РЕЗОЛЮЦИЯ (ЕС) 2022/1697 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

от 4 май 2022 година

съдържаща забележките, които са неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2020 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

— като взе предвид своето решение за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2020 година, раздел III — Комисия,

— като взе предвид своите решения за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите на изпълнителните агенции за финансовата 2020 година,

— като взе предвид член 99 от и приложение V към своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становищата на комисията по външни работи, комисията по развитие, комисията по заетост и социални въпроси, комисията по околна среда, комисията по транспорт и туризъм, комисията по регионално развитие, комисията по култура и образование, комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, комисията по правата на жените и равенството между половете,

— като взе предвид писмото на комисията по земеделие и развитие на селските райони,

— като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол (A9-0127/2022),

А. като има предвид, че бюджетът на Съюза е важен инструмент за постигане на общите цели на политиката и че той представлява средно 1,1 % от брутния национален доход на Съюза, или 2,4 % от разходите за сектор „Държавно управление“ на държавите членки и от общите публични разходи в Съюза;

Б. като има предвид, че когато Парламентът освобождава Комисията от отговорност, той проверява и прави оценка след провеждането на вътрешни и външни одити дали средствата са използвани правилно и дали са постигнати целите на политиката, като по този начин се потвърждават редовността и резултатите от дейността от гледна точка на ефективното разходване на средства от страна на Комисията;

Политически приоритети

1. припомня твърдия си ангажимент по отношение на основните принципи, залегнали в Договора за Европейския съюз (ДЕС) и в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), включително доброто финансово управление, както е посочено в член 317, и борбата с измамите, както е посочено в член 325;

2. подчертава значението на бюджета на Съюза за постигането на политическите приоритети на Съюза, както и неговата роля при подпомагането на държавите членки в непредвидени ситуации като пандемията от COVID-19 и нейните последици; подчертава, че доброто и своевременно изпълнение на бюджета допринася за предприемането на по-ефикасни и ефективни мерки във връзка с потребностите и предизвикателствата в различните области на политиката; предупреждава, че изпълнението на бюджета под времеви натиск може да доведе до увеличаване на грешките и нередностите;

3. подчертава значението на докладването относно изпълнението на програмите, включени в бюджета на Съюза, за процедурата по освобождаване от отговорност; обръща внимание на факта, че добавената стойност на инвестираните ресурси е тясно свързана с постигнатите резултати и техния принос за подобряването на ежедневния живот на гражданите на Съюза;

4. отново изразява дълбока загриженост във връзка с положението с принципите на правовата държава в редица държави членки, което е дълбоко обезпокоително само по себе си и води до сериозни загуби за бюджета на Съюза, и подчертава исканията си към Комисията да използва всички налични инструменти, за да спре съществуващите сериозни нарушения на принципите на правовата държава и да ограничи риска от подобни загуби; това следва да включва незабавното и пълно прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 на Европейския парламент и на Съвета (1) относно общ режим на обвързаност с условия за защита на бюджета на Съюза („Регламента относно обвързаността с условия за спазване на принципите на правовата държава“), като до съответните държави членки се изпрати писмено уведомление съгласно член 6, параграф 1 от посочения регламент;

5. подчертава, че в своята резолюция относно доклада на Комисията относно върховенството на закона за 2020 г. Парламентът вече призова Комисията да предприеме незабавни действия съгласно Регламента относно обвързаността с условия за спазване на принципите на правовата държава и да използва пълноценно наличните си инструменти за разследване без по-нататъшно забавяне, за да се преодолеят слабостите в прилагането на принципите на правовата държава в държавите членки, които засягат или има сериозна опасност да засегнат доброто финансово управление на бюджета на Съюза; неотдавнашното решение на Съда на Европейския съюз, с което се потвърждава, че Регламентът относно обвързаността с условия за спазване на принципите на правовата държава е в съответствие с Договорите на ЕС, като се посочва по-специално, че придържането към общите ценности, на които се основава Европейският съюз, не може да се свежда до изпълнението на задължение във връзка с присъединяването на дадена държава към Съюза, което задължение тя може да наруши след своето присъединяване; отбелязва с дълбока загриженост, че въпреки неотдавнашното решение на Съда и многобройните призиви на Парламента, Комисията все още не е приложила Регламента относно обвързаността с условия за спазване на принципите на правовата държава; отбелязва, че най-накрая, през април 2022 г. Комисията обяви задействането на механизма за обвързване с условия за първи път и припомня значението на защитата на правата на крайните получатели и бенефициенти на финансиране от ЕС; счита, че като не прилага горепосочения регламент, Комисията забавя изпълнението на задълженията си на пазител на Договорите;

6. счита, че годишният доклад на Комисията относно върховенството на закона е полезен инструмент за наблюдение и оценка на положението с принципите на правовата държава във всички държави членки, въз основа на аналогични мотиви; изразява загриженост обаче, че докладът няма да може да подобри положението в държавите членки без отправянето на ясни и конкретни препоръки към правителствата на държавите от ЕС; подчертава също така, че в годишните доклади трябва да се прави ясно разграничение между отделни недостатъци и системни проблеми във връзка с принципите на правовата държава; призовава Комисията да изпълни препоръките, съдържащи се в резолюцията на Парламента от 24 юни 2021 г. относно доклада на Комисията за върховенството на закона за 2020 г.;

7. настоява Комисията да гарантира, че всички организации (от Съюза или международни), които предоставят външна помощ, спазват принципите на правовата държава и правата на човека в държавите, които получават тази помощ; подчертава по-специално необходимостта да се гарантира, че финансови средства на Съюза не се разпределят и не се свързват от трети страни и/или физически лица с каквато и да е кауза или форма на тероризъм и/или религиозна и политическа радикализация;

8. подчертава, че допълнителните инициативи за гарантиране на защитата на бюджета на Съюза станаха още по-важни с влизането в сила на инструмента Next Generation EU, чрез който общият размер на плащанията от бюджета на Съюза ще стане много по-голям през следващите години; подчертава, че в този контекст Комисията следва също така да гарантира, че Европейската служба за борба с измамите (OLAF), Сметната палата („Палатата“) и Европейската прокуратура разполагат с необходимите финансови и човешки ресурси за разследване на потенциални случаи на измама, засягащи бюджета на Съюза; отбелязва, че през 2020 г. OLAF е прехвърлила към Европейската прокуратура 9 служители, а през 2021 г. – още 9 служители; изразява загриженост, че това значително намаляване на персонала би могло да компрометира капацитета на OLAF да изпълнява ефективно своя мандат поради липсата на персонал и поради претоварване; следователно призовава за увеличаване на бройките в щатното разписание на OLAF (по-специално за експерти в областта на криминалистиката и информационните технологии), за да се компенсира прехвърлянето на персонал към Европейската прокуратура;

9. отбелязва, че съгласно член 22 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост (2) държавите членки имат задължението да осигурят защитата на финансовите интереси на Съюза; отбелязва, че Комисията играе важна роля, за да се гарантира, че националните системи за одит осигуряват достоверна, надеждна и имаща отношение информация; подчертава, че административният капацитет на държавите членки и на Комисията трябва да бъде увеличен, за да се обезпечи добро финансово управление, което включва ефективното предотвратяване, разкриване и коригиране на измами, корупция и конфликти на интереси, както и избягване на двойното финансиране; отбелязва, че Комисията отговаря за осигуряването на техническа помощ и консултантски услуги с цел подобряване на съответния административен капацитет в държавите членки; призовава Комисията да предостави на органа по освобождаване от отговорност общ преглед на конкретните мерки, които са предприети, за да се гарантира наличието на достатъчно човешки ресурси в Комисията и съответните институции (и по-специално в Съда на ЕС, OLAF, Европейската прокуратура, Европол и Евроюст), за да могат те да изпълняват съответните си отговорности; призовава Комисията да представи в своя годишен доклад за управлението и изпълнението декларация за достоверност относно данните за изпълнението във връзка с прилагането на механизма;

10. настоятелно призовава Комисията бързо да използва средствата, с които разполага, например инструменти за спиране на плащанията в случаи на потвърдени сериозни недостатъци в системите за управление и контрол;

11. подчертава, че фактът, че след неколкократно отправяните искания от страна на Парламента Комисията все още не е в състояние да представи списък на бенефициентите, които получават най-голям дял от финансовите средства на Съюза при споделено управление, представлява огромно препятствие както за оценката на рисковете, свързани с разходите на Съюза, така и за цялостната прозрачност на разходваните от него средства; счита отговорите и разясненията по този въпрос, представени на Парламента от Комисията, за недостатъчни, а усилията на Комисията за създаването на подобна база данни — за неефективни и неуспешни;

12. счита за неефективен и необосновано продължителен проточилия се спор относно конфликта на интереси между Комисията и Андрей Бабиш, бившия министър-председател на Чехия; отново посочва, че не са предприети никакви решителни действия по отношение на конфликта на интереси на министър-председателя Бабиш и че фактът, че в крайна сметка изборите сложиха край на неговия конфликт на интереси, не е положителен за доброто име на Комисията; посочва факта, че министър-председателят Бабиш междувременно води преговорите относно многогодишната финансова рамка (МФР) и Механизма за възстановяване и устойчивост от името на Чехия;

13. подчертава сериозния риск поради факта, че размерът на неизпълнените поети задължения продължи да нараства и в края на 2020 г. достигна ново рекордно високо равнище от 303,2 милиарда евро; признава, че определено равнище на неизпълнени поети задължения е естествена последица от бюджетната система на Съюза с бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания, но подчертава, че размер на неизпълнените поети задължения, който се равнява на две пълни години бюджетни кредити за плащания, поражда риск за гладкото функциониране на бюджета в бъдеще, който ще бъде подложен на силен натиск и е възможно да породи сериозен риск за ликвидността на бюджета на Съюза; призовава Комисията да наблюдава отблизо напредъка по изпълнението в държавите членки, и по-специално в случаите на слаба степен на изпълнение и ниско равнище на усвояване на средствата, и да предостави на органа по освобождаване от отговорност анализ по държави, в който да се посочват повтарящите се проблеми, както и предприетите мерки за оптимизиране на положението; счита, че редовното годишно увеличаване на неизпълнените поети задължения в контекста на предстоящия инструмент Next Generation EU и силно нарасналите разходи на Съюза са причина Комисията с приоритет да изготви подробен план за действия с цел намаляване на размера на неизпълнените поети задължения; призовава Комисията да представи този план на органа по освобождаване от отговорност;

14. изразява съжаление, че в края на 2020 г., въпреки придобития от предишната МФР опит и помощта и сътрудничеството, осигурени от Комисията чрез техническа помощ, кумулативната степен на усвояване от европейските структурни и инвестиционни фондове продължава да бъде с приблизително 7 % по-ниска в сравнение с предходната МФР за периода 2007 — 2013 г.; насърчава Комисията да продължи работата си с държавите членки, включително чрез предоставянето на техническа помощ, за да се увеличи способността на държавите членки да усвояват отпуснатите им средства и да засили усилията за увеличаване на степента на усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове, без да се излага на риск качеството на проектите и положените усилия за избягване на неправомерно разходване на средства на Съюза и свързани с тях измами; призовава Комисията да оказва, при необходимост, помощ на държавите за набелязването на допустими проекти, особено такива с ясна европейска добавена стойност; изисква Комисията да поднови работата на работната група за по-добро изпълнение, за да се увеличи степента на усвояване и да се разработят най-добри практики сред държавите членки;

