C 331/30

P8_TA(2017)0253

Оценка на изпълнението на програма „Хоризонт 2020“

Резолюция на Европейския парламент от 13 юни 2017 г. относно оценката на изпълнението на програма „Хоризонт 2020“ с оглед на междинната ѝ оценка и предложението за Деветата рамкова програма (2016/2147(INI))

(2018/C 331/05)

Европейският парламент,

— като взе предвид Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за установяване на „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) (1),

— като взе предвид Регламент (Евратом) № 1314/2013 на Съвета от 16 декември 2013 г. относно програмата за научни изследвания и обучение на Европейската общност за атомна енергия (2014—2018 г.) в допълнение към Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ (2),

— като взе предвид Регламент (ЕС) № 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за определяне на правилата за участие и разпространение на резултатите в „Хоризонт 2020“ — рамкова програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.)“ (3),

— като взе предвид решението на Съвета 2013/743/ЕС от 3 декември 2013 г. за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“ — рамковата програма за научни изследвания и иновации (2014—2020 г.) (4),

— като взе предвид Регламент (ЕС) № 1292/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 294/2008 за създаване на Европейски институт за иновации и технологии (5),

— като взе предвид Решение № 1312/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно стратегическата иновационна програма на Европейския институт за иновации и технологии (EIT): приносът на EIT за по-иновативна Европа (6),

— като взе предвид регламентите на Съвета (ЕС) № 557/2014, 558/2014, 559/2014, 560/2014 и 561/2014 от 6 май 2014 г. (7), както и регламентите на Съвета (ЕС) № 642/2014 (8) и 721/2014 (9) от 16 юни 2014 г. за създаване на съвместни предприятия, финансирани по „Хоризонт 2020“,

— като взе предвид решения № 553/2014/ЕС, 554/2014/ЕС, 555/2014/ЕС и 556/2014/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2014 г. (10) за създаване на партньорства в рамките на публичния сектор по член 185, финансирани по „Хоризонт 2020“,

— като взе предвид тематичните документи от 3 февруари 2017 г. за групата на високо равнище относно максималното увеличаване на въздействието на програмите на ЕС за научни изследвания и иновации (11),

— като взе предвид докладите за мониторинг относно „Хоризонт 2020“ на Комисията от 2014 и от 2015 г.,

— като взе предвид доклада на Комисията до Съвета и Европейския парламент, озаглавен „Европейското научноизследователско пространство: време за изпълнение и наблюдение на напредъка“ (COM(2017)0035),

— като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Европейски план за действие в областта на отбраната“ (COM(2016)0950),

— като взе предвид доклада на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавен „Изпълнение на стратегията за международно сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите“ (COM(2016)0657),

— като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Европейска инициатива за компютърни услуги в облак — изграждане на конкурентоспособна икономика в Европа, основана на данни и знания“ (COM(2016)0178), и придружаващия го работен документ на службите на Комисията (SWD(2016)0106),

— като взе предвид съобщението на Комисията до Eвропейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно действията в отговор на доклада на експертната група на високо равнище относно последващата оценка на Седмата рамкова програма (COM(2016)0005),

— като взе предвид доклада на Комисията до Европейския парламент и Съвета, озаглавен „Годишен доклад за дейностите на Европейския съюз в областта на научните изследвания и технологичното развитие през 2014 година“ (COM(2015)0401),

— като взе предвид докладите на Комисията от 2014 и от 2015 г., озаглавени „Интегриране на социалните и хуманитарните науки в програма „Хоризонт 2020“: участници, бюджети и дисциплини“,

— като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен „По-добро регулиране на инвестициите в иновации на равнището на Европейския съюз“ (SWD(2015)0298),

— като взе предвид доклада на Комисията до Съвета и Европейския парламент, озаглавен „Европейско научноизследователско пространство: Доклад за напредъка — 2014 г.“ (COM(2014)0575),

— като взе предвид съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавено „Научните изследвания и иновациите като източници за възстановяване на растежа“ (COM(2014)0339),

— като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Втори доклад за състоянието на образованието и обучението в областта на ядрената енергия в Европейския съюз“ (SWD(2014)0299),

— като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Водещи инициативи в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии: нов подход за партньорство за справяне с големите предизвикателства пред науката и за стимулиране на иновациите в Европа“ (SWD(2014)0283),

— като взе предвид доклада на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, озаглавен „Втора междинна оценка на съвместните предприятия по съвместните технологични инициативи „Чисто небе“, „Горивни клетки и водород“ и инициативата за иновативни лекарства“ (COM(2014)0252),

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет относно ролята и въздействието на съвместните технологични инициативи (СТИ) и публично-частните партньорства (ПЧП) за изпълнението на „Хоризонт 2020“ с цел постигане на устойчиви индустриални промени (12)

— като взе предвид своята резолюция от 16 февруари 2017 г. относно Европейската инициатива за компютърни услуги в облак (13),

— като взе предвид своята резолюция от 14 март 2017 г. относно средствата от ЕС за равенството между половете (14),

— като взе предвид своята резолюция от 6 юли 2016 г. относно полезни взаимодействия за иновации: европейски структурни и инвестиционни фондове, „Хоризонт 2020“ и други европейски фондове и програми на ЕС за иновации (15),

— като взе предвид своята резолюция от 13 септември 2016 г. относно политиката на сближаване и научноизследователските и иновационните стратегии за инициативата за интелигентна специализация (RIS3) (16),

