C 494/37

P9_TA(2021)0098

Европейска стратегия за данните

Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2021 г. относно Европейска стратегия за данните (2020/2217(INI))

(2021/C 494/04)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 173 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), който се отнася до конкурентоспособността на промишлеността на ЕС и се позовава, наред с другото, на действия, насочени към насърчаване на по-доброто използване на промишления потенциал на иновациите и технологичното развитие,

— като взе предвид член 114 от ДФЕС,

— като взе предвид членове 2 и 16 от ДФЕС,

— като взе предвид Хартата на основните права на Европейския съюз („Хартата“),

— като взе предвид съобщението до Комисията от 21 октомври 2020 г. относно стратегия за софтуер с отворен код за периода 2020 — 2023 г. (C(2020)7149),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 19 февруари 2020 г., озаглавено „Европейска стратегия за данните“ (COM(2020)0066), и окончателния доклад на експертната група на високо равнище относно споделянето на данни между предприятия и правителства, озаглавен „Към европейска стратегия за обмен на данни между предприятия и правителства в полза на обществения интерес“,

— като взе предвид първоначалната оценка на въздействието, изготвена от Комисията на 2 юли 2020 г. и озаглавена „Законодателна рамка за управление на общите европейски пространства на данни“,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 17 април 2020 г., озаглавено „Насоки за мобилните приложения, които подпомагат борбата с пандемията от COVID-19, във връзка със защитата на данните“ (1),

— като взе предвид препоръка на Комисията (ЕС) 2020/518 от 8 април 2020 г. относно общ инструментариум на Съюза за използване на технологии и данни за борба с кризата, породена от COVID-19, и за нейното преодоляване, и по-специално относно мобилните приложения и използването на анонимизирани данни за мобилността (2),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2019/1024 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор (3) (Директива за отворените данни),

— като взе предвид предложението на Комисията от 6 юни 2018 г. за създаване на програмата „Цифрова Европа“ за периода 2021 — 2027 г. (COM(2018)0434),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 25 април 2018 г., озаглавено „Към общо европейско пространство на данни“ (COM(2018)0232), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2018)0125),

— като взе предвид Препоръка на Комисията (ЕС) 2018/790 от 25 април 2018 г. относно достъпа до научна информация и нейното съхранение (4),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 10 май 2017 г., озаглавено „Междинен преглед на изпълнението на стратегията за цифров единен пазар: свързан с интернет цифров единен пазар за всички (COM(2017)0228), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2017)0155),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 10 януари 2017 г., озаглавено „Изграждане на основана на данни европейска икономика“ (COM(2017)0009), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2017)0002),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 септември 2016 г., озаглавено „Свързаност за изграждане на конкурентоспособен цифров единен пазар — към европейско общество на гигабитов интернет“ (COM(2016)0587), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2016)0300),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 19 април 2016 г., озаглавено: „Цифровизиране на европейската промишленост: оползотворяване в пълна степен на предимствата на цифровия единен пазар“ (COM(2016)0180), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2016)0110),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 19 април 2016 г., озаглавено „Европейска инициатива за компютърни услуги в облак — изграждане на конкурентоспособна икономика в Европа, основана на данни и знания“ (COM(2016)0178), и придружаващите го работни документи на службите на Комисията (SWD(2016)0106 и SWD(2016)0107),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) (5) (ОРЗД),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2018/1807 на Европейския парламент и на Съвета от 14 ноември 2018 г. относно рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз (6),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2016/680 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 г. относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни от компетентните органи за целите на предотвратяването, разследването, разкриването или наказателното преследване на престъпления или изпълнението на наказания и относно свободното движение на такива данни, и за отмяна на Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета (7) (Директива относно правоприлагането в областта на защитата на данните),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 6 май 2015 г., озаглавено „Стратегия за цифров единен пазар за Европа“ (COM(2015)0192), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2015)0100),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 2 юли 2014 г., озаглавено „Към просперираща икономика, основана на данни“ (COM(2014)0442), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2014)0214),

— като взе предвид Директива 2010/40/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2010 г. относно рамката за внедряване на интелигентните транспортни системи в областта на автомобилния транспорт и за интерфейси с останалите видове транспорт (8) („Директива за ИТС“) и по-специално свързаните с нея делегирани актове,

— като взе предвид Директива 2002/58/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 юли 2002 г. относно обработката на лични данни и защита на правото на неприкосновеност на личния живот в сектора на електронните комуникации (9) (Директива за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации),

— като взе предвид Съвместната европейска пътна карта за вдигане на противоепидемичните мерки във връзка с COVID-19 от 15 април 2020 г.,

— като взе предвид съвместната декларация на държавите членки от 15 октомври 2020 г. относно изграждането на облак от следващо поколение за предприятията и публичния сектор в ЕС,

— като взе предвид заключенията на Съвета от 9 юни 2020 г. относно изграждането на цифровото бъдеще на Европа (10),

— като взе предвид заключенията на Съвета от 7 юни 2019 г. относно бъдещето на една високо цифровизирана Европа след 2020 г.: „Стимулиране на цифровата и икономическата конкурентоспособност в Съюза и на цифровото сближаване“,

— като взе предвид решението на Съда на Европейския съюз от 16 юли 2020 г. по дело C-311/18, ECLI:EU:C:2020:559 (Schrems II);

— като взе предвид своята резолюция от 17 април 2020 г. относно координирани действия на ЕС за борба с пандемията от COVID-19 и последиците от нея (11),

— като взе предвид своята резолюция от 12 февруари 2019 г. относно всеобхватната европейска промишлена политика в областта на изкуствения интелект и роботиката (12),

— като взе предвид своята резолюция от 1 юни 2017 г. относно цифровизацията на европейската промишленост (13),

— като взе предвид своята резолюция от 10 март 2016 г., озаглавена „Към просперираща икономика, основана на данни“ (14),

— като взе предвид своята резолюция от 13 март 2018 г. относно европейската стратегия относно съвместни интелигентни транспортни системи (15),

— като взе предвид своята резолюция от 15 януари 2019 г. относно автономното управление на превозни средства в рамките на европейския транспорт (16),

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията, озаглавено „Изграждане на основана на данни европейска икономика“ (17),

— като взе предвид данните от годишния индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото от 11 юни 2020 г.,

— като взе предвид доклада на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) от 5 юни 2020 г., озаглавен „По-добро повторно изграждане: устойчиво и издръжливо на сътресения възстановяване след COVID-19“,

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становищата на комисиите по вътрешния пазар и защита на потребителите, комисията по транспорт и туризъм, комисията по правни въпроси, комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, комисията по земеделие и развитие на селските райони и комисията по култура и образование,

— като взе предвид доклада на комисията по промишленост, изследвания и енергетика (A9-0027/2021),

А. като има предвид, че цифровизацията продължава да преобразява икономиката, обществото и ежедневието на гражданите, и като има предвид, че данните, които се удвояват на всеки 18 месеца, са в центъра на тази трансформация; като има предвид, че обемът на съхраняваните в световен мащаб данни се очаква да нарасне от 33 сетабайта (ZB) през 2018 г. на 175 ZB през 2025 г. (18); като има предвид, че в бъдеще тези процеси само ще се ускоряват;

Б. като има предвид, че цифровизацията не само представлява икономическа възможност, но е от значение и за сигурността, геополитическата издръжливост и стратегическата автономност на Съюза;

В. като има предвид, че ЕС изисква наличието на оперативно съвместима, гъвкава и надеждна ИТ структура с възможности за разрастване, способна да подпомага най-новаторските приложения; като има предвид, че изкуственият интелект (ИИ) е една от стратегическите технологии за 21-ви век както в световен мащаб, така и в Европа (19); като има предвид, че в ЕС също е необходима подходяща инфраструктура, по-специално високопроизводителен хардуер, с цел използване на приложения и съхраняване на данни;

Г. като има предвид, че данните са основен ресурс за устойчиво икономическо възстановяване, растеж и създаване на качествени работни места; като има предвид, че основаните на данни технологии биха могли да представляват възможност за намаляване на излагането на хората на вредни и опасни условия на труд и за насърчаване на обществения напредък, а също така биха могли да играят ключова роля в прехода към екологосъобразни и неутрални по отношение на климата общества и в повишаването на конкурентоспособността на Европа и нейните предприятия в световен мащаб;

Д. като има предвид, че Европейската стратегия за данните следва да бъде съгласувана със стратегиите в областта на МСП и промишлеността, тъй като ще бъде от основно значение, наред с другото, за постигането на целите на промишлената политика и ще бъде от полза за европейските предприятия, включително МСП, като им помага да се справят успешно с цифровия преход; като има предвид, че що се отнася до модерните цифрови технологии, все още съществуват неравенства между големите предприятия и МСП; като има предвид, че стимулирането на използването на данни и увеличаването на достъпа до данните и тяхната наличност, заедно с по-голяма правна сигурност, могат да представляват конкурентно предимство за микропредприятията, МСП и стартиращите предприятия, така че те да могат да се възползват от предимствата на цифровия преход;

