Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифрова идентичност, суверенитет на данните и пътят към справедлив цифров преход за гражданите, живеещи в информационното общество“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 443/03)

Докладчик: Dumitru FORNEA

Правно основание Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Решение на Пленарната асамблея 20.1.2022 г. Компетентна секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ Приемане от секцията 21.6.2022 г. Приемане на пленарна сесия 14.7.2022 г. Пленарна сесия № 571 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 179/1/3

1. Заключения и препоръки

1.1. Технологичният напредък и развитието на цифровите технологии, биотехнологиите и електронните комуникационни системи създадоха важни възможности за консолидирането на икономически проспериращи, по-приобщаващи и справедливи общества. Същевременно нараснаха и редица опасни заплахи за човечеството.

1.2. За да запазим сигурността на човечеството и социалната структура, необходима за пълноценен живот на всеки човек на тази планета, трябва да гарантираме, че новите инструменти за управление, които цифровата и индустриална революция налага, не са репресивни и не поставят ежедневния живот на хората в зависимост от задължителното включване в цифрови технологични системи, контролирани по недемократичен начин.

1.3. Публичните институции са уязвими спрямо недържавни участници, които имат пряк достъп до знания, патенти, технологии и инвестиционни фондове. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че европейският технологичен суверенитет трябва да бъде включен във всички бъдещи развития на политиката, а законодателството следва да бъде допълнено с изрични и напълно приложими разпоредби и общи стандарти във всички държави членки.

1.4. Технологичните постижения засягат редица права и свободи на гражданите. Комитетът изисква всички сектори, които използват лични и биометрични данни, да бъдат регулирани по ясен начин и при пълно спазване на основните права на човека и призовава ОРЗД да бъде актуализиран по съответния начин.

1.5. ЕИСК е убеден, че цифровата самоличност, цифровите платежни средства и включването в платформи за виртуална и разширена реалност следва да останат инструменти, които само да допълват физическото съществуване, което познавахме преди въвеждането на тези технологии, и не следва да заместват напълно и неправомерно други екзистенциални модели, които са били разработвани и усъвършенствани от хората в продължение на хиляди години съществуване.

1.6. ЕИСК призовава за ясни антидискриминационни разпоредби във всички бъдещи законодателни предложения относно цифровата самоличност и е твърдо против въвеждането на система, която да следи отблизо европейските граждани, да ги проследява и/или да наблюдава техните дейности и поведение. Освен това Комитетът счита за необходимо организираното гражданско общество да участва пълноценно в процеса на прилагане.

1.7. ЕИСК стигна до заключението, че всяка инициатива за интегриране на гражданите в европейската система за цифрова самоличност трябва да се основава на проучвания на въздействието и подробни социологически изследвания. Окончателното решение следва да бъде взето само с информираното и свободно изразено съгласие на гражданите.

1.8. ЕИСК счита, че за да се премине по демократичен път към справедливо цифрово общество, което да се приема от гражданите на ЕС, Европейската комисия следва да извърши оценки на въздействието върху: — огромната и денонощна нужда от електроенергия за поддържане на глобалната технологична инфраструктура в подкрепа на непрекъснатия и сигурен достъп до цифровата система, с която се цели прехвърляне на критични и стратегически функции на човешкото общество; — въздействието на цифровизацията и автоматизацията на взаимодействието между хората върху качеството на живот и условията на труд, особено що се отнася до човешките взаимоотношения, по-голямото разпространение на самотата, проблемите с психичното здраве, спада на когнитивната и емоционалната интелигентност и повишения риск от социално отчуждение; — политическите, икономическите и социалните мерки, необходими за адаптиране на обществото към драматичните количествени промени на пазара на труда; — киберсигурността, в контекста на която разнообразието и сложността на хакерските дейности се увеличи, и по отношение на условията на ускореното развитие на интернет на предметите, които правят протоколите за достъп уязвими и ненадеждни.

