[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 17.4.2008 г.

COM (2008) 199 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Подготовка на цифровото бъдеще на ЕвропаМеждинен преглед на i2010 {SEC(2008) 470}

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 3

2. i2010 в средата на периода за нейното изпълнение 4

3. Предизвикателството на бъдещите мрежи и интернет 4

4. Създаване на истински единен пазар — приносът на ИКТ 6

5. Осигуряване на конкурентоспособност чрез нововъведения и изследвания 8

6. Нуждата от разработване на дългосрочна политическа програма за потребителите в цифровата среда 10

7. Заключение 13

Въведение

Информационните и комуникационни технологии (ИКТ) продължават да са основен двигател на икономическата и социална модернизация. Днес предприятията в ЕС отделят 20 % от инвестициите си за ИКТ, на които се падат 26 % от общите разходи за изследвания. Освен това, 60 % от основните обществени услуги сега са изцяло на разположение в режим онлайн и повече от половината граждани на ЕС използват редовно интернет[1].

i2010 цели да: 1) изгради Европейско информационно пространство, т.е. истински единен пазар за цифровата икономика, така че в пълен размер да се оползотворят възможностите за мащабни икономии, предлагани от европейския пазар с неговите 500 милиона консуматори; 2) нарастване на иновациите и инвестициите в изследванията в областта на ИКТ, като се има предвид, че ИКТ са основен двигател на икономиката; и 3) насърчаване на приобщаването и подобряване на обществените услуги, както и на качеството на живот, т.е. разпространяване в информационното общество на европейските ценности за приобщаване и качество на живот. |

Инициативата i2010[2], стартирана на 1 юни 2005 г., беше първата рамка за последователна политика за ерата на сближаващи се далекосъобщителни и медийни услуги. През изтеклите три години беше постигнат голям напредък. Само няколко примера са достатъчни да покажат размаха на постиженията: въведена е нова регулаторна рамка за аудиовизуални медийни услуги; направени са предложения за реформа в регулирането на електронните комуникации[3]; в действие е регламент за създаване на единен пазар за трансгранично използване на мобилни телефони; обсъждат се инициативи за увеличаване на достъпното в режим онлайн информационно съдържание[4] в Европа; лансирани са и се осъществяват важни нови инициативи за финансиране на научноизследователската и развойна дейност (НИРД) и иновациите (Седмата рамкова програма за научни изследвания и Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ по Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ); току що стартираха новаторски партньорства между обществения и частния сектор (инициативи за съвместни изследвания); в ход са и нови инициативи за електронно включване[5], т.е. приобщаване към информационното общество.

Междувременно, Европа е измежду световните лидери в развитието на цифровата икономика. Европейският широколентов пазар със своите 90 милиона линии има повече абонати от който и да е друг икономически регион, а половината европейски граждани използват редовно интернет. Някои държави-членки са начело в света по въвеждане на широколентов достъп до интернет, навлизане на мобилни телефони и трафик на данни. Между държавите-членки съществуват обаче значителни различия и Европа не инвестира достатъчно в сравнение с други индустриализирани региони, а е изправена и пред растяща конкуренция от страна на Китай и Индия. Ето защо предоставената с i2010 политическа рамка днес е нужна повече от всякога. Нужно ли е обаче коригиране на рамката i2010 в средата на периода за нейното изпълнение?

I2010 в средата на периода за нейното изпълнение

Текущата оценка на Лисабонската стратегия[6] показва, че структурните реформи започват да дават резултат, но икономическото състояние се различава в отделните страни. Тази обща картина важи и за информационното общество. Макар че стратегическият доклад на Комисията от 2007 г. за Лисабонската стратегия потвърждава значението на ИКТ за структурната реформа и половината от държавите-членки обръщат в своята политика по-голямо внимание на НИРД и ИКТ, много части от ЕС все още изостават във въвеждането на съвременни ИКТ.

