Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно „Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Как можем да постигнем по-добри резултати?“

(2022/C 323/01)

На пленарната си сесия, проведена на 18 и 19 май 2022 г. (заседание от 18 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция с 197 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Въведение

1.1. В своята резолюция от февруари 2021 г. ( 1 ) Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) оцени участието, чрез консултации, на социалните партньори и организациите на гражданското общество в изготвянето на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ), както и качеството на участието им. Тези планове бяха депозирани от държавите членки на Европейската комисия (ЕК), за да се възползват от подкрепата по Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) — основния елемент на временния инструмент за възстановяване NextGenerationEU (NGEU). Въпреки член 18, параграф 4, буква „р“ от Регламента за МВУ ( 2 ) главното заключение на ЕИСК беше, че участието на организираното гражданско общество (ОГО) е до голяма степен недостатъчно в повечето държави членки. Освен това изглежда, че консултациите, които често пъти бяха инициирани от социални партньори и организации на гражданското общество, принципно бяха възприемани като обикновени формалности без какъвто и да било истински капацитет за оказване на влияние върху съдържанието на плановете. Комитетът настоятелно призова европейските институции и националните правителства да коригират тази ситуация при изпълнението, наблюдението и адаптирането на плановете. Освен това ЕИСК продължава да подчертава колко е важно организираното гражданско общество да бъде също така подготвено да отговори на тази необходимост, за да увеличи участието си.

1.2. В горепосочената резолюция и в най-различни становища ЕИСК е изразявал съгласието си с инвестиционните цели и насоките за реформи на МВУ, който трябва да цели постигане на промяна на модела на производство по посока на една неутрална по отношение на климата и цифровизирана икономика, осъществена чрез процеси на справедлив преход, които гарантират закрила на съответните работници и региони, повторното разгръщане на работниците и съживяването и обновяването на производствената тъкан. Според Комитета заложените в НПВУ инвестиции и реформи следва да насърчават подобряването на производителността на стопанската дейност и на икономиката в държавите членки, засилването на новаторската промишлена тъкан чрез подпомагане на МСП и предприятията от социалната икономика и повишаването на социалното сближаване, което може да бъде постигнато и чрез създаване и прилагане на Европейския стълб на социалните права.

1.3. Тъкмо когато европейската икономика се възстановяваше от икономическата рецесия, причинена от пандемията от COVID-19 и мерките на обществено здравеопазване, които бяха взети за борбата с нея, и се опитваше да превъзмогне деформациите при предлагането и инфлационния натиск, които пандемията причини в световната икономика, едно неочаквано външно сътресение създаде нов политически и икономически сценарий, изпълнен с трудности и рискове: нахлуването в Украйна от страна на армията на Руската федерация. ЕИСК категорично осъди това като сериозно нарушение на действащите международни правила и споразумения ( 3 ) . То заплашва европейската и световната сигурност, причинява огромно човешко страдание, материално унищожение и вреди за околната среда и радикално промени европейската и световната икономическа рамка.

1.4. През март годишната инфлация в еврозоната достигна 7,5 % — най-високата стойност от приемането на еврото насам, а инфлацията на цените на енергия достигна 44,7 %. Освен това една продължителна война в Украйна би могла да доведе до дефицит на изкопаеми горива, от които все още сме зависими, и на други суровини и хранителни продукти, поради което е непредсказуемо развитието на цените и растежа, като това има огромно въздействие върху най-бедните държави, например в Африка и Близкия Изток. Има реален риск от стагфлация за икономиките на Европа и други региони по света. Целите на мерките и инструментите на Зеления пакт, който цели постигане на неутралност по отношение на климата за Европа до 2050 г., може също да бъдат засегнати. Геополитическите последици от войната ще засегнат цялата верига на доставките на храни, промишлеността, отбраната и търговията в Европа и по целия свят, съответните политики на ЕС в тези и в други области, а също така и текущия размисъл за бъдещето на Европа и равнищата на интеграция, които ние заедно искаме да постигнем като европейски нации и граждани. По тази причина следва да бъде обмислено ревизиране на финансовите инструменти на ЕС с оглед на този нов сценарий. Освен това създалата се от войната в Украйна ситуация ще засегне изпълнението на НПВУ, които ще трябва да бъдат изпълнени по начин, който съответства на новите цели на икономическата политика, които ще бъдат определени за справяне с рисковете и предизвикателствата на новата ситуация. Тези влошаващи се сценарии предполагат една по-силна и по-обединена Европа „ без значение на каква цена “.