— като взе предвид член 52 от своя Правилник за дейността, както и член 1, параграф 1, буква д) от решението на Председателския съвет от 12 декември 2002 г. относно процедурата по разрешаване на изготвянето на доклади по собствена инициатива и приложение 3 към него,

— като взе предвид доклада на комисията по промишленост, изследвания и енергетика и становищата на комисията по бюджети, комисията по регионално развитие и комисията по правата на жените и равенството между половете (A8-0209/2017),

A. като има предвид, че „Хоризонт 2020“ е най-голямата централно управлявана програма на ЕС за научни изследвания и иновации и най-голямата в света публично финансирана програма за научни изследвания и иновации (НИИ);

Б. като има предвид, че в преговорите по „Хоризонт 2020“ и по настоящата многогодишна финансова рамка (МФР) Парламентът отправи искане за 100 милиарда евро вместо първоначално договорените 77 милиарда евро; като има предвид, че бюджетът изглежда твърде ограничен, за да се позволи на „Хоризонт 2020“ да използва изцяло потенциала за високи постижения и адекватно да отговори на обществените предизвикателства, пред които се изправя понастоящем обществото в Европа и в света;

В. като има предвид, че докладът на групата на високо равнище относно максималното увеличаване на въздействието на програмите на ЕС за научни изследвания и иновации и междинната оценка, планирана за третото тримесечие на 2017 г., ще поставят основите на структурата и съдържанието на РП9, за която ще бъде публикувано предложение през първата половина на 2018 г.;

Г. като има предвид, че икономическата и финансовата криза беше определящ фактор при изготвянето на „Хоризонт 2020“; като има предвид, че е вероятно нововъзникващите предизвикателства, новите политически и социално-икономически парадигми и продължаващите световни тенденции да определят облика на следващата рамкова програма (РП);

Д. като има предвид, че РП трябва да се основава на европейски ценности, научна независимост, откритост, многообразие, високи европейски етични стандарти, социално сближаване и равен достъп на гражданите до решенията и отговорите, които предоставя;

Е. като има предвид, че инвестициите в НИРД са от съществено значение за европейското икономическо и социално развитие и конкурентоспособността в световен мащаб; като има предвид, че значението на високите постижения в научната област за насърчаването на иновациите и дългосрочните конкурентни предимства трябва да бъде отразено във финансирането на РП9;

Структура, философия и изпълнение на „Хоризонт 2020“

1. счита, че след повече от три години след стартирането на „Хоризонт 2020“ е време Парламентът да разработи позицията си относно междинната си оценка, както и визия за бъдещата РП9;

2. припомня, че целта на „Хоризонт 2020“ е да допринесе за изграждането на общество и на икономика, основани на знанието и иновациите, и да укрепи научната и техническата основа, и в крайна сметка конкурентоспособността на Европа, чрез привличане на допълнително национално публично и частно финансиране за НИРД и чрез спомагане за постигането на целта от 3 % от БВП за НИРД до 2020 г.; изразява съжаление, че ЕС е инвестирал в НИРД само 2,03 % от БВП през 2015 г., като отделните стойности за различните държави варират от 0,46 % до 3,26 % ( 17 ) , докато главните конкуренти в световен мащаб изпреварват ЕС по отношение на разходите за НИРД;

3. припомня, че европейското научноизследователско пространство (ЕНП) среща пряка конкуренция в лицето на регионите в света с най-добри показатели в областта на научните изследвания и че следователно укрепването на ЕНП е колективно задължение на Европа; насърчава съответните държави членки да допринасят адекватно за постигането на целта от 3 % от БВП на ЕС за НИРД; отбелязва, че едно цялостно увеличение с 3 % би осигурило допълнителна сума в размер на повече от 100 милиарда евро годишно за научни изследвания и иновации в Европа;

4. подчертава, че оценката на РП7 и мониторингът на „Хоризонт 2020“ показват, че РП на ЕС за научни изследвания и иновации има успех и създава ясна добавена стойност за ЕС ( 18 ) ; признава, че все още има възможности за подобряване на РП и на бъдещите програми;

5. счита, че причините за нейния успех са мултидисциплинарността и сътрудничеството, както и изискванията по отношение на високите постижения и въздействието;

6. разбира, че РП цели да стимулира участието на промишлеността с цел да се повишат разходите за НИРД от страна на промишлеността ( 19 ) ; отбелязва, че участието на промишлеността, включително на МСП, е значително по-високо, отколкото в РП7; припомня обаче, че промишлеността не е увеличила достатъчно средния си дял от разходи за НИРД, както беше договорено в заключенията на Съвета от Барселона ( 20 ) ; изисква от Комисията да направи оценка на европейската добавена стойност и на значението за обществеността на финансирането за инициирани от промишлеността инструменти, като например съвместните технологични инициативи (СТИ) ( 21 ) , както и на последователността, откритостта и прозрачността на всички съвместни инициативи ( 22 )

7. отбелязва, че в бюджета, управлението и изпълнението на програмата участват над 20 различни органа на ЕС; задава въпроса дали това води до прекомерни усилия за координация, административна сложност и дублиране; призовава Комисията да работи за рационализиране и опростяване на това;

8. отбелязва, че стълб 2 и стълб 3 са съсредоточени главно върху по-високите равнища на технологична готовност, което би могло да ограничи бъдещото усвояване на революционни иновации, които все още са в процес на разработване в рамките на научноизследователски проекти с по-ниски равнища на технологична готовност; призовава за внимателно балансиране на равнищата на технологична готовност с цел насърчаване на цялата верига на стойността; счита, че равнищата на технологична готовност могат да изключат нетехнологичните форми на иновации, създавани от фундаментални или приложни научни изследвания, и по-специално в сферата на социалните и хуманитарните науки;

