BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 16.7.2012 г. 
SWD(2012) 193 final 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващо  документа  
РЕШЕНИЕ  НА СЪВЕТА  
за асоцииране  на отвъдморските  страни  и територии  към Европейския  съюз  
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващо  документа  
РЕШЕНИЕ  НА СЪВЕТА  
за асоцииране  на отвъдморските  страни  и територии  към Европейския  съюз  
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Част  четвърта  от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  (ДФЕС ) асоциира  
отвъдморските  страни  и територии  (ОСТ ) към Европейския  съюз  (ЕС). В член  198 от 
ДФЕС  се посочва , че целта  на асоциирането  ЕС—ОСТ  е да съдейства  за 
икономическото  и социалното  развитие  на страните  и териториите  и да създаде  тесни  
икономически  връзки  между  тях и ЕС като цяло . В него  се подчертава , че асоциирането  
е предназначено  преди  всичко  да защитава  интересите  и просперитета  на населението  
на ОСТ , за да ги доведе  до икономическия , социалния  и културния  напредък , към който  
се стремят .  
От 1958 г. подробните  правила  и процедурата  за асоциирането  са определени  от Съвета  
на ЕС чрез неколкократно  приемане  на решения  за отвъдморско  асоцииране  (РОА ). 
Настоящото  РОА1 изтича  на 31 декември  2013 г. В рамките  на ДФЕС  се извършва  
процес  на преразглеждане  на това решение , който  следва  да доведе  до законодателно  
предложение  за ново  РОА , което  се очаква  да влезе  в сила  на 1 януари  2014 г. 
Законодателното  предложение  ще се основава  на цялостно  преразглеждане , 
осъществено  в рамките  на настоящата  оценка  на въздействието , като в процеса  
участват  Европейската  комисия , ОСТ , техните  държави  членки  и други  заинтересовани  
страни . В съответствие  със Заключения  17801/2009 на Съвета  от 22 декември  2009 г. 
относно  отношенията  на ЕС с ОСТ  законодателното  предложение  следва  да цели  
подновяване  на асоциирането , както  и съсредоточаване  на областите  на сътрудничество  
върху  приоритетите , признати  от всички  страни  като представляващи  взаимен  интерес .  
Съгласно  член  203 от ДФЕС  законодателното  предложение  ще определи  разпоредбите  
по отношение  на подробните  правила  и процедурата  за асоциирането  на всички  ОСТ  
към ЕС, без оглед  на тяхното  благосъстояние  или други  специфични  характеристики  на 
отделните  страни  и територии . С предложението  ще се установи  правната  рамка  и ще 
се определят  общата  рамка  на асоциирането  ЕС—ОСТ , възможните  сфери  на 
сътрудничество  между  ЕС и ОСТ , търговският  режим , който  ще управлява  обмена  и 
сътрудничеството  в тази област  между  ОСТ  и ЕС, както  и различните  финансови  
инструменти , от които  ще могат  да се ползват  ОСТ  (11-ият Европейски  фонд  за 
развитие  (ЕФР ) и хоризонталните  програми ). Тази  хомогенна  рамка  ще бъде  развита  
детайлно , що се отнася  до финансовата  помощ  на ЕС, на фаза  програмиране  с всяка  
                                                 
1 Решение  2001/822/ ЕО на Съвета  от 27 ноември  2001 г. за асоцииране  на отвъдморските  страни  и 
територии  към Европейската  общност  (OB L 314, 30.11.2001 г., стр. 1), изменено  с решение  
2007/249/ ЕО (ОВ L 109, 26.4.2007 г., стр.33). 
BG 3   BG ОСТ  бенефициер , за да се определят  сферите  на сътрудничество , където  помощта  на 
ЕС ще бъде  най-ефективна  с оглед  на постигането  на целите  на това асоцииране . В това 
отношение  ще се обърне  специално  внимание  на специфичната  икономическа , 
социална  и екологична  ситуация  и нужди  на съответната  ОСТ .  
Законодателното  предложение  за решение  на Съвета  е част от работната  програма  на 
Европейската  комисия  за 2012 г. 
От приемането  на настоящото  РОА  през 2001 г. настъпиха  значителни  промени  в 
регионалната  и международната  среда , в които  функционират  ОСТ . Появиха  се нови  
политически  приоритети  на европейско  и международно  равнище  (като околната  среда , 
изменението  на климата , устойчивото  управление  на природните  ресурси ), а освен  това 
настъпиха  промени  и в структурата  на световната  търговия . Европейската  комисия  
предложи  стратегия2, изградена  върху  три приоритета : интелигентен , устойчив  и 
приобщаващ  растеж  като отговор  на икономическата  и финансовата  криза . 
От своя  страна  ОСТ  продължават  да се сблъскват  с икономически  и социални  проблеми  
и/или полагат  усилия  да поставят  икономиките  си на устойчива  основа . Те са изправени  
пред  редица  трудности , свързани  с крехката  заобикаляща  среда  и необходимостта  да 
укрепят  екологичния  стълб  на устойчивото  развитие .  
В рамките  на обществени  консултации  бяха  определени  редица  общи  принципи  като 
преминаването  от подход , насочен  към намаляване  на бедността  в сътрудничеството  за 
развитие , към установяването  на по-реципрочни  отношения . Тази  промяна  ще даде  
възможност  на асоциирането  да отговори  на действителността  на място  и да гарантира  
отчитането  на спецификите , разнообразието  и уязвимостта  на ОСТ , както  и тяхното  
значение  от гледна  точка  на биологичното  разнообразие . Промяната  ще отрази  и факта , 
че основният  проблем  на ОСТ  не е бедността  като такава . 
Основният  проблем , който  трябва  да бъде  решен , е икономиките  и обществата  на ОСТ  
да бъдат  поставени  на пътя  на устойчивото  развитие , като се засили  
конкурентоспособността  им, намали  се тяхната  уязвимост , засили  се сътрудничеството  
им с техните  съседи  и тяхната  интеграция  в регионалните  и/или световните  икономики . 
Основните  причини  за изложения  по-горе проблем  могат  да бъдат  обобщени  по 
следния  начин : 
(1) ОСТ  срещат  трудности  при преодоляване  на пречките , произтичащи  от 
физическите  им характеристики  (изолираност , малък  мащаб , отдалеченост , 
изключителни  икономически  зони  с различен  мащаб ); 
(2) не успяват  да намалят  силната  си уязвимост , дължаща  се на географските  им 
характеристики  (намират  се в райони  с циклонна  и сеизмична  активност , 
изложени  са на въздействието  на изменението  на климата  като избелването  на 
кораловите  рифове  или покачването  на морското  равнище , силно  са зависими  
от вноса  на изкопаеми  горива  при високи  транспортни  разходи ); 
                                                 
2 Съобщение  COM(2010) 2020 окончателен  от 3.3.2010 г. „Европа  2020 — Стратегия  за 
интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж “. 