Е. като има предвид, че данните, генерирани от публичния сектор и правителствата на национално и местно равнище, са ресурс, който може да служи като мощен двигател за насърчаване на икономическия растеж и създаване на нови работни места и който може да бъде използван при разработването на системи с ИИ и анализ на данни, като по този начин се допринася за по-силна, конкурентоспособна и по-взаимосвързана промишленост;

Ж. като има предвид, че съществуват различни инициативи за насърчаване на участието на жените и многообразието в областта на ИКТ; като има предвид, че продължава да съществува неравнопоставеност на половете във всички области на цифровите технологии, като ИИ и киберсигурността са сред областите с най-големи неравенства; като има предвид, че тази неравнопоставеност между половете оказва конкретно въздействие върху развитието на ИИ, разработван предимно от мъже, като така се запазват и задълбочават стереотипите и предубежденията;

З. като има предвид, че в своето съобщение относно Европейската стратегия за данните Комисията посочва, че според оценките екологичният отпечатък на ИКТ представлява между 5 % и 9 % от световното потребление на електроенергия и над 2 % от световните емисии на парникови газове; като има предвид, че цифровият сектор има значителен потенциал да допринесе за намаляването на въглеродните емисии в световен мащаб; като има предвид, че според проучване на Съвместния изследователски център на Комисията от 2018 г. относно ИИ центровете за данни и преносът на данни биха могли да представляват между 3 % и 4 % от общото потребление на електроенергия в Съюза; като има предвид, че между 2018 г. и 2030 г. Комисията очаква увеличение с 28 % на потреблението от страна на центрове за данни (20); като има предвид, че 47 % от цифровите въглеродни емисии се дължат на потребителско оборудване като компютри, смартфони, таблети и други свързани предмети; като има предвид, че е необходимо да се сведе до минимум екологичният отпечатък на цифровите технологии, и по-специално обемът на отпадъците от електрическо и електронно оборудване;

И. като има предвид, че Съюзът трябва да предприеме спешни действия, за да се възползва от данните, като изгради основани на данни общество и икономика, които са конкурентни, благоприятстващи иновациите, устойчиви от етична гледна точка, ориентирани към човека, надеждни и сигурни, зачитат основните и трудовите права, демокрацията и принципите на правовата държава и имат за цел изграждането, в сътрудничество с образователната система и предприятията в сектора на културата, на нова, отворена и приобщаваща икономика, основана на знанието, която гарантира правото на качествено образование и предприемачество, особено сред новите поколения, и насърчава социални иновации и нови бизнес модели; като има предвид, че инвестициите в умения в областта на изчислителните облаци и големите информационни масиви могат да помогнат на дружества, които все още не са възприели технологиите, да заздравят стопанската си дейност; като има предвид, че дружествата, за които се счита, че са на челно място по отношение на технологиите, трябва непрестанно да бъдат информирани за последните иновации, за да не губят конкурентното си предимство;

Й. като има предвид, че пазарите на услуги за изчислителни облаци (т.е. инфраструктура като услуга, платформа като услуга и софтуер като услуга — IaaS, PaaS и SaaS) се характеризират с висока степен на пазарна концентрация, което може да постави стартиращите предприятия, МСП и други европейски участници в неблагоприятно конкурентно положение в основаната на данни икономика; като има предвид, че Комисията следва да гарантира конкурентни пазари чрез оперативна съвместимост, преносимост и отворена инфраструктура, както и да остане бдителна по отношение на всякакви потенциални злоупотреби с пазарна мощ от страна на доминиращи участници;

К. като има предвид, че системата на ЕС за наблюдение на Земята „Коперник“ следва да служи като пример за социално-икономическите ползи, които огромното количество безплатни и свободно достъпни данни могат да имат за гражданите и предприятията на ЕС;

Л. като има предвид, че всяко използване на лични и смесени промишлени данни следва да бъде в съответствие с ОРЗД и Директивата за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации; като има предвид, че съгласно Евробарометър 46 % от европейските граждани биха желали да играят по-активна роля в контролирането на използването на техните лични данни, включително в областта на здравеопазването, потреблението на енергия и навиците за пазаруване;

М. като има предвид, че съгласно член 8, параграф 1 от Хартата и член 16, параграф 1 от ДФЕС всеки има право на защита на своите личните данни;

Н. като има предвид, че Хартата също така гарантира правото на свобода на изразяване на мнение, която включва свободата на всеки да отстоява своето мнение и да получава и да разпространява информация и идеи без намеса на публичните власти и независимо от границите;

О. като има предвид, че обработването на данни на работниците става все по-сложно; като има предвид, че във все по-голям брой ситуации работниците взаимодействат с технологии, приложения, софтуер, устройства за проследяване, социални медии или бордови устройства, които наблюдават тяхното здраве, биомедицински данни, комуникации и взаимодействия с други хора, както и тяхното равнище на ангажираност, концентрация или поведение; като има предвид, че работниците и профсъюзите следва да участват по-активно в проектирането на такава обработка на данни; като има предвид, че единствено член 88 от ОРЗД е посветен на заетостта;

П. като има предвид, че инициативите за споделяне на данни между предприятия (B2B) и между предприятия и правителства (B2G) могат да служат за преодоляване на обществените и екологичните предизвикателства; като има предвид, че стимулите за споделяне на данни могат да включват, наред с другото, справедливо обезщетение, обмен на най-добри практики и програми за обществено признание;

Р. като има предвид, че следва да се следи за правилното прилагане, като се обръща особено внимание на аспектите, свързани с ограничаването в рамките на целта и свеждането на данните до минимум; като има предвид, че защитата на неприкосновеността на личния живот следва да остане приоритет; като има предвид, че съществуват нелични данни и данни от обществения сектор, които са съобразени съответно с Регламент (EС) 2018/1807 относно свободното движение на нелични данни и Директивата за отворените данни;

С. като има предвид, че здравеопазването е особено чувствителен сектор, що се отнася до обработката на лични данни, и като има предвид, че не следва да се съобщава лична информация относно здравето на пациента без неговото пълно и информирано съгласие; като има предвид, че в областта на здравеопазването е особено важно да се гарантира висок стандарт на защита на правата на физическите лица и да се спазват принципите на ограничаване и свеждане на данните до минимум;

Т. като има предвид, че една обща европейска стратегия за данните следва да предоставя ползи за европейския транспортен и туристически сектор и да допринася за прехода към безопасна, устойчива и ефективна транспортна система, като същевременно гарантира достатъчна оперативна съвместимост с други сектори;

У. като има предвид, че обменът на данни в транспортния сектор има за цел подобряване на управлението на движението и по този начин — безопасността, устойчивостта, свеждането на данните до минимум и ефективността както на пътническия, така и на товарния транспорт;

Ф. като има предвид, че Съюзът вече започна да предприема стъпки за уреждане на начина, по който данните следва да се използват и съхраняват в областта на транспорта, наред с другото, чрез Регламент (ЕС) 2020/1056 относно електронната информация за товарни превози (21), Директива (ЕС) 2019/1936 относно управлението на безопасността на пътните инфраструктури (22), Регламент (ЕС) 2019/1239 за създаване на единна европейска среда за морско информационно обслужване (23) и предложението за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2015/757 с цел подходящо съобразяване с глобалната система за събиране на данни за консумацията на гориво от корабите (COM(2019)0038);

Х. като има предвид, че Съюзът следва да бъде активен участник на световната сцена, като определя правила и стандарти, основаващи се на ценностите на ЕС;

Ц. като има предвид, че най-малко 20 % от финансирането по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост ще бъдат предоставени за цифрова инфраструктура и капацитет, което ще даде тласък на цифровия преход на Съюза и по този начин ще подкрепи основаната на данни икономика;

Общи положения

1. приветства съобщението на Комисията относно „Европейска стратегия за данните“; счита, че стратегията ще бъде предварително условие за жизнеспособността на европейските предприятия и тяхната конкурентоспособност в световен мащаб, както и за напредъка на университетите, научноизследователските центрове и зараждащия се ИИ, а също така ще бъде решаваща стъпка към изграждането на общество на данните, основано на правата и ценностите на ЕС, и към определянето на условията и установяването на водещата роля на Съюза в основаната на данни икономика, което ще доведе до по-добри услуги, устойчив растеж и качествени работни места; счита, че гарантирането на доверие в цифровите услуги и в безопасните интелигентни продукти е от основно значение за растежа и процъфтяването на цифровия единен пазар и следва да бъде в основата както на публичната политика, така и на бизнес моделите;

2. отбелязва, че кризата, свързана с COVID-19, изтъкна значението и необходимостта от висококачествени бази данни в реално време, информация и споделяне на данни, а също така и недостатъците в инфраструктурата и оперативната съвместимост на решенията между държавите членки; подчертава въздействието на цифровата трансформация и наличието на широк набор от технологии върху икономиката и обществото на Съюза; приветства ангажимента за създаване на секторни пространства на данни; счита, че е от съществено значение да се ускори създаването на общо европейско пространство на здравни данни, наред с други инициативи;

