Специален доклад Добре ли управлява 
Комисията 
Споразуменията за 
партньорство в областта 
на рибарството?BG 2015  № 11
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.
Print ISBN 978-92-872-2714-0 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/4764 QJ-AB-15-010-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-2698-3 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/873741 QJ-AB-15-010-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-2725-6 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/693733 QJ-AB-15-010-BG-E
© Европейски съюз, 2015 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
За използване или възпроизвеждане на картата на стр. 46, трябва да бъде поискано разрешение непосредствено 
от притежателя на авторските права.
Printed in Luxembourg
Добре ли управлява 
Комисията 
Споразуменията за 
партньорство в областта 
на рибарството?
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2015  № 11
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответстви ‑
ето по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи така, че 
те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, проверявания обем 
приходи или разходи, предстоящите промени, както и политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав I с ръководител Augustyn Kubik, член на ЕСП. Този 
състав е специализиран в областта на разходите за опазване и управление на природните ресурси. Одитът беше ръково ‑
ден от члена на ЕСП Jan Kinšt със съдействието на Alejandro Ballester Gallardo, ръководител на неговия кабинет; Colm Friel, 
ръководител на отдел; Maria Luisa Gómez‑Valcárcel, главен одитор; Oana Dumitrescu, одитор и Frédéric Soblet, одитор.
От ляво на дясно: F. Soblet, M. L. Gómez‑Valcárcel, C. Friel, J. Kinšt, A. Ballester Gallardo, 
O. Dumitrescu.

03
 Съдържание
Точки
 Съкращения
I–XIII  Кратко изложение
1–13  Въведение
1–3 Необходимост от международни споразумения в областта на рибарството
4–8 Споразумения за партньорство в областта на рибарството (СПОР)
9–13  Европейски флот за далечно плаване и СПОР
14–16  Обхват и подход на одита
17–83  Констатации и оценки
17–53  Част I — Преговори за сключване на Споразуменията за партньорство в областта на рибарството
17–25  Комисията е договорила и подновила Споразуменията за партньорство в областта на рибарството 
в срок с цел да избегне прекъсване на риболовните дейности
26–28  Комисията е договорила подходяща мрежа от споразумения, но съгласуваността по отношение на 
региона на Индийския океан може да се подобри
29–32  Целта на СПОР да гарантира, че договорените възможности за риболов се отнасят само до 
риболовните ресурси „в излишък“ е била трудна за постигане
33–46  Разходите по СПОР , договорени от Комисията, са сравнително високи, предвид предходните нива на 
използване
47–53  Получената от последващите оценки информация не винаги е била полезна в процеса на вземане на 
решения и при преговорите
54–83  Част II — Прилагане на правата за достъп и секторната подкрепа по отношение на СПОР
55–60  Процесът на получаване на разрешение за риболов (лицензиране) е дълъг и сложен и въпреки това 
Комисията не е предприела мерки за подобрение
61–65  Централизираният мониторинг на улова не е достатъчно добър и излага на риск навременното 
откриване на проблеми и правилното изчисляване на плащанията
66–70  Комисията и държавите партньори успяват да постигнат съгласие относно дейности, които следва 
да бъдат финансирани посредством секторна подкрепа, но липсва координация с другите партньори 
в сектора
71–76  Контролът на Комисията върху дейностите, финансирани чрез секторна подкрепа, е доста 
ограничен, а дейностите, изпълнявани в действителност от държавите партньори, често се 
различават от договорените
04 Съдържание
77–83  Плащанията за секторна подкрепа, извършени от Комисията, не са обвързани с постигнатия 
напредък от страна на държавите партньори при изпълнението на договорените дейности
84–95  Заключения и препоръки
 Приложение I —  Споразумения за партньорство в областта на рибарството: 
допълнителна информация относно тяхното договаряне и изпълнение
 Приложение II —  Споразумения за партньорство в областта на рибарството, които са 
в сила през 2015 г.
 Приложение III — Споразумения за партньорство в областта на рибарството
 Отговори на Комисията
05
 Съкращения
ГД: Генерална дирекция
ДП: Държави партньори
ЕС: Европейски съюз
ЕСП : Европейска сметна палата
ЕФР : Европейски фонд за развитие
ИИЗ : Изключителна икономическа зона
МУУ : Максимален устойчив улов
НТИКР : Научен, технически и икономически комитет по рибарство
РОУР : Регионална организация за управление на рибарството
СПОР : Споразумение за партньорство в областта на рибарството
ФАО : Организация на ООН по прехрана и земеделие
ERS : Система за електронно отчитане (или електронен риболовен дневник)
IOC : Комисия за опазване на Индийския океан
IOTC : Комисията по рибата тон в Индийския океан
UNCLOS : Конвенция на ООН по морско право
VMS : Система за наблюдение на корабите
06
 Кратко  
изложение
IV
Процедурите за договаряне и подновяване на СПОР 
често са сложни и дълги, но въпреки това Комисията 
се е справила добре с тези трудности и, с няколко 
изключения, е успяла да избегне прекъсване на 
риболовните дейности на флота. Договорената мрежа 
от споразумения е съобразена с нуждите и приорите ‑
тите на флота на ЕС.
V
В случаите, когато продължителните преговори по 
нови протоколи са застрашили продължаването на 
риболовните дейности, е било разрешено (в съответ ‑
ствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 1006/2008) до под ‑
писването на новия протокол плавателните съдове да 
подадат пред Комисията заявления за разрешителни 
за риболов в съответните трети държави. Тази въз ‑
можност обаче не е съгласувана с друго нормативно 
изискване, а именно „клаузата за изключителни 
права“, и прилагането и ` е довело до недоразумения 
между една страна партньор и Комисията.
VI
Споразуменията за партньорство в областта на рибар ‑
ството са представени като инструменти, които гаран ‑
тират устойчивостта на риболовните ресурси. Както 
е посочено в основния регламент за общата политика 
в областта на рибарството, договорените възмож ‑
ности за риболов следва да позволят на плавателните 
съдове на ЕС да извършват риболовни дейности само 
от ресурсите „в излишък“ на държавите партньори. 
Концепцията за излишък обаче много трудно се при ‑
лага на практика поради липса на надеждна информа ‑
ция относно рибните резерви и риболовното усилие 
на вътрешните риболовни флоти или на други чуж ‑
дестранни флоти, на които също е бил предоставен 
достъп от държавите партньори.I
Европейският съюз (ЕС) е договорил споразумения 
с крайбрежните държави с цел външният флот на 
ЕС да получи право на достъп до риболовните зони 
на тези страни. Тези споразумения са започнали 
като обикновени споразумения за достъп през 80 ‑те 
години на двадесети век и са се превърнали в Спора ‑
зумения за партньорство в областта на устойчивото 
рибарство (СПОУР), чиято цел е да се запазят риболов ‑
ните ресурси, като същевременно се развива рибо ‑
ловният сектор в държавата партньор чрез осигуря ‑
ването на секторна подкрепа. Комисията се стреми 
да разшири мрежата от споразумения, тъй като те 
предлагат значителни предимства не само за флота на 
ЕС, но също и за държавите партньори.
II
Сметната палата извърши одит на споразуменията 
в областта на рибарството, за които е предоставена 
финансова подкрепа от бюджета на ЕС (т.е. без спо ‑
разуменията, основаващи се на размяна на рибо ‑
ловни квоти). Сметната палата проучи четири от 12 ‑те 
споразумения, действащи по времето на извършване 
на одита — Мавритания (Споразумение за многообра ‑
зието от видове в Атлантическия океан), Мадагаскар, 
Мозамбик и Сейшелски острови (Споразумение за 
улов на риба тон в Индийския океан). Тези четири 
Споразумения за партньорство в областта на рибар ‑
ството представляват 77 % от плащанията по СПОР 
през 2013 г.
III
Целта на одита е да оцени дали Комисията извършва 
добро управление по отношение на Споразумени ‑
ята за партньорство в областта на рибарството. Това 
включва проверка на договарянето на СПОР , както 
и прилагането на правата за достъп и секторната 
подкрепа. Одитът достигна до заключението, че като 
цяло Комисията извършва добро управление на СПОР , 
но все още има някои области, в които е необходимо 
подобрение по отношение на процеса на преговори 
и изпълнението на протоколите.
Кратко изложение 07
VII
Действителната единична цена, заплащана за един тон 
риба, е била често по‑висока, отколкото единичната 
цена, използвана като основа на преговорите. При 
преговорите е взет предвид улова, отчетен в пред ‑
ходните протоколи, но референтният тонаж, догово ‑
рен в последните протоколи, често е бил по‑висок, 
поради което систематично не е бил напълно опол ‑
зотворяван. Финансовата подкрепа на ЕС обаче е била 
изплатена в цял размер, независимо от използваните 
възможности за риболов. Недостатъчното използ ‑
ване на протоколите и получените в резултат на това 
високи разходи се дължат отчасти на някои техниче ‑
ски условия, договорени с държавите партньори с цел 
съгласуване с националното им законодателство или 
за гарантиране на устойчивия характер на риболов ‑
ните дейности.
VIII
Информацията, предоставена в независимите послед ‑
ващи оценки на Споразуменията за партньорство 
в областта на рибарството, невинаги е била доста ‑
тъчно изчерпателна, последователна или съпоста ‑
вима, което води до намаляване на полезността 
и ` при вземане на решения при договарянето на 
протоколите.
