ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.6.2011 
SEC(2011) 812 окончателен  
  
Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  Националната  програма  за реформи  на Малта  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  Програма  за стабилност  на Малта  за периода  2011—
2014 г. 
{SEC(2011) 726 окончател eн} 
 
 
BG 2   BG Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  Националната  програма  за реформи  на Малта  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  Програма  за стабилност  на Малта  за периода  2011—
2014 г. 
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
Като  взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , и по-специално  
член  121, параграф  2 
и член  148, параграф  4 от него , 
като взе предвид  Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  от 7 юли 1997 г. за засилване  на 
надзора  върху  състоянието  на бюджета  и на надзора  и координацията  на 
икономическата  политика1 и по-специално  член  5, параграф  3 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Европейската  комисия2, 
като взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет , 
като взе предвид  становището  на Комитета  по заетостта , 
след  консултация  с Икономическия  и финансов  комитет , 
като има предвид , че: 
(1) На 26 март  2010 г. Европейският  съвет  постигна  съгласие  по предложението  на 
Европейската  комисия  да се започне  изпълнението  на нова  стратегия  за работни  
места  и растеж  — стратегията  „Европа  2020“ — въз основа  на засилена  
координация  на икономическата  политика , съсредоточена  върху  ключовите  
области , в които  е необходимо  да се предприемат  действия  за повишаване  на 
потенциала  за устойчив  растеж  и конкурентоспособността  на Европа . 
(2) На 13 юли 2010 г. Съветът  прие  препоръка  относно  общите  насоки  за 
икономическите  политики  на държавите -членки  и на Съюза  (за периода  2010—
2014 г.), а на 21 октомври  2010 г. прие  решение  относно  насоките  за политиките  
на държавите -членки  по заетостта3, като заедно  двата  акта представляват  т. нар. 
„интегрирани  насоки “. Държавите -членки  бяха  призовани  да се съобразят  с 
                                                 
1 ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. 
2 ОВ C, стр.... 
3 Продължават  да се прилагат  през 2011 г. с Решение  2011/308/ ЕС на Съвета  от 19 май 2011 г.  
 
BG 3   BG интегрираните  насоки  при провеждането  на националните  си икономически  
политики  и политики  по заетостта . 
(3) На 12 януари  2011 г. Комисията  прие  първия  годишен  обзор  на растежа , с което  
постави  началото  на нов цикъл  на икономическото  управление  в ЕС и на първия  
европейски  семестър  за предварителна  интегрирана  координация  на политиката  
съгласно  стратегията  „Европа  2020“.  
(4) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  утвърди  приоритетите  за фискалната  
консолидация  и структурната  реформа  (в съответствие  със заключенията  на 
Съвета  от 15 февруари  и 7 март  2011 г. и въз основа  на годишния  обзор  на 
растежа , изготвен  от Комисията ). Той подчерта  необходимостта  да се даде  
приоритет  на възстановяването  на стабилността  на бюджетите  и фискалната  
устойчивост , намаляването  на безработицата  чрез реформи  на пазара  на труда  и 
полагането  на нови  усилия  за повишаване  на растежа . Съветът  поиска  от 
държавите -членки  да превърнат  тези приоритети  в конкретни  мерки , които  да 
бъдат  включени  в техните  програми  за стабилност  или в програмите  за 
конвергенция  и в националните  програми  за реформи . 
(5) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  също  така прикани  държавите -членки , 
участващи  в пакта  „Евро  плюс “, да представят  своите  задължения  достатъчно  
рано , за да бъдат  включени  в програмите  им за стабилност  или за конвергенция  
и в националните  им програми  за реформи . 
(6) На 28 април  2011 г. Малта  представи  своята  национална  програма  за реформи  за 
2011 г., а на 29 април  2011 г. — актуализираната  си програма  за стабилност  за 
периода  2010—2014 г. Двете  програми  бяха  оценени  едновременно , за да бъдат  
отчетени  взаимовръзките  между  тях.  
(7) С разразяването  на икономическата  криза  износът  и инвестициите  спаднаха  
рязко , а реалният  БВП  се сви с 3,4 % през 2009 г. Поради  оказаната  от държавата  
подкрепа  спадът  в равнището  на заетостта  беше  умерен . През  2010 г. износът  и 
инвестициите  отбелязаха  силен  подем  и в Малта  беше  отчетено  съществено  
съживяване  на икономическата  активност  за 2010 г., като равнището  на 
безработицата  спадна . Предвид  големия  държавен  дълг  (61,5 % от БВП  през 
2008 г.) правителството  не предприе  широкомащабно  фискално  стимулиране  и 
дефицитът  по консолидирания  държавен  бюджет  за 2009 г. (3,7 % от БВП ) 
остана  под този в еврозоната  като цяло . През  2010 г. съотношението  на 
бюджетния  дефицит  и съотношението  на държавния  дълг  към БВП  останаха  
стабилни  като цяло . 
(8) Съгласно  извършената  в съответствие  с Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  
оценка  на актуализираната  програма  за стабилност  Съветът  е на мнение , че 
макроикономическият  сценарий  в основата  на бюджетните  прогнози  е донякъде  
оптимистичен , особено  за по-късните  години  на програмния  период . В 
програмата  за стабилност  се предвижда  дефицитът  по консолидирания  държавен  
бюджет  от 3,6 % от БВП  през 2010 г. да бъде  сведен  до 2011 г. до стойност  под 
референтната  стойност  от Договора . След  това се планира  постепенен  напредък  
за постигането  на средносрочната  бюджетна  цел за балансирана  бюджетна  
позиция  в структурно  изражение , подкрепена  с ангажимент  за гарантиране  на 
устойчива , предимно  основана  на разходите  консолидация . В програмата  за 
 