15. подчертава настоятелните си и многократни искания към Комисията и изпълнителните агенции да осигурят защитата на бюджета на Съюза чрез повсеместната и системна употреба на цифрови и автоматизирани системи за докладване, мониторинг и одит; отбелязва, че това следва да включва създаването на задължителна единна, оперативно съвместима база данни с информация за бенефициентите на средства от всички програми на Съюза; признава, че Комисията е предложила да се направи задължително използването на единен инструмент за извличане на данни и оценка на риска за фондовете при споделено управление и Механизма за възстановяване и устойчивост; отбелязва, че това предложение не беше включено в приетите текстове; подчертава, че подобна система следва да се основава на уникални идентификатори за всички получатели, включително информация за техните крайни бенефициенти, и следва също така автоматично да гарантира използването на системи като инструмента за извличане на данни ARACHNE, за да се осигури възможно най-добрата защита на финансите на Съюза, без да се ограничава само до него; подчертава, че тази интегрирана и оперативно съвместима система трябва да създаде условия за агрегирането на отделните суми, получени от един и същ бенефициент или действителен собственик, в една обща сума; отбелязва, че тази цифровизация е закъсняла и абсолютно необходима предвид трансграничния характер на неправомерното разходване, измамите, присвояването на средства, конфликтите на интереси, двойното финансиране и други системни проблеми; подчертава, че този единен инструмент за извличане на данни следва да позволява лесно търсене и да е на разположение на OLAF, Европейската прокуратура и Комисията, за да се подобри защитата на бюджета на Съюза и Next Generation EU срещу нередности, измами и конфликти на интереси;

16. изтъква, че е необходимо да се разширят областите, в които се използва системата за ранно откриване и отстраняване (EDES), отвъд прякото управление, и изисква Комисията да я използва за всички фондове на Съюза, включително фондовете при споделено управление; отбелязва, че EDES трябва да се използва систематично, за да се гарантира, че дружествата и действителните собственици, които са били осъдени за измама, корупция или други тежки икономически престъпни дейности, не могат да се възползват от финансовите средства на Съюза; подчертава необходимостта от хармонизиране на показателите в ARACHNE с основанията за изключване на EDES, за да се гарантира, че изключените икономически оператори са видими и в ARACHNE; призовава за максимална оперативна съвместимост между ARACHNE, EDES и другите видове софтуер, за да се намали необходимостта от многократно въвеждане на информационни елементи в различни информационни системи и да се поддържа административната тежест на възможно най-ниско равнище;

17. изисква от Комисията да предприеме последващи действия във връзка с доклада по собствена инициатива на Парламента относно преразглеждането на Финансовия регламент (3) и законодателния доклад по собствена инициатива на Парламента(INL) относно цифровизацията на европейската система за докладване, мониторинг и одит (4) с конкретни предложения за преразглеждане на Финансовия регламент;

18. приветства публикуването през април 2021 г. на насоките за избягване на конфликти на интереси в рамките на Финансовия регламент — след като бяха предоставени на държавите членки през август 2020 г. — с които се популяризира еднообразно тълкуване на правилата при всички режими на управление; отново призовава Комисията да гарантира надлежна оценка на превантивните мерки, предприети от държавите членки за избягване на конфликти на интереси; подчертава, че всички форми на конфликти на интереси трябва да бъдат преодолявани ефикасно и ефективно, включително в институциите на Съюза;

19. припомня, че одитните доклади на Комисията, включително за случаите на конфликт на интереси, следва да бъдат публикувани в разумен срок, спомагайки да се гарантира, че препоръчаните корективни и последващи действия се изпълняват от одитираните субекти; припомня позицията на комисията по бюджетен контрол, че дори преди приключването на даден одит Комисията трябва да споделя информация с Парламента при поискване, за да може Парламентът да изпълнява функцията си за политически контрол;

20. отбелязва, че пандемията от COVID-19 оправда внасянето на значителни промени в бюджета за 2020 г. чрез трансфери и коригиращи бюджети, за да може Съюзът да даде солиден принос с цел да спомогне за смекчаване на предизвикателствата във връзка с пандемията от COVID-19, не на последно място чрез бързото разработване на ваксини; отбелязва освен това, че поради пандемията от COVID-19 одитите трябваше да се извършват предимно от разстояние; приветства повишената цифровизация на одитните процедури, повишаването на ефективността и икономиите на разходи вследствие на одитите от разстояние, но подчертава, че те не могат напълно да заменят проверките на място; отбелязва също така, че Комисията, на базата на своята специфична оценка на риска във връзка с COVID-19, проведена през 2020 г., счита, че степента на увереност е запазена и че очакваните риск при плащане и риск при приключване са представителни за процента грешки при финансовите сделки;

21. отбелязва че както през 2019 г., така и през 2020 г., в годишните доклади на Палатата се потвърждава наличието на широко разпространени грешки при разходите и се дава отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на разходите; припомня повтарящите се констатации на Палатата, че механизмите за контрол на Комисията и на държавите членки просто не са достатъчно надеждни;

22. признава постепенния преход от правилото „N+3“ за отмяна на поети задължения за програмния период 2021 — 2027 г. (2021 — 2026 г.) към правилото „N+2“ (2027 г.) за фондовете при споделено управление съгласно Регламента за общоприложимите разпоредби (5), подкрепено от Парламента; изисква Комисията да сътрудничи и съдейства на държавите членки за своевременното изпълнение на техните програми; подчертава, че настоящото правило „N+3“ не бива да се използва, за да се забави или отложи изпълнението, а за да се осигури на проектите достатъчно време за тяхното реализиране;

23. призовава Комисията и бюджетния орган да осигурят предоставянето на достатъчно финансиране за одити и проверки на фондовете на Съюза с оглед на значителното увеличение на средствата, които ще бъдат отпуснати през следващите години общо по линия на МФР и на инструмента Next Generation EU; отбелязва, че Комисията ще направи оценка на системите за контрол на държавите членки и ще предостави насоки за изграждането на качествени системи за мониторинг и контрол; призовава Комисията да предостави на органа по освобождаване от отговорност подробна оценка на системите за одит и контрол на всяка държава членка;

24. отново изразява загриженост, че Комисията одитира единствено изпълнението на етапните и крайните цели, преди да изплати средствата по Механизъма за възстановяване и устойчивост, като оставя на държавите членки да гарантират спазването на правилата за обществените поръчки и за държавната помощ; отбелязва, че Комисията ще извършва одити на системите, за да се гарантира, че държавите членки са въвели строг контрол за защита на финансовите интереси на Съюза срещу конфликти на интереси или сериозни нередности; счита въпреки това, че в качеството си на пазител на Договорите Комисията не следва да разчита само на извършваните от държавите членки одити на спазването на приложимите правила, за да осигури равнопоставени условия на конкуренция за инвестициите по Механизма за възстановяване и устойчивост; призовава по тази причина Комисията да разшири обхвата на своите одитни дейности отвъд одитите на системите, така че да бъдат включени проверки във връзка с правилата за обществените поръчки и за държавната помощ съобразно нейния основан на риска подход; припомня във връзка с това сериозните пропуски в националното законодателство на някои държави членки по отношение на ефикасния контрол и предотвратяването на конфликти на интереси;

25. отново изтъква необходимостта от по-добро балансиране на допълнителното опростяване на правилата и процедурите с по-добър контрол върху най-често срещаните видове неправомерно разходване на средства, да се подготви обучение и практическа информация за заявителите, особено за новите заявители, и да се подобрят помощта и насоките за малките и средните предприятия (МСП), обособените нови организации, новосъздадените предприятия, администрацията и разплащателните агенции, както и всички други имащи отношение заинтересовани страни; признава напредъка, постигнат чрез преразглеждането през 2018 г. на Финансовия регламент и подобренията, въведени за разходните програми за периода 2021 — 2027 г.;

26. подчертава нарасналото значение на показателите за изпълнението, включително подбора на показатели, определянето на крайни и етапни цели и мониторинга и докладването в контекста на новите модели за изпълнение на Механизма за възстановяване и устойчивост и реформираната обща селскостопанска политика; приветства във връзка с това работата на Комисията за подобряване на мониторинга и докладването относно изпълнението на бюджета на Съюза чрез по-рационализирани и качествени показатели, както е отразено в приетите основни актове за разходните програми за периода 2021 — 2027 г.; отбелязва, че етапните и крайните цели, както и показателите за резултатите, са различни по своето естество; отбелязва, че в Механизма за възстановяване и устойчивост се прави допълнително разграничение между инвестиции и реформи; подчертава, че одитът на изпълнението е нов инструмент за съответните одитни органи; призовава Комисията да предостави преглед на пълния одитен цикъл в рамките на държавите членки, в Комисията, както и преглед на сътрудничеството със съответните одитни органи, включително Палатата, също както и с OLAF и Европейската прокуратура;

27. насърчава Комисията, Палатата и Съвета да работят за ускоряване на процедурата по освобождаване от отговорност, така че тя да се превежда през година N+1, като им напомня, че това не следва да подкопава качеството на процедурата;

28. призовава Комисията да продължи да насърчава стегнато и конкретно баланса между половете и подход на съобразено с равенството между половете бюджетиране във всички разходни области на Съюза; приветства напредъка на Комисията във връзка с методиката за интегриране на принципа на равенство между половете и разработването на пилотна методика за проследяване на свързаните с пола разходи в МФР за периода 2021 — 2027 г.; изисква Комисията да информира Парламента за своя тест за осъществимост по отношение на програмите на Съюза за финансиране в контекста на проектобюджета за 2023 г.;

29. отново изтъква необходимостта от увеличаване на усилията в борбата срещу измамите както на равнището на Съюза, така и на равнището на държавите членки, в тясно сътрудничество с Европейската прокуратура и OLAF; оценява забележителните усилия и подчертава ролята на Европейската прокуратура в разследването и наказателното преследване на измами и други престъпления, засягащи финансовите интереси на Съюза; припомня, че е важно да се предоставят достатъчно финансови и човешки ресурси на Европейската прокуратура и на OLAF;

30. приветства въвеждането на нови собствени приходи, за да се изплатят, считано от 2028 г., отпуснатите по линия на Next Generation EU заеми (около 15 милиарда евро годишно до 2050 г.), с цел да се гарантира по-добра защита на бюджета на Съюза; отбелязва, че по този начин дълговото бреме на Съюза няма да бъде поето от бъдещите поколения и няма да бъдат намалявани средствата за основни програми на Съюза, като „Хоризонт Европа“, ЕСФ+ и „Еразъм+“;

31. изразява особена загриженост във връзка с повтарящите се констатации на Палатата, че работата на някои национални одитни органи или сертифициращи органи се счита за прекалено податлива на грешки и съответно за ненадеждна, което компрометира надеждността на данните за годишния доклад за управлението и изпълнението; изразява съжаление, че Комисията не е предприела последващи действия във връзка с тази конкретна забележка, която беше включена в резолюцията за освобождаване от отговорност на Комисията за 2019 г.; очаква Комисията да предостави уточнения в това отношение;