IX
Одитът достигна до заключението, че не е имало 
достатъчно солидно управление по отношение на 
прилагането на условията за достъп. Комисията не 
е извършвала подходящ мониторинг на потока от 
дълги и сложни процедури за лицензиране, за да 
установи причините за забавяния и областите, в които 
могат да бъдат направени подобрения.
X
Одитът установи пропуски по отношение на управле ‑
нието на данните за улова, което е видно от разликите 
в данните за улов, предоставени от държавите членки, 
Комисията и от последващите оценки. Тъй като плаща ‑
нията в рамките на СПОР се основават на данните за 
улова, това поражда финансов риск.XI
Въпреки че планирането на секторната подкрепа се 
е подобрило, ролята на Комисията при наблюдението 
на изпълнението на одитираните протоколи все още 
е ограничено. Няма ясна рамка, която да определи 
правилата за допустимост и проследяемост на финан ‑
сираните дейности. Освен това, Комисията не разпо ‑
лага с достатъчни права за упражняване на контрол. 
Например държавите партньори в някои случаи са 
извършили дейности, различни от тези, които са били 
планирани, поради което може да не са допринесли 
ефективно за постигане на целите на СПОР .
XII
И накрая, протоколите позволяват прекратяване на 
плащанията, но не и частични намаления в размера на 
плащанията за секторна подкрепа в случаите, когато 
договорените дейности или резултати са частично 
постигнати. Освен това, въпреки че споделят същата 
концепция за подпомагане на развитието, условията 
за изплащане на секторна подкрепа се различават от 
тези за изплащане на бюджетна подкрепа от Европей ‑
ския фонд за развитие (ЕФР), а това понякога води до 
несъответствия.
XIII
Сметната палата формулира следните препоръки.
За да подобри договарянето на нови Споразумения 
за партньорство в областта на рибарството и нови 
протоколи, Комисията следва да:
a) провери „неизползваните споразумения“ и обмис ‑
ли как да се справи с прекъсването на риболовни ‑
те дейности, наложено от клаузата за изключител ‑
ни права, като същевременно спазва принципите 
на общата политика в областта на рибарството. 
Освен това Комисията следва да поясни и вклю ‑
чи в протоколите подходящи разпоредби, за да 
се гарантира непрекъснатостта на риболовните 
операции в периода между два протокола.
б) определи регионални стратегии за развитие на 
управлението в областта на рибарството и да 
гарантира, че протоколите, договорени в рамките 
на същия регион, са съобразени със съответната 
регионална стратегия, както и с другите фондове 
на ЕС;
Кратко изложение 08
и) предложи въвеждането на изисквания за допусти ‑
мост с цел извършване на оценка на дейностите, 
които се разглеждат за получаване на финанси ‑
ране за секторна подкрепа във връзка с новите 
протоколи (други изисквания могат да се отнасят 
до проследяемостта, подбора, докладването 
и измерването на постигнатите резултати, както 
и правата за контрол на Комисията);
й) осигури ефективна координация относно сектор ‑
ната подкрепа от СПОР с други партньори, дейст ‑
ващи в риболовния сектор;
к) Гарантира, че отпускането на средства за сектор ‑
на подкрепа е в съответствие с други плащания 
за бюджетна подкрепа от ЕС и се основава на 
резултатите, постигнати от държавите партньори 
при изпълнението на матрицата от общоприети 
действия.в) при договаряне на възможностите за риболов 
в новите протоколи да вземе предвид нивата 
на използване от предходните протоколи и да 
положи усилия за по‑добро свързване на плаща ‑
нията за права за достъп с действителния улов, 
като едновременно гарантира, че не се оказва 
неблагоприятно въздействие върху риболовните 
дейности;
г) извърши по‑добър анализ на потенциалното 
въздействие на клаузите на СПОУР върху използ ‑
ването на протокола и същевременно да гаранти ‑
ра взаимните ползи за ЕС и съответните държави 
партньори, например посредством консултации 
със съответните заинтересовани страни, за да 
определи къде е необходимо извършването на 
по‑подробни оценки на критични клаузи;
д) насочи по‑добре фокуса на последващите оцен ‑
ки, за да се сдобие с последователен и съпоста ‑
вим анализ на възвръщаемостта на публичните 
средства, изразходвани в рамките на протоколите, 
както и с широкообхватен и критичен анализ на 
тяхната ефективност за ЕС и съответната държава 
партньор.
За да подобри изпълнението на СПОР , Комисията 
следва незабавно да:
е) установи процедури за мониторинг на всяка 
стъпка от процеса на лицензиране, включително 
времето, необходимо на държавите членки, дър ‑
жавите партньори и на службите на Комисията, 
с цел да се определят слабостите в процедурата 
и да се предприемат последващи действия;
ж) Насърчи приемането на електронни лицензи или 
на списък с разрешените плавателни съдове за 
целия период на валидност на лицензите;
з) Гарантира, че новата база данни за улова изця ‑
ло се използва от държавите членки на знамето 
и предоставя надеждни данни за улова, които 
могат да бъдат консолидирани, наблюдавани 
и актуализирани;
09
 Въведение
Необходимост от 
международни 
споразумения в областта 
на рибарството
01 
Принципът на свободен достъп до 
открито море постепенно изчезва от 
средата на 70 ‑те години на двадесети 
век насам и след третата Конференция 
на ООН по морско право (UNCLOS III). 
Влизайки в сила през 1982 г. след девет 
години на преговори, Конвенцията 
утвърдила в международното право 
правото на държавите да изискат суве ‑
ренитет над водни басейни, разполо ‑
жени до 200 морски мили от бреговата 
им линия (Изключителна икономи ‑
ческа зона (ИИЗ)), с цел проучване 
и експлоатация, съхраняване и стопа ‑
нисване на природните ресурси в тези 
водни басейни. Все повече държави са 
решили да разширят суверенитета си 
до границата от 200 морски мили и в 
резултат на това около 90 % от рибните 
ресурси са попаднали под контрола на 
крайбрежните държави. Много флоти 
за далечно плаване1, които преди това 
са извършвали риболов в тези водни 
басейни са били задължени да сключат 
споразумения за достъп с крайбрежни ‑
те държави.
02 
В резултат на това, ЕС (или „Европейска ‑
та общност“ както е било официалното 
му название по това време) е започнал 
преговори за двустранни споразумения 
в областта на рибарството предимно 
с развиващи се крайбрежни държави. 
Тези споразумения първоначално са 
били обикновени споразумения за 
достъп, предоставящи възможности 
за риболов на флота на ЕС за далечен 
риболов и важен източник на доходи 
за тези развиващи се държави. Спора ‑
зуменията са били с търговски харак ‑
тер и като цяло са се основавали на 
принципа „плащаш, ловиш риба и си 
заминаваш“.03 
От 1981 г. насам ЕС също така е догово ‑
рил редица „северни споразумения“. 
Това са реципрочни споразумения, 
включващи обмен на възможности за 
риболов между флотите на ЕС и флота 
на Норвегия, Исландия и Фарьорски ‑
те острови, без финансово участие. 
Настоящият доклад не обхваща тези 
споразумения.
Споразумения за 
партньорство в областта 
на рибарството (СПОР)
04 
Обикновените споразумения за достъп 
са били обект на критика, най‑вече по 
отношение на въздействието им върху 
прекомерно експлоатираните запаси, 
липсата им на прозрачност и на право ‑
прилагане и спазване на нормативната 
уредба, експлоатацията им на слабия 
капацитет за преговори и правопри ‑
лагане от страна на развиващите се 
крайбрежни държави, както и поради 
това, че не са подходящо средство за 
постигане на сътрудничеството за раз ‑
витие в областта на рибарството.
05 
В отговор на тази критики, реформата 
на Обща политика в областта на рибар ‑
ството от 2002 г. е въвела концепцията 
„партньорство“, за да подчертае целите 
на ЕС за подкрепа на развитието на на ‑
ционалния риболовен сектор в държа ‑
вите партньори (ДП), с цел насърчаване 
и укрепване на политическия диалог 
между ЕС и развиващите се държави, 
както и насърчаване на устойчивия 
риболов. Новото поколение от спора ‑
зумения са наречени Споразумения за 
партньорство в областта на рибарство ‑
то (СПОР) (вж. каре 1 ). Финансирането 
е разделено на две отделни части: права 
за достъп до ИИЗ и „секторна“ финансо ‑
ва подкрепа, чиято цел е насърчаване 
на устойчивото развитие в областта на 
рибарството в държавите партньори.1 Плавателни съдов за 
риболов, които са 
извършвали риболов отвъд 
своите национални води.
10 Въведение
Цели на СПОР2
 οДа осигури разумна и устойчива експлоатация на живите морски ресурси в държавите партньори (да 
въведе понятието за излишък от Конвенцията на ООН по морско право)3
 οДа гарантира трудовата заетост в районите на ЕС, зависещи от риболова
 οДа осигури продължителното съществуване и конкурентоспособността на сектора на рибарството в ЕС
 οДа осигури достатъчно предлагане на пазара на ЕС
 οДа създаде добавена стойност за ЕС
 οДа подобри управлението на рибарството на държавите партньори чрез развиване на капацитета им за 
управление и контрол на рибните ресурси
 οДа насърчи икономическото развитие на сектора на рибарството в държавите партньори, както и заетост ‑
та, здравословните условия и добрата бизнес среда в сектора
2 Заключения на Съвета по селско стопанство и рибарство: 19 юли 2004 г. и 19—20 март 2012 г.
 Повечето от тези цели също така са били и в Регламент (ЕО) № 861/2006 на Съвета от 22 май 2006 г. за установяване на финансови мерки 
на Общността за прилагането на Общата политика по рибарство и в областта на морското право (Член 7) (OВ L 160, 14.6.2006 г., стр. 1).
