BG    BG BG 
BG 1   BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 17.11.2010 
SEC(2010) 1396 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Придружаващ  документ  към 
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
  
Приоритети  за енергийна  инфраструктура  за 2020 г. и по-нататък  —  
план  за интегрирана  европейска  енергийна  мрежа   
  
Резюме  на ОЦЕНКАТА  НА
 ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
 
{COM(2010) 677 final} 
{SEC(2010) 1395 final} 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Придружаващ  документ  към 
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
  
Приоритети  за енергийна  инфраструктура  за 2020 г. и по-нататък  —  
план  за интегрирана  европейска  енергийна  мрежа   
  
Резюме  на ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
 
 
1. О
ПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Енергийната  политика1 на ЕС и законодателството  за нейното  прилагане  определят  
амбициозни  и задължителни  цели  за 2020 г. по отношение  на емисиите  на парникови  
газове2 (намаление  с 20 %), енергията  от възобновяеми  източници3 (да достигне  20 % от 
крайното  енергопотребление ) и енергийната  ефективност  (увеличение  с 20 %). 
Необходими  са адекватни  и надеждни  енергийни  мрежи , които  да позволят  постигането  
на всички  тези цели . Същевременно  европейските  мрежи  стареят  и спешно  се нуждаят  
от обновяване  и модернизация . Разширеният  ЕС наследи  лоши  връзки  изток —запад  и 
юг—север , тъй като се наблягаше  върху  националните  пазари  и взаимната  свързаност  
служеше  само  на ограничената  цел за сигурност  на доставките , без да се вземат  под 
внимание  възможностите  за балансиране  и търговия  в истински  вътрешен  енергиен  
пазар  или сигурността  на доставките  от европейска  гледна  точка . Това  затруднява  
свободното  движение  на енергия  в ЕС и прави  някои  региони  по-уязвими  за прекъсване  
на доставките . Политиката  за TEN-E  е развита  и оформена  през 1990-те години  
посредством  последователните  Насоки  за TEN-E и съответния  Финансов  регламент4. 
Целите  на политиката  за TEN-E са: 1) да подпомага  завършването  на вътрешния  
енергиен  пазар  на ЕС; 2) да намали  изолацията  на по-малко  облагодетелстваните  и 
островните  райони ; 3) да гарантира  и разнообрази  енергийните  доставки  за ЕС също  
                                                 
1 COM (2007) 1, утвърден  от Съвета  на 15 февруари  2007 г. (C/07/24). 
2 Директива  2009/29/ ЕО за изменение  на Директива  2003/87/ ЕО с оглед  подобряване  и 
разширяване  на схемата  за търговия  с квоти  за емисии  на парникови  газове  на Общността , 
Решение  № 406/2009/ ЕО относно  усилията  на държавите -членки  за намаляване  на техните  
емисии  на парникови  газове , необходими  за изпълнение  на ангажиментите  на Общността  за 
намаляване  на емисиите  на парникови  газове  до 2020 г. 
3 Директива  2009/28/ ЕО за насърчаване  използването  на енергия  от възобновяеми  източници : 
4 Решение  № 1364/2006/ ЕО за определяне  на насоките  за трансевропейските  енергийни  мрежи  и за 
отмяна  на Решение  96/391/ЕО и Решение  № 1229/2003/ ЕО; Регламент  (ЕО) № 680/2007 за 
установяване  на общи  правила  за отпускане  на финансова  помощ  от Общността  в областта  на 
трансевропейските  транспортни  и енергийни  мрежи . 
BG 3   BG чрез сътрудничество  с трети  държави ; 4) да допринесе  за устойчивото  развитие  и 
опазването  на околната  среда  (включително  чрез по-голямо  използване  на 
възобновяеми  енергийни  източници  и намаляване  на екологичните  рискове , свързани  с 
преноса  на енергия ). Тя включва  преносните  мрежи  за електроенергия , газ и олефин . 
Макар  че първоначалните  цели  до голяма  степен  все още са валидни , тя не е достатъчно  
ефективна  за осигуряване  на необходимата  инфраструктура  за постигане  на 
амбициозните  цели  на политиката  на ЕС по отношение  на енергията  и климата . 