BG 4   BG (3) справят  се трудно  със слабия  административен  капацитет  заради  малкия  си 
мащаб  и вследствие  на това срещат  трудности  при изготвянето  и прилагането  
на инструменти  на политиката  и развиването  на инфраструктури ; 
(4) не успяват  да развият  своите  микроикономики , характеризиращи  се със 
структурни  слабости , малка  и недиверсифицирана  база за производство , износ , 
концентриран  върху  малко  сектори3;  
(5) изправени  са пред  намаляване  на търговските  преференции  за ОСТ , от които  се 
ползват  в отношенията  си с ЕС, както  и пред  нарастваща  конкуренция  за 
техния  износ  на трети  пазари  заради  сключването  на все по-голям  брой  
споразумения  за свободна  търговия  от големи  търговски  партньори  (ЕС, САЩ  
и Канада ), които  са важни  експортни  пазари  за някои  от ОСТ ; 
(6) понякога  те не могат  да бъдат  обхванати  от инициативи /споразумения , 
сключени  от ЕС и/или неговите  държави  членки , които  целят  да дадат  отговори  
на политическите  приоритети  на европейско  и международно  равнище , 
появили  се през последните  десет  години , като въздействието  от изменението  
на климата , в сътрудничество  с трети  партньори , което  намалява  способността  
на ОСТ  да участват  в механизми  за отговор  на световно  равнище . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Правото  на ЕС да действа  в областта  на отношенията  ЕС—ОСТ  произтича  основно  от 
част четвърта  от ДФЕС . Целта  на асоциирането  ЕС—ОСТ , а именно  социалното  и 
икономическото  развитие  и тесните  икономически  връзки  между  ОСТ  и ЕС като цяло , 
не може  да бъде  постигната  чрез действия  на ниво  държави  членки . Освен  това, с оглед  
на търговския  режим  по отношение  на ОСТ , държавите  членки  не биха  могли  да 
предприемат  действия , тъй като общата  търговска  политика  е от изключителната  
компетентност  на ЕС (част пета, дял II от ДФЕС ). Съгласно  член  206 търговската  
политика  на ЕС следва  да допринесе  за хармоничното  развитие  на световната  търговия , 
за постепенното  премахване  на ограниченията  пред  международната  търговия  и 
чуждестранните  инвестиции , както  и за намаляването  на митническите  и други  
бариери . Правилата , отнасящи  се до преференциалните  търговски  отношения  между  
ЕС и ОСТ , се определят  от принципите , определени  в дял II от част пета от ДФЕС  по 
отношение  на търговската  политика  на ЕС. 
Както  се посочва  в член  203 от ДФЕС , Съветът  на ЕС определя  разпоредбите , които  се 
отнасят  до подробните  правила , разпоредби  и процедури  за асоциирането  на ОСТ  към 
Съюза . Те се отнасят  до търговията  и свързаните  с търговията  въпроси , митническите  
процедури , общественото  здравеопазване , обществената  сигурност  или обществения  
ред и свободата  на движение  на работници  в ОСТ  и държавите  членки . Това  се очаква  
да бъде  в съответствие  с принципите , определени  в ДФЕС  по отношение  на 
дефинирането  и прилагането  на политиките  и дейностите  на ЕС, отнасящи  се inter alia 
до околната  среда  и равенството  между  половете  (ДФЕС , част първа ). 
Като  се имат  предвид  все по-сложните  предизвикателства , нито  един  от вътрешните  
приоритети  на ЕС — сигурност , интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж  и 
създаване  на работни  места , изменение  на климата , достъп  до енергия , ефективност  на 
                                                 
3 За по-подробен  анализ  на икономическите  профили  на ОСТ  вж. приложение  12. 
BG 5   BG ресурсите , включително  защита  на биологичното  разнообразие , безопасно  управление  
на водите  и отпадъците , здравеопазване  и пандемии , образование  — не може  да бъде  
постигнат  без сътрудничество  с останалата  част от света . 
Тъй като 27-те държави  членки  действат  в рамките  на общите  политики  и стратегии , 
само  ЕС има критичната  маса  да отговори  на световните  предизвикателства , каквото  е 
изменението  на климата . Действията  на отделните  държави  членки  могат  да бъдат  
ограничени  и фрагментирани . Тази  критична  маса  поставя  също  така ЕС в по-добра  
позиция  да води  диалог  относно  политиката  с правителствата  на ОСТ  партньори . 
Чрез  външната  си дейност  ЕС се ангажира  да популяризира  стандартите  си и да 
споделя  експертния  си опит . ОСТ  имат  потенциала  да се превърнат  в стратегически  
аванпостове  на ЕС в света . Модернизирането  на законодателството  и стандартите  на 
ОСТ  в съответствие  с тези на ЕС би могло  да засили  влиянието  на ОСТ  и впоследствие  
влиянието  на ЕС в съответните  региони .  
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС  
Въз основа  на членове  198 и 199 от ДФЕС  общите  цели  на асоциирането  са следните : 
– насърчаване  на икономическото  и социалното  развитие  на ОСТ ; 
– създаване  на тесни  икономически  отношения  между  ОСТ  и ЕС като цяло ; 
– защита  на интересите  и просперитета  на населението  на тези страни  и 
територии , за да ги доведе  до икономическия , социалния  и културния  
напредък , към който  се стремят ; 
– даване  на възможност  на ОСТ  да се ползват  от същия  търговски  режим , 
какъвто  държавите  членки  си предоставят  една  на друга ;  
– насърчаване  на определянето  и прилагането  на политиките  в областта  на 
околната  среда  в ОСТ  като един  от трите  стълба  на устойчивото  развитие  
(наред  с икономическото  и социалното  развитие ). 
