BG Официален вестник на Европейския съюз C 389/35

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейската гражданска инициатива (преглед)“

(становище по собствена инициатива)

(2016/C 389/05)

Докладчик: г-н Antonio LONGO

На 21 януари 2016 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Европейската гражданска инициатива (преглед)“.

(становище по собствена инициатива)

Подкомитетът, на който беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 май 2016 г.

На 518-ата си пленарна сесия, проведена на 13 и 14 юли 2016 г. (заседание от 13 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 107 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1. Четири години след влизането в сила на регламента за Европейската гражданска инициатива (ЕГИ) Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчертава централната роля на гражданите в европейския проект и способността на този инструмент да допринася за преодоляване на демократичния дефицит чрез подкрепа на активното гражданство и демокрацията на участието.

1.2. Като подкрепя вече изразените от Европейския парламент, Комитета на регионите и Европейския омбудсман позиции, ЕИСК счита, че европейската гражданска инициатива не е разкрила своя пълен потенциал поради един регламент, за чието преразглеждане призовава.

1.3. ЕИСК откри значителни проблеми от техническо, правно и бюрократично естество, както и прекомерна концентрация на правомощия в рамките на Европейската комисия, което възпрепятства пълното разпространение и прилагане на ЕГИ и последващите действия в случай на успешни инициативи.

1.4. С оглед на преразглеждането на регламента Комитетът предлага следните мерки:

1.4.1. да се даде възможност на гражданските комитети да започват събиране на изявления за подкрепа на дата по техен избор;

1.4.2. да се предостави правно признаване на гражданските комитети, така че да се ограничава наказателната отговорност на организаторите при умишлено нарушение и тежко нарушение, в съответствие с Директива 2008/99/ЕО относно защитата на околната среда чрез наказателно право;

1.4.3. да се създаде обслужване на едно гише, физически и онлайн, където гражданите да могат да получават информация и насоки при представянето на инициативи;

1.4.4. да се разгледат предложенията за намаляване на минималната възраст за подкрепа на ЕГИ, както беше предложено от Европейския парламент и Комитета на регионите;

1.4.5. да се разреши явният конфликт на интереси в рамките на Комисията чрез разделяне на ролите на „институционален наставник“ и „съдия“. С оглед на това, като заявява отново готовността си за продължаване на своята ангажираност с предприетите вече инициативи, ЕИСК може да бъде естествен кандидат за ролята на посредник и на институционален наставник;

1.4.6. да се гарантират подходящи последващи действия във връзка с успешните инициативи, като се изисква от Комисията да изготвя законодателно предложение в рамките на 12 месеца след края на съответната кампания или чрез адекватно обосноваване на решението да не се внася предложение. При липса на предложение ЕИСК желае Европейският парламент да упражнява натиск върху Комисията по силата на член 225 от ДФЕС.

1.5. ЕИСК подчертава, че някои проблеми не изискват преразглеждане на регламента и следователно би трябвало да бъдат незабавно преодолени, за да не се обезсърчават потенциалните организатори. С цел този инструмент да стане по-ефективен и лесен за използване Комитетът изразява желание за прилагането на следните инициативи:

1.5.1. За да стане регистрационният процес по-прозрачен, Комисията трябва да приеме ясни и прости процедури, да дава подробни отговори и да предоставя възможни решения в случай на инициативи, оценени като недопустими, като дава възможност на вносителите да ги променят и представят отново.

1.5.2. Комисията трябва да продължи преговорите си с държавите членки за опростяване, намаляване и стандартизиране на системата от национални правила, предвидена за събирането на данни. По-специално се предлага да се ограничат исканията за документи за самоличност и да се даде възможност на всички граждани да подписват инициативите в държавите на пребиваване.

1.5.3. Безплатният софтуер за събиране онлайн на изявления за подкрепа (OCS) (1) да може да се използва постоянно, за да се опростят събирането и каталогизирането на изявления за подкрепа, както и тяхната проверка от националните власти. Освен това е желателно този инструмент да бъде достъпен и за лица с увреждания.