9. призовава Комисията да предложи балансирано съчетаване на малки, средни и големи проекти; отбелязва, че средният бюджет за проекти се е увеличил в рамките на „Хоризонт 2020“ и че големите проекти изискват повече усилия по отношение на подготовката на предложението и управлението на проекта, което е в полза на участници с по-голям опит с рамковите програми, създава пречки за новите участници и концентрира финансирането в ръцете на ограничен брой институции;

Бюджет

10. подчертава, че настоящата обезпокоително ниска степен на успеваемост от по-малко от 14 % ( 23 ) представлява отрицателна тенденция в сравнение с РП7; изтъква, че твърде големият брой заявления не позволява да се предостави финансиране за голям брой много висококачествени проекти, и изразява съжаление, че съкращенията, наложени от Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ), задълбочиха този проблем; призовава Комисията да избягва извършването на допълнителни съкращения в бюджета на „Хоризонт 2020“;

11. изтъква бюджетния натиск върху рамковите програми на Съюза за научни изследвания и иновации; изразява съжаление относно отрицателния ефект, който кризата с плащанията в бюджета на ЕС имаше върху прилагането на програмата през първите години от действащата МФР; отбелязва, наред с другото, изкуственото забавяне, възлизащо на 1 милиард евро в покани през 2014 г. и значителното намаляване на равнището на предварителното финансиране за новите програми; подчертава във връзка с това, че в съответствие с член 15 от Регламента за МФР отпускането на финансови средства на ранен етап беше осъществено в периода 2014—2015 г. за програма „Хоризонт 2020“; подчертава, че отпуснатите в началото на периода средства бяха напълно усвоени от програмата, което показва силната ѝ ефективност и способността ѝ да усвои още повече финансови средства; подчертава, че предоставянето на тези средства на ранен етап не променя общия финансов пакет на програмите, което означава, че те ще разполагат с по-малко бюджетни кредити през втората половина на МФР; призовава двете подразделения на бюджетния орган и Комисията да осигурят адекватно равнище на бюджетни кредити за плащания през идните години и да положат всички усилия за предотвратяване на нова криза с плащанията през последните години на действащата МФР;

12. изтъква, че програмата „Хоризонт 2020“ трябва да се основава преди всичко на безвъзмездни средства и да бъде насочена към финансиране на фундаментални и съвместни научни изследвания в частност; настоява, че научните изследвания могат да бъдат високорискова инвестиция за инвеститорите и че финансирането на научни изследвания чрез безвъзмездни средства е необходимост; изтъква във връзка с това, че за много публични органи и без това по закон не се допуска да вземат кредити; изразява съжаление във връзка с тенденцията, в някои случаи, да се преминава от отпускането на безвъзмездни средства и към използването на кредити; признава, че финансовите инструменти следва да бъдат на разположение за високите равнища на технологична готовност, близо до пазарните дейности като част от финансовите инструменти по линия на InnovFin и извън РП (напр. схеми на Европейската инвестиционна банка, Европейския инвестиционен фонд);

13. подчертава факта, че някои държави членки не зачитат своите национални ангажименти за инвестиции в НИРД; изтъква, че целта от 3 % от БВП трябва да бъде изпълнена, и изразява надежда, че тази цел може да бъде увеличена до равнището на най-големите световни конкуренти във възможно най-кратък срок; призовава следователно Комисията и държавите членки да насочват националните стратегии към постигането на тази цел и призовава за заделянето на част от структурните фондове за научноизследователски и развойни дейности и програми, и по-специално за инвестиции в изграждане на капацитет, научноизследователска инфраструктура и заплати, както и подпомагане на дейностите по подготовката на предложения за РП и управлението на проекти;

Оценка

14. потвърждава, че високите постижения следва да останат основният критерий за оценка за всеки един от трите стълба на РП, като същевременно отбелязва съществуващите критерии за „въздействие“ и „качество и ефикасност на изпълнението“, които биха могли да спомогнат за обозначаване на добавената стойност за ЕС на даден проект; приканва поради тази причина Комисията да проучи начини да се вземат под внимание в рамките на критериите „въздействие“ и „качество и ефикасност на изпълнението“: липсата на участие на слабо представените региони на ЕС, включването на по-слабо представени области на науката, като социалните и хуманитарните науки, и експлоатацията на инфраструктура за научни изследвания, финансирана от европейските структурни и инвестиционни фондове, които изглеждат важни за успешното изграждане на ЕНП и за осигуряването на полезни взаимодействия между РП и европейските структурни и инвестиционни фондове;

15. призовава за по-добро и по-прозрачно оценяване и осигуряване на качеството от извършващите оценката; изтъква необходимостта от подобряване на обратната информация, предоставяна на участниците в хода на процеса на оценка, и настоятелно призовава да се вземат под внимание подадените от неуспели кандидати жалби, че в резюметата на докладите за оценка (РДО) липсва задълбоченост и яснота относно това какво следва да се направи по различен начин с цел постигане на успех; призовава поради това Комисията да публикува, заедно с поканата за представяне на предложения, подробни критерии за оценка, да предоставя на участниците по-подробни и информативни РДО и да организира поканите за представяне на предложения по такъв начин, че да избегне прекомерния брой предложения, което силно влияе върху мотивацията на изследователите и репутацията на програмата;

