3,7 % 
(Кохезионния  фонд ). 
                                                 
14 Източник : Европейска  комисия ; годишен  доклад  на Кохезионния  фонд  2002, COM (2003) 697 и 
годишен  доклад  на Кохезионния  фонд  2003, COM (2004) 766 
 
BG 14   BG Таблица  1: Разпределение  на източниците  на финансиране  на TEN-T в млн. EUR  
 2002 2003 2002-03 в % 
Бюджет  на TEN-T  563,4 626,6 1 190,0 1,4 % 
ИСПА  539,1 524,7 1 063,8 1,3 % 
Кохезионен  фонд  1 504,6 1 526,1 3 030,7 3,7 % 
ЕИБ  5 897,8 6 090,9 11 988,7 14,6 % 
ЕФРР  (приблизителна  
оценка ) 500,0 500,0 1 000,0 1,2 % 
Национален  бюджет  и 
частни  източници  29 540,4 34 474,4 64 014,8 77,8 % 
Общо  38 545,3 43 742,7 82 288,0 100,0 % 
ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Общите  инвестиции  в мрежата  TEN-T в ЕС на 27-те през двугодишния  период  2002 – 
2003 показват , че средните  годишни  инвестиции  в мрежата  TEN-T са се увеличили  в 
сравнение  с 2000 и 2001 г.  
Но тъй като тези инвестиции  са изчислени  в постоянни  цени  и след  обсъждания  с 
представители  на държавите -членки , е ясно , че приблизителната  оценка  за направените  
инвестиции  в мрежата  TEN-T може  да бъде  подвеждаща . Италия  например  е вложила  
над 22 млрд . EUR в TEN-T поради  много  интензивния  период  на инвестиции  през 2002 
и 2003 г. Средногодишните  инвестиции  през тези две години  бяха  почти  двойно  по-
големи  в сравнение  с предходните  шест  години ; в допълнение  към това тези 22 млрд . 
EUR представляват  над 25 % от всички  инвестиции  в ЕС на 27-те. Като  беше  отчетен  
този факт  и след  по-подробен  анализ  на направените  инвестиции , е явно , че общите  
инвестиции  по страни  в сравнение  с развитието  на БВП  – особено  в ЕС на 15-те – са 
намалели ; в Дания  например  само  0,09 % от БВП  бяха  похарчени  за TEN-T, докато  в 
Словения  около  1,46 % от БВП  бяха  предназначени  за развитието  на мрежата  TEN-T.  
Що се отнася  до финансирането  може  да бъде  направено  заключението , че 
националното  публично  финансиране  е направило  най-голямата  част от инвестициите  в 
мрежата  TEN-T. За да бъдат  оптимизирани  ограничените  средства  на Общността  и за да 
бъде  улеснено  координираното  осъществяване  на някои  проекти , в частност  на 
трансграничните  проекти , Комисията  назначи , в съгласие  със съответните  държави -
членки  и след  като се консултира  с Европейския  парламент , европейски  координатори . 
Европейският  координатор  действа  от името  и в полза  на Комисията  и трябва  да работи  
за ускоряване  на осъществяването  на проектите  от общ интерес .  
Завършването  на 30-те приоритетни  проекта  за международния  трафик  до 2020 г., като 
цяло , се движи  по разписание . И така, годишният  обем  на инвестициите  през  2002 и 
 
BG 15   BG 2003 г. беше  около  40 млрд . EUR. Отстраняването  на трудностите , особено  при 
трансграничните  участъци , все още изостава  и трябва  да бъде  подобрено .