1.6. В по-общ аспект, относно разпространението и утвърждаването на ЕГИ Комитетът препоръчва:

1.6.1. да се предоставя повече информация и да се повиши осведомеността на гражданите относно ЕГИ посредством специални кампании, за да могат гражданските комитети да информират гражданите, подписали дадена инициатива, за постигнатите резултати, и по-специално чрез по-голямо участие на Комисията в оповестяването на последващите действия във връзка с успешни инициативи;

1.6.2. да се гарантира многоезичието и да се проучват нови начини за свързване на събирането на подписи онлайн и социалните и цифровите медии, за да се достигне до все по-широк кръг граждани;

1.6.3. да се разреши по принцип всеки гражданин на ЕС да бъде инициатор на ЕГИ, като се гарантира възможността за подкрепа на съществените разходи на една кампания в случаите, когато става въпрос за официално регистрирана ЕГИ.

1.7. ЕИСК предлага създаването на институционален форум относно участието на европейските граждани, който да се превърне в постоянно място за дискусии и дебати в рамките на Комитета — по модела на Европейския форум за миграцията, като се използва вече натрупаният опит с Деня на Европейската гражданска инициатива. Темата би могла да бъде предмет на конкретно и по-подробно предложение на Комитета, което да бъде изложено в бъдещо становище по собствена инициатива по този въпрос.

2. Въведение

2.1. Правото на гражданска инициатива беше въведено с Договора от Лисабон (2) като новаторски инструмент за транснационална демокрация на участието. Той позволява на един милион европейски граждани от поне седем държави членки да призоват Европейската комисия да предложи законодателен текст по въпроси от правомощията на ЕС. Желанието е по този начин гражданите активно да се ангажират в европейския процес на вземане на решения, като им се осигури непряка форма на право на законодателна инициатива.

2.2. Правилата и процедурите за Европейската гражданска инициатива (ЕГИ) са изложени в регламент на ЕС, приет на 16 февруари 2011 г. и в сила от 1 април 2012 г. (3)

2.3. ЕГИ може да се организира и/или подпише от всички европейски граждани, навършили възрастта, на която се придобива право да се гласува на изборите за Европейски парламент (4). Инициатива не може да бъде организирана от организации. Всяка организация обаче може да популяризира или подкрепя инициативи, при условие че прави това при пълна прозрачност.

2.4. Процедурата за европейска гражданска инициатива може да бъде обобщена в три фази:

2.4.1. Началната фаза включва учредяването на „граждански комитет“ (5), официалната регистрация на инициативата (6), която се проверява за допустимост от Комисията (7), и сертифицирането на системата за събиране на подписи онлайн (8).

2.4.2. Във фазата на събиране трябва се да получат 1 милиона „изявления за подкрепа“ (подписа) за максимален период от 12 месеца в най-малко 7 държави — членки на ЕС (9). Този резултат трябва да бъде удостоверен от компетентните национални органи (10).

2.4.3. На етапа на внасяне инициативата се разглежда от Комисията след среща с организаторите и публично изслушване в Европейския парламент. Комисията разполага с три месеца, за да отговори със специално съобщение и да вземе решение дали да приеме предложението, като започне законодателната процедура.

3. Първите четири години на Европейската гражданска инициатива

3.1. Към настоящия момент повече от 6 милиона европейски граждани са подписали ЕГИ. Въпреки че са внесени 56 инициативи, само 36 са регистрирани от Комисията, от които само 3 са събрали поне 1 милион подписа (11). Никоя от успешните инициативи не е довела до ново законодателно предложение, независимо че в някои случаи Европейската комисия е взела под внимание позицията на гражданското общество относно някои специфични аспекти.

3.2. Значителните технически, правни и бюрократични трудности, срещани от организаторите, и оскъдното законодателно въздействие на успешните инициативи подкопаха сериозно доверието в инструмента ЕГИ. Това явление ясно личи от драстичното намаляване на регистрираните инициативи — от 16 през 2012 г. на 5 през 2015 г. (12), и от броя на събраните изявления за подкрепа — от над 5 милиона през 2012 г. на само няколко хиляди през 2015 г. (13)

3.3. През тези четири години много организатори и представители на организираното гражданското общество (14) посочваха слабостите и липсата на гъвкавост на инструмент, който съгласно намеренията би трябвало да бъде ясен, опростен и удобен за ползване. Тези тенденции бяха потвърдени по време на публичното изслушване, организирано от ЕИСК на 22 февруари 2016 г.