BG 4   BG стабилност  обаче  не се предвижда  средносрочната  бюджетна  цел да бъде  
постиганата  в рамките  на програмния  период . Съотношението  на дълга  към БВП  
се очаква  да намалее  от пика  си за 2010 г. на ниво  68 % от БВП  до 63,7 % през 
2014 г. благодарение  на положително  и стабилно  първично  салдо . 
Средногодишната  структурна  корекция  в периода  2012—14 г., изчислена  от 
Комисията , е до голяма  степен  в съответствие  Пакта  за стабилност  и растеж . 
Въпреки  това бюджетните  резултати  биха  могли  да бъдат  по-лоши  от 
очакваното  поради  възможното  надхвърляне  на планираните  разходи  и липсата  
на информация  за мерките  в подкрепа  на консолидацията  след  2011 г. 
(9) Провеждането  на фискална  консолидация  за постигането  на средносрочната  
бюджетна  цел е основно  предизвикателство  за Малта . Макар  в бюджета  за 
2011 г. да са въведени  мерки  за коригиране  на прекомерния  дефицит  през 
2011 г., ще са необходими  допълнителни  действия  в случай  на евентуални  
отклонения  от планираната  насока . Надеждността  на средносрочната  стратегия  
за консолидация , която  все още не е подкрепена  с конкретни  мерки , би се 
увеличила  при по-стабилна  многогодишна  бюджетна  рамка . Основен  недостатък  
е незадължителният  характер  на многогодишните  цели , което  предполага  
относително  кратка  перспектива  за фискално  планиране . В програмата  за 
стабилност  е обявено , че се обмисля  въвеждането  на правило  за разходите . 
(10) В Малта  дългосрочното  отражение  върху  бюджета  от застаряването  на 
населението , включително  пенсиите , е значително  по-голямо  от средното  за ЕС. 
Освен  това степента  на участие  на по-възрастните  работници  в пазара  на труда  е 
много  малка  поради  все още относително  ниската  пенсионна  възраст , честото  
прибягване  към схеми  за ранно  пенсиониране  и съвсем  ниската  степен  на 
участие  на по-възрастните  жени . С пенсионната  реформа  от 2006 г. се увеличава , 
макар  и много  плавно , пенсионната  възраст  и се разглежда  адекватността  на 
бъдещите  пенсии , по-специално  чрез по-благоприятни  процедури  по 
индексиране  и въвеждането  на гарантирана  на национално  равнище  минимална  
пенсия . В националната  програма  за реформи  се докладва  относно  текущите  
консултации  по предложенията  за продължаване  на пенсионната  реформа , 
направени  от Работната  група  за пенсиите , включително  установяването  на ясна  
връзка  между  пенсионната  възраст  и очакваната  продължителност  на живота , 
както  и въвеждането  на задължителен  втори  пенсионен  стълб  и доброволен  
трети  такъв . В националната  програма  за реформи  обаче  не се предлага  цялостна  
стратегия  за активен  живот  на възрастните  хора , която  да придружава  текущите  
и предвидените  законодателни  промени . Относително  голямата  
разпространеност  на недекларирания  труд  излага  на риск  устойчивостта  на 
публичните  финанси  в дългосрочен  план . Правителството  представя  някои  
мерки  за справяне  с този проблем  в националната  програма  за реформи , но няма  
предложения  за преразглеждане  на системата  за данъчно  облагане  и социални  
плащания  с оглед  гарантиране  на адекватно  заплащане  на труда . Друго  голямо  
предизвикателство  за Малта  е насърчаването  на участието  на жените  в пазара  на 
труда , тъй като нейното  равнище  на заетост  сред  жените  е най-ниското  в ЕС. В 
националната  програма  за реформи  правителството  представя  значителен  брой  
инициативи , насочени  към работещите  жени . Тяхното  изпълнение  и 
въздействието  им трябва  да бъдат  оценени  през 2012 г. 
(11) През  последните  години  Малта  премина  през интензивно  преструктуриране  на 
промишлеността , като традиционните  трудоемки  производства  бяха  заменени  с 
 
