[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 5.11.2008

COM(2008) 740 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

Преглед на отношенията ЕС—Русия

{SEC(2008) 2786}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА И ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

Преглед на отношенията ЕС—Русия

На извънредния Eвропейски съвет, проведен на 1 септември 2008 г., бе отправено искане към Съвета и Комисията да извършат внимателен и задълбочен преглед на различните аспекти на отношенията ЕС—Русия. Този преглед трябва да се извърши по време на подготовката за срещата на върха ЕС—Русия, планирана за 14 ноември 2008 г., и ще бъде обсъден в рамките на Съвета по общи въпроси и външни отношения на 10—11 ноември, след заседанието на същия този съвет, проведено на 13—14 октомври 2008 г., на което бе направен преглед на развитието на руско-грузинския конфликт.

Настоящият преглед се извършва на фона на събитията, които хвърлиха сериозна сянка върху отношенията ЕС—Русия: нарушаването на териториалната цялост на Грузия чрез използване на сила и едностранното признаване на Абхазия и Южна Осетия от страна на Русия продължават да са неприемливи, като същевременно наскоро формулираните принципи на външна политика, включително възникването отново на сфери на влияние, са причина за безпокойство.

ЕС може да подходи към отношенията си с Русия с известна увереност. В икономически план Русия се нуждае от ЕС. ЕС е важен пазар за износ на нейните суровини, по-конкретно на енергия и Русия би желала да подобри условията за търговия в сферата на ядрените материали. Неотдавнашната финансова криза показа неотложната нужда на Русия да модернизира и диферсифицира своята икономика. Съвсем естествено ЕС се явява партньор в този процес, както и основен източник на нейните чуждестранни инвестиции. Русия иска да се ангажира с ЕС за собствени цели, например, за да постигне премахване на визите или асоцииране към рамковата програма на ЕС за научноизследователска и развойна дейност.

С оглед на горепосоченото, целта на настоящия преглед е да разгледа сложната мрежа от преплитащи се и споделени интереси в рамките на отношенията ЕС—Русия, както и да направи трезва оценка на мястото, което заемат собствените интереси на ЕС. Обхватът за преследване и разширяване на тези интереси бе установен в рамките на наскоро одобрения мандат за започване на преговори по последващо споразумение на Споразумението за партньорство и сътрудничество (СПС) и, веднага след като бъдат изпълнени условията за започване на преговори за споразумение за свободна търговия.

Приложеният работен документ представя с подробности развитието на партньорството ЕС—Русия през последните няколко години, както и възможностите и предизвикателствата, пред които ще се изправим в бъдеще.

Отношенията ЕС—Русия се основават на Споразумението за партньорство и сътрудничество (СПС), което е в сила от 1997 г. и което през 2005 г. бе допълнено от четири общи пространства. Това доведе до институционална рамка, която в много отношения функционира добре, и по-специално на политическо равнище чрез Съвета за сътрудничество (сега постоянен съвет за партньорство на равнище външни министри).

Кратък преглед на отношенията ЕС—Русия

Търговията и инвестициите между ЕС и Русия са значителни и продължават да нарастват като съществува взаимен интерес тази тенденция да продължи. Русия е третият по важност търговски партньор за нас и всяка година наблюдаваме темп на нарастване до 20 %. Енергетиката е важен фактор, но впечатляващи цифри на растеж бяха забелязани и в областта на услугите. С постоянните си високи темпове на растеж и появяваща се средна класа Русия е важен нововъзникващ пазар на нашия праг, който предлага възможности за предприятията на ЕС. ЕС е най-големият инвеститор в Русия, достигайки до 80 % от общите чуждестранни инвестиции, като това поражда у нас голям интерес към продължаващото развитие на икономиката, която в бъдеще ще се нуждае от още повече инвестиции, предвид стремежът на Русия към диверсификация и модернизация. В замяна предоставянето на инвестиции ще зависи от гарантирането на правовата държава от страна на Русия, както и на наистина независима съдебна система, способна да гарантира спазването на договорите. Значителен дял от чуждестранните резерви на Русия са в евро, което прави Русия един от най-големите притежатели на активи в евро в световен план. Русия не бе имунизирана срещу глобалната финансова криза и предвид нашата икономическа взаимозависимост е важно да се поддържа диалогът ЕС—Русия по актуални събития.

Горепосочените съображения накараха ЕС да осигури категорична подкрепа за кандидатурата на Русия за присъединяване към Световната търговска организация. Въпросът за ранното присъединяване към СТО при благоприятни търговски условия продължава да стои с голяма сила най-малкото заради признаци на по-голям протекционизъм в секторите на селското стопанство и природните ресурси. Някои текущи търговски спорове, като тези относно ограниченията на Русия за износ на дървен материал, изискват неотложни решения, за да се избегне влошаване на вече и без това трудните търговски условия.