1.9. ЕИСК стига до заключението, че сигурността на данните не следва да подлежи на обсъждане, и изразява разочарованието си, че сигурността на бъдещия европейски цифров портфейл не е основен приоритет в законодателното предложение на Комисията.

1.10. ЕИСК счита, че във всички законодателни предложения на ЕС относно изкуствения интелект трябва ясно да бъде предвидена пълна отговорност за евентуални неизправности. Трябва да се намери правилният баланс между неразкриването на търговски тайни и осигуряването на прозрачни и проследими разработки.

1.11. Комитетът беше първата европейска институция, която призова за подход, при който човекът запазва контрол, и отново подчертава необходимостта от няколко нива на контрол, за да се гарантира това.

1.12. ЕИСК е изцяло против частните бази данни за лицево разпознаване, освен с цел разкриване на престъпления, и всякакъв вид системи за социално оценяване, тъй като те са в разрез с основните ценности и права на ЕС.

1.13. Комитетът счита, че данните, създадени в ЕС, следва да се съхраняват на територията на ЕС и да бъдат защитени от всякакъв извънтериториален достъп. Освен това ЕИСК счита, че трябва да се въведе информирано съгласие за използването както на личните, така и на неличните данни, и отново призовава Общият регламент относно защитата на данните да бъде доработен в този смисъл.

1.14. ЕИСК изразява загриженост във връзка с нарастващите различия между държавите членки и липсата на защита на уязвимите групи и отново призовава ЕС да се стреми към цифрово приобщаване, при което никой не е пренебрегнат. Специално внимание би трябвало да се отдели на по-възрастното поколение.

1.15. Комитетът призовава за силна европейска система в областта на цифровото образование, която да може да подготви работната сила за технологичните предизвикателства и да ѝ помогне да заеме висококачествени работни места. Програми за цифрова грамотност следва да бъдат въведени във всички държави членки, наред с програми за цифрово обучение през целия живот, терминологични наръчници и практически обучения.

1.16. Комитетът счита, че ангажирането на служителите в цифровия преход е жизненоважно, за да могат те да разбират бъдещите рискове и възможности, така че да могат да се предават знания и да се придобиват нови умения.

2. Мотиви за изготвяне на становище по собствена инициатива

2.1. Европейските граждани проявяват интерес към новостите в прилагането на цифрови технологични решения с цел опростяване на необходимите административните процедури в отношенията с властите или всекидневния живот на обществото. Настоящото становище има за цел да повиши осведомеността сред лицата, отговорни за вземането на решения на национално и европейско равнище, относно опасенията на организираното гражданско общество във връзка с потенциалните неблагоприятни последици за обществото, свързвани с ускореното внедряване на цифровите технологии.

2.2. Пандемията от COVID-19 ускори цифровата трансформация на обществата и принуди гражданите да възприемат нови технологии за работа, учене и други ежедневни дейности. Тя предостави възможности на предприятията и гражданите да се модернизират в цифрово отношение и да напредват.

2.3. Ползите от широкото прилагане на цифровата самоличност са широко разяснени в различни документи на европейските институции и световните международни организации. В това отношение последният документ е предложението за Регламент по отношение на създаването на рамка за европейска цифрова самоличност ( 1 ) , публикувано на 3 юни 2021 г.

2.4. Европейската комисия има за цел да осигури рамка за европейска цифрова самоличност въз основа на преразглеждането на настоящата рамка, така че до 2030 г. най-малко 80 % от гражданите да разполагат със средство за електронна идентификация за достъп до основни обществени услуги ( 2 ) . Публичните органи трябва да разполагат с необходимите човешки и финансови ресурси, за да могат да включат и контролират развитието на цифровите технологии.

2.5. Като доказателство за това следва да се отбележи, че индексът за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI) ( 3 ) , публикуван от Европейската комисия през 2021 г., показва, че през 2020 г. делът на хората, притежаващи поне основни цифрови умения, е бил 56 %. Голяма част от населението на ЕС обаче все още няма основни умения в областта на цифровите технологии, въпреки че повечето работни места изискват такива умения. Много граждани твърдят, че притежават цифрови умения, но при по-внимателна проверка се установява, че тези умения не са нищо повече от способност за ползване на базово ниво на възможностите, които предлага интернет (сърфиране и социални мрежи), и на софтуерните пакети, предлагани от Microsoft Office или Mac OS.

