ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА



ГОДИШЕН ДОКЛАД ЗА 2015 ГОДИНА

ОТНОСНО СУБСИДИАРНОСТТА И ПРОПОРЦИОНАЛНОСТТА

1. Въведение

Настоящият докла е двадесет и третият по ред годишен доклад относно прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност в законотворчеството на ЕС. Той е представен в съответствие с член 9 от Протокол (№ 2) към Договора за Европейския съюз относно прилагането на принципите на субсидиарност и пропорционалност.

В доклада се разглежда начинът, по който институциите и органите на Европейския съюз са прилагали тези два принципа през 2015 г., както и как практиката се е променила в сравнение с предходните години. В него също така се анализират предложенията на Комисията, по които са били изготвени мотивирани становища през годината. Предвид тесните връзки между механизма за контрол на субсидиарността и политическия диалог между националните парламенти и Комисията настоящият доклад следва да се разглежда като допълнение към годишния доклад на Комисията за 2015 г. относно отношенията с националните парламенти.

2. прилагане на принципите от страна на институциите

2.1. Комисията

Преди да встъпи в длъжност през ноември 2014 г. Комисията под ръководството на председателя Юнкер пое ангажимента да бъде „по-силна и по-амбициозна за големите неща и по-умерена и по-скромна за малките неща“. Тя пое също така ангажимента да постави субсидиарността в основата на европейския демократичен процес. В резултат на това в рамките на работната програма на Комисията за 2015 г. бяха предложени ограничен брой нови инициативи и бе обявено оттеглянето на голям брой внесени предложения. Това позволи работата да се съсредоточи върху десетте приоритета, изложени в Политическите насоки

Eдно от първите действия по изпълнение на този ангажимент беше приетият от Комисията през май 2015 г. нов пакет от мерки за по-добро регулиране. Целта на новата политика е да се работи по по-прозрачен и приобщаващ начин за изготвянето на подобрени предложения и да се гарантира, че съществуващите правила ще постигат по-ефективно своите цели. В нея се определят засилени ангажименти по отношение на това как Комисията разработва, осигурява съответната входяща информация, обсъжда, анализира, проверява качеството на и оценява своите мерки на политиката. Тази нова рамка за по-добро регулиране дава също така възможност на Комисията да прилага принципите на субсидиарност и пропорционалност по един по-интегриран и всеобхватен начин отпреди.

Новата рамка за по-добро регулиране помага да се гарантира, че при разработването на нови политики Комисията ще оценява тяхното съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност. В момента тази оценка се провежда на различни етапи от цикъла на вземане на решения. В ранния етап от процеса на планиране на политиките се публикуват пътни карти или оценки на въздействието от етапа на създаване за всички по-големи нови инициативи. В тях се предоставя предварително описание на инициативата и извършената работа по оценяване. В тях също така се очертават плановете на Комисията за извършване на оценки на въздействието и провеждане на консултации. Пътните карти или оценките на въздействието от етапа на създаване съдържат също първоначална обосновка за предприемане на действие по отношение на субсидиарността и пропорционалността. Тези аспекти след това биват доразвити и анализирани в пълни оценки на въздействието — за онези инициативи, при които се извършват такива оценки.

През 2015 г. Комисията въведе също така нови механизми за консултации и обратна връзка за нови инициативи на политиката. Тези механизми се прилагат през целия процес — от етапа на създаване, през подготовката, до самото приемане. В допълнение бяха засилени консултациите за оценка на съществуващи мерки на политиката. В резултат на това възможностите за обществеността и други заинтересовани страни да проследяват инициативите в областта на политиката и да дават мнения по тях се умножиха. Държавите членки и заинтересованите страни — като например регионални и местните органи, предприятия, организации и членове на широката общественост — могат да дават мнението си за това как Комисията разработва конкретни предложения и как въпросите на субсидиарността и пропорционалността се вземат предвид на ранен етап. Съответно новата политика за по-добро регулиране позволява на Комисията да взема под внимание опасенията, които заинтересованите страни могат да имат по въпросите на субсидиарността и пропорционалността, още на най-ранен концептуален етап. Освен това, непосредствено след приемането на предложение от страна на Комисията и преди началото на законодателния процес заинтересованите страни и държавите членки могат още веднъж да изразят мненията си по конкретни предложения и придружаващите ги оценки на въздействието, включително по отношение на субсидиарността и пропорционалността, като принос към законодателния процес.

В допълнение, през 2015 г. Комисията стартира уебсайта „Lighten the load – Have your say“ („Облекчете товара — споделете мнението си“), както и новата платформа REFIT. Те предлагат нови начини за комуникация с Комисията относно възможната прекомерна тежест или неефективност на съществуващи регулаторни мерки и могат да включват въпроси относно субсидиарността и пропорционалността.

На последно място в обяснителния меморандум, придружаващ всяко законодателно предложение, се посочва как в предложението се спазват принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Анализ на субсидиарността

Новите насоки за по-добро регулиране и придружаващият ги инструментариум изискват изготвянето на анализ на субсидиарността, когато се обмисля нова инициатива в области, в които ЕС не разполага с изключителна компетентност, и когато се оценяват целесъобразността и европейската добавена стойност на съществуваща мярка за намеса. Комисията разглежда субсидиарността както на законодателните, така и на незаконодателните инициативи. Целта на анализа е двустранна: първо, да се прецени дали действията на национално равнище са достатъчни за постигане на съответната цел; второ, да се прецени дали действията на равнището на Съюза ще осигурят добавена стойност в сравнение с действията от страна на държавите членки.

Съгласно новите насоки и съпътстващия ги инструментариум ключова част от анализа е да се оцени „значимостта за ЕС“ на разглежданата инициатива. Колкото по-голяма е тази значимост, толкова по-вероятно е действията, предприети единствено на национално равнище да не са достатъчни. Ключовите съображения включват географския обхват, броя на засегнатите предприятия или други участници, броя на засегнатите държави членки, както и икономическото въздействие. Освен това в анализа се определя в качествено, а доколкото е възможно, и в количествено изражение, дали е налице съществен трансграничен проблем. Такъв пример е оценяването на това в каква степен даден екологичен проблем се дължи на дейностите на други държави членки. Ситуациите от значение включват трансгранични ефекти (като например замърсяване) или пречки за свободното движение на хора, стоки, услуги и капитали. Анализът се занимава също така с предимствата и недостатъците, които действията на Съюза могат да имат в сравнение с действията на държавите членки.

Анализ на пропорционалността

Съгласно принципа на пропорционалност съдържанието и формата на дейност на Съюза не трябва да надхвърлят необходимото за постигане на целите на Договорите. Спазването на принципа на пропорционалност означава да се гарантира, че подходът и ефектът на дадена политика съответстват на целта. В оценките на въздействието, оценките и проверките за пригодност се съдържа ясно позоваване на пропорционалността.