3. подчертава, че бъдещото законодателство в областта на данните трябва да бъде така разработено, че да улеснява технологичното развитие, иновациите, достъпа до данни, оперативната съвместимост и трансграничната преносимост на данните; във връзка с това настоятелно призовава Комисията да извърши оценка и картографиране на съществуващото законодателство, за да прецени какви корекции и допълнителни изисквания са необходими, за да се подкрепят обществото и икономиката на данните и да се гарантира лоялна конкуренция и правна яснота за всички съответни участници; призовава Съюза да бъде лидер в създаването на международна рамка за данните, като същевременно спазва международните правила;

4. призовава Комисията да извърши предварителни оценки на въздействието, за да определи дали основаната на данни цифрова икономика изисква каквито и да било промени или корекции в действащата правна рамка за правата върху интелектуалната собственост с цел да се насърчат иновациите и внедряването на нови цифрови технологии; приветства намерението на Комисията да преразгледа Директивата за базите данни ( 24 ) и да изясни допълнително прилагането на Директива (ЕС) 2016/943 относно защитата на търговски тайни ( 25 )

5. счита, че свободното движение на данни в Съюза трябва да остане основополагащият принцип, и подчертава жизненоважната му роля за оползотворяване на пълния потенциал на основаната на данни икономика; подчертава, че значителното нарастване на обема на наличните данни, най-вече в резултат на интелигентните свързани предмети и по-широкия достъп до данни и тяхното използване, биха могли да доведат до предизвикателства, свързани с качеството, предубежденията, защитата и сигурността на данните, или до несправедливи условия за търговия, които ще трябва да бъдат преодолявани; счита, че постигането на целите на стратегията за данните не следва неправомерно да нарушава конкурентните пазари в Съюза;

6. припомня, че обработването на лични данни, включително тяхното предаване, трябва винаги да е в съответствие с достиженията на правото на Съюза в областта на защитата на данните и че всяко бъдещо секторно или подходящо за целта законодателство трябва да е съобразено с тях;

7. припомня, че всички бъдещи предложения, които включват обработване на лични данни, подлежат на надзор от страна на органите за защита на данните съгласно ОРЗД, за да се гарантира, че иновациите отчитат и въздействието върху правата на гражданите; отправя призив актовете да надграждат върху съществуващото законодателство и да бъдат в съответствие с него, по-специално с ОРЗД;

8. посочва, че действащите директиви, като например Директивата за ИТС, не следва да бъдат отслабени от наличието на по-висш набор от правила и че улесняването на среда за споделяне на данни ще бъде от решаващо значение за ЕС през идните години; призовава Комисията да включи споделянето на данни, по-специално в областта на системите за издаване на билети и резервации, в предстоящото преразглеждане на Директивата за ИТС;

Ценности и принципи

9. счита, че Съюзът трябва да се стреми към управление на данните в целия ЕС и към ориентирани към човека общество и икономика на данните, основани на ценностите на Съюза за неприкосновеност на личния живот, прозрачност и зачитане на основните права и свободи, като дава възможност на своите граждани да вземат съдържателни решения относно данните, генерирани от тях или свързани с тях;

10. подчертава, че физическите лица следва да разполагат с цялостен контрол върху своите данни и да получават допълнителна помощ при упражняването на своите права на защита на данните и неприкосновеност на личния живот по отношение на данните, които генерират; подчертава правото на преносимост на данните и предвидените в ОРЗД права на субекта на данни на достъп до своите данни и на коригирането и заличаването им; очаква бъдещите предложения да подкрепят ползването с тези права и тяхното пълноценно упражняване; подчертава, че в съответствие с принципа на ОРЗД за ограничаване в рамките на целта свободното споделяне на данни трябва да бъде ограничено до нелични данни като промишлени или търговски данни или надеждно, ефективно и необратимо анонимизирани лични данни, включително в случай на набори от смесени данни; подчертава, че всяка злоупотреба с данни, включително чрез масово наблюдение, трябва да бъде изключена;

11. отбелязва, че добре изградените основани на данни общество и икономика следва да бъдат така проектирани, че да бъдат от полза за всички потребители, работници, предприемачи, стартиращи предприятия и МСП, както и научните изследователи и местните общности, следва да зачитат трудовите права, да създават качествени работни места, без да влошават условията на труд, да подобряват качеството на живот на гражданите на ЕС и да намаляват съществуващите цифрови различия, без да създават нови, по-специално за уязвимите групи и лицата в неравностойно положение по отношение на способностите и достъпа до цифрови инструменти;

12. настоятелно призовава Комисията да даде повече права на потребителите, като обърне специално внимание на определени групи потребители, считани за уязвими; счита, че промишлените данни и данните на гражданите биха могли да помогнат за разработването на иновативни цифрови и устойчиви решения за продукти и услуги, които биха били от полза за европейските потребители;

13. подчертава, че нарастващият обем, разработване, споделяне, съхранение и обработване на промишлени и публични данни в Съюза са източник на устойчив растеж и иновации, който следва да бъде използван в съответствие със законодателството на Съюза и държавите членки, например в областта на защитата на данните, в областта на конкуренцията и в областта на правата върху интелектуална собственост; отбелязва, че данните стават все по-ценени от пазара; счита, че икономическият растеж може да бъде гарантиран чрез осигуряване на еднакви условия и конкурентоспособна, многостранна и справедлива пазарна икономика, като същевременно се гарантира оперативна съвместимост и достъп до данни за участници от всякакъв мащаб, с цел да се противодейства на пазарните дисбаланси;

14. подчертава, че стратегията за данните трябва да подкрепя и допринася за устойчивостта, Зеления пакт и целите на Съюза в областта на климата, включително целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г., както и за издръжливото на сътресения възстановяване на икономиката и социалното сближаване в Съюза; посочва, че ИКТ могат да играят положителна роля за намаляване на въглеродните емисии в много сектори; призовава за мерки за намаляване на въглеродния отпечатък на сектора на ИКТ чрез гарантиране на енергийна и ресурсна ефективност, не на последно място с оглед на експоненциалния растеж на обработката на данни и въздействието от това върху околната среда, като припомня в тази връзка целите на Съюза за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г.;

Управление и пространства на данни

15. подкрепя създаването на рамка за управление на данните и общи европейски пространства на данни, които следва да бъдат предмет на правилата на ЕС и да обхващат прозрачността, оперативната съвместимост, споделянето, достъпа, преносимостта и сигурността на данните, с цел да се подобрят потокът и повторното използване на нелични или лични данни, които са изцяло в съответствие с ОРЗД и са надеждно анонимизирани в промишлена и обществена среда и в рамките на конкретни сектори;

16. настоява, че моделът за управление на данните, включително общите европейски пространства на данни, трябва да се основава на децентрализирана оперативна среда за данни, за да се подпомогнат създаването и възникването на оперативно съвместими и сигурни екосистеми на данни; подчертава, че тези пространства следва да се възползват от потенциала на съществуващите и бъдещите пространства на данни или схемите за обмен на данни, които могат да бъдат организирани по разпределен или централизиран начин;

17. счита, че услугите за управление на данни и структурата за данни, проектирани с цел съхранение, използване, повторно използване и организиране на данни, са компоненти с ключово значение от веригата за създаване на стойност на европейската цифрова икономика; признава, че голяма част от обработването на данни ще премине към периферна обработка, например към интелигентни свързани обекти; подкрепя по-нататъшното използване на децентрализирани цифрови технологии, които предоставят възможност на отделни лица и на организации да управляват потоци от данни въз основа на самоопределението, например технологии на разпределения регистър; подчертава, че разходите и уменията, свързани с достъпа до данни и тяхното съхранение, определят скоростта, степента и мащаба на приемане на цифровите инфраструктури и продукти, особено за МСП и новосъздадените предприятия;

18. призовава за създаването на експертна група под ръководството на Комисията, която да има капацитета да подпомага и съветва Комисията в определянето на общи за целия ЕС насоки относно управлението на данните, за да се превърнат оперативната съвместимост и споделянето на данни в реалност за ЕС; призовава Комисията да се стреми към редовно участие на държавите членки, съответните агенции и други органи и заинтересовани страни, например гражданите, гражданското общество и предприятията, в усилията за подобряване на рамката за управление; подчертава, че е важно да се координират всички регулаторни органи, участващи в цифровата икономика;

19. подчертава, че общите европейски пространства на данни следва да отдават приоритет на ключови икономически сектори, на публичния сектор и на други области от обществен интерес; подкрепя създаването на нови пространства на данни в бъдеще; призовава Комисията да разгледа разпокъсаността на единния пазар и необоснованите различия в правилата в държавите членки, за да се гарантира развитието на общи пространства на данни в ЕС;

20. отбелязва, че общите европейски пространства на данни трябва да бъдат достъпни за всички участници на пазара, както търговски, така и нетърговски, включително стартиращи предприятия и МСП, и да се възползват от възможностите за сътрудничество с МСП, научноизследователските институции, публичната администрация и гражданското общество, като същевременно се повишава правната сигурност на процедурите за използване на данни за частни и публични участници от всякакъв мащаб; счита, че е от ключово значение да се избегнат всякакви рискове от неразрешен достъп до общите европейски пространствата на данни и да се създадат средства за противодействие по отношение на евентуално неправомерно поведение; подчертава значението на киберсигурността, включително сътрудничеството с Агенцията на ЕС за киберсигурност (ENISA) и Центъра на ЕС за експертни познания в областта на киберсигурността;

