Специален доклад Подпомагане от 
фондовете на политиката 
на сближаване за 
производство на 
възобновяема 
енергия — постигнати 
ли са добри резултати?BG 2014  г. № 06
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНА
ПАЛАТА
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2014 г.
ISBN 978-92-872-0391-5
doi:10.2865/8264
© Европейски съюз 2014
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
BG 2014  г. № 06
Специален доклад Подпомагане от 
фондовете на политиката 
на сближаване за 
производство на 
възобновяема 
енерги я — по стигнати 
ли са добри резултати?
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)
02
 Съдържание
Точки
 Речник на термините и съкращенията
I – VIII Кратко изложение
1 – 11 Въведение
1 – 3 Възобновяема енергия 
4 – 6 Цели на политиката на ЕС — цел за възобновяемата енергия до 2020 г.
7 Пречки за възобновяемата енергия
8 Финансово подпомагане за възобновяемата енергия от политиката на сближаване
9 – 11 Споделено управление
12 – 13 Обхват и подход на одита 
14 – 47 Констатации и оценки 
14 – 16 Одитирани проекти, които постигат планираните крайни резултати…
14 – 16 Цялостната картина показва добре планирани проекти, които постигат планираните резултати
17 – 21 … но имат някои затруднения при прилагането
17 – 21 Съществуват възможности за допълнително подобрение на всеки един етап от проекта — от 
възлагането на обществените поръчки до операциите, мониторинга и оценката
22 – 25 … а в повечето случаи резултатите не са правилно измерени или проектите не са постигнали 
своите целеви стойности за производство на енергия
22 – 23 Събирането на данни, свързани с ВЕИ и тяхното докладване могат да бъдат подобрени
24 – 25 Проектите не винаги постигат резултати
26 – 31 Принципът на разходната ефективност не е взет предвид изцяло при планирането на 
проектите за ВЕИ
26 – 27 Разходната ефективност — важна цел на разходите на ЕС
28 – 31 Може да се акцентира върху разходната ефективност на по-ранен етап…
03 Съдържание
32 – 40 … и може да се търсят по-рентабилни проекти за генериране на енергия от ВЕИ
41 – 47 Поради ограничената европейска добавена стойност на фондовете на политиката на 
сближаване проектите за ВЕИ не са дали цялостен принос за постигане на енергийните цели 
на ЕС
48 – 54 Заключения и препоръки 
 Приложение  I —  Преглед на напредъка на държавите членки към постигането на целта 
за ВЕИ до 2020 г.
 Приложение II —  Разпределение на фондовете на Политиката на сближаване (ЕФРР и КФ 
2007—2013 г.) за ВЕИ и за избрани проекти за периода 2007—2012 г.
 Приложение III — Списък на одитираните проекти за генериране на енергия от ВЕИ
 Приложение IV — Обобщена оценка на резултатите от проектите за ВЕИ
 Отговори на Комисията
Източник :  Европейска сметна палата.
04
 Речник на термините  
и съкращения
ВЕИ : Възобновяеми източници на енергия — енергия от възобновяеми неизкопаеми източници, а именно вятърна, 
слънчева, аеротермална, геотермална, хидротермална и океанска енергия, водноелектрическа енергия, биомаса, 
сметищен газ, газ от пречиствателни инсталации за отпадни води и биогазове:
 ο Геотермална енергия  е енергията, съхранявана под формата на топлина под повърхността на твърдата почва.
 ο Биомаса  е биоразградимата част на продуктите, отпадъците и остатъците от биологичен произход от селското 
стопанство (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях 
промишлености, включително рибно стопанство и аквакултури, както и биоразградимата част на промишлени 
и битови отпадъци.
 ο Слънчева енергия  е излъчваната от слънцето светлина и топлина, уловена посредством различни технологии като 
слънчеви топлинни инсталации, слънчеви фотоволтаични преобразуватели и електроенергия от слънчева топлина.
 ο Вятърна енергия  е преобразуването на вятърната сила в полезен вид енергия, както при използването на вятърни 
турбини за производство на електроенергия.
 ο Водна енергия  е преобразуването на кинетична енергия от падаща и течаща вода в електроенергия.
Директива ВЕИ : Директива 2009/28/ЕО от 23 април 2009 г. за насърчаване използването на енергия от възобновяеми 
източници и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2001/77/ЕО и 2003/30/ЕО.
ДЧ: Държава членка
Европейска добавена стойност : В най-общ смисъл „европейска добавена стойност“ е стойността, която е резултат от 
намесата на ЕС и която е допълнителна спрямо стойността, която би била по
Единици за измерване на енергията
 οGW, MW, kW  – гига/мега/киловат
 οGWh, MWh, kWh  – гига/мега/киловат час
 οkWp  – киловат пик – номинална мощност на фотоволтаичния модул
ЕФРР : Европейски фонд за регионално развитие
Икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите : Икономически загуби от неефективно 
разпределяне на ресурсите съществуват, когато една мярка за подпомагане е насочена към бенефициент, който и без 
нея би предприел същите действия. В този случай наблюдаваният резултат не може да бъде отчетен като въздействие от 
политиката, а предоставената на бенефициента помощ не е оказала никакво директно влияние. 
КФ: Кохезионен фонд
ОВОС : Оценка на въздействието върху околната среда
05 Речник на термините и съкращения 
Понятие за разходна ефективност : Разходната ефективност представлява възможността или потенциала на 
одитирания обект, дейност, програма или операция да постигне определени резултати на разумна цена. Анализите на 
разходната ефективност представляват изследвания на взаимовръзката между разходите по даден проект и резултатите 
от него, изразена като разходи на единица постигнати резултати1. Това понятие се акцентира също така във финансовите 
правила на ЕС (вж.точка 6).
Тарифа на изкупуване : Механизъм на политика, разработен с цел ускоряване на инвестициите в технологиите за 
възобновяема енергия чрез предлагане на дългосрочни договори на производителите на възобновяема енергия, 
обикновено въз основа на разходите за генериране на всяка технология. 
ФВ: Фотоволтаичен
Цели за ВЕИ до 2020 г. : Директива 2009/28/ЕО за възобновяемата енергия, която следва да бъде изпълнена от 
държавите членки до декември 2010 г., определя задължителни национални цели за всички държави членки, така че до 
2020 г. ЕС да постигне общо 20-процентен дял на енергия от възобновяеми източници и 10-процентен дял конкретно 
в сектора на транспорта. 
CO 2: Въглероден двуокис
1 МСВОИ 3000: Стандарти и указания за одит на изпълнението въз основа на одитните стандарти и практиката на ИНТОСАЙ.
06
 Кратко  
изложение
I
Настоящият одит се опита да отговори на въпроса дали 
са постигнати добри резултати от двата най -важни източ -
ника на финансиране сред разходните програми на ЕС за 
насърчаване на възобновяемата енергия — Европейския 
фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд (фон -
дове на политиката на сближаване).
II
Приблизително 4,7 млрд. евро са заделени за възоб -
новяема енергия за програмния период 2007—2013 г. 
Сметната палата провери дали през този период сред -
ствата са били разпределяни за добре приоритизирани, 
разходно ефективни и добре разработени проекти за 
производство на енергия от възобновяеми източници и с 
разумни цели, както и до каква степен тези средства са 
постигнали добри резултати за постигане на целта на ЕС 
за 2020 г. за производство на енергия от възобновяеми 
източници (ВЕИ).
III
Сметната палата установи, че 24-те одитирани2 проекта 
за производство на енергия от ВЕИ са постигнали пла -
нираните продукти и услуги. Повечето от одитираните 
проекти ВЕИ са били достатъчно добре разработени 
и готови за изпълнение, когато са били избрани. Няма 
големи преразходи или закъснения на проектите, а про -
изводствените ВЕИ инсталации са изградени по план и са 
действащи. Липсват явни рискове за техническата им 
устойчивост.
2 Одитните резултати са получени при проверка на 24 завършени 
проекти за производство на възобновяема енергия от девет 
оперативни програми, финансирани от ЕФРР или КФ в Малта, 
Австрия, Полша, Финландия и Обединеното кралство. Проектите 
са в секторите на биомасата, фотоволтаичната, слънчевата 
топлинна и вятърната енергия.IV
При една трета от одитираните проекти планираните 
производствени цели са постигнати (или почти изцяло 
постигнати) и са добре измерени. Сметната палата уста -
нови, че подпомагането за ВЕИ проекти от фондовете 
на политиката на сближаване дава ограничен принос за 
постигане на целта на ЕС за ВЕИ до 2020 г., защото:
 οразходната ефективност не е била ръководен прин -
цип при планирането и изпълнението на проекти за 
производство на енергия от ВЕИ, и
 οфондовете на политиката за сближаване имат ограни -
чена европейска добавена стойност.
V
По-конкретно, Сметната палата установи възможност 
за подобрения в одитираните държави членки. Някои 
процедури за възлагане на обществени поръчки не оси -
гуряват пълна прозрачност, справедливост и ефикасност 
при подбора на изпълнители. Подготовката е недоста -
тъчна за ефективен мониторинг и оценка. Програмите не 
обясняват по какъв начин програмите могат да доприне -
сат по разходно ефективен начин за постигане на целите 
за ВЕИ. При разпределянето на бюджетите не винаги 
се взема предвид разходната ефективност на мерките 
в различните ВЕИ сектори. В програмите липсват показа -
тели за изпълнение за мониторинга и оценката.
VI
Сметната палата заключава, че съществува необходи -
мост от подобрения, за да може финансирането по тези 
програми да има максимален принос за постигане на 
целите за ВЕИ до 2020 г.
Кратко изложение 07
VII
По принцип разходите в рамките на политиката на сбли -
жаване носят ползи на икономиката като цяло и въпреки 
че прякото измерване на икономическия растеж или 
създаването на работни места — първостепенните цели 
на политиката на сближаване — са извън обхвата на 
настоящия одит, констатациите, оценките и препоръките 
на Сметната палата са направени също така в контекста 
на тези цели.
VIII
С цел евентуално засилено използване на средствата 
на ЕС за насърчаване на ВЕИ през програмния период 
2014—2020 г., Сметната палата отправя следните 
препоръки:
Препоръка 1
Чрез определяне на насоки за изготвяне и подбор на 
програми и проекти, както и чрез определяне на условия 
за предоставяне на финансиране за инвестиции в произ -
водство на енергия от ВЕИ, Комисията следва да:
 οследи за това бъдещите съфинансирани ВЕИ про -
грами в рамките на политиката на сближаване да се 
ръководят от принципа за разходната ефективност, 
включително като се избягват икономически загуби 
от неефективно разпределение на ресурсите. Про -
грамите следва да се базират на подходяща оценка 
на нуждите, приоритизиране на най -добрите по 
отношение на разходната ефективност технологии 
(като същевременно не се допуска дискриминация за 
различните сектори на ВЕИ) и оптимален принос към 
целта на ЕС за ВЕИ до 2020 г. Следва да бъдат поста -
вени адекватни цели за производство на енергия от 
ВЕИ по отношение на бюджета, както и критерии за 
подбор на проекти, фокусирани върху разходната 
ефективност на резултатите от производството на 
енергия (като се избягва прекомерното компенсира -
не на проектите);
 οда бъде насърчавано създаването от държавите 
членки на стабилна и предвидима нормативна рамка 
за ВЕИ по принцип, както и прилагането на по -плавни 
процедури за интегриране на електричеството от 
ВЕИ в електроенергийните мрежи.Препоръка 2
Държавите членки следва да определят и да прилагат на 
базата на насоки от Комисията критерии за минимална 
разходна ефективност, адаптирани за конкретните 
условия на отделните проекти. Националните органи 
следва също така да увеличават добавената стойност на 
фондовете на политиката на сближаване, като подобрят 
изпълнението на проектите за ВЕИ, както и мониторинга 
и оценката, и като натрупат база с измерени данни 
относно разходите за производство на енергия във 
всички приложими сектори на ВЕИ.
08
 Въведение
Възобновяема енергия
01 
Енергията от възобновяеми енергийни 
източници (ВЕИ) е от значение за подо -
бряването на сигурността на доставката 
на енергия в ЕС, както и за намаляване 
на зависимостта на ЕС от конвенцио -
налните (изкопаеми) горива и вносна -
та електроенергия, и за намаляване 
на емисиите на въглероден двуокис. 
Електричеството и топлинната енергия 
могат да бъдат произведени от редица 
източници: от слънцето (концентрирана 
слънчева енергия или фотоволтаична 
енергия), от вятъра (на брега или във во -
дните басейни), от водата (голяма, малка 
или микрохидро), от земята (геотермал -
на за електричество или отопление) 
и от биомаса (твърда, течна, газ от депа 
и биоразградимата част от промиш -
лени и общински отпадъци и течни 
биогорива).
02 
ВЕИ също така са от голямо значение 
за намаляване на емисиите на въгле -
роден двуокис (CO2) и за подобряване 
на устойчивостта на околната среда. 
Освен това развитието на технологиите 
за производство на енергия от ВЕИ има 
потенциал да подобри икономиката, 
индустриалната конкурентоспособност 
и заетостта в ЕС. Очаква се в средносро -
чен и дългосрочен план ВЕИ да бъдат 
икономически конкурентни на конвен -
ционалните източници на енергия3.
03 
Развитието на възобновяемата енергия 
е заложено в член 194, параграф 1 от До -
говора за функционирането на Европей -
ския съюз в контекста на създаването 
и функционирането на вътрешния пазар 
и нуждата от опазване и подобряване на 
околната среда.Цели на политиката на 
ЕС — цел за възобновя -
емата енергия до 2020 г.
04 
Още през 1997 г. ЕС определя цел от 12 % 
за ВЕИ до 2010 г. Съветът на Европейския 
съюз (Съветът) определи обвързваща 
цел за ЕС от 20 % за ВЕИ за брутно край -
но потребление на енергия до 2020 г. въз 
основа на Пътната карта на Комисията 
за енергия от възобновяеми източници, 
която предлага начин за интегриране 
на ВЕИ в политиките и пазарите на ЕС 
за енергия (вж. приложение I  относно 
националните цели за ВЕИ). 4 Приетата 
през 2009 г. Директива за възобновяема -
та енергия включва правно обвързваща 
рамка за насърчаване на ВЕИ до 2020 г.5
 οОсвен че определя обща обвързваща 
цел от 20 % за ЕС и национални об -
вързващи цели в диапазона 10—49 % 
до 2020 г., тя подобрява рамката за 
насърчаване на електричеството от 
ВЕИ (напр. като въвежда изисквания 
за държавите членки относно дос -
тъпа до електроенергийната мрежа 
и опростяването на административ -
ните процедури).
 οДирективата изисква от държавите 
членки да разработят национални 
планове за действие, които да оп -
ределят пътни карти за развитието 
на ВЕИ и да създават механизми за 
сътрудничество между държавите 
членки, с което да допринесат за пос -
тигането на целта за ВЕИ по разход -
но-ефективен начин.3  COM(2010) 639 окончателен, 
от 10 ноември 2010 г. - 
Енергия 2020: стратегия за 
конкурентна, устойчива 
и сигурна енергия.
4  COM(2006) 848 окончателен 
от 10 януари 2007 г. „Пътна 
карта за енергията от 
възобновяеми източници  — 
енергии от възобновяеми 
източници през ХХI век: 
изграждане на по -устойчиво 
бъдеще“.
5  Директива 2009/28/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 23 април 2009 г. за 
насърчаване използването 
на енергия от възобновяеми 
източници и за изменение 
и впоследствие за отмяна 
на директиви 2001/77/ЕО 
и 2003/30/ЕО (Директива 
за ВЕИ) (ОВ L 140, 9.5.2002 г., 
стр. 16).
09 Въведение
05 
От държавите членки се изисква да 
гарантират, че техният дял от ВЕИ е ра -
вен на или надвишава индикативните 
криви за постигане на целта за ВЕИ до 
2020 г. На всеки две години те следва да 
докладват на Комисията относно изпъл -
нението на директивата и напредъка по 
отношение на индивидуалните им цели. 
Мерките за ВЕИ следва да бъдат въведе -
ни по разходно–ефективен начин6. До 
31 декември 2014 г. Комисията трябва да 
изготви доклад за напредъка относно 
прилагането на директивата за ВЕИ.7
06 
Освен това финансовите правила на 
ЕС постановяват, че принципът за 
разходна ефективност трябва да бъде 
основен определящ фактор при ре -
шенията за публични разходи8. Освен 
това Европейският парламент отбеля -
за необходимостта от определяне на 
най -ефективните в разходно отношение 
ВЕИ и оптималните от гледна точка на 
разходите политики, за реализиране на 
потенциала на ВЕИ9. Според последния 
доклад на Комисията за постигнатия на -
предък10 има вероятност целта на ЕС за 
ВЕИ до 2020 г. да бъде надхвърлена като 
цяло, въпреки че през 2012 г. не всички 
държави членки успяват да постигнат 
своите задължителни национални цели, 
вж. приложение I . В съответствие със 
своята Зелена книга през 2013 г. Комиси -
ята постави първоначални въпроси по 
отношение на политиката на ЕС в облас -
тта на климата и енергията за периода 
2020—2030 г., като предложи обвързва -
ща цел за ВЕИ за ЕС в размер на 27 %11.Пречки за възобновя -
емата енергия
07 
Освен външните фактори (като повиша -
ване на цените на енергията или достъп 
до кредитиране), редица специфични 
за сектора пречки спират инвестициите 
във ВЕИ на територията на Съюза и все 
още не са отстранени от държавите 
членки и от Комисията:12
 οИнституционални и правни пречки, 
например определеният на ниво ЕС 
приоритет за енергийните въпроси 
не винаги е отразен на местно, ре -
гионално и национално ниво, което 
води до липса на ясни стратегии за 
изпълнение и гъвкавост на съответ -
ните администрации или национални 
правни режими, както и неясни зако -
нодателни и договорни рамки, които 
възпрепятстват развитието на ВЕИ. 