2.6. Що се отнася до изкуствения интелект, неотдавнашно проучване, публикувано от Европейската инвестиционна банка ( 4 ) , показва, че Европа все още изостава от другите световни икономически сили. В него се споменава, че на САЩ и Китай заедно се падат над 80 % от годишните капиталови инвестиции в технологии за изкуствен интелект и блокчейн в размер на 25 млрд. евро. На ЕС се падат едва 7 %, а общият недостиг на инвестиции е между 5 и 10 млрд. евро годишно.

2.7. Комисията предложи да се преодолее този недостиг и да се осигурят инвестиции в областта на изкуствения интелект в размер на 1 милиард евро годишно, които следва да бъдат допълнени от частни инвестиции и собствени ресурси на държавите членки. Целта е през следващото десетилетие инвестициите да достигнат 20 млрд. евро годишно ( 5 )

3. Общи бележки

3.1. Технологичният напредък като цяло и развитието на цифровите технологии, биотехнологиите и електронните комуникационни системи през последните две десетилетия създадоха огромни възможности в световен мащаб за консолидирането на икономически проспериращи, по-приобщаващи и справедливи общества.

3.2. В същото време без нов обществен договор и регулаторна рамка, адаптирана към тези нови революционни технологии, нараснаха редица опасни заплахи за човечеството (като загуба на работни места поради напредъка и внедряването на автоматизацията, нарушаване на неприкосновеността на личния живот, предубеденост на алгоритмите, причинена от неточни данни, нестабилност на пазара и др.), особено като се вземат предвид постоянните опити на световните технологични гиганти да наложат свои продукти и услуги, заобикаляйки съществуващите законодателни актове на международно и национално равнище, които гарантират основните права на човека.

3.3. Международните и националните държавни институции са уязвими по отношение на недържавните участници, които имат пряк достъп до знания, патенти, технологии и инвестиционни средства, тъй като често служителите на тези институции не успяват да разберат пълното обществено въздействие на новите технологии върху правата на гражданите и потребителите. Комитетът е убеден, че съображенията за технологичния суверенитет на ЕС трябва да бъдат включени във всички бъдещи изменения на политиките.

3.4. ЕИСК призовава законодателството да бъде изяснено и допълнено с изрични и напълно приложими разпоредби и общи стандарти във всички държави членки, включващи съответните отговорности, във връзка с факта, че технологиите, свързани с цифровата самоличност, се управляват до голяма степен от компютърни алгоритми и изкуствен интелект, които не могат да бъдат държани отговорни за грешките, които допускат.

3.5. Вече има множество документирани и подробно проучени ситуации, в които хора биват засегнати и несправедливо осъдени поради грешни решения на компютърни алгоритми и изкуствения интелект. Например лицата, вземащи решения в силите за сигурност и полицията, биват подвеждани от неправилни резултати на компютърни алгоритми като „изкуствен интелект“, „лицево разпознаване“, „машинно обучение“, „анализ на данни и прогнозиране“, „времеви таблици и резултати“ и др. В резултат на това се засягат правата и свободите на много граждани.

3.6. Ето защо правните норми, които ще бъдат разработени, за да се обхване областта на цифровата самоличност и свързаните с нея технологии, трябва да се основават преди всичко на пълна прозрачност, коректно и цялостно информиране на потребителите и свободно информирано съгласие, както и да гарантират пълна защита, която да обхваща всички уязвими места по отношение на киберсигурността на мобилните комуникационни мрежи и техните устройства и т.н. Поради тези причини ЕИСК изисква всички сектори, които използват лични и биометрични данни, като цифрова самоличност или мобилни комуникационни мрежи от пето поколение, изкуствен интелект и др., да бъдат регулирани недвусмислено и ясно и при пълно спазване на основните права на човека.