16. призовава Комисията да предостави по-широко определение на „въздействие“, като се вземат предвид както икономическите, така и социалните последици; подчертава, че оценката на въздействието на проектите за фундаментални изследвания следва да остане гъвкава; изисква от Комисията да поддържа баланса между „възходящите“ и „низходящите“ покани и да анализира коя процедура на оценка (едноетапна или двуетапна) е по-полезна за избягване на прекалено голям брой предложения, както и да осъществява качествени научни изследвания;

17. призовава Комисията да направи оценка доколко по-прецизната тематична насоченост би била целесъобразна от гледна точка на устойчивостта;

18. призовава Комисията да направи по-лесно използваем Портала на участниците и да разшири мрежата от национални звена за контакт, като ѝ предостави повече ресурси, с цел да се гарантира, особено за микропредприятията и за малките предприятия, ефективна услуга за подкрепа във фазата на представяне и оценка на предложенията за проект;

19. счита, че Европейският научноизследователски съвет следва да взема участие в повече проекти за сътрудничество в Европа, и по-специално да включи региони и институции с малък капацитет, за да разпространи политиката и ноу-хау на ЕС в сферата на НИИ в целия ЕС;

Хоризонтални въпроси

20. отбелязва, че структурата на „Хоризонт 2020“ и подходът, свързан с обществените предизвикателства, се посрещат добре от заинтересованите страни; призовава Комисията да продължи да укрепва подхода, свързан с обществените предизвикателства, и подчертава значението на съвместните научни изследвания, обединяващи университети, научни организации, промишлеността (особено МСП) и други участници; призовава Комисията да обмисли възможността за оценяване на адекватността и отделните бюджети на обществените предизвикателства въз основа на настоящата икономическа, социална и политическа обстановка в хода на изпълнението на РП и в тясно сътрудничество с Европейския парламент;

21. признава усилията на Комисията да рационализира администрацията и да намали времето между публикуването на поканите за предложения и отпускането на безвъзмездните средства; призовава Комисията да продължи да се стреми към намаляване на бюрокрацията и опростяване на администрацията; приветства предложението на Комисията за въвеждане на еднократни плащания с цел опростяване на администрацията и одита;

22. призовава Комисията да направи оценка дали опростеният модел на финансиране, въведен за програмата „Хоризонт 2020“, е довел — както беше предвидено — до по-голямо участие на промишлеността; призовава във връзка с това да бъде оценена ефективността на модела на финансиране;

23. призовава Комисията да направи оценка доколко използването на национални или специфични системи за счетоводно отчитане вместо определената в правилата за участие система може да доведе до значително опростена одитна процедура и следователно до намаляване на процента грешки във връзка с одита на европейските проекти за финансиране; призовава във връзка с това за по-тясно сътрудничество с Европейската сметна палата, както и за въвеждането на „одит на едно гише“;

24. отбелязва, че полезните взаимодействия между фондовете са от решаващо значение, за да бъдат инвестициите по-ефективни; подчертава, че стратегиите за интелигентна специализация (RIS3) са важен инструмент за стимулиране на полезни взаимодействия, определящи националните и регионалните рамки за инвестиции в научни изследвания, развитие и иновации (НИРДИ), и в качеството си на такива следва да бъдат насърчавани и укрепвани; изразява съжаление относно наличието на съществени пречки пред пълноценното функциониране на тези полезни взаимодействия ( 24 ) ; стреми се следователно към хармонизиране на правилата и процедурите за проекти за НИРДИ по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове и РП и отбелязва, че ефективното използване на схемата „Печат за високи постижения“ ще бъде възможно само ако са изпълнени горепосочените условия; призовава Комисията да задели част от европейските структурни и инвестиционни фондове за полезни взаимодействия на RIS3 с „Хоризонт 2020“; призовава Комисията да преразгледа правилата за държавната помощ и да предостави възможност проектите в областта на НИРД, финансирани от структурните фондове, да могат да бъдат обосновавани чрез правилата на РП, като същевременно гарантира тяхната прозрачност; призовава Комисията и държавите членки да осигурят правилното прилагане на принципа на допълняемост, което на практика означава, че вноските от европейските фондове не следва да заместват националните или еквивалентни разходи на дадена държава членка в регионите, където този принцип се прилага;

25. отбелязва, че успешното изграждане на ЕНП изисква цялостно използване на потенциала за НИРДИ на всички държави членки; признава проблема с различната степен на участие в програмата „Хоризонт 2020“, който трябва да бъде решен както на равнище ЕС, така и на национално равнище, включително чрез европейските структурни и инвестиционни фондове; призовава Комисията и държавите членки да приспособят съществуващите инструменти или да приемат нови мерки за преодоляването на тези различия посредством, например, разработването на инструменти за изграждане на мрежи за научни изследователи; приветства политиката за разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието; призовава Комисията да оцени дали трите инструмента за разширяване са постигнали специфичните си цели: осигуряване на достатъчен бюджет и балансиран набор от инструменти, които да спомагат за преодоляване на съществуващите различия в ЕС в областта на научните изследвания и иновациите; призовава Комисията и държавите членки да представят ясни правила, които да създават условия за пълноценното прилагане на схемата „Печат за високи постижения“, и да проучат полезни взаимодействия в областта на финансирането; призовава Комисията да създаде механизми, които да създават условия за включването на проекти по РП в научноизследователската инфраструктура, финансирана по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове; призовава критериите, използвани за определянето на „по-слабо представените“ държави и региони, да бъдат преразгледани, а списъкът на тези държави и региони да бъде редовно проверяван в хода на изпълнението на РП;