Въпреки бумът в търговията и инвестициите в отношенията ЕС—Русия и многото секторни диалози, установени в рамките на общото икономическо пространство, налице са трудности в няколко области – от проблематични митнически процедури до полетите над Сибир, а също така и непоследователното прилагане от Русия на международни санитарни и фитосанитарни стандарти.

Основен елемент на отношенията ЕС—Русия е тяхната взаимозависимост в енергийния сектор. Държавите-членки на ЕС са основните купувачи на енергийни продукти и няма вероятност това да се промени в краткосрочен до средносрочен план. Отношението е на взаимозависимост, а не на зависимост. Износът в ЕС има най-голям принос за руските темпове на икономически растеж. ЕС и Русия обаче тълкуват по различен начин енергийната сигурност и взаимния достъп до пазара. Въпреки че Русия бе надежден доставчик на енергийни продукти, споровете с транзитните държави, както и недостатъчните нови инвестиции за увеличаване на добива с оглед на нарастващото търсене пораждат безпокойство относно бъдещите доставки. Все още е необходима много работа, за да се изгради истинско енергийно партньорство въз основа на принципите на Договора за енергийната харта, а именно прозрачност, реципрочност и недискриминация. Сътрудничеството се осъществява в рамките на енергийния диалог и обхваща такива обширни въпроси като енергийни сценарии и стратегии, пазарно развитие и енергийна ефективност. Важни инструменти, като механизма за ранно предупреждение в случай на енергийна криза, могат да бъдат доразработени.

В общото пространство на външна сигурност политическият диалог се провежда често и на много равнища. ЕС си сътрудничи с Русия по въпросите за Иран, Близкия изток, Афганистан, Балканите и другаде, както и в рамките на международни форуми като ООН и ОССЕ с цел разработване на общи виждания и подходи. Положително бе сътрудничеството в рамките на мирния процес в Близкия изток и неразпространението на ОМУ в Иран. ЕС и Русия имат общ интерес от неразпространението на ОМУ. Неотдавна Русия допринесе за осъществяването на мисията на ЕС в областта на ЕПСО в Чад/Централноафриканската република. Позициите относно Косово и общите съседни региони продължават да бъдат доста раздалечени, по-специално след събитията в Грузия. ЕС трябва да разработи обща позиция относно предложението на Русия за нов европейски ред на сигурност. ЕС е силно заинтересован от продължаване на усилията за подобряване на сътрудничеството в тези области през следващите години. Русия е ключов геополитически участник, чието конструктивно участие в международните отношения е необходимо условие за ефективна международна общност.

Между ЕС и Русия се провежда диалог за регионалната политика; в Калининградска област схемата за облекчаване на транзитните превози между областта и останалата част на Русия функционира успешно. Освен това, Русия прояви нов интерес към преразгледаното „северно измерение“ от политиката за добросъседство, относно което по време на проведената на 27 октомври министерска среща бе отбелязан значителен напредък, както и наличието на възможност за включване на въпросите на Арктика в рамките на редовния диалог между ЕС и Русия.

Правата на човека са област, пораждаща безпокойство. Общото впечатление е, че се увеличава пропастта спрямо общите ангажименти, поети в рамките на Съвета на Европа и ОССЕ.

ЕС подчертава пред Русия поетите от нея ангажименти, включително в рамките на СПС. Консултациите с Русия в областта на правата на човека се провеждат два пъти годишно; макар че резултатите от тях продължават да бъдат относително ограничени, последният кръг консултации се проведе в открита и конструктивна атмосфера. Важно е да се надгражда над вече постигнатото.

Интересите на ЕС и Русия в общото пространство на правосъдие, свобода и сигурност често съвпадат. Това проличава от: споразуменията между ЕО и Русия за облекчаване на визовия режим и за реадмисия (в сила от 1 юни 2007 г.); съвместния план за сътрудничество за 2007—2010 г. между FRONTEX и службата за гранична охрана на Русия; сътрудничеството между Европейския център за наблюдение на наркотиците и пристрастяването към тях и Руската федерална служба за контрол на наркотиците, както и между Европол и руските правоприлагащи органи.

Споразумението между Русия и Европейския съюз за облекчаване на визовия режим, първото сключено между ЕС и трета държава, имаше за цел да улесни пътниците, включително тези от самия ЕС. Споразумението за реадмисия е важен принос в борбата с незаконната миграция. По-доброто сътрудничество в областта на свободата, сигурността и правосъдието спомага за преодоляването на заплахи, свързани с предизвикателства като тероризъм и организирана престъпност. В по-общ план е важно това сътрудничество да се основава на зачитане на правата на човека и насърчаване на принципа на правовата държава.

Контактите между гражданите на ЕС и Русия се увеличават. Разшири се обхватът на програмите на ЕС за образователен обмен, а така също и на сътрудничеството между учените в областта на научните изследвания. Трябва да продължи работата по разширяване на трансграничните контакти между хората. Разширяването на контактите, както и изпълнението на специфични цели в определени области на политиката спомагат за подобряване на взаимното разбирателство и доверие.