4. Конкретни бележки

Цифрова самоличност

4.1. Когато става въпрос за въвеждане на цифрова самоличност в Европа, управлението на данните е от жизненоважно значение за осигуряването на защитата на гражданите и за опазването на неприкосновеността на техния личен живот. Следва да се осигури пълно съответствие с Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД).

4.2. Европейските граждани са в центъра на всички програми и политики, прилагани в ЕС. ЕИСК оценява и подкрепя публикуването на предложението на Комисията относно цифрова самоличност за всички европейци ( 6 ) , в което се уточнява, че изборът дали да се използва цифрова самоличност трябва да бъде предоставен на отделния човек. Въпреки това Комитетът счита, че въздействието на изключването на някои граждани, които няма да изберат цифрова самоличност, е било пренебрегнато, и настоява правото „да бъдеш забравен“ и правото на откъсване от работната среда да бъдат включени по ясен начин в законодателството на ЕС.

4.3. ЕИСК призовава за ясни антидискриминационни разпоредби във всички бъдещи законодателни предложения в тази област. Каквато и да е причината, поради която гражданин може да реши да не използва тази функция, без значение дали става въпрос за защита на данните, анонимност или други причини, той не трябва да бъде поставян в по-неблагоприятно положение от активните потребители или да бъде маргинализиран. Индивидуалните данни следва винаги да останат собственост на съответното лице, а защитата на правата на човека трябва да бъде в основата на прилагането на цифровата самоличност. За да се гарантират защитата и сигурността на данните, както и зачитането на личния живот, Комитетът предлага цифровата самоличност на гражданите на ЕС във всяка държава членка да се управлява от публичен орган, подчинен на държавата и подлежащ на демократичен контрол от страна на националните парламенти.

4.4. Въвеждането на цифрова самоличност в Европа следва да има за цел да се даде възможност за сигурна и лесна свързаност за потребителите. Тя трябва да осигури, наред с другото, подобряване на данните и на предоставянето на обществени услуги, подобряване на целевите правителствени програми и по-голяма ефективност на кредитния пазар. ЕИСК подкрепя този сценарий. Въпреки това Комитетът отбелязва, че въвеждането на цифровата самоличност крие редица рискове по отношение на неприкосновеността на личния живот и защитата на данните, и се обявява изцяло против въвеждането на система, която следи отблизо европейските граждани, проследява ги и/или наблюдава техните дейности и поведение.

4.5. Киберсигурността е важен аспект от прилагането, тъй като рискът от хакерска атака спрямо важни лични и финансови данни е голям. ЕИСК очаква окончателния вариант на предложеното законодателство и споразумението между държавите членки относно стандартите, техническите спецификации и аспектите на оперативната съвместимост, които следва да бъдат изготвени до октомври 2022 г. ЕИСК счита, че организираното гражданско общество, включително социалните партньори, неправителствените организации и академичната общност, трябва да участват пълноценно в процеса на прилагане.

4.6. Измамите продължават да бъдат един от най-големите рискове, свързани с въвеждането на цифровата самоличност. Фишинг съобщенията, които всички ние получаваме и сега, ще се умножат и ще бъдат насочени към най-уязвимите групи в Европа. ЕИСК счита, че въпросите, свързани със сигурността в тази област, не са определени количествено по задълбочен начин, и изразява разочарование, че сигурността на бъдещия цифров портфейл не е най-важният въпрос в предложението на ЕК относно създаването на рамка за европейска цифрова самоличност Измами със синтетична самоличност са се случвали в други части на света, където има въведени подобни системи, и ЕС следва да се запознае с тези проблеми и да ги реши преди въвеждането. Ето защо Комитетът счита, че сигурността на данните не бива да подлежи на обсъждане.