26. отбелязва, че съгласно годишните доклади на Комисията относно прилагането на „Хоризонт 2020“ за 2014 и за 2015 г. 15 държави членки са получили 88,6 % от финансовите средства, докато 13 държави членки са получили 4,5 % от тях, което е дори по-малко от финансирането за асоциираните държави (6,4 %);

27. приветства усилията за осигуряване на по-добри връзки между ЕНП и Европейското пространство за висше образование с оглед на улесняване на начините за обучаване на следващото поколение от научни изследователи; признава, че е важно да се включат уменията в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката, научните изследвания и предприемачеството в образователните системи на държавите членки на ранен етап с цел насърчаване на младите хора да развиват тези умения, тъй като НИРД следва да се разглежда по-скоро в структурно, а не в циклично или времево отношение; призовава държавите членки и Комисията да подобрят стабилността и привлекателността на заетостта по отношение на младите научни изследователи;

28. подчертава значението на едно по-тясно сътрудничество между предприятията и университетските и научните системи с цел в университетите и научните центрове да се улеснява създаването на структури, предназначени за засилване на връзката с производствения сектор;

29. подчертава, че сътрудничеството в световен мащаб е важно средство за укрепване на европейските научни изследвания; потвърждава, че международното участие е спаднало от 5 % при РП7 до 2,8 % при „Хоризонт 2020“; припомня, че рамковата програма следва да спомогне да се гарантира, че Европа продължава да бъде основен участник на световно равнище, като подчертава важността на дипломацията в областта на науката; призовава Комисията да преразгледа разпоредбите на международното сътрудничество по РП и да създаде конкретни, незабавни мерки и дългосрочна стратегическа визия и структура в подкрепа на тази цел; приветства във връзка с това инициативи като BONUS и PRIMA;

30. подчертава необходимостта от укрепване на международното сътрудничество в рамките на РП9 и от по-широк обхват за дипломацията в областта на науката;

31. припомня, че включването на социалните и хуманитарните науки означава научни изследвания в сферата на социалните и хуманитарните науки в рамките на интердисциплинарни проекти, а не последващо добавяне към като цяло технологични проекти, и че най-неотложните проблеми, пред които е изправен ЕС, изискват методологически изследвания, които в концептуално отношение са съсредоточени в по-голяма степен върху социалните и хуманитарните науки; отбелязва, че социалните и хуманитарните науки са недостатъчно представени в действащата рамкова програма; призовава Комисията да укрепи възможностите за участие на научни изследователи от областта на социалните и хуманитарните науки в интердисциплинарните проекти по РП и да предостави достатъчно финансиране за теми в областта на социалните и хуманитарните науки;

32. изтъква баланса между научните изследвания и иновациите в рамките на програмата „Хоризонт 2020“ и призовава подобен подход да бъде възприет и за следващата РП; приветства създаването на Европейския съвет по иновациите ( 25 ) , но настоява това да не доведе до отделяне на научните изследвания от иновациите или отново до допълнително фрагментиране на финансирането; подчертава, че програмата „Хоризонт 2020“ не е в достатъчна степен насочена към преодоляване на „долината на смъртта“, която представлява основната пречка за превръщане на прототипите в масово производство;

33. призовава Комисията да изясни целите, инструментите и функционирането на Европейския съвет по иновациите и подчертава необходимостта от оценка на пилотните резултати, постигнати от Европейския съвет по иновациите; призовава Комисията да предложи балансирано съчетаване на инструменти за портфейла на Европейския съвет по иновациите; изтъква, че Европейският съвет по иновациите не следва при никакви обстоятелства да се превръща в заместител на втория стълб и че този стълб не следва да се развива в индивидуален инструмент за подпомагане, а че по-скоро следва и занапред да бъде фокусиран върху съвместните научни изследвания; подчертава необходимостта да се запази и укрепи инструментът за МСП и проекта „Бърз път към иновации“; приканва Комисията да разработи механизми за по-добро включване на МСП в по-големите интердисциплинарни проекти по линия на РП9, за да се използва техният пълен потенциал; призовава Комисията да запази общностите на знание и иновации (ОЗИ) в текущата структура на Европейския институт за иновации и технологии (EIT), като изтъква значението на прозрачността и широкото участие на заинтересованите страни, както и да анализира по какъв начин EIT и ОЗИ могат да взаимодействат с Европейския съвет по иновациите; изисква от Комисията да създаде рамка за частните инвестиции на рисков капитал в сътрудничество с Европейския съвет по иновациите с цел насърчаване на инвестициите на рисков капитал в Европа;

34. приветства инициативи, които обединяват частния и обществения сектор с цел стимулиране на научните изследвания и иновациите; изтъква необходимостта от засилена водеща роля на ЕС в даването на приоритет на публичните научноизследователски потребности и от достатъчно прозрачност, проследимост и добро равнище на обществена възвръщаемост на инвестициите по „Хоризонт 2020“ от гледна точка на достъпността, наличието и пригодността на крайните продукти, и особено в някои чувствителни области като здравеопазването, защитата на обществения интерес и справедливото социално въздействие; призовава Комисията да проучи допълнително механизми, особено с оглед на дългосрочната експлоатация на всички проекти, финансирани чрез безвъзмездни средства, предоставени от РП, при съчетаване на добра обществена възвръщаемост и стимули за участие на промишления сектор;