Сложните процедури за получаване 
на одобрение и разрешение за нуж -
дите на планирането, изграждането 
и пускането в действие на инсталации 
за производство на енергия от ВЕИ, 
заедно с екологичните изисквания, 
демотивират заявителите на проекти 
да подготвят изпълними предложе -
ния за проекти (липса на ефективна 
административна система).
 οТрудности при интегрирането на 
електроенергията от ВЕИ в пренос -
ната и разпределителната мрежа 
(технически проблеми, недостатъчна 
инфраструктура, дискриминативни 
практики, които пречат на достъпа 
до електроенергийната мрежа, раз -
пределяне на разходите между опе -
раторите в мрежата, правителството 
и заявителите на проекти, както 
и липса на измерване на производ -
ството на енергия).
 ο Нестабилни или непредвидими 
режими на насърчаване и стимулира -
не, както и липса на информация за 
доставчиците, потребителите и монта -
жниците, което пречи да се използват 
разходно ефективни технологии.6  Съображения 9 и 41 от 
преамбюла на директивата 
за ВЕИ.
7  Член 23, параграф 8, буква в) 
от директивата за ВЕИ.
8  Член 18, параграф 1, буква з) 
от Делегиран регламент на 
Комисията (ЕС) № 1268/2012 г. 
от 29 октомври 2012 г. 
относно правила за 
прилагане на Регламент 
(ЕС, Евратом) № 966/2012 на 
Европейския парламент и на 
Съвета относно финансовите 
правила, приложими за 
общия бюджет на Съюза 
(ОВ L 362, 31.12.2012 г., стр. 1).
9  Резолюция на 
Европейския парламент от 
21 май 2013 г.: Настоящите 
предизвикателства 
и възможности за енергия от 
възобновяеми източници на 
вътрешния енергиен пазар 
на ЕС (2012/2259(INI)).
10  COM(2013) 175 окончателен, 
от 27 март 2013 г. „Доклад 
за напредъка в областта на 
енергията от възобновяеми 
източници“.
11  COM(2013) 169 окончателен 
от 27 март 2013 г. „Зелена 
книга – Рамка за 2030 година 
за политиките в областта 
на климата и енергетиката“. 
COM(2014) 15 окончателен 
от 22 януари 2014 г. „Рамка 
за политиките в областта на 
климата и енергетиката през 
периода 2020—2030 година“.
12  Вж. напр. COM(2012) 
271 окончателен от 
6 юни 2012 г. „Енергията 
от възобновяеми 
източници: основен 
участник на европейския 
енергиен пазар“, както 
и двугодишните доклади 
за напредъка от 2010 г. 
и от 2012 г. — COM(2011) 
31 окончателен от 
31 януари 2011 г. и COM(2013) 
175 окончателен от 
27 март 2013 г. Вж. също така 
докладите от Европейските 
промишлени асоциации за 
ВЕИ (Европейски съвет за 
възобновяема енергия  — 
EREC — и неговите 
организации членки), 
и по -специално доклада 
на EREC от 2013 г. относно 
анализа на отклоненията 
и пречките, www.
keepontrack.eu/publications .
10 Въведение
Финансово подпомагане 
за възобновяемата 
енергия по политиката 
на сближаване
08 
Инструментите на политиката на сбли -
жаване — Европейският фонд за регио -
нално развитие (ЕФРР) и Кохезионният 
фонд (КФ) — са най -важният източник на 
финансиране между разходните програ -
ми на ЕС13 за насърчаване на възобновя -
емата енергия. Докато през програмния 
период 2000—2006 г. само 600 млн. евро 
са били отпуснати за подкрепа на про -
екти в този сектор, през програмния 
период 2007—2013 г. приблизително 
4,7 млрд. евро са били разпределени за 
възобновяема енергия, което е отра -
жение на по -голямото значение, което 
се придава на тази област на политика 
(за разбивка по държави членки, моля 
вж. приложение II ). През програмния 
период 2014—2020 г. подкрепата по поли -
тиката на сближаване за насърчаване на 
нисковъглеродна икономика ще про -
дължава да нараства и може да достигне 
минимум 27 млрд. евро от ЕФРР14. До -
пълнително подпомагане може да бъде 
предоставено и чрез Кохезионния фонд.13  Други програми на ЕС, 
които насърчават ВЕИ през 
програмния период 2007—
2013 г. са: Европейската 
енергийна програма за 
възстановяване, програмата 
„Интелигентна енергия  — 
Европа“ и Рамковата 
програма за научни 
изследвания.
14  Регионите ще трябва да 
инвестират минимален 
дял от ресурсите на ЕФРР 
(20 % за по -силно развитите 
региони, 15 % за регионите 
в преход и 12 % за по -слабо 
развитите региони) за 
подкрепа за преминаването 
към нисковъглеродна 
икономика във всички 
сектори, включително 
инвестиции във 
възобновяема енергия (чл. 4, 
параграф 1 от Регламент (ЕС) 
№ 1301/2013 на Европейския 
парламент и на Съвета от 
17 декември 2013 година 
относно Европейския фонд 
за регионално развитие 
и специални разпоредби 
по отношение на целта 
„Инвестиции за растеж 
и работни места“, и за 
отмяна на Регламент (ЕО) 
№ 1080/2006 (ОВ L 347, 
20.12.2013 г., стр. 289).
Разходи за ВЕИ по политиката на сближаване — основни факти
 ο270,8 млрд. евро — общо отпуснати средства от ЕФРР/КФ за периода 2007—2013 г.
 ο0,6 млрд. евро — общо отпуснати средства за ВЕИ от ЕФРР/КФ за периода 2000—2006 г.
 ο4,7 млрд. евро — общо отпуснати средства за ВЕИ от ЕФРР/КФ за периода 2007—2013 г.
Най -малко 27 млрд. евро — прогнозен минимум за отпускане средства от ЕФРР за подпомагане за преминаване -
то към нисковъглеродна икономика, вкл. за ВЕИ за периода 2014—2020 г. Допълнителни средства могат да бъдат 
отпуснати също така от Кохезионния фонд (бел. под линия 14).Каре 1
11 Въведение
Споделено управление
09 
В рамките на политиката на сближаване 
държавите членки изготвят отделните 
оперативни програми, изграждат и въ -
веждат своите системи за управление 
и контрол и предоставят на Комисията 
годишни доклади за изпълнението. 
Освен това, като част от текущото упра -
вление, националните и регионалните 
органи избират проектите и отговарят 
за тяхното изпълнение и оценка.
10 
Управляващите органи, междинните 
звена и сертифициращите органи отго -
варят за управлението на изпълнението 
на оперативните програми.15 Финанси -
рането на проектите се подчинява на 
правила и условия, определени отчасти 
от ЕС16 и отчасти на нивото на държавите 
членки (подборът на проекти, оценка -
та на разходите, ползите и печалбите 
от проектите, а също така оценката на 
икономическото, социалното и еколо -
гичното въздействие са отговорности на 
органите на държавите членки).11 
Комисията изготвя указания за създава -
не на оперативни програми, одобрява 
оперативните програми и извършва 
надзор на изграждането и въвеждане -
то на системите в държавите членки. 
По-специално тя извършва мониторинг 
на изпълнението на оперативните 
програми главно чрез получаването на 
доклади за изпълнение и чрез учас -
тие в мониторингови комитети. Освен 
годишните доклади за изпълнението, 
Комисията може да изиска от управля -
ващите органи специфична информация 
относно програмите и данни относно 
подбора на проектите.15  Обобщение на правилата 
за прилагане на 
Европейския фонд за 
регионално развитие, 
Европейския социален 
фонд и Кохезионния фонд 
2007—2013 г., включително 
относно системите за 
управление и контрол, 
може да бъде намерено на: 
http://europa.eu/legislation_
summaries/regional_policy/
management/g24241_en.htm
16  Регламент (ЕО) 
№ 1083/2006 на Съвета 
от 11 юли 2006 година 
за определяне на 
общи разпоредби за 
Европейския фонд за 
регионално развитие, 
Европейския социален 
фонд и Кохезионния фонд 
и за отмяна на Регламент 
(ЕО) № 1260/1999 (OВ L 210, 
31.7.2006 г., стр. 25).
12
 Обхват и подход  
на одита
12 
Одитът се опита да отговори на въпро -
са дали проектите на ЕФРР и КФ, които 
инвестират в производство на енергия 
от ВЕИ, са постигнали добри резултати. 
За тази цел бяха разработени множество 
одитни критерии (вж.  приложение IV ), 
базирани на различни източници 
и проучвания, включително и такива от 
службите на Комисията. Сметната палата 
провери дали одитираните проекти са 
изпълнени и дали са постигнали плани -
раните крайни резултати, както и дали 
са произвели планираното количество 
енергия. Одитът анализира по -специ -
ално дали през програмния период 
2007—2013 г. средствата за оператив -
ните програми са били разпределяни 
за добре приоритизирани, разходно 
ефективни и добре разработени проек -
ти за производство на енергия от възоб -
новяеми източници с разумни цели и до 
каква степен проектите са допринесли 
за постигането на целта на ЕС за ВЕИ до 
2020 г.
13 
Одитните резултати са получени при 
проверка на 24 завършени проекта за 
производство на възобновяема енер -
гия от девет оперативни програми, 
финансирани от ЕФРР или КФ в Австрия, 
Финландия, Малта, Полша и Обедине -
ното кралство17. Проектите са в секто -
рите на биомасата, фотоволтаичната 
(ФВ), слънчевата и вятърната енергия18. 
В приложение III  е представен списък на 
одитираните проекти за ВЕИ.17  Въз основа на 
разпределението 
на средства за ВЕИ 
в оперативните програми, 
бяха избрани следните 
програми:
 О PI - Investing in 
Competitiveness for 
a Better Quality of 
Life - 2007MT161PO001
 ОP Niederösterreich 
2007-2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO001
 ОP Salzburg 2007-
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO006 
 ОP Steiermark 2007-
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / 
EFRE - 2007AT162PO007
 OP Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko 
- 2007PL161PO002 
 ОP Regionalny Program 
Operacyjny Województwa 
Lubelskiego - 2007PL161PO007
 ОP Alueellinen Kilpailukyky -ja 
työllisyystavoite; 
Länsi -Suomen 
EAKR -Toimenpideohjelma 
2007-2013 
- CCI2007FI162PO003
 ОP West Wales and 
the Valleys ERDF 
Convergence programme 
- 2007UK161PO002
 ОP East Wales ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme 
- 2007UK162PO012
18  От 24-те одитирани проекта 
9 са за производство на 
електроенергия от вятърни 
системи с нормален размер 
или микросистеми, или 
фотоволтаични панели, 
а 15 проекта са свързани 
с производство на топлинна 
енергия от биомаса или 
производство на топла вода 
от слънчеви колектори. 
Размерът на проектите 
варира от проекти за 
единични слънчеви панели 
за едно домакинство 
до вятърни паркове 
с 16 турбини.
13
 Констатации  
и оценки
Одитирани проекти са 
реализирали планира -
ните продукти 
и услуги…
Цялостната картина 
показва добре планирани 
проекти, които постигат 
планираните резултати
14 
Одитираните проекти за ВЕИ са били 
достатъчно разработени и готови за 
изпълнение, когато са били избрани. 
Въпреки сравнително дългите подготви -
телни етапи при някои от проектите за 
енергия от биомаса и вятърна енергия, 
обикновено важните разрешителни, 
лицензи и технически планове са били 
получени преди одобрението на про -
ектите. Където е приложимо също така 
се следи инсталациите да са свързани 
с мрежите за пренос и разпределение на 
електроенергия, или да са сключени до -
говори с достатъчен брой потребители19.
15 
Няма съществени преразходи или 
закъснения в проектите. Като цяло 
одитираните проекти за ВЕИ са изпъл -
нени в рамките на графика или само със минимални закъснения (изпълнението 
е закъсняло с повече от 6 месеца само 
при два проекта, единият от които 
е трябвало да поправи спрялата малка 
централа за комбинирано производство 
на електрическа и топлинна енергия). 
По време на изпълнението няма съ -
ществени надвишавания на разходите. 
Каре 2  представя примери за одитирани 
проекти по ВЕИ.
16 
С изключение на едно съоръжение за 
биомаса20 всички производствени инста -
лации за ВЕИ са инсталирани и действа -
щи според плана. Липсват явни рискове 
за техническата им устойчивост. Бяха 
установени малко на брой отклонения 
от първоначално планираните и одо -
брени предложения за проекти. Инста -
лираните за проектите съоръжения за 
производство на енергия в по -голямата 
си част съответстват на решенията за 
съфинансиране. От началото на екс -
плоатацията оборудването действа 
без съществени технически или други 
проблеми. Само няколко производстве -
ни единици от одитираните проекти не 
са действащи. Операторите са разпола -
гали с достатъчно опит и ресурси, за да 
гарантират плавно действие и редовна 
поддръжка на инсталациите.19  Например одобрението 
на одитираните проекти 
за биомаса в Австрия 
зависи от условието 
да има достатъчен 
брой потребители на 
произведената топлинна 
енергия.
20  Една централа за 
производство на 
енергия от биомаса 
в Австрия се отклонява 
от първоначалния план, 
защото използва средствата 
на ЕС за разширяване на 
топлофикационната мрежа, 
а не за инсталиране на 
втори котел, както е според 
първоначалния план. 
Отклонението е направено 
заради очаквано увеличение 
на капацитета за отопление 
за посрещане на нуждите 
на допълнителни 
потребители на топлинна 
енергия и поради това не 
представлява недостатък 
от гледна точка на доброто 
финансово управление.Снимка 1Вътрешен изглед на централа за производство на 
енергия от биомаса в Bruck an der Mur, Австрия 
(проектът е инсталиран и действащ според плана)
Източник:  Европейска сметна палата.

14 Констатации и оценки Снимка 2Дървесни стърготини в склад в централата за производство на енергия от 
биомаса в Bruck an der Mur, Австрия
Източник:  Европейска сметна палата.
Примери за одитирани проекти за ВЕИ, съфинансирани чрез фондовете на 
политиката на сближаване — продукти и услуги
За подробности относно създадените продукти и услуги по проектите виж приложение III .
Биомаса
В Австрия са построени три одитирани централи за производство на топлинна енергия от биомаса (с капацитет от 
3 MW до 8 MW) с районни топлофикационни мрежи (0,6—11 км). Централите осигуряват отопление и топла вода за 
общо 266 потребители (частни лица или промишлени компании).
Три одитирани проекта във Финландия са свързани с изграждането на нови котели за биомаса на гранули или ко -
тели за дървесни стърготини (с капацитет от 0,8 MW до 2,5 MW). Те заместват старите котели на изкопаеми горива 
(тежък нефт). Два от тези проекта включват също така изграждане на необходимата районна топлофикационна 
мрежа (0,6—3 км).
Вятърна енергия
В Полша са изградени пет вятърни парка с капацитет за енергия от 3,2 до 38 MW. Съоръженията включват всички 
необходими инфраструктури (подстанции за високо и средно напрежение, връзки с електроенергийната мрежа 
и обслужващи пътища).
Слънчева енергия (фотоволтаични панели и слънчеви колектори)
Два проекта са инсталирали фотоволтаични системи за електроенергия и съответните хардуерни компоненти 
и мониторингови системи в обществени сгради в Малта. Един проект е допълнен с малка вятърна турбина.
Пет подобни проекта в Полша са инсталирали отделни плоски слънчеви колектори за домакинства и обществени 
сгради в пет общини, за да осигурят на жителите топла вода. Общо над 3 000 публични и частни бенефициенти са 
инсталирали слънчеви колектори. Един проект включва улично осветление и фотоволтаични панели.Каре 2
15 Констатации и оценки 
… но имат затруднения 
в изпълнението
Съществуват възможности 
за допълнително подобре -
ние на всеки един етап от 
проекта — от възлагането 
на обществените поръчки 
до операциите, монито -
ринга и оценката
17 
Трудности с интегрирането на електрое -
нергията от ВЕИ в енергийната мрежа са 
попречили на експлоатацията на ВЕИ. На 
територията на ЕС развитието на елек -
троенергийната мрежа е определено 
като една от главните пречки за интег -
рирането в широк мащаб на електри -
чеството от ВЕИ в електроенергийната 
мрежа за пренос и разпределение21. ЕС 
и държавите членки съответно трябва 
да инвестират в националните мрежи 
и в трансграничните връзки като част от изграждането на вътрешния енергиен 
пазар. Собствениците на одитираните 
проекти подчертават, че свободният 
капацитет на енергийните мрежи е не -
достатъчен22, мрежите трябва да бъдат 
разширени и модернизирани, а по -голя -
мата прозрачност относно разпределе -
нието на разходите между операторите 
на енергийните мрежи, правителството 
и заявителите на проекти би могла да 
подобри ефикасността на системата като 
цяло. Въпреки че само няколко от одити -
раните проекти са се сблъскали с про -
блеми със свързването с електрическата 
мрежа, развитието на производството 
на енергия от ВЕИ все още не върви па -
ралелно с подобряване на енергийните 
мрежи в държавите членки. Технически 
проблеми и проблеми, свързани с разхо -
дите, често се споменават от национал -
ните органи и операторите на ВЕИ като 
пречка за ефективното интегриране 
на ВЕИ в енергийните мрежи. В  каре 3  
са илюстрирани проблеми във връзка 
с електричеството от ВЕИ в енергийните 
мрежи.21  COM(2013) 175 окончателен.