Декларация за достоверност на Палатата и бюджетно и финансово управление

32. приветства факта, че за 2020 г. Палатата констатира, че отчетите на Съюза са надеждни и в съответствие с Финансовия регламент и че приходната част на бюджета не е засегната от съществени грешки;

33. изразява съжаление, че за 2020 г. Палатата отново дава отрицателно становище относно законосъобразността и редовността на разходната част на бюджета, и същевременно подчертава, че процентът грешки в размер на 2,7 % през 2020 г., което е същото като за 2019 г., може само да се счита за минималния процент грешки поради риска, свързан с разкриването, следващ от факта, че Палатата не е могла да извърши нито една проверка на място поради ограниченията във връзка с пандемията от COVID-19; подчертава обаче, че наличието на процент грешки не означава непременно измама, и отбелязва, че през 2020 г. шест възможни случая на измама са докладвани от Палатата на OLAF спрямо девет през 2019 г.; отново изтъква необходимостта от увеличаване на усилията в борбата срещу измамите както на равнището на Съюза, така и на равнището на държавите членки, в тясно сътрудничество с Европейската прокуратура и OLAF;

34. отбелязва, че Палатата е одитирала операции на стойност 147,8 милиарда евро спрямо действителните разходи в размер на 173,3 милиарда евро и че високорисковите разходи, които се основават предимно на възстановяване на средства, възлизат на 87,2 милиарда евро от одитната популация, докато нискорисковите разходи, които са предимно разходи, свързани с права на плащане, възлизат на 60,6 милиарда евро;

35. отбелязва със загриженост, че въз основа на 728-те операции, одитирани от Палатата, изчисленият процент грешки за високорисковите разходи, а именно 4,0 %, продължава да бъде доста над прага на същественост, докато изчисленият процент грешки за нискорисковите разходи е под прага на същественост;

36. отново отправя исканията на Парламента към Палатата, посочени в резолюциите за освобождаване от отговорност от последните години, а именно да определя процента грешки и за нискорисковите плащания, както и за всеки разход в МФР, да разшири обхвата на глава „Администрация“, за да бъде включен по-задълбочен анализ на всички институции, и да определя въздействието на коригиращите мерки върху общия процент грешки;

37. отбелязва с нарастваща загриженост, че от счетоводния баланс на Съюза е видно, че в края на 2020 г. пасивите възлизат на общо 313,5 милиарда евро, което е с 62,0 милиарда евро, или 24,7 %, повече спрямо предходната година (251,5 милиарда евро);

38. отбелязва, че Обединеното кралство напусна Съюза на 1 февруари 2020 г. и че отчетите на Съюза към 31 декември 2020 г. показват дължими от Обединеното кралство нетни вземания в размер на 47,5 милиарда евро въз основа на задълженията, определени в споразумението за оттегляне;

39. отбелязва, че 2020 г. беше последната година от МФР за периода 2014 — 2020 г.; подчертава, че бюджетните кредити за поети задължения в бюджета за 2020 г. и коригиращите бюджети възлизат общо на 173,9 милиарда евро, от които за 172,9 милиарда евро действително са поети задължения, докато бюджетните кредити за плащания в бюджета и коригиращите бюджети възлизат на 164,1 милиарда евро, от които действително са изразходвани 161,8 милиарда евро; отбелязва освен това, че са изпълнени плащания в размер на 9,9 милиарда евро целеви приходи и 1,6 милиарда евро преноси, с което общият размер на плащанията възлиза на 172,4 милиарда евро;

40. отбелязва със загриженост, че изглежда има малък напредък в кумулативната степен на усвояване на европейските структурни и инвестиционни фондове, която все още е само 55 % (със 7 % по-ниско спрямо края на последната година от предходната МФР), въпреки че годишната степен на усвояване на средствата през 2020 г. е същата като тази през последната година от предходната МФР за периода 2007 — 2013 г. (15 %); отбелязва, че в края на 2020 г. 45 % от общите поети задължения по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014 — 2020 г., които се равняват на 209 милиарда евро, все още не са изплатени и съставляват основната част от общия размер на неизпълнените поети задължения в размер на 303 милиарда евро;

41. отбелязва подробните отговори на отправените от Парламента конкретни искания, които допълват доклада на Комисията относно последващите действия по освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за финансовата 2019 година (COM(2021)0405 final);

Специални обстоятелства вследствие на пандемията от COVID-19

42. отбелязва, че пандемията от COVID-19 доведе до облекчаване на приложимите правила, за да се осигури допълнителна ликвидност, както и изключителна и необходима гъвкавост за разходите, свързани с COVID-19, включително на равнище административни правила и механизми за контрол в интерес на бързото реагиране; изразява загриженост, че това увеличава риска от непрозрачни процедури, неправомерно разходване на средства и измами от страна на престъпни структури, опитващи се да се възползват от ситуацията на криза; отбелязва информацията от OLAF относно престъпни дейности, засягащи личните предпазни средства и предлагането на фалшиви ваксини; подчертава необходимостта от последващи проверки и одити във връзка с това;

43. отбелязва, че според предоставена на Палатата непубликувана информация през 2020 г. Комисията е предоставила бюджетни кредити за поети задължения при пряко и непряко управление в размер на 12,9 милиарда евро и бюджетни кредити за поети задължения при споделено управление в размер на 34,2 милиарда евро за цели, свързани с пандемията от COVID-19; изразява съжаление, че Комисията все още не е публикувала доклад относно разходите, свързани с COVID-19;

44. изразява съжаление, че пандемията от COVID-19 направи много по-трудно провеждането на проверки и одити на място; въпреки това отбелязва, че Комисията, на базата на своята специфична оценка на риска във връзка с COVID-19, проведена през 2020 г., счита, че степента на увереност е запазена и че очакваните риск при плащане и риск при приключване са представителни за процента грешки при финансовите сделки; подчертава необходимостта от повече провеждани с лично присъствие одити през идния период, за да се гарантира надеждно управление на одитите;

Специални обстоятелства вследствие на инструмента Next Generation EU

45. отбелязва, че инструментът Next Generation EU, заедно с МФР за периода 2021 — 2027 г., значително ще увеличи комбинираното отпуснато финансиране до над 1 800 милиарда евро;

46. отбелязва освен това, че голяма част от регламента за свързаните разходни програми за новия период на МФР е приета сравнително по-късно, отколкото по време на предходните МФР, което неизбежно ще доведе до забавяния в програмирането и изпълнението;

47. подчертава, че комбинираният ефект от новия инструмент Next Generation EU и забавянето на приемането на законодателството рискуват да окажат сериозен натиск върху административния капацитет в държавите членки и в Комисията, което отново може да доведе до повече грешки, по-малко контрол и потенциални загуби за бюджета на Съюза;

48. отбелязва, че използването на инструменти за извличане на данни и оценка на риска, като ARACHNE, може да спомогне за предотвратяване на и защита от конфликти на интереси, измами, корупция и двойно финансиране; отбелязва, че държавите членки трябва да събират информация за бенефициентите по програмата, както и данни за действителните собственици; Директивата относно борбата с изпирането на пари изисква централна платформа на ЕС, каквато е създадена, но все още не всички държави членки са свързани към нея; отбелязва, че в държавите членки съществуват централни регистри с данни за бенефициентите, но не всички съдържат данни относно действителните собственици;

49. отбелязва, че инструментите за мониторинг са от съществено значение за одита на изпълнението на етапните и крайните цели; отбелязва, че от държавите членки се изисква да използват системата FENIX, която е разработена и предоставена от Комисията; приветства набора от показатели за възстановяване и устойчивост, създаден от Комисията с цел предоставяне на визуален и лесен за ползване преглед на напредъка, постигнат при прилагането на Механизма за възстановяване и устойчивост, който насърчава прозрачността, обществения контрол и отчетността на механизма;

50. отбелязва, че съгласно съображение 60 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост Комисията, при условие че е разрешено предаването на чувствителна или на поверителна информация или при необходимост при спазване на подходящи условия на поверителност, следва да предава на Парламента и на Съвета едновременно и при равни условия относимите документи и информация;

51. отбелязва, че Европейският парламент създаде работната група по въпросите на Механизма за възстановяване и устойчивост, която установява диалог между членовете на компетентните комисии и Комисията; отбелязва, че участието на Парламента и на Съвета е критично важно, за да се гарантират демократичен надзор и контрол; подчертава, че предаването на Парламента и на Съвета на пълен набор от документи на ранен етап ще бъде важен елемент от решаващо значение за процедурата по освобождаване от отговорност;

52. отбелязва, че съгласно член 31 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, до 31 юли 2022 г. Комисията следва да представи на Парламента и на Съвета годишен доклад относно изпълнението на Механизма;

53. отбелязва, че според Палатата общата експозиция на бюджета на Съюза вследствие на инструмента Next Generation EU ще се увеличи значително през следващите години и може да достигне 940 милиарда евро в края на 2023 г., което представлява огромно увеличение спрямо 132 милиарда евро в края на 2020 г.;

54. изисква от Комисията да установи допълнителни възможности за по-нататъшно укрепване на капацитета за усвояване на държавите членки чрез инвестиции в административен капацитет, обучение и цифровизация на управлението на средствата;

Препоръки

55. призовава Комисията: а) да извърши за всяка отделна държава членка анализ на получените средства и на състоянието на изпълнение най-късно през месец май за предходната бюджетна година, в контекста на годишния доклад, предвиден съгласно член 31 от Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост; очаква Комисията да публикува за първи път годишния доклад в началото на втората половина на 2022 г. и веднага да информира органа по освобождаване от отговорност относно констатациите; б) да осигури защитата на бюджета на Съюза чрез повсеместната и системна употреба на цифрови и автоматизирани системи за докладване, мониторинг и одит и спешно да създаде задължителна интегрирана и оперативно съвместима система, която се основава на съществуващите инструменти и бази данни в контекста на предстоящите преразглеждания на Финансовия регламент, но не се ограничава само до тях; да разработи набора от показатели за възстановяване и устойчивост, за да се гарантира прозрачността на описанието на етапните цели, крайните цели и резултатите от одита; да гарантира, че всички държави членки използват системите и централните регистри, за да докладват относно действителните собственици и крайните бенефициенти; в) да извърши серия от последващи проверки на място и контрол на националните обществени поръчки, при които се използват финансови средства на Съюза, и да вземе под внимание вече проведените одити или съобщенията в медиите, които сочат значителни рискове за законосъобразността на тези процедури; г) да предава своевременно на органа по освобождаване от отговорност, при условие че е разрешено предаването на чувствителна или на поверителна информация или при необходимост при спазване на подходящи условия на поверителност, относимите документи, като обобщението на извършените одити, и информация; д) да опрости правилата и процедурите, да подготви задължително обучение и практическа информация за заявителите, особено за новите заявители, и да подобри помощта и насоките за МСП, обособените нови организации, новосъздадените предприятия, администрацията и разплащателните агенции, както и всички имащи отношение заинтересовани страни; да представи на органа по освобождаване от отговорност общ преглед на проведените обучения; е) да предприеме последващи действия във връзка с отправените от Палатата препоръки, включително цялостно и стандартизирано докладване относно разходите, свързани с пандемията от COVID-19; ж) да сподели с органа по освобождаване от отговорност резултатите от бюджетния контрол в контекста на доклада за прегледа, като проведе среща с компетентната комисия; з) да засили работата си с цел да гарантира, че средствата по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост се използват за проекти, които водят до структурни реформи, и за инвестиции, носещи добавена стойност от Съюза, и че се избягва двойното финансиране на проекти; настоятелно призовава Комисията да не разчита само на одитите на съответствието от страна на държавите членки относно приложимите правила, като тези за обществените поръчки и за държавната помощ, а да разшири обхвата на одитната си дейност отвъд одитите на системите с базиран на риска подход; и) да гарантира, че докладването ѝ относно общата финансова експозиция на бюджета на Съюза е ясно и навременно, за да могат одитните органи и обществеността като цяло да получат ясна представа за развитието на експозицията през следващите години; й) да разработи методология и да умножи последващите проверки и командировките на място по отношение на усвояването на средствата от Next Generation EU и тяхното въздействие върху възстановяването на държавите членки; к) да увеличи административния капацитет на Комисията и на държавите членки и да предложи подходящи бюджетни редове за Палатата, Европейската прокуратура и OLAF във връзка с изпълнението на новите бъдещи задачи, свързани с инструмента Next Generation EU, с цел защита на финансите на Съюза; л) да финализира най-късно до края на 2022 г. стегната и конкретна методология за интегриране на принципа на равенство между половете, която да се използва в целия бюджет чрез целенасочени и ефективни стимули, и да следва препоръките на Палатата в нейния специален доклад относно интегрирането на принципа на равенство между половете в бюджета на Съюза;