1.5. Чрез настоящата резолюция ЕИСК има за цел да направи оценка на това дали държавите членки са се справили с установените недостатъци, що се отнася до участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество при изготвянето на НПВУ и на начина, по който се развива участието им в изпълнението на плановете. За тази цел групата „Европейски семестър“ на ЕИСК събра становищата на ОГО посредством въпросник, изпратен на членовете на групата. Въпросникът включва 21 въпроса относно участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество, що се отнася до съдържанието и изпълнението на НПВУ, и въздействието на екологичния и цифровия преход върху икономиката и обществото на държавите членки. Бяха получени отговори на въпросника от общо 21 държави членки ( 4 ) . Освен това тези консултации бяха извършени и чрез кръгли маси, организирани съвместно с ОГО и/или националните икономически и социални съвети, в седем държави членки от есента на 2021 г. до края на март 2022 г.

2. Метод

2.1. Данните и информацията, необходими за този доклад, бяха събрани между октомври 2021 г. и април 2022 г. Бяха получени общо 23 национални приноса (отговори на въпросника и/или провеждане на кръгла маса). Консултациите се проведоха въз основа на собствените знания на членовете и включваха социалните партньори и организациите на гражданското общество. В някои държави участваха националните икономически и социални съвети или равностойни органи, а в други бяха проведени консултации и с правителствени представители.

2.2. По различни причини не всички НПВУ бяха одобрени от Европейската комисия, като някои държави членки все още не бяха преминали етапа на изпълнението по време на консултациите ни. По тази причина някои държави членки успяха да отговорят само частично или не успяха да отговорят изобщо на въпросника. За да допълни липсващата информация, настоящата резолюция черпи сведения и от външни източници, например публикации от мозъчни тръстове, съпоставителни научни изследвания и национални дебати. Освен това въпросникът беше изпратен и на няколко организации на европейското гражданско общество, които са част от Групата за връзка на ЕИСК ( 5 ) , и на други представители на трите групи на ЕИСК. Допълнителната информация, която има за цел да се състави по-пълна картина на ситуацията, е ясно разграничена в настоящата резолюция ( 6 )

2.3. Тези 21 въпроса, които съставляват основата за консултациите, са групирани в следните четири раздела: — Раздел I: Какво е мнението на организираното гражданско общество относно съдържанието на плановете, техните инвестиционни цели и предложените реформи? — Раздел II: Как напредва изпълнението на плановете, техните инвестиции и реформи? — Раздел III: Потенциално въздействие на НПВУ върху икономиката и обществото на държавите членки. — Раздел IV: Участие на социални партньори и организации на гражданското общество в изпълнението на плана.

3. Констатации въз основа на резултатите от консултациите

3.1. Раздел I: Какво е мнението на организираното гражданско общество относно съдържанието на плановете, техните инвестиционни цели и предложените реформи?