22  Вж. също Директива 
2005/89/ЕО на Европейския 
парламент и на Съвета от 
18 Януари 2006 г. относно 
мерки за гарантиране 
сигурност на доставките 
на електрическа енергия 
и инфраструктурните 
инвестиции (ОВ L 33, 
4.2.2006 г., стр. 22). Член 3, 
параграф 2, буква е) 
постановява, че държавите 
членки при прилагането 
на мерките, целящи 
опазване сигурността на 
доставките на електрическа 
енергия, следва да вземат 
предвид необходимостта 
да се осигури достатъчен 
резервен преносен 
и производствен капацитет 
за стабилна експлоатация.Снимка 3Вятърен парк в Golice, Полша
Източник:  Европейска сметна палата .

16 Констатации и оценки 
18 
В своя анализ на докладите на държа -
вите членки за напредъка на произ -
водството на енергия от възобновяеми 
източници за 2011 г. Комисията посочва, 
че напредъкът при премахването на 
административните пречки все още 
е бавен, със сложни и обезсърчаващи 
процедури за одобрение и разреше -
ние24. Съществува възможност за по -
добрения в държавите членки, в които 
беше проведен одитът. Например по 
време на одита беше установено, че 
Малта е започнала да развива ВЕИ едва 
през периода 2007—2013 г. поради което все още няма достатъчно развит пазар 
за ВЕИ. Все още не е изградена напълно 
ефективна административна система. 
Освен това в Полша и в Обединеното 
кралство отчасти липсват национални 
или регионални хармонизирани под -
ходи за координиране на дейността на 
органите. По -конкретно измерването 
и докладването на енергийните резул -
тати от проектите не е задоволително 
и следователно данните не са използва -
ни за сравняване на проекти и различни 
сектори на ВЕИ като полезна информа -
ция за проектиране на бъдещи мерки.24  SWD(2013) 102 окончателен, 
от 27 март 2013 г. „Доклад 
за напредъка в областта на 
енергията от възобновяеми 
източници“.Достъп до енергийната мрежа за електричество от ВЕИ в Полша, интегриране 
на електричество от фотоволтаични панели в енергийната мрежа в Малта
Лошото състояние и липсата на свободен капацитет на преносната и разпределителната мрежа са основни пречки 
за допълнителното интегриране на електричеството от фотоволтаични панели и вятърната енергия в Полша. Ос -
вен необходимостта от разширяване и модернизиране на мрежовата инфраструктура, развитието на ВЕИ е затруд -
нено от усложнения при получаването на необходимите разрешителни за свързване с енергийната мрежа (правни 
и технически проблеми, както и такси за свързване с мрежата)23. При одитираните проекти за вятърна енергия 
кратките срокове за изграждане на съоръженията, включително времето за получаване на необходимите разре -
шителни за включване в мрежата, са 4—5 години.
Има ясни насоки за планиране на разрешенията и одобренията, когато са необходими, относно слънчевите 
и фотоволтаичните инсталации в Малта. През 2010 г. и 2011 г. обаче, когато са пуснати в експлоатация множество 
съфинансирани проекти на ЕС, те често се сблъскват с трудности с включването в мрежата на произведеното елек -
тричество  — обикновено електричеството, което надхвърля потреблението на самите производители. Тъй като 
операторът на енергийните мрежи не е инсталирал електромери, производителите не са получили компенсация за 
електричеството чрез преференциалната тарифа за периоди до 4 месеца.
23  Интегриране на електричество от възобновяеми източници в електрическата мрежа и на пазара за електроенергия — интегриране на 
ВЕИ. Национален доклад: Полша. Eclareon, Oeko -Institut e.V., 20.12.2011 г.Каре 3
17 Констатации и оценки 
19 
В Австрия обаче е констатиран при -
мер за добра практика. Инструмент за 
управление на качеството за централи 
за производство на топлинна енергия от 
биомаса е осигурил подходящи меха -
низми за мониторинг в тази държава 
членка („QM Heizwerke“, вж. каре 4 ).
Мониторинг на проекти в Австрия
Всички регионални топлофикационни централи за биомаса по -големи от 400 kW и/или присъединени към топ -
лофикационна мрежа по -голяма от 1 км, са задължени да извършват съпровождащо управление на качеството. 
Координирането на процеса на финансиране и управление на необходимите данни за планиране и действие са 
улеснени от база данни, която предоставя стандартна платформа за бенефициентите по проектите, както и техни -
чески и икономически данни за ръководителите по качеството и ИТ платформа за мониторинг и оптимизиране на 
операциите. Въведената през 2006 г. „QM Heizwerke“ съдържа данни от над 100 централи за биомаса.
Уеб адрес: www.qm -heizwerke.atКаре 4 Снимка 4Одитори на посещение в централа за производство на енергия от биомаса 
в Weissenbach an der Triesting, Австрия
Източник:  Европейска сметна палата.

18 Констатации и оценки 
20 
Процесите на възлагане на обществени 
поръчки не осигуряват пълна прозрач -
ност, справедливост или ефикасност при 
подбора на изпълнители:
 οПри два одитирани проекта за фото -
волтаични панели в Малта се е нало -
жило търговете да бъдат анулирани, 
защото всички оферти са несъот -
ветствия в техническо или админи -
стративно отношение. Това се дължи 
или на ненужно високите техниче -
ски изисквания, или на прекалено 
сложните процедури и изисквания. 
И в двата случая има закъснения 
и конкуренцията между оферентите 
е затруднена.
 οПри два проекта в Полша ненужно 
са били определени моделите на 
вятърните турбини в строителни пла -
нове или разрешителни за строеж. 
Това е попречило тръжните условия 
да осигурят конкурентни процедури 
за възлагане на обществени поръчки 
и най -добро съотношение между 
качество и цена. По подобен начин 
в друг проект е определен предва -
рително специфичен вид слънчев 
колектор. При всеки от тези търгове само една от офертите е отговаряла 
на техническите спецификации.
 οИзпълнителните органи и бенефици -
ентите по проектите нямат достатъч -
но опит относно технологиите за ВЕИ, 
техните пазари и рамки за обществе -
ни поръчки. Множество инсталации 
и оборудване за ВЕИ са от подобно, 
понякога идентично естество,,и мал -
ки по размер, особено операциите 
в рамките на схемите за безвъзмезд -
на финансова помощ. Поради това 
налице са условия за координирано 
възлагане на обществени поръчки, 
управлявано от специализирано 
звено от експерти на национално/ре -
гионално ниво с цел да се постигне 
по-добро съотношение на цена и ка -
чество, икономии от мащаба и също 
така по -кратки периоди на възлагане 
на обществени поръчки. Примери 
за това са покривните системи за 
нагряване на вода, фотоволтаич -
ните панели и малките централи за 
биомаса в Малта и Полша. В Малта се 
наблюдават временни прекъсвания 
на проекти, отчасти в резултат на 
неефикасна организация на възлага -
нето на обществени поръчки.Снимка 5Централа за производство на енергия от биомаса във Flachau, Австрия
Източник:  Европейска сметна палата.

19 Констатации и оценки 
21 
Подготовката на проекти за ВЕИ не 
е била достатъчна за да е възможен 
ефективен мониторинг и оценка. Целите 
и показателите за изпълнение, опреде -
лени във всички одитирани оперативни 
програми, са неточни и не се основават 
на надеждни референтни данни. Следо -
вателно проектите в едни и същи или 
в различни сектори на ВЕИ не могат да 
бъдат сравнявани, а приносът на фондо -
вете на ЕС за постигане на националните 
и европейските цели за ВЕИ не може да 
бъде проверен от компетентните органи 
(вж. също точка 30).
… а в повечето случаи 
резултатите не са пра -
вилно измерени или 
проектите не са постиг -
нали своите целеви 
стойности за производ -
ство на енергия
Събирането на данни, 
свързани с ВЕИ, и тяхното 
докладване могат да бъдат 
подобрени
22 
В държавите членки липсват точни и по -
твърдени данни относно действителните 
резултати от проекти за ВЕИ. Секторът 
на ВЕИ се характеризира с голяма нес -
табилност по отношение на разходите 
за технологии (повечето технологии 
са претърпели огромен спад в цените) 
и нарастващи цени на енергията. Важно 
е да се анализира актуална информация 
относно разходите за технологии за ВЕИ 
с цел да се определи кои технологии 
имат най -добра производителност при 
специфичните местни условия и кои са 
най -подходящите нива на подпомагане.
23 
Въпреки че съществуват данни относно 
инсталираните производствени съоръ -
жения на проектите, липсват данни или 
наличните данни са ненадеждни относно действително генерираната енергия при 
11 от 24 одитирани проекта. Действител -
ните измервания и докладване не са били 
условия за публично съфинансиране, 
окончателните доклади за проектите са 
осигурили само приблизителни неизме -
рени резултати  — обикновено въз основа 
на предоставени от производителите 
технически параметри ма технологиите за 
ВЕИ и на специфичните местни ситуации. 
Редица производители на енергия от ВЕИ 
не са измерили своя енергиен добив. По 
този начин при 11 от 24 одитирани про -
екта (пет в Полша — проекти за слънчева 
енергия в региона Lublin, четири в Малта 
и два в Обединеното кралство) енергий -
ните резултати не се базират на измере -
ни/потвърдени данни, но на приблизител -
ни стойности, взети от литературата или 
от професионални оценки, направени от 
инженери.
Проектите не винаги пости -
гат планираните резултати
24 
От 24 одитирани проекта производстве -
ните резултати са действително измере -
ни само при 13, от които 5 са постигнали 
своите резултати, а 3 допълнителни 
проекта са ги постигнали почти изцяло. 
Останалите проекти не са постигнали, 
или са постигнали само частично своите 
целеви производствени стойности. До -
като в няколко случая това се дължи на 
недостатъчно прецизни прогнози, някои 
проекти са се сблъскали също така с тех -
нически проблеми на първоначалните си 
етапи. В  таблица 1  е представено срав -
нение на планираните проекти за ВЕИ 
и действително генерираната енергия.
25 
В обобщение, оценката на разходната 
ефективност, изпълнението и постигане -
то на целите на 24-те одитирани проекта 
показва разнородни резултати  — добри, 
задоволителни или слаби, както е пред -
ставено в  приложение IV . В каре 5  са по -
сочени причините за слабото изпълнение 
на някои проекти за ВЕИ.
20 Констатации и оценки 
Причини за слабото изпълнение на проектите
В Австрия действително генерираната енергия съответства на или надвишава прогнозните стойности, на тези ета -
пи на проектите, които са подпомагани пряко от фондове на ЕФРР . Планираните цели обаче не са постигнати при 
два проекта, които по -късно са разширени с допълнителни топлинни инсталации и мрежи, обслужващи допълни -
телни потребители. Основните причини са надценяване на търсенето на топлинна енергия или временна липса на 
потребление на топлинна енергия от основни потребители.
Причините за по -слабото от очакваното изпълнение в проектите за вятърна енергия в Полша са прекалено опти -
мистичните прогнози за вятър и техническите проблеми през първата година от влизането в експлоатация.
Освен това в Обединеното кралство, въпреки че липсват окончателни данни, а одитираните схеми за предоставяне 
на финансова помощ не са приключени към момента на извършване на одита, резултатите от подпроектите раз -
криват, че някои от тях не са достигнали планираните цели за генериране на енергия — предимно поради високото 
съдържание на вода в биомасата или поради по -ниското от предвиденото търсене на енергия.Каре 5 Таблица 1Сравнение на средната планирана стойност и действително генерираната 
енергия при одитираните проекти за ВЕИ с измерени резултати на 
генерираната енергия за периода 2009—2012 г., в проценти
Източник:  Собствените изчисления на Палатата са въз основа на базата данни „QM Heizwerke“ (Австрия), информация относно средните 
разходи за инвестиции на подобни проекти (във Финландия и Полша). Споразумения за финансиране на проекти, информация относно 
резултатите от проекти, изчислени от бенефициентите.PL проект № 20MT проект № 22
MT проект № 21MT проект № 24
MT проект № 23
Няма данни- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %АТ проект № 1АТ проект № 2FI проект № 4FI проект № 5FI проект № 7FI проект № 8UK проект № 9UK проект № 10PL проект № 11PL проект № 12PL проект № 13PL проект № 14PL проект № 16PL проект № 17
Няма данниPL проект № 19
PL проект № 18
PL проект № 15
FI проект № 6
АТ проект № 3
- 60 %
- 40 %
Планирани резултати
21 Констатации и оценки 
Принципът на разход -
ната ефективност не 
е взет предвид изцяло 
при планирането на 
проектите за ВЕИ
Разходната ефективност  — 
важна цел на разходите на 
ЕС
26 
Разходната ефективност се отнася 
до възможността или потенциала на 
одитирания обект, дейност, програма 
или операция да постигне определени 
резултати на разумна цена. Анализите на 
разходната ефективност представляват 
изследвания на взаимовръзката между 
разходите по даден проект и резулта -
тите от него, изразена като разходи на 
единица постигнати резултати25.27 
Оптималното (или разходно ефективно) 
производство на енергия от ВЕИ е важно 
за икономическите резултати. Фондове -
те на политиката на сближаване пред -
ставляват съществена част от подпо -
магането за дейности за ВЕИ и могат да 
бъдат важен катализатор на политиката 
за ВЕИ и на регионалното икономическо 
развитие.25  МСВОИ 3000: Стандарти 
и насоки за одит на 
изпълнението въз основа 
на одитните стандарти на 
ИНТОСАЙ и на практиката.Снимка 6Ветрен генератор (външен и вътрешен изглед на вятърна турбина в Полша)
Източник:  Европейска сметна палата.
22 Констатации и оценки 
Може да се акцентира 
върху разходната ефектив -
ност на по -ранен етап …
28 
Във връзка с изготвянето на оперативни -
те програми националните органи не са 
извършили подходящи оценки на нуж -
дите, за да определят кои технологии 
биха могли да допринесат за постигане 
на целите за ВЕИ по възможно най -до-
брия разходно -ефективен начин и как 
те могат да бъдат допълнени от други 
финансови инструменти или национал -
ни схеми за подпомагане. В резултат на 
това оперативните програми не съдър -
жат обяснения относно начина, по който 
средствата на ЕС биха могли да допри -
несат по разходно ефективен начин за 
постигане на целите за ВЕИ.
29 
Освен това Комисията и националните 
органи не са планирали приноса на 
фондовете на политиката на сближаване 
(или националните фондове) за пости -
гане на целите за ВЕИ. От одитираните 
оперативни програми тези в Австрия 
и Финландия не съдържат информа -
ция за планираните и действителните 
стойности на генерираната енергия от 
ВЕИ по мерките, подпомагани от ЕФРР 
или КФ. Инсталираните съоръжения 
за ВЕИ при петте одитирани държави 
за постигане на целта за ВЕИ до 2020 г. 
е 95 304 MW (вж. таблица 2 ). Предоста -
вените на Комисията от управляващите 
органи доклади за изпълнението раз -
криват, че до 2012 г. 4 464 MW или 4,7 % 
от необходимия капацитет съгласно 
целта за 2020 г. (или 8,1 % спрямо целта 
за 2013 г. в одитираните държави членки) 
се дължат на проекти по политиката на 
сближаване в тези държави. Използва -
нето за ВЕИ на фондовете на политиката 
на сближаване варира при различните 
държави членки.Както може да се види също така 
в таблица 2,  за редица държави членки 
липсват актуални данни за сравнява -
не на постигнатото от проектите на 
политиката на сближаване във връзка 
с целевите стойности за ВЕИ. Липсата на 
данни пречи на създаването на базисни 
икономически и енергийни данни в раз -
личните сектори на ВЕИ и за различните 
технологии за ВЕИ.
23 Констатации и оценки Таблица 2Фондове на политиката на сближаване за ВЕИ за периода 2007—2013 г. и тяхното 
отражение в държавите членки за постигането на целите за ВЕИ до 2020 г.
1 Съотношението „разпределени средства/краен резултат“ (евро/MW) между държавите членки не подлежи на сравнение поради раз -
личното естество на инвестициите (производство на енергия, насърчаване на ВЕИ, мрежи, пилотни проекти и др.).
Източник:  Национални планове за действие относно енергията от възобновяеми източници (2010  г.), доклади за изпълнението на опера -
тивните програми за 2012 г. ОПСредства от 
ЕФРР и КФ, 
разпределени 
за ВЕИ (в евро)1Допълнителен капацитет от 
ВЕИ в резултат на инвестиции 
от ЕФРР и КФ (MW)Необходим допълнителен 
капацитет за ВЕИ, за постигане на 
целта за ВЕИ до 2020 г. (MW)Принос на ЕФРР/КФ за цялостния 
капацитет на ВЕИ за постигане на 
целта за ВЕИ до 2020 г. (в %)
ПланиранОтчетен
(края на 2012 г.)до 2013 г. до 2020  г.
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Австрия 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Белгия 11 851 495 Няма налични данни 3 062 8 255
Не са отчетени данни пред 
Комисията.България 16 710 959 Няма налични данни 4 232 5 189
Кипър 9 520 000 Няма налични данни 190 584
Чешка република 397 759 730 131 12 Няма налични данни
Германия 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Дания Няма налични данни 6 017 6 754
Не са отчетени данни пред 
Комисията.Естония 0 6 Няма налични данни
Испания 160 152  052 Няма налични данни 49 722 69 844
Финландия 20 682 247 Няма налични данни 24 690 33 420 Не са отчетени данни пред Комисията.