През 2007 г. Комисията направи преглед на подхода на i2010 с оглед на днешните приоритети за растеж и работни места. Оценката на Лисабонската стратегия, прегледът на единния пазар[7], осъществяването на плана за действие за иновации[8] и прегледът на засягащите потребителите acquis[9] – всички те изтъкнаха значението на ИКТ. Така стратегическо значение за конкурентоспособността и навлизането на съвременни ИКТ в Европа придобиват следните въпроси:

- Европа постигна голям напредък по пътя към мрежовата икономика, но е нужно да превключи на по-висока скорост, за да поведе в прехода към мрежи от следващо поколение, докато в същото време не намалява усилията си за преодоляване на цифровото разделение.

- Европа следва да се възползва по-добре от своето най-голямо икономическо предимство, а именно това, че разполага с най-големия потребителски пазар в индустриално развитата част от света; нужни са обаче, въпреки глобалното разпространение на интернет, по-нататъшни стъпки за създаване на единен пазар на цифровата икономика.

- Повечето държави-членки все още не са достигнали целта по отношение на размера на разходите за изследвания в областта на ИКТ. Нужни са по-големи усилия за обединяване на ресурсите чрез координиране на начинанията за изследвания и иновации.

- С навлизането на интернет в ежедневния живот се променят обществените очаквания и тревоги относно информационното общество. Нужна е еволюция на предпазните механизми в съответствие с развитието на технологиите и пазара, но без да се задушават огромните възможности, предлагани от социалната и икономическа дейност в режим онлайн.

Настоящото съобщение прави конкретни предложения за преориентиране на i2010 за справяне с тези предизвикателства чрез по-нататъшно насърчаване на конкурентоспособността и на навлизането на ИКТ в Европа.

Предизвикателството на бъдещите мрежи и интернет

Цифровата конвергенция сега е реалност и интернет е важен инструмент за нашите икономики и ежедневен живот. Широколентовият достъп се налага като стандартен режим за връзка към интернет. Съдържанието, достъпно в режим онлайн, се развива бързо — главно в нови области и създадено от потребители.

Европейският пазар за широколентов достъп се развива бързо и вече изпреварва този на САЩ. Степента на навлизане на широколентовия достъп сред населението достигна 20 % през януари 2008 г., т.е. трикратно увеличение от разширението на ЕС през 2004 г. насам, като Дания, Финландия и Нидерландия са световни лидери. Има обаче някои признаци на умора: ръстът на навлизане се забавя и растат различията между държавите-членки по отношение на навлизането, скоростта, цената и покритието. Нарастват изискванията по отношение на ширината на честотната лента и, макар че скоростта нараства по подобен начин както в САЩ, преминаването към високоскоростен широколентов достъп в ЕС е бавно.

Диаграма 1:

[pic]

Висококачественият мониторинг е от решаващо значение за разработването на подходяща политическа рамка. Комисията предлага да съпостави общите резултати на държавите-членки по редица показатели, които могат да включват сегашна степен на навлизане, скорости, степен на обхващане на селските райони, достъпност по цена, степен на иновативност и други социално-икономически измерения. Като се консултира с държавите-членки, Комисията ще разработи специален индекс за развитието на широколентовия достъп с оглед сравняване постиженията на държавите-членки в тази област.

Инвестирането в мрежи от следващо поколение изостава от нуждите на Европа. По тази причина през 2008 г. Комисията ще изясни в своя препоръка нормативните разпоредби за достъпа до мрежи от следващо поколение. В допълнение към инфраструктурата със стационарни линии безжичната връзка се налага все повече като алтернативна инфраструктура, особено в селски райони, но не само там. В съобщението за „цифровия дивидент“[10] се призовава някои честоти да се предоставят на разположение за постигане на балансирана комбинация от телевизионно разпръскване с висока разделителна способност на образа, мобилна телевизия и безжичен широколентов достъп.

Сега Internet Protocol (IP) е основното средство за предоставяне на услуги, приложни програми и съдържание, но е нужно да се въведе нова, по-мощна версия, а именно IPv6. Това ще увеличи значително броя на наличните адреси в интернет и ще позволи повече иновативни приложения, базирани върху безжични технологии, които ще разширят възможностите за широколентов достъп до интернет с нови мобилни устройства, позволяващи повсеместно използване. Вградени в продуктите радиочестотни устройства за идентификация (RFID) и сензорни технологии ще генерират много повече междумашинни комуникации и ще разширят обхвата на интернет, като го превърнат в „интернет на неща“.