3.1.1. Що се отнася до включването на предложения от организираното гражданско общество в съдържанието на НПВУ, Европейската комисия подчерта в своя анализ на плановете конкретните предложения от заинтересованите страни, които действително са отразени, например в плановете на Чехия ( 7 ) , Германия ( 8 ) , Кипър ( 9 ) , Австрия ( 10 ) , Португалия ( 11 ) или Словакия ( 12 ) . Наред със своя НПВУ, Латвия е публикувала предложения от партньори и е включила някои от тях в плана. Консултациите, проведени в контекста на настоящата резолюция, показаха, че макар мнозинството организации на гражданското общество в държавите членки да считат, че планът ще бъде успешен и подкрепят неговите екологични, цифрови и социални цели, често пъти се споменаваше, че социалното измерение е относително недостатъчно развито. Освен това бяха изразени опасения относно капацитета на държавите членки да управляват средствата по МВУ или да ги управляват в рамките на подходящ срок, което може да попречи на успеха на плана. Това се отнася по-специално за целта за най-големите бенефициери на средствата. Оценката на капацитета на плана за изграждане на икономическа устойчивост е смесена. По-специално държавите, които получават относително малко финансиране, не очакват планът да допринесе за дългосрочната устойчивост на икономиката им. Накрая, ОГО до голяма степен изразява съжаление, че възгледите му относно приоритетите, които следва да бъдат отразени в плана, не са били отчетени в достатъчна степен в окончателния вариант. ОГО нееднократно изтъква, че много от реформите, съдържащи се в НПВУ, вече са били предвидени в предходни национални програми за реформи, независимо от МВУ и неговите инвестиционни цели и цели за реформи, което не оставя на ОГО голяма свобода на действие за оказване на влияние върху съдържанието на плана.

3.2. Раздел II: Как напредва изпълнението на плановете, техните инвестиции и реформи?

3.2.1. На 15 декември 2021 г. Комисията стартира набора от показатели на МВУ ( 13 ) съобразно предвиденото в Регламента за МВУ. Наборът от показатели прави преглед на начина, по който напредва изпълнението на МВУ и на националните ПВУ, но не отразява степента, в която държавите членки действително канализират средства за финансиране на техните проекти. По тази причина някои държави членки, например Австрия, Италия, Латвия, Португалия, Словакия и Испания, оповестяват на уебсайтовете си информация относно начина, по който средствата се изразходват и по който се изпълняват мерките.

3.2.2. Мнозинството заинтересовани страни, с които са проведени консултации до началото на април 2022 г., посочиха, че все още е твърде рано да се направи цялостен преглед на изпълнението на плана и на участието им в него. В някои държави членки това се дължи отчасти на бавен процес на изпълнение или на забавяне при изпълнението или прилагането на плана. ОГО обаче посочва, че вече е изразило своите възгледи относно (потенциалните) предизвикателства, които биха възникнали по време на етапа на изпълнението. В това отношение една от основните установени пречки е административният капацитет на държавите членки, по-специално на регионално и местно равнище (както е подчертано и в документа за размисъл на Центъра за изследване на европейските политики (CEPS), публикуван през март 2022 г. ( 14 ) ). Именно такъв е случаят с най-големите бенефициери на средствата по МВУ. По тази причина много социални партньори и организации на гражданското общество настояват за по-голямо участие на местни и регионални общности. Повечето заинтересовани страни обаче считат, че участието на ОГО в изпълнението на НПВУ на регионално и местно равнище е неефективно. Една втора често споменавана пречка е липсата на обмен на информация между националното правителство и социалните партньори и организациите на гражданското общество, което би могло сериозно да попречи на участието им на етапа на изпълнение и наблюдение.

3.2.3. Въпреки тези установени предизвикателства, според задълбочения анализ на Службата на ЕП за парламентарни изследвания (EPRS), публикуван през март 2022 г. ( 15 ) , от една страна, няколко държави членки, например Белгия, Кипър, Гърция, Естония, Финландия, са поели общ ангажимент да продължат да работят със социалните партньори и организациите на гражданското общество по време на етапа на изпълнението на НПВУ, а, от друга страна, други държави, например Чехия, Франция, Италия, Португалия, са посочили специален комитет/орган, който ще отговаря, наред с другото, за наблюдението и надзора на постигането на напредък, спазването на основните етапи и цели на различните направления, дейностите за осигуряване на публичност и оценяването на докладите относно изпълнението.