В рамките  на различни  консултации  и външни  проучвания  беше  постигнат  ясен  
консенсус  сред  заинтересованите  страни , външните  оценители  и политическите  
участници , че намерението  и целите  на асоциирането , както  са определени  в членове  
198 и 199 от ДФЕС , следва  да бъдат  отразени  в целите , определени  от Комисията  като 
централни  за тази рамка  и които  бяха  подкрепени  от Съвета  на ЕС4. Конкретните  цели  
на следващата  рамка  за асоцииране  следователно  ще бъдат  следните : 
– да се подпомогне  популяризирането  на ценностите  и стандартите  на ЕС в 
останалата  част от света ; 
– да се установят  по-реципрочни  отношения  между  ЕС и ОСТ , основаващи  се на 
взаимни  интереси ; 
– да се засили  конкурентоспособността  на ОСТ ; 
                                                 
4 COM(2009) 623 и Заключения  17801/09 на Съвета . 
BG 6   BG – да се засили  устойчивостта  на ОСТ , да се намали  тяхната  икономическа  и 
екологична  уязвимост ; 
– да се насърчи  сътрудничеството  на ОСТ  с трети  партньори ; 
– да бъдат  включени  последните  приоритети  от програмата  на политиките  на ЕС; 
– да се вземат  предвид  промените  в структурата  на световната  търговия  и 
търговските  споразумения  на ЕС с трети  партньори . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА   
4.1. Отхвърлени  варианти  
4.1.1. Липса  на действие  от страна  на ЕС 
Вариантът  „липса  на действие  от страна  на ЕС“ не се оценява  в настоящия  доклад  за 
оценка  на въздействието , тъй като част четвърта  от ДФЕС  задължава  ЕС да действа . 
4.1.2. Две отделни  решения  на Съвета : едното , отнасящо  се до търговския  режим , 
а другото  — до сътрудничеството  за устойчиво  развитие   
Този  вариант  беше  отхвърлен , тъй като би намалил  възможностите  за определяне  на 
всеобхватна  рамка  за всички  ОСТ . Освен  това той по-скоро  би увеличил  
законодателното  бреме  за европейските  институции  и би ограничил  видимостта  на 
партньорството  ЕС—ОСТ .  
4.2. Вариант  1: статукво  — подновяване  на настоящото  Решение  за 
асоцииране  на отвъдморските  страни  и територии  без никакви  промени  
Вариант  1 предвижда  запазване  на структурата  и съдържанието  на настоящото  решение  
за асоцииране  за периода  2014—2020 г.  
4.3. Вариант  2: актуализиране  на Решението  за асоцииране  на отвъдморските  
страни  и територии  и привеждането  му в съответствие  с рамката  на 
политиката  на ЕС 
Вариант  2 би актуализирал  и привел  в съответствие  РОА  с рамката  на политиката  на 
ЕС. Неговите  цели  и принципи  биха  били  преразгледани , като се вземат  предвид  
политическите  насоки  на Съвета  на ЕС, исканията  на ОСТ  и техните  държави  членки , 
изразени  при различни  поводи , както  и резултатите  от външни  проучвания . 
При този вариант  сътрудничеството  ЕС—ОСТ  ще обърне  специално  внимание  на 
области  от взаимен  интерес  (напр . изменението  на климата , опазването  на 
биологичното  разнообразие , научните  изследвания  и иновациите ), както  поискаха  
заинтересованите  страни  и както  е подчертано  като препоръка  във външните  
проучвания , което  ще позволи  да се вземат  предвид  международните  политически  
приоритети , появили  се през последните  десет  години  и които  са в съответствие  с 
програмата  на стратегията  „Европа  2020“. Освен  това при този вариант  асоциирането  
ЕС—ОСТ  би допринесло  за популяризиране  на интересите  и ценностите  на ЕС, тъй 
като ОСТ  ще бъдат  възприети  като аванпостове  на ЕС в своите  региони . 
BG 7   BG Ако се избере  вариант  2, ОСТ  ще продължат  да се ползват  от безмитен  и освободен  от 
квоти  достъп  до пазара  на ЕС в рамките  на търговския  режим . Паралелно  с това новите  
разпоредби  ще предвиждат  подобрени  условия , по силата  на които  ОСТ  могат  да имат  
достъп  до пазара  на ЕС, като се преразгледат  преференциалните  правила  за произход5. 
Освен  това вариант  2 предполага  преразглеждане  на разпоредбите  за търговия  с услуги  
и установяване  и предоставяне  на ОСТ  на третиране  като на най-облагодетелствана  
нация , като се има предвид , че понастоящем  те се ползват  само  от базисното  третиране , 
запазено  за третите  държави  (съгласно  общото  споразумение  по търговията  с услуги  — 
ГАТС ).  
Накрая , вариант  2 предлага  въвеждането  на нови  разпоредби , които  биха  гарантирали  
коректно  управление  на търговските  преференции  и изясняване  на съответните  
отговорности  на ОСТ , държавите  членки  и ЕС, що се отнася  до административните  
грешки  и измами . 
4.4. Вариант  3: сключване  на няколко  партньорски  споразумения  
Вариант  3 би довел  до диверсификация  на отношенията  между  ЕС и ОСТ . В областта  
на търговското  и икономическото  сътрудничество  биха  били  възприети  два подхода . 
Някои  ОСТ  биха  могли  да бъдат  включени  в други  двустранни  търговски  споразумения  
на ЕС, а именно  споразумения  за икономическо  партньорство  (СИП ) или споразумения  
за свободна  търговия , когато  е уместно  и възможно . За останалите  ОСТ  ще се предвиди  
търговски  режим , еквивалентен  на този от вариант  1 или 2, в рамката  за асоцииране . 
Тази  рамка  няма  да обхваща  търговското  и икономическото  сътрудничество  с ОСТ , 
включени  в други  търговски  споразумения , но може  да обхваща  сътрудничеството  с 
всички  ОСТ  във всички  други  области . Алтернативен  вариант  би бил всички  видове  
сътрудничество  с ОСТ , които  попадат  в обхвата  на СИП  или споразумения  за свободна  
търговия , да се осъществяват  в рамките  на тези споразумения . Финансовата  помощ  
тогава  също  ще бъде  предоставяна  извън  рамката  на асоциирането . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
5.1. Оценка  на вариант  1 
5.1.1. Социално  и икономическо  въздействие  
Влошаване  на достъпа  на ОСТ  до пазара  на ЕС: евентуалното  въздействие  по 
отношение  на търговията  би дошло  от нарасналата  конкуренция , която  ОСТ  биха  могли  
да срещнат  на пазара  на ЕС заради  по-добрия  достъп  за стоките  и услугите  на трети  
партньори  до пазара  на ЕС (напр . след  сключване  на споразумение  за свободна  
търговия  или чрез многостранно  споразумение ). Евентуален  спад  на 
конкурентоспособността  на ОСТ  би могъл  да доведе  до отслабване  на икономическите  
връзки  между  ЕС и ОСТ . Вариант  1 също  би могъл  да означава , че търговските  правила  
няма  да стимулират  достатъчно  онези  ОСТ , които  в момента  не поддържат  силни  
                                                 
5 (напр . премахване  на изискването  по отношение  на националността  на екипажа  на корабите , 
които  ловят  риба  извън  териториалните  води , и включване  на нови  или по-ясни  определения  за 
изцяло  получените  стоки  и минималните  операции , по-облекчени  административни  изисквания  
по отношение  на доказателствата  за пряк  транспорт  на стоки  от ОСТ  между  територията  на ОСТ  
и ЕС, нови  възможности  за кумулация , по-гъвкави  административни  процедури  за предоставяне  
на дерогации  от правилата  за произход  със срок  на валидност , определян  на индивидуална  база, 
и др.) 