Франция 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Данните не са потвърдени
Гърция 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Унгария 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Не са отчетени данни пред Комисията.
Ирландия Няма налични данни 3 496 8 339
Италия 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Литва 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Не са отчетени данни пред Комисията.
Люксембург 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Данните не са потвърдени
Латвия 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Малта 78 200  000 Няма налични данни 36 160 Не са отчетени данни пред Комисията.
Нидерландия 19 182 600 Няма налични данни 6 086 14 994 Не са отчетени данни пред Комисията.
Полша 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Португалия 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Не са отчетени данни пред Комисията.
Румъния 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Швеция 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Не са отчетени данни пред Комисията.
Словения 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Словакия 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Обединено кралство 159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Хърватия Няма налични данни Не са отчетени данни пред Комисията.
Одитирани ДЧ 1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
Общо 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Данните не са потвърдени
24 Констатации и оценки 
30 
Разходната ефективност на мерките 
в различните сектори на ВЕИ не е про -
верена и тя не е била определяща за 
заделянето на бюджети за ВЕИ в рамките 
на одитираните оперативни програми, 
а освен това липсват подходяща оценка 
на нуждите и средносрочни оценки:
 οКогато през 2007 г. са разработени 
оперативните програми, липсвал 
е подробен анализ на ситуацията 
(вкл. оценка на нуждите в различ -
ните сектори на ВЕИ в регионите). 
По-специално националните органи 
не са направили прогнозна оценка 
на разходите на единица инсталиран 
капацитет или разходите за про -
изводство на енергия на единица, 
като по този начин са пренебрегнати 
съотношението „разходи -ползи“/
разходната ефективност на мерките, 
планирани за финансиране с публич -
ни средства.
 οОсвен това оперативните програми 
не са взели предвид резултатите или 
натрупания опит от предишни про -
грами за ВЕИ, финансирани с нацио -
нални или европейски ресурси.
 οЛипсва достатъчна обосновка за 
разпределянето на публични сред -
ства за дейности за производство 
на енергия от ВЕИ. Разпределянето 
на средства се базира по -често на 
приблизителна оценка на регионал -
ния потенциал и на капацитета за 
усвояване на средства, отколкото на 
систематичен анализ на регионал -
ната ситуация и сравнение между 
потенциалните алтернативи по отно -
шение на видовете ВЕИ или техноло -
гиите за ВЕИ. οВъпреки че органите във Финлан -
дия и в Обединеното кралство са 
направили някои адаптации в своите 
програми в процеса на изпълнение 
без официални оценки, като цяло 
обаче не са направени средносрочни 
оценки или други подобни оценки 
на мерките за периода 2007—2013 г., 
което е можело да спомогне да се 
пренасочат програмите за ВЕИ.
31 
Освен това оперативните програми не 
са определили показатели за изпълне -
ние за подходящ мониторинг и оценка 
на разходната ефективност на мерките 
за ВЕИ, което също е можело да улесни 
оценката на приноса на фондовете на 
ЕС за постигане на поставените цели 
за ВЕИ ( таблица 2 ). Въпреки че опе -
ративните програми в Австрия, Полша 
и Малта имат показатели по отношение 
на допълнителните инсталации за ВЕИ, 
наборът от показатели на резултатите 
във Финландия не включва показатели 
за изграждане на производствени ин -
сталации, произведена енергия или на -
маляване/избягване на емисиите на CO 2, 
а в Обединеното кралство също липсва 
показател за резултатите по отноше -
ние на изграждането на инсталации за 
ВЕИ. Това означава, че управляващите 
органи и Комисията в тези случаи не са 
били в състояние да извършат подхо -
дящ мониторинг и последваща оценка 
на инвестициите за ВЕИ на фондове на 
политиката на сближаване26.26  Годишните доклади за 
изпълнението от Финландия 
и Обединеното кралство 
не предоставят обяснение 
относно действителните 
резултати и тяхното 
измерване и не е направена 
оценка на пречките, 
потенциала и нуждите 
вразличните сектори на ВЕИ 
в регионите, обхванати от 
одитираните ОП.
25 Констатации и оценки 
… и може да се търсят 
по-рентабилни проекти 
за генериране на енер -
гия от ВЕИ
32 
Премахването на недостатъците при 
планирането и изпълнението на проекти 
за ВЕИ ще допринесе пряко за постигане 
на целевите стойности за ВЕИ на ЕС и на 
държавите членки до 2020 г. Но то може 
също така да бъде от полза за потре -
бителите на енергия и да стимулира 
икономиката като цяло.
33 
Резултатите от подпомаганите от ЕС 
проекти варират по отношение на 
разходната ефективност. Разходите за 
инвестиции на технологиите за ВЕИ 
варират значително и са специфични 
за дадения терен. В рамките на ЕС не 
съществува най -ефективна в разходно отношение технология за производство 
на енергия от ВЕИ. Поради тази причина 
одитът сравни само разходите в рамки -
те на определен сектор на ВЕИ в една 
и съща държава членка. Четири одити -
рани проекта са значително по -скъпи 
от подобнипроекти в същата държава 
членка (проекти за биомаса и фото -
волтаични панели, вж. таблица  3). 
Изчислените средни разходи за инста -
лирани съоръжения варират в одитира -
ните проекти от 0,16 млн. евро/MW до 
1,8 млн. евро/MW. Според изчислени -
ята на националните органи в една от 
държавите членки, в която се проведе 
одитът, периодите на възвращаемост ва -
рират от 2 до 537 години за одитираните 
проекти. Интензивни капиталови инвес -
тиции с периоди на възвращаемост от 
повече от 100 години няма да постигнат 
икономически разумна равновесна точ -
ка. Това показва, че публичното подпо -
магане не винаги е предоставяно на най 
разходно -ефективните проекти.Снимка 7Трансформаторна станция във вятърен парк в област Golice, Полша
Източник:  Европейска сметна палата.

26 Констатации и оценки Таблица 3Разходна ефективност на одитираните проекти за ВЕИ
Източник:  Собствените изчисления на Сметната палата, базирани на проектна документация, анализи от управляващия орган1.
1 Бележка относно проектите във Финландия:  Средни инвестиционни разходи за машини и оборудване на одитираните проекти. 
Проект 5 включва разходи за тръбопровод на терена, Проект 6 включва само резервен котел. Липсват данни за проекти MT 23 и 24 (ФВ), 
PL 16—20 (слънчева енергия), както и UK 9 и 10 (биомаса).евро/MW в млн.
евро/MW в млн.
евро/kWp в хил.Действителна инвестицияИнвестиции в 1MW или kWp, сравнение със средните разходи за инвестиции в държавата членка
Средна стойност в ДЧ
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI проект № 8
FI проект № 7FI проект № 6FI проект № 5FI проект № 4
АТ проект № 3АТ проект № 2АТ проект № 1Енергия от биомаса Вятърна енергияPL проект № 15
PL проект № 14
PL проект № 13PL проект № 12
PL проект № 11
MT проект № 22
MT проект № 21Фотоволтаична енергия
27 Констатации и оценки 
34 
За проектите за ВЕИ са определени 
енергийни цели, които са само частично 
разумни. Проектите са в съответствие 
с националните стратегически цели за 
ВЕИ. Където е необходимо, съществуват 
концепции за доставка на гориво (про -
екти за биомаса в Австрия, Финландия 
и Обединеното кралство). Някои проек -
ти са предшествани от частични изслед -
вания, които показват тяхната иконо -
мическа целесъобразност и доходност, 
но не са направени анализи относно 
най -добрите и най -разходно ефектив -
ните видове ВЕИ и относно най -добрите 
технологични решения. Не са използ -
вани оценки на предишни подобни 
дейности и следователно не е използван 
придобитият опит при подготовката на 
одитираните проекти за ВЕИ.
35 
Едва половината от одитираните проек -
ти (13 от 24) имат данни, чрез които може 
да бъде проверено дали са постигнати 
показателите за действително произве -
дена енергия ( таблица 1  и приложе -
ние III ), вж. също точка 24. Освен това 
често преди определянето на целите 
и планирането на проектите липсват 
базови данни относно разходите за про -
изводство на енергия, количествата кон -
венционални горива, използвани от по -
требителите (напр. оперативна програма 
в региона Lublin в Полша). Вследствие 
на това в такива случаи не е възможно 
да се извърши оценка дали финансира -
ните проекти действително генерират 
очакваните икономически или финан -
сови резултати (напр. за изчисляване на 
периодите на възвращаемост).36 
Процедурите на подбор не гарантират 
разходно ефективни проекти. По прин -
цип критериите за подбор на проекти, 
одобрени от създадените за всяка 
оперативна програма мониторингови 
комитети, не помагат на изпълнителните 
органи да определят най -силните в раз -
ходно -ефективно отношение проекти за 
ВЕИ. Създаването на енергиен капацитет, 
действителното генериране на енергия 
и съответните необходими инвестиции 
в много случаи не са взети под внимание 
като критерии за подбор или за отпуска -
не на финансиране. В няколко случая не 
са разработени специфични критерии 
за подбор във връзка с производството 
на енергия от ВЕИ, но вместо това са 
използвани критерии за подбор, които 
са универсално приложими за множе -
ство сектори, обхванати от оперативната 
програма27.
37 
В някои случаи е налице недостатъч -
на конкуренция сред заявленията за 
проекти. В случаите, в които проектите 
са определени чрез покани за предло -
жения, не е взета предвид максималната 
разходна ефективност на заявленията 
(период на възвращаемост, съотноше -
ние между инвестиции и генериране 
на енергия). Въпреки че обикновено 
заявленията за проекти трябва да изпъл -
нят минимални критерии, процесите не 
могат да предотвратят субсидиране на 
проекти със сравнително ниско качест -
во по отношение на техните резултати 
за генериране на енергия. Определен 
минимален размер на инвестициите 
води до риск заявленията за по -малки 
проекти, които е възможно да имат 
по-добри икономически параметри, да 
бъдат отхвърлени.27 Така например:
- подборът на проекти 
за ВЕИ в рамките на 
оперативната програма 
„Инфраструктура 
и околна среда“ в Полша 
се базира на същите 
критерии, прилагани 
в различни сектори, т.е. 
за несъпоставими видове 
проекти за ВЕИ;
- във Финландия 
заявленията за проекти не 
са приоритизирани и само 
приблизителни периоди 
на възвращаемост са 
използвани като критерии 
за разходна ефективност 
и допустимост;
- в Малта критериите за 
подбор са прилагани 
за редица сектори, 
обхванати от 
оперативната програма, 
но не специално за 
сектора на ВЕИ. Въпреки 
че един критерий 
осигурява оценка във 
връзка с приноса на 
проектите за показатели 
над изисквания минимум, 
критериите за подбор 
не включват никакви 
критерии за разходна 
ефективност или за 
разходи и ползи от 
производството на 
енергия от ВЕИ;
- в Австрия при 
одитираните оперативни 
програми не е взета под 
внимание максималната 
разходна ефективност 
на заявленията (период 
на възвращаемост, 
съотношение на 
инвестициите към 
енергията).
28 Констатации и оценки 
38 
От друга страна, техническите и ико -
номическите критерии в правилата за 
финансиране на Австрия, Обединеното 
кралство и до някаква степен на Фин -
ландия, са насочени към предотвратя -
ване на подбор на проекти за биомаса 
с ниска полезност. Поради това рискът 
да бъдат избрани неефективни заяв -
ления е по -малък. Освен това е взета 
предвид доходността на проектите, като 
по-доходоносните проекти получават 
по-малко субсидии ( каре 6 ). Компетент -
ните органи в другите държави членки, 
в които е проведен одит, не са осигу -
рили подобна адаптация на нивото на 
съфинансиране на проектите.
39 
В оперативните програми процентът 
съфинансиране от ЕС варира от 2 % до 
85 %, без това да е обосновано в съот -
ветните документи. Принципът за съфи -
нансиране изисква част от разходите за 
инвестиции за даден проект да бъдат 
поети от крайния получател на публич -
ната помощ, като се вземат предвид 
приходите или доходността на проекта. 
Освен това целта на безвъзмездната помощ следва да бъде да се подкрепи 
дейност, която не би стартирала в про -
тивен случай поради финансов недостиг 
или липса на икономическа инициатива. 
Съществува възможност за избор за 
насочване на разходите. Високото ниво 
на съфинансиране намалява разме -
ра или броя на други проекти за ВЕИ, 
които биха могли да получат подкрепа 
от публични средства. Не е направена 
връзка между нивото на подпомагане 
и доходността или необходимостта 
за стимулиране на инвеститорите да 
изпълняват проекти за производство 
на енергия от ВЕИ. Необоснованите 
и прекалено високи нива на съфинан -
сиране (публична финансова подкрепа 
в размер, по -голям от необходимото, 
за да бъде даден проект икономически 
или финансово рентабилен) увеличават 
риска от загуби от неефективно разпре -
деление на ресурсите — т.е. заместване 
на частните средства, но също така 
и националните средства — и намаляват 
броя на подпомаганите проекти за про -
изводство на енергия от ВЕИ. В  каре 7  са 
представени случаи на високо ниво на 
съфинансиране.
Подбор на проекти — случаи в Австрия, Финландия и Обединеното кралство
В Австрия при кандидатстването за съфинансиране следва да бъдат изпълнени определени технически и иконо -
мически критерии (топлинна плътност на изминат метър от районния топлофикационен тръбопровод, ефикасност 
на районната топлофикация и котлите). В резултат на това рискът от подкрепа за неефективни проекти е много 
по-малък.
Във Финландия критериите за допустимост и възможността за консултации с енергиен консултант/съветник имат 
за цел да елиминират проекти, които не са рентабилни в търговско отношение — заявителите на проектите е тряб -
вало да осигурят информация относно периода на възвръщаемост на заявения проект, който следва да бъде не 
по-кратък от 3 години (рентабилен) и не по -дълъг от 12 години (неикономичен), без публичната помощ.
В Обединеното кралство предложените разходи за проект са сравнявани с целевите разходи на базата на минали 
подобни проекти за биомаса.Каре 6
29 Констатации и оценки 
40 
Не са направени изчисления на до -
ходността за различните сектори или 
технологии на ВЕИ. При планирането на 
програмите нивата на съфинансиране 
не правят разлика между секторите на 
ВЕИ, размера и вида на инвестициите, 
други режими на насърчаване/подкрепа 
в държавите членки (преференциални 
тарифи, премии), очакваната доходност 
на инвестициите и вида на използваните 
технологии за ВЕИ.Високо ниво на публично съфинансиране: случаи в Полша и Малта
В Полша за схемите за малки фотоволтаични и слънчеви панели са отпуснати 85 % от средствата на ЕС, като 
собствениците на отделните проекти (домакинства) са можели да получат до 100 % субсидия. Повечето големи 
вятърни паркове са получили максимално публично подпомагане — или приблизително 70 % от общия размер 
на допустимите за подпомагане инвестиционни разходи, или 10 млн. евро (4 от 5-те одитирани проекта). Въпреки 
че е приложен максималният размер за съфинансиране, в повечето случаи той не е модулиран или оправдан въз 
основа на условия за разходна ефективност в нито един програмен документ. Четири от пет бенефициенти по про -
екти за вятърна енергия признават, че биха могли да изпълнят проектите без никакво подпомагане или с намален 
размер на помощта и са възнамерявали да използват помощта от ЕС за по -ранно изплащане на заеми.
Малта е посветила голяма част от наличното финансиране на ЕС за подпомагане на инсталации за ВЕИ за публични 
институции, и поради това не привличат в достатъчна степен частните източници на финансиране. По принцип ЕС 
финансира до 85 % от инвестиционните разходи за тези проекти. Освен това две големи схеми за безвъзмездна 
помощ за частни домакинства и предприятия финансират инсталациите за ВЕИ съответно с 50 % или 60 %.Каре 7 Снимка 8Слънчеви колектори, монтирани на покрива на семейна къща в Полша
Източник:  Европейска сметна палата.

30 Констатации и оценки 
Поради ограничената 
европейска добавена 
стойност на фондовете 
на политиката на сбли -
жаване проектите за 
ВЕИ не са дали цялостен 
принос за постигане на 
енергийните цели на ЕС
41 
Само при няколко случая е демонстри -
рана значителна европейска добавена 
стойност. При тези проекти съфинанси -
рането от ЕФРР/КФ улеснява допълни -
телното финансиране и представлява 
търсен допълнителен източник на 
инвестиции, като по този начин допри -
нася за изпълнението на проектите. По 
отношение на (по -големите) вятърни 
паркове то се възприема също така като 
печат за качество за трети финансиращи 
институции. Очевидно е, че в държави 
с ниско ниво на ВЕИ, които имат малко 
програми за ВЕИ и по -малко админи -
стративен опит в този сектор, средствата 
на ЕС имат повече добавена стойност, 
тъй като спомагат за допълнително 
икономическо развитие, за подобряване 
на качеството на съответните проекти 
и също така до известна степен действат 
като катализатори, и спомагат за при -
вличане на други средства. Освен това 
до известна степен съществува добавена 
оперативна стойност, тъй като проекти -
те на ЕС са наложили на изпълнителните 
органи определени задължения, чрез 
които участващите организации са при -
добили опит. Подобен ефект се отчита 
най -вече от организации в Малта, Полша 
и Обединеното кралство.42 
Сметната палата установи също така, че 
отпуснатите средства за ВЕИ в рамките 
на оперативните програми в Австрия 
и Финландия са изложени на риск от за -
мяна на националните фондове. Дейст -
вително, и в двете държави ЕФРР просто 
допълва съществуващите национални/
регионални механизми за финансиране, 
а в Австрия помощта на ЕС буквално 
е интегрирана, без да се променя нищо 
друго, в съществуваща схема за субси -
диране за централи за биомаса. Австрия 
и Финландия имат дългогодишна тради -
ция в производството на енергия от ВЕИ 
(особено в областите на водната енергия 
и енергията от биомаса) и е трудно да се 
оцени дали средствата на ЕС са създали 
допълнителна добавена стойност, особе -
но по отношение на иновациите.