3.3. Раздел III: Потенциално въздействие на НПВУ върху икономиката и обществото на държавите членки

3.3.1. Според едно проучване, проведено от Службата на Европейския парламент за парламентарни изследвания (EPRS) ( 16 ) , се очаква МВУ да „доведе до публични инвестиции, съсредоточени върху увеличаване на реалното производство и осигуряване на възможност за допълнително фискално пространство, което на свой ред следва да направи възможни вече планирани национални разходи въз основа на принципа на допълняемост“. От една страна, МВУ следва да доведе до значително увеличение на БВП в кратко- и средносрочна перспектива чрез търсене на публични и частни инвестиции, като по този начин се изгради основният капитал, който е необходимо, за да бъде генериран, от друга страна, по-висок БВП в средно- и дългосрочна перспектива чрез ръст на заетостта, по-висока производителност и по-големи възнаграждения и положителен ефект на обема на производството.

3.3.2. Становищата на социалните партньори и организациите на гражданското общество относно потенциалните последици от НПВУ върху икономиката и обществото на държавите им са доста фрагментирани. Това схващане варира осезаемо съобразно размера на сумите на финансирането по МВУ, разпределени на всяка държава членка. В действителност в държавите членки, които получават големи суми, въздействието се възприема по-положително, отколкото в държави членки, които получават сравнително малки суми спрямо размера на икономиката си. Въпреки тези различия в общи линии ОГО гледа положително на въздействието на средствата по МВУ и инвестициите по НПВУ върху реформите, тъй като те дават тласък за постигане на целите на двойния преход.

3.4. Раздел IV: Участие на социални партньори и организации на гражданското общество в изпълнението на плана

3.4.1. Участието на организираното гражданско общество в етапа на изпълнение на плана в малкото държави членки, в които то действително е започнало, се случва под различни форми. Информацията, предоставена от заинтересованите лица, определя четири категории участие: (1) нормативно; (2) чрез специални работни групи по НПВУ; (3) чрез срещи на заинтересовани страни; (4) без конкретна форма на планирано участие. В сравнение със заключенията, направени през 2021 г., относно очевидната липса на участие на ОГО на етапа на изготвяне на плана, участието му в етапа на изпълнение е оценено по-положително, въпреки че далеч не е задоволително във всички държави членки. Всъщност се посочва, че в някои държави се насърчават инициативи, специално замислени за включване на ОГО в изпълнението на НПВУ. Освен това, що се отнася до потенциалната разлика в участието между социалните партньори, от една страна, и организациите на гражданското общество, от друга страна, в общи линии изглежда, че в държавите членки или няма участие на никоя от страните, или има участие и на двете страни, без разграничение. Заинтересованите страни в три (Австрия, Гърция и Португалия) от 20-те държави членки, в които бяха проведени консултации, обаче съобщават, че има значително различие в участието на тези страни. В тези държави социалните партньори участват повече, отколкото организациите на гражданското общество.

3.4.2. В това отношение едно проучване на BusinessEurope ( 17 ) , проведено в началото на 2022 г., показа, че социалните партньори все повече участват в плановете за възстановяване и това е отразено в процента на неудовлетвореност от едва 30 % относно ролята им досега в изпълнението на плана в сравнение със 71 % миналата година относно ролята им при създаването на плана. Освен това, както се подчертава в доклада на Eurofound ( 18 ) от март 2022 г., след приемането на плановете социалните партньори са подчертали важността на докладите по държави, публикувани от Европейската комисия в контекста на европейския семестър ( 19 ) , които рамкират обсъждането относно изпълнението на националните реформи и инвестиции, предоставяйки на социалните партньори възможността да обменят идеи и да допринесат за НПВУ чрез едно солидно изходно положение.