Член 31 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта 
на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 
и (ЕО) № 639/2004 и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22) установява принципите и целите на споразуменията 
за партньорство в областта на устойчивото рибарство.
3 Член 62, параграф 2 от Конвенцията на ООН по морско право (UNCLOS) определя този излишък като делът на допустимия улов, който 
крайбрежната държава не може или не желае да експлоатира сама.Каре 1
06 
Комисията счита, че СПОР предлагат 
значителни предимства в сравнение 
с други начини за получаване на дос ‑
тъп за Европейския флот за далечно 
плаване до водите и ресурсите на 
трети държави. По‑специално:
— СПОР предоставят достъп на Евро ‑
пейския флот до риболовни зони 
в рамките на една по‑ясна, единна 
и по‑стабилна правна рамка, която 
предлага по‑голяма правна си ‑
гурност, отколкото частни спора ‑
зумения между собствениците на 
плавателни съдове в държавите от 
и извън ЕС. Собствениците на ко ‑
раби в ЕС също са изразили пред ‑
почитание за СПОР и са поискали 
от Комисията да разшири мрежата от споразумения, дори с цената на 
увеличаване на тяхното финанси ‑
ране за правата за достъп.
— СПОР насърчават научното 
сътрудничество между ЕС и дър ‑
жавите партньори. Протоколите 
предвиждат заседания на научния 
комитет за преразглеждане на 
нивата на запасите и за обсъждане 
на резолюции на регионалните 
риболовни организации. Държави ‑
те партньори понякога си сътруд ‑
ничат с учени от ЕС, чиято работа 
е свързана с дейностите на флота 
в техните страни.

11 Въведение
4 Данни от годишния 
икономически доклад за 
европейския риболовен 
флот за 2014 г. (STECF 14 ‑16), 
съответстващ на флота за 
далечно плаване за 2012 г. 
В този доклад Европейският 
флот за далечно плаване 
е представен като субект, 
който обхваща всички 
регистрирани в ЕС 
плавателни съдове 
с размери над 24 метра, 
извършващи дейност 
в Други риболовни региони 
(ДРР), включително и в някои 
от най‑отдалечените 
региони на ЕС.— С цел да се осигурят равнопоста ‑
вени условия на конкуренция за 
различните флоти за далечно пла ‑
ване в крайбрежните държави от 
ИИЗ, протоколите също предвиж ‑
дат клауза за недискриминация. 
Това означава, че техническите 
стандарти, както и други принципи 
на устойчивост, които се прила ‑
гат за СПОР , следва също така да 
се прилагат и за споразуменията 
между съответните държави парт ‑
ньори и другите флоти, намиращи 
се в рамките на техните ИИЗ. Това 
би трябвало също така да насърчи 
устойчивото управление на рибо ‑
ловните ресурси.
— В държавите партньори, СПОР 
насърчават подобряването на 
управлението и изпълнението на 
местния риболовен сектор като 
подпомагат мониторинга, контро ‑
ла и наблюдението на дейностите 
на националните и чуждестранни ‑
те флоти. СПОР предоставят значи ‑
телно финансиране, за да допри ‑
несат за устойчивото развитие на 
местните риболовни дейности.
07 
Реформата от 2014 г. на Общата поли ‑
тика в областта на рибарството е въ ‑
вела концепцията за споразумение за 
партньорство в областта на устойчи ‑
вото рибарство (СПОУР). Целта на ре ‑
формата е да подобри някои аспекти 
от СПОР , като например количеството 
налична информация, въз основа на 
която се определя наличния излишък 
в ИИЗ на държавите партньори, насър ‑
чаването на устойчивия риболов във 
водните басейни на държави партньо ‑
ри посредством по‑добро насочване 
и редовен мониторинг на секторната 
подкрепа на ЕС, както и включването 
на клауза относно правата на човека. 
Основната цел за СПОУР е да осигури 
правна, екологична, икономическа 
и социална рамка за риболовните дейности, извършвани от риболовни 
кораби на Съюза във води на трети 
държави, където се прилагат стандар ‑
ти, сходни на нормите, приложими за 
тези кораби във водите на Съюза.
08 
От няколко години Комисията е въвела 
клауза за изключителни права, прило ‑
жима за всички действащи СПОР с цел 
засилване на рамката за управление 
на риболовните дейности на европей ‑
ския флот за далечно плаване. След 
влизането в сила на дадено споразу ‑
мение между ЕС и държавата парт ‑
ньор, риболовните плавателни съдове 
на ЕС могат да извършват дейност 
във водните басейни на държавата 
партньор само ако притежават раз ‑
решително за риболов, което е било 
издадено в рамките на протокола на 
това споразумение (вж. точка 10).
Европейски флот за 
далечно плаване и СПОР
09 
Въпреки че флотът за далечно плаване 
представлява по‑малко от 1 % от фло ‑
та на ЕС, с общо 335 плавателни съда 
от 86 283 регистрирани в ЕС, тя е мно ‑
го по‑значима от гледна точка на ри ‑
боловния капацитет, с 18 % от брутния 
тонаж и 7 % мощност на двигателя4 от 
общите стойности за риболовния флот 
на ЕС. Флотът за далечно плаване е ва ‑
жен доставчик на риба за европейския 
пазар, тъй като според изчисленията 
той осигурява 15 % от общия улов на 
флота на ЕС. Също така тя съставлява 
4 % от общата заетостта на флота на 
ЕС. Около половината от улова на фло ‑
та за далечно плаване е осъществен 
съгласно споразуменията за партньор ‑
ство в областта на рибарството.
12 Въведение
10 
При изготвянето на СПОР , ЕС и него ‑
вите държави партньори договарят 
споразумението и неговите протоколи 
за изпълнение. Това споразумение 
осигурява рамката за дългосрочно 
сътрудничество в областта на ри ‑
барството, а протоколите определят 
подробни правила и условия. Обик ‑
новено протоколите се договарят на 
всеки три до шест години, със съгла ‑
сието на държавата партньор. Когато 
става въпрос за СПОР , този доклад се 
отнася предимно до протоколите. По ‑
вече подробности относно процесите 
и отговорностите в рамките на СПОР 
са представени в  приложение I .
11 
През 2014 г. от бюджета на ЕС са на ‑
правени плащания в размер на 69 млн. 
евро за СПОР , като това представлява 
значително намаление спрямо сред ‑
ствата в размер на над 200 млн. евро, 
изплащани годишно в на 90 ‑те години 
от миналия век. Това се дължи отчасти 
на изтичането на срока на действие на 
протокола с Мавритания през декем ‑
ври 2014 г., за който не са извършени 
плащания през 2014 г., но сумата от 
67 млн. евро е била изплатена през 
2013 г. Само сумата, отпусната за Маро ‑
ко е съставлявала над 40 % от общия 
размер за 2014 г. Освен това, операто ‑
рите също са извършили финансови 
плащания под формата на вноски към 
тези СПОР в замяна на разрешител ‑
ни за риболов. Тяхното финансово 
участие е нараствало постоянно през 
последните години.12 
В приложение II  са показани 13 ‑те 
действащи СПОР за 2015 г. с годишно 
финансиране в размер на 71 млн. евро. 
Три от 13 ‑те действащи споразуме ‑
ния са смесени споразумения, които 
предоставят достъп на флота на ЕС до 
различни рибни запаси в ИИЗ на дър ‑
жавата партньор. Останалите са спора ‑
зуменията за риба тон, предоставящи 
права за риболов в ИИЗ на държавата 
партньор на плавателни съдове на ЕС, 
които следят движението на запасите 
от мигрираща риба тон и други дале ‑
комигриращи видове около Африка, 
както и в Индийския и в Тихия океан.
13 
Други СПОР без действащи протоколи 
са сключени с Гамбия (от 1.7.1996 г.), 
Екваториална Гвинея (от 30.6.2001 г.), 
Соломонови острови (от 9.10.2012 г.), 
Микронезия (от 25.2.2010 г.), Маври ‑
тания (от декември 2014 г.)5 и Мозам ‑
бик (от януари 2015 г.). Когато дадено 
споразумение все още е в сила, но 
неговите протоколи предстоят да бъ ‑
дат подновени, както е случаят с тези 
споразумения („неизползвани спора ‑
зумения“), флотът на ЕС няма достъп 
до риболовната зона на тази държава, 
съгласно клаузата за изключителни 
права (вж. точка 8).5 Преговорите между 
Европейската комисия 
и Мавритания с оглед 
изготвянето на нов протокол 
са успешно приключени на 
10 юли 2015 г. Този протокол 
със срок на действие от 
четири години и за сума 
в размер на 59,125 млн. евро 
годишно трябва да бъде 
одобрен от Съвета със 
съгласието на Европейския 
парламент.
13
 Обхват и подход  
на одита
14 
Целта на одита е да направи оцен ‑
ка дали Комисията извършва добро 
управ  ление на Споразуменията 
за партньорство в областта на ри ‑
барството, като разгледа следните 
въпроси:
1)  Добре ли се водят от Комисията 
преговорите за СПОР и техните 
протоколи?
За да отговори на този въпрос, 
Сметната палата направи преглед 
на преговорния процес за четирите 
одитирани СПОР и обърна внима ‑
ние на това дали Комисията е дого ‑
ворила или подновила протоколите 
навреме, за да осигури продължа ‑
ване на дейностите на флота на ЕС. 