Като гледа в по-далечна перспектива, Комисията подготвя почвата за този бъдещ интернет на неща — например чрез своята работа върху радиочестотни устройства за идентификация, насоки за развитие на интернет и мрежова цялостност[11]. През 2008 г. Комисията ще издаде препоръка относно радиочестотни устройства за идентификация, за да осигури правна сигурност и да намали опасенията за посегателства в личния живот и относно безопасността. Освен това, през 2008 г. Комисията ще издаде съобщение относно бъдещето на мрежите и интернет с цел да обедини различните ориентирани към бъдещето действия и улесни провеждането на последователна политика за подготовка на информационното общество за бъдещето на интернет.

Действия през 2008 г.:

- разработване на индекс за развитието на широколентовия достъп и приканване на държавите-членки да си поставят като национална цел степента на навлизане на високоскоростния достъп до интернет сред населението на ЕС да достигне 30 % до 2010 г.;

- подпомагане на подготовката на информационното общество за бъдещата интернет икономика чрез издаване на съобщение относно бъдещето на мрежите и интернет;

- улесняване на прехода към нови мрежи чрез издаване на препоръка относно достъпа от следващо поколение до интернет;

- насърчаване превръщането на интернет в „интернет на неща“ чрез препоръка относно радиочестотни устройства за идентификация, фокусираща се върху въпросите по неприкосновеност на личния живот и сигурност;

- предлагане на мерки за осигуряване на висока степен на устойчивост на особено важните комуникационни мрежи и информационна инфраструктура (като интернет) и за гарантиране на непрекъснатост на услугите;

- предлагане на комплекс от мерки за улесняване на прехода към IPv6.

Създаване на истински единен пазар — приносът на ИКТ

Цялостното изграждане на единен пазар за информационното общество и медиите е една от основните цели на инициативата i2010. Напоследък бяха направени важни стъпки в тази насока с приемането на предложенията на Комисията за реформа на правната рамка в далекосъобщенията и лансирането на инициативата за онлайн предоставяне на съдържание.

Правната рамка на ЕС оказа до голяма степен положително въздействие върху европейския пазар на електронни съобщения, но не успя да хармонизира достатъчно подходите за регулиране. Различията в регулирането между 27-те държави-членки, включително налагането на средства за правна защита, заплашва да се превърне в сериозна спънка за развитието на единния пазар и да възпрепятства появата на паневропейски услуги.

В реформата на правната рамка за електронните съобщения[12] Комисията направи предложения, за да осигури по-голяма степен на хармонизиране. Тя предложи създаване на „Европейски орган за пазара на електронни съобщения“ (EECMA), който ще се ползва от познанията на националните регулаторни органи. Това ще улесни и координиран подход към радиочестотния спектър в държавите-членки. За оползотворяване на предимствата от единен пазар на мобилни съобщения, улесняващ появата на паневропейски мобилни услуги и възползването от мащабни икономии, предложенията за реформа на спектъра насърчават разрастването на търговията с радиочестоти в рамките на ЕС, както и неутралността по отношение на услугите и технологиите.

Прегледът на единния пазар[13] подчертава потенциала на ИКТ за отваряне на единния пазар за благото на гражданите, бизнеса и публичните власти: свободното движение на знания и нововъведения следва да се насърчава като „пета свобода“ в единния пазар. ЕС следва да подобри рамковите условия за нововъведения, по-специално в информационното общество, като ускори въвеждането на взаимно съвместими стандарти и премине към по-единно управление на радиочестотния спектър. Комисията работи по подобряване на стандартизацията в областта на ИКТ и ще внесе съответно предложение до края на 2008 г.