4. Заключения

4.1. Като цяло, окончателното съдържание на плановете се оценява положително. В някои случаи коментарите на ОГО са били взети предвид във финализираните варианти на НПВУ. Като цяло ОГО подкрепя екологичните, цифровите и социалните цели на НПВУ. Що се отнася до приноса към екологичния и цифровия преход, бяха изразени положителни мнения, макар че въздействието на НПВУ се оценява като ограничено, с изключение на няколко случая. За съжаление, често пъти се заявява, че социалното измерение на плана е относително недоразвито въпреки важността му в аспекта на устойчивостта. Изразено беше становището, че преходът изисква повече инвестиции, особено предвид настоящата криза. Въпреки наблюдаваните подобрения при някои държави членки, все още е трудно да се даде окончателен отговор на въпроса дали участието в етапа на изпълнение се е подобрило, най-малкото заради това, че изпълнението на много НПВУ беше значително забавено в много държави членки. Социалните партньори и организациите на гражданското общество обаче подчертаха, че институционалният социален диалог се е подобрил на този етап. Всъщност, например в Испания, социалните партньори признават, че рамката на МВУ и НПВУ е допринесла за важни споразумения относно реформите в областта на заетостта и пенсиите чрез тристранен социален диалог.

4.2. Въпреки забавянето на изпълнението на много НПВУ бяха установени добри практики в някои държави членки, що се отнася до изпълнението и наблюдението на НПВУ. Например в Австрия, Франция, Люксембург, Испания и Швеция, тясното и градивно сътрудничество между социалните партньори, организациите на гражданското общество и правителството, подсилено чрез прозрачност и текущ диалог, е важно средство за участието им в МВУ. Освен това в Чехия, Естония, Финландия, Италия и Испания са реализирани уебсайтове за кампанията относно МВУ или правителствени портали с прозрачна информация, която е достъпна за обществеността. В Италия, която е основният бенефициер на средствата по МВУ, през ноември 2021 г. беше установено партньорство „Постоянна кръгла маса“ ( Tavolo permanente del partenariato ) на правителствено равнище, със специални работни групи, които извършват критично наблюдение на посоката и качеството на изпълнение на НПВУ, що се отнася до очакванията на гражданите. Този орган се председателства от италианския министър-председател и се координира от президента на Националния съвет за икономика и заетост (CNEL). Освен това беше подписано специално структурирано споразумение с Националната асоциация на италианските общини (ANCI) за развиване на диалога и структурирано съдействие на етапите на изпълнението на местно равнище във връзка с въпроси, които ги интересуват. По подобен начин в Италия се насърчава участието на общините и други местни участници, що се отнася до административния капацитет. В Хърватия ОГО участва в работните групи, които изготвят оферти за изпълнението на НПВУ, а също и в споразумения с Министерството на туризма относно мерки по плана за сектора на туризма. Накрая, в Португалия ОГО участва в наблюдение на изпълнението на НПВУ, по-конкретно чрез анализ на резултатите от плана и доклади за оценяване на въздействието. В това отношение беше създаден орган за наблюдение, Националният комитет за наблюдение (CNA), който включва, inter alia , представители на социалните партньори, университетите и социалния сектор. Този обмен на добри практики се насърчава и служи за пример за други държави членки.

4.3. В много държави членки има призиви за по-добро участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество в етапа на изпълнение на НПВУ. Организираното гражданско общество призовава за повече прозрачност при изпълнението и наблюдението на плановете и отправя искане информацията да стане обществено достояние и допълнително да бъдат насърчени диалозите около НПВУ с всички съответни заинтересовани страни. Ако това липсва, има вероятност да не бъдат разрешени правилно някои основни предизвикателства. Накрая, в мнозинството държави членки предстои да се види дали участието на ОГО ще се подобри значително по време на етапите на изпълнение и наблюдение на плановете, които понастоящем все още са твърде бавни или закъснели.

4.4. Комитетът призовава националните правителства на онези държави членки, където участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество ( 20 ) все още е недостатъчно, да коригират тази ситуация по спешност и да спазят правилата, изложени в Регламента за МВУ. Той призовава Комисията и Европейския парламент да наложат спазването на действащите правила.