Годишен доклад за управлението и изпълнението и резултати от изпълнението на бюджета на Съюза

56. отбелязва, че Палатата изготвя своите годишни доклади за управлението и изпълнението въз основа на информацията, извлечена от няколко доклада на Комисията; отбелязва, че Палатата допълва тази информация с актуални констатации от собствената си одитна дейност и прегледи; отбелязва, че Палатата прави преглед на информацията относно резултатите от изпълнението, предоставена от Комисията, за достоверност и съгласуваност с нейните констатации, но не и за надеждност;

57. отбелязва, че за 2020 г. 11 от 51 генерални директори (или еквивалентни на тях) изразиха общо 19 резерви и че общото финансово въздействие от резервите е 1 219 милиарда евро;

58. подчертава, че одитът на резултатите от изпълнението на бюджета на Съюза е също толкова важен, колкото одита на съответствието, за да се получи цялостна представа не само за законосъобразността на разходите, както и за тяхната ефективност, ефикасност и икономичност, но и за постигнатите резултати и за постигнатите приоритети и крайни цели; подчертава многобройните препоръки на Палатата, както и на органа по освобождаване от отговорност, Комисията да обръща много повече внимание на оценката на резултатите, крайните продукти и въздействието на своите политики и програми (ефективност), вместо само да представя големи суми изразходвани средства или голям брой хора, участвали в отделните програми (ефикасност);

59. отбелязва, че подходът за по-добро регулиране помага на Комисията да установи извлечените поуки от изпълнението на политиките и програмите в миналото; подчертава, че Комисията следва да направи преглед на всички разходни програми, и посочва, че анализите на разходната ефективност и на разходите и ползите са важни инструменти при бюджетния контрол за преглед на разходите; призовава Комисията да включи повече качествена информация, която да показва добавената стойност от Съюза на разходните програми; приветства факта, че Комитетът за регулаторен контрол допринася за подобряването на качеството на оценките и на оценките на въздействието; призовава Комисията да изпълни препоръките, отправени от Комитета за регулаторен контрол, и да представи задоволителна обосновка в случаите, когато коментарите не са взети предвид;

60. отбелязва, че не е извършена оценка на въздействието на Регламента за общоприложимите разпоредби по отношение на седемте фонда при споделено управление за периода 2021 — 2027 г., тъй като посоченият регламент установява общи правила и механизми за изпълнение за други политики; приветства факта, че регламентите, свързани с фондовете, са придружени от свои собствени оценки на въздействието; отбелязва, че важни оценки на ОСП не са били налични, преди да бъде извършена оценката на въздействието по отношение на реформата на ОСП;

61. подчертава, че е важно Комисията да продължи да извлича поуки от изпълнението на програмите и след края на периода на МФР, тъй като някои резултати и въздействия могат да се проявят едва няколко години след края на периода на изпълнение на МФР, особено при програмите с голям размер неизпълнени поети задължения, и да включва тези наблюдения и заключения в своите доклади, за да могат те да бъдат споделени с органа по освобождаване от отговорност;

62. отбелязва, че в годишния си доклад за тази година Палатата е направила преглед на докладването на Комисията относно финансовите корекции и събирането на вземания, и изразява загриженост, че тя счита това докладване за сложно и невинаги ясно; призовава Комисията да гарантира, че при докладването дава ясна представа за размера на коригираните и върнатите в бюджета на Съюза нередовни разходи;

63. призовава Комисията да проследява по-акуратно отправените от Палатата препоръки и да се включва в процедурите на надежден контрол и освобождаване от отговорност на Парламента с цел по-добър контрол на прилагането на новите модели за изпълнение, както и на Механизма за възстановяване и устойчивост и реформираната обща селскостопанска политика;

64. отново изразява загриженост във връзка с оценката на Палатата, че данните от мониторинга от държавите членки, на които се основават годишният доклад за управлението и изпълнението и програмните декларации, не са напълно надеждни; изразява съжаление по-специално относно повторната оценка на Палатата за годишния доклад за управлението и изпълнението в областта на сближаването поради недостатъци в работата на одитните органи и идентифицираните проблеми по отношение на процента остатъчни грешки, отчетени в годишните отчети за дейността на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална и селищна политика“;

65. отбелязва твърдението на Комисията, че тя не е задължена да привежда своята методология в съответствие с тази на Палатата, но изразява съжаление, че това води до твърде различни стойности, по-специално в областта на конкурентоспособността, където изчисленият от Комисията риск при плащане за тази функция от МФР е дори по-нисък от изчисления от Палатата процент грешки; призовава Комисията да излезе извън рамките на строгите законови изисквания и да участва активно в процес на размисъл във връзка със своята методология, за да се гарантира възможността за по-голяма съпоставимост между стойностите на Палатата и на Комисията;

66. подчертава настоятелните си и многократни искания да се осигури защитата на бюджета на Съюза чрез повсеместната и системна употреба на цифрови и автоматизирани системи за докладване, мониторинг и одит; настоятелно призовава Комисията да създаде интегрирана и оперативно съвместима система, която се основава на съществуващите инструменти и бази данни, но не се ограничава само до тях;

Приходи

67. отбелязва, че през 2020 г. приходите възлизат на 174,3 милиарда евро: от тази сума 123 милиарда евро (70,6 %) съставляват собствени ресурси на база брутен национален доход, 19,9 милиарда евро (11,4 %) — традиционни собствени ресурси (ТСР), 17,2 милиарда евро (9,9 %) — собствени ресурси на база данък върху добавената стойност, 8,2 милиарда евро (4,7 %) — вноски и възстановени средства, свързани със споразумения и програми на Съюза, 3,2 милиарда евро (1,8 %) — излишък от предходната година, и 2,8 милиарда евро (1,6 %) — други приходи;

68. отбелязва, че Палатата е разгледала извадка от 55 нареждания на Комисията за събиране на вземания, формирана така, че да бъде представителна за всички източници на приходи, както и за системите на Комисията, отчитането на ТСР в три държави членки и годишните отчети за дейността на Генералната дирекция „Бюджет“ (ГД „Бюджет“) и Евростат; приветства факта, че нито един от елементите на извадката не е засегнат от количествено измерими грешки; приветства факта, че по отношение на приходите Палатата е установила, че процентът грешки не е съществен и че свързаните с приходите системи като цяло са ефективни;

69. подчертава, че обхватът на одитното становище на Палатата относно приходите не включва укритите мита, които не се отразяват в счетоводните системи за ТСР на държавите членки; отбелязва, че тъй като разликата между теоретичния размер на вносните мита, които следва да бъдат събрани за икономиката като цяло, и действително събраните мита („липсващите мита“) може да се отрази на размера на установените от държавите членки мита, за втора поредна година Палатата е извършила оценка на предприетите от Съюза действия за намаляване на разликата между дължимите и събраните мита и на риска от непълни ТСР;

70. отбелязва с голяма загриженост констатацията на Палатата, че през 2020 г. Комисията е приключила цикъла на верификация по отношение на данните за брутния национален доход (БНД) за собствените ресурси от 2010 г. насам, което представлява 10-годишно закъснение; подчертава, че в резултат от приключването на цикъла на верификация Комисията е изразила голям брой резерви относно БНД, свързани с конкретни процедури за съставяне на данни в държавите членки, които се нуждаят от подобрение; отбелязва, че това значително увеличава бюджетната несигурност в националните бюджети по отношение на вноските на база БНД; изразява загриженост във връзка с констатацията на Палатата, че въздействието на глобализацията върху БНД не е взето предвид в достатъчна степен и че е възможно това да засегне приходите на Съюза;

71. отбелязва със загриженост, че хармонизирането на системите за контрол с цел защита на финансовите интереси на Съюза е недостатъчно, главно поради слабости, които допускат съществени различия в начина, по който държавите членки ги прилагат; отбелязва, че Палатата установява, че продължават да съществуват слабости в ефективността на системите за контрол на ниво Комисия и държави членки, най-сериозните от които засягат приключването от страна на Комисията на цикъла на верификация на БНД и надеждността на отчетите за ТСР в една държава членка;

72. изразява загриженост, че въпреки подобренията броят на резервите по отношение на ДДС и броят на отворените въпроси по отношение на ТСР остава висок и че продължават да съществуват слабости в отчитането и управлението на ТСР от държавите членки; отбелязва със загриженост, че Палатата е установила липса на систематичен мониторинг на данните за вноса и недостатъчно хармонизиран митнически контрол на равнището на Съюза;

73. отбелязва със загриженост, че за пета поредна година ГД „Бюджет“ поддържа резерва, съгласно която стойността на ТСР, прехвърлени в бюджета на Съюза, е неточна вследствие на занижаване на стойността на текстилни изделия и обувки, внесени от Китай в периода 2011 — 2017 г.; отбелязва решението на Съда от 8 март 2022 г., с което се обявява, че Обединеното кралство не е изпълнило задълженията си, като не е приложило ефективни мерки за митнически контрол и не е предоставило на Комисията точния размер на традиционните собствени ресурси във връзка със съответния внос;

74. отбелязва, че Съдът е отхвърлил частично изчисленията на Комисията поради наличието на значителна несигурност във връзка с точния размер на собствените ресурси, представен от Комисията, като Комисията не е установила надлежно целия размер; отбелязва, че Съдът е одобрил метода, използван от Комисията за изчисляване на размера на загубите на традиционни собствени ресурси за част от периода на нарушението, и е посочил, че Комисията следва да преизчисли дължимите суми във връзка със загубите на собствени ресурси на Съюза; призовава Комисията да разясни на органа по освобождаване от отговорност какви са грешките в изчисленията, по какъв надлежен начин възнамерява да поправи грешките при изчисленията на загубите и да уведоми органа по освобождаване от отговорност за резултатите от новите изчисления;