Определен приоритет за ЕС е да запълни сериозните празноти в единния пазар, особено в сектора на услугите и това включва: рационализиране на процедурите, намаляване на административното бреме и насърчаване на трансграничния достъп до пазара, особено за обществените поръчки. Конкретни приложения в тази област са: взаимно съвместимо предоставяне по електронен път на паневропейски административни услуги и трансграничното признаване на електронни подписи.

Правната рамка, управляваща информационното общество, и нейното понякога различаващо се прилагане в държавите-членки може да затруднят възползването от потенциала на ИКТ в европейски мащаб, като има риск от нарастване на бариерите за трансграничната електронна търговия. Необходимо е да се премахнат разминаванията в изискванията, празнотите или различията в прилагането на правната рамка и да се върви в крак с технологичното развитие (виж диаграма 2 по-долу), за да се осигури ефикасното функциониране на „електронния вътрешен пазар“. Например, електронното фактуриране ще бъде разгледано през 2008 и 2009 г. от експертна група, която ще установи регулаторните недостатъци и изискванията на бизнеса относно електронното фактуриране и ще предложи на Комисията до края на 2009 г. правна рамка за насърчаване на пълното признаване на електронните фактури при трансгранични транзакции.

Диаграма 2: Техническа и правна еволюция в областта на ИКТ

[pic]

Източник: DLA Piper, 2007

Действия:

- подкрепа за приемането на пакета от нормативни разпоредби за реформа в областта на електронните съобщения и по-специално създаването на „Европейски орган за пазара на електронни съобщения“ (EECMA);

- подобряване на ефективността на управление на радиочестотния спектър чрез улесняване на хармонизацията и търговията с неговата паневропейска част;

- въвеждане на паневропейски обществени услуги с помощта на широкомащабни пилотни проекти по Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ;

- предлагане на подобрения в системата на ЕС за стандартизация в областта на ИКТ;

- приемане на план за действия за по-широкото навлизане на електронните подписи и електронното удостоверяване на истинността;

- практическо прилагане на европейската правна рамка за електронно фактуриране.

Осигуряване на конкурентоспособност чрез нововъведения и изследвания

Изследванията и нововъведенията са на челно място в програмата на ЕС за икономическа реформа. Наистина 22 от всичките 27 държави-членки определят тези области като ключови предизвикателства в своите национални програми за реформи и предвиждат над 14 % от инвестициите на структурни фондове през периода 2007—2013 г. да са за научни изследвания, технологии, развойна дейност и иновации, но все още целта до 2010 г. разходите за изследвания да нараснат на 3 % от брутния вътрешен продукт остава непостижима[14].

Разходите на Европейския съюз за НИРД в областта на ИКТ са едва около половината от тези на САЩ и ЕС е специализиран в подсектори с нисък изследователски интензитет. В повечето развити държави на ИКТ се падат около 30 % от общите разходи за научни изследвания и голямото различие в усилията в тази област между ЕС и неговите основни конкуренти подкопава бъдещата му способност да е водещ в нововъведенията на информационното общество.

ЕС показа пътя за стимулиране ръста на инвестициите, като в Седмата рамкова програма ИКТ е областта, получила най-много средства. ЕС е и инициатор на партньорства между обществения и частния сектор с лансирането на инициативите за съвместни изследвания ARTEMIS (вградени системи) и ENIAC (наноелектроника). Съвместните национални програми са замислени да привлекат повече инвестиции за НИРД както от държавите-членки, така и от промишлеността.

Финансовата подкрепа се допълва от комплекс от мерки за нововъведения от страна на пазарното търсене, каквато е Инициативата за водещ пазар[15]. Тази инициатива се фокусира върху пазари с голям потенциал в Европа и разчита на смесица от финансиране на НИРД и иновации, обществени поръчки за нововъведения, регулаторни инструменти и координиране и партньорство с държави-членки и заинтересовани страни.

В ЕС обществените поръчки не се използват достатъчно за стимулиране на иновациите. Това се отнася особено за обществените поръчки за НИРД за осъществяване на коренни подобрения в обществените услуги, като в същото време се създават възможности за европейски дружества да станат международни лидери на нови пазари и се насърчават стандарти, които са благоприятни за потребителите.