3.4. През февруари 2015 г., три години след влизането му в сила, Европейският парламент представи проучване (15) относно състоянието на прилагане на регламента, като призовава за преразглеждането му. През октомври 2015 г. констатациите от това проучване бяха включени в резолюция (16), с която Парламентът внесе официално искане в Комисията с ясни и конкретни предложения.

3.5. Вследствие на проверката по собствена инициатива на ефективното функциониране на процедурата за ЕГИ, както и на ролята и отговорностите на Комисията, през март 2015 г. Европейския омбудсман изготви 11 насоки, целящи подобряване на инициативата (17).

3.6. През октомври 2015 г. Комитетът на регионите прие становище, в което също се изразява съгласие за бързо и съществено преразглеждане на регламента (18).

3.7. В отговор на многобройните искания за изменение на регламента през април 2015 г. Комисията публикува, както се предвижда в регламента, доклад (19) за постигнатите досега резултати и впоследствие, през февруари 2016 г. проследяване на предложенията (20), направени от Парламента. И в двата случая, независимо че признава различните трудности, срещнати от организаторите на ЕГИ, и че приема възможността за подобряване на прилагането на съществуващата нормативна рамка, Комисията многократно отхвърли всякаква възможност за преразглеждане в кратък срок на настоящия регламент.

3.8. Вече е широко признато от европейските институции, организаторите и представителите на организираното гражданско общество, че въпреки някои положителни резултати ЕГИ е все още далеч от разгръщането на своя пълен потенциал като политическо предложение и форма на активно участие на гражданите.

3.9. Основните проблеми, единодушно установени от институции и заинтересовани страни, са:

3.9.1. Слабо познаване и информираност от страна на гражданите и националните институции на инструмента ЕГИ (21).

3.9.2. Гражданските комитети срещат много пречки от техническо, правно и бюрократично естество във фазата на регистрацията и събирането на изявления за подкрепа, които са такива, че могат да повлияят на резултата на самата инициатива.

3.9.3. Гражданите, които желаят да подкрепят дадена инициатива, са изправени пред множество трудности, свързани с отделните национални закони относно обработката на данни.

3.9.4. Малкото успешни инициативи не са взети под внимание от Комисията при изготвянето на нови законодателни предложения, а само за непряко свързани с тях законодателни инициативи.

3.10. По-подробно основните трудности, срещани от гражданските комитети, са:

3.10.1. Липсата на правно признаване на гражданските комитети. Това оказва отрицателно въздействие върху важни практически аспекти на ЕГИ, като набирането на средства или обикновеното откриване на банкова сметка. Освен това обстоятелството, че организаторите носят отговорност „за причинените от тях вреди при организирането на гражданска инициатива“ (22), оказва възпиращ ефект.

3.10.2. Прекалено стриктно прилагане на критериите за допустимост на ЕГИ. Около 40 % от инициативите са били обявени за недопустими от Европейската комисия в първата фаза на процеса, т.е. „регистрацията“ на инициативата (23). Според Европейския парламент е целесъобразно да се разгледа по-задълбочено конфликтът на интереси вътре в самата Комисия, която, от една страна, е задължена да информира организаторите и да дава оценка за допустимостта на инициативата, а от друга е адресат на същата инициатива (24).

3.10.3. Дублиращи се дейности в графика на ЕГИ. Времето, необходимо да бъдат сертифицирани във всяка държава членка системите за събиране на изявления онлайн, намалява и без това краткия срок от 12 месеца за събирането на изявленията за подкрепа.

3.10.4. Липса на адекватна подкрепа от страна на Комисията, най-вече по време на лансирането и управлението на инициативата. Особено внимание следва да се обърне на услугите за хостинг и на OCS, предлагани безплатно от Комисията, и на трудностите, които организаторите срещат при изготвянето и разпространението на документацията на много езици.