21. настоятелно призовава Комисията и държавите членки да изградят оперативно съвместими секторни пространства на данни, които да следват общи насоки и да спазват общи правни изисквания и протоколи за споделяне на данни, за да се избегне образуването на силози от данни и да бъдат възможни междусекторните иновации; подчертава, че при управлението на секторните пространства на данни следва да се вземат предвид изискванията и процедурите, предвидени в секторното законодателство; настоява, че всеки участник, който извършва дейност в ЕС и се възползва от европейските пространства на данни, трябва да спазва законодателството на ЕС;

22. насърчава Комисията да използва общи европейски пространства на данни, за да засили доверието, да приеме общи стандарти и разпоредби и да насърчи създаването на добре замислени приложно-програмни интерфейси (ППИ) и стабилни механизми за удостоверяване на автентичността, а също да обмисли използването на предварително договорени, ясно определени и обвързани с време тестови среди за изпитване на иновации и нови бизнес модели, както и нови средства за управление и обработка на данните в публичния и частния сектор;

23. счита, че добре замислените приложно-програмни интерфейси ще осигурят важен достъп до данни и оперативна съвместимост в рамките на пространствата на данни и по този начин ще създадат също така възможност за автоматизирана оперативна съвместимост в реално време между различните услуги и в рамките на публичния сектор; призовава Комисията и държавите членки да подобрят допълнително достъпа на физическите лица до ефективни средства за правна защита съгласно ОРЗД, да гарантират оперативната съвместимост и преносимостта на данните на цифровите услуги, както и, по-специално, да използват ППИ, за да дадат възможност на потребителите да осъществяват връзка между платформите и да увеличат възможностите за избор между различни видове системи и услуги;

24. отбелязва необходимостта да се помогне на участниците от частния и публичния сектор, по-специално МСП и стартиращите предприятия, да идентифицират и използват данните, които генерират и притежават; призовава да бъдат предприети действия за по-лесното намиране на данни, за да се захранват пространствата за данни, чрез улесняване, поддържане, каталогизиране и формиране на общоприети таксономии и почистване на рутинни данни; призовава Комисията да предоставя насоки, инструменти и финансиране от настоящи програми с цел по-лесно намиране на метаданни в пространствата за данни; изтъква инициативите от типа на програмата „Nordic Smart Government“, която има за цел да даде възможност на МСП доброволно да споделят данни — автоматично и в реално време — чрез децентрализирана цифрова екосистема;

25. припомня ключовата роля на посредниците на данни като структурни фактори за организирането на потоците от данни; приветства плановете на Комисията за класифициране и сертифициране на посредниците с цел създаване на оперативно съвместими и недискриминационни екосистеми от данни; призовава Комисията да осигури оперативна съвместимост, като разработи минимални критерии между посредниците на данни; настоятелно призовава Комисията да работи съвместно с европейските и международните организации по стандартизация, за да установи и коригира пропуските в стандартизацията в областта на данните;

26. подчертава необходимостта да се обърне внимание на конкретни въпроси, които биха могли да възникнат във връзка с достъпа до данни на потребителите и контрола върху тях, по-специално във връзка с определени групи потребители, считани за уязвими, като малолетни и непълнолетни лица, възрастни хора или лица с увреждания; призовава следователно Комисията да гарантира, че всички права на потребителите биват зачитани по всяко време и че всички потребители могат да се възползват в еднаква степен от предимствата на създаването на единния пазар за данни; подчертава, че когато обработването на данни включва смесени набори от данни, тези набори от данни трябва да се обработват в съответствие с приложимото законодателство, включително насоките на Комисията относно Регламент (EС) 2018/1807 относно свободното движение на нелични данни;

27. подчертава необходимостта от създаване на общи европейски пространства на данни с цел да се гарантира свободното движение на нелични данни през границите и секторите, за да се увеличат потоците от данни между предприятията, академичния сектор, съответните заинтересовани участници и публичния сектор; в този контекст призовава държавите членки да спазват изцяло Регламент (EС) 2018/1807 относно свободното движение на нелични данни, за да се даде възможност данните да се съхраняват и обработват в целия ЕС без необосновани пречки и ограничения;

28. припомня, че личните и неличните данни, например промишлените данни, невинаги могат да бъдат разделени, а тяхното разделяне може да бъде трудно и свързано с големи разходи; в резултат на това към момента големи обеми данни остават неизползвани; припомня в този контекст, че наборите от данни, в които различните видове данни са неразривно свързани, винаги се третират като лични данни, включително в случаите, в които личните данни представляват само малка част от набора от данни; настоятелно призовава Комисията и европейските органи за защита на данните да предоставят допълнителни насоки относно законосъобразното обработване на данни и относно практиките за използване на набори от смесени данни в промишлена среда, при пълно зачитане на ОРЗД и Регламент (ЕС) 2018/1807; счита, че следва да се насърчава използването на технология за защита на неприкосновеността на личния живот, за да се повиши правната сигурност за предприятията, включително чрез ясни насоки и списък с критерии за ефективно анонимизиране; подчертава, че контролът върху тези данни винаги се упражнява от физическото лице и следва да бъде автоматично защитен; призовава Комисията да разгледа възможността за изготвяне на законодателна рамка и ясно определение на хоризонталните и междусекторните пространства на лични данни, наред с други пространства на данни, както и допълнително да изясни предизвикателството на наборите от смесени данни; призовава Комисията да предостави права на гражданите и предприятията — например чрез надеждни посредници като оператори от типа „MyData“, които улесняват предаването на данни със съгласието на собствениците и предоставят подходящо равнище на информация относно разрешенията; подчертава необходимостта от по-нататъшно развитие на цифровите идентичности, които са основата за надеждна икономика на данните с множество участници; поради това призовава Комисията да преразгледа Регламент (ЕС) № 910/2014 относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар ( 26 ) и да публикува законодателно предложение относно надеждна и сигурна европейска електронна идентификация; освен това призовава Комисията да проучи дали организациите и нещата (например сензори) следва да се нуждаят от цифрови самоличности, за да се улесни трансграничното използване на удостоверителни услуги, които са от съществено значение за икономиката на данните с множество участници;

29. подчертава потенциала за подобряване на качеството на правоприлагането и за противодействие на предубежденията там, където може да има такива, чрез събиране на надеждни данни и предоставянето им на разположение на обществеността, гражданското общество и независимите експерти; припомня, че всеки достъп на правоприлагащите органи до публични или частни лични данни в пространствата за данни трябва да се основава на правото на ЕС и на държавите членки, да бъде строго ограничен до това, което е необходимо и пропорционално, и да бъде съчетан с подходящи гаранции; подчертава, че използването на лични данни от публичните органи следва да бъде разрешено само при строг демократичен контрол и с допълнителни гаранции срещу злоупотребата с тези данни;

30. отбелязва, че обменът на данни между държавите членки в областите на правосъдието и на вътрешните работи е важен за укрепването на сигурността на гражданите на ЕС и че в това отношение следва да бъдат отпуснати подходящи финансови ресурси; подчертава обаче, че са необходими по-строги предпазни мерки по отношение на начина, по който органите в областта на правосъдието и вътрешните работи обработват, използват и управляват лична информация и лични данни в предлаганите от тях пространства на данни;

31. подкрепя намерението на Комисията да насърчава развитието на девет общи европейски пространства на данни за промишлеността (производството), Зеления пакт, мобилността, здравеопазването, финансите, енергетиката, селското стопанство, публичната администрация и уменията; призовава за тяхното развитие като неотложен въпрос; подкрепя възможността да се разшири концепцията за общи европейски пространства на данни, така че да обхване и други сектори;

32. подчертава, че е необходимо да се отдели специално внимание на някои сектори, например здравеопазването; споделя мнението на Комисията, че гражданите на ЕС следва да имат сигурен достъп до изчерпателно електронно досие с данни относно здравословното си състояние и че гражданите следва да запазят контрола върху личните здравни данни и да могат да ги споделят по сигурен начин с оправомощени трети страни, а неразрешеният достъп трябва да бъде забранен в съответствие със законодателството за защита на данните; подчертава, че на застрахователните дружества и на всеки друг доставчик на услуги, който има право на достъп до информация, съхранявана в приложения за електронно здравеопазване, не следва да бъде разрешено да използват данни от тези приложения за целите на дискриминация, включително при определянето на цените, тъй като това би било в противоречие с основното право на достъп до здравеопазване;

33. припомня, че обработването на специалните категории лични данни съгласно член 9 от ОРЗД по принцип е забранено, с някои строго определени изключения, които са свързани със специфични правила за обработване и винаги включват задължението за извършване на оценка на въздействието върху защитата на данните; подчертава потенциално катастрофалните и необратими последици от неправомерното или несигурно обработване на чувствителни данни за засегнатите лица;