31 Констатации и оценки 
43 
През 2012 г. Комисията подчерта, че 
съществува необходимост държавите 
членки и регионите да гарантират, че 
финансирането за ВЕИ допълва част -
ните инвестиции, стимулира ги, а не ги 
измества28. Палатата установи, че някои 
проекти за ВЕИ са можели да бъдат из -
пълнение без публична подкрепа. Оче -
видно е, че редица заявители за проекти 
са можели да изградят инсталациите си 
без или с малко безвъзмездно публично 
подпомагане, като така е можело да бъ -
дат освободени средства за допълнител -
ни мерки за ВЕИ. Решенията за отпускане 
на безвъзмездна помощ обаче са важни 
въпреки всичко, с оглед осигуряване -
то на възможности за финансиране на 
проектите:
 οВсички споменати проекти в Австрия 
са одобрени след приключването на 
строителните дейности, което сочи, 
че субсидията не е била условие за 
инвестиране.
 οЧетири от петте одитирани про -
екта във Финландия са можели да 
бъдат реализирани без субсидии 
(само един проект е нямало да бъде 
изпълнен без подкрепа от публични 
фондове).
 οНяколко собственици на проекти 
за вятърна енергия твърдят, че са 
щели да изпълнят своите проекти без 
публични субсидии, тъй като иконо -
мическата мотивация от доходността 
на вятърната енергия и „зелените 
сертификати“ са били достатъчни. 
Действително, редица съществуващи 
подобни вятърни паркове са били 
изградени без субсидии.44 
Инвестициите за ВЕИ имат само огра -
ничено въздействие за изграждането 
на управленски капацитет. Един от 
планираните ефекти от европейската 
добавена стойност е подобряването 
на административния и управленския 
капацитет в държавите членки. Въпреки 
че различни заинтересовани страни 
в Малта, Полша и Обединеното кралство 
твърдят, че са придобили безценен опит 
от проектите на ЕС, като цяло не е до -
казан дългосрочният принос за подо -
бряване на планирането, изпълнението 
и действието на проектите. В по -голя -
мата си част схеми за безвъзмездна 
помощ за ВЕИ и отделните проекти са 
управлявани с акцент върху изисквани -
ята за съответствие, без да изпълняват 
изискванията за най -голяма икономиче -
ска изгода. В Австрия и Финландия съфи -
нансирането от ЕС просто е включено 
в националните механизми за подкрепа, 
без специални иновативни аспекти 
(вж. също точка 42). Спечеленият опит 
по време на изпълнението на проектите 
не е разпространен в тези две държави 
членки или в съседните региони.
45 
Проектите за ВЕИ често са изпълнява -
ни в чувствителна нормативна среда. 
Въпреки че фондовете на ЕС, отделени 
за производството на енергия от ВЕИ, 
действително не са насочени към ре -
форма на нормативните рамки, въпреки 
това те биха могли да допринесат за 
подобряването на тези рамки. В много 
държави членки правните рамки за ВЕИ 
са претърпели множество промени, 
включително промени със задна дата на 
режимите за субсидии и насърчаване. 
Процедурите за получаване на разреше -
ние често са сложни и демотивиращи, 
или не се прилагат последователно 
и заедно с несигурността на пазара 
и нестабилността на цените на енергия -
та застрашават доверието на инвестито -
рите в сектора.28  COM(2012) 663 окончателен, 
от 15 ноември 2012 г. 
„За постигане на 
реално функциониращ 
вътрешноевропейски 
енергиен пазар“.
32 Констатации и оценки 
46 
В държавите членки се наблюдава ва -
риращо, но като цяло ниско използване 
на КФ за ВЕИ. Въпреки че отпуснатите 
за ВЕИ средства на ЕС са нараснали от 
0,6 млрд.  евро през програмния период 
2000—2006 г. на 4,7 млрд. евро през 
програмния период 2007—2013 г., това 
представлява само 1,7 % от общия раз -
мер на разходите на ЕФРР и КФ. Предвид 
огромните нужди от инвестиции в секто -
ра, за да бъде постигната целта на ЕС за 
ВЕИ до 2020 г., отпускането на средства 
на ЕС от националните и регионалните 
органи е слабо29. Държавите членки 
са отпуснали между 0 % (най -ниската 
стойност) и 10,7 % (най -високата стой -
ност) от общия размер на средствата по 
ЕФРР и КФ. Дори 10-те процента, отпус -
нати от Малта за ВЕИ, не са достатъчни 
за постигането на националните целеви 
стойности за ВЕИ — 10 % до 2020 г., като 
се вземе предвид, че през 2007 г. в тази 
държава на практика са липсвали ВЕИ 
и тя е постигнала по -малко от 2 % ВЕИ 
в крайното потребление на енергия за 
2012 г. (вж. приложение I ). От одитира -
ните държави членки Малта не е успяла 
да постигне първата междинна цел, 
а Австрия, Финландия и Полша не са 
транспонирали Директивата за ВЕИ в на -
ционалното си законодателство до края 
на октомври 2013 г. (крайният срок е бил 
5 декември 2010 г.).47 
Усвояването на заделените за ВЕИ фон -
дове става бавно. До края на 2012 г.30, 
усвояването на предоставените сред -
ства за ВЕИ от ЕФРР и КФ за периода 
2007—2013 г. (само 58 %) е много по -сла-
бо отколкото средното за средствата 
общо на ЕФРР и КФ (88 %), а също така 
по-слабо отколкото за мерките за енер -
гийна ефективност (84 %). Въпреки че 
несъвършенствата на пазара и пречките 
са от различно естество в този сектор, 
съфинансираните от ЕС проекти в почти 
всички държави членки са управля -
вани от същите управляващи органи, 
вж. таблица 4 . Сравнително високото 
ниво на сложност на проектите за ВЕИ, 
както и липсата на административен 
капацитет за управление на инвести -
ционните мерки в този сектор, явно са 
оказали влияние върху ниските про -
центи на усвояване на средства по ЕФРР 
и КФ. Следователно като цяло Кохезион -
ните фондове са от скромно значение за 
постигането на целта на ЕС за ВЕИ.29  SEC(2011) 131 окончателен, 
31 януари 2011 г.
30  Разпределените суми от 
управляващите органи 
за избраните проекти. 
Последните налични данни 
са от края на 2012 г.Таблица 4Усвояване на фондовете на политиката на сближаване за проекти за ВЕИ 
в одитираните държави членки (избрани проекти в края на 2012 г.)
Източник:  База данни на ГД „Регионална политика“ SFC 2007.Държава членка на ЕСОбщо избрани проекти по 
фондовете на политиката на 
сближаване (%)Избрани проекти за енергийна 
ефективност от фондовете на 
политиката на сближаване (%)Избрани проекти за ВЕИ от фондо -
вете на политиката на сближа -
ване (%)
Австрия 75,6 2 87, 3 50,6
Финландия 90,8 34,5 30,6
Малта 88,1 37,9 43,3
Полша 85,4 112,2 57, 8
Обединено кралство 84,7 73,6 49,9
Средно за всички държави 
членки87,7 84,5 58,0
33
 Заключения  
и препоръки
48 
Като цяло Сметната палата заключава, 
че подпомагането за проекти за ВЕИ от 
фондовете на политиката на сближаване 
е с ограничена икономическа изгода 
с оглед постигането на целта на ЕС за 
ВЕИ до 2020 г..
49 
Одитирани проекти са постигнали пла -
нираните крайни резултати. Повечето 
от одитираните проекти за ВЕИ са били 
достатъчно добре разработени и готови 
за изпълнение, когато са били избрани. 
Няма големи преразходи или закъсне -
ния на проектите, а производствените 
ВЕИ инсталации като цяло са изградени 
по план (точки 14—16).
50 
Сметната палата обаче констатира също 
така недостатъци при изпълнението - 
по-специално по отношение на пока -
зателите за изпълнение, измерването 
и докладването на резултатите от проек -
тите, както и процедурите и резултатите, 
свързани с възлагането на обществени 
поръчки. В повечето случаи трудностите 
при интегрирането на електричеството 
от ВЕИ в енергийните мрежи се опреде -
лят като сериозна пречка за развитието 
на ВЕИ в ЕС (точки 17—21).
51 
Освен това не са постигнати целевите 
стойности за генериране на енергия, 
или резултатите не са правилно изме -
рени при приблизително две трети от 
одитираните проекти за ВЕИ. В повечето 
от тези случаи съществуват недоста -
тъчни или неизмерени данни относно 
действителната генерирана енергия. 
Непостигането на планираните цели се 
дължи предимно на неточни прогнози 
или на технически проблеми. Крайните 
резултати от проектите са като цяло сме -
сени (точки 22—25).52 
Освен това разходната ефективност не 
е била ръководен принцип при планира -
нето на проектите. Съответните опе -
ративни програми са разработени без 
приоритизиране на сектори от ВЕИ и без 
оценки за приноса на фондовете за це -
лите на ВЕИ. Разпределянето на средства 
по принцип се базира на приблизителна 
оценка на регионалния потенциал и на ка -
пацитета за усвояване на средства, а не на 
систематичен анализ на регионалната си -
туация и сравнение между потенциалните 
алтернативи по отношение на видовете 
ВЕИ или технологиите за ВЕИ. Разходната 
ефективност на мерките е пренебрегната 
при разпределянето на бюджетите. Не са 
определени добре във всички проекти 
рационални енергийни цели и показатели 
за изпълнение за генерирането на енер -
гия. Критериите и процедурите за подбор 
често не са благоприятствали избора 
на най -силните в разходно ефективно 
отношение проекти за ВЕИ. Резултатите 
от проектите са смесени по отношение на 
разходната ефективност, докато в някои 
държави членки високите проценти на 
съфинансиране не са оправдани в до -
кументите във връзка с доходността на 
проектите (точки 26—40).
53 
Одитът установи също така, че фондове -
те на политиката на сближаване за ВЕИ 
имат ограничена европейска добавена 
стойност. Съществува риск от замяна на 
публичното финансиране в държавите 
членки, които просто са използвали 
фондовете на ЕС за допълване на своите 
национални безвъзмездни помощи за ВЕИ, 
както и риск от икономически загуби от 
неефективно разпределение на ресур -
сите. Съфинансирането от страна на ЕС 
притежава известна добавена оперативна 
стойност, но инвестиционните проекти не 
са спомогнали съществено за изгражда -
нето на управленски капацитет. Като цяло 
използването на ЕФРР и КФ за ВЕИ е огра -
ничено, като се има предвид необходи -
мостта от полагане на по -големи усилия за 
постигане на целите на ЕС (точки 41—47).
34 Заключения и препоръки 
54 
Сметната палата подчертава, че същест -
вува необходимост от подобрения, за 
да може финансирането от политиката 
на сближаване за тези програми да има 
максимален принос за постигане на 
енергийните цели31. Освен това, разхо -
дите в рамките на политиката на сближа -
ване носят общо ползи за икономиката 
като цяло, включително за икономиче -
ски растеж и създаването на работни 
места, които са първостепенните цели 
на политиката на сближаване. С цел 
евентуално засилено използване на 
средствата на ЕС за насърчаване на ВЕИ 
през програмния период 2014—2020 г., 
Сметната палата отправя следните 
препоръки:
Препоръка 1
Чрез определяне на насоки за изготвяне 
и подбор на програми и проекти, както 
и чрез формулиране на условия за пре -
доставяне на финансиране за инвести -
ции в производството на енергия от ВЕИ, 
Комисията следва да:
 ο следи за това бъдещите съфинан -
сирани ВЕИ програми в рамките 
на политиката на сближаване да се 
ръководят от принципа за раз -
ходна ефективност, включително 
подпомагане от ЕС за финансиране 
на разходно -ефективни програми, 
което в противен случай не би било 
предоставено, с цел избягване на 
икономически загуби от неефек -
тивно разпределение на ресурсите. 
Програмите следва да се базират на 
подходяща оценка на нуждите, при -
оритизиране на най -добрите техно -
логии по отношение на разходната 
ефективност (като същевременно 
няма дискриминация за различните 
сектори на ВЕИ) и оптимален принос 
към постигане на целта на ЕС до 
2020 г. Следва да бъдат поставени 
адекватни цели за производство на 
енергия от ВЕИ, съобразени с бю -
джета, както и критерии за подбор 
на проекти, фокусирани върху раз -
ходната ефективност на резултатите от производството на енергия (като 
се избягва прекомерното компенси -
ране на проекти);
 ο насърчава създаването от държави -
те членки на стабилни и предвидими 
нормативни рамки за ВЕИ, заедно 
с по -гладки процедури за интег -
риране на електричеството от ВЕИ 
в електроенергийните мрежи.
Препоръка 2
Държавите членки следва да определят 
и прилагат, на базата на насоки на Коми -
сията, критерии за минимална разходна 
ефективност, които да са адаптирани 
за конкретните условия на отделните 
проекти. Те следва също така да увели -
чават добавената стойност на фондо -
вете на политиката на сближаване, като 
подобряват изпълнението, мониторинга 
и оценката на проектите за ВЕИ, както 
и като натрупват запас от измерени дан -
ни относно разходите за производство 
на енергия във всичките приложими 
сектори на ВЕИ.31  В рамките на тази област 
на политика Сметната 
палата публикува доклад 
относно мерките за 
енергийна ефективност, 
съфинансирани от 
ЕФРР и КФ (Специален 
доклад № 21/2012 
„Разходна ефективност на 
инвестициите в енергийна 
ефективност в рамките на 
политиката на сближаване“ 
(https://eca.europa.
eu). Одитът анализира 
разходната ефективност на 
инвестициите в енергийна 
ефективност на политиката 
на сближаване, със 
специален фокус върху 
управленската роля на 
Комисията във връзка 
с нейното одобрение 
на оперативните 
програми и мониторинга 
на изпълнението на 
програмите в регионите.
35 Заключения и препоръки 
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri GRETHEN — 
член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 9 април 2014 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател

36
 Приложения
Преглед на напредъка на държавите членки към постигането на целта за ВЕИ 
до 2020  г.Приложение  I
Бележки под линия – Постигане на целта за ВЕИ до 2020 г. съгласно информацията, предоставена от Комисията:
1  Източник : ЕВРОСТАТ, 10 март 2014 г. Действителен дял на енергията от възобновяеми източници (в % от брутното крайно енергийно 
потребление) през 2012 г. ( същата институция предоставя данните и за 2010 г.).
2  Източник : Доклад за напредъка в областта на възобновяемата енергия (Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Ев -
ропейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите), COM(2013) 175 окончателен, 27.3.2013 г. Първа междинна цел, 
изчислена като средна стойност от дяловете за 2011/2012 г.
3 Източник : вж. бел. под линия 1 по-горе.
4 Източник : Директива 2009/28/EО.Държава членка Дял на ВЕИ 2010 г.1Първа междинна цел2Дял на ВЕИ 2012 г.3Цел за ВЕИ 2020 г.4
Белгия 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
България 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Чешка република 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Дания 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Германия 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Естония 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Ирландия 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Гърция 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Испания 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Франция 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Италия 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Кипър 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Латвия 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Литва 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Люксембург 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Унгария 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Малта 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Нидерландия 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Австрия 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Полша 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Португалия 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Румъния 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Словения 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Словакия 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Финландия 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Швеция 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Обединено кралство 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
ЕС 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Приложения
Разпределение на средствата по политиката на сближаване (ЕФРР и КФ 2007—
2013 г.) за ВЕИ и за избрани проекти за периода 2007—2012 г. Приложение  II
1  Процент на подбор над 100 % означава, че средствата са преразпределени от други приоритети или мерки в рамките на една и съща 
оперативна програма, или от друга оперативна програма. 
Източник:  База данни на ГД „Регионална политика“ SFC 2007, Годишни доклади за изпълнението за 2012 г. за определени проекти. Държава членкаОдобрени отпуснати средства от ЕС Избрани проекти 
Общ размер на 
средствата от 
ЕФРР и КФ (в евро) 
(А)Средства, отпусната 
за ВЕИ (в евро) (Б)% на ВЕИ от общия 
размер на сред -
ствата (В)Общ размер на 
средствата от ЕС за 
избраните проекти 
(в евро) (Г) % на избраните 
проекти (Г) / (Б)1
Белгия 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
България 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Чешка република 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Дания 254 788 620
Германия 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Естония 3 011 942 552
Ирландия 375 362  372
Гърция 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Испания 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Франция 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Хърватия 705 861 911
Италия 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Кипър 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Латвия 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Литва 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Люксембург 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Унгария 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Малта 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Нидерландия 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Австрия 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Полша 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Португалия 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Румъния 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Словения 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Словакия 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Финландия 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Швеция 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Обединено кралство 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Трансгранични 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
ЕС27 + трансгранични 270  757  167  870 4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Приложения
Списък на одитираните проекти за генериране на енергия от ВЕИПриложение  III
№ на 
проектаДър -
жава 
членкаОперативна 
програмаИнтервенцияНачин на 
изпълнениеБюджет на 
проекта 
(в млн. 
евро)от които съфинансиранеДопълнителни 
инсталирани 
съоръжения за 
ВЕИ (планира -
ни/действи -
телни) MW или 
kWp/aИнвестиции 
в одитира -
ните про -
екти (млн. 