Освен това, одитът провери дали 
договарянето на възможности 
за риболов и финансирането са 
в съответствие с целите на СПОР 
за осигуряване на устойчивост на 
рибните запаси на разумна цена за 
ЕС, за подобряване на управление ‑
то на рибарството на държавите 
партньори, както и насърчаване на 
икономическото развитие на техни ‑
те риболовни сектори.
2)  Добре ли управлява Комисията 
изпълнението на СПОР?
За да отговори на този въпрос, 
Сметната палата направи преглед 
на управлението на Комисията на 
процеса за лицензиране и надежд ‑
ността на системата за докладване 
на данните за улова. Освен това, 
одитът разгледа въпроса дали 
Комисията е разработила, контро ‑
лирала и наблюдавала дейностите, 
финансирани в рамките на ком ‑
понента „секторна подкрепа“ от 
СПОР по подходящ начин.15 
Одитният подход включи срещи със 
съответните заинтересовани страни6, 
анализ на информацията, предоставе ‑
на от Комисията, както и посещения на 
място в избрани държави членки (Ис ‑
пания и Франция) и в четири държави 
партньори, с които ЕС е сключил СПОР . 
Три от държавите партньори, избрани 
за настоящия одит се намират в Ин ‑
дийския океан (Мадагаскар, Мозамбик 
и Сейшелски острови), с цел получава ‑
не на регионална перспектива. В до ‑
пълнение, Мавритания беше избрана 
като пример за държава, сключила 
споразумение за многообразие на ви ‑
довете и като държава с най‑значимо 
финансово споразумение. Като цяло, 
четирите одитирани СПОР представля ‑
ват 77 % от всички плащания по СПОР 
през 2013 г.
16 
Доказателствата от одита бяха допъл ‑
нени от проучване сред операторите 
на риболовния флот за далечно пла ‑
ване на ЕС. Бяха получени отговори от 
собственици на кораби, които пред ‑
ставляват 70 % от този флот 7.6 Сред заинтересованите 
страни са Европейският 
парламент, както 
и неправителствени 
организации в областта на 
заетостта в плавателни 
съдове и в морска среда. 
Сметната палата също така 
посети асоциации на 
операторите на плавателни 
съдове и преработвателите 
на риба в Испания 
и Франция.
7 Двадесет и един 
собственика на риболовни 
плавателни съдове/
асоциации отговориха на 
проучването на Сметната 
палата, с общ брой на 
оперираните плавателни 
съдове — 319 (от които 233 
собственост на държави 
членки на ЕС), които 
извършват риболов извън 
границите на ЕС. 233 ‑те 
плавателни съда 
представляват 70 % от 335 ‑те 
плавателни съда, които 
съставляват Европейския 
флот за далечно плаване. От 
плавателните съдове, 
включени в проучването, 
79 % извършват дейност 
в региони на Атлантическия 
и Индийския океан, от които 
32 % са дънни риболовни 
кораби, 22 % са пелагични 
траулери, 7 % са сейнери, 
7 % са кораби с парагада 
с голям капацитет, 7 % са 
траулери за риболов на 
черна мерлуза и кораби 
с дънна парагада и 4 % са 
кораби за улов на риба тон 
с въдици.
14
 Констатации  
и оценки
Част I — Преговори за 
сключване на 
Споразуменията за 
партньорство в областта 
на рибарството
Комисията е договорила 
и подновила 
Споразуменията за 
партньорство в областта на 
рибарството в срок с цел 
да избегне прекъсване на 
риболовните дейности
17 
Договарянето на споразумения, пре ‑
доставящи достъп на флота на ЕС до 
риболовните зони на крайбрежните 
държави в рамките на ИИЗ, следва 
да е насочено към осигуряването на 
постоянен достъп, за да се избегне 
евентуално отрицателно въздействие 
върху сектора. Съветът е поискал от 
Комисията да предотвратява прекъс ‑
вания на риболовните дейности след 
изтичане на срока на действие на 
дадено споразумение или протокол. 
По същия начин, при договарянето 
на протокол, Комисията се стреми да 
въведе възможността за временно 
прилагане от датата на подписване до 
датата на окончателно ратифициране.
18 
Сметната палата направи преглед на 
преговорния процес, воден от Коми ‑
сията по четирите включени в одита 
СПОР , действащи по това време. Оди ‑
тът провери дали протоколите са били 
подновени навреме и дали е избегнато 
прекъсване на риболовните дейности 
на флота на ЕС за далечен риболов.19 
Договарянето на нови протоколи 
е дълъг и сложен процес. Комисията 
води преговори въз основа на мандат, 
предоставен от Съвета, който подпис ‑
ва протокола с държавата партньор. 
След което Парламентът трябва да 
даде своето съгласие. Повече детайли 
относно преговорния процес са изло ‑
жени в  приложение I . Следователно 
за осигуряване на непрекъснатост на 
дейността на флота, Комисията следва 
да започне процеса на договаряне на 
нов протокол доста преди изтичането 
на срока на действие на настоящия.
20 
Целият процес на договаряне на че ‑
тирите протокола, включени в оди ‑
та — от предоставянето на мандат от 
Съвета до датата на влизане в сила 
след получаване на съгласие от Парла ‑
мента или ратифициране от държавата 
партньор — трае между 71 и 134 сед ‑
мици (както е показано на Фигура 1 ). 
Продължителността на преговорите 
зависи от фактори, за които прегова ‑
рящите страни не могат да бъдат на ‑
пълно подготвени или които не могат 
да бъдат контролирани. Комисията 
счита, че са и ` необходими минимум 
12 седмици от приключването на пре ‑
говорите („парафирането“ на прото ‑
кола) до подготвянето на протокола 
за подписване от Съвета, както и че 
на Съвета са необходими още шест до 
осем седмици за внимателно разглеж ‑
дане. Следователно времето, което се 
очаква да измине между приключва ‑
нето на преговорите и подписването 
от Съвета, е минимум 20 седмици, като 
се има предвид, че може да възникнат 
възможни закъснения при дискусиите 
за приемане на протокола в рамки ‑
те на Съвета. В случая с Мадагаскар, 
Мозамбик и Сейшелски острови 
обаче времевата рамка е била между 
29 и 35 седмици.
15 Констатации и оценки 
21 
Сметната палата установи, че Комисия ‑
та ръководи добре процеса на прего ‑
вори, където е възможно посредством 
законодателни инструменти, за да 
избегне прекъсване на риболовните 
дейности. Въпреки това 83 % от опе ‑
раторите, които отговориха на про ‑
учването на Сметната палата и които 
представляват около 30 % от флота за 
далечно плаване, заявиха, че са били 
засегнати от забавяния в преговорите 
на протоколи, предимно с Маврита ‑
ния и Мароко — два сериозни случая, 
които обаче са по изключение.22 
В случая с Мавритания, преговори ‑
те са били продължителни (седем 
кръга от преговори, продължили 
общо 71 седмици) като предходният 
протокол е изтекъл почти пет месеца 
преди подписването на нов. Тъй като 
временно прилагане не е било въз ‑
можно преди подписването от Съвета 
и с цел да се избегне прекъсване на 
дейностите на флота на ЕС, Комисията 
е приложила разпоредби от правото 
на ЕС8 и е предложила на органите на 
Мавритания да продължи да подава 
заявления за разрешителни за рибо ‑
лов по време на петмесечния период. 
Тази възможност е използвана един ‑
ствено от собствениците на кораби 
за четири категории риболов9 между 
1 август 2012 г. и 15 декември 2012 г. 
По този начин риболовът е продължил 
в рамките на тези категории, но не и за 
останалите, при които е трябвало да 
бъде временно прекратен. Сметната 
палата отбелязва, че макар прилага ‑
нето на разрешителни за риболов при 
отсъствието на подписан протокол 
да е било с цел защита на интересите 
на флота на ЕС, това не е било в съот ‑
ветствие с клаузата за изключителни 
права (вж. точка 8).8 Член 9 от Регламент (ЕО) 
№ 1006/2008 на Съвета от 
29 септември 2008 г. относно 
разрешения за риболовни 
дейности на риболовните 
кораби на Общността извън 
водите на Общността 
и достъпа на кораби на 
трети държави до водите на 
Общността, изменящ 
регламенти (ЕИО) № 2847/93 
и (ЕО) № 1627/94 и отменящ 
Регламент (ЕО) № 3317/94 
(ОВ L 286, 29.10.2008 г., 
стр. 33). В този член се 
посочва, че в случаите, при 
които даден протокол 
е изтекъл и нов протокол 
е парафиран от Комисията, 
но не е подписан от Съвета 
или не се предвижда 
временното му прилагане, 
Комисията може да предава 
заявления за разрешителни 
за риболов на съответната 
трета държава, за период от 
шест месеца от изтичането 
на срока на действие на 
предходния протокол.
9 Категории 2 (черна мерлуза), 
3 (дънни различни от черна 
мерлуза), 5 (риба тон) и 6 
(хладилни траулери за 
пелагичен риболов).Фигура 1Продължителност на преговорния процес
седмици140 120 100 80 60 40 20 0 Начало на временното прилаганеПериод от време от подписването до 
одобрението от Парламента или ратифицирането от ДППериод от време от края на преговорите 
до  подписването от Съвета и от ДППериод от време от получаването на 
мандат до края на преговорите (парафиране)Мадагаскар (1 кръг)         
1/2013 г.—12/2014 г.
Мавритания (7 кръга)  
12/2013 г.—12/2014 г.
Мозамбик (2 кръга)                  
2/2012 г.—1/2015 г.
Сейшелски острови 
(3 кръга)                  
1/2014 г.—1/2020 г.