Инициатива за водещ пазар в областта на електронното здравеопазване (eHealth): Застаряването на обществото заедно с драматичното нарастване на хроничните заболявания и растящата потребност от по-добро здравеопазване ще доведат до експлозивно увеличение на разходите по здравеопазването. ИКТ играят ключова роля в преустройството на системите за здравеопазване и Европа направи големи инвестиции в НИРД, насочена към здравеопазването. Прогнозира се обемът на пазара да нарасне с 43% до 2020 г., т.е. да възлезе на 30 милиарда евро срещу 21 милиарда евро общо за 15-те стари държави-членки на ЕС през 2006 г. Системите за електронно здравеопазване в държавите-членки обаче не са лесно съвместими помежду си. Ето защо Инициативата за водещ пазар в областта на електронното здравеопазване цели да се развие европейски пазар за иновативни технологии за електронно здравеопазване и да се премахнат различията в предоставянето на здравни услуги в различните държави-членки. |

Европейските технологични платформи спомогнаха за постигане на по-стратегически насочена и по-съгласувана програма за европейски изследвания и за разработването на европейски, национални и регионални програми и политики за изследвания и иновации, но има нужда от по-интензивен обмен между тях.

Инициативата eHealth е показателен пример за това как иновациите чрез ИКТ могат да послужат за постигане на общи цели на европейската политика[16]. ИКТ могат да помогнат и за постигане на амбициите на ЕС за противодействие срещу промяната на климата и за повишаване на енергийната ефективност. На първо място, самият сектор на ИКТ може да „приведе в порядък собствения си дом“, като подобри енергийната си ефективност на равнище компоненти, системи и приложения. Например центровете за електронно обработване на данни имат потенциал да икономисат, в зависимост от приложението, между 20 % и 70 % от изразходваната от тях енергия. Но в по-широк аспект ИКТ могат да подобрят енергийната ефективност навсякъде в икономиката чрез „дематериализиране“, даване на възможност за нови бизнес модели и чрез подобрен мониторинг и по-прецизен контрол на процеси и дейности. Като първа стъпка Комисията ще се фокусира върху използването на ИКТ за подобряване на енергийната ефективност.

След оценката на Шестата рамкова програма[17] Комисията ще лансира през 2009 г. пакет от инициативи за осигуряване лидерството на Европейския съюз чрез по-нататъшно развитие на ИКТ за модернизиране и подобряване на качеството и ефективността на неговия публичен сектор и за овладяване на технологиите, които са от съществено значение за икономиката и обществото. Този процес ще започне със съобщение относно изследванията и иновациите в областта на ИКТ през 2009 г. и с определяне на подготвителните дейности в Седмата рамкова програма и Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации.

Приносът на ИКТ за постигане на целите на Лисабонската стратегия нараства допълнително от разработването на електронни инфраструктури (като например GEANT или Grids), които спомагат за изграждането на нова изследователска среда и за повишаване на производителността, както и на качеството на извършваните научни изследвания. Тези инфраструктури свързват изследователи във всички области посредством огромна по ширина честотна лента за предаване на данни и изчислителна мощност, като премахват географските ограничения и улесняват съвместната работа от разстояние, така че създават синергия между разпръснати изследователски групи и повишават техния потенциал за справяне с по-сложни предизвикателства.

Действия:

- стартиране на инициативите за съвместни изследвания като първи истински паневропейски изследователски партньорства между обществения и частния сектор;

- насърчаване на европейските технологични платформи и по-специално на по-тясното сътрудничество между тях;

- осъществяване на Инициативата за водещ пазар в областта на електронното здравеопазване (eHealth): система от показатели за оценка на иновациите за услуги на електронното здравеопазване; препоръка относно оперативната съвместимост в областта на електронното здравеопазване; действия в отговор на необходимостта от стандартизиране на адресите и от сертифициране; мерки за подобряване на правната сигурност;

- повишаване ролята на обществения сектор като пръв купувач на иновации;

- издаване на съобщение относно ИКТ и енергийната ефективност;

- стартиране на процес, който да осигури водещите позиции на Европа в областта на ИКТ, със съобщение за изследванията и иновациите в областта на ИКТ;

- повишаване ролята на електронните инфраструктури в променяща се и глобална изследователска среда.