BG 8   BG икономически  връзки  с ЕС, да започнат  да го правят . Ето защо  е малко  вероятно  
търговските  правила  според  вариант  1 да насърчат  икономическата  диверсификация  на 
ОСТ . Регионалната  интеграция  на ОСТ  би била  подкопана , тъй като правилата  за 
произход  не биха  предложили  допълнителни  възможности  за ОСТ  да си набавят  
суровини  от своите  съседи  и по този начин  да търгуват  повече  с тях. 
5.1.2. Екологично  въздействие  
Запазването  на статуквото  няма  да допринесе  за засилване  на положителното  
въздействие  от асоциирането  ЕС—ОСТ  върху  околната  среда  в ОСТ . Непризнаването  
на проблемите  с екологията  и изменението  на климата  като въпроси  от взаимен  интерес  
за ЕС и ОСТ  би подкопало  напредъка  в тези области , в които  само  някои  ОСТ  решават  
да си сътрудничат  с ЕС.  
Освен  това вариант  1 няма  да позволи  на ЕС да популяризира  политическата  си 
програма  и международните  си ангажименти6 по отношение  на биологичното  
разнообразие , зелената  енергия , изменението  на климата  и намаляването  на риска  от 
бедствия  в ОСТ , а ОСТ  няма  да помогнат  за популяризиране  на ценностите  и 
стандартите  на ЕС в тези области  в останалата  част от света . 
5.1.3. Административно  въздействие  
Този  вариант  няма  да повлияе  на административното  бреме  нито  в ЕС, нито  в ОСТ . 
Цикълът  на програмиране  ще остане  същият , както  и правната  рамка . При този вариант  
би било  трудно  да се отговори  положително  на исканията /препоръките  на външните  
оценители  по отношение  на насърчаването  на сътрудничеството  между  ОСТ  и 
съседните  им страни , между  другото  чрез по-добра  координация  на съответните  
финансови  инструменти , които  са на разположение  на ОСТ , държавите  от Африка , 
Карибите  и Тихоокеанския  басейн  (държавите  от АКТБ ) и най-отдалечените  региони  на 
ЕС (Европейски  фонд  за регионално  развитие ). Освен  това вариант  1 няма  да позволи  
адаптиране  на правилата  и процедурите  на програмирането  на финансовата  помощ  на 
ЕС. 
5.2. Оценка  на вариант  2 
5.2.1. Социално  и икономическо  въздействие  
Вариант  2 вероятно  ще окаже  положително  социално  и икономическо  въздействие  
върху  ОСТ  заради  подобряването  на условията  за достъп  на техните  стоки  до пазара , 
по-голямата  отвореност  на ЕС към операторите  на услуги  и инвеститорите  от ОСТ  и 
възможността  за по-целенасочени  мерки  за изграждане  на капацитет . Поради  това 
вариант  2 има потенциал  да доведе  до по-голяма  икономическа  диверсификация  и 
създаване  на работни  места  в области  като възобновяемите  енергийни  източници , 
управлението  на екосистемите , иновациите  и т.н. Предложените  промени  на правилата  
за произход  би трябвало  да доведат  до по-ефективно  използване  от страна  на ОСТ  на 
възможностите  за износ , които  предлага  търговският  режим , отнасящ  се до тях.  
                                                 
6 Съобщение  COM(2010) 2020 окончателен  от 3.3.2010 г. „Европа  2020 — Стратегия  за 
интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж “ и Съобщение  COM(2011) 500 окончателен  от 
29.6.2011 г. „Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“. 
BG 9   BG Опростяването  и облекчаването  на условията , засилването  на прозрачността  и 
съгласуваността  с правилата  за произход  на други  търговски  партньори  вероятно  ще 
доведат  до повишаване  на ефективността , засилване  на привлекателността  и правната  
сигурност  за инвестициите  в икономическите  сектори , които  зависят  от 
преференциалния  достъп  до пазара , и намаляване  на административната  тежест  за 
дружествата  и органите  на ОСТ . Диверсификацията  на възможностите  за кумулация  ще 
позволи  подобряване  на възможностите  за снабдяване  на дружествата  от ОСТ , което  би 
повлияло  положително  върху  тяхната  конкурентна  позиция  и би стимулирало  
развитието  на икономическите  връзки  между  ОСТ  и други  трети  държави .  
Чрез  техническа  помощ  и изграждане  на капацитет  ОСТ  могат  да бъдат  подпомогнати  
при спазването  на техническите , санитарните  и фитосанитарните  правила , които  
представляват  основните  пречки , с които  се сблъсква  износът  на ОСТ  към пазара  на 
ЕС. В сектора  на услугите  ползите  за ОСТ  ще бъдат  значителни .  
На първо  място , отвореността  на пазара  на ЕС към операторите  на услуги  от ОСТ  ще се 
съгласува  с най-благоприятното  третиране  от страна  на ЕС и впоследствие  ще нараства  
автоматично  всеки  път, когато  ЕС предоставя  по-благоприятно  третиране  на други  
трети  партньори7. Секторите  на услугите , които  ще се възползват  в най-голяма  степен  
от премахването  на ограниченията , ще бъдат  тези на услугите  в строителството , 
услугите  в областта  на екологията  и почивката , като всички  те представляват  интерес  за 
ОСТ . Като  отвори  в по-голяма  степен  сектора  на услугите  към оператори  от ОСТ , ЕС 
ще стимулира  по-нататъшното  развитие  на нови  или вече съществуващи  сектори  чрез 
предоставянето  на допълнителни  възможности  за износ , включително  трансгранична  
търговия  чрез модерни  комуникационни  технологии . Освен  това вариант  2 дава на ОСТ  
възможност  за инвестиции  в сектори  извън  услугите  (установяване ), което  
понастоящем  не е случаят . Този  вариант  ще допринесе  също  така ОСТ  да се превърнат  
в по-привлекателни  дестинации  за преки  чуждестранни  инвестиции . Гарантирането , че 
ЕС ще получи  автоматично  същото  третиране , каквото  ОСТ  предоставят  на големи  
икономики  като САЩ  или Китай , ще бъде  в съответствие  с духа  на специалните  
отношения  между  ЕС и ОСТ  и ще отрази  принципа  на реципрочност .  