Източник:  ЕСП, въз основа на документи от преговорите и законодателството на ЕС.
16 Констатации и оценки 
23 
Освен това, дори и при прилагането 
на всички възможности, предвидени 
в законодателството, Комисията не 
е могла да предотврати прекъсването 
на риболовните дейности. Мавритан ‑
ските органи са отчели, че дейността 
в периода август до декември 2012 г. 
попада в рамките на временното 
прилагане на новия протокол. Вслед ‑
ствие на това са наложили ранно 
прекратяване на риболовните дей ‑
ности в четирите категории, за които 
продължаването на риболова е било 
разрешено преди подписването на но ‑
вия протокол. Това е довело до загуби 
за тези собственици на кораби, които 
са заплатили и за лицензи до момента 
на действителната дата на изтичане на 
срока — 15 декември 2014 г.
24 
В случая с Мароко, протоколът е бил 
подписан през февруари 2011 г. и е 
бил временно приложен до декем ‑
ври 2011 г., когато Европейският пар ‑
ламент е отхвърлил неговото сключва ‑
не10. В последвалите нови преговори, 
друг протокол е бил парафиран на 
24 юли 2013 г. и ратифициран от Ев ‑
ропейския парламент на 10 декември 
2013 г., без клауза за временно прила ‑
гане поради факта, че преговарящите 
от страна на Мароко не са постигнали 
споразумение за нейното въвеждане. 
Протоколът е влязъл в сила едва на 
15 юли 2014 г. поради късната рати ‑
фикация от страна на Мароко, а това 
е довело до допълнителни разходи от 
бюджета на ЕС11 и до пряко финансо ‑
во отражение върху собствениците 
на кораби и индустрията на ЕС, тъй 
като риболовните дейности са били 
прекъснати.
25 
По отношение на одитираните прото ‑
коли за Индийския океан, непрекъсна ‑
тостта на риболовните дейности в ИИЗ 
на Мадагаскар и Сейшелските острови 
е била осигурена, тъй като новите протоколи са били подписани преди 
изтичането на старите и са съдържали 
клауза за временно прилагане. В слу ‑
чая с Мозамбик не е имало действащ 
протокол за период от един месец 
(времето, изминало между датата на 
изтичане на предходния протокол 
(1.1.2012 г.) и временното прилагане на 
новия (1.2.2012 г.)), но това не е оказало 
сериозно въздействие върху флота на 
ЕС, тъй като по време на този период 
в Мозамбик не е бил разрешен рибо ‑
ловът на риба тон.
Комисията е договорила 
подходяща мрежа 
от споразумения, но 
съгласуваността по 
отношение на региона на 
Индийския океан може да 
се подобри
26 
Сметната палата счита, че наличието на 
съгласувана и подходяща регионална 
мрежа от споразумения е от същест ‑
вено значение. На първо място, в рам ‑
ките на подобрени условия за правна 
сигурност, флотът на ЕС може да следи 
мигриращи видове. На второ място, та ‑
кава една мрежа засилва преговорната 
позиция на Комисията чрез намаляване 
на натиска за достигане до споразу ‑
мение, когато съществува опасност 
дейностите на флота да бъдат прекъс ‑
нати. Освен това, планираното поло ‑
жително въздействие по отношение на 
управлението за държавите партньори, 
дължащо се на секторната подкрепа 
и упражнявания от ЕС контрол над 
собствения флот, може да окаже катали ‑
зиращо въздействие върху регионални ‑
те риболовни дейности. Въздействието 
е подсилено от обхвата на дейностите 
на Европейския флот в определени 
региони (например корабите на ЕС 
с мрежи гъргър са отчели 66 % от 
общия улов на тези кораби в Западния 
Индийски океан през 2011 г.12, докато 
уловът от кораби с мрежи гъргър като 
цяло представлява 49 % от общия улов 
в региона за дадената година).10 Законодателна резолюция 
на Европейския парламент 
от 14 декември 2011 г. 
(P7_TA(2011)0569).
11 Според испанските органи, 
сумата, изплатена на 
испанския флот като 
компенсация за загубите, 
причинени поради 
прекъсване на дейността им 
в Мароко е възлизала на 
4,5 млн. евро (от които 
4,3 млн. евро са изплатени от 
Европейския фонд за 
рибарство).
12 Таблици 4.2 и 4.4 от 
окончателния доклад 
„Преглед на риболова на 
риба тон в западната част на 
Индийския океан“ от 2014 г., 
POSEIDON, MRAG, NFDS 
и COFREPECHE.
17 Констатации и оценки 
27 
Настоящата стратегия на Комисията 
има за цел да отговори на тези нуж ‑
ди чрез разширяване на мрежата от 
споразумения в съответствие с из ‑
искванията на индустрията и с прио ‑
ритетите. В своите отговори в одит ‑
ното проучване, собствениците на 
кораби са изразили интерес най‑вече 
за Ангола, Гвинея Бисау и Сиера Леоне, 
следвани от Гвинея‑Конакри, Либерия, 
Танзания, Кения и Сенегал. Комисията 
е започнала първоначални дискусии 
с Танзания, приключила е преговорите 
с Либерия и е възобновила споразу ‑
менията с Габон, Мароко, Мавриций 
(за които протоколите вече са били 
влезли в сила по времето на провеж ‑
дане на проучването), Гвинея Бисау 
и Сенегал (за които протоколите вече 
са били подписани). Но по време на 
извършване на одита, преговорите 
за възобновяване на споразуменията 
с Мозамбик и Мавритания са били 
прекратени поради липса на консен ‑
сус между Комисията и двете държави 
партньори.
28 
Одитът в региона на Индийския океан 
обаче установи, че има място за 
подобрение в съгласуваността между 
СПОР и тяхното взаимно допълване 
с други регионални дейности на ЕС 
и източници на финансиране в рибо ‑
ловния сектор. Например, такъв е бил 
случаят с центровете за наблюдение 
на риболова. Има сключено споразу ‑
мение за регионален обмен на данни 
от системата за наблюдение на кораби 
(VMS) между Комисията за опазване 
на Индийския океан (IOC) и държа ‑
вите (Коморски острови, Мавриций, 
Мадагаскар, Реюнион и Сейшелски 
острови), посредством сървъра, който 
е бил разработен с подкрепата на IOC 
и регионалните фондове на ЕФР . Мо ‑
замбик не е част от IOC и въпреки че 
е важен партньор в регионалната мре ‑
жа на СПОР , понастоящем няма достъп 
до тези данни. Вместо да предостави 
подкрепа на Мозамбик за получа ‑
ване на достъп до съществуващата регионална VMS система за обмен на 
данни, Комисията подкрепя Мозамбик 
при разработването на регионален 
център за наблюдение на риболова 
като финансира проучване за осъ ‑
ществимост, посредством програмата 
„Укрепване на управлението на рибар ‑
ството в страните от АКТБ“ (ACP FISH II), 
финансирана от ЕФР . Междувременно 
Комисията също така подпомага на ‑
ционалната VMS система на държавата 
чрез секторна подкрепа от СПОР .
Целта на СПОР да 
гарантира, че договорените 
възможности за риболов 
се отнасят само до 
риболовните ресурси 
„в излишък“, е била 
трудна за постигане
29 
Основния принцип на устойчивост 
на СПОР гласи, че възможностите за 
риболов, договорени в протоколите 
(количества и брой лицензи) следва 
да позволяват само на плавателни 
съдове на ЕС да извършват риболов на 
ресурсите „в излишък“13. Това изис ‑
ква надеждна информация относно 
запасите (въз основа на най‑автори ‑
тетните налични научни консултации), 
както и относно риболовното усилие14 
на крайбрежните държави и други 
споразумения. Следователно прото ‑
колът трябва да предостави достъп 
до определена част от този изли ‑
шък. Комисията следва също така да 
гарантира, че СПОР спазват принципа 
на максимален устойчив улов (МУУ)15 
и резолюциите и препоръките на реги ‑
оналните организации за управление 
на рибарството (РОУР) по отношение 
на риболовните запаси.13 Член 31 от Регламент (ЕС) 
№ 1380/2013.
14 „Риболовно усилие“ 
е резултатът от капацитета 
и дейността на даден 
риболовен плавателен съд; 
за група риболовни 
плавателни съдове това 
е сумата от риболовното 
усилие на всички плавателни 
съдове в групата.
15 МУУ, който е показател за 
оптималното ниво на 
експлоатация, е определен 
от Организацията на ООН по 
прехрана и земеделие (ФАО) 
като максималния улов, 
който може да бъде получен 
по устойчив начин.
18 Констатации и оценки 
30 
Сметната палата провери по какъв 
начин е изчисляван излишъка и дали 
количествата риба, които са разре ‑
шени за риболов съгласно споразу ‑
мението са в съответствие с концеп ‑
цията за излишък. Различните СПОР , 
които са били договорени също бяха 
анализирани и сравнени за текстова 
последователност.
31 
Одитът установи, че е изключително 
трудно да се приложи на практика 
концепцията за излишък. В член 61 от 
Конвенцията на ООН по морско право 
се посочва, че държавата партньор 
носи отговорността за определяне на 
излишък, въз основа на най‑автори ‑
тетните налични научни становища. 