Препоръки

75. призовава Комисията: а) да осигури еднаквото прилагане на митническия контрол и да разработи и въведе пълноценен механизъм за анализ и координация на равнището на Съюза; б) да разгледа и актуализира подхода си за верификация на данните на държавите членки за БНД в бъдещите многогодишни цикли, за да оптимизира допълнително процеса и да съкрати периода, през който данните за БНД остават отворени за промени след края на всеки цикъл; в) в сътрудничество с държавите членки да продължи да подобрява отразяването на въздействието на глобализацията в националните сметки, за да преодолее резервата относно БНД в тази област за годините след 2018 г., и ако е необходимо, да оцени отново качеството на данните за БНД от предишни години, за да информира бюджетния орган за възможните последици от тези изменения на статистическите данни за приходния бюджет от 2010 г. насам; г) да гарантира, че всички държави членки предоставят надеждни месечни и тримесечни отчети за ТСР, като се отстранят слабостите в тяхната митническа ИТ система във връзка с липсата на одитна следа, риска от дублиране на записи и неправилното разпределение на частичните плащания; д) да предприеме действия в борбата с измамите при електронната търговия и събирането на ДДС, особено чрез използване на допълнителните предимства на наличните цифрови средства за проследяване на фактури и плащания на ДДС; е) да осигури защитата на бюджета на Съюза чрез повсеместната и системна употреба на цифрови и автоматизирани системи за докладване, мониторинг и одит и спешно да създаде интегрирана и оперативно съвместима система, която се основава на съществуващите инструменти и бази данни, но не се ограничава само до тях;

Конкурентоспособност за растеж и работни места

76. отбелязва, че подфункция 1а „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ на МФР съставлява 13,9 %, или 24,1 милиарда евро, от бюджета на Съюза: от тази сума 13,6 милиарда евро (56,4 %) са изразходвани за научни изследвания, 3,1 милиарда евро (12,8 %) — за образование, обучение, младеж и спорт, 2,4 милиарда евро (10,2 %) — за транспорт и енергетика, 1,6 милиарда евро (6,5 %) — за действия в областта на космическото пространство, а останалото — за други действия и програми; припомня общите планирани разходи по тази подфункция на МФР за периода 2014 — 2020 г. в размер на 142 милиарда евро, от които до края на 2020 г. бяха изплатени 104,6 милиарда евро;

77. признава, че МСП трябва да са в центъра на всички съображения относно конкурентоспособността за растеж и работни места, тъй като МСП осигуряват шест от всеки десет работни места, осем от всеки десет места за чиракуване в някои държави членки и на тях се падат близо 60 % от добавената стойност, създадена в Съюза;

78. отбелязва, че Палатата е разгледала извадка от 133 операции, която е формирана така, че да бъде представителна за целия набор от разходи в рамките на тази подфункция на МФР; отбелязва, че Палатата е разгледала също така редовността на информацията в годишните отчети за дейността на Генералната дирекция „Научни изследвания и иновации“ (ГД „Научни изследвания и иновации“), Генералната дирекция „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ (ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“) и Изпълнителната агенция за иновации и мрежи (INEA), които след това бяха включени от Комисията в годишния ѝ доклад за управлението и изпълнението;

79. отбелязва със загриженост, че Палатата изчислява процента грешки на 3,9 %, което се дължи главно на грешки, свързани с недопустими разходи, липса на основни оправдателни документи или проблеми с обявленията за обществени поръчки в тръжните документи; подчертава, че Палатата установи, че разходите по Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (7РП) и „Хоризонт 2020“ продължават да бъдат високорискова област и са основният източник на грешки;

80. отбелязва със загриженост, че разходите за персонал продължават да бъдат основен източник на грешки, и по-специално разходите за научни изследвания; изразява съжаление, че правилата за деклариране на разходи за персонал по програма „Хоризонт 2020“ са все така сложни, въпреки положените усилия за опростяване; приветства множеството опростявания, специално насочени към МСП по отношение на „Хоризонт 2020“, като единна фиксирана ставка за непреките разходи, включително за разходите за персонал;

81. отбелязва, че бенефициентите могат да начисляват разходи за персонал само за задачи, извършвани от физическо лице, работещо по пряк договор, докато разходите за задачи, възложени на подизпълнител, не отговарят на условията; отбелязва констатацията на Палатата, че МСП, които не притежават достатъчно собствен персонал, са особено податливи на грешки при исканията за възстановяване на разходи за услуги, предоставяни от външни консултанти или от лица, работещи на свободна практика, като разходи за персонал;

82. отбелязва, че Комисията е засилила своята информационна кампания, насочена към податливи на грешки бенефициенти, например МСП и подаващите искане за първи път, които имат ограничен опит и ресурси за процедурите за подаване на исканията; отбелязва, че Комисията е провела шест уебинара през 2020 г., с които е привлякла около 7 500 директни участници; счита, че Комисията може допълнително да разшири своите информационни дейности; подчертава, че е важно да се предоставя информация на потенциалните заявители на техния роден език, особено що се отнася до сложни правила, като правилата относно разходите за персонал и разходите за подизпълнители;

83. припомня, че Комисията цели засилване на ролята на Съюза като лидер в космическия сектор в рамките на МФР за периода 2021 – 2027 г.; подчертава значението на МСП и на стартиращите предприятия във всички аспекти на космическата политика, и по-специално инфраструктурата за изстрелване на ракети, ракетите, спътниците, както и услугите нагоре и надолу по веригата; изразява загриженост във връзка с обявените търгове за обществени поръчки в областта на космическата политика, по-специално по отношение на сателитната система за свързаност на Съюза, при която МСП са изключени чрез въвеждането на изключително тежки условия, които нито едно малко предприятие не би могло да изпълни; изисква от Комисията да представи преглед на а) резултатите от всички търгове, проведени през 2020 г., б) броя на офертите, които са били частично или изцяло спечелени от МСП или от стартиращи предприятия, в) броя на офертите, които са били спечелени без никакво участие на МСП или на стартиращи предприятия, г) броя на офертите, които са били спечелени от големи дружества и д) общ преглед на всички търгове, проведени през 2020 г., при които МСП са били изключени при планирането на търга;

84. обръща внимание на факта, че приблизително 20 % от последващите одити на всички служби на Комисията, работещи по програма „Хоризонт 2020“, се извършват от Общата служба за одит на ГД „Научни изследвания и иновации“, а 80 % се изпълняват от нейно име от частни одиторски дружества; отбелязва със загриженост констатацията на Палатата, че при формирането на извадките на ниво одитирани декларации за разходи невинаги са спазвани установените процедури; подчертава, че въпреки въведените от Комисията подобрения представителният процент грешки вероятно е занижен; изразява загриженост във връзка с факта, че все още съществуват слабости в последващите одити на Общата служба за одит;

85. изразява съжаление, че равнището на високите постижения в областта на научните изследвания продължава да се различава значително между отделните държави членки; отбелязва, че в различни изследвания се препоръчва изследователите, експертите и други национални участници от институции с по-ниски равнища на високи постижения да бъдат насърчавани да участват активно в съвместни изследователски екипи, в които участват изследователи и институции с най-високи равнища на високи постижения; съзнава, че основната отговорност е на държавите членки и на техните инвестиции в образованието, но подчертава, че Комисията може да допринесе за разпространяването на високи постижения; приветства увеличения бюджет за разширяване на дейностите по „Хоризонт Европа“;

86. отбелязва, че одитната дейност по 7РП е приключена; изразява съжаление, че годишните отчети за дейността на ГД „Научни изследвания и иновации“ и ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ потвърждават, че кумулативният процент остатъчни грешки за 7РП е над 2 %; признава, че поради наличието на минимален праг при помощта по отношение на финансовите резерви, въведен през 2019 г., нито една от двете дирекции не е докладвала остойностени резерви;

87. отбелязва със загриженост, че по отношение на „Хоризонт 2020“ ГД „Научни изследвания и иновации“ е докладвала очакван представителен процент грешки в размер на 2,95 % за всички генерални дирекции и други органи на Съюза, които управляват разходите на Съюза за научни изследвания; отбелязва, че процентът остатъчни грешки е 2,24 % за ГД „Научни изследвания и иновации“ и 2,20 % за ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“; отбелязва със загриженост, че Комисията не счита, че е необходимо да се формулира резерва за разходите по „Хоризонт 2020“; отбелязва, че изпълнителните органи се стремят да предоставят разумни гаранции за постигането на риск от грешки в диапазона от 2 до 5 %;

88. приветства доклада на Палатата относно изпълнението на програма „Еразъм+“, която съставлява 13,3 % от общия размер на плащанията, извършени до края на 2020 г. за тази функция на МФР, въз основа на годишния доклад за управлението и изпълнението за 2020 г., програмните декларации към проектобюджета за 2022 г. и ключовите оценки и други доклади;

89. приветства оценката на Палатата, че мащабът и обхватът на програма „Еразъм+“ са създали добавена стойност и че нейната ефективност е била подобрена посредством опростяването ѝ в сравнение с предходните програми; отбелязва мнението на Палатата, че Комисията не е взела предвид равенството между половете във всички аспекти на „Еразъм+“ и че програмната декларация за „Еразъм+“ не е предоставила финансова оценка за приноса на програмата за равенството между половете; припомня, че въпреки че има значителни различия в съотношението на половете между отделните области на обучение, 58 % от общия брой участници в програмата са жени;

90. отбелязва със загриженост, че жените изследователи са недостатъчно представени в „Хоризонт 2020“ — едва 36 % от изследователите (28 % в проекти от Европейския научноизследователски съвет (ЕНС), 42 % за безвъзмездните средства по „Мария Склодовска-Кюри“ и 31 % в другите части на програмата);

91. оценява факта, че Нобеловата награда за химия за 2020 г. е присъдена на изследовател, финансиран по „Хоризонт 2020“, като това е десетият участник досега, финансиран по тази програма и удостоен с Нобелова награда;

92. отбелязва, че през 2020 г. са финансирани 1 173 проекта чрез програмата на ЕНС в „Хоризонт 2020“ и 1 255 главни изследователи са получили финансиране; отбелязва също така, че понастоящем сред приемащите институции има институции от 25 държави членки, а сред главните изследователи има граждани на 23 държави членки; отбелязва още, че от 2014 г. насам чрез действията по „Мария Склодовска-Кюри“ бяха подкрепени мобилността и обучението на около 69 000 изследователи, като по този начин беше надмината целта от 65 000 изследователи;

93. приветства факта, че Механизмът за свързване на Европа (МСЕ) е разгърнал инфраструктури за цифрови услуги, които гарантират трансграничната оперативна съвместимост на онлайн услугите за гражданите, предприятията и публичните администрации в Съюза; подчертава, че почти 630 милиона евро са инвестирани в оперативната съвместимост в целия Съюз на специфични цифрови услуги като електронно здравеопазване, публични отворени данни, електронна идентификация и киберсигурност;

