C 323/77

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент (ЕС) на Европейския парламент и на Съвета относно цифровизацията на съдебното сътрудничество и на достъпа до правосъдие по трансгранични гражданскоправни, търговскоправни и наказателноправни въпроси и за изменение на определени актове в областта на съдебното сътрудничество

(COM(2021) 759 final — 2021/0394 (COD)

Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/8/ЕО на Съвета, на рамкови решения 2002/465/ПВР, 2002/584/ПВР, 2003/577/ПВР, 2005/214/ПВР, 2006/783/ПВР, 2008/909/ПВР, 2008/947/ПВР, 2009/829/ПВР и 2009/948/ПВР на Съвета и на Директива 2014/41/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на цифровизацията на съдебното сътрудничество

(COM(2021) 760 final — 2021/0395 (COD)

(2022/C 323/13)

Докладчик: Maurizio MENSI

Консултация Европейска комисия, 2.5.2022 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 3.5.2022 г. Приемане на пленарна сесия 19.5.2022 г. Пленарна сесия № 569 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 198/0/1

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК споделя следвания от Комисията подход и целите, преследвани с предложението за регламент. Счита обаче, че е необходимо да бъдат предоставени подходящи гаранции относно следните аспекти: а) сигурност и поверителност предвид чувствителния характер на въпросите, обхванати от различните съдебни заседания; б) отворено правосъдие, т.е. необходимостта предвидената система да гарантира спазването на принципа на отворено правосъдие от гледна точка на „участие“, „наблюдение“ и „достъпност“; в) цифрово разделение, за да се гарантира на всички достъпността на технологиите и мерките за подкрепа, като по този начин ще се избегне увеличаване на пречките пред достъпа и осуетяване на постигането на преследваните цели поради ниско равнище на цифрови умения, ограничен достъп до технологии, ниско равнище на грамотност и правни познания.

1.2. Сигурността на използваните технологични системи и поверителността на включените данни — особено лични — са от съществено значение, като се има предвид чувствителния характер на някои видове заседания в съда. Освен това от съществено значение e точната оценка на онлайн платформата, която се използва.

1.3. Следва да се гарантира, от една страна, че няма обработване на данни от страна на субекта, на когото е възложено оперативното управление на компонентите на системата и, от друга, че е налице честотен обхват, тъй като и най-краткото прекъсване или несъответствие може да намали способността на системата да предостави подходяща услуга.

1.4. От съществено значение е да се защитят по подходящ начин системите, мрежите и данните от евентуални кибератаки, като се гарантира целостта на данните, които се предават и съхраняват, въз основа на съществуващите правила относно защитата на личните данни и киберсигурността. Освен това съответните информационни системи и цифрови комуникационни технологии трябва да бъдат достъпни в съответствие с изискванията на Европейската директива за достъпността ( 1 ) и Директивата относно уебсайтовете на публичните администрации ( 2 ) и в съответствие с изискванията на Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания от 13 декември 2006 г.

1.5. Предвидената система трябва да гарантира спазването на принципа на отворено правосъдие (от гледна точка на „участие“, „наблюдение“ и „достъпност“) както по отношение на достъпа до правосъдната система като цяло, така и по отношение на публичните съдебни заседания. Поради това е необходимо на всички да се гарантира достъпността а технологиите и мерките за подкрепа.

1.6. От съществено значение е да се запази възможността за физическите лица и правните субекти да използват за комуникация канала, основан на хартиени носители, както и информацията да се предоставя в достъпен формат така, че да се гарантира достъпът до правосъдие на всички, включително на уязвимите лица, на малолетните и непълнолетните лица и на лицата, които се нуждаят от техническа помощ, които живеят в отдалечени райони или нямат достъп до цифрови средства или до необходимите умения.

1.7. Обучението по право на ЕС на специалисти в областта на правосъдието е основен инструмент за осигуряване на правилното и ефективното прилагане на регламента. За тази цел следва да се организира своевременно обучение на всички специалисти в областта на правосъдието, които участват в дейностите, предвидени в предложението за регламент. По-специално изглежда необходимо специално обучение, фокусирано върху нуждите на уязвими заподозрени, обвиняеми, свидетели или жертви, за да се гарантира техният ефективен достъп до правосъдие чрез цифровите средства.