3.10.5. Управлението на ЕГИ е скъп процес. Това се илюстрира от факта, че трите успешни инициативи са получили подкрепа от големи организации на гражданското общество, които са ги подкрепили в техническо, организационно и финансово отношение. Много организатори подчертаха, че за да не се опорочава основополагащият принцип на Европейската гражданска инициатива, е необходима по-голяма подкрепа на равнището на ЕС за стартирането на кампанията.

3.10.6. Прекалената строгост по отношение на събирането и обработката на личните данни. В някои държави членки правилата в тази сфера възпират допълнително организацията и присъединяването към нови инициативи. Освен това в някои страни законите за събиране на данни предвиждат да се вземат предвид само подписите на граждани, пребиваващи на националната територия, като по този начин на практика 11 милиона души се лишават от правото им да участват (25).

3.10.7. Слабо участие на организаторите в последващите дейности. Предвид оскъдните последващи действия по успешните инициативи, заседанията и изслушванията изглеждат недостатъчни, за да породят конкретни законодателни действия от страна на Комисията.

3.11. 2016 година е решаваща за ЕГИ в процес, който би могъл да доведе до нейното преразглеждане. Това становище по собствена инициатива представлява приносът на ЕИСК към този процес, предвид огромния неосъществен потенциал на толкова важен и иновативен инструмент в европейските процеси на вземане на решения и в духа на истинско европейско гражданство.

4. ЕИСК и европейската гражданска инициатива

4.1. ЕИСК като мост между европейските институции и организираното гражданско общество участва от самото начало в дебата относно ЕГИ. Това личи от вече приетите становища (26) и от създаването на ad hoc група, която непрекъснато следи развитието и прилагането на това законодателство (27).

4.2. Освен това Комитетът участва активно и в процеса на ЕГИ (28) с двойната роля на посредник и на институционален наставник. Сред инициативите и компетенции на ЕИСК се открояват:

4.2.1. „Ден на Европейската гражданска инициатива“, организиран ежегодно, за да се оцени с всички участници състоянието на изпълнението и ефективността на ЕГИ. Това събитие улеснява и обмена на най-добри практики и създаването на контакти между организаторите на инициативи и други заинтересовани страни.

4.2.2. Създаването на служба за съдействие (helpdesk) във връзка с ЕГИ, която предлага, наред с другото, превод на всички официални езици на ЕС на описанието на онези инициативи, които са били утвърдени от Комисията.

4.2.3. Предоставянето на зали на Комитета за улесняване на кампаниите.

4.2.4. Изготвянето на практическо ръководство, преиздадено за трети път, за повишаване на осведомеността и за насърчаване на ЕГИ (29). Освен това Комитетът отрежда ключова роля на ЕГИ в друга публикация, озаглавена „Европейският паспорт за активно гражданство“ (30), която има за цел да информира европейските граждани за пълните им права и да стимулира транснационалната демокрация на участието.

4.2.5. Създаването през 2016 г. на публичен архив на академичната и научната документация относно ЕГИ, отворен за всички граждани и за безплатни справки.

4.2.6. Представянето на пленарна сесия или, като алтернатива, на заседание на секция на всички регистрирани инициативи с най-голям успех, които не са в противоречие с официалната политика на Комитета, изразена в становищата му. Това би позволило на ЕИСК — независимо че заема неутрална позиция, да им даде подходяща видимост.

4.2.7. ЕИСК участва със свои делегати в изслушванията, организирани от Европейския парламент по повод на успешни инициативи, които допринасят за процеса на анализ и задълбочено разглеждане от страна на Комисията.

5. Общи забележки

5.1. ЕИСК отново изтъква своята силна подкрепа за Европейската гражданска инициатива. Четири години след влизането в сила на Регламента относно ЕГИ ясно се открояват окуражаващи данни по отношение на участието, както и огромен неизползван потенциал. Комитетът смята, че едно точно и пълно прилагане на ЕГИ може да спомогне да се преодолее нарастващата пропаст между гражданите и Европейския съюз.

5.2. ЕИСК споделя мнението, изразено от Европейския парламент, Комитета на регионите и Европейския омбудсман, че частичното и ограничено прилагане на ЕГИ се дължи на редица фактори. Съществуват ограничения от технически, правен и бюрократичен характер, но също и явно „институционално късо съединение“, предизвикано от претоварване с правомощия и отговорности на Европейската комисия.