Одитът обаче установи, че държа ‑
вите партньори нямат капацитета за 
определяне на този излишък. Това се 
отнася най‑вече до смесените спо ‑
разумения (напр. с Мавритания) или 
при широко разпръснати риболовни 
ресурси, като дребни океански или 
далекомигриращи видове, поради 
трудността от определяне на излишък 
в ИИЗ на дадена крайбрежна държава, 
особено там, където няма действаща 
квотна система за риболов на регио ‑
нално равнище16. Освен това невинаги 
е била надеждна информацията относ ‑
но риболовните дейности на вътреш ‑
ните риболовни флоти или на други 
чуждестранни флоти, на които също 
е бил предоставен достъп от държави ‑
те партньори17. Следователно е много 
трудно за Комисията да изчисли каква 
част от общото риболовно усилие 
представлява флота на ЕС, а оттам 
и неговите ограничения за улов в съ ‑
ответствие с подхода за излишък.32 
В региона на Индийския океан, Коми ‑
сията по рибата тон в Индийския оке ‑
ан (IOTC) е препоръчала максимален 
устойчив улов (МУУ) за някои видове 
(напр. риба меч) като част от нейните 
научни консултации18 и е приела ре ‑
золюции за защита на два вида акула. 
Стандартът за МУУ обаче може да бъде 
прилаган, и то със затруднение, само 
на ниво отделна държава по отноше ‑
ние на далекомигриращите видове, 
като тези, които са обхванати от СПОР .
Разходите по СПОР, 
договорени от Комисията, 
са сравнително високи, 
предвид предходните нива 
на използване
33 
При договарянето, Комисията следва 
да гарантира, че клаузите на протоко ‑
лите с икономическо въздействие вър ‑
ху Европейския флот и икономиките 
на държавите партньори (т.е. продъл ‑
жителността на протокола, цени, ко ‑
личества, видове, технически условия, 
участие на собствениците на плавател ‑
ни съдове, докладване и изисквания 
по отношение на разтоварването) 
позволяват на Европейския флот да 
използва споразуменията по ефекти ‑
вен начин и му предоставят достъп до 
подходящ дял от наличния излишък на 
справедлива за държавите партньори 
цена. Комисията също така следва да 
гарантира, че принципите на иконо ‑
мичност, ефикасност и ефективност 
са взети предвид при подготвянето на 
преговорите за СПОР . Съветът е поис ‑
кал19 от Комисията, в сътрудничество 
с държавите членки, да поеме ангажи ‑
мент за оптимизиране на използване ‑
то на възможностите за риболов с цел 
осигуряване на добро съотношение 
между качество и разходи и спазване 
на принципите на доброто финансово 
управление.16 Резолюция 14/02 на IOTC 
предвижда въвеждането на 
квотна система на 
регионално равнище.
17 На ниво Регионална 
организация за управление 
на рибарството, ЕС 
призовава за по‑голяма 
прозрачност, най‑вече като 
изисква от страните да 
предоставят всички данни 
във връзка с риболовните 
дейности на трета страна 
и достъпа до съответните им 
ИИЗ. IOTC е приела 
Резолюция 14/05 относно 
списък с лицензирани 
чуждестранни плавателни 
съдове, извършващи 
риболов за IOTC видове 
в зоната на действие на IOTC 
и информация за 
споразумение за достъп.
18 Научен доклад на IOTC от 
2013 г. и 2014 г.
19 3155 ‑то заседание на Съвета 
по селско стопанство 
и рибарство в Брюксел, 
проведено на 
19 и 20 март 2012 г.
19 Констатации и оценки 
34 
Финансовата подкрепа на ЕС за държа ‑
вите партньори има два компонента: 
права за достъп до ИИЗ и „секторна“ 
финансова подкрепа (вж. точка 5). Въ ‑
преки че на държавата партньор не са 
наложени ограничения по отношение 
на използването на първия компонент, 
който стриктно регулира достъпа 
до националните риболовни зони, 
изплащането на финансови средства 
за секторна подкрепа следва да бъде 
обвързано с условието за изпълнение 
на договорените дейности, а именно 
по отношение на управлението на ри ‑
боловния сектор, между ЕС и държава 
партньор. Условността е била заложе ‑
на в новата Обща политика в област ‑
та на рибарството и в подписаните 
впоследствие Споразумения за парт ‑
ньорство в областта на рибарството. 
Разпределението на общия размер на 
финансовите средства между двата 
компонента е важен аспект от прего ‑
ворния процес.
Договарянето на компонента 
„права за достъп“
35 
Протоколът определя видовете риба, 
до които е предоставен достъп и усло ‑
вията, регулиращи достъпа от гледна 
точка на брой на лицензите, вид на 
плавателните съдове и референтен 
тонаж. Този „референтен тонаж“ пред ‑
ставлява обемът на улова, за който 
трябва да бъде заплатена минимална 
сума за права за достъп20 от страна на 
ЕС. В случай на надхвърляне на това 
ниво, ЕС ще извърши плащане за до ‑
пълнителния улов. Протоколите също 
така посочват техническите и опера ‑
тивните условия.
36 
При договарянето на компонента 
„права за достъп“ Комисията се стре ‑
ми да се сдобие с броя на лицензите, поискани от държавите членки (в зави ‑
симост от съществуващите ограниче ‑
ния21), като взема предвид също така 
външните фактори, които могат да 
окажат влияние върху подновяването 
на лиценза за риболов. Обикновено 
страната партньор полага усилия да 
получи възможно най‑голямо финан ‑
сиране, което след това се „преобразу ‑
ва“ в референтен тонаж.
37 
Фигура 2  по долу показва използва ‑
нето на възможностите за риболов 
(улов на риба) в исторически план 
в посетените държавите партньори 
от региона на Индийския океан, от 
гледна точка на референтен тонаж. 
Въпреки непълното оползотворяване 
на възможностите за риболов, догово ‑
рени в предходни протоколи, рефе ‑
рентният тонаж, който е договорен 
в по‑скорошни протоколи е останал 
относително стабилен.
38 
Тъй като финансовото участие на ЕС се 
определя въз основа на референтния 
тонаж, а не на действителния улов, 
редовното недостатъчно използване 
на протоколите води до заплащане на 
единична цена, която често е по‑ви ‑
сока, отколкото цената, използвана 
за основа на преговорите. Фигура 3  
показва действителните разходи па 
всяко споразумение за риба тон, като 
се вземе предвид общото финанси ‑
ране на СПОР . Тя показва, например, 
че реалната цена за един тон риба 
тон, уловена в Мозамбик през 2013 г. 
е била около шест пъти по‑висока, 
отколкото договорените цени. Това 
може да се обясни посредством много 
високото финансово участие (което 
е нараснало още повече при протоко ‑
ла за 2/2012 г.—1/2015 г. от 900 000 на 
980 000 евро), взето заедно с много 
ниското ниво на оползотворяване на 
възможностите за риболов.20 Минималната финансова 
вноска за права за достъп се 
изчислява като се умножи 
референтния тонаж 
с договорената единична 
цена.
21 В региона на Индийския 
океан, броят на 
плавателните съдове 
и брутният тонаж са били 
замразени през 2006 г. за 
плавателни съдове, 
извършващи риболов на 
тропическа риба тон, а през 
2007 г. за плавателни съдове, 
извършващи риболов на 
риба меч и бял тон, съгласно 
Резолюция 12/11 на IOTC 
относно прилагането на 
ограничаване на 
риболовния капацитет на 
договарящите страни 
и сътрудничещите страни, 
които не са договарящи 
страни.
20 Констатации и оценки Фигура 2Оползотворяване на възможности за риболов в посетените държави 
партньори от региона на Индийския океан
Източник:  ЕСП, въз основа на данни от ГД „Морско дело и рибарство“ относно оползотворяването на възможностите за риболов.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.% използван референтен 
тонаж% неизползван референтен 
тонаж
Сейшелски острови Мозамбик МадагаскарФигура 3Единична цена за един тон риба тон, платена от ЕС
Източник:  ЕСП, въз основа на протоколи и ГД „Морско дело и рибарство“ относно оползотворяването на възможностите за риболов.01002003004005006007008009001 000
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
Мадагаскар Мозамбик Сейшелски островиевро
Действителна цена за тон
Договорена цена за тон, 
съответстваща на правата за достъпи секторната подкрепа
21 Констатации и оценки 
39 
Пазарната цена на договорените 
рибните запаси в протоколите е ока ‑
зала пряко влияние върху стойността 
на протокола. Следователно Коми ‑
сията следва да вземе това предвид 
при договарянето на общата цена на 
протоколите. Това обаче не винаги 
е било така. В най‑новите протоколи 
(2013—2014 г.) с Мавритания, кате ‑
горията на главоногите, която има 
висока търговска стойност и е била 
използвана при средна ставка от 
93 % в протокола през 2008—2012 г., 
е била оттеглена от протокола поради 
прилагане на концепцията за излишък 
и решението на националните органи 
да запазят категорията на главоно ‑
гите за националния флот. Поради 
високата стойност и високата степен 
на използване на тази категория, 
това решение е оказало значително 
негативно въздействие върху флота 
на ЕС. В протокола от 2013—2014 г. 
са били увеличени възможностите 
за риболов за пелагичните видове, 
които имат по‑ниска търговска стой ‑
ност. Финансовата вноска за достъп 
е била увеличена от средно 60 млн. евро на година през 2008—2012 г. 
(и само 50 млн. евро на година през 
2012 г.) на 67 млн. евро на година за 
2013 г. и 2014 г. Следователно новият 
протокол е бил относително по‑скъп 
за ЕС. При последващата оценка на 
протокола (която обхваща първите 11 
месеца) е отбелязано, че директната 
добавена стойност за всички бенефи ‑
циенти е била 0,8 евро. Въпреки това 
директната добавена стойност за ЕС, 
която представлява благата, създаде ‑
ни за ЕС за всяко инвестирано евро, 
е била в размер на едва 0,39 евро22. 