BG 5   BG нови  дейности  с висока  добавена  стойност . Това  доведе  до несъответствие  
между  търсенето  и предлагането  на умения  на пазара  на труда , което  подчерта  
необходимостта  да се гарантира , че изискваните  от новите  сектори  уменията  са 
налице , особено  чрез висшето  образование , в стремежа  към по-нататъшно  
разнообразяване  на икономическата  база на Малта .  
(12) Страната  има най-високия  процент  на преждевременно  напускащите  училище  в 
ЕС — 36,8 % през 2009 г. в сравнение  със средно  14,4 % за ЕС. Освен  това 
Малта  има и рекордно  нисък  процент  на хора  на възраст  30—34 години  с висше  
образование  или с еквивалентна  степен  на образование  (21,1 % спрямо  средно  
32,3 % за ЕС през 2009 г.). Малта  се стреми  да сведе  преждевременното  
напускане  на училище  до 29 % и да увеличи  дела  на лицата  с висше  образование  
или с еквивалентна  степен  на образование  на възраст  30—34 години  на 33 % към 
2020 г. През  2011 г. Малта  въведе  мерки  за насочване  на лицата , които  
потенциално  биха  напуснали  училище  преждевременно , към интересни  
възможности  за кариера  чрез професионално  образование  или към втори  шанс  за 
обучение .  
(13) Малта  е една  от малкото  държави -членки  на ЕС, където  съществува  всеобщ  
механизъм  за индексиране  на заплатите . Увеличенията  на заплатите  са свързани  
със задължителен  механизъм  за корекция  на надбавката  за компенсиране  на 
разходите  за живот  (COLA), чрез който  размерът  на заплатите  се увеличава  в 
съответствие  с настъпилите  промени  в инфлацията , които  са пропорционално  
по-високи  в долната  част на скалата  на заплатите . В допълнение  към 
минималната  заплата  тази корекция  може  да затрудни  в още по-голяма  степен  
конкурентната  позиция  на трудоемките  сектори . Въпросът  е от особено  значение  
с оглед  на неотдавнашното  увеличение  на цените  на енергията , което  би могло  
да доведе  до появата  на т.нар. инфлационна  спирала . 
(14) За производството  на енергия  Малта  зависи  почти  изцяло  от вноса  на петрол , 
което  прави  икономиката  ѝ уязвима  спрямо  промените  в цените  на петрола . 
Това , заедно  с неадекватността  на малтийската  енергийна  система , може  да 
създаде  проблеми  за предприемачеството  и конкурентоспособността  на МСП . 
Използването  на потенциала  за производство  на енергия  от възобновяеми  
източници  би могло  да донесе  двойна  полза : подобряване  на 
конкурентоспособността  и осъществяване  на целите  в областта  на енергетиката  
и климата . Информацията , предоставена  в националната  програма  за реформи  за 
енергийните  мерки  обаче  е ограничена , което  прави  трудна  оценката  на тяхната  
осъществимост  и рентабилност . 
(15) Малта  пое редица  ангажименти  по силата  на пакта  „Евро  плюс “4. 
Ангажиментите  са свързани  с две области  на пакта : конкурентоспособност  и 
устойчивост  на публичните  финанси . Що се отнася  до фискалната  област , 
ангажиментите  включват  засилване  на отчетността  и прозрачността  на 
бюджетната  рамка , наред  с проучването  на възможността  за въвеждане  на 
механизми  за повишаване  на дисциплината  при изпълнението  на бюджета . По 
отношение  на производителността  съществуват  мерки  за подобряване  на бизнес  
                                                 
4 Повече  подробности  относно  ангажиментите , поети  в рамките  на пакта  „Евро  плюс “, могат  да 
бъдат  намерени  в документ  SEC(2011) 726. 
 