34. приветства предложението на Комисията за създаване на европейски единен пазар за данни, включително общо европейско пространство на данни за мобилността, и признава огромния икономически потенциал на такъв пазар;

35. подчертава, че това европейско пространство на данни ще бъде от особен интерес за европейските сектори на транспорта и логистиката, тъй като има потенциал да подобри ефективността при организацията и управлението на товарните и пътническите транспортни потоци, както и потенциал за по-добро и по-ефективно използване на инфраструктурата и ресурсите по цялата трансевропейска транспортна мрежа (TEN-T);

36. подчертава също така, че това европейско пространство на данни би осигурило и подобряване на видимостта на веригата за доставки, управлението на трафика и товарните потоци в реално време, оперативната съвместимост и мултимодалността, както и опростяването и намаляването на административните тежести в цялата TEN-Т, по-специално по трансграничните участъци;

37. подчертава, че споделянето на данни би могло да подобри ефективността на управлението на движението и пътната безопасност при всички видове транспорт; подчертава потенциалните ползи от обмена на данни, като например навигацията за избягване на трафика в реално време и уведомяването за закъснения на обществения транспорт в реално време, за спестяване на допълнително работно време, по-добра ефективност и избягване на задръстванията;

38. предлага в процеса на създаване на регулаторна рамка за оперативно съвместим обмен на данни в железопътния транспорт Комисията да преразгледа Регламент (EС) № 454/2011 на Комисията относно техническата спецификация за оперативна съвместимост на подсистемата „Телематични приложения за пътнически услуги“ на трансевропейската железопътна система ( 27 ) и Регламент (EС) № 1305/2014 на Комисията относно техническата спецификация за оперативна съвместимост по отношение на подсистемата „Телематични приложения за товарни превози“ на железопътната система на Европейския съюз ( 28 )

39. приветства подкрепата на Комисията за създаването на общо европейско пространство на данни за селското стопанство; припомня потенциала на данните за селското стопанство и на широкия достъп до тях с цел повишаване на устойчивостта, конкурентоспособността и използването на ресурсите по цялата агрохранителна и лесовъдна верига, допринасяне за разработването на иновативни и устойчиви техники, подобряване на достъпа до съответната информация за потребителите, както и намаляване на хранителните отпадъци и екологичния отпечатък на сектора; настоятелно призовава съответните органи на държавите членки да ускорят и инвестират в разработването на инструменти за събиране и обработване на данни за подсекторите на селското стопанство, както и на данни относно износа и вноса, наред с другото, на селскостопански стоки и продукти;

40. призовава Комисията да проучи потенциалните ползи от създаването на общи европейски пространства с данни относно културните и творческите сектори и индустрии и относно културното наследство; посочва, че секторът на културата разполага със значително количество повторно използваеми данни, които в съчетание с други източници, включително свободно достъпни източници на данни и анализ на данни, биха могли да помогнат на културните институции;

41. призовава за създаване на Европейско пространство на данни за туризма с цел да се подпомогнат всички участници в сектора, по-специално МСП, да се възползват от големите количества данни при изпълнението на политика и проекти на регионално и местно равнище, като се улеснява възстановяването и се стимулира цифровизацията;

42. подкрепя инициативата на Комисията за създаване на строго определен, общоевропейски подход към алтруизма на данните и за установяване на ясно определение и правила относно алтруизма на данните в съответствие с принципите на ЕС за защита на данните, по-специално ограничаването в рамките на целта, което изисква данните да бъдат обработвани за „конкретни, изрично указани и легитимни цели“; подкрепя предложението на Комисията алтруизмът на данните винаги да зависи от информираното съгласие и да може да бъде отменян по всяко време; подчертава, че данните, дарени съгласно алтруизма на данните, са предназначени да бъдат обработвани за цели от общ интерес и не следва да се използват за преследване на изключително търговски интереси;

43. настоятелно призовава рамката за управление на данните да насърчава принципа „данни за общественото благо“, като същевременно във всички случаи защитава правата на гражданите на ЕС;

44. подчертава, че физическите лица не следва да бъдат принуждавани да споделят своите данни и че решенията не трябва да бъдат обвързани с преки ползи или предимства за онези, които изберат да разрешат използването на личните им данни;

Законодателен акт за данните, достъп и оперативна съвместимост

45. настоятелно призовава Комисията да представи законодателен акт за данните, за да насърчи и позволи по-голям и справедлив поток от данни между предприятия (B2B), от правителства към предприятия (G2B) и между правителства (G2G) във всички сектори;

46. насърчава Комисията да улеснява култура на споделяне на данни и доброволни схеми за споделяне на данни, като например прилагането на най-добри практики, образци на справедливи договорни споразумения и мерки за сигурност; отбелязва, че доброволното споделяне на данни следва да бъде осигурено чрез стабилна законодателна рамка, която гарантира доверие и насърчава предприятията да предоставят данни на трети страни, особено на трансгранично равнище; настоятелно призовава Комисията да изясни правата за използване, по-специално при пазарните условия B2B и B2G; настоятелно призовава Комисията да стимулира предприятията да обменят своите данни, независимо дали са оригинални, производни или съвместно генерирани, евентуално чрез система за възнаграждаване и други стимули, като същевременно се зачитат търговските тайни, чувствителните данни и правата върху интелектуална собственост; насърчава Комисията да разработи подходи за сътрудничество за споделяне на данни и стандартизирани споразумения в областта на данните с цел подобряване на предвидимостта и надеждността; подчертава необходимостта от договори, в които да се определят ясни задължения и отговорности за достъпа, обработването, споделянето и съхраняването на данни, за да се ограничи злоупотребата с такива данни;

47. отбелязва, че дисбалансите на пазара, произтичащи от концентрацията на данни, ограничават конкуренцията, увеличават пречките за навлизане на пазара и намаляват достъпа до данни и тяхното използване; отбелязва, че договорните споразумения B2B не гарантират непременно подходящ достъп до данни за МСП поради различия в позициите при договарянето или експертните познания и опит; отбелязва, че съществуват специфични обстоятелства, като например системни дисбаланси във веригите на стойността на данните B2B, при които достъпът до данни следва да бъде задължителен, например чрез използване на добре замислени приложно-програмни интерфейси (ППИ), които гарантират справедлив достъп за участници от всякакъв мащаб, или чрез прилагане на правила в областта на конкуренцията за противодействие на нелоялни или незаконни практики B2B; подчертава, че такива дисбаланси съществуват в различни сектори;

48. призовава Комисията и държавите членки да разгледат правата и задълженията на участниците за достъп до данните, в чието генериране са участвали, и да подобрят тяхната осведоменост, по-специално относно правото на достъп до данните, на пренасянето им, на отправяне на искане към друга страна да преустанови използването им или на поправянето или заличаването им, като същевременно идентифицират притежателите на такива права и очертаят естеството на правата; призовава Комисията да изясни правото на участниците да се възползват от икономическата стойност, създадена чрез приложения, обучавани благодарение на използването на данни, в чието генериране те са участвали;

49. счита, че е важно да се гарантира, че правната и техническата подкрепа е улеснена за дружествата, особено микропредприятията, МСП и стартиращите предприятия, както на национално равнище, така и на равнище ЕС, като например в контекста на европейските цифрови иновационни центрове по програмата „Цифрова Европа“, с цел да се засили използването и споделянето на данни и да се подобри спазването на ОРЗД; счита, че достъпът до съвместно генерирани данни следва да се предоставя така, че да се зачитат основните права и да се подкрепят еднаквите условия на конкуренция и участието на социалните партньори, дори и на равнище дружества; подчертава, че тези права на достъп трябва да се направят технически възможни и да се предоставят чрез стандартизирани интерфейси;

50. призовава институциите на ЕС и държавите членки, както и местните и регионалните администрации да дават пример и да организират предоставянето на услуги в реално време и политика, основана на данни в реално време; подчертава, че цифровизацията представлява възможност за публичните администрации да намалят ненужната административна тежест и да се справят с проблемите със силозите от данни при публичните органи с оглед на по-ефективното управление на неличните данни, което ще бъде от полза за развитието и предоставянето на обществени услуги;

51. призовава за повишено и по-добро вторично използване на анонимизираните лични данни, както и за използването на технологии, разработени за засилване и опазване на неприкосновеността на личния живот, по-специално при обмени G2B/G2G, за да се стимулират иновациите и научните изследвания и да се подобрят услугите в интерес на обществото; подчертава необходимостта от инструменти, които да гарантират, че такива вторични употреби винаги са в пълно съответствие със законодателството на ЕС в областта на защитата на данните и неприкосновеността на личния живот; подчертава, че достъпът до данни не изключва неприкосновеността на личния живот;

52. подчертава също така, че всяко използване на обобщени лични данни от източници в социалните медии или трябва да е в съответствие с ОРЗД, или данните трябва действително да бъдат необратимо анонимизирани; призовава Комисията да насърчава най-добрите практики за техники за анонимизиране и да продължи да насърчава научните изследвания в областта на повторното идентифициране на данни и начините да бъде възпрепятствано; призовава Европейския комитет по защита на данните да актуализира насоките си в това отношение; въпреки това призовава за предпазливост по отношение на анонимизирането като техника за защита на неприкосновеността на личния живот, тъй като в някои случаи е практически невъзможно да се постигне пълно анонимизиране;