евро/MW 
или евро/
kWp/a)Средни стойно -
сти на генери -
раната енергия 
(планирани/ 
действителни) 
MWh/aНационални 
средства 
(в млн. евро)ЕФРР/КФ 
(в млн. евро)
Проект 
1
АвстрияДолна АвстрияИзграждане на централа за биомаса във 
Weissenbach an der TristingСамостоятелен 
проект0,745 0,117 0,117 3 / 3 MW 0,5172 440 / 
2 319 MWh/a
Проект 
2StyriaИзграждане на централа за биомаса 
и районна топлофикационна мрежа в  Bruck 
an der MurСамостоятелен 
проект5,658 0,871 0,882 8 / 8 MW 0,48818 659 / 
12 263 MWh/a
Проект 
3SalzburgИзграждане на централа за биомаса и ра -
йонна топлофикационна мрежа във FlachauСамостоятелен 
проект5,667 0,886 0,885 6 / 4 MW 1,02724 009 / 
23 026 MWh/a
Проект 
4
Финлан -
дияLänsi-SuomenИзграждане на котел за биомаса на 
гранули, който замества три котела за 
изкопаеми горива, и  основен тръбопровод 
в Lievestuore Самостоятелен 
проект0,405 0,017 0,011 1 / 1 MW 0,2524 136 / 
5 215 MWh/a
Проект 
5Länsi-SuomenИзграждане на котел за биомаса от дър -
весни стърготини, който замества котел 
за изкопаеми горива, и модифициране на 
съществуваща районна топлофиклационна 
мрежа в индустриалния терен Kyyjärvi Самостоятелен 
проект0,711 0,085 0,056 1 / 1 MW 0,4152 500 / 
2 394 MWh/a
Проект 
6Länsi-SuomenИзграждане на котел за биомаса на гра -
нули, който замества котел за изкопаеми 
горива, в Tikkakoski site Самостоятелен 
проект0,388 0,022 0,009 2,5 / 2,5 MW 0,1274 000 / 
7 500 MWh/a
Проект 
7Länsi-SuomenИзграждане на котел за биомаса на гра -
нули, който замества котел за изкопаеми 
горива, и  необходимата районна топлофик -
ационна мрежа в пригодено съоръжение 
за съхраняване в Kiukainen. Самостоятелен 
проект0,324 0,029 0,02 1 / 1 MW 0,2702 800 / 
4 000 MWh/a
Проект 
8Länsi-SuomenИзграждане на нов котел за биомаса на 
гранули, който замества котел за изкопае -
ми горива, в Eura Самостоятелен 
проект0,447 0,054 0,036 0,8 / 0,8 MW 0,31 140 / 
1 500 MWh/a
Проект 
9 Обеди -
нено 
кралствоИзточен Уелс 
(Конкурентос -
пособност) Бизнес схема за дървесна енергия 2 (80085)Схема за 
финансова 
помощ0,2 0 0,076 MW /
НеосигурениNA2 700 MWh  / 
Все още не са на 
разположение
Проект 
10Западен Уелс 
и Долините 
(Конвергенция)Бизнес схема за дървесна енергия 2 (80028)Схема за 
финансиране1,2 0 0,492,6 MW / 
НеосигурениNA5300 MWh/  
Все още не са на 
разположение
39 Приложения Приложение  III
№ на 
проектаДър -
жава 
членкаОперативна 
програмаИнтервенцияНачин на 
изпълнениеБюджет на 
проекта 
(в млн. 
евро)от които съфинансиранеДопълнителни 
инсталирани 
съоръжения за 
ВЕИ (планира -
ни/действи -
телни) MW или 
kWp/aИнвестиции 
в одитира -
ните про -
екти (млн. 
евро/MW 
или евро/
kWp/a)Средни стойно -
сти на генери -
раната енергия 
(планирани/ 
действителни) 
MWh/aНационални 
средства 
(в млн. евро)ЕФРР/КФ 
(в млн. евро)
Проект 
11
ПолшаИнфраструк -
тура и околна 
средаИзграждане на вятърен парк в район East 
Margonin IIСамостоятелен 
проект29,209 11,81 5,906 20 / 20 MW 1,46046 735 / 
47 288 MWh/a
Проект 
12Инфраструк -
тура и околна 
средаИзграждане на три вятърни турбини 
в Stypolow, община KozuchowСамостоятелен 
проект7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5 / 4,5 MW 1,68514 153 / 
10 074 MWh/a
Проект 
13Инфраструк -
тура и околна 
средаИзграждане на вятърен парк 
в Jarogniew-MołtowoСамостоятелен 
проект30,179 15,35 10,0 20 / 20 MW 1,56259 211 / 
47 825 MWh/a
Проект 
14Инфраструк -
тура и околна 
средаИзграждане на вятърен парк в област 
GoliceСамостоятелен 
проект55,75 35,41 10,0 38 / 38 MW 1,46780 332 / 
57 393 MWh/a
Проект 
15Инфраструк -
тура и околна 
средаИзграждане на четири вятърни електро -
централи в община Pluznica Самостоятелен 
проект5,914 1,51 3,365 3,2 / 3,2 MW 1,8488 286 / 
7 381 MWh/a
Проект 
16LubelskieИнсталиране на слънчеви колектори върху 
обществени и  жилищни сгради в  община 
KłoczewСамостоятелен 
проект1,659 0,24 1,41 2,82 / 2,82 MW 0,5281 502 MWh/a 
/ Неосигурени
Проект 
17LubelskieИнсталиране на слънчеви колектори върху 
обществени и  жилищни сгради в  община 
Kraśnik Самостоятелен 
проект1,096 0,14 0,931 1,55 / 1,55 MW 0,588972 MWh/a 
/ Неосигурени
Проект 
18LubelskieИнсталиране на слънчеви колектори върху 
обществени и  жилищни сгради в  община 
Potok Górny Самостоятелен 
проект1,866 0,27 1,53 3,46 / 3,61 MW 0,4151 974 MWh/a 
/ Неосигурени
Проект 
19LubelskieИнсталиране на слънчеви колектори върху 
обществени и  жилищни сгради в  община 
Ruda-HutaСамостоятелен 
проект1,188 0,17 1,010 1,89 / 1,89 MW 0,519990 MWh/a 
/ Неосигурени
Проект 
20LubelskieИнсталиране на слънчеви колектори, 
фотоволтаични преобразуватели и улично 
осветление в  общини Goraj и  TurobinСамостоятелен 
проект1,371 0,2 1,165 0,12 / 0,12 MW NAНеопределени  / 
Неосигурени
40 Приложения Приложение  III
№ на 
проектаДър -
жава 
членкаОперативна 
програмаИнтервенцияНачин на 
изпълнениеБюджет на 
проекта 
(в млн. 
евро)от които съфинансиранеДопълнителни 
инсталирани 
съоръжения за 
ВЕИ (планира -
ни/действи -
телни) MW или 
kWp/aИнвестиции 
в одитира -
ните про -
екти (млн. 
евро/MW 
или евро/
kWp/a)Средни стойно -
сти на генери -
раната енергия 
(планирани/ 
действителни) 
MWh/aНационални 
средства 
(в млн. евро)ЕФРР/КФ 
(в млн. евро)
Проект 
21
МалтаИнвестиране 
в конкурентос -
пособността 
за по-добро 
качество на 
животаИнсталации за енергия от възобновяеми 
източници в Колежа за изкуства, наука 
и технологии в МалтаСамостоятелен 
проект0,464 0,07 0,395 134/134 KW p/a 3 464 235 / 213 MWh/a1
Проект 
22Инвестиране 
в конкурентос -
пособността 
за по-добро 
качество на 
животаОрган за енергийна „интелигентност“ 
(Орган, отговарящ за жилищната политика)Самостоятелен 
проект0,041 0,006 0,035 3,48 /3,51 KW p/a 3 9495,23 / 5,28 
MWh/a1
Проект 
23Инвестиране 
в конкурентос -
пособността 
за по-добро 
качество на 
животаНасърчаване на ВЕИ в местния секторСхема за 
финансова 
помощ16,932 2,76 14,392 9 216 KW p/a NA9 015 / 13 824 
MWh/a1
Проект 
24Инвестиране 
в конкурентос -
пособността 
за по-добро 
качество на 
животаСхема в рамките на ЕФРР за отпускане на 
безвъзмездна помощ за предприятияСхема за 
финансова 
помощ18,404 2,76 15,643 6 023 KW p/a NA5 000 MWh/a 
/ Неосигурени
1 Бележка:  Действителните резултати не са базирани на измерените данни.
41 Приложения
Обобщена оценка на резултатите от проектите за ВЕИПриложение  IV
N.B.  С цел сравнимост, в настоящото приложение някои проекти са разделени на подпроекти, така че общият 
им брой е 27.
Брой на оценените проекти / подпроекти
ЛошоЗадоволи -
телноДоброНе е прило -
жимо/няма 
данниИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОЕКТАИнсталациите функционират без съществени проблеми  (изпълнението на 
проекта е добро , ако инсталацията функционира без непланирани периоди на 
прекъсване; задоволително , ако периодите на прекъсване имат ограничено от -
ражение върху производството на енергия; слабо , ако периодите на прекъсване 
имат съществено отражение върху производството на енергия)0 2 25 0
Инсталиран енергиен капацитет  (изпълнението на проекта е добро , ако 
планираният енергиен капацитет е  инсталиран; задоволително , в случай на 
незначителни отклонения от плана и слабо , ако енергийният капацитет не 
е инсталиран или има съществени отклонения) 0 0 27 0
Общият производствен капацитет е в съответствие с планираното  (изпълне -
нието на проекта е добро , ако енергийният капацитет се използва по план, 
задоволително , в случай на незначителни отклонения от плана и слабо , ако 
енергийният капацитет не е  инсталиран или има съществени отклонения от 
планираното) 2 6 19 0
Спазване на техническия план  (ТП) (изпълнението на проекта е слабо, ако има 
съществени отклонения от ТП, задоволително , в случай на някои отклонения 
без реално отражение върху резултатите и добро , ако липсват отклонения)0 1 26 0
Спазване на бюджета  (изпълнението на проекта е добро , ако няма отклонения 
в цената, задоволително , ако има увеличение 0 %<x< 20 %, слабо , ако има 
увеличение > 20 %)1 0 26 0
Спазване на опертивния план  (ОП) изпълнението на проекта е добро , ако 
липсват отклонения от ОП, задоволително , в случай на някои отклонения без 
реално отражение върху резултатите и слабо , ако има съществени отклонения)2 6 19 0
Управление на риска, сложност на проекта, пречки за изпълнението  (изпълне -
нието на проекта е добро , ако са предприети действия при установени рискове, 
задоволително , ако рисковете са частично анализирани и намалени, слабо , 
ако не е извършен подходящ анализ на риска)0 10 17 0
Прозрачни, актуални и измерими показатели за изпълнение и подбор на 
най-добре подготвените/разработените заявления  (изпълнението на проекта 
е добро , ако са използвани достатъчно показатели за подбор на най-добре 
подготвените и  разработени заявления, направена е  оценка на разходната 
ефективност и  ако е  осигурена конкуренция между заявленията; задово -
лително , ако тези критерии са изпълнени само частично; слабо , ако не са 
изпълнени)0 27 0 0
Лицензи/разрешителни/обществено одобрение  (разработен, готов проект). 
Изпълнението на проекта е добро , ако инсталацията е действаща, няма 
установени проблеми, свързани с получаването на необходимите разрешител -
ни; задоволително , ако са получени само най-важните лицензи, слабо , ако 
са открити сериозни проблеми с  приемането на лицензите/разрешителните/
общественото одобрение0 2 25 0
42 Приложения Приложение  IVБрой на оценените проекти / подпроекти
ЛошоЗадоволи -
телноДоброНе е прило -
жимо/няма 
данниРАЗХОДНА ЕФЕКТИВНОСТОперативна ефективност . Изпълнението на проекта е добро , ако оперативната 
ефективност е > 95 %; задоволително , ако 80< x < 95 %; слабо , ако е < 80 %4 7 77 9
Разходи за инвестиции (изграждане) (евро/MW или евро/KWp) . Изпълнението 
на проекта е добро , ако разходите за инвестиции са по-високи от средното < 
10 % или по-малко; задоволително , ако са по-високи от средното 10 %<x< 
30 %; слабо , ако са по-високи от средното > 30 % 4 1 17 5
При подбора на проекти са използвани критерии за разходна ефективност . Изпъл -
нението на проекта е добро , ако са избрани най-добрите в разходно ефективно 
отношение проекти:
- най-добро съотношение разходи/инсталиран енергиен капацитет (евро/MW)
- най-добро съотношение разходи/производство на енергия (евро/MWh); 
задоволително  - ако критериите за разходна ефективност са използвани частич -
но; слабо , ако не са използвани12 10 55 0
Финансирането на проекти се базира на открита тръжна процедура и процедура 
на подбор, както и на конкуренция между заявленията . Изпълнението на проекта 
е добро , ако е използвана открита тръжна процедура и процедура на подбор; 
задоволително , ако процедурата е използвана, но е получен малък брой 
предложения; слабо , ако не е използвана такава процедура 8 14 55 0
Съществуват подходящи проучвания . Изпълнението на проекта е добро , ако за 
планирането е  използвано проучване за осъществимост/бизнес проучване или 
други проучвания; задоволително , ако не винаги това проучване е следвано; 
слабо , ако не е използвано 6 10 1010 1
Ангажираност (ангажираността на собствениците/заинтересованите страни за 
изпълнението на проекта) . Изпълнението на проекта е добро , ако са налице 
солидна ангажираност, адекватни знания и активи, отделени за проекта от етапа на 
разработване на проекта до етапа на действие на инсталацията; задоволително , 
ако ангажираността е солидна, но с малки изключения в активите или знанията; 
слабо , ако ангажираността е несигурна, липсват адекватни знания и активи, 
отделени за планирането и изпълнението на проекта. 0 10 17 0
Съгласуваност със стратегическата рамка за ВЕИ . Изпълнението на проекта 
е добро , ако целите на проекта са адекватни и в съответствие със стратегиче -
ската рамка за ВЕИ; задоволително , ако някои компоненти от проекта не са 
пряко свързани с целите за ВЕИ; слабо , ако целите не са адекватни или липсва 
съответствие със стратегическата рамка за ВЕИ. 0 0 27 0
Брой на оценените проекти / подпроекти
ПОСТИГАНЕ НА ЦЕЛИТЕ СлабоЗадоволи -
телноДоброНе е приложи -
мо/няма  
данни
Произведена енергия . Изпълнението на проекта е добро , ако произведената 
енергия е > 95 % от планираната; задоволително , ако 85< x < 95 %; слабо , 
ако < 85 % 6 2 6 13
43
Следователно Комисията счита, че ефикасността 
и ефективността следва да бъдат измервани само 
в мегавати енергия, произведена от ВЕИ, за всяко 
инвестирано евро, но и като цялостен успех на про -
грамата и проектите по отношение на постигането на 
желаните резултати.
Комисията счита, че понятието „разходна ефектив -
ност“ може да бъде дефинирано по няколко начина: 
много краткосрочно намаляване на разходите или от 
средносрочно до дългосрочно намаляване на раз -
ходите в рамките на динамична ефикасност посред -
ством иновации за цялостната трансформация на 
енергийната система с оглед на целите на стратегията 
„Европа 2020“ и подготовка за след това.
IV, втора подточка
Комисията счита, че инвестициите във ВЕИ в рамките 
на политиката на сближаване са съобразени с целите 
и изискванията на приложимата законодателна 
рамка. Вижданията и ` относно европейската добавена 
стойност в политиката на сближаване са представени 
в Работен документ на службите на Комисията „Доба -
вената стойност от бюджета на ЕС“ от юни 2011 г.2 
По-голямата част от инвестициите във ВЕИ следва 
да бъдат осигурени от частния сектор. Държавите 
членки и регионите трябва да гарантират, че публич -
ното финансиране не замества, а допълва и привлича 
частни инвестиции в съответствие с правилата за 
държавни помощи. Финансирането по линията на 
политиката на сближаване следва да се използва за 
допълване на съществуващите национални схеми за 
подпомагане с цел осигуряване на добавена стойност. 
Комисията счита, че при анализа на добавената стой -
ност на средствата на ЕС в тази област трябва да бъдат 
взети под внимание различни фактори.
1  Член 30 от Регламент (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 на 
Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. 
относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на 
Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на 
Съвета.
2  SEC(2011) 867 окончателен от 29.6.2011 г., Работен документ 
на службите на Комисията „Добавената стойност от бюджета 
на ЕС“, придружаващ Съобщение на Комисията „Бюджет за 
стратегията „Европа 2020“.Кратко изложение
III
Комисията приветства констатацията, че всички оди -
тирани проекти за производство на енергия от ВЕИ са 
постигнали планираните продукти и услуги. С оглед 
на очакваните увеличени инвестиции в рамките 
на политиката на сближаване в устойчива енергия, 
включително и енергия от възобновяеми източници, 
за периода 2014—2020 г. докладът на Палатата е много 
своевременен и като цяло е добре дошъл стремежът 
на доклада да се използва оптимално финансирането.
IV
Докато инсталацията не е изцяло в експлоатация, 
действителните резултати на системата остават 
неизвестни. Действителното равнище на производ -
ство на енергия варира от година на година в зависи -
мост от няколко параметри (включително например 
климатични условия, надеждност на инсталацията 
и степен на запълване на капацитета). Действителните 
данни се отчитат едва когато проектът влезе изцяло 
в експлоатация.
