[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 18.7.2007

SEC(2007) 981

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ ЗА СЛУЖИТЕЛИ НА КОМИСИЯТА Към

СЪОБЩЕНИЕТО ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ „Укрепване на вътрешния пазар за мобилна телевизия“ ОБОБЩЕНИЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО {COM(2007) 409 окончателен}{SEC(2007) 980}

РЕЗЮМЕ

1. Въведение

Настоящата оценка на въздействието описва разгледаните от Комисията варианти при подготовката на съобщението ѝ „Укрепване на вътрешния пазар за мобилна телевизия“. Главната цел на съобщението е да подкрепи въвеждането на новия пазар за мобилна телевизия (M-TV) навсякъде в ЕС. Времето за поява на съобщението е избрано с цел да се гарантира, че са налице всички условия за успешно възприемане на услугите в ЕС.

Заинтересованите страни са консултирани нашироко. В частност, службите на Комисията улесниха създаването на група за координация в отрасъла – Европейски съвет за мобилно излъчване (EMBC) , който обедини главните засегнати действащи лица в отрасъла, включително разпространители, производители, доставчици на съдържание и далекосъобщителни оператори. EMBC издаде препоръки за технологията, спектъра и по регулаторни въпроси през март 2007 г.

2. мобилната телевизия като въпрос, свързан с ес

Мобилната телевизия е нова конвергентна технология, която обединява по-специално два големи сектора от промишлеността на ЕС: мобилни комуникации и аудиовизуален сектор . Тя има голям потенциал за икономически растеж и заетост в ЕС – не само за двата въвлечени на първо време отрасъла, но и за няколко свързани области като отраслите на съдържанието и рекламата.

Очаква се също M-TV да донесе значителни ползи на потребителите в ЕС, тъй като им дава възможност за достъп до телевизионни програми на всяко място и по всяко време, както и достъп до богато, разнообразно и персонализирано аудиовизуално съдържание. Това ще доведе до нови начини на употреба и интерактивност с аудиовизуалното съдържание, което може да направи мобилната телевизия нов начин на живот, а не просто нова технологична платформа.

Но досега въвеждането и възприемането на M-TV услугите в ЕС бе бавно и Европа рискува да загуби конкурентоспособното си предимство в сектора на мобилните услуги и да пропусне голяма възможност за икономически растеж и иновация, освен ако в цяла Европа не се постигне значителна степен на координиране. Ключът към широко възприемане на тези новаторски услуги в ЕС лежи в създаването на правилните условия, които ще позволят на действащите лица да пожънат придобивките на вътрешния пазар на ЕС и по-специално необходимите икономии от мащаба .

По тази причина Комисията определи като необходима една стратегия на ЕС в областта на M-TV , която да засяга главните регулаторни въпроси и да допринесе за оформяне на действията на отрасъла, на националните власти и на всички заинтересовани страни. Целите на съобщението и свързаната оценка на въздействието трябва да се разгледат в контекста на инициативата на Комисията i2010 [1] и на регулаторната рамка на ЕС за електронните комуникации . По този начин настоящото съобщение е ключово за насърчаване на възприемането на нови иновативни услуги.

3. мобилни телевизионни технологии

На обикновен език „мобилна телевизия“ се отнася за предаване на аудиовизуално съдържание към мобилно устройство . Такова предаване може да приеме различни форми от телевизия на живо до такава, изместена във времето или при поискване. Освен това, M-TV услугите могат да се предават по различни мрежи, включително клетъчни/мобилни комуникации, наземно излъчване, спътник и базирани на Интернет.

Съществува ключова разлика между мобилните телевизионни услуги „unicast“ (един към един) и „broadcast“ – разпръскване (един към много). Видеото при поискване или изместени във времето предавания при поискване са примери за юникастинг, докато традиционните телевизионни програми обикновено са чрез разпръскване. Днес юникастингът е много разпространен и повечето оператори използват съществуващите мобилни съобщителни клетъчни мрежи (2.5 или 3G/UMTS), за да предоставят телевизионно съдържание до мобилни устройства.