4.5. Независимо от горепосоченото, ЕИСК счита, че липсата на ефективно и качествено участие на организираното гражданско общество в икономическото управление на ЕС няма да бъде решено удовлетворително, докато няма реформа на „Европейския семестър“, която гарантира това чрез директива или регламент. Комитетът обръща внимание на факта, че надлежното участие е налице, когато — при процесите на официално консултиране въз основа на законови правила и публични и прозрачни процедури — организациите на гражданското общество биват надлежно осведомявани в писмена форма, когато им се дава достатъчно време, за да анализират предложения на правителството и да изготвят собствени предложения и включването или отхвърлянето на тези предложения е съпътствано с обосновка, съдържаща се в публичен протокол или публични документи.

4.6. Войната в Украйна и непосредствените рискове за европейската и световната икономика не поставя под въпрос целите на НПВУ, а точно обратното — според Комитета те следва да насърчат европейските институции и националните правителства да ускорят изпълнението и прилагането на плановете, както и свързаните с тях инвестиции и реформи, и да дадат тласък на Зеления пакт на ЕС, за да се подкрепи растежът и да се ускори декарбонизацията на енергийната система и екологичната стратегическа автономност на Европейския съюз. В същото време ЕС трябва да направи необходимото, за да помогне на правителството и народа на Украйна, да предоставя адекватни грижи за милионите хора, които са принудени да търсят убежище в държави от ЕС и да подпомага най-пряко засегнатите държави членки в най-различни сектори на икономиките им.

4.7. Преди избухването на войната общият размер на националните средства и средствата по Next Generation EU беше недостатъчен за постигане на целите на Зеления пакт и за осъществяване на изисквания справедлив и приобщаващ енергиен преход, по-специално целта за заменяне на изкопаемите горива с чисти и възобновяеми източници на производство на енергия в съответствие с препоръките на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC). Освен това в момента е налице належаща геополитическа необходимост да се преустанови енергийната зависимост на ЕС от Русия. Още повече, че това ще доведе до голямо нарастване на инвестициите в сигурност и отбрана, което ще натежи значително на държавните бюджети.

4.8. По тази причина ЕИСК предлага: а) спешно да бъде приета нова енергийна стратегия на ЕС, която насърчава ефективното свързване на неговите енергийни мрежи, бързата замяна на изкопаеми горива с възобновяеми източници на енергия, висока енергийна ефективност и намаляване на търсенето на енергия; б) да се обмисли възможността за пренасочване на инвестициите по НПВУ към повече инвестиции в чиста и възобновяема енергия, като същевременно се гарантира стратегическата автономия на ЕС; в) всички държави членки да използват своя дял от средствата по НПВУ за финансиране на нови програми в тази посока, например програми за устойчиви енергийни инвестиции; г) в краткосрочен план европейските органи и националните правителства да предприемат всички необходими мерки, както в областта на производството, така и в тази на потреблението, за да защитят икономиките от каскадния ефект върху икономиката на ЕС от войната, която причинява сериозен срив на пазарите на храни и енергия и на финансовите пазари, с повишаващи се цени на енергията и прекъсвания на веригите на доставки; д) да се оцени създаването на нов инструмент финансови инвестиции и да се подкрепи предложението на Европейската комисия, съдържащо се в съобщението „REPowerEU“ за ускоряване на преструктурирането на сектора на енергетиката, за да се обезпечи по-сигурна и по-устойчива стратегическа автономност на ЕС. За тази цел следва да се използва най-подходящият модел, който бъде определен, въз основа на добрите практики и резултати на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) и МВУ.

4.9. Заключенията на Междуправителствения комитет на ООН по изменение на климата от 2022 г. са едно допълнително сериозно напомняне за недостатъците на борбата с изменението на климата. ЕИСК призовава европейските органи да вземат горепосоченото предвид, когато приемат инициативи за енергийната, промишлената и икономическата политика.