94. подчертава, че е важно да се инвестира в устойчиви транспортни мрежи, за да се способства необходимият преход към по-устойчиви видове транспорт; насърчава МСЕ за периода 2021 — 2027 г. да се стреми да възпроизведе големите резултати, постигнати от МСЕ; отбелязва необходимостта от подобряване на равнището на осведоменост сред бенефициентите по отношение на правилата за допустимост на МСЕ;

95. приветства факта, че през периода 2014 — 2020 г. съфинансирането по МСЕ — Транспорт в размер на 23,03 милиарда евро беше разпределено за 959 действия, като макар че е насочена към инфраструктурата както по основната, така и по широкообхватната мрежа на трансевропейската транспортна мрежа (TEN-T), програмата фокусира подкрепата си върху основната мрежа, обхващайки над 170 отсечки;

Препоръки

96. призовава Комисията: а) да разшири обхвата на удостоверенията за финансовите отчети, така че да включва категориите разходи за единица за новата рамкова програма за научни изследвания „Хоризонт Европа“, за да се повиши нивото на откриване и коригиране на грешки при единичните разходи; призовава за опростяване на правилата относно разходите за персонал в рамките на „Хоризонт Европа“; б) да предприеме действия, в т.ч. периодичен преглед на основните причини за грешки във финансовите отчети, да предостави насоки по сложни въпроси, например правилата за възлагане на дейности на подизпълнители, и да проведе информационни кампании с цел намаляване на процента грешки за „Хоризонт 2020“; в) да подобри допълнително качеството на последващите одити, като се преодолеят слабостите в процедурите за формиране на извадки на ниво декларации за разходи и се приложат корекции по отношение на метода за изчисляване на грешки за „Хоризонт Европа“; г) да продължи да работи за постигането на процент грешки под 2 % в тази област на разходите; д) да опрости правилата и процедурите, да подготви задължително обучение и практическа информация за заявителите, особено за новите заявители, и да подобри помощта и насоките за МСП, обособените нови организации, новосъздадените предприятия, администрацията и разплащателните агенции, както и всички други имащи отношение заинтересовани страни; да разработи цифров сборник за европейските МСП и дружества със средна капитализация с регулаторна информация относно подпомагането на възможностите за заетост и растеж в рамките на МФР и на Механизма за възстановяване и устойчивост, по подобие на търговския помощник „Access2Markets“; е) да възприеме по-добър подход към баланса между половете по отношение на бенефициентите на средства по „Хоризонт Европа“ и към географския баланс по отношение на недостатъчно представените държави членки и да предостави по-добра подкрепа за научните изследвания и сътрудничеството в университетите във всички държави членки; да докладва на Парламента относно дела на мъжете и жените изследователи, които участват в програмата; ж) да осигури защитата на бюджета на Съюза чрез повсеместната и системна употреба на цифрови и автоматизирани системи за докладване, мониторинг и одит и спешно да създаде интегрирана и оперативно съвместима система, която се основава на съществуващите инструменти и бази данни, но не се ограничава само до тях; з) да управлява очакванията, като си поставя реалистични и постижими цели и задачи; счита, че новата, укрепена гаранция на ЕС за младежта следва да доведе до по-положителни резултати относно достъпа на младите хора до пазара на труда; призовава Комисията да си сътрудничи по-добре с държавите членки за разработването на „Еразъм+“ за професионално обучение, особено за някои технически професии, занаятчиите и др.; призовава Комисията да насърчи Обединеното кралство да се присъедини отново към програмата „Еразъм“; призовава също така за развитието на студентския и научния обмен за държавите от Източното партньорство, и особено Украйна; да увеличи допълнително своите дейности по разширяване с цел подобряване на достъпа до високи постижения в целия Съюз и да докладва на органа по освобождаване от отговорност; и) да създаде нов бюджетен ред за туризма, в подкрепа на възстановяването на сектора, който е сериозно засегнат от кризата, предизвикана от COVID-19, като осигури неговата издръжливост в бъдеще, цифровизацията и устойчивостта му; й) да продължи дейността си по груповото закупуване на ваксини за предпазване от COVID-19, благодарение на която се реализират икономии и се развива суверенната автономност на Съюза в областта на здравеопазването и чийто обхват може да се разшири, така че да обхване и други области, като енергетиката, полупроводниците или редкоземните метали; к) да обезпечи предоставянето на достатъчно ресурси за „Хоризонт Европа“ и неговите стълбове, важните проекти от общоевропейски интерес и другите инструменти за финансиране и проектите, които също са свързани със създаването на работни места, като се осигурят полезни взаимодействия с националните планове за възстановяване с цел да се насърчава научноизследователската дейност и да се разработи стратегия за растеж, както и да се стартират нови партньорства на Съюза в области като чистия водород, горивните клетки, вятърната енергия, електрическото задвижване, фотоволтаичната енергия, роботиката, безпилотните летателни апарати, триизмерния печат, батериите, чистото въздухоплаване, железопътния транспорт, свързаната и автоматизираната мобилност, автомобилния и водния транспорт с нулеви емисии и широк набор от цифрови технологии, по-специално за работната програма за периода 2021 — 2022 г., и приветства напредъка на „Хоризонт Европа“ в тази насока; подчертава, че е необходимо да се подкрепят проекти, които допринасят по-специално за ориентирана към бъдещето, устойчива, интелигентна, конкурентоспособна, финансово достъпна и благоприятна за климата европейска транспортна мрежа; л) да предложи нов механизъм, ориентиран към резултатите, включително кратко-, средно- и дългосрочно планиране и техническа помощ, както и да укрепи връзката между финансирането и постигането на етапните цели на проектите, да увеличи добавената стойност на фондовете на Съюза и да гарантира, че държавите членки постигат целите за завършване на изграждането до 2030 и 2050 г., съответно за основната и широкообхватната TEN-T мрежа;

Икономическо, социално и териториално сближаване

97. отбелязва че делът на подфункция 1б на МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“ е 34,3 %, или 59,5 милиарда евро, от бюджета на Съюза: 32,4 милиарда евро (54,5 %) от тази сума са изразходвани за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), 10,2 милиарда евро (17,1 %) — за Кохезионния фонд, 14,7 милиарда евро (24,7 %) — за Европейския социален фонд (ЕСФ), а 2,2 милиарда евро (3,7 %) — за други действия;

98. припомня важната роля на разходите по функция 1б на МФР „Икономическо, социално и териториално сближаване“, която е насочена към намаляване на разликите в степента на развитие между отделните държави членки и региони на Съюза и към повишаване на конкурентоспособността на всички региони;

99. отбелязва, че Палатата е разгледала извадка от 227 операции, която е формирана така, че да бъде статистически представителна за целия набор от разходи в рамките на тази подфункция на МФР; отбелязва, че Палатата е разгледала също така редовността на информацията, изложена в годишните отчети за дейността на генералната дирекция „Регионална и селищна политика“ (ГД „Регионална и селищна политика“) и на генералната дирекция „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“), както и годишния доклад за управлението и изпълнението;

100. отбелязва със загриженост, че като се вземат предвид грешките, установени преди това от одитните органи, и приложените от програмните органи корекции, изчисленият от Палатата процент грешки е 3,5 %, много над прага на същественост; приветства факта, че това поне представлява намаление на процента грешки спрямо докладваните 4,4 % за финансовата 2019 година; отбелязва, че установените грешки се отнасят за недопустими разходи, възлагане на обществени поръчки, счетоводни грешки и грешки при изчисляването, държавна помощ и липса на оправдателни документи;

101. отбелязва със загриженост данните, представени в информационното табло за вътрешния пазар за 2020 г. относно обществените поръчки, които показват, че делът на възложените поръчки вследствие на процедура със само един оферент, е особено тревожен: 19 държави членки са достигнали или надвишили прага от 20 %, а шест държави членки (Гърция, Полша, Румъния, Словения, Унгария, Чехия) са достигнали равнище от 39 — 51 %; отбелязва, че делът на договорите за обществени поръчки, договорени с дружества, без да е проведена тръжна процедура, е достигнал или надвишил прага от 10 % в осем държави членки, като в четири от тях (България, Кипър, Румъния, Словения) са достигнати равнища от 22 — 29 %; отбелязва, че делът на поръчките, възложени след покана за подаване на оферти, чието име и условия не са били ясни, е над прага от 3 % в десет държави членки, с равнища между 8 и 9 % в четири държави членки (Белгия, България, Малта и Словения);

102. изразява дълбока загриженост във връзка с тези констатации, тъй като те свидетелстват за сериозни и системни слабости в процедурите за възлагане на обществени поръчки в няколко държави членки, което е вероятно да оказва влияние също така върху управлението и разходването на средствата на Съюза; отбелязва във връзка с това констатацията на Палатата относно ранния превантивен одит на системите във връзка с проверките на управлението на възлагането на обществени поръчки в Унгария, който доведе до прилагането на корекция с фиксирана ставка от 10 % за всички засегнати договори, обхващаща период от четири години и със стойност от около 770 000 000 EUR;

103. изразява загриженост, че 72 % от грешките са в резултат на недопустими проекти и разходи, а 27 % произтичат от нарушения на правилата на вътрешния пазар (по-специално неспазване на правилата за държавна помощ); отбелязва, че пет проекта са нарушили правилата за държавна помощ на Съюза; отбелязва становището на Палатата, че за два от проектите не е трябвало да се предоставят публични средства от Съюза и/или държавата членка; подчертава, че на тези проекти се дължи 1,0 процентен пункт от изчисления процент грешки;

104. приветства факта, че през 2020 г. многогодишната покана за представяне на предложения за 2019 г. по Механизма за свързване на Европа приключи успешно, като са подбрани 125 проекта за общо участие в размер на над 2 милиарда евро; отбелязва, че над 90 % от средствата на МСЕ са разпределени за проекти, за които се очаква да бъдат насочени към свързани с климата цели, и по-специално за инфраструктурата за железниците, вътрешните водни пътища и морските пристанища и за разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива;

105. отбелязва, че ГД „Регионална и селищна политика“ отчита среднопретеглена стойност на процента грешки от 2,1 % и „максимален процент“ 2,6 %, а ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ отчита среднопретеглена стойност на процента грешки от 1,4 % и „максимален процент“ 1,9 %; посочва, че според Палатата ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ не е отчела в пълна степен възможните грешки извън откритите, като в този случай максималният процент щеше да бъде 2,1 %; подчертава констатацията на Палатата, че докладваният от Комисията общ процент остатъчни грешки следва да се счита за минимален процент; подчертава, че бъдещите корекции биха могли да не са достатъчни, за да се гарантира, че при приключването не остава съществено ниво на грешки;

106. изразява загриженост, че броят и въздействието на откритите грешки показва, че наличните механизми за контрол все още не намаляват в достатъчна степен високия присъщ риск от грешки в тази област; изразява загриженост, че това се отнася по-специално за управляващите органи, чиито проверки са неефективни за предотвратяване или откриване на нередности в разходите, декларирани от бенефициентите; отбелязва със загриженост, че Палатата счита също, че други грешки са резултат от взетите от самите управляващи органи решения;