35. приветства факта, че понастоящем свободният достъп е общ принцип в рамките на „Хоризонт 2020“; обръща внимание на факта, че значителният брой на свързаните с проекти по „Хоризонт 2020“ публикации до декември 2016 г. ( 26 ) показва, че са необходими нови политики относно прилагането на споделянето на данни и знания, за да се постигне достъп до максимален обем резултати от научните изследвания и научни данни; призовава Комисията да преразгледа критериите за гъвкавост, които биха могли да бъдат пречка за постигането на тази цел, и да увеличи знанията и развитието;

36. приветства финансирането на пилотния проект за свободен достъп до научноизследователски данни като първа стъпка към Облака за отворена наука; признава значението и потенциала на електронната инфраструктура и суперкомпютрите, необходимостта заинтересованите участници от публичния и частния сектор и гражданското общество да бъдат включвани и важността на науката за гражданите, за да се гарантира, че обществото играе по-активна роля за набелязването и анализа на проблемите, а също и за съвместното намиране на решения; призовава Комисията и общността на публичните и частните научни изследвания да проучат нови модели, които да включват ресурси от частен облак и частни мрежи и обществени електронни инфраструктури, както и стартирането на програми за гражданите в областта на науката и иновациите;

37. приветства нововъведената от Комисията концепция за иновационните центрове, които укрепват допълнително европейската иновационна среда, като подкрепят дружествата, и по-специално МСП, при усъвършенстването на техните бизнес модели и производствени процеси;

38. насърчава националните звена за контакт да участват по-усилено в стимулирането на проекти, получили печат за високи постижения, и в подпомагането на търсенето на други, национални или международни, източници на публично или частно финансиране за горепосочените проекти чрез укрепване на сътрудничеството в тази област в рамките на мрежата на националните звена за контакт;

Препоръки във връзка с РП9

39. счита, че ЕС притежава потенциала да се превърне във водещ световен център за научни изследвания и наука; счита също така, че за да се насърчават растежът, работните места и иновациите, РП9 трябва да стане основен приоритет за Европа;

40. приветства успеха на „Хоризонт 2020“ и коефициента на ливъридж 1:11; призовава Комисията да предложи увеличен общ бюджет за РП9 в размер на 120 милиарда евро; счита, че освен увеличаване на бюджета е необходима рамка, включваща иновациите, и поради това призовава Комисията да поясни понятието за иновация и нейните различни видове;

41. отбелязва, че ЕС е изправен пред редица значими и динамични предизвикателства, и призовава Комисията, съвместно с Европейския парламент, да предостави в рамките на стълб 3 балансиран и гъвкав набор от инструменти, отговарящи на динамичния характер на възникващите проблеми; подчертава необходимостта от предоставяне на достатъчно бюджетни средства за посрещане на специфичните предизвикателства в рамките на стълб 3, както и от редовен преглед на адекватността на тези предизвикателства;

42. призовава Комисията да поддържа равновесие между фундаменталните изследвания и иновациите в рамките на РП9; отбелязва необходимостта от укрепване на съвместните научни изследвания; подчертава значението на по-широкото участие на МСП в съвместни проекти и иновации;

43. насърчава Комисията да задълбочава взаимодействията между РП9 и другите европейски фондове, предназначени за подпомагане на научните изследвания и иновациите, и да установи хармонизирани инструменти и съгласувани правила за тези фондове както на европейско, така и на национално равнище, в тясно сътрудничество с държавите членки; призовава Комисията да продължи да взема под внимание в бъдещите рамкови програми важната роля на стандартизацията в контекста на иновациите;

44. отбелязва, че РП9 следва да преодолее евентуалния проблем, свързан с прекомерния брой заявления и ниския процент успеваемост, пред който е изправена „Хоризонт 2020“; предлага да се разгледа възможността за повторното въвеждане на двуетапната процедура по оценяване с унифициран първи етап и специален втори етап, предназначен за подбраните кандидати; призовава Комисията да осигури достатъчно изчерпателни резюмета на РДО с указания за това как предложението би могло да бъде подобрено;

45. подчертава, че европейската добавена стойност трябва да остане безспорен основен компонент на рамковата програма за научни изследвания;

46. призовава Комисията да отдели в следващата МФР военните научни изследвания в областта на отбраната от гражданските научни изследвания, като осигури две различни програми с два отделни бюджета, които не засягат бюджетните амбиции на гражданските научни изследвания по линия на РП9; призовава следователно Комисията да представи на Парламента възможностите за финансиране на бъдещата програма за научни изследвания в областта на отбраната съгласно Договорите, със специален бюджет с нови ресурси и конкретни правила; подчертава във връзка с това значението на парламентарния контрол;

47. счита, че програмата за бъдещи и нововъзникващи технологии има голям потенциал за бъдещето и представлява добър инструмент за разпространение на иновативни идеи и ноу-хау на национално и регионално равнище;

48. подчертава необходимостта, в контекста на Парижкото споразумение и на целите на ЕС за климата, да се даде приоритет на финансирането на научните изследвания в областта на изменението на климата и на инфраструктурата за събиране на данни за климата — особено при положение че САЩ обмислят значителни съкращения на бюджетите за изследователските институти в областта на околната среда;