Общото пространство за научни изследвания, образование и култура се характеризира с голям взаимен интерес. Сътрудничеството в областта на научните изследвания е регламентирано в Споразумението между ЕО и Русия за научно и технологично сътрудничество (в сила от 2004 г.), чийто срок на действие изтича през 2009 г. — понастоящем в процес на подновяване. Организации от Руската федерация участват във всички тематични програми и подпрограми от Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (FP7), като средствата, предоставени от Общността, са на стойност около 29 млн. EUR. По-нататъшното сътрудничество включва споразумения за сътрудничество между Евратом и Русия в областта на ядрената безопасност и на контролирания ядрен синтез, и двете сключени през 2002 г., първоначално за срок от 10 години. Русия изрази интерес към получаването на статут на асоциирана страна към седмата рамкова програма (FP7). В областта на образованието Русия е ангажирана с процеса от Болоня и участва в няколко, финансирани от ЕС програми. Важен проект е Институтът за европейски изследвания (ИЕИ) в Москва – съвместно финансиран от Русия и ЕО. Сътрудничеството в областта на културата започна с процеса от Каяаани, стартиран през 2006 г., а първият Постоянен съвет за партньорство в областта на културата бе сформиран през октомври 2007 г. Направеното впоследствие е относително разочароващо с незначителен напредък относно разработването на План за действие в областта на културата.

Русия получава финансова помощ чрез редица финансови инструменти на ЕО. ЕИДП е насочен към подкрепа на изпълнението на пътните карти за четирите общи пространства и Калининградска област. В рамките на ново положително развитие на отношенията Русия пое ангажимент да допринася за финансирането на седем програми за трансгранично сътрудничество от Европейския инструмент за добросъседство и партньорство (ЕИДП) за периода 2007—2013 г. Въпреки това постигането на договореност за усвояването на финансовата помощ се оказа по-трудно.

Следващи стъпки

ЕС и Русия трябва да могат да обсъждат области, в които е изразено несъгласие, по открит и конструктивен начин. Това е от решаващо значение за постигането на зряло партньорство, изградено на основата на доверие. Трябва да се стремим да повишаваме способността си за преодоляване на различията, като същевременно напредваме към постигането на нашите общи цели. Европейският съвет осъди едностранното решение на Русия да признае отцепническите региони в Грузия и изрази сериозното си безпокойство относно непропорционалната реакция на Русия в конфликта. Като се придържаме категорично към нашите принципи и отхвърляме всяко използване на сила, в интерес на ЕС е да се ангажира с Русия в рамките на подновени усилия за разрешаването на конфликти в общите ни съседни региони. Това е свързано с изискване за воля и способност на ЕС да действа единно, като съчетава инструментите на Общността и тези на ОВППС/ЕПСО. Управлението на конфликта през това лято и резултатите от него са окуражаващи в това отношение, както и изтеглянето на руските войски от съседните на Южна Осетия и Абхазия области, но все още е необходимо да се направи повече.

ЕС очаква, че в новото споразумение ЕС—Русия ще се предвиди цялостна законно обвързваща рамка, която да обхване всички важни области на отношенията въз основа на нашите взаимни интереси и международните ангажименти, поети от ЕС и Русия, включително насърчаване спазването на правата на човека и принципа на правовата държава. Нещо повече, за да подкрепим нашата нарастваща икономическа взаимозависимост би било от взаимен интерес да установим зона за свободна търговия (ЗСТ).

Тези преговори трябва да продължат, първо защото това би позволило на ЕС да преследва постигането на собствените си интереси спрямо Русия и на второ място, защото това е най-добрият начин за сътрудничество с Русия въз основа на единна позиция. Когато ЕС говори в един глас и действа единно Русия се вслушва и ЕС е в състояние да повлияе на хода на събитията. Единодушно одобреният мандат за преговори за ново споразумение ЕС—Русия ни осигурява важен инструмент за преследване на нашите цели по единен начин.

По тези причини Комисията е на мнение, че графикът за следващите сесии на преговори трябва да бъде уточнен отсега. Заседанието на Съвета по общи въпроси и външни отношения на 10 ноември е възможност за държавите-членки да постигнат общо разбиране относно базата за продължаване на преговорите на фона на заключенията на Европейския съвет от 1 септември, с които преговорите бяха отложени.

Ясно е, че в съответствие със заключенията на Европейския съвет ЕС не приема статуквото в Грузия. Женевският процес трябва да продължи своята важна работа въз основа на споразуменията от 12 август и 8 септември, които разглеждат въпроса за сигурността и стабилността в региона, както и връщането на вътрешно разселените лица и на бежанците, а териториалната цялост на Грузия трябва да бъде възстановена. Прегледът на отношенията ЕС—Русия трябва да бъде текущ процес. С напредването на преговорите Комисията и Съветът трябва да продължат с обсъжданията на общия контекст на отношенията ЕС—Русия в съответствие с вече договореното.