107. отбелязва със загриженост заключението на Палатата, че процентите остатъчни грешки, докладвани от одитните органи, невинаги са надеждни и че продължава да има недостатъци в начина, по който одитните органи извършват и документират работата си; подчертава констатацията на Палатата, че е необходимо одитните органи да следят по-добре за рискове от измами при одитите на операции;

108. отново изразява дълбоко неодобрение на практиката в някои държави членки системно да се планират свръхразходи по програмите и да се пренасочват проблемни или незаконни проекти към националния бюджет, след като Комисията или OLAF установят нередности или злоупотреби; осъжда факта, че на националните данъкоплатци се налага да плащат за проекти, които са засегнати от конфликти на интереси, измами или други недостатъци;

109. отбелязва, че в своя Специален доклад № 07/2020 „Администриране на политиката на сближаване — сравнително ниски разходи, но недостатъчно данни за оценка на икономиите от опростяването“ Палатата констатира, че общите разходи, декларирани за администрирането на фондовете по политиката на сближаване, са сравнително ниски, но се основават на недостатъчно пълни и на несъгласувани данни; отбелязва със загриженост, че Палатата установи, че наличната информация за разходите не е достатъчна, за да се оцени въздействието от опростяването на правилата на Съюза;

110. отбелязва, че в своя Специален доклад № 24/2021 „Финансиране, основано на резултатите, в политиката на сближаване — достойна амбиция, но остават пречки в периода 2014 — 2020 г.“ Палатата констатира, че в Регламента за общоприложимите разпоредби за периода 2014 — 2020 г. е предвидена изрична „рамка за изпълнение“ за оперативните програми на държавите членки, която включва етапни и крайни цели (целеви стойности), които да бъдат постигнати с инвестициите от европейските структурни и инвестиционни фондове;

111. подчертава резерва за изпълнение, предвиден в новата рамка за изпълнение, в резултат на което 6 % от ресурсите се замразяват и впоследствие се разпределят въз основа на преглед на изпълнението след годишния доклад за изпълнението през 2019 г., в полза на програмите, които са постигнали определените за тях етапни цели, с цел да се насърчат държавите членки да оптимизират използваното финансиране; изразява съжаление, че според последните данни Комисията и държавите членки са постигнали само частичен успех в опита си да обвържат в по-голяма степен финансирането по политиката на сближаване с постигането на резултати; изразява загриженост във връзка с констатацията, че държавите членки са проявили ограничен интерес към използването на някои от новите модели на финансиране, основани на резултатите, а именно „съвместни планове за действие“ и „финансиране, което не е свързано с разходи“; насърчава по-широкото използване на опростените варианти за разходите, които според ЕСП биха могли да намалят административната тежест за бенефициентите и се считат за по-малко податливи на грешки;

112. припомня приноса на политиката на сближаване за предоставянето на подкрепа на държавите членки за облекчаване на отрицателното въздействие на пандемията от COVID-19 и за осигуряване на възможност за бързо пренасочване на наличното финансиране за периода 2014 — 2020 г. към най-тежко засегнатите сектори и за предлагане на значителни опростявания (Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса и Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса плюс за 2020 г.); отбелязва освен това, че 179 оперативни програми използваха тези инициативи в подкрепа на здравеопазването, малките предприятия и работниците за сума в размер на 12,9 милиарда евро (6,2 милиарда евро през 2020 г. и 6,7 милиарда евро през 2021 г.); отбелязва, че Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса и Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса плюс ускориха изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове и допринесоха за намаляване на неизпълнените поети задължения;

113. отбелязва, че в своя Специален доклад № 26/2021 „Редовност на разходите по политиката на сближаване на ЕС — Комисията оповестява ежегодно минимален и неокончателен процент на грешките“ Палатата констатира, че с новите правни разпоредби за програмния период 2021 — 2027 г. се преодоляват някои ограничения при приемането на отчетите; изразява обаче съжаление, че Палатата установи, че остава известен риск в момента на освобождаване на гаранционните депозити;

114. отбелязва констатациите на Палатата, че документните проверки на Комисията не са проектирани така, че да засичат допълнителни недопустими разходи, което ограничава приноса им за потвърждаване на редовността на свързаните с тях операции и валидността на процента на общия размер остатъчни грешки, докладван от одитните органи; отбелязва освен това, че за програми с потвърден в миналото нисък процент на грешки подобни документни проверки са ефикасен инструмент за потвърждаване на докладвания процент грешки и на одитните становища на одитните органи; отбелязва със загриженост, че както при одитите на съответствието на Комисията, така и при одитите на съответствието на Палатата, са установени съществени грешки, които при документните проверки е нямало как да бъдат засечени;

115. отбелязва, че Палатата установи, че Комисията не винаги е следвала нейния основан на риска подход при подбора на най-рисковите одитни органи за одитите на съответствието и че въпреки че Комисията засича неправомерни разходи в своите одити на съответствието, тя често преразглежда окончателните резултати от тях на етапа на последващите действия с държавите членки;

116. изразява дълбока загриженост във връзка с докладите за тежка и систематична корупция и неправомерно разходване на кохезионните фондове на Съюза в инструмента за интегрирани териториални инвестиции в делтата на река Дунав в Румъния на стойност 1,1 милиарда евро по осем румънски програми; отбелязва, че тези средства са предназначени за проекти за намаляване на бедността, опазване на природата и околната среда по делтата на река Дунав в Румъния, финансирани от пет различни европейски структурни и инвестиционни фонда; отбелязва, че твърденията за нередности са съсредоточени в една програма, регионалната оперативна програма, като засягат три покани за проекти по една приоритетна ос, в подкрепа предимно на МСП и микропредприятия, с финансиране на стойност 104 000 000 EUR за 347 проекта; отбелязва, че през май 2021 г. OLAF започна разследване по твърдения за измами и други нередности във връзка с конкретен проект, финансиран от интегрираните териториални инвестиции в делтата на река Дунав в Румъния;

117. изразява загриженост във връзка с разкритията на медиите, че един румънски национален орган е бил корумпиран и е допринесъл за разрешаването на проекти с участието на политици, които са били в конфликт на интереси и които не пребивават по делтата на река Дунав;

118. отбелязва, че след съобщенията в медиите за сериозни твърдения за измами, конфликти на интереси и присвояване, през юни 2021 г. Комисията прекъсна плащанията, като блокира напълно възстановяването на разходи от страна на Съюза за 347-те рискови проекта в очакване на резултатите от проверките на румънските органи; отбелязва, че румънските органи избраха 73 проекта за проверка, вследствие на която по 35 от тях бяха сезирани националният орган за борба с измамите или прокуратурата за по-нататъшно разследване поради подозрения за измама; отбелязва, че румънските управляващи органи са извършили проверки на още 22 операции, за да проверят тяхната редовност, както и дали те са допринесли за развитието на региона на река Дунав, в резултат на които е установена една допълнителна потенциална нередност;

119. отбелязва, че Комисията изразява съгласие с румънските органи за това, че управляващият орган предоставя резултатите от своите проверки на одитния орган за независим преглед на адекватността на метода за оценка на риска с оглед на подбора на операциите, които да бъдат прегледани, и на проверките, които да бъдат извършени, както и за потвърждение на резултатите; отбелязва, че тези заключения ще бъдат включени в подготовката на целевия одит, който Комисията планира да извърши в началото на 2022 г., за да провери на място ефективността на действията, предприети от румънските органи; настоятелно призовава Комисията да информира органа по освобождаване от отговорност за всякакво ново развитие в тази област, и по-специално за всички финансови корекции;

120. изразява загриженост, че за пореден път информацията за тези сериозни твърдения беше разкрита от журналисти, а не от одит на Комисията; припомня, че журналистите посочиха, че в румънските закони съществуват сериозни слабости и „вратички“ във връзка с конфликтите на интереси; подчертава, че тези закони трябва спешно да бъдат приведени в съответствие с изискванията на Финансовия регламент на Съюза; припомня, че ясното и недвусмислено законодателство срещу конфликтите на интереси на национално равнище е важна предпоставка за предотвратяването, разкриването и борбата срещу злоупотребите, корупцията и измамите;

121. изразява съжаление, че както се посочва в Специален доклад № 10/2021 „Интегриране на принципа на равенство между половете в бюджета на ЕС — време е да превърнем думите в дела“ на Палатата, значителният потенциал на структурните и инвестиционните фондове на Съюза да допринасят за равенството между половете не се използва и че принципът на равенство между половете не се интегрира адекватно на всички етапи на бюджетния процес; счита, че към интегрирането на принципа на равенство между половете трябва да се подхожда небюрократично и стегнато чрез целенасочени и ефективни стимули;

122. приветства доклада на Палатата относно резултатите от изпълнението на ЕСФ, представляващи 25,9 % от всички плащания по политиката на сближаване за периода 2014 — 2020 г., изпълнени до края на 2020 г.; отбелязва, че разходите на ЕСФ са се увеличили от 11,2 милиарда евро през 2019 г. на 13,7 милиарда евро през 2020 г. поради засиленото изпълнение; отбелязва, че работата на Палатата се основава на информацията за изпълнението, предоставена от Комисията, която по-специално съдържа годишния доклад за управлението и изпълнението за 2020 г., програмните декларации към проектобюджета за 2022 г. и ключови оценки на Комисията, както и седмия доклад за сближаването;

123. припомня жизненоважното значение на ЕСФ, „Еразъм+“, Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (ФЕПНЛ) и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията за съкратени работници (ЕФПГ) като основни инструменти на Съюза за насърчаване на по-голяма заетост и трудова мобилност, образование и професионално обучение за придобиване на умения и учене през целия живот, както и за насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността и дискриминацията; приветства факта, че Палатата установи, че рамката за изпълнение на ЕСФ е добре развита и че Комисията събира данни за „степента на реализация“ за показателите, за които са определени цели; изразява съжаление във връзка с констатацията на Палатата, че въпреки че рамката за изпълнение на ЕСФ е осигурила повече информация за изпълнението, все още се поставя силен акцент върху вложените средства и финансовите резултати и недостатъчно върху постигнатото и че въпреки че оценките обхващат по-голямата част от областите на ЕСФ, са необходими повече усилия по отношение на методиката, за да се оцени въздействието на политиките, а именно до каква степен те достигат до хората, чиято връзка с пазара на труда е прекъсната;

124. отбелязва, че показателите сочат, че държавите членки отбелязват добър напредък по поставените цели, че Комисията е освободила 85 % от резерва за изпълнение за програмите по ЕСФ и че предложението за ЕСФ+ за периода 2021 — 2027 г. има за цел да се постигнат допълнително опростяване и полезни взаимодействия;

125. изразява съжаление, че поради ограничените данни и факта, че множество операции все още са били в процес на изпълнение към момента на провеждане на одита на Палатата, тя не е била в състояние да формулира общо заключение относно действителните резултати от разходите на ЕСФ през периода 2014 — 2020 г.;

126. отбелязва със задоволство, че до края на 2020 г. 45,4 милиона участници са получили подкрепа от ЕСФ и Инициативата за младежка заетост и 5,4 милиона души са намерили работа (включително самостоятелно заети лица) в рамките на двете програми, както докладва Комисията;