5.3. Освен това ЕИСК смята, че някои от тези проблеми бяха решени успешно от Комисията, както в случая с безплатното предоставяне на OCS, докато други, за съжаление, не могат да бъдат решени без преразглеждане на самия регламент.

5.4. По тази причина ЕИСК призовава Комисията да работи в две насоки: да се намесва навреме, за да разреши и/или опрости най-простите и очевидни технически и бюрократични проблеми; да представи възможно най-скоро предложение за реформа на горепосочения регламент, в което да разгледа най-сложните институционални, правни и организационни въпроси.

6. Конкретни бележки

6.1. С цел опростяване и рационализиране на инструмента ЕГИ, ЕИСК отправя следните предложения за реформа в регламента:

6.1.1. да се даде възможност на гражданските комитети да започват събирането на изявления за подкрепа на дата по техен избор. Това е изключително важно, за да се разполага действително с 12 месеца за събирането на подписи;

6.1.2. гражданските комитети да получат правно признаване, като при необходимост им се предостави специален статут, така че да се ограничава наказателната отговорност на организаторите при умишлено нарушение и тежко нарушение, в съответствие с Директива 2008/99/ЕО относно защитата на околната среда чрез наказателно право;

6.1.3. да се създаде обслужване на едно гише, физически и онлайн, където заинтересованите граждани да могат да получават информация и насоки при представянето на инициативи. От основно значение е да се осигури на гражданските комитети подходяща техническа и правна помощ с цел улесняване на представянето на предложенията и увеличаване на дела на допустимите такива;

6.1.4. да се разгледат предложенията, целящи намаляването на минималната възраст за подкрепа на ЕГИ, както беше поискано от Европейския парламент и Комитета на регионите, за да се даде възможност на младежите активно да участват в процеса на изграждането на Европейския съюз;

6.1.5. да се разделят ролите на „институционален наставник“ и „съдия“, които понастоящем се изпълняват от Комисията. Това е от ключово значение за разрешаването на очевидния конфликт на интереси в рамките на Комисията и да се благоприятства пълното и ефективно прилагане на инструмента ЕГИ;

6.1.5.1. като потвърждава готовността си за продължаване на своята ангажираност с предприетите вече инициативи, ЕИСК може да бъде естествен кандидат за ролята на посредник и на институционален наставник;

6.1.6. да се гарантират подходящи последващи действия във връзка с успешните инициативи. При зачитане на правото на инициатива на Европейската комисия, същата се призовава да изготвя законодателно предложение в рамките на 12 месеца след края на съответната кампания или адекватно да обосновава решението да не внася предложение. Комитетът изразява желание, когато не е внесено предложение в определения срок, Европейският парламент да упражнява натиск върху Комисията по силата на член 225 от ДФЕС. Освен това Комисията ще трябва да установи по-тесни връзки с вносителите на тези инициативи, надхвърлящи обикновените изслушвания, организирани от Европейския парламент, така че да гарантира, че изготвеното предложение отговаря на очакванията на хората, които са го подкрепили.

6.2. Освен това Комитетът отбелязва, че Комисията би трябвало:

6.2.1. да направи процеса на регистрация по-прозрачен и ефикасен. По-специално Комисията би трябвало да играе по-проактивна роля, като дава подробни отговори и възможни решения, ако инициатива се счита за недопустима, така че да позволява на гражданските комитети да я променят, като я приведат в съответствие с критериите, установени от действащото законодателство;

6.2.2. да продължат преговорите с държавите членки за опростяване, ограничаване и стандартизиране на системата от национални правила, предвидена за събирането на заявления за подкрепа. По-специално се предлага максимално да се ограничат исканията за документи за самоличност и да се даде възможност на всички европейски граждани да подписват инициативите в държавите на пребиваване (31);

6.2.3. безплатният софтуер за събиране онлайн на изявления за подкрепа (OCS) да може да се използва постоянно, за да се опростят събирането и каталогизирането на изявления за подкрепа, както и тяхната проверка от националните власти. Освен това е желателно този инструмент да бъде достъпен и за лица с увреждания.