Могат  да се посочат  следните  пречки  за адекватното  развитие  на инфраструктурата :  
1) Огромна  несигурност  спрямо  бъдещите  технологии  по отношение  на 
разполагаемостта , възможните  рискове  и ценовата  конкурентоспособност , стандартите  
(особено  за технологиите  за възобновяеми  енергийни  източници  и енергийни  мрежи , но 
също  и за улавяне  и съхранение  на въглероден  диоксид ), енергийния  микс  и 
географското  разпределение  на бъдещите  централи  (за електроенергия ) и новите  
източници  (неконвенционален  газ, „зелен  газ“, втечнен /компресиран  природен  газ, нова  
инфраструктура  за внос  и разработване  на находища  в трети  държави ), която  може  да 
доведе  до неоптимални  пазарни  решения  (от гледна  точка  на ЕС). 
2) Несъвършен  вътрешен  пазар : конкуренцията  е слаба  или въобще  липсва  в някои  
държави -членки , където  все още бивши  монополисти  господстват  на националните  
пазари . Липсата  на пазарно  развитие  не позволява  на операторите  на преносни  мрежи  
да разполагат  с достатъчно  договори  за фиксиран  капацитет , за да инвестират  във 
взаимната  свързаност  между  два пазара . Междувременно  развитието  на пазара  е малко  
вероятно , докато  не съществува  взаимна  свързаност . 
3) Регулаторен  контрол  по отношение  на тарифите  и финансиране : Преносът  е 
регулирана  стопанска  дейност  и разпределянето  на разходите  между  крайните  
бенефициери  е трудно  или невъзможно  за голяма  трансевропейска  инфраструктура . За 
да се поддържат  възможно  най-ниски  тарифи  за пренос , тяхното  регулиране  в повечето  
държави -членки  се базираше  на принципа  на ефективност  на разходите , позволяващ  
възстановяване  на разходите  само  за проекти , основаващи  се на действителни  пазарни  
нужди  или на най-евтини  налични  решения . По-конкретно  съществуват  три вида  
проекти , чието  осъществяване  може  да бъде  възпрепятствано  от този подход : 
а) Проекти , ползата  от които  е по-голяма  на регионално , отколкото  на 
национално  равнище : Колкото  по-голяма  е ползата  от един  проект  за 
даден  регион  или за ЕС, т.е. колкото  повече  държави -членки  участват  в 
него , толкова  по-сложен  е вероятно  да бъде  той (поради  трансгранични  
проблеми , различни  регулаторни  режими  и разрешителни  процедури  и 
т.н.) и толкова  по-трудно  става  справедливото  разпределение  на 
разходите  между  крайните  бенефициери .  
б) Проекти , прилагащи  новаторски  технологии  (например  технологията  DC 
VSC за морска  електропреносна  мрежа , съхраняване , приложения  на 
интелигентни  мрежи ; улавяне  и съхранение  на въглероден  диоксид ), 
обикновено  са свързани  с по-големи  рискове , тъй като има оскъден  или 
никакъв  практически  опит  относно  рентабилността  в промишлен  мащаб . 
Този  риск  често  не е отразен  в регулираната  норма  на възвръщаемост .  
в) За инфраструктура  с цел да се повиши  сигурността  на доставките : тя 
често  не е оправдана  от гледна  точка  на пазарно  търсене  и пренасяни  
BG 4   BG обеми , тъй като може  да бъде  използвана  само  в случай  на прекъсвания  в 
доставките  (събития  с малка  вероятност  и голямо  въздействие ), а не при 
нормални  пазарни  условия . В много  държави -членки  не е регламентирано  
как да се възстановят  разходите  за тези инвестиции . 
Накрая , в резултат  на финансовата  криза  и на сегашното  бързо  развитие  на правилата  
във финансовия  сектор  достъпът  до капитали  стана  по-труден  от 2008 г. насам . 
4) Разрешителен  режим  и приемане  от обществото : дългите  и несигурни  
разрешителни  процедури  бяха  посочени  от промишлеността  като една  от основните  
причини  за закъснения  в изпълнението  на инфраструктурни  проекти . В няколко  
държави -членки  общественото  мнение  в растяща  степен  се настройва  срещу  нови  
проекти  особено  за въздушни  електрически  линии , което  допълнително  забавя  и без 
това неподходящите  разрешителни  процедури . Поради  това завършването  на някои  
проекти  може  да отнеме  до 20 години .  