Разпръсквателната мобилна телевизия е все още в начален стадий. Основната технология, използвана за пилотни и търговски начинания за цифрово разпръскване на наземна мобилна телевизия в Европа, е: DVB-H („Digital Video Broadcast transmission to Handheld terminals“ – разпръсквателно предаване на цифрово видео към ръчно преносими терминали), основана на стандартите DVB-T. Други технологии включват T-DMB („Terrestrial Digital Multimedia Broadcasting“ – наземно цифрово мултимедийно разпръскване, основано на стандартите T-DAB) и MediaFLO („Media Forward Link Only“ – канал единствено за предаване на медийно съдържание). Съществуват и Хибридни спътникови/наземни системи , като DVB-SH , работеща в спътниковите честотни ленти.

DVB-H в момента е най-широко използваният стандарт в ЕС, като е в процес на проби и/или търговско предлагане в 15 държави-членки. DVB-H е единственият стандарт, осигуряващ съвместимост с по-стар стандарт като DVB-T – стандартът, използван в ЕС за цифрова наземна телевизия.

4. Приложно поле

Съобщението и свързаната с него оценка на въздействието засягат въпроси, принадлежащи към регулаторната рамка за електронни комуникации като технология и стандарти, лицензионни режими и политика за спектъра и се концентрират единствено върху разпръсквателната наземна мобилна телевизия .

Въпроси, свързани със съдържанието, не са обхванати, защото вече са засегнати в серия инициативи за специфични политики и законодателни инициативи в контекста на аудиовизуалната политика на ЕС. По-точно предложението за нова директива за услугите на аудиовизуалните медии ще се прилага и за аудиовизуалното съдържание, предоставено чрез мобилни платформи.

Аудиовизуални услуги, предоставени чрез мобилни съобщителни мрежи , такива като мобилните комуникации 3G/UMTS, също са извън приложното поле на съобщението и свързаната с него оценка на въздействието, защото използването на тези мрежи не повдига нови въпроси за политиката по отношение на технология, спектър и лицензионни режими.

5. състояние на пазара в ЕС

Понастоящем пазарът на разпръсквателна M-TV все още е в много ранен етап на развитие, като четири от държавите-членки досега са започнали търговски операции: Италия, Германия, Финландия и Обединеното кралство. Въпреки това сме свидетели на известен подем във въвеждането на услугите. 2006 г. беше ключова година по отношение на пилотни проекти и обяви. 2007 г. се очаква да стане годината на стартирания на търговски операции, като такива с национален мащаб са планирани в Германия, Франция и Испания. 2008 г. е целева дата за отрасъла по отношение на услугите M-TV, което се дължи на важни спортни събития като Европейското първенство по футбол и Олимпийските игри, събития, които ще предложат важно изпитание за тези нови услуги.

Таблица 1 – състояние на M-TV в ЕС 27

Технология | Държави-членки, в които технологията се използва |

Проби | Стартиране на търговска услуга |

DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI |

DMB/DAB-IP | FR , IE, NL, UK | DE, UK |

MediaFLO | FR, UK |

5.1. Открити проблеми

Службите на Комисията определиха три главни области , които са важни за успешното въвеждане на M-TV в ЕС: 1) технология и стандарти, 2) регулаторна среда, по-специално лицензионни режими и 3) наличност на спектър и хармонизиране. Компонентът „вътрешен пазар“ е от значение във всички области.

5.1.1. Технология

Понастоящем картината в ЕС се характеризира с присъствието на няколко предавателни стандарта за M-TV. Проблемът, който стои пред нас, е потенциалното раздробяване на пазара, предизвикано от разнообразието от технически варианти за мобилна телевизия. Подобни въпроси бяха повдигнати и преди, във връзка с оперативната съвместимост при мобилните комуникации, интерактивната телевизия и при телевизията с висока разделителна способност (HDTV) и им бе отговорено по различни начини, вариращи от хармонизиране на стандарти (GSM, UMTS) до поощряване на отраслови споразумения (етикета „HD ready“).

Един раздробен европейски пазар вероятно ще доведе до загуби на икономии от мащаба, по-бавно възприемане на услугата и по-скъпо оборудване. В случая на нови технологии, такива като M-TV, достигането на критична маса в рамките на разумен срок е съдбоносно за възприемането и разгръщането им.