53. подчертава ролята на публичния сектор за насърчаване на иновативна и конкурентоспособна икономика, основана на данните; подчертава, че е необходимо в този контекст да се избегне данните, събирани публично, или данните от общ обществен интерес, събирани от частни субекти, да бъдат блокирани от доставчика на услуги или поради технологични причини; отправя призив процедурите за възлагане на обществени поръчки и програмите за финансиране да осигуряват права за по-късен достъп до данните, оперативна съвместимост и преносимост, основаващи се на общи технически стандарти; подкрепя използването на отворени стандарти, софтуер и хардуер с отворен код, платформи с отворен код и когато е целесъобразно, отворени добре замислени ППИ с цел постигане на оперативна съвместимост; изтъква необходимостта да се защитава и насърчава достъпът на МСП, и по-специално на новосъздадените предприятия, до процедурите за обществени поръчки в контекста на цифровизирането на публичните администрации, за да се стимулира създаването на динамичен и конкурентоспособен европейски сектор на цифровите технологии;

54. подчертава, че споделянето на данни следва да води до засилване на конкуренцията, и насърчава Комисията да гарантира еднакви условия на конкуренция на единния пазар за данни;

55. призовава Комисията да определи допълнително за споделянето на данни B2G при наличието на какви обстоятелства, условия и стимули частният сектор следва да бъде задължен да споделя данни с публичния сектор, като например поради тяхната необходимост за организирането на публични услуги, основани на данни; подчертава, че задължителните схеми за споделяне на данни B2G, например в случаи на непреодолима сила, следва да имат ясно определен обхват и график и да се основават на ясни правила и задължения, за да се избегне нелоялна конкуренция;

56. призовава да се подобри координацията между държавите членки, за да се улесни споделянето на данни G2G и трансграничният поток от данни във всички сектори чрез диалог между правителствата и заинтересованите страни, като целта е да се установи колективен подход по отношение на данните, основаващ се на принципите на възможност за намиране, достъпност, оперативна съвместимост и повторна използваемост; призовава Комисията да проучи възможностите за организиране и управление на данните в широк мащаб;

57. припомня на Комисията и на държавите членки, че трябва да приложат в пълна степен Директивата за отворените данни, да подобрят изпълнението ѝ по отношение на качеството и публикуването на данни и да спазват целите ѝ при договарянето на акта за изпълнение относно наборите от данни с висока стойност; отправя призив тези набори от данни да включват, наред с другото, списък на търговските регистри и бизнес регистрите; подчертава обществените ползи от насърчаването на по-добър достъп до данни от публичния сектор по начини, които засилват тяхната използваемост в целия Съюз; призовава Комисията да осигури силна връзка на тези набори от данни с висока стойност със законодателството в областта на данните, което предстои да бъде прието, и разгръщането на общи европейски пространства на данни;

58. подчертава, че за икономиката и обществото е важно широкото повторно използване на данните от публичния сектор, които следва да бъдат във възможно най-голяма степен в реално време или най-малкото актуални, лесно достъпни и лесни за обработване благодарение на използването на машинночетими и лесни за ползване формати; насърчава Комисията да се координира с държавите членки, за да се улесни споделянето на набори от нечувствителни генерирани от публичния сектор данни в машинночетими формати извън изискваното от Директивата за отворените данни, било безплатно, когато това е възможно, или срещу заплащане на разходите, и да издаде насоки относно общ модел за споделяне на данни в съответствие с изискванията на ОРЗД; насърчава Комисията, запазвайки същевременно гъвкавостта на актуализирането на наборите от данни с висока стойност, да разшири обхвата на Директивата за отворените данни, така че се включат допълнителни набори от публични данни, и да прилага принципа на имплицитна цифрова прозрачност на данните от обществения сектор, така че да насърчава държавите членки да публикуват в реално време съществуващите необработени цифрови данни;

59. посочва, че бързото развитие на съвременни цифрови решения за транспорта и туризма, като например автономните превозни средства и интелигентните транспортни системи (ИТС), е невъзможно, без да се създадат на европейско равнище общи, единни и структурирани машинночетими формати на данните, които следва да се основават на отворени стандарти за записване;

60. призовава Комисията да определи и създаде доброволен, отворен и оперативно съвместим регистър на данни от екологичен, социален или управленски характер относно резултатите на предприятията във връзка с устойчивостта и отговорността, който е от решаващо значение за гарантиране на устойчиви инвестиции и би подобрил прозрачността по отношение на устойчивостта и отговорността на предприятията, за да им се даде възможност да покажат по-добре действията, предприети за постигане на целите на Зеления пакт; призовава Комисията да направи оценка кои набори от данни са от съществено значение за екологичния преход и подкрепя по-специално отварянето на лични данни, когато това е оправдано за целите на публичните научни изследвания;

Инфраструктура

61. призовава Комисията и държавите членки, с цел укрепване на технологичния суверенитет на Съюза, да насърчават научните изследвания, иновациите и работата по технологии, които улесняват отвореното сътрудничество и споделянето и анализа на данни, и да инвестират в изграждането на капацитет, проекти с висока степен на въздействие, иновации и внедряване на цифрови технологии, като същевременно се спазва принципът за технологична неутралност;

62. подчертава, че продължаващата извънредна ситуация, свързана с COVID-19, разкри недостатъци и слабости в цифровата област, както на равнището на Съюза, така и на равнището на държавите членки; призовава Комисията и държавите членки да продължат да предприемат ефективни мерки по отношение на цифровото разделение, както между, така и в рамките на държавите членки, чрез подобряване на достъпа до високоскоростни широколентови мрежи, мрежи с много голям капацитет и ИКТ услуги, включително в повечето периферни и селски населени райони, като по този начин насърчават сближаването и икономическото и социалното развитие; посочва потенциалната роля на сателитните връзки в най-отдалечените райони;

63. припомня, че успехът на стратегиите на Съюза в областта на данните и ИИ зависи от по-широката екосистема на ИКТ, от преодоляването на цифровото разделение, от ускоряването на технологичното развитие, наред с другото, в областта на интернет на нещата, изкуствения интелект, технологиите за киберсигурност, оптичните влакна, 5G, 6G, квантовите изчислителни технологии и периферните изчисления, роботиката, технологиите на разпределения регистър, включително блоковата верига, цифровите близнаци, високопроизводителните изчислителни технологии, визуалните технологии за обработване и интелигентната свързаност в периферията, например чрез широкомащабни отворени покани за представяне на проекти, които съчетават периферията и интернет на нещата; подчертава, че технологичният напредък, основан на обработването на данни и взаимосвързаността на цифровите продукти и услуги, трябва да бъде подкрепен с правно обвързващи етични стандарти за ограничаване на заплахите за неприкосновеността на личния живот и защитата на данните;

64. отчита настоящия успех на Съвместното предприятие за европейски високопроизводителни изчислителни технологии; счита, че това е важен инструмент за обмен на информация и данни между учени и изследователи и в по-широк смисъл — между частни и публични участници; приветства предложението на Комисията за запазване и засилване на водещата роля на Европа в областта на изчисленията със суперкомпютри и квантовите изчислителни технологии;

65. подчертава, че цифровият сектор има значителен потенциал да допринесе за намаляването на въглеродните емисии в световен мащаб; подчертава, че цифровият сектор е отговорен за над 2 % от емисиите на парникови газове в световен мащаб; подчертава, че продължаващото разрастване на сектора трябва да бъде придружено от акцент върху енергийната и ресурсната ефективност, за да се противодейства на последиците за околната среда; отбелязва, че новите технологични решения като оптичните влакна (в сравнение с медните проводници) и енергийноефективното програмиране произвеждат много по-малък въглероден отпечатък; подчертава необходимостта от подобряване на използването и кръговостта на суровините от ключово значение, като същевременно се намалят и рециклират отпадъците от електрическо и електронно оборудване;

66. подчертава, че центровете за данни представляват все по-голям дял от световното потребление на електроенергия, като този дял може още да се увеличи, ако не се предприемат действия; отбелязва намерението на Комисията центровете за данни да станат до 2030 г. високо енергийноефективни, устойчиви и неутрални по отношение на климата; подкрепя насърчаването на иновативни и най-добри налични решения, свеждането до минимум на отпадъците и екологосъобразните техники за съхраняване на данни, като се обръща специално внимание на полезните взаимодействия между централното отопление и охлаждане и използването на отпадната топлина, генерирана при охлаждане на съоръженията на центровете за данни, с цел смекчаване на въздействието на центровете за данни по отношение на околната среда и използването на ресурси и енергия; призовава за повече прозрачност за потребителите по отношение на емисиите на CO 2 от съхранението и споделянето на данни;