1.8. В крайна сметка предложените действия изглежда са предназначени да подобрят ефективността на съдебната система по отношение на намаляване и опростяване на административната тежест, съкращаване на времето и разходите за разглеждане на делата, и трябва да доведат до по-добър и равнопоставен достъп до правосъдие. В този смисъл, с оглед на гореизложеното, ЕИСК счита, че предложените действия са от полза за трансграничната търговия и конкурентоспособността на европейската икономическа и социална система.

2. Общи бележки

2.1. Съдържание на регламента

2.1.1. С предложението за регламент се установява правната рамка за електронната комуникация в контекста на процедурите за трансгранично съдебно сътрудничество по гражданскоправни, търговскоправни и наказателноправни въпроси и за достъпа до правосъдие по гражданскоправни и търговскоправни въпроси с трансгранично значение, съгласно предвиденото в съществуващото законодателство.

2.1.2. В предложението се предвиждат и правила относно използването и признаването на електроните удостоверителни услуги, относно правното действие на електронните документи и относно използването на видеоконферентната връзка или друга достъпна технология за комуникация от разстояние за изслушване на лица по гражданскоправни, търговскоправни и наказателноправни въпроси. Регламентът обаче не засяга реда и условията за събирането на доказателства по гражданскоправни и търговскоправни въпроси и не въвежда нови процедури.

2.1.3. За да бъде сигурна и надеждна, тази система се основава на децентрализирана ИТ система, която се състои от информационни системи и оперативно съвместими точки за достъп, за чието действие и управление всяка държава членка, агенциите и органите на ЕС носят отговорност, и дават възможност за трансграничен обмен на информация между съответните органи на държавите членки.

2.1.4. Предвидена е европейска точка за електронен достъп, която се намира на европейския портал за електронно правосъдие, която е част от тази децентрализирана информационна система и може да се използва при равни условия от всяко физическо и юридическо лице за електронна комуникация със съдилищата и компетентните органи по гражданскоправни и търговскоправни въпроси с трансгранично значение.

2.1.5. Следователно при съдебни процедури съдилищата и компетентните органи на държавите членки са длъжни да приемат електронна комуникация, която се счита за равностойна на тази на хартиен носител. Физическите лица обаче имат право да изберат дали да използват такива средства за електронна комуникация или съобщения на хартиен носител, което във всеки случай не може да им бъде отказано от компетентните органи.

2.1.6. В регламента се предвиждат и условията за използване на видеоконферентната връзка или друга технология за комуникация от разстояние в рамките на трансгранични граждански и търговски производства. Освен това са предвидени правила за изслушване на заподозряно лице, обвиняем или осъдено лице, както и на деца чрез видеоконферентна връзка или чрез друга технология за комуникация от разстояние.

2.2. Контекст на становището

2.2.1. Законодателната инициатива се основава на презумпцията, че физическите и юридическите лица трябва да са в състояние да упражняват своите права и да изпълняват задълженията си бързо, ефективно и прозрачно без каквато и да е дискриминация. Ето защо получаването на ефективен достъп до правосъдие в разумен срок е изключително важен аспект на правото на справедлив съдебен процес, утвърдено в член 47 от Хартата на основните права на Европейския съюз ( 3 )

2.2.2. На равнището на ЕС вече съществува набор от инструменти, предназначени за подобряване на съдебното сътрудничество и на достъпа до правосъдие по трансгранични граждански, търговски и наказателни въпроси. Сред тях са тези, свързани с комуникацията между органите, включително в някои случаи комуникацията с агенциите и органите на ЕС за правосъдие и вътрешни работи (ПВР). В повечето инструменти обаче не се предвижда използването на цифрова комуникация и там, където е предвидена такава възможност, липсват сигурни и надеждни канали или не е предвидено признаването на електронни документи, подписи и печати.

2.2.3. Освен това извънредната здравна ситуация показа, че събития, дължащи се на непреодолима сила, засягат и обуславят правилното функциониране на правосъдните системи на държавите членки поради пълен локдаун, в който в такива случаи се намира населението. Също така съдебното сътрудничество и достъпът до правосъдие при трансгранични спорове на ЕС бяха обусловени от извънредната здравна ситуация, която изтъкна необходимостта да се гарантират сигурни, непрекъснати и устойчиви комуникации и да се избегне нарушаването на нормалното протичане на икономическите дейности.