Това съотношение е било в размер на 
0,63 евро в периода 2006—2009 г.
40 
Като цяло крайната единична цена за 
тон, която е била заплатена в Маври ‑
тания, е била много по‑висока, откол ‑
кото теоретичната цена за достъп, ос ‑
нована на пълно използване. Фигура 4  
показва оценка на разходите за права 
за достъп на ЕС, въз основа на дейст ‑
вителното използване на възможнос ‑
тите за риболов23.22 Както е показано 
в таблица 3 , това 
съотношение е 5,53 за 
Сейшелските острови, 
4,09 за Мадагаскар и 0,91 за 
Мозамбик.
23 Данните за 2014 г. са налични 
само до септември и сумите 
са коригирани 
пропорционално на 
изминалото време. С цел да 
извърши анализ на 
разбивката на плащането за 
права за достъп по 
категория, Сметната палата 
взе предвид референтния 
тонаж и пазарната цена на 
рибата (от последващата 
оценка и данните на ГД 
„Морско дело и рибарство“). 
Такава разбивка не 
е представена за 
предходния протокол, тъй 
като категориите не са 
сравними.Фигура 4Оценка на разходите за възможностите за риболов, използвани в Мавритания
Източник:  ЕСП, въз основа на протокола от 2013—2014 г., данни от ГД „Морско дело и рибарство“, последващи оценки от 2014 г.Разходи за достъп за 
използваните възможностиПлатени разходи за достъпв хиляди евро
2014 г. (до септември) 2013 г.70 000
60 000
50 000
40 000
30 000
20 000
10 000
0
22 Констатации и оценки 
41 
Приемането на някои клаузи, които 
са довели до проблеми при изпъл ‑
нението, най‑вече в Мавритания 
и Мозамбик, може да са допринесли 
и за недостатъчното използване на 
протоколите. В Мозамбик, основният 
проблем е бил изискването 33 % от 
плавателните съдове да преминат 
през инспекция преди започването на 
риболовните дейности24.
42 
В Мавритания, основните проблеми 
са били рестриктивните технически 
условия, включително тясното опреде ‑
ление за риболовни зони, в протокола 
за 2013—2014 г. По‑голямата част от 
тези условия са били изготвени с цел 
защита на запасите от свръхекспло ‑
атация, избягване на нежелан улов 
и опазване на екосистемите. В рамките 
на периода август 2012 г. до декември 
2013 г., сегментите от флота на ЕС, 
които са били най‑засегнати от тех ‑
ническите условия25 са имали много 
ниско равнище на използване: напр. 
нула за раци и изключително ниско за 
категорията „риболов без замразяване 
на пелагични видове и ракообразни“. Това е било потвърдено от отговорите 
на проучването на Сметната палата, 
в което 70 % от операторите, които са 
отговорили във връзка с протокола 
за Мавритания, са заявили, че дого ‑
ворените технически условия са били 
неподходящи и 58 % са заявили, че 
рентабилността е била засегната.
Договарянето на компонента 
„секторна подкрепа“
43 
Секторната подкрепа е важен ин ‑
струмент за постигане на целите на 
подобряването на управлението на 
държавите партньори в областта 
на рибарството и насърчаването на 
икономическото развитие на тех ‑
ния риболовен сектор. По време на 
преговори, в опит да получи потвърж ‑
дение за поемане на ангажимент от 
страна на държавата за подобряване 
на управлението в риболовния сектор, 
Комисията се стреми да увеличи сек ‑
торната подкрепа. Това обаче е огра ‑
ничено до 50 % от общия принос на ЕС 
(вж. таблица 1 ).24 Инспекции преди 
започването на риболовните 
дейности на 33 % от 
плавателните съдове, 
получили разрешително за 
риболов във водите на 
Мозамбик. В своите 
отговори в проучването на 
Сметната палата, 
операторите на плавателни 
съдове заявявят, че това 
изискване е твърде скъпо.
25 Техническите условия са 
били твърде ограничаващи 
и вследствие на много 
ниското равнище на 
използване през първите 
месеци, съвместният 
комитет се е съгласил да 
облекчи тези ограничения, 
но да запази екологичните 
съображения. Проблемът 
с техническите условия 
е забавил действителното 
прилагане на протокола 
с почти една година.Таблица 1Размер на секторната подкрепа в двата най‑нови протокола, разгледана 
поотделно за всяка посетена държава партньор
Държава Протокол 1 и 2Мадагаскар Мавритания Мозамбик Сейшелски острови
Общ размер на финансирането 1 (в евро) 1 525 000 76 250 000 (3) 650 000 5 600  000
% секторна подкрепа 36,1 % 21,3 % 38,5 % 39,6 %
Общ размер на финансирането 2 (в евро) 1 526 875 370 000  000 980 000 5 116 667 3
% секторна подкрепа 45,8 % 4,3 % 45,9 % 49,5 %
1  Предходните протоколи се отнасят до: Мадагаскар (2005—2011 г.), Мавритания (2008—2012 г.), Мозамбик (2008—2011 г.) и Сейшелски 
острови (2011—2013 г.).
2  Действащите протоколи по времето на извършване на одита се отнасят до: Мадагаскар (2013—2014 г.), Мавритания (2013—2014 г.), 
Мозамбик (2012—2014 г.) и Сейшелски острови (2014—2020 г.).
3  За този протокол е изчислена средна стойност, тъй като годишният принос се променя всяка година.
Източник:  ЕСП, въз основа на текста от протоколите.
23 Констатации и оценки 
44 
Сметната палата счита, че увелича ‑
ването на размера на секторната 
подкрепа е в съответствие с целите 
на СПОР за подобряване на управле ‑
нието на риболова в трети държави 
и за насърчаване на икономическото 
развитие на риболовен им сектор.
45 
Мавритания е била единственото 
изключение за тази положителна 
тенденция на увеличаване на дела за 
секторна подкрепа от общия размер 
на финансовата подкрепа на ЕС. В този 
случай, Комисията се е съгласила 
да намали значително компонен ‑
та „секторна подкрепа“ от 21 % от 
общия размер на подкрепата от СПОР 
в протокола за 2008—2012 г. на едва 
4 % в протокола за 2013—2014 г. Това 
намаление е въведено в резултат 
от проблемите, с които Комисията 
се е сблъскала при получаването на 
информация от органите на Маври ‑
тания по отношение на дейностите, 
финансирани от секторна подкрепа 
в протокола за 2008—2012 г. (както 
е показано в  каре 2 ). Както е показано 
в таблица 1  по‑горе, общият размер на годишната финансова подкрепа, 
договорена от Комисията в двата 
протокола е подобен. Това означава, 
че Комисията е намалила дела на ком ‑
понента „секторна подкрепа“ и про ‑
порционално е увеличила компонента 
„права за достъп“, за които държа ‑
вите партньори са поели ограниче ‑
ни задължения за прозрачност или 
отчитане. Сметната палата счита, че 
този отговор не е бил в съответствие 
с целите за развитие на СПОР .
46 
Освен това, Сметната палата счита, че 
по време на преговори е важно да се 
вземе под внимание общия размер на 
финансовата подкрепа от ЕС за държа ‑
вите партньори. Сумите, за които става 
въпрос, играят важна роля в разви ‑
тието на държавите партньори, както 
е посочено в  таблица 2 . Въпреки това 
финансирането по СПОР и ЕФР , както 
и целите и механизмите за прилагане, 
се договорят независимо. Сметната 
палата счита, че това не улеснява 
позицията на Комисията по време на 
преговорите с държавите партньори.Таблица 2Финансиране от ЕС за държавите партньори, посетени по време на одита, 
и неговият дял по отношение на бюджета за рибарство и на общия национален 
бюджет (2013 г.)
2013  г. Мадагаскар Мавритания Мозамбик Сейшелски острови
Дял на финансирането по СПОР по отноше -
ние на националния бюджет за рибарство 41 % 689 %120 % 250 %2
Общо финансиране на ЕС по отношение на 
националния бюджет за рибарство5 % 11 % 2 % 2 %
1  Бюджет на министерството на риболова, така както е представен във финансовото законодателство на Мавритания. В него не са вклю ‑
чени значителни разходи, като например пристанищни разходи.
2 Единствено оперативни разходи на риболовния орган на Сейшелските острови, без да се включват капиталови инвестиции.
Източник:  ЕСП, въз основа на национални документи, документи на ГД „Международно сътрудничество и развитие“ към Комисията и СПОР .
24 Констатации и оценки 
Получената от 
последващите оценки 
информация не винаги 
е била полезна в процеса на 
вземане на решения и при 
преговорите
47 
Предварителни и последващи оцен ‑
ки26 са използвани от Съвета, Пар ‑
ламента и Комисията в процеса на 
вземане на решения. Тяхната цел е да 
предоставят достоверна информация 
относно употребата на споразуме ‑
нието и добавената стойност за ЕС 
и държавата партньор, да извършват 
оценка на екологичното, икономи ‑
ческото и социалното въздействие 
на споразумението за партньорство 
и да проверят дали постигнатите 
резултати от СПОР са в съответствие 
с целите, определени за тях, съгласно 
изискванията, изложени от Съвета27 
и новата Обща политика в областта на 
рибарството28.
48 
Преди да предостави на Комисията 
мандат за преговори за нов протокол, 
Съветът изисква от нея да проведе 
независима предварителна и послед ‑
ваща оценка, ако вече има действащ 
протокол, както и предварителна 
оценка, когато няма предходни СПОР . 