6.3. Препоръчва се по-специално:

6.3.1. да се засилят процесите на информиране и повишаване на осведомеността относно ЕГИ. Това трябва да бъде направено главно посредством специални кампании, популяризирани от Комисията и държавите членки. В този контекст освен това се предлага да се даде възможност на гражданските комитети да информират заинтересованите подкрепящи граждани за напредъка и резултатите от кампанията (след като получат предварително разрешение за това от тях). Това важи и за Комисията, която трябва по-добре да оповестява проследяването на успешните инициативи и да информира първо гражданските комитети;

6.3.2. да се гарантира многоезичието като изискване, абсолютно необходимо за постигането на висок процент на участие, и да се проучват нови начини за свързване на електронното събиране на подписи и социалните и цифровите медии, за да се достига до все по-широк кръг граждани;

6.3.3. да се разреши по принцип всеки гражданин на ЕС да бъде инициатор на ЕГИ, като се гарантира възможността за подкрепа на съществените разходи на една кампания, в случаите, когато става въпрос за официално регистрирана ЕГИ.

6.4. Накрая ЕИСК предлага създаването на институционален форум относно участието на европейските граждани, който да се превърне в постоянно място за дискусии и дебати в рамките на Комитета — по модела на Европейския форум за миграцията, като се използва вече натрупаният опит с Деня на Европейската гражданска инициатива. В този контекст, за да се гарантира все по-квалифицирано увеличаване на участието, ЕИСК би поканил сред представителите на заинтересованите институции представител на всеки граждански комитет, чиято инициатива е регистрирана официално, както и всички заинтересовани страни. Темата би могла да бъде предмет на конкретно и по-подробно предложение на Комитета, което да бъде изложено в бъдещо становище по собствена инициатива по този въпрос.

Брюксел, 13 юли 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) OCS е акронимът за софтуера за събиране на изявления онлайн — инструмент, който се предоставя безплатно от Европейската комисия за онлайн събиране на данни. Този инструмент улеснява действията по събирането и проверката на данните от националните органи. Освен това OCS е в съответствие с Регламент (ЕС) № 211/2011 на Европейския парламент и на Съвета и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1179/2011 на Комисията. https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description.

(2) Член 11, параграф 4 от ДЕС и член 24, параграф 1 от ДФЕС.

(3) Регламент (ЕС) № 211/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. относно гражданската инициатива, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome.

(4) По правило възрастта за гласуване във всяка държава членка е 18 години освен в Австрия, където тя е 16 години.

(5) Гражданският комитет трябва да се състои от поне седем граждани, постоянно пребиваващи в седем различни държави — членки на ЕС.

(6) Инициативата трябва да бъде описана с максимум 800 знака (100 за заглавието, 200 за описанието и 500 за подробностите относно целите).

(7) Регламент (ЕО) № 211/2011, член 4, параграф 2. Преди официалната регистрация на инициативата и включването ѝ в уебсайта на Комисията, последната разполага с два месеца, за да провери дали: 1) гражданският комитет е образуван и лицата за контакт са определени; 2) инициативата не попада по очевиден начин извън обхвата на правомощията на Комисията да представи предложение за правен акт на Съюза с цел изпълнение на Договорите на ЕС; 3) предложената гражданска инициатива не е явно обидна, несериозна или злонамерена; 4) инициатива не е в явно противоречие с ценностите, установени в Договорите на ЕС. Решението дадено предложение за инициатива да бъде регистрирано или не почива на правни основания и поради това може да бъде оспорвано. Ако бъде отказана регистрация, Комисията ще информира организаторите за мотивите за отказа и за всички налични съдебни и извънсъдебни средства за обжалване. Сред тях са възможността за завеждане на дело пред Съда на ЕС или за подаване на жалба до Европейския омбудсман (жалба за лошо администриране).

(8) Регламент (ЕС) № 211/2011, член 6. Регламентът предвижда този процес да бъде задача на компетентните органи на всяка държава членка, в която се събират изявленията за подкрепа.

(9) Регламентът предвижда изискването за минимален брой поддръжници във всяка държава, пропорционален на броя на населението: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories.

(10) Регламент (ЕС) № 211/2011, член 15.