В рамките  на двустранен  диалог  ЕС би могъл  да поощрява  ОСТ  да насърчават  
принципите  на корпоративната  социална  отговорност  сред  дружествата , които  
инвестират  и оперират  на тяхна  територия . Това  ще има положително  въздействие  
върху  социалните  и екологичните  стандарти  в ОСТ . 
Непрекъснатата , целенасочена  и координирана  подкрепа , която  се предлага  да се окаже  
съгласно  вариант  2 за стратегиите , капацитетите , законодателните  и 
институционалните  рамки  на ОСТ , вероятно  ще засили  ролята  на ЕС по отношение  на 
водените  от ОСТ  политики , регулаторни  модели  и други  подобни . Възможност  в тази 
насока  предлагат  новите  разпоредби , отнасящи  се до сътрудничеството  между  ЕС и 
ОСТ  в областта  на търговията , предвидени  във вариант  2. 
Подкрепата  на ЕС за изграждането  на капацитет  на ОСТ  може  да се отнася  също  така 
до изготвянето  и/или до прилагането  на социалните  политики  (напр . по отношение  на 
                                                 
7 Докато  средно  претеглената  отвореност  на ЕС съответства  на коефициент  34 за режими  1, 2 и 3 
по ГАТС , тя съответства  на коефициент  57 (и 74 за установяването ) съгласно  преференциално  
споразумение  като СИП  с държавите  от КАРИФОРУМ . Вж. приложение  2 относно  търговията  и 
свързаните  с търговията  аспекти  на РОА . 
BG 10   BG безработицата  или професионалното  обучение ), за да допълнят  техните  стратегии  за 
постигане  на икономически  растеж . 
5.2.2. Екологично  въздействие  
Акцентът  върху  регионалното /тематичното  отпускане  на средства  с оглед  на по-
доброто  справяне  с проблемите , които  се появиха  през последното  десетилетие  и които  
са от общ интерес  за всички  ОСТ  и за ЕС, ще позволи  да бъдат  взети  предвид  по най-
подходящия  начин  специфичните  характеристики  на ОСТ  по отношение  на околната  
среда , изменението  на климата  и биологичното  разнообразие . Отпускането  на 
конкретен  финансов  пакет  за околната  среда  и изменението  на климата  ще бъде  в 
съответствие  с приоритетите  от програмата  за политиките  на ЕС и ще популяризира  
ценностите  на ЕС. Освен  това инвестирането  в подобряването  на природната  среда  и на 
качеството  на околната  среда  ще доведе  и до значително  въздействие  върху  
икономиката  и здравето  на хората . 
5.2.3. Административно  въздействие  
Автоматичното  предоставяне  от страна  на ЕС на най-благоприятно  третиране  в сектора  
на услугите  ще означава , че прилагането  на този вариант  на политиката  няма  да окаже  
допълнителен  натиск  върху  ограничения  административен  капацитет  на ОСТ , тъй като 
ще бъдат  избегнати  дългите  и сложни  преговори . Предложението  за определяне  на 
техническата  помощ  за целия  период  на програмиране  ще гарантира  по-последователно  
идентифициране  и впоследствие  по-ефективно  управление  на стратегиите  и 
програмите , избрани  за сътрудничество . Това  ще гарантира  съгласуваност  и обмен  на 
ноу-хау между  местните  администрации  и външните  експерти .  
По-кратките  срокове  за отпускане  на финансова  помощ  от страна  на ЕС и по-бързото  
оказване  на помощта  на ЕС ще доведат  до развитие  на капацитета  на ОСТ  в областта  на 
определянето  на политиката  и законодателството . 
Вариант  2 се очаква  да има положително  въздействие  и по отношение  на навременното  
програмиране  благодарение  на възможността , която  предлага  по отношение  на 
„всеобхватните  планове  за териториално  развитие “ или „всеобхватните  планове  за 
развитие “, договорени  между  ОСТ  и техните  държави  членки . Тези  планове  ще бъдат  
взети  предвид  при определянето  на стратегията  за сътрудничество  между  ОСТ  и ЕС. 
5.3. Оценка  на вариант  3 
5.3.1. Социално  и икономическо  въздействие  
Въздействието  от вариант  3 ще зависи  от резултатите  от преговорите  между  ОСТ , ЕС и 
съответните  трети  партньори . Поради  това то ще варира  при различните  преговори . 
Като  цяло  при този вариант  търговските  потоци  на ОСТ  с третите  партньори  биха  
могли  да се засилят . От друга  страна , техните  индустрии  биха  могли  да срещнат  по-
сериозна  конкуренция  на вътрешните  им пазари  поради  наличието  на по-евтини  вносни  
продукти . При това развитие  печеливши  ще бъдат  потребителите . В случаите , в които  
по-евтините  продукти  служат  за суровина  в преработвателните  промишлености , тези 
промишлености  биха  могли  да се възползват  от това и да станат  по-
конкурентоспособни , тъй като разходите  ще спаднат . Най-чувствителните  продукти  
могат  да бъдат  изключени  от либерализацията . Митническите  приходи  биха  могли  да 
намалеят  и ОСТ  ще трябва  да търсят  алтернативни  източници  на приходи , които  са по-
BG 11   BG малко  зависими  от търговията  със стоки . Ето защо  този вариант  може  да има сериозно  
въздействие  върху  публичните  разходи  в ОСТ . 
По отношение  на социалното  и икономическото  въздействие  възможното  включване  на 
ОСТ  от Тихоокеанския  басейн  в СИП  би стимулирало  развитието  на преработвателната  
промишленост  (например  на риба /риба  тон), което  би могло  да привлече  повече  
чуждестранни  инвестиции , за сметка  на други  партньори . То може  да доведе  също  така 
до вертикална  интеграция  на различните  индустрии . Съответните  преработващи  
промишлености  на ЕС биха  могли  да се възползват  от тези промени , ако това доведе  до 
постоянно  снабдяване  с тези продукти  в ЕС. Въпреки  това промишлеността  на ЕС би 
могла  да бъде  повлияна  негативно  заради  по-голямата  конкуренция , с която  ще се 
сблъска . При най-негативния  сценарий  това може  да доведе  до съкращаване  на работни  
места  и прекратяване  на дейностите  в някои  държави  членки .  