67. призовава Комисията и държавите членки да насърчават конкурентни пазари, като същевременно укрепват европейските предприятия, и да подпомагат разработването на европейски предложения за изчислителни облаци; приветства инициативите на Европейската федерация за изчислителни облаци, като например Европейския алианс за промишлени данни и изчислителни облаци и инициативи за финансиране, както и проекта GAIA-X, чиято цел е да се разработи обединена инфраструктура за данни и да се създаде екосистема, която да позволява разрастване, оперативна съвместимост и самоопределение на доставчиците на данни още при проектирането, за да се гарантира самоопределението на организациите или физическите лица за контрол върху собствените им данни; подкрепя конкурентните пазари на ЕС в областта на IaaS, PaaS и SaaS, както и в областта на разработването на специализирани и нишови облачни услуги и приложения; настоятелно призовава Комисията да остане бдителна по отношение на всякакви потенциални злоупотреби с пазарна мощ от страна на доминиращи участници, действащи на олигополни пазари в Съюза, които биха могли да възпрепятстват конкуренцията или избора на потребителите; подчертава, че инфраструктурата за изчислителните облаци следва да се основава на принципите на доверие, откритост, сигурност, оперативна съвместимост и преносимост; подчертава, че принципите за преносимост на данните следва да преодолеят, доколкото е необходимо, различията в инфраструктурата и практиките на доставчиците на информационни технологии, за да се гарантира, че данните на ползвателите се пренасят ефективно; отбелязва, че потребителите може да не разполагат с точно същите конфигурации и услуги, когато пренасят своите данни от един доставчик на друг;

68. призовава Комисията, в сътрудничество с държавите членки, да ускори изготвянето на „наръчник за изчислителните облаци“, който ще установи принципите за предоставянето на конкурентни облачни услуги в Съюза, ще представлява стабилна рамка за повишаване на яснотата и улесняване на съответствието на облачните услуги, а също така, наред с другото, ще задължава доставчиците на услуги да разкриват къде се обработват и съхраняват данни, като същевременно гарантират на ползвателите суверенитет върху техните данни; отбелязва, че този наръчник следва също така да позволява на ползвателите безпрепятствено да извършват миграция на своите данни чрез оперативно съвместими интерфейси към други доставчици на услуги; счита, че той следва да цели предотвратяване на технологичното закрепостяване, по-специално в областта на обществените поръчки; смята, че използването на споразумения на работни форуми (CSA) в рамките на Европейския комитет по стандартизация (CEN) в конкретни области, като например облачните услуги, е начин за повишаване на ефективността при създаването на хармонизирани стандарти; подчертава, че изборът на оператор на изчислителни облаци е от компетентността на предприятията и потребителите, но че всички оператори в областта на изчислителните облаци, когато са установени или действат в ЕС, трябва да спазват правилата, нормите и стандартите на ЕС и тяхното спазване следва да бъде наблюдавано; отбелязва, че ако оператор от ЕС използва облачни услуги, установени в държави извън ЕС, е важно да се гарантира прилагането на също толкова високо равнище на правна защита, каквато се предлага в ЕС в случай на спорове, включително във връзка с интелектуалната собственост;

69. подкрепя работата на Комисията за въвеждане, в рамките на преразглеждането на насоките за хоризонтална и вертикална конкуренция, на нови инструменти за противодействие на прекомерната пазарна концентрация, присъща на пазарите на данни, включително текущо наблюдение на рисковите пазари и когато е необходимо — предварително регулиране;

70. подчертава значението, което имат доверието и наличието на по-надеждна рамка за киберсигурност, за стабилна икономика, основана на данни, в допълнение към културата на сигурност за субектите, които боравят с големи обеми данни; подчертава значението на съвременна основна цифрова инфраструктура и призовава Комисията и държавите членки да инвестират заедно, за да гарантират пълното ѝ внедряване; призовава да бъде подкрепено по-нататъшното развитие на технологиите за сигурен обмен на данни, например чрез сигурни технологии за многостранни изчисления и за криптиране; настоятелно призовава Комисията да представи решения и стандарти за киберсигурност, подходящи за участниците на пазара от всякакъв мащаб, включително за микропредприятията и МСП; подкрепя съвместния и координиран подход към инструментариума на ЕС за киберсигурността в областта на 5G и сигурното внедряване на 5G в ЕС;

71. призовава Комисията да насърчава извършването на одити относно опасността от злоупотреби с инфраструктурата за споделяне на данни и уязвимостта и оперативната съвместимост на тази инфраструктура; обръща внимание на значителните и бързо нарастващи разходи, породени от кибератаки; припомня, че по-голямата свързаност може да увеличи киберзаплахите и киберпрестъпленията, както и кибертероризма и риска от природни бедствия и технологични аварии, като например тези, засягащи търговските тайни; във връзка с това приветства предложението на Комисията за преразглеждане на Директива (EС) 2016/1148 относно мерки за високо общо ниво на сигурност на мрежите и информационните системи ( 29 ) и създаване на нов Център на ЕС за експертни познания в областта на киберсигурността, с цел да се подобри устойчивостта на киберпространството и да се реагира по-ефективно на кибератаките;

72. подчертава, че безопасното навлизане на продукти и услуги в захранваните с данни и предназначени за потребителите европейски екосистеми на промишлен интернет на нещата следва да включва принципите на сигурност и неприкосновеност на личния живот още при проектирането; насърчава използването на инструменти за повишаване на прозрачността; подкрепя амбициозната цел на Комисията за разработване на цифров „продуктов паспорт“;

73. подчертава, че е важно компетентните органи за надзор на пазара да разполагат с необходимите правомощия за достъп до съответните данни при пълно зачитане на Регламент (ЕС) 2019/1020 ( 30 ) , когато имат основания да считат, че съществуват възможни незаконни практики, за да засилят своите действия и да осигурят достатъчен контрол върху безопасността на продуктите; подчертава, че е необходимо органите за наблюдение да гарантират безопасността и защитата на данните, до които е осъществен достъп;

74. призовава за наблюдение на прилагането на законодателството в областта на транспорта, по-специално на Регламент (ЕС) 2020/1056, на Директива (ЕС) 2019/1936 и Регламент (ЕС) 2019/1239, да се насърчи цифровизацията и да се подобри обменът на данни между предприятия и администрации (B2A), B2C, B2B, B2G и G2B;

Научни изследвания, умения, компетентност и изкуствен интелект

75. признава потенциала на достъпа до данни за ускоряване на научните изследвания и образователните програми; приветства работата на Комисията за предоставяне на възможности за споделяне на данни за целите на научните изследвания и образованието; приветства развиването на Европейския облак за отворена наука като отворена, надеждна и обединена среда в Европа за съхранение, споделяне и повторно използване на научноизследователски данни през границите; застъпва се за насърчаването на разпространението на данни от финансирани с публични средства научни изследвания в съответствие с принципа „открити — доколкото е възможно, закрити — доколкото е необходимо“; подчертава стойността на споразуменията за стратегическо партньорство между университетите за по-нататъшно насърчаване на сътрудничеството в различните области на науката за данните;

76. подчертава значението на постигането на високо равнище на обща цифрова грамотност и на насърчаването на дейности за повишаване на обществената осведоменост; подчертава, че потенциалът за растеж на Съюза зависи от уменията на неговото население и работна сила; поради това призовава държавите членки да отделят особено внимание на софтуерното инженерство, като привличат таланти към ИКТ и грамотността по отношение на данните за всички, за да се изгради европейско ноу-хау, като се съсредоточава вниманието върху авангардните технологии от следващо поколение; подчертава необходимостта служителите на правоприлагащите органи и на съдебната администрация да притежават подходящи цифрови умения, тъй като тези умения са от решаващо значение за цифровизацията на съдебната система във всички държави членки; отбелязва, че Комисията е предложила амбициозни цели за цифровите умения в ЕС чрез плана за действие в областта на цифровото образование, и подчертава необходимостта от внимателно наблюдение на прилагането, развитието и ефективността на този план;

77. подчертава, че конкурентният достъп до данни и улесняването на трансграничното използване на данни са от изключително значение за развитието на ИИ, който разчита на наличието на висококачествен и все по-многобройни данни за създаване на набори от нелични данни, които са в състояние да обучават алгоритми и да подобряват тяхната ефективност;

78. подчертава, че при прилагането на Европейската стратегия за данните трябва да се постигне баланс между насърчаването на по-широкото използване и споделяне на данни и защитата на правата върху интелектуалната собственост, търговските тайни, а също и основни права като неприкосновеността на личния живот; подчертава, че данните, използвани за обучението на алгоритми за изкуствен интелект, понякога се базират на структурирани данни, като например бази данни, произведения, защитени с авторско право, и други творби, ползващи се със защита на интелектуалната собственост, които обичайно може да не се считат за данни;

79. отбелязва, че използването на защитено с авторско право съдържание за въвеждане на данни трябва да бъде оценено в контекста на действащите правила и изключението за „извличане на информация от текст и данни“, предвидено в Директивата за авторското право ( 31 ) , както и свързаните права в цифровия единен пазар; призовава Комисията да издаде насоки за това по какъв начин да се представи на всички, публично и централизирано, възможността за запазване на правата;