(11) Успешните инициативи са: „Водата и санитарно-хигиенните условия са човешко право! Водата е обществено благо, а не стока!“, „Спрете вивисекцията“, „Един от нас“: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful.

(12) Броят на регистрираните инициативи постепенно намаля с течение на времето: 16 през 2012 г., 9 през 2013 г., 5 през 2014 г., 5 през 2015 г..

(13) Данните за подписите, събрани в подкрепа на ЕГИ през последните 3 години, показват ясен спад в участието и интереса от страна на гражданите. През 2013 г. са събрани 5 402 174 подписа, през 2014 г. — 628 865, a през 2015 г. — едва 8 500.

(14) C. Berg, J. Tomson, An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens’ Initiative („Работеща ЕГИ — поуки от първите две години след въвеждането на Европейската гражданска инициатива“), 2014 г. http://ecithatworks.org/

(15) European Parliamentary Research Service (Служба на ЕП за парламентарни изследвания), Implementation of the European Citizens’ Initiative The experience of the first three years („Прилагане на Европейската гражданска инициатива. Опитът от първите три години“), 2015 г.. http://www.europarl.europa.eu/thinktank/fr/home.html

(16) Резолюция на Европейския парламент от 28 октомври 2015 г. относно Европейската гражданска инициатива (2014/2257(INI). Докладчик: г-н Schöpflin.

(17) Случай: OI/9/2013/TN. Начало: 18 декември 2013 г., решение: 4 март 2015 г. http://www.ombudsman.europa.eu/fr/cases/decision.faces/fr/59205/html.bookmark.

(18) Комитет на регионите. Становище относно „Европейската гражданска инициатива“ (ОВ C 423, 17.12.2015 г., стр. 1).

(19) COM(2015) 145 final, Доклад относно прилагането на Регламент (ЕС) № 211/2011 относно гражданската инициатива, 2015 г.

(20) Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens’ Initiative (Проследяване на резолюцията на Европейския парламент относно Европейската гражданска инициатива), прието от Комисията на 2 февруари 2016 г.

(21) Проучване на Евробарометър „Обещанието на ЕС“, септември 2014 г., стр. 55.

(22) Регламент (ЕС) № 211/2011, член 13. Да помислим, например, за риска от грешки при обработката на личните данни.

(23) Изглежда прекалено ограничително тълкуване на правилото „предложената инициатива да не попада по очевиден начин извън обхвата на правомощията на Комисията да представи предложение за правен акт на Съюза с цел прилагането на Договорите“. По този начин бяха системно отхвърлени всички инициативи, насочени към изменение на Договорите. Единственото изключение е „Let me vote“ („Нека да гласувам“), която имаше за цел да допълни правата на европейския гражданин, посочени в член 20, параграф 2 от ДФЕС, с правото да се гласува на политически избори в държавата членка на местопребиваване при същите условия като гражданите на тази държава.

(24) EPRS Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years“ (Прилагане на Европейската гражданска инициатива. Опитът от първите три години), 2015 г., параграф 3.1.4.

(25) EPRS Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years“ (Прилагане на Европейската гражданска инициатива. Опитът от първите три години), 2015 г., глава 6.

EPRS, Disenfranchisement of EU citizens resident abroad (Лишаване от право на глас на граждани на ЕС, постоянно пребиваващи в чужбина), резюме.

(26) Становище на ЕИСК относно „Европейската гражданска инициатива“ (ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 182).

Становище на ЕИСК относно „Прилагането на Договора от Лисабон: демокрация на участието и европейската гражданска инициатива (член 11 от ДЕС)“ (ОВ C 354, 28.12.2010 г., стр. 59).

(27) Ad hoc групата за ЕГИ беше създадена през октомври 2013 г. и мандатът ѝ беше подновен през 2015 г.

(28) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.members-former-eesc-presidents-henri-malosse-speeches-statements&itemCode=35383.

(29) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/qe-04-15-566-fr-n.pdf

(30) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/15_85-citizenship-passport-fr.pdf

(31) Британските и ирландските граждани, пребиваващи в България, Франция, Австрия, Чешката република и Португалия, понастоящем са лишени от това право.