Ако ОСТ  отворят  пазара  си за услуги  и установяване  към своите  съседи , това може  да 
привлече  повече  преки  чуждестранни  инвестиции  или временни  доставчици  на услуги , 
както  и да доведе  до отваряне  на пазарите  за доставчиците  на услуги  и инвеститорите  
от ОСТ . Това  обаче  ще зависи  от резултатите  от преговорите  с трети  държави  и 
секторите , които  ОСТ  ще изберат  да либерализират . Заради  ограничения  
административен  капацитет  за водене  на преговори  от страна  на ОСТ  при преговорите  
ще са необходими  тясно  сътрудничество  и подкрепа , за да се избегне  преждевременна  
либерализация  на сектори , където  вътрешната  нормативна  уредба  не е достатъчно  
развита , за да гарантира  защита  на потребителите . Когато  интересът  на страните  
партньори  към пазарите  на ОСТ  не е много  голям , включването  на ОСТ  в 
споразуменията  за свободна  търговия  на ЕС (евентуално  с водене  на многостранни  
преговори  в областта  на услугите  и установяването ) може  да означава , че партньорите  
на ЕС по споразуменията  за свободна  търговия  могат  да поискат  компенсации  под 
формата  на допълнителни  ангажименти . Това  би могло  да доведе  до нарушаване  на 
баланса  между  ЕС и държавите  партньори .  
Тези  ОСТ , които  се присъединят  към СИП , биха  могли  да получат  достъп  до 
номинално  по-големи  суми  от свързаната  с търговията  финансовата  помощ  в рамките  
на единадесетия  Европейски  фонд  за развитие , но нищо  няма  да им гарантира , че ще 
бъдат  отпуснати  достатъчно  финансови  средства  за техните  нужди , тъй като интересите  
на по-големи  партньори  и развиващите  се страни  могат  да вземат  превес . Този  ефект  
може  да бъде  неутрализиран , ако ОСТ  се съюзят  в рамките  на своя  регион  с държавите  
от АКТБ , като например  Антигуа  и Барбуда , Фиджи , Гвиана  и Палау , които  са малки  
островни  развиващи  се държави  и са изправени  пред  предизвикателства , подобни  на 
тези, които  стоят  пред  ОСТ8. ОСТ  могат  да получат  достъп  до тези средства , но ще 
бъдат  изолирани  от други  потенциални  източници  на финансиране , от които  се ползват  
по линия  на РОА , като вътрешните  хоризонтални  програми  и бюджета  на ЕС. Такъв  би 
бил случаят  също  и за ОСТ , които  бъдат  включени  или асоциирани  към други  
споразумения  за свободна  търговия . Тази  загуба  за тях обаче  няма  да бъде  
компенсирана  с достъп  до допълнителни  средства  по линия  на външни  програми , 
обхващащи  техния  регион . 
                                                 
8 За списъка  на ООН  на малките  островни  развиващи  се държави  вж.: http://www.un.org/special-
rep/ohrlls/sid/list.htm . 
BG 12   BG 5.3.2. Екологично  въздействие  
Като  се има предвид  мащабът  на ОСТ , екологичното  въздействие  от включването  на 
някои  от тях в други  търговски  споразумения  вероятно  ще бъде  ограничено  и няма  да 
доведе  до промяна  в екологичното  въздействие , вече определено  за тези споразумения . 
Екологичното  въздействие  от отварянето  към съседна  страна  би могло  да бъде  по-
голямо , отколкото  при отварянето  само  към ЕС, тъй като може  да се очаква , че това ще 
доведе  до увеличаване  на въздействието , свързано  с транспорта , въпреки  че тези съседи  
вероятно  ще бъдат  разположени  по-близо  до ОСТ , отколкото  до ЕС. Нетното  
въздействие  (сравнено  със статуквото  и подобрените  разпоредби  съгласно  вариант  2) 
би се различавало  при отделните  ОСТ , както  и в зависимост  от споразумението , към 
което  биха  се присъединили  те, и ситуацията  в специфични  сектори  в съответната  ОСТ  
преди  преговорите . За онези  ОСТ , които  останат  в търговския  режим  съгласно  РОА , 
екологичното  въздействие  ще отговаря  на това, което  е определено  за варианти  на 
политиката  1 и 2. Негативното  екологично  въздействие  би могло  да бъде  
неутрализирано  чрез сътрудничество  с ЕС по въпросите , свързани  с екологията . 
5.3.3. Административно  въздействие  
В рамките  на вариант  3 преговорите  и осъществяването  се очаква  да бъдат  труден  и 
сложен  процес  за ОСТ , техните  държави  членки , търговските  партньори  на ЕС и за 
самия  ЕС. Този  процес  ще трябва  да се повтори  за всяко  търговско  споразумение , което  
трябва  да бъде  променено , за да включи  съответните  ОСТ . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ   
6.1. Вариант  1 
Запазването  на статуквото  би могло  да се приеме  като допустим  вариант  за бъдещото  
асоцииране  ЕС—ОСТ , като беше  оценено , че настоящите  разпоредби  са от полза  за 
социалното  и икономическото  развитие  на ОСТ , като наред  с другото  им позволяват  
свободен  достъп  до големия  пазар  на ЕС и възможност  за подкрепа  за използването  на 
възможностите  за износ , които  пазарът  предлага . Сътрудничеството  между  ЕС и ОСТ  в 
периода  1999—2009 г. беше  оценено  от външни  проучвания  като съгласувано  както  с 
целите  на асоциирането , така и с политическите  приоритети  на ОСТ  и беше  заключено , 
че не е имало  несъответствия  или противоречия  между  сътрудничеството  ЕС—ОСТ  и 
други  политики  на ЕС. Макар  и да е в съответствие  с част четвърта  от ДФЕС  и неговия  
преамбюл , вариант  1 не би постигнал  общия  стремеж  на ОСТ , техните  държави  членки  
и Европейската  комисия  за реформиране  и модернизиране  на отношенията  ЕС—ОСТ  
на реципрочна  основа . Вместо  да модернизира  отношенията  и да въведе  по-реципрочно  
партньорство , при което  взаимните  интереси  да бъдат  взети  предвид  в по-голяма  
степен , ще се запази  логиката  донор /бенефициер , която  традиционно  подкрепя  
отношенията  ЕС—ОСТ . 