2.2.4. Във връзка с това правилата, които се съдържат в предложението, са насочени към подобряване на достъпа до правосъдие при равни условия и на ефективността и устойчивостта на комуникационните потоци, присъщи на съдебното сътрудничество в ЕС. Използването на цифрови технологии намалява административната тежест на съдебните системи чрез съкращаване на сроковете за разглеждане повишаване на сигурността и надеждността на комуникациите и автоматизиране на разглеждането на делата.

2.2.5. Инициативата на Комисията възниква и от необходимостта да се избегне разработването на национални IT решения да доведе до решения, които са фрагментирани и несъвместими с изискването да се гарантират единни действия на равнището на ЕС.

2.2.6. Предложението за регламент беше предшествано от съобщението относно цифровизацията на правосъдието в ЕС от декември 2020 г., с което се модернизира законодателната рамка за трансгранични процедури в ЕС по граждански, търговски и наказателни дела, в съответствие с принципа „цифров по подразбиране“, като се признава необходимостта от избягване на всяка форма на социално изключване. Освен това предложението е в допълнение към предложението за регламент относно компютъризирана система за комуникация при трансгранични граждански и наказателни производства (системата e-CODEX) ( 4 ) и е в съответствие с Регламента относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар ( 5 ) , с който се въвеждат разпоредби относно използването на удостоверителните услуги. От друга страна, през юни 2021 г. Комисията прие предложението за изменение на Регламента относно електронната идентификация и удостоверителните услуги с цел да се създаде рамка за европейска цифрова самоличност ( 6 )

2.3. Конкретни бележки

2.3.1. ЕИСК приветства възприетия от Комисията подход и преследваните цели. Освен това счита, че е от съществено значение да бъдат запазени и гарантирани посочените по-долу аспекти.

2.4. Обработване на данни и киберсигурност

2.4.1. Прилагането на регламента включва създаване и поддържане на децентрализирана информационна система, представляваща мрежа от национални информационни системи и оперативно съвместими точки за достъп, за чието действие и управление всяка държава членка, институция или агенция на ЕС носи отговорност за сигурен и надежден трансграничен обмен на информация. Важно е да се гарантира, че няма да има съхранение или обработване на данни от субекта, на когото е възложено оперативното управление на компонентите на системата и че използваният хардуер е подходящ за информационната система. ЕИСК приветства факта, че в предложението се предвижда, когато държавите членки не са разработили подходящи национални информационни системи, Комисията да предоставя референтен софтуер за приложение, който държавите членки да изберат да използват.

2.4.2. Важно е наличието на подходящ честотен обхват (скъпо струващ компонент на услугите за видеовръзка). Препоръчителният честотен обхват е най-малко с 1,5 — 2 мегабита в секунда за IP мрежите (или най-малко 384 килобита в секунда за ISDN мрежите). Системите за видеовръзка следва да бъдат проектирани, като се гарантира възможният максимален лентов капацитет и за системите с максимален капацитет трябва да се вземат предвид надеждността и показателите на мрежовата връзка, тъй като и най-краткото прекъсване или несъответствие може да намали способността на системата да предоставя добра услуга.

2.4.3. Освен това ЕИСК посочва, от една страна, необходимостта да се гарантира техническата пригодност за използваната цифрова комуникация, а от друга — необходимостта от защита на системите, мрежите и данните от кибератаки, като се има предвид, че двете предвидени системи на хартиен носител (при наличие) и чрез данни (по цифров начин), са напълно различни, когато става дума за уязвимостта им, и че е необходимо системите и мрежите да се защитят, като се гарантира целостта на данните, които се предават и съхраняват съгласно съществуващите правила в сферата на защитата на личните данни. Тези информационни системи и технологии за цифрова комуникация също трябва да бъдат достъпни съгласно изискванията на Европейската директива относно достъпността и Директивата относно достъпността на уебсайтовете на организациите от обществения сектор и на предприятията от обществен интерес.

2.4.4. Както вече беше посочено от ЕИСК в становище SOC/573 Пакет за оперативна съвместимост от 23 май 2018 г. ( 7 ) , като се има предвид чувствителния характер на обменяната информация, е от съществено значение да бъдат гарантирани, от една страна, спазването на правилата за защита на личните данни, а от друга — сигурността на всички данни и участващи системи.