Нуждата от разработване на дългосрочна политическа програма за потребителите в цифровата среда

Сега Интернет е част от ежедневието: през 2007 г. всеки втори европеец е редовен потребител на интернет и близо 80 % от домакинствата, използващи интернет, вече са преминали от комутируем достъп по телефонна линия към широколентов достъп, като потребителите в нарастваща степен възприемат нови приложения.

[pic]

Въпреки това почти 40 % от европейците не използват въобще интернет, а 46 % от европейските домакинства все още нямат достъп до интернет.

Комисията работи стъпка по стъпка за осъществяване на амбицията информационното общество да стане достъпно за всички европейци. Инициативата eInclusion осигурява стратегическа рамка за повишаване ефективното участие на социални групи, които са заплашени от изолиране от обществото, и за подобряване на качеството на живот чрез използването на ИКТ. С последния въпрос се занимават и водещите инициативи на i2010, като тази за интелигентния автомобил, които се развиха в самостоятелни политически проекти.

Реформата на правната рамка за електронни комуникации ще подсили правата на потребителите в сектора на далекосъобщенията, като улесни компетентния избор преди закупуването на продукти и смяната на доставчици на услуги. Достъпът до аварийни служби чрез телефонен номер 112 ще се подобри и потребителите с недъзи ще имат по-лесен достъп до предоставяните услуги. Ще се подсилят и мерките за защита на неприкосновеността на личния живот и сигурност. Освен това, в съответствие със своите задължения Комисията ще докладва през 2008 г. относно изпълнението на задълженията за универсалната услуга в контекста на социалното, икономическото и технологичното развитие.

Електронната търговия не напредва така бързо както други области на приложение на интернет. Сложността и разнообразието на продуктите и услугите затруднява потребителите да преценят качеството на това, което се предлага на пазара, а липсата или субективното усещане за липса на доверие и сигурност при използването на нови технологии и услуги може да възпрепятства по-широкото им навлизане. Изясняването на правата и задълженията на потребителите е първостепенен приоритет, на който ще се обърне внимание през 2008 г. От решаващо значение е и да се подобри доверието в света на интернет. В рамките на сегашния преглед на законодателството на ЕС относно потребителите се решават тези въпроси — по-специално чрез хармонизиране и подобряване на правата и задълженията на потребителите[18]. В този контекст, Комисията ще направи предложение, целящо да се повиши доверието в трансграничните транзакции (включително онлайн транзакциите) чрез опростяване и подобряване на правната рамка за потребителите.

Забележимото нарастване на достъпното в режим онлайн информационно съдържание и по-специално на съдържанието, създадено от самите потребители, се дължи главно на нови бизнес модели, които разчитат все повече на онлайн реклама. Закрилата на авторското право остава постоянна грижа на държавите-членки и Комисията. С пускането на платформата за съдържание онлайн[19] ще се предостави форум за обсъждане на тези въпроси. По въпроса за разкриването на лични данни с цел закрила на авторското право Съдът на Европейските общности[20] изтъкна нуждата от постигане на баланс между фундаменталните права върху интелектуалната собственост и защитата на личните данни.

Социалните мрежи или интернет с активното участие на потребителите са един от бързо разрастващите се феномени през последните четири години, който се превръща в едно от най-популярните приложения на интернет за европейците след електронната поща и търсенето онлайн. През 2007 г. 24 % от европейските граждани участваха в онлайн форуми спрямо 18 % през 2006 г., като дори още по-голям интерес се проявява от по-младите поколения. Инициативата за електронно участие изследва интернет като начин за предаване на политически послания към гражданите. Възходът на по-активни начини за ползване на интернет доведе и до нови предизвикателства. Растящ брой потребители са загрижени относно качеството на съдържанието, прецизността на информацията, неприкосновеността на информацията от личен характер и закрилата на подрастващите. Потребители, захващащи се с онлайн реклама и разпространение на електронно съдържание, както и с получаване на приходи от това чрез платформи за създадено от потребителите съдържание, се сблъскват с незаконно използване на предоставяното от тях съдържание, защитено с авторско право. Тези предизвикателства ще са на дневен ред и през 2008 г.