BG 6   BG средата  и условията  за финансиране  на предприятията , както  и за засилване  на 
конкуренцията  в областта  на услугите , особено  в сектора  на телекомуникациите . 
Въпреки  че това е заложено  в националната  програма  за реформи , 
ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “ не засягат  трудовата  заетост  и 
финансовата  стабилност . Макар  и вниманието  на органите  да е съсредоточено  
върху  повишаването  на производителността , в същото  време  те не признават , че 
съществуващият  механизъм  за индексиране  на заплатите  засяга  
конкурентоспособността  на Малта . Ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “ са 
оценени  и взети  предвид  в препоръките . 
(16) Комисията  направи  оценка  на програмата  за стабилност  и националната  
програма  за реформи , включително  ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “, поети  
от Малта5. Тя взе предвид  не само  тяхното  значение  за провеждането  на 
устойчива  фискална  и социално -икономическа  политика  в Малта , но също  така и 
степента , в която  те спазват  правилата  и насоките  на ЕС предвид  
необходимостта  от засилване  на цялостното  икономическо  управление  на 
Европейския  съюз  чрез принос  на равнище  ЕС към бъдещите  решения  на 
държавите -членки . В тази връзка  Комисията  счита , че макар  и търсеният  
напредък  по отношение  на средносрочната  бюджетна  цел да е подходящ , 
стратегията  за консолидация  е изложена  на сериозни  рискове , защото  не е 
подкрепена  с конкретни  мерки  и е възможно  превишаване  на разходите , както  
това се случи  в миналото . Освен  това има вероятност  незадължителният  
характер  на средносрочната  бюджетна  рамка  да не насърчи  фискалната  
дисциплина . Сравнително  големите  дългосрочни  разходи , свързани  със 
застаряването  на населението , и най-вече разходите  за пенсии , представляват  
сериозна  опасност  за дългосрочната  устойчивост  на публичните  финанси  на 
Малта . В националната  програма  за реформи  се посочват  основните  структурни  
предизвикателства , пред  които  е изправена  икономиката  на Малта , но изглежда  
е необходимо  да се обърне  допълнително  внимание  на някои  проблеми , по-
специално  на по-доброто  използване  на трудовия  потенциал  на икономиката , 
реформирането  на механизма  за определяне  на заплатите , за да се гарантира  по-
добро  обвързване  на ръста  на заплатите  с растежа  на производителността , а 
също  на постигането  на енергийна  диверсификация .  
(17) В контекста  на настоящата  оценка  и предвид  Препоръка  на Съвета  от 16 
февруари  2010 г. по член  126, параграф  7 от Договора  за функционирането  на 
Европейския  съюз  Съветът  разгледа  актуализираната  Програма  за стабилност  на 
Малта  за 2011 г., като становището  му6 е изразено  по-специално  в препоръки  (1) 
и (2) по-долу . Като  взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет  от 25 март  
2011 г., Съветът  разгледа  националната  програма  за реформи  на Малта ,  
ПРЕПОРЪЧВА  на Малта  да предприеме  следните  действия  в периода  2011—2012 г.:  
(1) Да осигури  коригиране  на прекомерния  дефицит  през 2011 г. и да има 
готовност  да предприеме  допълнителни  мерки , за да се предотвратят  
възможните  отклонения , както  и да приеме  конкретни  мерки  за осъществяване  
на целта  за равнището  на дефицита  за 2012 г. С оглед  на повишаването  на 
                                                 
5 SEC(2011) 726. 
6 Предвидено  в член  5, параграф  3 от Регламент  (EО) № 1466/97 на Съвета . 
 
BG 7   BG надеждността  на средносрочната  стратегия  за консолидация  да определи  
необходимите  общи  мерки , да включи  фискалните  цели  в задължителна  
многогодишна  фискална  рамка , основана  на правила , и да подобри  
наблюдението  на изпълнението  на бюджета . 
(2) Да предприеме  действия  за гарантиране  на устойчивостта  на пенсионната  
система  чрез ускоряване  на постепенното  увеличаване  на пенсионната  възраст  
и чрез обвързването  ѝ с очакваната  продължителност  на живота . Да съпроводи  
увеличената  законоустановена  пенсионна  възраст  с цялостна  стратегия  за 
активен  живот  на възрастните  хора , да не поощрява  използването  на схеми  за 
ранно  пенсиониране  и да насърчава  частните  пенсионни  спестявания .  
(3) Да насочи  резултатите  от образованието  в по-голяма  степен  към нуждите  на 
пазара  на труда , по-специално  чрез мерки  за подобряване  на достъпа  до висше  
образование  и чрез засилване  на ефективността  на системата  за професионално  
обучение . Да предприеме  мерки  за намаляване  на преждевременното  напускане  
на училище  чрез установяване , анализиране  и измерване  на причините  за него  
до 2012 г. и чрез създаването  на механизъм  за редовно  наблюдение  и 
докладване  относно  степента  на успех  на мерките . 
(4) Да направи  реформа  в механизма  за автоматично  индексиране  на заплатите  
след  консултации  със социалните  партньори  в съответствие  с националната  
практика , за да се гарантира , че ръстът  на заплатите  отразява  по-добре  
промените  в производителността  на труда  и в конкурентоспособността .  
(5) Да увеличи  усилията  за намаляване  зависимостта  на Малта  от вноса  на петрол  
чрез инвестиции  в различни  видове  енергия  от възобновяеми  източници  и чрез 
пълноценно  използване  на наличните  финансови  средства  на ЕС за 
модернизиране  на инфраструктурата  и поощряване  на енергийната  
ефективност .  
Съставено  в Брюксел  на година . 
 За Съвета  
 Председател