127. приветства въздействието на Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE), докладвано от Комисията във втория ѝ доклад; отбелязва, че SURE успя да смекчи сериозното социално-икономическо въздействие в резултат на пандемията от COVID-19; отбелязва, че през 2020 г. по линия на SURE бяха подкрепени приблизително 31 милиона души в 19-те държави членки бенефициенти, като 22,5 милиона от тях са наети лица на трудов договор, а 8,5 милиона са самостоятелно заети лица, както и че около 2,5 милиона предприятия, засегнати от пандемията от COVID-19, се възползваха от SURE, благодарение на което успяха да задържат работниците си;

128. приветства засиленото прилагане на финансовите инструменти по всички европейски структурни и инвестиционни фондове през 2020 г., което доведе до кумулативни плащания в размер на 10,3 милиарда евро за крайните получатели (4,7 милиарда евро през 2019 г.);

129. отбелязва, че изграждането на моста Пелешац в Хърватия с помощта на кохезионните фондове беше завършено от китайско държавно предприятие, което може да се е възползвало от подкрепата на китайското правителство и от по-ниски и неадекватни трудови стандарти, което би означавало конкурентно предимство спрямо дружествата от Съюза, участвали в същата покана; счита, че Комисията, в качеството си на пазител на Договорите, трябва да осигури равнопоставени условия на конкуренция между дружествата от Съюза и дружествата от трети държави при публични покани за представяне на предложения и обявления за обществени поръчки; счита следователно, че в поканите за обществени поръчки и в строителството следва да бъдат включени строги разпоредби относно стандартите на равнището на Съюза за социалните и трудовите права;

130. изразява загриженост във връзка със сведенията, че унгарското правителство възнамерява да национализира летището „Ференц Лист“ до Будапеща и е заявило намерението си да използва кохезионните фондове на Съюза за развитие на инфраструктура за намаляване на стойността на летището с цел намаляване на разходите за отчуждаването му, което ще навреди на настоящите му собственици; изразява дълбока загриженост относно несигурността за международните инвеститори, която пораждат подобни заплахи; припомня, че кохезионните фондове на Съюза бяха използвани за съфинансиране на летището, което ще е от полза за олигархичните структури в случай на принудителна или недоброволна продажба на летището; отбелязва, че правителството е наложило на летищния оператор изключителни бюрократични пречки и допълнителни изисквания; изразява учудване във връзка с ниските оферти за покупка на летището, отправени от олигарси от прякото и близкото обкръжение на министър-председателя;

131. изразява загриженост, че покачването на цените в строителството и на суровините може да промени общия бюджет за много проекти и да доведе до предвиждане на недостатъчен бюджет, пропуснати етапни цели и невъзможно изпълнение и следователно би могло да подкопае завършването на основната мрежа TEN-T;

132. отбелязва със загриженост придобиването на 88 % от акциите в новинарския канал „Евронюз“ от португалското дружество за рисков капитал „Алпак Капитал“, за което се твърди, че поддържа тесни връзки с унгарския министър-председател; отбелязва, че редакционната колегия на „Евронюз“ понастоящем включва трима души, избрани от „Алпак“, и следователно изразява загриженост, че това може да окаже въздействие върху пълната редакционна независимост на телевизията; отбелязва, че през 2020 г. „Евронюз“ е получил 18,12 милиона евро от бюджета на Съюза; настоятелно призовава Комисията да гарантира, че тези средства се използват реално за обективно и основано на факти отразяване на новините от независими журналисти;

Препоръки

133. призовава Комисията: а) да представя процент на грешки при плащане, а не процент остатъчни грешки, за да се подобри оценката на осъществения контрол; б) да продължи своето сътрудничество с Палатата с цел по-нататъшно хармонизиране на стандартите за данните и уеднаквяване на тълкуването на правните текстове; в) да насърчава и да следи внимателно държавите членки да използват стандартната таблица на единични разходи, тъй като допълнителното опростяване на правилата и процедурите може да допринесе за по-ефективното усвояване на финансовите средства и намален процент грешки, като същевременно се гарантира, че схемата не води до прекомерни дисбаланси в полза на държавите членки; г) да насърчава одитните органи изрично да въвеждат конкретни въпроси в своите контролни списъци относно рисковете от измами и да документират стъпките, предприети за справяне с всички такива рискове, открити в хода на одита; да обърне по-голямо внимание и да осигури по-голяма техническа подкрепа на държавите членки, чиито системи за управление и контрол са само частично надеждни или напълно ненадеждни и се характеризират с повишен риск от измами и корупция във връзка с финансирането; д) да наложи задължителното и системно използване на инструменти на информационните технологии, като EDES и ARACHNE, за всички фондове на Съюза, включително при споделено управление, и да осигури по-добро използване на новите технологии, за да се засили контролът и да се защитава бюджетът на Съюза срещу измами и неправомерно разходване на средства; е) да осигури защитата на бюджета на Съюза чрез повсеместната и системна употреба на цифрови и автоматизирани системи за докладване, мониторинг и одит и спешно да създаде интегрирана и оперативно съвместима система, която се основава на съществуващите инструменти и бази данни, но не се ограничава само до тях; ж) да гарантира, че държавите членки вземат предвид и насърчават прилагането на принципа на партньорство и на равенство между половете по време на подготовката, изпълнението, мониторинга и оценката на всички програми, както е посочено в Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) и Регламент (ЕС) 2021/1060; з) да осигури добро финансово управление при усвояването на финансовите средства, включително спазване на принципите на правовата държава и зачитане на основните права, като съществени предпоставки за доброто финансово управление и ефективното финансиране; и) да гарантира, че държавите членки предоставят достатъчно информация в годишното обобщение на заключенията и в проследяването на операциите, за които са оттеглили суми от отчетите, които са предмет на текуща оценка на редовността; й) да внесе законодателно предложение във връзка с предстоящото преразглеждане на Финансовия регламент, за да се гарантира, че гаранционните депозити са надлежно защитени, преди да бъдат освободени, да подобри одитната си работа, одитната документация и процеса на преглед, да укрепи основните елементи на редовността на информацията, която се предоставя в годишните отчети за дейността, и да гарантира, че колегиумът на членовете на Комисията предоставя имаща отношение и надеждна информация в годишния доклад за управлението и изпълнението; подчертава, че предложението трябва да бъде с ясен, ограничен обхват, за да не окаже отрицателно въздействие върху резултатите от изпълнението на фондовете; к) да подобри подхода към проучванията на административните разходи, като обяви предмета на проучването и кога ще бъде проведено то, както и да оценява дали очакваните икономии на административни разходи са били осъществени; л) в контекста на финансирането, основано на резултатите, в политиката на сближаване да оползотвори в максимална степен благоприятстващите условия през периода 2021 — 2027 г., да подготви на ранен етап ефективен междинен преглед и да изясни правилата и подхода за предоставяне на увереност относно финансирането от Съюза по отношение на модела на „финансиране, което не е свързано с разходи“; м) да опрости правилата и процедурите, да насърчи държавите членки и Комисията да подготвят задължително обучение и практическа информация за заявителите, особено за новите заявители, и да подобри помощта и насоките за МСП, обособените нови организации, новосъздадените предприятия, администрацията и разплащателните агенции, както и всички други имащи отношение заинтересовани страни; н) да предоставя насоки и да осигури проверки, които гарантират, че в поканите за обществени поръчки, и по-специално в обществените поръчки за строителство, се изисква спазването на адекватни минимални стандарти за социални и трудови права, за да се избегне поставянето на предприятията от Съюза в неблагоприятно конкурентно положение в сравнение с оферентите от трети държави; призовава Комисията да гарантира, че в европейските публични покани за представяне на предложения и обявления за обществени поръчки могат да участват само предприятия от трети държави, които допускат дружества от Съюза да участват в техните публични покани за представяне на предложения и обявления за обществени поръчки, за да се гарантират равнопоставени условия на конкуренция и равен достъп на дружествата от Съюза и от трети държави; о) да улесни приемането на механизма за преодоляване на правните и административните пречки, който има потенциала да окаже положително въздействие върху темпа на изпълнение на трансграничните транспортни проекти, и в крайна сметка, да повиши ефективността на транспортните услуги в тези райони;

Природни ресурси

134. отбелязва, че делът на функция 2 на МФР „Природни ресурси“ е 35%, или 60,6 милиарда евро, от бюджета на Съюза: 41,6 милиарда евро от тази сума (68,7 %) са изразходвани за преки плащания по линия на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), 2,6 милиарда евро (4,3 %) — за разходи, свързани с пазарите, по линия на ЕФГЗ, 14,6 милиарда евро (24,1 %) — за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), 0,9 милиарда евро (1,4 %) — за Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), а останалите средства — за други области;

135. отбелязва, че Палатата е разгледала извадка от 218 операции от 19 държави членки и Обединеното кралство, която е съставена така, че да бъде представителна за всички видове разходи в рамките на тази функция на МФР; отбелязва, че Палатата е разгледала също така годишните отчети за дейността на генералната дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“ (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“) и на генералната дирекция „Околна среда“ (ГД „Околна среда“) на Европейската комисия, както и годишния доклад на Комисията за управлението и изпълнението;

136. отбелязва със задоволство, че работата на Палатата подкрепя заключението, че преките плащания като цяло не са засегнати от съществено ниво на грешки, като те съставляват 69 % от разходите по тази функция на МФР; отбелязва, че преките плащания за земеделските стопани са свързани с права на плащане и че при тези плащания има по-нисък риск от грешки, ако свързаните с тях условия не са прекалено сложни; потвърждава, че според Палатата основните инструменти за управление на преките плащания, Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК) и Системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), функционират като ефективна система за управление и контрол; отбелязва, че реформата на ОСП за периода след 2022 г. не следва да се основава на съответствието, а на резултатите; изразява надежда, че тази фундаментална промяна ще има положително въздействие върху процента грешки при преките плащания;

137. отбелязва със загриженост във връзка с установените от Палатата грешки в развитието на селските райони, пазарните мерки и други разходни области на функция „Природни ресурси“, които съставляват 31 % от разходите; изразява загриженост във връзка с оценката на Палатата, че по-сложните условия за допустимост увеличават риска от грешки; изразява съжаление, че нивото на грешки в тази област се счита за съществено;

138. потвърждава, че ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ е изчислила риска при плащане на около 1,9 % за разходите на ОСП като цяло през 2020 г.; отбелязва, че Палатата изчислява нивото на грешки на 2 %, което представлява увеличение с 0,1 % спрямо 2019 г.; изразява съжаление, че нивото на грешки при разходите по функция „Природни ресурси“ е близо до прага на същественост;

139. приветства използването на нови технологии, като проверки чрез мониторинг, които използват автоматизирани процеси въз основа на данните от спътниците „Сентинел“ по програмата „Коперник“ на ЕС за проверка на съответствието с определени правила на ОСП; приветства факта, че тези промени са били одобрени също за ОСП след 2022 г., и насърчава държавите членки да използват в максимална степен тези възможности;

140. приветства факта, че при разработването на новия подход относно проверките чрез мониторинг Комисията се ангажира да предостави подкрепа на държавите членки; отбелязва, че от 2018 г. насам разплащателните агенции на държавите членки могат да осъществяват тези видове проверки, но изразява съжаление за ограничения им обхват през 2020 г.; подкрепя препоръката на Палатата към Комисията да насърчава проверките чрез