5) Външни  за ЕС инфраструктури . За енергийните  инфраструктури  извън  ЕС, които  
ще бъдат  необходими  за удовлетворяване  на растящите  потребности  на ЕС от вносен  
газ или за внос  на „зелена  електроенергия “, съществуват  допълнителни  политически  
рискове . Наред  с нуждата  от политически  ангажименти  с трети  държави  за 
установяване  и гарантиране  на взаимна  полза  от новите  енергийни  инфраструктури , 
рисковете  могат  да се простират  от непривлекателна  или непрозрачна  рамка  за 
инвестиции  в третите  държави  до риска  от промени  във фискалната /данъчната  или 
правната  среда , след  като инвестициите  са направени . 
6) Неадекватност  на сегашната  рамка  за TEN-E 
Съществуват  определени  географски  области  в Европа , където  се срещат  няколко  от 
тези пречки , в резултат  на което  възникват  особени  инфраструктурни  затруднения . 
Тези  области  са по-специално  Балтийският  регион , морската  електропреносна  мрежа  в 
северните  морета , възобновяемите  енергийни  източници  в Южна  Европа  и 
Средиземноморието , развитието  на Южния  коридор  за газ и нефт , по-добрата  взаимна  
свързаност  и диверсификация  в Централна  и Югоизточна  Европа  (електроенергия , газ и 
нефт ), както  и засягащите  цяла  Европа  проектиране  и изграждане  на обхващаща  ЕС 
преносна  мрежа  за CO 2, а също  разработването  и внедряването  на технологии  за 
интелигентни  мрежи . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Инфраструктурата  за пренос  на енергия  (включително  взаимосвързаната  морска  
електропреносна  мрежа ) има трансевропейски , регионален  или поне  трансграничен  
характер  или въздействие . Отделните  национални  администрации  и регулирането  на 
равнището  на държавите -членки  не са подходящи  или не притежават  правомощия  за 
действия  относно  тези инфраструктури  като цяло . Съгласно  член  194 от Договора  за 
функционирането  на Европейския  съюз  политиката  на Съюза  в областта  на 
енергетиката  има за цел: а) да осигури  функционирането  на енергийния  пазар ; б) да 
обезпечи  сигурността  на енергийните  доставки  в Съюза ; в) да насърчава  енергийната  
ефективност  и спестяването  на енергия , както  и разработването  на нови  и възобновяеми  
енергийни  източници ; и г) да подпомага  взаимната  свързаност  на енергийните  мрежи . 
Съгласно  член  170 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  „Съюзът  
дава своя принос  за установяването  и развитието  на трансевропейски  мрежи  в областта  
BG 5   BG на транспорта , далекосъобщенията  и енергийната  инфраструктура “. Член  171 
задължава  „Съюза  да създава  поредица  от основни  насоки , обхващащи  целите , 
приоритетите  и най-общите  насоки  на мерките , предвидени  в областта  на 
трансевропейските  мрежи ; тези основни  насоки  определят  проектите  от общ интерес “. 
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Общата  цел е да се гарантира  достатъчно  и своевременно  развитие  на 
инфраструктурата  в целия  ЕС и извън  него , за да се развие  вътрешният  енергиен  
пазар , да се гарантира  сигурността  на доставките  и да се постигнат  целите  на ЕС по 
отношение  на енергията  и климата . 
За устойчивото  развитие  на инфраструктурата  трябва  да бъдат  преодолени  основните  
пречки  за това. Поради  това планираното  съобщение  относно  инфраструктурните  
приоритети  има за цели  да се предложат  ясни  приоритети  и да се подобри  
целенасочеността  на действията  на ЕС за цялата  съответна  енергийна  инфраструктура , 
да се засилят  регионалното  сътрудничество  и координиране , да се изтъкнат  
трудностите , свързани  с разрешителните  процедури , и да се постигне  приемане  от 
обществото , за да се спомогне  за намаляване  на несигурността  по отношение  на 
планирането  и разрешаването . Ясните  инфраструктурни  приоритети  ще осигурят  и 
политическо  послание  към трети  държави .  
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА   
За да се анализират  по-добре  решения  за широка  гама  от установени  пречки , анализът  
беше  разбит  по области  на политиката  с отделни  варианти  за всяка  една  област . 