ИИ — Изкуствен интелект

4.7. Цифровият единен пазар се нуждае от изкуствен интелект, за да се развива и да напредва. Изкуственият интелект се основава на алгоритми, които изискват огромни количества лични данни и метаданни. Обществото следва да се възползва от технологичното развитие и приложната наука, основана на алгоритми. При внедряването на технологии за ИИ обаче трябва да се гарантира, че исторически маргинализираните общности са в състояние да се справят с програмите и че съществуващите социални различия не се задълбочават.

4.8. ЕИСК беше първата европейска институция, която призова за подход, при който човекът запазва контрол върху ИИ ( 7 ) . ЕИСК отново потвърждава, че е от първостепенно значение човекът да има последната дума и да контролира изцяло процесите на вземане на решения, когато става въпрос за машинни разработки.

4.9. Закрилата на правата върху интелектуалната собственост може да се използва като аргумент за непрозрачни разработки в областта на ИИ. ЕИСК счита, че трябва да се намери правилният баланс между неразкриването на търговски тайни и осигуряването на прозрачни и проследими разработки. Освен това във всички законодателни предложения на ЕС относно изкуствения интелект следва ясно да се предвиди отчетност за евентуални неизправности, като отговорността следва да се носи от разработчиците, програмистите, проектантите на ИИ и законните собственици.

4.10. Комитетът счита, че технологиите за изкуствен интелект трябва да се прилагат по социално устойчив начин, като се вземат предвид правата на човека, европейските ценности, равенството между половете, културното многообразие, интересите на групите в неравностойно положение и правата върху интелектуалната собственост.

4.11. Необходим е по-нататъшен напредък по отношение на ОРЗД, за да се гарантира, че алгоритмите се разработват в пълно съответствие с европейското законодателство и при пълното му зачитане, и Комитетът отправя искане да се разработят общи етични правила, които да гарантират свободен достъп до изходните кодове на алгоритмите.

4.12. ИИ има потенциала да допринесе за постигането на целите в областта на климата и околната среда, но трябва да се вземе предвид огромното количество енергия, което се използва за управлението на тези цифрови системи, както и други предизвикателства, свързани с интернализирането на външните разходи. ЕИСК предлага засилен мониторинг на този аспект и призовава цифровите дружества да постигнат напредък по отношение на намаляването на въглеродните емисии.

4.13. В ключови области като отбраната или киберсигурността контролът на хората върху роботите трябва да бъде гарантиран и ЕИСК призовава за много конкретна рамка на равнището на ЕС, която да гарантира това, а също и за възможност за отстраняване на грешките на всяка автоматизирана система за вземане на решения във всеки един момент чрез човешка намеса.

4.14. ЕИСК е изцяло против частните бази данни за лицево разпознаване, освен с цел разкриване на престъпления, и всякакъв вид системи за социално оценяване, тъй като те нарушават основните ценности и права на ЕС.

4.15. Що се отнася до социалните аспекти, ЕИСК изразява загриженост, че развитието на изкуствения интелект ще окаже огромно въздействие върху пазарите на труда, като може да предизвика криза на заетостта. Освен това то може да повлияе на човешкото поведение и да доведе до леност и незадълбоченост.

Големи информационни масиви

4.16. ЕИСК приветства Законодателния акт за данните ( 8 ) , публикуван от Европейската комисия през февруари 2022 г., и счита, че той представлява етична рамка за прозрачното обработване на лични данни, при пълен контрол от страна на гражданите и предприятията, които ги генерират. Той също така дава възможност данните да бъдат използвани от по-голям брой заинтересовани страни и граждани, с повече ползи за потребителите, предприятията и публичните органи, което води до справедлива икономика, основана на данни.

4.17. Големи количества данни вече са на разположение на публичните органи и на няколко големи технологични гиганта като Google, Facebook (Meta), TikTok или Amazon. За съжаление, днес от тях се възползват само ограничен брой заинтересовани страни и ЕИСК е обезпокоен от факта, че данните, произведени в ЕС, се съхраняват, обработват и създават стойност извън Европа ( 9 ) . Комитетът счита, че ЕС трудно ще постигне цифров суверенитет без свои собствени цифрови технологични гиганти, без съхраняване на европейските данни на територията на ЕС и без тези данни да бъдат защитени от всякакъв извънтериториален достъп.