Технология – Ключовият въпрос, засегнат от оценката на въздействието, е: какво е необходимо да се направи, за да се гарантира, че икономиите от мащаба (Вътрешен пазар) са постигнати възможно най-скоро, така че предприятията и потребителите от ЕС да могат да се възползват от въвеждането на услугите M-TV?

5.1.2. Лицензионни режими

Националните подходи към лицензирането на M-TV услугите варират значително. Това беше потвърдено от кампания за събиране на данни, стартирана от службите на Комисията през 2006 г.

В много държави-членки M-TV е предмет на общия режим, приложим към разпръскването. При някои други няма конкретни правила или регулаторната рамка за тези нови услуги все още се обсъжда. Тази ситуация създава висока степен на регулаторна несигурност и в някои случаи правен вакуум , който влияе отрицателно върху операторите на M-TV.

Лицензионните режими трябва да са свързани с Вътрешния пазар и целта трябва да е стремеж към изравнени условия , позволяващи на различните участници да се съревновават в сходна обстановка. В регулаторните подходи навсякъде в ЕС е необходима известна степен на съгласуваност с цел да се изясни приложимата нормативна база и да се създаде регулаторна среда, благоприятна за инвестиране и иновации.

Лицензионни режими – Ключовият въпрос, засегнат в оценката на въздействието, е: какво е необходимо да се направи, за да се гарантира, че M-TV услугите могат да се възползват от благоприятна регулаторна среда навсякъде в ЕС?

5.1.3. Спектър

Ключов фактор, който влияе на успешното разгръщане на мобилна телевизия, е навременния достъп до радиочестотен спектър. Ключово предизвикателство е да се гарантира, че необходимите типове ресурси от радиочестотен спектър могат да станат налични без забавяне във всички региони на Европа. С оглед постигане на тази цел е налице необходимост от: 1) определяне, без забавяне, на критичните ресурси спектър; 2) оценка на всяка необходимост от хармонизация или координация на европейско равнище, наред с другото, за да станат възможни икономии от мащаба; 3) предвиждане на бъдещото търсене за тези определени ресурси спектър, в количествено и качествено отношение, както и съпоставяне с развитието в наличността на спектър в национален и европейски мащаб.

На този етап, две главни ленти спектър са определени като подходящи за M-TV и като нуждаещи се от внимание на равнище ЕС: така наречената L-лента и UHF-спектъра.

Критичен фактор за наличността на UHF-спектър е изключването на аналоговото наземно телевизионно предаване в тази част на спектъра. Крайният срок за ЕС от 2012 г за изключване на аналогово наземно телевизионно разпръскване, който беше одобрен от Съвета и Европейския парламент, вероятно ще бъде спазен от повечето държави-членки. Съобщение на Комисията за цифровия дивидент , планирано за четвъртото тримесечие на 2007 г., ще създаде стратегията на Комисията за използване на спектъра, получен от изключването и ще се занимае по-специално с UHF-лентата.

UHF-спектъра (470-862 MHz) е спектърът, предпочитан, заради техническите му характеристики, от повечето оператори. Все пак, използването на този спектър е ограничено от различни национални политики по отношение на цифровия дивидент, а също и от липса на координация в ЕС. Службите на Комисията поискаха от държавите-членки да определят под-лента за мобилна телевизия в рамките на цифровия дивидент.

L-лентата (1452-1492 MHz) може да бъде решение, макар и отстъпление, на някои пазари, на които вече няма друг наличен спектър. Използването на тази лента в момента е ограничено до няколко технологии. Комисията направи предложения да се позволи използването на тази лента с цел да се разшири обхвата от технологии[2].

Спектър – Ключовият въпрос, с който се занимава оценката на въздействието, е: какво е необходимо да се направи с цел да се гарантира създаването на наличност от адекватен спектър за M-TV навсякъде в ЕС?

6. Варианти на политиката

С поглед към всяка от определените три главни области на политиката (технология, лицензионни режими и спектър) оценката на въздействието определя и оценява три главни варианта на политиката, както са обобщени в таблицата по-долу.