IV, първа подточка
Свързаните с разходната ефективност съображения 
могат да се дефинират в критериите за подбор на 
конкретните интервенции. Въпреки това политиката 
на сближаване има по -широкообхватна цел и всички 
оперативни програми, финансирани по линия на 
политиката на сближаване, трябва да изпълняват 
целите на политиката, изразяващи се в укрепване 
на икономическото, социалното и териториалното 
сближаване и насърчаване на цялостното хармонично 
развитие чрез намаляване на неравенството между 
нивата на развитие на различните региони и чрез сти -
мулиране развитието на най -необлагодетелстваните 
региони. Политиката на сближаване е интегрирана 
политика по места, а увеличение в дела на ВЕИ е една 
от множеството цели на програмите и `, което означава, 
че проектите могат да се стремят едновременно към 
повече цели от самото производство на енергия от 
ВЕИ. Комисията признава принципите на ефективност 
и ефикасност, определени във Финансовия регламент 
на ЕС1. Според регламента принципът на ефикасност 
се отнася до най -доброто съотношение между използ -
ваните ресурси и постигнатите резултати, а принци -
път на ефективност се отнася до осъществяването 
на набелязаните конкретни цели и постигането на 
планираните резултати.Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 44
При наличието на доказателства, произтичащи от 
прегледа на изпълнението, че по даден приоритет не 
са постигнати етапните цели, свързани единствено 
с финансовите показатели и тези за крайните резул -
тати и заложените ключови стъпки при реализиране, 
и че държавата членка не е предприела необходимите 
мерки, за да се справи с проблема, Комисията може 
изцяло или частично да спре междинно плащане или 
в крайна сметка да приложи финансови корекции. 
Такава програма не следва да има резерв във връзка 
с изпълнението.
Съгласно правната рамка за 2014—2020 г. Комисията 
засилва и поставянето на предварителни условия за 
фондовете, така че да гарантира, че са налице необхо -
димите условия за тяхното ефективно изпълнение.
В допълнение посредством активната си и непрекъс -
ната работа с държавите членки Комисията ще посъ -
ветва управляващите органи да включат препоръките 
на Европейската сметна палата в процеса на подбор 
и критериите за подбор на проекти в сферата на ВЕИ. 
Приносът към очакваните резултати по приоритет -
ните оси сега трябва да бъде включен в критериите за 
подбор.
Комисията отчасти приема тази препоръка. Комисията 
е съгласна с важността на избягването на икономиче -
ски загуби от неефективно разпределение на ресур -
сите. В подкрепа на подход, обусловен в по -голяма 
степен от пазара, през периода 2014—2020 г. Коми -
сията насърчава — съгласно предвиденото в Регла -
мент (ЕС) № 1303/2013 — използването на финансови 
инструменти вместо безвъзмездни средства за 
подпомагане на инвестиции, които се очаква да бъдат 
финансово жизнеспособни, но не могат да генерират 
достатъчно финансиране от пазарни източници.
Комисията е съгласна също, че програмите трябва 
да се основават на подходящи оценки на нуждите. 
За тази цел Регламент (ЕС) № 1303/2013 предвижда, 
че споразумението за партньорство за 2014—2020 г. 
съдържа анализ на различията, потребностите на 
развитието и възможността за растеж. Решенията, 
взети по всяка оперативна програма, се обоснова -
ват подобаващо. Изискванията, които произтичат от 
Директивата за възобновяемата енергия (например 
стратегически подход, оценка на нуждите и нацио -
нални планове за действие относно енергията от 
възобновяеми източници), също ще гарантират опти -
мално планиране на инвестициите за ВЕИ в рамките на 
политиката на сближаване.V
Комисията непрекъснато обръща внимание на държа -
вите членки към слабостите на националните админи -
стративни системи.
Реформата на политиката на сближаване през пери -
ода 2014—2020 г. ще предостави на мониторинго -
вия комитет на съответните оперативни програми 
необходимите стимули за подобряване на критери -
ите за подбор, като по този начин ще се гарантира 
максималното въздействие на този вид инвестиции. 
Държавите членки и регионите ще трябва да решат 
предварително какви цели възнамеряват да постигнат 
с наличните ресурси и да идентифицират точно как ще 
измерват напредъка към тези цели за всяка от прио -
ритетните оси. Това ще позволи редовния мониторинг 
и дебата относно това как се използват финансовите 
ресурси.
За програмния период 2014—2020 г. са въведени изи -
сквания за засилена интервенционна логика за всички 
приоритети, включително и редица общи показатели 
за крайни резултати, чието използване е задъл -
жително, когато е уместно. В сферата на ВЕИ както 
регламентът за ЕФРР за 2014—2020 г., така и този за КФ 
включват общ показател „Допълнителен капацитет за 
производство на възобновяема енергия“.
По отношение на наблюденията, свързани с аспектите 
на разходната ефективност, Комисията се позовава на 
отговора си по точка IV.
VIII, препоръка 1
Съгласно рамката за сближаване Комисията не 
е ангажирана в подбора на проекти, с изключение на 
одобрението на големи проекти.
Въпреки това новата регулаторна рамка за 2014—
2020 г. гарантира от самото начало, че посредством 
съдържанието на приетите програми и интервенцион -
ната логика, включително и показателите за резулта -
тите и крайните резултати, свързани с целите, вклю -
чени в приоритетните оси, подборът на проекти ще 
бъде извършен от държавите членки, доколкото това 
е възможно, съгласно препоръката на Палатата.
Също така въз основа на рамката за изпълнението, 
установена за всяка оперативна програма, Комисията 
ще бъде в състояние да насърчи и прегледа изпъл -
нението на програмите посредством етапни цели, 
свързани единствено с показателите.
Отговори на Комисията 45
VIII, препоръка 2
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е изпълнена от нейна страна. Държавите членки 
следва да вземат предвид Насоките на Комисията от 
ноември 2013 г. за разработването на схеми за под -
помагане на енергията от възобновяеми енергийни 
източници. Бъдещите насоки за помощи в сферата на 
енергетиката и околната среда също ще допринесат за 
повишаването на разходната ефективност на схемите 
за подпомагане на енергията от ВЕИ в държавите 
членки.
Въведение
07
Комисията отбелязва, че отговорността за преодо -
ляване на специфичните за сектора пречки, които 
възпрепятстват инвестициите във ВЕИ, е на държавите 
членки.
Комисията разглежда тези пречки в регулярните си 
доклади, като дава препоръки на държавите членки. 
Схемите за подпомагане не винаги са добре разрабо -
тени, което води до неблагоприятни условия или до 
прекомерно компенсиране. Насоките на Комисията 
за разработване на схеми за подпомагане на ВЕИ, 
публикувани през ноември 2013 г., както и Насоките за 
използването на механизми за сътрудничество в сфе -
рата на ВЕИ, подчертават принципите, които трябва да 
се следват за справяне с тази ситуация.4
4 C(2013) 7243 final от 5.11.2013 г., Съобщение на Комисията 
„Постигане на вътрешния пазар на електроенергия 
и извличане на максимални ползи от публичната намеса“ 
и придружаващите го работни документи на службите на 
Комисията SWD(2013) 439 final „Насоки на Европейската 
комисия за разработването на схеми за подпомагане 
на енергията от възобновяеми енергийни източници“ 
и SWD(2013) 440 final „Насоки за използването на механизми за 
сътрудничество в сферата на ВЕИ“.Въпреки това политиката на сближаване е интегри -
рана политика по места, а увеличение в дела на ВЕИ 
е само една от множеството и ` цели. По -специално, 
други цели на политиката на сближаване, като насър -
чаване на иновациите, могат да обосноват избора на 
технологии, които не са в най -голяма степен разходно 
ефективни. Регламент (ЕС) № 1303/2013 предвижда 
процедурите и критериите за подбор да гарантират 
приноса на операциите към постигането на специ -
фичните цели и резултати на съответния приоритет 
на оперативната програма, който може да има повече 
цели от производството на енергия от ВЕИ.
По отношение на големите проекти през програм -
ния период 2014—2020 г. Комисията ще продължи 
да изисква извършването на анализ на разходите 
и ползите, включително и икономически и финансов 
анализ. В рамките на анализа на разходите и ползите 
е необходим анализ на алтернативите, който, наред 
с другите аспекти, взема предвид икономическите 
и финансовите съображения като разходи за стро -
ителство с цел избор на най -добрата алтернатива, 
докато се опитва да увеличи до максимум ползите от 
проекта за обществото.
Комисията приема препоръката по втора подточка. 
Тя непрекъснато напомня на държавите членки за 
необходимостта да гарантират стабилност на регула -
торната рамка и също постоянно критикува честите 
промени и тези със задна дата на регулаторните 
рамки в държавите членки. Съобщението на Комиси -
ята „Постигане на вътрешния пазар на електроенер -
гия и извличане на максимални ползи от публичната 
намеса“ от ноември 2013 г. и Насоките на Комиси -
ята за разработването на схеми за подпомагане на 
енергията от възобновяеми енергийни източници, 
както и Насоките за използването на механизми за 
сътрудничество в сферата на ВЕИ, разглеждат тези 
проблеми.3
3  C(2013) 7243 final от 5.11.2013 г., Съобщение на Комисията 
„Постигане на вътрешния пазар на електроенергия 
и извличане на максимални ползи от публичната намеса“ 
и придружаващите го работни документи на службите на 
Комисията SWD(2013) 439 final „Насоки на Европейската 
комисия за разработването на схеми за подпомагане 
на енергията от възобновяеми енергийни източници“ 
и SWD(2013) 440 final „Насоки за използването на механизми за 
сътрудничество в сферата на ВЕИ“.
Отговори на Комисията 46
Констатации и оценки
17
Макар Комисията да признава, че затрудненията за 
интегрирането на енергията от ВЕИ в енергийната 
мрежа пречат на експлоатацията на ВЕИ, това не 
зависи пряко от управлението на проектите. Изисква -
нето за подобряване на достъпа на електроенергията 
от ВЕИ до енергийната мрежа е правно изискване 
съгласно Директивата за възобновяемата енергия.
18
В действителност Комисията счита, че напредъкът, 
постигнат от държавите членки при премахването на 
административните пречки в тази област, е бавен.
По отношение на позоваването на Обединеното крал -
ство Комисията счита, че формулировката следва да 
вземе предвид конституционната уредба и процеса на 
прехвърляне на отговорности в тази държава членка. 
Различните документи по оперативните програми 
и мониторингови комитети на програмите на Обе -
диненото кралство са самостоятелни и независими, 
а хармонизацията е постигната посредством използ -
ването на хоризонтални теми, заложени във всички 
програми в държавата.
20, първо тире
Възлащият орган признава за тези проблеми и именно 
с цел осигуряване на прозрачност и по -голяма конку -
ренция бяха обявени отново търговете.
20, второ тире
По отношение на проектите за вятърна енергия 
в Полша не са били налице пречки (ако в резултат на 
процедурата на възлагане е било избрано предло -
жение на друг доставчик) бенефициерът да подаде 
заявление за промяна на издадените разрешителни за 
строителство и да посочи друг модел турбини.
По отношение на проекта за слънчев колектор 
в Полша обхватът на търга бе описан надлежно 
и в съответствие с приложимото законодателство.
В описанието на търга бе определено, че процедурата 
се отнася до дадения вид слънчев колектор или до 
друг вид със същите параметри. Въпросният проект бе предмет на две проверки, извършени от национал -
ните органи, които не поставиха под въпрос съответ -
ствието на проекта на законодателството в сферата на 
обществените поръчки.
21
За програмния период 2014—2020 г. са въведени 
изисквания за засилена интервенционна логика за 
всички приоритети, включително и редица общи 
показатели за крайни резултати, чието използване 
е задължително, когато е уместно. В сферата на енер -
гията от възобновяеми източници както регламентът 
за ЕФРР за 2014—2020 г., така и този за КФ включват 
общ показател „Допълнителен капацитет за производ -
ство на възобновяема енергия“. Въпреки това винаги 
ще е нужна оценка, която да разграничава приноса 
на съфинансираните от фондовете на политиката на 
сближаване операции към промените на моделите на 
производство и потребление на енергия от възобно -
вяеми източници от въздействието на други външни 
фактори.
23
Докато инсталацията не е завършена и не е влязла 
изцяло в експлоатация, действителните резултати на 
системата остават неизвестни. Действителното рав -
нище на производство на енергия варира от година на 
година в зависимост от няколко параметри (включи -
телно например климатични условия, надеждност на 
инсталацията и степен на запълване на капацитета). 
Действителните данни се отчитат едва когато проек -
тът влезе изцяло в експлоатация.
24
По отношение на проектите за вятърна енергия 
в Полша, при които 4 от 5 не са постигнали целите спо -
ред таблица 1, Комисията счита, че резултатите следва 
да бъдат оценени по време на периода на пълноценна 
експлоатация на вятърния парк, което не е факт 
при един от проектите. Препоръчва се по -добро 
териториално планиране на инвестициите във ВЕИ, 
като се вземат под внимание специфичните условия 
за въпросния вид ВЕИ на дадено местоположение. 
Фактът, че проектите за ВЕИ понякога не постигат или 
само отчасти постигат планираните производствени 
цели, потвърждава високорисковия профил на такива 
инвестиции и следователно необходимостта от пуб -
лично финансиране с цел негоцируемост на проектите 
и следователно привличане на частно финансиране.
Отговори на Комисията 47
Каре 5, втори параграф
Комисията е препоръчала на полските органи и на 
партньорството „Съвместна помощ за подкрепа на 
проекти в европейските региони“ (JASPERS) да се 
направи оценка на резултатите и финансовата норма 
на възвръщаемост на проектите на вятърните паркове 
въз основа на по -реалистични прогнозни данни. По 
този начин показателите за резултатите биха отразили 
по-адекватно работното време на вятърните паркове.
Каре 5, трети параграф
В Обединеното кралство два от петте одитирани 
обекта са постигнали по -ниски крайни резултати 
в сравнение с очакваното поради по -ниско от про -
гнозираното търсене в системите. Събирането на 
данни, планирано от управляващия орган за края 
на операциите, има за цел да събере специфични за 
обекта данни, които следва да предоставят повече 
яснота относно това защо търсенето е било по -ниско 
от предвиденото.
26
Комисията признава принципите на ефективност 
и ефикасност определени във Финансовия регламент 
на ЕС. Според регламента принципът на ефикасност се 
отнася до най -доброто съотношение между използва -
ните ресурси и постигнатите резултати, а принципът 
на ефективност се отнася до осъществяването на 
набелязаните конкретни цели и постигането на плани -
раните резултати. Следователно Комисията счита, че 
ефикасността и ефективността следва да бъдат измер -
вани само в мегавати енергия, произведена от ВЕИ, за 
всяко инвестирано евро, но и като цялостен успех на 
програмата и проектите по отношение на постигането 
на желаните резултати.
27
Свързаните с разходната ефективност съображения 
могат да се дефинират в критериите за подбор на кон -
кретните интервенции. Въпреки това политиката на 
сближаване има по -широкообхватна цел и всички опе -
ративни програми, финансирани по линия на полити -
ката на сближаване, трябва да изпълняват целите на 
политиката, изразяващи се в укрепване на икономи -
ческото, социалното и териториалното сближаване 
и насърчаване на цялостното хармонично развитие 
чрез намаляване на неравенството между нивата на 
развитие на различните региони и чрез стимулиране 
развитието на най -необлагодетелстваните региони.Политиката на сближаване е интегрирана политика 
по места, а увеличение в дела на ВЕИ е една от множе -
ството цели на програмите и`, което означава, че про -
ектите могат да се стремят едновременно към повече 
цели от самото производство на енергия от ВЕИ. Освен 
това специално по отношение на инвестициите във 
ВЕИ Комисията счита, че понятието „разходна ефектив -
ност“ може да бъде дефинирано по няколко начина: 
много краткосрочно намаляване на разходите или от 
средносрочно до дългосрочно намаляване на разхо -
дите в рамките на динамична ефикасност посредством 
иновации за цялостната трансформация на енер -
гийната ни система с оглед на целите на стратегията 
„Европа 2020“ и подготовка на почвата за след това.
28
Макар Регламент (ЕО) № 1083/20006 да не изисква 
„оценки на нуждите“, Комисията е съгласна, че оцен -
ката на нуждите може да бъде полезна. Като общо изис -
кване за всички оперативни програми, финансирани по 
политиката на сближаване през периода 2007—2013 г., 
програмите съдържат „анализ на ситуацията на облас -
тта или сектора, отговарящи на условията за финанси -
ране, по отношение на силните и слабите страни, както 
и избраната стратегия в отговор на това.“
През 2014—2020 г. по приоритетните оси ще бъдат 
избрани един или повече инвестиционни приоритети 
съгласно специфичните нужди и контекст на държа -
вите членки. Специфичните цели и отговарящите на 
тях показатели за резултатите впоследствие ще изра -
зяват какво всяка приоритетна ос цели да постигне — 
във връзка с анализа на положението и идентифици -
раните нужди на политиката.
29
През периода 2007—2013 г. сравнителните дялове на 
инвестициите във ВЕИ варират в различните държави 
членки с оглед на общия обем налични средства, 
националните нужди и приоритети, заложени от всяка 
държава членка. Оперативните програми на поли -
тиката на сближаване за 2007—2013 г. са планирани 
и приети преди приемането на климатичните и енер -
гийните цели за 2020 г. и съответното законодателство 
на ЕС. Впоследствие бе взето под внимание и съобра -
жението за приноса към целите в сферата на ВЕИ за 
2020 г., ако и когато държавите членки са изпращали 
уведомления за преразглеждане на оперативните 
програми. Въпреки това е важно да се отбележи, че 
голямата част от инвестициите в тази област следва да 
бъдат осигурени от частния сектор.