80. заявява, че Комисията следва да направи допълнителна оценка на промените в настоящите правни рамки в гражданскопроцесуалното право, за да се намалят съществуващите инвестиционни пречки за частните инвеститори; призовава Комисията в тази връзка да предприеме бързи и подходящи последващи действия по отношение на резолюцията на Европейския парламент от 4 юли 2017 г. относно общи минимални стандарти за гражданското производство ( 32 )

81. подчертава, че е необходимо да се предотврати неволното включване на каквито и да е предубеждения, особено на свързаните с пола предубеждения, в основани на алгоритми приложения; насърчава за тази цел прозрачността на алгоритмите, системите с ИИ и проектирането на приложенията;

82. припомня, че съгласно ОРЗД гражданите на ЕС имат правото да получават обяснение за решенията, взети от алгоритмите, и да оспорват тези решения, с цел намаляването на несигурността и непрозрачността, като същевременно следва да се обърне специално внимание на благосъстоянието и прозрачността в професионалния живот;

83. счита, че въпреки че настоящите принципи на отговорност и технологично неутралните правила за отговорност като цяло са подходящи за цифровата икономика и за повечето нововъзникващи технологии, все пак в някои случаи, като например положението на операторите на системи с изкуствен интелект, при които са необходими нови или допълнителни правила за отговорност, за да се повиши правната сигурност и да се предостави подходяща схема за обезщетяване на засегнатото лице в случай на неправомерно използване на данни;

84. настоятелно призовава Комисията да проведе цялостна оценка на подобни възможни правни пропуски във връзка с отговорността за данните, като например при вреди, причинени от ИИ или без използване на ИИ, които се дължат на дефекти или неизправности в набора от данни, и да направи оценка на възможните корекции на настоящите системи за отговорност, преди да представи нови законодателни предложения;

85. призовава Комисията да насърчава най-добрите практики в образованието в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката, със специален акцент върху равенството между половете, както и участието и заетостта на жените в областта на технологиите;

86. приветства програмата „Цифрова Европа“, програмата „Хоризонт Европа“, космическата програма и Механизма за свързване на Европа, както и европейските цифрови иновационни центрове, които ще помогнат на европейските предприятия да се възползват от възможностите, предоставяни от цифровия преход; подчертава значението на финансирането, предназначено за научни изследвания в областта на квантовите технологии в рамките на „Хоризонт Европа“; припомня освен това ролята, която Механизмът за възстановяване и устойчивост следва да играе, за да допринесе за програмата в областта на цифровите технологии;

87. призовава за публично и частно финансиране, по-специално за микропредприятията и МСП, с цел подпомагане на цифровия преход и пълноценно използване на потенциала на основаната на данни икономика, както и с цел интегриране на цифровите технологии и умения; подчертава, че осигуряването на еднакви условия на конкуренция за микропредприятията и МСП не само включва достъп до данни, но и предполага осигуряване на необходимите умения за извършване на анализи и извличане на информация от тази данни;

88. призовава социалните партньори да проучат потенциала на цифровизацията, данните и ИИ за увеличаване на устойчивата производителност, като същевременно се спазват правата на работниците, подобрява се благосъстоянието и пригодността за заетост на работната сила и се инвестира в схеми за повишаване на квалификацията, преквалификация, обучения за придобиване на умения с оглед на изменящия се пазар на труда, учене през целия живот и цифрова грамотност; отбелязва, че повишаването на осведомеността, образованието и прозрачността във връзка с основаните на данни технологии са важни, за да могат гражданите на ЕС да разбират и да бъдат част от справедливото прилагане на тези технологии; подчертава, че служителите следва да имат правото да знаят къде и как се събират, използват, съхраняват или споделят техните данни; призовава за предотвратяване на непропорционалното и неправомерно наблюдение на работното място; счита, че националните профсъюзи следва да участват по-активно в предоставянето на препоръки и насоки относно защитата на данните и неприкосновеността на личния живот на работното място;

Глобални правила

89. счита, че глобалните правила, уреждащи използването на данните, са неподходящи; приканва Комисията да представи сравнителен анализ на регулаторната среда за данните в трети държави; отбелязва, че европейските дружества, които извършват дейност в някои трети държави, все по-често се сблъскват с необосновани пречки и с ограничения в областта на цифровите технологии; призовава Комисията и държавите членки да активизират усилията заедно с трети държави, които са техни съмишленици, на международни и многостранни форуми и при двустранни и търговски дискусии, за да се постигне съгласие по нови международни етични и технически стандарти за управление на използването на нови технологии, като например ИИ, интернет на нещата, 5G и 6G, които следва да насърчават ценностите, основните права, принципите, правилата и стандартите на Съюза и да гарантират, че неговият пазар остава конкурентоспособен и отворен за останалата част от света; подчертава необходимостта международните правила и стандарти да насърчават световното сътрудничество, насочено към укрепване на защитата на данните и установяване на условия за сигурно и целесъобразно предаване на данни, като същевременно изцяло се спазват законодателните актове и стандартите на ЕС и на държавите членки;

90. подчертава, че предаването на лични данни на други юрисдикции трябва винаги да се извършва при спазване на разпоредбите на Общия регламент относно защитата на данните, Директивата относно правоприлагането в областта на защитата на данните и Хартата и да взема предвид препоръките и насоките на Европейския комитет по защита на данните преди всяко предаване, както и че такова предаване може да се извършва само ако е налице достатъчна степен на защита на личните данни;

91. призовава за свободното движение на данни между Съюза и трети държави, при условие че са спазвани защитата на данните, неприкосновеността на личния живот, сигурността и други ясно определени, надлежно обосновани и недискриминационни обществени политически интереси, например чрез решения относно адекватността на нивото на защита; счита, че свободното движение на данни през границите е необходимо, за да се използва пълноценно потенциалът на основаната на данни икономика, и подчертава, че запазването на потока от данни трябва да продължи да стои в основата на целите на ЕС; подкрепя предоставянето на достъп до общите европейски пространства на данни за заинтересованите страни, които изцяло спазват цялото законодателство на Съюза в тази област; призовава Комисията, заедно с държавите членки, да договори нови правила за глобалната цифрова икономика, включително забраната на необосновани изисквания за локализиране на данни; припомня значението на постигането на напредък при преговорите в областта на електронната търговия в рамките на Световната търговска организация и призовава за включването на амбициозни и всеобхватни глави относно цифровата търговия в споразуменията на ЕС за свободна търговия; подкрепя активната роля и участието на Съюза в други международни форуми за международно сътрудничество в областта на цифровизацията като ООН, ОИСР, Международната организация на труда и ЮНЕСКО;

o

o o

92. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

(1) ОВ C 124 I, 17.4.2020 г., стр. 1

(2) ОВ L 114, 14.4.2020 г., стр. 7.

(3) ОВ L 172, 26.6.2019 г., стр. 56.

(4) ОВ L 134, 31.5.2018 г., стр. 12.

(5) ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1.

(6) ОВ L 303, 28.11.2018 г., стр. 59.

(7) ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 89.

(8) ОВ L 207, 6.8.2010 г., стр. 1.

(9) ОВ L 201, 31.7.2002 г., стр. 37.

(10) ОВ C 202 I, 16.6.2020 г., стр. 1.

(11) Приети текстове, P9_TA(2020)0054.

(12) ОВ C 449, 23.12.2020 г., стр. 37.

(13) ОВ C 307, 30.8.2018 г., стр. 163.

(14) ОВ C 50, 9.2.2018 г., стр. 50.

(15) ОВ C 162, 10.5.2019 г., стр. 2.

(16) ОВ C 411, 27.11.2020 г., стр. 2.

(17) ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 130.

(18) Съобщение на Комисията от 19 февруари 2020 г., озаглавено „Европейска стратегия за данните“, стр. 2.

(19) Както се посочва в резолюцията на ЕП от 12 февруари 2019 г. относно всеобхватната европейска промишлена политика в областта на изкуствения интелект и роботиката.

(20) Австрийска агенция за околната среда и институт „Borderstep“, окончателен доклад от проучване, изготвен за Комисията през ноември 2020 г., озаглавен „Energy-efficient Cloud Computing Technologies and Policies for an Eco-friendly Cloud Market“ („Енергийноефективни технологии за изчисления в облак и политики за екологосъобразен пазар на услугите за изчисления в облак“).

(21) ОВ L 249, 31.7.2020 г., стр. 33.

(22) ОВ L 305, 26.11.2019 г., стр. 1.

(23) ОВ L 198, 25.7.2019 г., стр. 64.

(24) ОВ L 77, 27.3.1996 г., стр. 20.

(25) ОВ L 157, 15.6.2016 г., стр. 1.

(26) ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 73.

(27) ОВ L 123, 12.5.2011 г., стр. 11.

(28) ОВ L 356, 12.12.2014 г., стр. 438.

(29) ОВ L 194, 19.7.2016 г., стp. 1.

(30) ОВ L 169, 25.6.2019 г., стр. 1.

(31) ОВ L 130, 17.5.2019 г., стp. 92.

(32) ОВ C 334, 19.9.2018 г., стp. 39.