Достъпът  на стоки  и услуги  от ОСТ  до ЕС ще продължи  да бъде  обект  на 
съществуващите  правила , което  ще доведе  до загуба  на пазарен  достъп  за ОСТ  (заради  
намаляването  на преференциите ). Това  би имало  негативно  въздействие  върху  
социалната  и икономическа  позиция  на ОСТ . 
BG 13   BG 6.2. Вариант  2 
Вариант  2 би засилил  сътрудничеството  ЕС—ОСТ  въз основа  на взаимните  интереси  на 
заинтересованите  страни , определени  в рамките  на процеса  на консултации . Той би 
насърчил  също  така по-ефективното  сътрудничество  чрез по-целенасочени  и 
координирани  действия  между  ЕС, ОСТ  и техните  държави  членки . Сферите  на 
сътрудничество , които  бяха  признати  като приоритетни  от ОСТ , биха  получили  по-
голяма  подкрепа  от ЕС (напр .: опазване  на биологичното  разнообразие  и екосистемни  
услуги , научни  изследвания  и иновации ). 
Съгласно  вариант  2 ЕС ще помогне  на ОСТ  да се справят  с чувствителни  проблеми , 
които  подкопават  тяхното  устойчиво  развитие , като изменението  на климата , и с които  
те не могат  да се справят  сами . За подобни  предизвикателства  островните  територии  не 
могат  да разработят  успешни  мерки  сами  и ще трябва  да намерят  партньори  и да бъдат  
включени  в ответните  действия  на световно  равнище . 
Вариант  2 би предложил  на ОСТ  модернизиран  търговски  режим  с ЕС, който  1) ще 
доведе  до подобрени  правила  за произход  и 2) ще гарантира  третиране  за търговията  с 
услуги  и установяването , което  няма  да бъде  по-малко  облагодетелстващо  от това, 
предоставено  от ЕС на други  трети  партньори , какъвто  не е случаят  при настоящата  
рамка . 
Вариант  2 би бил в съответствие  с част четвърта  от ДФЕС  и неговия  преамбюл . Той 
също  така би изпълнил  политическите  насоки  на Съвета  на ЕС по отношение  на трите  
цели , а именно  конкурентоспособност , устойчивост  и сътрудничество . При вариант  2 
рамката  за асоцииране  ще вземе  предвид  неотдавнашните  промени  в политиката  и ще 
направи  равносметка  на дискусиите , водени  през последното  десетилетие . Този  вариант  
би гарантирал  и засилил  съгласуваността  по отношение  на политиката . Социалното , 
икономическото  и екологичното  въздействие  ще бъдат  по-положителни  в сравнение  с 
вариант  1. 
Вариант  2 би отразил  по-добре  понятието  „от взаимен  интерес “, което  в момента  не е 
случаят . Той би позволил  включването  на приоритетите  от дневния  ред на политиката  
на ЕС в отношенията  между  ЕС и ОСТ  и би довел  до увеличаване  на добавената  
стойност  на ЕС като партньор  на световно  равнище  по отношение  на възникващите  
световни  проблеми . По този начин  ОСТ  биха  насърчавали  по-добре  ценностите  и 
стандартите  на ЕС в останалата  част от света . 
6.3. Вариант  3 
Чрез  интегрирането  или асоциирането  на ОСТ  към други  търговски  споразумения  
някои  от целите  на асоциирането  ЕС—ОСТ  биха  били  постигнати . Това  обаче  ще стане  
извън  асоциирането  като такова . Освен  това вариант  3 може  да не е напълно  адаптиран  
към нуждите  и действителността  в повечето , ако не и във всички  ОСТ . Може  да има 
отрицателно  въздействие  и върху  самия  ЕС, ако бъдат  поискани  значителни  
компенсации  заради  включването  на ОСТ  в съществуващите  споразумения . Чрез  
включването  на ОСТ  в други  търговски  споразумения  асоциираните  страни  и 
територии  с конституционни  връзки  с държавите  членки  де юре и де факто  ще 
престанат  да бъдат  ОСТ . Тъй като прилагането  на вариант  3 може  да доведе  до 
ситуация , в която  ЕС ще трябва  да търси  решения  за установяването  на различни  
видове  отношения  с всяка  една  от ОСТ , законовият  процес  би бил много  сложен  и ще 
BG 14   BG трябва  да бъде  повторен  за всяка  ОСТ . Това  носи  риск  от засилване  на объркването  по 
отношение  на техния  статут  и статута  на тяхното  население . Някои  правила , които  в 
момента  се съдържат  в различни  споразумения  или се обмисля  да бъдат  включени  в 
тях, може  да не се прилагат  за жителите  на ОСТ , доколкото  са граждани  на ЕС. 
6.4. Съгласуваност  
Трите  варианта  са в съответствие  с част четвърта  от ДФЕС .  
Варианти  2 и 3 ще позволят  съгласуваност  с програмите  на политиката  и 
политическите  приоритети , които  се появиха  през последните  десет  години , докато  
вариант  1 на политиката  няма  да съгласува  асоциирането  с последните  промени  и няма  
да интегрира  напълно  трите  основни  цели  — конкурентоспособност , устойчивост  и 
сътрудничество , които  бяха  предложени  от Комисията  и бяха  подкрепени  на 
политическо  ниво  от Съвета  на ЕС (вж. точка  1.3 по-горе).  
6.5. Ефективност  
Вариант  1 няма  да позволи  определянето  на цели  и задачи  в съответствие  с 
политическите  приоритети , определени  от Комисията  в нейното  съобщение9 относно  
съставните  елементи  на едно  ново  партньорство  между  ЕС и ОСТ  и подкрепени  от 
Съвета10. Всъщност  вариант  1 не предвижда  преразглеждане  на Решението  за 
асоцииране , за да включи  новите  предизвикателства , пред  които  са изправени  ЕС и 
ОСТ . Освен  това, тъй като промените  в контекста  на търговските  споразумения  на ЕС с 
трети  партньори  няма  да бъдат  взети  предвид  от РАО , при вариант  1 ЕС няма  да може  
да постигне  целта  за модернизирана  рамка  ЕС—ОСТ . 
За разлика  от него  вариант  2 предлага  да се преразгледа  рамката  за асоцииране  и по 
този начин  да се вземе  предвид  напълно  намерението  и целите  на асоциирането , както  
са определени  в част четвърта  от ДФЕС , политическите  приоритети , очертали  се след  
2001 г., както  и трите  основни  цели  — конкурентоспособност , устойчивост  и 
сътрудничество . Това  би позволило  по-тясно  сътрудничество  в областта  на екологията  
и климата , създаване  на синергии  и следователно  повишаване  на екологичната  
устойчивост  на ОСТ  с положително  въздействие  върху  тяхното  социално  и 
икономическо  развитие  и върху  повишаването  на конкурентоспособността . 