4.18. Политика в областта на конкуренцията, съобразена с новите предизвикателства Управлението на големи информационни масиви винаги трябва да се осъществява при спазване на правата на човека, залегнали в член 21 от Хартата на основните права на Европейския съюз ( 10 ) , особено когато в процеса на вземане на решения се използват алгоритми. Базираните в ЕС доставчици на компютърни услуги „в облак“ държат само малка част от международния пазар, който до голяма степен е доминиран от американски компании. Това поставя ЕС в неравностойно положение и ограничава възможностите за инвестиции на пазара на обработка на данни. Това също така възпрепятства конкурентоспособността на големите предприятия и възможността им да се разрастват и да печелят пазари и пречи на МСП да разширяват дейността си. Комитетът приветства съобщението на ЕК ( 11 ) и значението, което се отдава на цифровата трансформация при преразглеждането на бъдещата рамка на ЕС в областта на конкуренцията.

4.19. Комитетът счита, че информирано съгласие относно използването на данните следва да се прилага както за личните, така и за неличните данни. ЕИСК отново призовава за усъвършенстване на ОРЗД в това отношение.

Справедлив цифров преход и цифрова грамотност в ЕС

4.20. Комитетът констатира, че пазарът на труда се променя, като все повече сектори на икономиката се оплакват от липсата на квалифицирана работна ръка. Той отбелязва също спад на квалификацията и липса на специфични знания и експертен опит.

4.21. В предходни становища ЕИСК призова за Съюз, който се стреми към цифрово приобщаване, при което да няма пренебрегнати. Години по-късно различията между държавите членки се увеличават, а уязвимите групи все още не са защитени, особено по-възрастното население, което е изложено на най-голям риск.

4.22. Комитетът изразява загриженост във връзка със съществуващото цифрово разделение в ЕС и призовава за координирано прилагане на програми за цифрова грамотност във всички държави членки и за това цифровото учене през целия живот, включително решенията с отворен код като безплатна алтернатива на решенията, предлагани с търговска цел, да стане реалност в ЕС. Създаването на цифрови умения започва с наръчници по терминология и завършва с практическо обучение.

4.23. Ангажирането на служителите в цифровия преход е от жизненоважно значение, за да могат те да разбират същевременно бъдещите рискове и възможности. Променящата се среда на работното място изисква предаване на знания и придобиване на нови умения, но също така и подобряване на условията на труд за хората, работещи чрез цифрови работни платформи.

4.24. ЕИСК призовава за силна европейска система в областта на цифровото образование, която да може да подготви работната сила за технологичните предизвикателства и да ѝ помогне да заеме висококачествени работни места, като в тази връзка припомня Рамковото споразумение на европейските социални партньори относно цифровизацията.

4.25. Комитетът вече призова за допълнително подобряване на солидните умения в областта на науката, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ) ( 12 )

Брюксел, 14 юли 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 910/2014 по отношение на създаването на рамка за европейска цифрова самоличност (COM(2021) 281 final).

(2) Цифрова самоличност за всички европейци.

(3) https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi.

(4) Проучване на ЕИБ: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy (Изкуствен интелект, блокчейн и бъдещето на Европа: Как революционните технологии създават възможности за екологична и цифрова икономика).

(5) Европейска комисия — Европейски подход към изкуствения интелект.

(6) Цифрова самоличност за всички европейци, COM(2021) 281 final.

(7) ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 1.

(8) Европейска комисия — Законодателен акт за данните.

(9) Евростат съобщава, че през 2020 г. само 36 % от предприятията в ЕС са използвали услуги в облак, повечето от тях за електронна поща и съхранение на данни, като са използвани само 19 % от предприятията за услуги в облак.

(10) ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 391.

(11) Съобщение от ЕК — Политика в областта на конкуренцията, адаптирана към новите предизвикателства (COM/2021/713 final).

(12) ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 46, ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 16, ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 6, ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 11.