4.10. На ЕИСК са известни огромните затруднения, при настоящите обстоятелства, при изпълнението на икономическа политика, която едновременно цели намаляване на инфлацията и гарантиране на икономически растеж, заетост и устойчивост на публичните финанси в средно- и дългосрочен план. Европейските органи, националните правителства и ЕЦБ трябва да действат в тясна координация и да предприемат необходимите действия, за да гарантират, че оттеглянето на експанзионистични парични и фискални политики се извършва по такъв начин, че да не доведе до нова рецесия. ЕИСК счита, че реформата на правилата на Пакта за стабилност и растеж следва да бъде извършена чрез определяне на реалистични цели относно дефицита и дълга, като се включи златното правило за инвестициите и като се създадат гъвкави пътища, съобразно положението на всяка държава, за да се постигнат целите за намаляване на нивата на публичен дълг.

4.11. Усилията за образование и учене през целия живот са от съществено значение за работниците и населението като цяло, за да се гарантира справедлив и приобщават екологичен и цифров преход. Следва да се даде приоритет на обучението и професионалното ориентиране за работници, засегнати от процесите по преструктуриране, но също така и за предвиждане на нуждите, произтичащи от различните видове технологични промени в производствения апарат. Цифровизацията изисква специално внимание в случай на хора, които поради възрастта си или поради други обстоятелства изпитват повече затруднения при осъществяването на достъп до цифрови услуги. На тази част от населението трябва да бъде гарантиран достъп до обучение и услуги по специално съдействие, за да им се помогне да имат достъп до всички видове ползи и услуги.

Брюксел, 18 май 2022 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Резолюция на ЕИСК относно „Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не?“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 1).

(2) Регламент (ЕС) № 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

(3) Войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие (OВ C 290, 29.7.2022 г., стp. 1).

(4) NB До 1 април 2022 г. Комисията е одобрила 23 плана (включително плана на Швеция в края на март 2022 г., който все пак трябва да бъде одобрен от Съвета). В началото на април Комисията одобри и плана на България, който също трябва да бъде одобрен от Съвета (т.е. 24 плана, одобрени досега от Комисията и 22, одобрени досега от Съвета).

(5) Група за връзка с европейските организации и мрежи на гражданското общество.

(6) Докладите от различните държави членки са анализирани в приложението към настоящата резолюция. Всички материали са поместени на уебсайта на Комитета.

(7) SWD(2021) 211 final.

(8) SWD(2021) 163 final/2.

(9) SWD(2021) 196 final.

(10) SWD(2021) 160 final.

(11) SWD(2021) 146 final.

(12) SWD(2021) 161 final.

(13) Набор от показатели за възстановяване и устойчивост.

(14) Comparing and assessing recovery and resilience plans — Second edition,Centre for European Policy Studies (CEPS) („Сравнение и оценка на плановете за възстановяване и устойчивост — второ издание, Център за изследване на европейските политики (CEPS)“).

(15) Recovery and Resilience Plans: stakeholders’ views („Планове за възстановяване и устойчивост: становища на заинтересовани страни“).

(16) Recovery and Resilience Dialogue with the European Commission („Диалог относно възстановяване и устойчивост с Европейската комисия“), 7 март 2022 г.

(17) BusinessEurope Reform Barometer 2022 („Барометър на BusinessEurope за реформите“).

(18) Участие на социалните партньори в националните планове за възстановяване и устойчивост.

(19) Доклад относно европейския семестър за координация на икономическите политики: аспекти, свързани със заетостта и социалната политика, в годишния обзор на устойчивия растеж за 2022 г.

(20) И други заинтересовани страни, например младежките организации, както ЕИСК подчерта по-специално в становището си относно „Как да се гарантира достоен труд за младите хора и включването на NEET чрез правилното изготвяне на националните планове за възстановяване“ (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 27).