Вариантите  бяха  оценени  по критериите  за ефективност , субсидиарност  и 
пропорционалност . Основният  критерий  за ефективност  е вероятният  размер  на 
инвестициите  в инфраструктура  в резултат  на отделните  варианти . Всички  изброени  
варианти  са в съответствие  с общите  цели , стратегии  и приоритети  на ЕС. 
Комбинацията  от предпочитани  варианти  от всяка  област  на политиката  представлява  
предпочитаното  политическо  решение . 
Политическа  област  А: Обхват  на политическия  инструмент  
Вариант  1: Запазване  на обичайната  практика  (електроенергия  и газ) 
Вариант  2: Разширен  по отношение  на електроенергията  и газа 
Вариант  3: Разширен  по отношение  на електроенергията  и газа, включване  на мрежи  
за CO 2 и нефтопроводи  
Политическа  област  Б: Оформление  на политическия  инструмент  
Вариант  1: Запазване  на обичайната  практика  (списъци  на проекти  както  
понастоящем ) 
Вариант  2: Актуализирани  списъци  на проекти  
Вариант  3: Ограничен  брой  приоритетни  проекти /регионални  коридори  и 
интелигентни  критерии  за подбор  
Политическа  област  В: Координация  
Вариант  1: Запазване  на обичайната  практика  (национален  подход , координатори  на 
ЕС), регионални  структури  на доброволна  основа  
Вариант  2: Координатори  на ЕС и задължителни  регионални  или тематични  
приоритетни  структури  
Вариант  3: Оператори  на преносни  мрежи  в ЕС (отхвърлен , вж. обяснението  по-долу ) 
Политическа  област  Г: Разрешаване  
BG 6   BG Вариант  1: Запазване  на обичайната  практика  (национална  компетентност ), обмен  на 
най-добри  практики  
Вариант  2: Включване  на проекти  от европейски  интерес  и прилагане  на най-бързите  
национални  процедури  (когато  съществуват ) 
Вариант  3: Национално  одобряване  с „обслужване  на едно  гише “ със стегнати  срокове  
(5 години ) 
Вариант  4: Нова  хармонизирана  схема  за издаване  на разрешителни  на равнището  на 
ЕС (отхвърлен , вж. обяснението  по-долу ) 
Вариантите  В3 (оператори  на преносни  мрежи  в ЕС) и Г4 (хармонизирана  схема  за 
издаване  на разрешителни  на равнището  на ЕС) бяха  изключени  от по-нататъшния  
анализ , тъй като при тях не се спазват  принципите  на пропорционалност  и 
субсидиарност .  
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Базовият  сценарий  (запазване  на обичайната  практика  от всяка  политическа  област ) 
вероятно  ще доведе  до недостатъчно  развитие  на инфраструктурата . Най-лошите  
социални  и икономически  въздействия , дължащи  се на недостатъчна  инфраструктура , 
са спирания  на електроподаването , прекъсвания  в доставките  на газ и недостиг  на 
енергия , причиняващ  резки  повишения  на цените . По отношение  на преноса  на CO 2, 
сценарият  на запазване  на обичайната  практика  би попречил  за по-значителни  
инвестиции  в мрежите  и би породил  безразборно  развитие  (на проектно  или 
национално  равнище ) с голям  риск  за бъдещи  излишъци  или ограничения  в 
пропускателния  капацитет  (както  при електроенергийните  и газовите  преносни  мрежи ) 
и ограничено  интегриране  на пазара  с риск  за по-високи  цени  на енергията  в 
дългосрочна  перспектива .  
Основното  въздействие  на недостатъчната  инфраструктура  върху  околната  среда  може  
да се изрази  в непостигането  на целите  на ЕС по отношение  на енергията  и климата  и 
съответно  по-големи  емисии  на парникови  газове . Строителните  работи  могат  да 
причинят  временно  въздействие  върху  околната  среда , но то е ограничено  чрез 
спазването  на съответното  екологично  законодателство . Прекъсването  за повече  от 90 
дни на доставките  на нефт  за Източна  Европа  би имало  по-значително  въздействие  
върху  околната  среда  поради  увеличения  в екологично  чувствителни  области  трафик  на 
танкери  като алтернатива  на преноса  по тръбопроводи . 