2.4.5. Не само в рамките на наказателно производство, но и по гражданскоправни и търговскоправни въпроси видеоизлъчванията трябва да бъдат направени сигурни срещу незаконни прихващания от страна на трети лица, като се използват пропорционални за случая технически средства. В това отношение e необходимо да се гарантира спазването на съществуващите правила за киберсигурност, както и на съдържанието на предложението за директива за МИС 2 ( 8 )

2.5. Обучение

2.5.1. ЕИСК подчертава, че обучението по право на ЕС на специалисти в областта на правосъдието е основен инструмент за осигуряване на правилното и ефективното прилагане на регламента. Освен това с цел специалистите в областта на правосъдието да се подготвят за бъдещите предизвикателства, Комисията прие европейска стратегия за съдебно обучение за периода 2021—2024 г. ( 9 ) , за да бъдат обучени да използват цифрови инструменти в тяхната ежедневна работа. За тази цел от съществено значение е да се организира своевременно обучение на всички специалисти в областта на правосъдието, които участват в дейностите, предвидени в предложението за регламент.

2.5.2. По-специално, необходимо е специално обучение, фокусирано върху нуждите на уязвими заподозрени, обвиняеми, свидетели или жертви, за да се гарантира техният ефективен достъп до правосъдие чрез цифровите средства.

2.6. Цифров инструмент и инструмент на хартиен носител

2.6.1. С предложението за регламент се цели да се даде възможност на физическите и юридическите лица да осъществяват цифрова комуникация без каквато и да е дискриминация със съдилищата и компетентните органи и да участват в съдебните заседания чрез видеоконферентна връзка или чрез друга достъпна технология за комуникация от разстояние без специални допълнителни разходи, освен тези, които са свързани с използването на компютър и достъпа до интернет.

2.6.2. ЕИСК счита, че е от съществено значение да се запази възможността за физическите лица и правните субекти да използват канала, основан на хартиен носител, за комуникацията, както и информацията да се предоставя в достъпни формати така, че да се гарантира достъпът до правосъдие на всички, включително на уязвимите лица, на малолетни и непълнолетни лица и на лица, които се нуждаят от техническа помощ, които живеят в отдалечени райони или нямат достъп до цифрови средства или до необходимите умения.

2.6.3. Що се отнася по-конкретно до видеоконферентната връзка, системно въвеждана в много държави, и с цел съдебно сътрудничество, следва да се отбележи, че според Европейския съд по правата на човека въпреки че участието на ответника в производството чрез видеоконферентна връзка не противоречи на Конвенцията, използването ѝ следва да има законосъобразна цел ( 10 ) . Съдилищата, които използват видеоконферентна връзка, следва да продължат да подобряват качеството на тази връзка и да прилагат криптиране на видеосигнала, за да се избегнат прихващания. В своето становище № 14 (2011) относно „Правосъдие и информационни технологии (IT)“ Консултативният съвет на европейските съдии (КСЕС) подчертава, че въвеждането на IT в съдилищата в Европа не следва да компрометира човешките и символните ценности на правосъдието. Ако правосъдието се възприема от потребителите като чисто техническо, без неговата реална и основна функция, има риск да се дехуманизира.

2.6.4. В държавите членки видеовръзките се използват преди всичко за съдебни заседания за освобождаване под гаранция, за да се спестяват разходи и рискове при превоза на обвиняемите от затвора до съда. Изследователите от Northwestern University са проучили размера на паричните средства за гаранциите, определени преди и след появата на видеовръзката, като са стигнали до извода, че с видеоконферентните връзки размерът на обезпечението се е увеличил средно с 51 % ( 11 ) . Всъщност видеоизлъчването има дехуманизиращ ефект и поставя обвиняемите в неизгодно положение в зрително и слухово отношение. При съдебни заседания по дела в областта на имиграцията, ако лицата се явят чрез видеовръзка, е по-вероятно да бъдат експулсирани, отколкото ако се явят лично; същото се случва с лицата, търсещи убежище. Важно е и това, което хората в съдебната зала могат да видят и чуят. В аудио функцията на някои технологии за видеоконферентна връзка се използва филтър със средна честотна лента, който изрязва ниските и високи гласови честоти, чрез които обикновено се предават емоции, както става ясно от доклад, финансиран от министерството на правосъдието на САЩ от 2015 г. относно провеждането на видео съдебни заседания.

2.6.5. По отношение на използвания софтуер следва да се отбележи, че наличието на решения със софтуер с отворен код, сравними по надеждност и прецизност с най-добрите промишлени продукти, предлага предимството за „реализации“ пряко в център за данни и мрежи или колективно управлявани инфраструктури от или с публичната администрация. Подобно решение би предотвратило рисковете от трансгранични потоци в ЕС или извън него, свързани с решения „в облак“ на неевропейски дружества (като по този начин се избегне прилагането на Cloud Act на САЩ (Закон за определянето на ясни правила за законосъобразното използване на данни, съхранявани в чужбина).