Теоретично  вариант  3 би позволил  да се предостави  на ОСТ  приспособен  отговор  в 
областта  на търговията , но той няма  да успее  да създаде  всеобхватна  рамка  за цялостно  
партньорство  между  ЕС и всички  ОСТ . 
6.6. Ефикасност  
Както  беше  споменато  по-горе, Комисията  обяви  намерението  си да предложи  
модернизиране  на асоциирането  ЕС—ОСТ . В това отношение  вариант  1 не изглежда  
най-подходящият . В действителност  вариант  1 не дава ефективен  отговор  на 
необходимостта  от обновяване  на партньорството  между  ОСТ  и ЕС, тъй като не би 
могъл  да вземе  предвид  протичащата  либерализация  на международната  търговия , 
потенциала  на ОСТ  да защитават  ценностите  на ЕС или способността  да определят  
                                                 
9 СОМ (2009) 623 окончателен  от 6.11.2009 г. 
10 Заключения  17801/09 на Съвета  от 22.12.2009 г. относно  отношенията  на ЕС с ОСТ . 
BG 15   BG точно  областите  от взаимен  интерес  и да отделят  специално  внимание  на области  като 
околната  среда  и регионалната  интеграция . 
Вариант  2 представлява  най-подходящият  отговор  на ангажимента  на Комисията  да 
предложи  модернизирана  рамка  за асоцииране  между  ЕС и ОСТ . Освен  това вариант  2 
би довел  до определянето  на по-гъвкави  и по-облекчени  административни  изисквания  и 
процедури  в областта  на търговските  отношения . 
Ефикасността  на вариант  3 би могла  да бъде  засегната  от съществуването  на две 
паралелни  рамки  за сътрудничество  (търговските  отношения  в рамките  на СИП  или 
споразуменията  за свободна  търговия , от една  страна , и РАО  за другите  области , от 
друга  страна ), тъй като това ще въведе  допълнителна  административна  тежест . 
Неговото  осъществяване  би представлявало  труден  и сложен  процес  за ОСТ , техните  
държави  членки , търговските  партньори  на ЕС и самия  ЕС. Тези  пречки  вероятно  ще 
допринесат  за повишаване  на административните  разходи  както  за ЕС, така и за ОСТ . 
7. ПРЕДПОЧИТАН  ВАРИАНТ  
Въз основа  на анализа  и сравнението  на различните  варианти  на политиката  вариант  2 
е предпочитаният  вариант , тъй като най-добре  би отразил : 
а) общия  стремеж  на Европейската  комисия , ОСТ , техните  държави  членки  и ЕС 
да се преразгледа  и измени  асоциирането  ЕС—ОСТ  и да се установи  по-
реципрочно  партньорство , основано  на взаимни  интереси  и взимащо  предвид  
различните  предизвикателства , пред  които  са изправени  ОСТ ; 
б) намерението  и общите  цели  на асоциирането  ЕС—ОСТ , както  са определени  в 
част четвърта  от ДФЕС  относно  отношенията  на ЕС с ОСТ ; 
в) конкретните  цели  на следващата  рамка  за асоцииране , определени  по-горе. 
Прилагането  на вариант  2 би довело  до модернизиране  и привеждане  в съответствие  на 
РАО  с настоящата  рамка  на политиката  на ЕС. Впоследствие  вариант  2 ще даде  
възможност  за по-добро  съсредоточаване  върху  трите  стълба  на устойчивото  развитие  
(икономически , социален  и екологичен ) и за поставяне  на по-голям  акцент  върху  
международните  политически  приоритети , които  се очертаха  през последните  десет  
години , като изменението  на климата , околната  среда  и енергетиката . 
Що се отнася  до правилата  за търговия , вариант  2 би позволил  оставането  в сила  на 
безмитния  и освободен  от квоти  достъп  на ОСТ  до пазара  на ЕС и в същото  време  (за 
разлика  от вариант  1) въвеждането  на подобрени  условия  за достъп  на ОСТ  до пазара . 
Освен  това във вариант  2 се предлага  да се преразгледат  разпоредбите  за търговия  с 
услуги  и установяване  и да се предостави  на ОСТ  третиране  като „най-
облагодетелствана  нация “, като се има предвид , че в момента  те се ползват  само  от 
третиране  като трети  държави  (по силата  на ГАТС ). 
Относно  финансовата  помощ  вариант  2 предлага  увеличаване  на дела  на регионалния  
транш  в общия  размер  на средствата , заделени  за ОСТ  за периода  2014—2020 г. Това  
би дало  възможност  да се подкрепят  финансово  усилията  на ОСТ  да се справят  с 
проблемите , възникнали  през последното  десетилетие  и които  са от взаимен  интерес  за 
всички  ОСТ  и ЕС. Успоредно  с това вариант  2 ще спомогне  за изпълняване  на целта  за 
BG 16   BG засилено  сътрудничество  между  ОСТ  и съседните  им партньори , както  и на целта  за 
разширяване  на сферата  на влияние  на ЕС чрез ОСТ  и насърчаване  на програмата  на 
политиката  на ЕС като фактор  от световно  значение . 
8. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Решението  за асоцииране  на отвъдморските  страни  и територии  е законодателният  акт, 
с който  Съветът  определя  правната  рамка  за асоциирането  на ОСТ  към ЕС. По 
същество  то е текст , който  определя  външните  отношения  на ЕС с тези страни  и 
територии , и затова  прилагането  му не може  да бъде  оценявано  чрез основни  
показатели .  
Що се отнася  до сътрудничеството , финансирано  от ЕС, ефективността  на 
асоциирането  ще бъде  наблюдавана  чрез одити  и оценки . Подробните  разпоредби  за 
това наблюдение  ще бъдат  определени  в регламент  на Комисията  за прилагане  на 
решението  на Съвета . Показатели  за вложените  средства  и резултатите  ще бъдат  
определени  в рамките  на всяка  програма , отнасяща  се до финансираното  от ЕС 
сътрудничество , което  ще бъде  сключено  между  Комисията  и всяка  ОСТ . Тези  оценки  
ще бъдат  в съответствие  с разпоредбите , които  се отнасят  до прилагането  на 11-ия ЕФР .