Отговори на Комисията 48
36
По отношение на конкретните проекти самите дър -
жави членки отговарят за подбора. По отношение на 
съображенията във връзка с разходната ефективност 
и по -широките цели на политиката на сближаване Коми -
сията се позовава на отговорите си по точки 26 и 27.
37
Комисията се позовава на отговорите си по точки 26 и 27.
39
Комисията е съгласна с важността на избягването на 
икономически загуби от неефективно разпределе -
ние на ресурсите. По отношение на нивата на съфи -
нансиране разпоредбите са заложени в член 53 от 
Регламент (ЕО) № 1083/2006. Това само по себе си не 
означава, че част от разходите за инвестиции на даден 
проект се поемат от крайния получател на публичната 
субсидия. В член 55 от същия регламент са заложени 
други разпоредби по отношение на генериращи 
приходи проекти. За да изпълнят задължителните 
цели за ВЕИ, държавите членки трябва да насърчават 
инвестициите в проекти за ВЕИ, които сами по себе 
си може и да нямат негоцируемо финансиране, като 
се има предвид високорисковият профил на тези 
инвестиции. Нивата на съфинансиране на проекти за 
ВЕИ с държавни помощи се установяват от решенията 
за държавни помощи, като в този случай не се прилага 
методиката за недостига на финансиране. Въпреки 
това все още се насърчава изчисляването на недос -
тига на финансиране, тъй като помага за установяване 
на размера (или интензитета) на помощта и ограни -
чава държавната помощ до под максималното рав -
нище, според целесъобразността.
В подкрепа на подход, обусловен в по -голяма сте -
пен от пазара, през периода 2014—2020 г. Комисията 
насърчава — а Регламент (ЕС) № 1303/2013 пред -
вижда  — използването на финансови инструменти 
вместо безвъзмездни средства за подпомагане на 
инвестиции, които се очаква да бъдат финансово 
жизнеспособни, но не могат да генерират достатъчно 
финансиране от пазарни източници. В съответствие 
с член 37, параграф 2 от горния регламент подкрепата 
чрез финансови инструменти се основава на под -
робна предварителна оценка, която е установила inter 
alia, че са налице доказателства за пазарна неефектив -
ност или неоптимална инвестиционна ситуация, и на 
прогнозното равнище и обхват на публичните нуж -
дите от публични инвестиции, включително видовете 
финансови инструменти, които да бъдат подкрепени.Държавите членки и регионите трябва да гарантират, 
че публичното финансиране не замества, а допълва 
и привлича частните инвестиции в съответствие 
с правилата за държавни помощи. Финансирането 
по линията на политиката на сближаване следва да 
се използва за допълване на съществуващите нацио -
нални схеми за подпомагане с цел осигуряване на 
добавена стойност.
30
От приемането на Директивата за възобновяемата енер -
гия през 2009 г. и правното изискване за приемане на 
национални планове за действие относно енергията от 
възобновяеми източници, от държавите членки в дейст -
вителност се изисква да провеждат подходяща оценка 
на нуждите от инвестиции във ВЕИ, а националните 
планове за действие относно енергията от възобновя -
еми източници се основават на такъв анализ на нуждите. 
Също така представляват сериозна и добре обмислена 
основа за свързаните с ВЕИ инвестиции в държавите 
членки. В допълнение фактът, че такива планове са 
приети по прозрачен начин и са оповестени публично 
в действителност допринася за по -доброто планиране 
и прозрачност, като позволява за първи път на всички 
участници, включително инвеститори и съседни дър -
жави членки, да координират такива инвестиции и по 
този начин да се увеличат добавената стойност и раз -
ходната ефективност. Въпреки това всички оперативни 
програми на политиката на сближаване за периода 
2007—2013 г. са договорени и одобрени, преди да бъдат 
готови плановете за действие относно енергията от 
възобновяеми източници (юни 2010 г.).
30, четвърто тире
Средносрочната оценка на оперативните програми 
не е задължителна, освен ако не е необходима поради 
специфични обстоятелства в съответствие с член 48 
от Регламент (ЕО) № 1083/2006.
Въпреки това всички проекти в Уелс подлежат на 
оценка от 2014 г. През 2014 г. уелският управляващ 
орган ще възложи синтез на всички оценки на опера -
ции, за да се изведат констатации на ниво програма, 
включително и такива за енергийните операции.
32
Комисията е съгласна с общото становище, но отбе -
лязва, че не са идентифицирани значителни неефек -
тивности при планирането и реализацията на одити -
раните проекти.
Отговори на Комисията 49
Заключения и препоръки
Общи отговори на Комисията по 
точки 48 и 52
Реформата на политиката на сближаване през пери -
ода 2014—2020 г. ще предостави на мониторинго -
вия комитет на съответните оперативни програми 
необходимите стимули за подобряване на критериите 
за подбор, като ще се гарантира максималното въз -
действие на този вид инвестиции. Държавите членки 
и регионите ще трябва да решат предварително какви 
цели възнамеряват да постигнат с наличните ресурси 
и да идентифицират точно как ще измерват напредъка 
към тези цели за всяка от приоритетните оси. Това ще 
позволи редовния мониторинг и дебата относно това 
как се използват финансовите ресурси.
За периода 2014—2020 г. Регламент (ЕС) № 1303/2013 
предвижда процедурите и критериите за подбор да 
гарантират приноса на операциите към постигането 
на специфичните цели и резултати на съответния 
приоритет на оперативната програма, който може да 
има повече цели, от производството на енергия от 
ВЕИ. По отношение на големите проекти Комисията 
изисква от държавите членки/ управляващите органи 
да направят анализ на разходите и ползите, включи -
телно и икономически и финансов анализ, за всеки 
голям проект с цел да се представят доказателства, че 
проектът е желан от икономическа гледна точка (т.е. 
проектът допринася за благосъстоянието на обще -
ството), а приносът на фондовете на политиката на 
сближаване е необходим за финансовата жизнеспо -
собност на проекта и в някои случаи за негоцирането 
на финансиране, като се вземе предвид рисковият му 
профил. В рамките на анализа на разходите и ползите 
се изисква анализ на алтернативите, който, наред 
с другите аспекти, взема предвид икономическите 
и финансовите съображения, като поддържането 
на възможно най -ниски разходи за строителство, 
с цел избор на най -добрата алтернатива, докато се 
опитва да увеличи до максимум ползите от проекта за 
обществото.
Комисията също така се позовава на отговорите си по 
точки 25—26, 28—32, 36—37 и 39.Каре 7
Проектите на вятърни паркове в Полша са получили 
между 22 % и 70 % от общите допустими инвести -
ционни разходи, до максимум 10 млн. евро. Може да 
се отбележи, че равнището на съфинансиране от ЕС 
на големи проекти на вятърни паркове, т.е. проекти, 
оценени от Комисията, е 22—25 %.
42
По отношение на националните механизми на пуб -
лично финансиране в действителност е имало изис -
кване финансирането по политиката на сближаване 
да ги допълва в съответствие с член 9 от Регламент 
(ЕО) № 1083/2006. ЕФРР , който допълва съществува -
щите механизми на финансиране, предлага финансова 
добавена стойност, така че да може да се постигне 
повече отколкото при липсата на фондове на полити -
ката на сближаване. С оглед на добавената стойност 
не трябва да се променя естеството на политиката.
44
Комисията посочва, че европейската добавена стой -
ност от ЕС при подобряване на административния 
капацитет отнема време. Инвестициите във ВЕИ са 
сравнително нова област на политиката на сближа -
ване и ще отнеме време за придобиване на опит.
45
Комисията се позовава на отговорите си по точка 7.
46
Комисията се позовава на отговорите си по точка 29.
Отговори на Комисията 50
 — приносът на подпомагането за развитието на 
пазарите на енергия от възобновяеми източници 
в държавите членки и в ЕС;
 — приносът на фондовете на ЕС към постигането на 
целите в сферата на ВЕИ по начин, ефективен от 
гледна точка на разходите и на енергията, като 
междувременно се насърчава развитието на ино -
вациите и технологиите (цели на интегрираната 
политика на ЕС в сферата на енергетиката и изме -
нението на климата).
Комисията се позовава също на отговорите си по 
точки 42, 46 и 47.
Препоръка 1
Съгласно рамката за сближаване Комисията не 
е ангажирана в подбора на проекти, с изключение на 
одобрението на големи проекти.
Въпреки това новата регулаторна рамка за 2014—
2020 г. гарантира от самото начало, че посредством 
съдържанието на приетите програми и интервенцион -
ната логика, включително и показателите за резулта -
тите и крайните резултати, свързани с целите, вклю -
чени в приоритетните оси, подборът на проекти ще 
бъде извършен от държавите членки, доколкото това 
е възможно, съгласно препоръката на Палатата.
Също така въз основа на рамката за изпълнението, 
установена за всяка оперативна програма, Комисията 
ще бъде в състояние да насърчи и прегледа изпъл -
нението на програмите посредством етапни цели, 
свързани единствено с показателите. При наличието 
на доказателства, произтичащи от прегледа на изпъл -
нението, че по даден приоритет не са постигнати 
етапните цели, свързани единствено с финансовите 
показатели и тези за крайните резултати и заложените 
ключови стъпки при реализиране, и че държавата 
членка не е предприела необходимите мерки, за да се 
справи с проблема, Комисията може изцяло или час -
тично да спре междинно плащане или в крайна сметка 
да приложи финансови корекции. Такава програма не 
следва да има резерв във връзка с изпълнението.50
Комисията непрекъснато подчертава пред държавите 
членки слабостите на националните администра -
тивни системи. Това е и правно задължение, заложено 
в член 13 от Директивата за възобновяемата енергия. 
Това подлежи на мониторинг и анализ в докладите за 
напредъка на производството на енергия от възоб -
новяеми източници, изготвяни от Комисията на две 
години.
Комисията се позовава и на отговорите си по 
точки 17—21.
51
Комисията се позовава на отговорите си по 
точки 23—25.
53
Комисията счита, че инвестициите във ВЕИ в рамките 
на политиката на сближаване са съобразени с целите 
и изискванията на приложимата законодателна рамка. 
Вижданията и ` относно европейската добавена стой -
ност в политиката на сближаване бяха представени 
в Работен документ на службите на Комисията „Доба -
вената стойност от бюджета на ЕС“ от юни 2011 г. Коми -
сията счита, че при анализа на добавената стойност от 
средствата на ЕС в тази област трябва да бъдат взети 
под внимание следните фактори:
 — приносът на подпомогнатите технологии и проек -
ти за постигането на целите за ВЕИ в ЕС, включи -
телно и насърчаването на технологичното разви -
тие и иновациите, и приносът за осигуряване на 
възможности за заетост и регионално развитие, 
по-специално в селските и изолираните области;
 — приносът на подпомогнатите проекти за пости -
гане на целите в сферата на ВЕИ и напредък при 
реализиране на националните планове за дейст -
вие относно енергията от възобновяеми източни -
ци (включително като се вземе предвид приносът 
към насърчаването на ВЕИ в различните отрасли 
(ВЕИ -електроенергия; ВЕИ -отопление и охлажда -
не и ВЕИ -транспорт);
Отговори на Комисията 51
Въпреки това политиката на сближаване е интегри -
рана политика по места, а увеличение в дела на ВЕИ 
е само една от множеството и ` цели. По -специално, 
други цели на политиката на сближаване, като насър -
чаване на иновациите, могат да обосноват избора на 
технологии, които не са в най -голяма степен разходно 
ефективни. Регламент (ЕС) № 1303/2013 предвижда 
процедурите и критериите за подбор да гарантират 
приноса на операциите към постигането на специ -
фичните цели и резултати на съответния приоритет 
на оперативната програма, който може да има повече 
цели от производството на енергия от ВЕИ.
По отношение на големите проекти през програм -
ния период 2014—2020 г. Комисията ще продължи 
да изисква извършването на анализ на разходите 
и ползите, включително и икономически и финансов 
анализ. В рамките на анализа на разходите и ползите 
е необходим анализ на алтернативите, който, наред 
с другите аспекти, взема предвид икономическите 
и финансовите съображения като разходи за стро -
ителство с цел избор на най -добрата алтернатива, 
докато се опитва да увеличи до максимум ползите от 
проекта за обществото.
Препоръка 1, втора подточка
Комисията приема тази препоръка. Тя непрекъснато 
напомня на държавите членки за необходимостта 
да гарантират стабилност на регулаторната рамка 
и също постоянно критикува честите промени и тези 
със задна дата на регулаторните рамки в държавите 
членки. Съобщението на Комисията „Постигане на 
вътрешния пазар на електроенергия и извличане на 
максимални ползи от публичната намеса“ от ноември 
2013 г. и Насоките на Комисията за разработването на 
схеми за подпомагане на енергията от възобновяеми 
енергийни източници, както и Насоките за използва -
нето на механизми за сътрудничество в сферата на 
ВЕИ, разглеждат тези проблеми.5
5  C(2013) 7243 final от 5.11.2013 г., Съобщение на Комисията 
„Постигане на вътрешния пазар на електроенергия 
и извличане на максимални ползи от публичната намеса“ 
и придружаващите го работни документи на службите на 
Комисията SWD(2013) 439 final „Насоки на Европейската 
комисия за разработването на схеми за подпомагане 
на енергията от възобновяеми енергийни източници“ 
и SWD(2013) 440 final „Насоки за използването на механизми за 
сътрудничество в сферата на ВЕИ“. Съгласно правната рамка за 2014—2020 г. Комисията 
засилва и поставянето на предварителни условия за 
фондовете, така че да гарантира, че са налице необхо -
димите условия за тяхното ефективно изпълнение.
В допълнение посредством активната си и непрекъс -
ната работа с държавите членки Комисията ще посъ -
ветва управляващите органи да включат препоръките 
на Европейската сметна палата в процеса на подбор 
и критериите за подбор на проекти в сферата на ВЕИ. 
Приносът към очакваните резултати по приоритет -
ните оси сега трябва да бъде включен в критериите за 
подбор.
Препоръка 1, първа подточка
Комисията приема отчасти тази препоръка. Комисията 
е съгласна с важността на избягването на икономиче -
ски загуби от неефективно разпределение на ресур -
сите. В подкрепа на подход, обусловен в по -голяма 
степен от пазара, през периода 2014—2020 г. Коми -
сията насърчава — съгласно предвиденото в Регла -
мент (ЕС) № 1303/2013 — използването на финансови 
инструменти вместо безвъзмездни средства за 
подпомагане на инвестиции, които се очаква да бъдат 
финансово жизнеспособни, но не могат да генери -
рат достатъчно финансиране от пазарни източници. 
В съответствие с член 37, параграф 2 от горния регла -
мент подкрепата чрез финансови инструменти се 
основава на подробна предварителна оценка, която 
е установила inter alia , че са налице доказателства за 
пазарна неефективност или неоптимална инвести -
ционна ситуация, и на прогнозното равнище и обхват 
на нуждите от публични инвестиции, включително 
видовете финансови инструменти, които да бъдат 
подкрепени.
Комисията е съгласна също, че програмите трябва 
да се основават на подходящи оценки на нуждите. 
За тази цел Регламент (ЕС) № 1303/2013 предвижда, 
че споразумението за партньорство за 2014—2020 г. 
съдържа анализ на различията, потребностите на 
развитието и възможността за растеж. Решенията, 
взети по всяка оперативна програма, се обоснова -
ват подобаващо. Изискванията, които произтичат от 
Директивата за възобновяемата енергия (например 
стратегически подход, оценка на нуждите и нацио -
нални планове за действие относно енергията от 
възобновяеми източници), също ще гарантират опти -
мално планиране на инвестициите за ВЕИ в рамките на 
политиката на сближаване.
Отговори на Комисията 52
Препоръка 2
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е изпълнена от нейна страна. Държавите членки 
следва да вземат предвид Насоките на Комисията от 
ноември 2013 г. за разработването на схеми за под -
помагане на енергията от възобновяеми енергийни 
източници. Бъдещите насоки за помощи в сферата на 
енергетиката и околната среда също ще допринесат за 
повишаването на разходната ефективност на схемите 
за подпомагане на енергията от ВЕИ в държавите 
членки.
КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр: 
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  повече от един екземпляр или постери/карти: 
от представителствата на Европейския съюз ( http://ec.europa.eu/represent_bg.htm), 
от делегациите в страни извън Европейския съюз ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm), 
като се свържете с услугата Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm) 
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени 
телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Платени абонаменти:
•  чрез някой от търговските представители на Службата за публикации на 
Европейския съюз (http://publications.europa.eu/others/agents/index_bg.htm).
QJ-AB-14-006-BG-C ISSN 1831-0974Европейската сметна палата направи оценка 
на резултатите от проектите за производство 
на енергия от възобновяеми източници, 
съфинансирани от фондовете на политиката 
на сближаване, които допринасят за целта на 
ЕС в тази област до 2020 г. Тя достигна до 
заключението, че независимо от факта, че 
постигат планираните крайни резултати, 
проектите, в които са вложени множество 
инвестиции, не са ръководени от принципа за 
разходна ефективност, или имат ограничена 
„европейска добавена стойност“. ЕСП 
препоръчва на Комисията да насърчава 
използването на принципа за разходна 
ефективност при съфинансираните от ЕС 
програми за подпомагане, а на държавите 
членки — да изградят стабилна и предвидима 
нормативна рамка за ВЕИ. Освен това 
държавите членки следва да прилагат 
критерии за минимална разходна 
ефективност, които да са адаптирани за 
конкретните проекти, както и да увеличават 
европейската добавена стойност, като 
подобряват изпълнението, мониторинга 
и оценката на проектите за ВЕИ.
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНА
ПАЛАТА