49. подчертава, че РП9 за НИИ следва да укрепва социалния напредък и конкурентоспособността на ЕС, като поражда растеж и създава работни места и като бъде източник на нови знания и иновации с цел справяне с основните предизвикателства, пред които е изправена Европа, както и постигане на още по-голям напредък в развитието на устойчиво ЕНП; приветства във връзка с това настоящата структура на РП под формата на стълбове и призовава Комисията да запази тази структура с цел осигуряване на приемственост и предвидимост; призовава следователно Комисията да продължи работата по съгласуването, опростяването, прозрачността и яснотата на програмата, по подобряването на процеса на оценка, намаляването на фрагментирането и дублирането и избягването на ненужна административна тежест;

50. признава, че административните задачи и научноизследователската дейност са до голяма степен несъвместими; подчертава следователно, че е важно да се поддържат минимални задължения за докладване с цел избягване на бюрократични пречки пред иновациите и за гарантиране на ефективно използване на финансирането по линия на РП9, като същевременно се осигури независимостта на научните изследвания; насърчава Комисията да увеличи за целта усилията си за постигане на опростеност;

51. отбелязва, че Комисията все по-често се позовава на основано на резултати подпомагане; призовава Комисията да даде по-добро определение на понятието „резултат“;

52. призовава Комисията и държавите членки да увеличат полезните взаимодействия между РП и другите фондове с цел справяне с проблема с пропуските в областта на научните изследвания, с които се сблъскват регионите за сближаване в някои държави членки, прилагайки принципа на допълняемост; изразява съжаление, че финансовите средства от структурните и инвестиционните фондове могат да доведат до намаляване на националните разходи за НИРД в регионите, където те се прилагат, и настоява, че те трябва да допълват националните публични разходи; призовава също така Комисията и държавите членки да гарантират, че публичните инвестиции за НИИ се разглеждат като инвестиция в бъдещето, вместо като разходи;

53. отбелязва, че ефективни инвестиции в научни изследвания и иновации в рамките на структурните фондове могат да се осъществяват само ако се положи необходимата добра основа в държавите членки; призовава следователно за по-тясно обвързване между специфичните за всяка държава препоръки за структурни реформи и инвестициите в НИИ;

54. подчертава необходимостта от нови центрове и региони за високи постижения и значимостта на непрекъснатото развитие на ЕНП; подчертава необходимостта от осигуряването на повече полезни взаимодействия между рамковата програма, ЕФСИ и европейските структурни и инвестиционни фондове; призовава за политики за премахване на пречките, като по-ниските възнаграждения, с които се сблъскват източните и южните страни, с цел да се избегне „изтичането на мозъци“; призовава за даване на приоритет на високото научно качество на проекта пред високото научно качество на водещите „елитни“ центрове;

55. счита, че съществува необходимост от включване на по-силни стимули за използване на европейските структурни и инвестиционни фондове за инвестиции в НИИ, когато има специфични за държавите препоръки в този смисъл или когато са идентифицирани слабости; заключава, че европейските структурни и инвестиционни фондове за инвестиции в научни изследвания и нововъведения ще предоставят 65 милиарда евро за периода 2014—2020 г.; предлага следователно създаденият резерв за изпълнение на европейските структурни и инвестиционни фондове в държавите членки да се използва за инвестиране на съществен дял от постъпленията от Структурните фондове в НИИ;

56. приветства принципа и потенциала на „печата за високи постижения“ като знак за качество за полезните взаимодействия между европейските структурни и инвестиционни фондове и „Хоризонт 2020“, но отбелязва, че той не се прилага в достатъчна степен на практика поради липсата на финансови средства в държавите членки; счита, че проекти, които са били представени за финансиране от „Хоризонт 2020“, преминали са успешно през строги критерии на подбор и отпускане на средства, но не е било възможно да бъдат финансирани поради бюджетни ограничения, следва да бъдат финансирани със средства от европейските структурни и инвестиционни фондове, ако тези ресурси са на разположение за тази цел; посочва, че сходен механизъм следва да бъде дефиниран и за съвместните научноизследователски проекти;

57. призовава Комисията да предостави по-високи равнища на подкрепа в РП9 за младите научни изследователи, като общоевропейски инструменти за създаване на мрежи, и да подсили схемите за финансиране на научни изследователи, които са в началото на своята кариера и са с по-малко от две години опит след получаването на докторска степен;

58. отбелязва, че действията „Мария Склодовска-Кюри“ са широко признат източник на финансиране сред научните изследователи и че те насърчават тяхната мобилност, както и развитието на младите изследователи; счита, че с оглед на осигуряването на приемственост е желателно действията „Мария Склодовска-Кюри“ да продължат да бъдат финансирани по линия на РП9;

59. призовава Комисията и държавите членки да продължат да насърчават частните инвестиции в НИРДИ, които трябва да допълват, а не да заместват публичните инвестиции; припомня, че две трети от 3-те процента от БВП за НИРД следва да бъдат осигурявани от частния сектор ( 27 ) ; оценява усилията на предприятията до момента и с оглед на ограничените по принцип ресурси за обществени разходи в областта на НИРД призовава частния сектор да участва в по-голяма степен в разходите за НИРД, както и в свободния достъп и отворената наука; призовава Комисията да определи степента на участие на големите производствени предприятия (било то чрез заеми, безвъзмездни средства или за своя сметка), в зависимост от равнището на европейската добавена стойност на проекта и неговия потенциал да бъде движеща сила за МСП, като същевременно се отчитат особеностите и потребностите на всеки сектор; изисква от Комисията да наблюдава вноските в натура, за да гарантира, че инвестициите са действителни и нови;