Политическа  област  А: Обхват  на политическия  инструмент  
Значително  положително  въздействие  се очаква  на икономическо  и социално  равнище  
от разширяването  на обхвата  на политическия  инструмент  в нови  сектори  по 
отношение  на електроенергията  (интелигентни  преносни  мрежи  включително  
съхранение ) и газа (компресиран  природен  газ), а също  и на преноса  на CO 2, което  ще 
спомогне  за по-нататъшни  иновации  в тези области . Разширяването  на обхвата  и за 
нефта  също  би довело  до положително  екологично  въздействие  чрез гарантиране  на 
разнообразни  маршрути  за доставките  на нефт  за източната  част на ЕС с оглед  да се 
намали  екологичният  риск , свързан  с увеличения  танкерен  трафик  по Балтийско  море  и 
през Босфора . Включването  на всички  тези нови  сектори  в обхвата  на политическия  
инструмент  (вариант  А3) следователно  е предпочитаният  вариант . 
Област  на политика  Б: Оформление  на политическия  инструмент  
BG 7   BG В сравнение  със запазването  на обичайната  практика , т.е. на определен  през 2006 г. и 
неизменен  списък  на проекти , актуализирането  на този списък  (вариант  Б2) въз основа  
на разширен  обхват  (вариант  А3) би позволило  отчитането  на нови  или променени  
приоритети  по отношение  на развитието  на инфраструктурата . Тази  повишена  
целенасоченост  би оказала  общо  положително  въздействие , но би се запазила  
неизменността  на списъка , което  може  отново  да наложи  адаптиране  в бъдеще  до 
2020 г. и по-късно .  
За разлика  от това, пълната  реформа  на сегашния  подход  (вариант  Б3) — с много  
ограничен  брой  широки  приоритети  от европейски  интерес , без предварителен  списък  
на приоритетни  проекти  и с прилагане  на интелигентни  и прозрачни  критерии  за 
подбор  вместо  на сегашната  категоризация  на проектите  на три равнища  — би оказала  
много  по-голямо  положително  икономическо , социално  и екологично  въздействие . 
Действително  този вариант  би позволил  съсредоточаване  на цялото  внимание  върху  
приоритетите , които  са от главен  европейски  интерес  и за които  интервенцията  на ЕС е 
от най-голяма  полза , или върху  области  с голям  иновационен  потенциал  и силно  
положително  въздействие  върху  околната  среда , като например  интеграцията  на 
възобновяеми  енергийни  източници  в мрежата , интелигентни  мрежи , съхранение  или 
пренос  на CO 2. В по-общ план  този подход  въз основа  на европейските  приоритети  би 
привлякъл  вниманието  върху  икономическите  и екологичните  трансгранични  и 
регионални  последици , докато  при вариант  Б2 последиците  на национално  или дори  
местно  равнище  биха  влияели  повече . Въвеждането  на интелигентни  и прозрачни  
критерии  за подбор  би свело  до минимум  възможното  увреждащо  въздействие  върху  
вътрешния  пазар  чрез разработването  на правила , които  са в съответствие  със 
сегашното  законодателство  и регулиране . То би позволило  също  така развитие  с 
течение  на времето  на конкретната  подкрепа , оказвана  на проекти , така че да се 
оптимизира  използването  на политическия  инструмент  дори  в по-дългосрочна  
перспектива . Следователно  този вариант  се счита  за предпочитан . 
Политическа  област  В: Координация  
Вариант  В2, със задължителни  регионални  структури  и координатори  на ЕС при 
необходимост , би оказал  значително  положително  въздействие  по отношение  на 
развитието  на инфраструктурата  и поради  това се счита  за предпочитания  вариант  в 
сравнение  със запазването  на обичайната  практика . Тези  регионални  структури  биха  
били  особено  полезни  за проекти  с ясно  регионално  разграничаване , като например  
морската  електропреносна  мрежа  в Северна  Европа  или развитието  на газов  коридор  в 
Югоизточна  Европа . Те биха  допринесли  положително  и за пазарната  интеграция  и по-
доброто  функциониране  на регионалните  пазари . Използването  на съществуващите  
регионални  структури  (като например  преработените  регионални  инициативи ) би свело  
да минимум  въздействието  по отношение  на административната  тежест . 