Таблица 2: Варианти на политиката

Въпрос/Област на политиката | Технология | Лицензионни режими | Спектър |

Варианти на политиката | Вариант на политиката 1 | Създаване на един задължителен стандарт в целия ЕС | Едно лицензиране, валидно в целия ЕС | Хармонизирано предоставяне в ЕС |

Вариант на политиката 2 | Насърчаване на споразумение в отрасъла за общ стандарт, като при липса на споразумение се въвежда задължителен общ стандарт | Необвързваща рамка | Незадължителни правни мерки („soft law“) |

Вариант на политиката 3 | Поддържане на настоящото положение | Да не се прави нищо (т.е. да не се предприемат конкретни действия) | Да не се прави нищо (т.е. да не се предприемат конкретни действия) |

7. ЗАКЛЮЧЕНИЯ

Основните заключения, получени от подробната оценка на всеки вариант, са обобщени по-долу.

Технология

С оглед да се отговори на технологичното предизвикателство един общ стандарт в целия ЕС би имал предимство по отношение на икономии от мащаба, бързо възприемане на M-TV, по-евтини крайни устройства и конкурентоспособност на ЕС. За постигането на тази цел, едно отраслово споразумение за общ стандарт, подкрепено от възможността за законодателен акт, който да направи задължително прилагането на стандарт, ( Вариант 2 ) изглежда по-подходящо от вземането сега на административно решение за конкретен стандарт ( Вариант 1 ). Процес, в който участва отрасъла, би се адаптирал по-добре към технологичната промяна и вероятно ще намали „миграционните разходи“ – т.е. разходите за действащите лица от отрасъла, които вече са инвестирали в друг стандарт или в многостранен стандарт. Освен това, би се намалила и административната тежест върху органите на ЕС и националните власти.

Това може да се съпровожда и от дейности за подкрепа и насърчаване от страна на Комисията и ако е необходимо от елементи на съвместно регулиране, такива като публикуването на стандарта в Списъка от стандарти. Комисията следва редовно да наблюдава напредъка, направен от отрасъла в тази насока и да прави оценка дали напредъкът към общ стандарт е задоволителен.

Лицензионни режими

По отношение на лицензионните режими , паневропейско лицензиране за M-TV ( Вариант 1 ), теоретично би бил най-добрият вариант за осигуряване на равни условия на участие навсякъде в ЕС. Въпреки това, в момента няма правен механизъм, който да въведе такава паневропейска система за лицензиране. Предложенията на Комисията, публикувани за допитване в контекста на текущия преглед на регулаторната рамка за електронните комуникации, включват, inter alia , разпоредби за лицензиране на услуги на равнище ЕС. Въпреки това, ако се одобрят, такива предложения биха влезли в сила твърде късно, за да бъдат приложими за M-TV. В такъв момент би изглеждало, че Вариант 2 , в съответствие с който Комисията би въвела чрез незадължителни правни мерки правната рамка за лицензиране на M-TV услугите, е най-подходящият за постигане на целта за равни условия и правна сигурност за M-TV услугите в Европа.

Спектър

Хармонизиран подход в ЕС към определяне и отдаване на ленти от спектъра за M-TV ( Вариант 1 ) би имал предимството да създаде сигурност в целия ЕС за наличността на спектър за тези услуги и така да предложи потенциала за експлоатиране на огромен пазар още от самото стартиране. Това от своя страна силно би укрепило бизнес-ситуацията на M-TV, тъй като спектърът е фактор с критично значение.

Там където е възможно хармонизиране, предприемането на действие на равнище ЕС изглежда, че би било най-доброто решение, както беше считано в случая с L-лентата. Където хармонизирането може да не е възможно, или поне по време на началната фаза, както е в случая с UHF-лентата, биха се използвали незадължителни правни мерки ( Вариант 2 ) за окуражаване на държавите-членки да предприемат действия по координиран начин, ако, и когато се открият възможности в UHF-лентата. Поради това, комбинация от Вариант 1 и 2 , в зависимост от лентите спектър би изглеждало, че най-добре ще обслужва целта да се гарантира, че навсякъде в Европа за целите на M-TV-услугите подходящият спектър е станал наличен.

Във всеки отделен случай целта е била да се открие най-безпрепятствения подход за постигане на желаните цели.

[1] i2010 / COM(2005) 229

(http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf).

[2] Комитет по радиочестотния спектър (2006): Мандат на Комисията за L-лентата(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).