2.7. Подобряване на ефикасността и конкурентоспособността

2.7.1. ЕИСК изразява съгласие с Комисията в подкрепа на това, че използването на цифрови инструменти за комуникация между съдилищата и компетентните органи на държавите членки, несъмнено може да допринесе за по-голяма ефикасност на съдебната система, тъй като е предназначено за намаляване на забавянията и на административната тежест, като увеличи опростяването и ускори обмена на информация между органите и намали времето за разглеждането. на делата, както и свързаните с тях разходи. Следва да се отбележи, че комуникацията от разстояние по време на извънредната ситуация даде възможност да продължи да се осигурява достъпът до правосъдие, като допринесе за гарантиране на неговото качество, ефикасност и независимост, съществени елементи в основата на върховенството на закона и на ценностите, на които се основава Европейския съюз.

2.7.2. Освен това ЕИСК счита, че наличието на ефективни съдебни системи е от съществено значение за прилагане на правото на Съюза, както се посочва в съобщението на Европейската комисия относно Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието за 2019 г. от 26 април 2019 г., което предоставя годишен преглед на показателите от значение за независимостта, качеството и ефикасността на правосъдните системи въз основа на данните на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ).

2.7.3. В този смисъл счита, че възможността за физическите и юридическите лица, които участват в трансгранични сделки, да имат полза от подобрения и по-справедлив достъп до правосъдие, от по-ниските разходи и от по-кратки производства при упражняване на своите права, съдържа предимства за трансграничната търговия и подобряване на конкурентоспособността на икономическата система в по-общ план.

2.8. В заключение ЕИСК отбелязва, че в предложението е необходимо да се предвиди предоставяне на подходящи гаранции относно следните аспекти: а) сигурността на използваната технология: сигурността и поверителността са от съществено значение, като се има предвид чувствителния характер на някои съдебни заседания, както и точна оценка на IT експертите относно онлайн платформата, която ще се използва; б) Отворено правосъдие: предвидената система трябва да гарантира спазването на принципа на отворено правосъдие (от гледна точка на „участие“, „наблюдение“ и „достъпност“); в) Цифрово разделение: ниското равнище на цифрови умения, ограниченият достъп до технологията и ниските равнища на грамотност и на юридически познания могат да увеличат пречките пред достъпа до цифровите услуги и да застрашат преследваните цели. Поради това е необходимо на всички да се гарантира достъпността а технологиите и мерките за подкрепа.

Брюксел, 19 май 2022 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Директива (ЕС) 2019/882 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 г. за изискванията за достъпност на продукти и услуги (ОВ L 151, 7.6.2019 г., стp. 70).

(2) Директива (ЕС) 2016/2102 на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2016 г. относно достъпността на уебсайтовете и мобилните приложения на организациите от обществения сектор (ОВ L 327, 2.12.2016 г., стp. 1).

(3) Харта на основните права на Европейския съюз (OВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 391).

(4) COM(2020) 712 final.

(5) Регламент (ЕС) № 910/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар и за отмяна на Директива 1999/93/ЕО (ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 73).

(6) COM(2021) 281 final.

(7) Становище на Европейския икономически и социален комитет, SOC/573, относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за оперативна съвместимост между информационните системи на ЕС (граници и визи) и за изменение на Решение 2004/512/ЕО на Съвета, Регламент (ЕО) № 767/2008, Решение 2008/633/ПВР на Съвета, Регламент (ЕС) 2016/399 и Регламент (ЕС) 2017/2226 (COM(2017) 793 final — 2017/0351 (COD) — Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за оперативна съвместимост между информационните системи на ЕС (полицейско и съдебно сътрудничество, убежище и миграция) (COM(2017) 794 final — 2017/0352 (COD) (ОВ C 283,10.8.2018 г., стр. 48).

(8) COM(2020) 823 final.

(9) COM(2020) 713 final.

(10) ЕСПЧ, Решение по дело Marcello Viola срещу Италия, 5 октомври 2006 г. Право на справедлив процес — Значение на присъствието на обвиняемия в производството.

(11) Lauren Kirchner, How fair is Zoom-Justice (Колко справедливост може да се въздаде по Zoom), в The Markup, 9 юни 2020 г.