Политическа  област  Г: Разрешаване  
И двата  варианта  Г2 и Г3 биха  внесли  повишена  ефикасност  в процеса  на вземане  на 
решения  чрез изясняване  на съществуващите  правила  и начини  за обжалване , 
оптимизиране  на броя  на необходимите  стъпки  за вземане  на дадено  решение  и 
намаляване  в максималната  възможна  степен  на забавянията  за всяка  една  от тези 
стъпки . Вариант  Г2 би позволил  ускорено  третиране  за европейски  приоритетни  
проекти  в държавите , където  са били  определени  приоритети  или където  съществуват  
ускорени  процедури . Счита  се, че това би позволило  значително  да се подобри  
BG 8   BG изграждането  на инфраструктура  особено  в електроенергийния  сектор  и следователно  
да се увеличи  инвестирането  в инфраструктура  през периода  2010—2020 г. 
Подходът  с „обслужване  на едно  гише “ (вариант  Г3) би улеснил  допълнително  
административните  процедури  и, в съчетание  със зададен  срок , би ускорил  издаването  
на разрешителни  и би подобрил  осъществяването  на проектите  по отношение  на 
нуждите  от инвестиции . 
По-задълбочен  анализ  на по-широка  гама  от варианти  за политическата  област  на 
разрешаването  ще бъде  извършен  по отделна  оценка  на въздействието  (планирана  за 
2011 г.), за да се оцени  по-добре  съответствието  с националните  правни  системи , 
тяхната  ефективност  и доколко  вариантите  биха  намалили  административната  тежест . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Въздействието  на всеки  оценен  политически  вариант  беше  оценено  в икономическо , 
социално  и екологично  отношение . 
Комбинацията  от варианти  с най-голямо  положително  въздействие  е А3, Б3, В2 и Г3, 
като се отбелязва , че все още предстои  по-задълбочен  анализ  на политическата  област  
на разрешаването . Новата  политика , определена  от тази комбинация , би повишила  
значително  ефективността  на изграждането  на инфраструктура  и би довела  до 
положително  икономическо , социално  и екологично  въздействие . Трябва  обаче  да се 
отбележи , че дори  тази политика  би осигурила  62,5 млрд . EUR по-малко  от 
установените  нужди  от инвестиции , изчислени  на 215,5 млрд . EUR. Действително  само  
с разширяването  на обхвата , както  и с предложените  реформи  за оформлението  на 
политическия  инструмент , за регионалните  структури  за сътрудничество  и за 
издаването  на разрешителни  няма  да се преодолее  ceteris paribus  (т.е. при равни  други  
условия ) огромния  недостиг  на инвестиции  и да стане  възможно  финансирането  на 
проекти , които  не са рентабилни  при запазване  на обичайната  практика  на пазарни , 
регулаторни  и национално  ориентирани  тарифни  условия . Могат  да се очакват  
значително  по-силни  положителни  въздействия  при политика  на използване  на 
публично  финансиране  или на специални  регулаторни  мерки , които  да дават  
възможност  за изпълнението  на всички  проекти  от европейски  интерес , включително  
тези, които  понастоящем  не са рентабилни . Комисията  планира  да представи  през 
2011 г. предложение  за насоки  относно  разпределението  чрез правила  за тарифиране  и 
инвестиране  на разходите  за големи , сложни  в технологично  отношение  или 
трансгранични  проекти . Може  да се предвиди  и регулаторен  подход , когато  ще е 
необходима  по-висока  норма  на възвръщаемост  съобразно  рисковете  по проектите , така 
че да стане  възможно  тяхното  финансиране . Следва  да се проучи  възможността  за 
публично  финансиране  за всички  области , в които  горепосочените  мерки  не биха  
довели  до успех . За това е необходим  обаче  подробен  допълнителен  анализ , който  ще 
бъде  включен  в оценката  на въздействието , подлежащо  на изготвяне  за 
законодателното  предложение , планирано  за 2011 г. 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
За мониторинга  и оценката  се предлага , както  и в миналото , Комисията  да оценява  
развитието  чрез представян  два пъти  годишно  доклад  за изпълнение , съдържащ  
специфични  показатели , като например  брой  на вече осъществените  или 
осъществяваните  проекти , диверсификация  на вноса  на газ, дял на електроенергията , 
BG 9   BG произведена  от възобновяеми  енергийни  източници , степен  на взаимна  свързаност  
между  държавите -членки , дял на електроенергийните  мрежи , оборудвани  с 
интелигентни  технологии , и средна  продължителност  на разрешителните  процедури  за 
проекти  от европейски  интерес .