Действия:

- доклад относно задълженията за универсална услуга;

- осъществяване на инициативата за електронно приобщаване (eInclusion); предложение относно законодателството за електронен достъп (eAccessibility); водеща инициатива „Живот в подпомагаща среда“ (Ambient Assisted Living) в отговор на проблема със застаряването на населението; преглед на политиките за цифрова грамотност; среща на високо равнище относно електронното приобщаване;

- публикуване на ръководство, което обяснява правата и задълженията на потребителите в цифрова среда;

- стартиране на следващия етап на прегледа на acquis за потребителите — Рамкова директива относно договорните права на потребителите;

- стартиране на инициативата за по-безопасен интернет 2009—2013 г. за защита на непълнолетните и борба срещу незаконното съдържание;

- реагиране на предизвикателствата към неприкосновеността на личния живот и доверието, произхождащи от нови сближаващи се услуги в бъдещото повсеместно информационно общество;

- пускане на платформата за съдържание онлайн;

- решаване на проблеми по оперативната съвместимост и прозрачността на цифрови системи за управление на права (DRMs) за потребители в препоръката за съдържание онлайн.

Заключение

Настоящото съобщение потвърждава важния принос на политиките относно информационното общество и медиите за постигане на целите на Лисабонската стратегия. То потвърждава също така валидността на i2010 като референтна рамка за европейските политики относно информационното общество и медиите. То прави конкретни предложения за преориентиране на i2010 с оглед на по-нататъшно насърчаване на конкурентоспособността и на навлизането на ИКТ в Европа. През 2008—2009 г. Комисията ще разработи и дългосрочната програма за политиките относно информационното общество и медиите и ще подготви оценка на цялостния принос на ИКТ за европейските икономически постижения[21]. Има решаваща нужда от разработването на европейски политики, които както да насърчават повишаването на конкурентоспособността на водещите държави, така и да спомагат да се намали изоставането на по-слабо развитите страни, като по този начин противодействат на различията между държавите-членки в постигнатото ниво.

[1] За всички цитирани числови данни виж приложените работни документи на персонала на Комисията, освен ако не е посочено друго.

[2] Виж http://ec.europa.eu/i2010.

[3] Виж http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.

[4] Виж COM(2007) 836, http://ec.europa.eu/avpolicy/other_actions/content_online/index_en.htm.

[5] Виж COM(2007) 694, http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/index_en.htm.

[6] Виж COM(2007) 803, http://ec.europa.eu/growthandjobs/european-dimension/200712-annual-progress-report/index_en.htm.

[7] Виж COM(2007) 724, http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm.

[8] Виж COM(2006) 502, http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/index_en.htm.

[9] Виж http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm.

[10] Виж COM(2007) 700, http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/index_en.htm.

[11] Виж http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.

[12] Виж http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.

[13] COM(2007) 724.

[14] COM(2007) 803.

[15] Виж COM(2007) 860, http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm.

[16] COM(2007) 860.

[17] Независима група от експерти, председателствана от г-н Еско Ахо, ще представи своя доклад в средата на 2008 г.

[18] COM(2006) 744, стр. 1, http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm.

[19] COM(2007) 724.

[20] Дело C-275/06.

[21] Това ще бъде подпомогнато от текущия анализ и консултации по следните теми: икономическото и социално въздействие на ИКТ включително върху заетостта; правните и икономическите аспекти на единния пазар за информационното общество; бъдещи нужди от политика за нови мрежи и интернет, проблеми за личния живот и по доверието в повсеместното информационно общество; съдържание, създадено от потребителите; дългосрочни съображения за ролята на ИКТ за устойчиво развитие; и развитието на информационно общество за всички, включително регионални политики,http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/studies/index_en.htm.