60. призовава Комисията да увеличи прозрачността и яснотата на правилата за сътрудничество между публичния и частния сектор в рамките на проектите по РП9 съобразно резултатите и препоръките от извършената оценка; отправя искане към Комисията да провери и оцени съществуващите инструменти за публично-частни партньорства;

61. подчертава факта, че независимо от инструмента за МСП, участието на промишлеността следва и занапред да се насърчава, тъй като промишлеността разполага с необходимия експертен опит в много области и оказва съществен финансов принос;

62. изразява съжаление по повод на смесените резултати, постигнати от насочеността към равенство между половете в „Хоризонт 2020“, тъй като единствената постигната цел е делът на жените в консултативните групи, докато делът на жените в групите за оценка на проекти и сред координаторите на проекти и измерението на пола в съдържанието на научните изследвания и иновациите продължават да бъдат под целевите нива; подчертава необходимостта от подобрено участие и интегриране на принципа на равенство между половете в РП9 и от достигане на целевите нива, определени в регламента за „Хоризонт 2020“, и призовава Комисията да предприеме проучване относно пречките или трудностите, които биха могли да са причина за недостатъчното представителство на жените в програмата; насърчава държавите членки, в съответствие с целите на ЕНП, да създадат правна и политическа среда с балансирано представителство на половете и да предоставят стимули за промяна; приветства насоките на Комисията относно равенството между половете в „Хоризонт 2020“ (Guidance on Gender Equality in Horizon 2020) ( 28 ) ; припомня, че според ръководството равенството между половете е един от факторите за определяне на приоритета на предложенията с еднакъв брой точки над прага;

63. отбелязва, че следващата РП ще трябва да вземе предвид излизането на Обединеното кралство от ЕС и последиците от него; отбелязва, че от полза за НИИ са ясните и стабилни дългосрочни рамки и че Обединеното кралство има водеща позиция в областта на науката; би желал мрежите и сътрудничеството между Обединеното кралство и ЕС да могат да продължат да съществуват в областта на научните изследвания и съобразно определени условия бързо да бъде намерено стабилно и удовлетворително решение, за да се гарантира, че ЕС не губи научните резултати, постигнати от „Хоризонт 2020“ и РП9;

o

o o

64. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

(1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 104.

(2) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 948.

(3) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 81.

(4) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 965.

(5) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 174.

(6) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 892.

(7) ОВ L 169, 7.6.2014 г., стp. 54—178.

(8) ОВ L 177, 17.6.2014 г., стр. 9.

(9) ОВ L 192, 1.7.2014 г., стp. 1.

(10) ОВ L 169, 7.6.2014 г., стp. 1—53.

(11) http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/hlg_issue_papers.pdf.

(12) ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 24.

(13) Приети текстове, P8_TA(2017)0052.

(14) Приети текстове, P8_TA(2017)0075.

(15) Приети текстове, P8_TA(2016)0311.

(16) Приети текстове, P8_TA(2016)0320.

(17) Проучване на Службата на ЕП за парламентарни изследвания от февруари 2017 г., озаглавено „Horizon 2020, the EU framework programme for research and innovation. European Implementation Assessment“ („Хоризонт 2020“, Рамковата програма на ЕС за научни изследвания и иновации. Оценка за прилагането на европейско равнище).

(18) Отбелязани са над 130 000 получени предложения, 9 000 подписани одобрения за отпускане на безвъзмездни средства, 50 000 участия и 15,9 милиарда евро финансиране от ЕС.

(19) Две трети от 3-те процента от БВП за НИРД следва да бъдат осигурявани от промишлеността. Вж. статистиката на Евростат за частните разходи за НИРД: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsc00031&plugin=1

(20) http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/barcelona_european_council.pdf

(21) Общият размер за седемте СТИ възлиза на над 7 милиарда евро от средствата по „Хоризонт 2020“, т.е. около 10 % от целия бюджет за „Хоризонт 2020“ и повече от 13 % от настоящото налично финансиране за поканите за предложения в рамките на „Хоризонт 2020“ (около 8 милиарда евро годишно за 7-годишен период).

(22) Вж. заключенията на Съвета от 29 май 2015 г.

(23) Проучване на Службата на ЕП за парламентарни изследвания от февруари 2017 г., озаглавено „Horizon 2020, the EU framework programme for research and innovation. European Implementation Assessment“ („Хоризонт 2020“, Рамковата програма на ЕС за научни изследвания и иновации. Оценка за прилагането на европейско равнище).

(24) Големите научноизследователски инфраструктури попадат в обхвата и целите на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), но средствата, отпускани от ЕФРР на национално равнище, не могат да бъдат използвани за съфинансирането им; разходите, свързани с изграждането на нова научноизследователска инфраструктура, са допустими в рамките на ЕФРР, но оперативните разходи и разходите за персонал не са.

(25) Съобщение на Комисията, озаглавено „Новите европейски лидери — инициатива за подкрепа на стартиращи и разрастващи се предприятия“ (COM(2016)0733).

(26) Доклад OpenAIRE: В „Хоризонт 2020“2 017 от общо 10 684 проекта (19 %) са приключени, а 8 667 са в ход. OpenAIRE идентифицира 6 133 публикации, свързани с 1 375 проекта по „Хоризонт 2020“.

(27) Вж. заключенията на Съвета от 29 май 2015 г.

(28) Вж. Guidance on Gender Equality in Horizon 2020. http://eige.europa.eu/sites/default/files/h2020-hi-guide-gender_en.pdf