Това задължение е било подсилено 
чрез включването му в новата Обща 
политика в областта на рибарството.
49 
Заинтересованите страни, с които 
е била извършена консултация по 
време на одита, са изразили своята 
благодарност за наличието на послед ‑
ваща оценка. Те считат, че тя е полезен 
инструмент, тъй като предоставя обща 
картина относно използването на възможностите за риболов в рамките 
на дадено споразумение (получени 
лицензи и размер на улова), както 
и относно начина, по който споразу ‑
мението функционира и добавената 
стойност. Данните за улова обаче, 
представени в доклада, не са най‑акту ‑
алните, въпреки че ролята на Коми ‑
сията, като управител на данни, е да 
предостави тези данни своевременно 
на заинтересованите страни.
50 
В такъв случай времето, необходимо 
за извършване на оценката следва да 
се добави към вече и без това дългия 
процес на договаряне. Преди въ ‑
веждането на новата Обща политика 
в областта на рибарството повечето 
протоколи са били с доста краткосро ‑
чен характер (от около три години29). 
Следователно оценките са могли да 
обхванат само кратък оперативен пе ‑
риод на оценявания протокол, от една 
година или по‑малко. Това е довело до 
намаляване на полезността на оцен ‑
ките като инструмент за вземане на 
решения. Една положителна промяна 
е по‑дългосрочния характер (от чети ‑
ри до шест години) на най‑скорошните 
протоколи, което може да окаже поло ‑
жително въздействие върху пълнотата 
на данните, които се съдържат в техни ‑
те последващи оценки.
51 
Последващите оценки на СПОР в реги ‑
она на Индийския океан предоставят 
информация относно запасите и улова 
на регионално равнище и включват 
несъществена описателна инфор ‑
мация, която се повтаря във всеки 
следващ период на оценка и прави 
докладите твърде подробни.26 Изготвянето на 
предварителна 
и последваща оценка на 
СПОР е задължително 
в рамките на Финансов 
регламент (ЕС) № 966/2012 
(OВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1) 
за всички програми 
и дейности, които водят до 
значителни разходи (в 
размер на повече от 
5 000 000 евро), с цел да се 
провери дали 
разпределените ресурси 
и постигнатите резултати са 
в съответствие 
с определените цели.
27 2599 ‑то заседание на Съвета, 
Селско стопанство 
и рибарство, Брюксел, 
19 юли 2004 г.
28 Член 31 от Регламент (ЕС) 
№ 1380/2013.
29 Кратката продължителност 
е била определена от факта, 
че Комисията не е искала 
съществуващите протоколи 
да бъдат приложени доста 
след влизането в сила на 
новата Обща политика 
в областта на рибарството, 
така че промените, внесени 
с тази политика да бъдат 
приложени възможно 
най‑скоро.
25 Констатации и оценки 
52 
От друга страна, одитът установи, че 
оценките не извършват достатъчно 
задълбочена оценка на степента, до 
която СПОР изпълняват своите цели 
(вж. точка 5 и  каре 1 ) (напр. няма 
препратка към заетостта в регионите 
на ЕС, зависещи от риболова, няма 
информация относно предлагането 
на риба на пазара на ЕС). Освен това, 
оценките в региона на Индийския оке ‑
ан не изчисляват добавената стойност 
на СПОР по последователен начин. 
Това е затруднило процеса на вземане 
на решение, тъй като методологиите, 
използвани за изчисляване на добаве ‑
ната стойност не са били съпоставими 
между различните протоколи и в слу ‑
чая с Мозамбик, са представили доста 
различен резултат ( таблица 3 ).53 
По време на одита и след вътрешен 
одит на процеса на оценяване, Коми ‑
сията е разработила нова методология 
за изчисляване на добавената стой ‑
ност, която се прилага от януари 2015 г. 
Методологията, която е била използва ‑
на за извършване на оценка на прото ‑
колите с Мадагаскар (февруари 2014 г.) 
и Мозамбик (април 2014 г.) също е била 
относително нова (януари 2014 г.), но 
използваните методи за изчисляване 
на добавената стойност все още не са 
били съпоставими.Таблица 3Несъответствия в изчисленията на възвръщаемостта на публичните 
инвестиции на ЕС по държави, съгласно последващите оценки в протоколите 
за Индийския океан
Изчислена възвръщае -
мост за всяко евро публич -
ни инвестиции от ЕС  
(последваща оценка)Бележки 
Мадагаскар
(изготвена през 
февруари 2014 г.)4,09Моделът включва приходи и разходи само за широките категории (напр. гориво, 
поддръжка, пристанищни такси, застраховане и т.н.), които не винаги са в съответ ‑
ствие с категориите, използвани в други оценки (напр. по отношение на Сейшелските 
острови, допълнително са уточнени категориите — екипаж, амортизация на кораби 
и съоръжения, както и административни разходи). Според Сметната палата обаче по 
този модел1 се извършва добра оценка на приходите и разходите.
Мозамбик (изготвена 
през април 2014 г.)2,08Оценителите не са разделили приходите между ЕС и Мозамбик и не всички публични 
разходи, направени от ЕС са били включени в изчислението (секторната подкрепа 
е била изключена). При преизчисляването от страна на Сметната палата с използване 
на същия модел, както за Мадагаскар, възвръщаемостта на публичните инвестиции 
би била само 0,91 евро за всяко инвестирано евро от ЕС.
Сейшелски острови 
(изготвена през 
януари 2013 г.)4,5Плащанията от собственици на кораби са били включени, за разлика от други оценки, 
при които само публичните средства са били взети под внимание, разходите са били 
правилно разпределени между страните и всички публични разходи са били взети 
предвид. При преизчисляването от страна на Сметната палата с използване на същия 
модел, както за Мадагаскар, възвръщаемостта на публичните инвестиции би била 
по‑висока — 5,53 евро за всяко инвестирано евро от ЕС.
1 Съотношение: Директната добавена стойност за ЕС/Общото финансово участие на ЕС (права за достъп и секторна подкрепа).
Източник:  Последващи оценки.
26 Констатации и оценки 
Част II — Прилагане на 
правата за достъп 
и секторната подкрепа 
по отношение на СПОР
54 
Изпълнението на СПОР включва два 
основни аспекта: достъп за плавател ‑
ните съдове на ЕС до възможности 
за риболов (вж. точки 55 до 65), както 
и подкрепа за развитието на риболов ‑
ните сектори на държавите партньори 
(вж. точки 66 до 83). За да може всеки 
от аспектите да функционира добре 
(т.е. да се гарантира, че флотът из ‑
вършва риболов при добри условия, 
както и че секторната подкрепа подо ‑
брява управлението на рибарството 
в държавите партньори), Комисията 
се нуждае от подходящи действащи 
системи за мониторинг на изпълне ‑
нието. Одитът провери тези системи 
за мониторинг.
Процесът на получаване 
на разрешение за риболов 
(лицензиране) е дълъг 
и сложен и въпреки това 
Комисията не е предприела 
мерки за подобрение
55 
Процесът на лицензиране, съгласно 
който плавателните съдове се сдоби ‑
ват с разрешително за риболов в съ ‑
ответствие с протоколите, не трябва 
да бъде прекалено сложен или дълъг 
за риболовните оператори. Комисията 
следва да преразгледа различните 
етапи на процеса на лицензиране и да 
прецени дали може да бъде постигна ‑
та по‑голяма ефективност. Сметната 
палата счита, че цялостен преглед на 
времето, необходимо за различните 
етапи на процеса, е от изключително 
важно значение, за да се установят 
и коригират недостатъци. Одитът 
установи, че Комисията не разполага 
с достатъчна информация относ ‑
но времевата рамка на процеса на 
лицензиране.56 
Протоколите определят процеса 
на лицензиране между държавите 
партньори и ЕС, като например пода ‑
ването на заявления до съответните 
публични органи. Протоколите също 
така предоставят електронен обмен 
на информация относно риболовните 
дейности. Процесът включва Комиси ‑
ята, държавите членки, делегациите 
на ЕС и държавите партньори. Повече 
подробности са изложени в  прило -
жение I . Одитът на Сметната палата се 
съсредоточи върху наличните дан ‑
ни, с цел да наблюдава този процес 
и да анализира забавянията, ако има 
такива.
57 
Налице са признаци, че забавяния 
в процеса на лицензиране са оказали 
негативно въздействие върху рибо ‑
ловните дейности: 78 % от отгово ‑
рилите на проучването на Сметната 
палата са изразили опасения във 
връзка с тези забавяния, които са били 
изразени също в съобщения от пред ‑
ставители на риболовните оператори 
до Комисията.
58 
Одитът отбеляза, че посетените дър ‑
жави партньори не са били склонни 
или не са били в състояние, поради 
национални правни изисквания, да 
приемат електронни разрешителни 
за риболов, като всички те са изис ‑
квали оригиналите на лицензите да се 
съхраняват на борда на оторизирания 
плавателен съд по време на риболов ‑
ните дейности.
27 Констатации и оценки 
59 
Както е показано на фигура 5 , дока ‑
то в Мозамбик и Сейшелски острови 
делегациите и аташетата по въпросите 
на рибарството са разполагали с ин ‑
формация относно количеството вре ‑
ме, което е изминало от подаването 
на заявление от оператора до датата 
на издаване на лиценза от държавата 
партньор, в Мадагаскар информация ‑
та, с която е разполагала делегацията 
е била свързана само с времето, което 
е изминало от получаването на заяв ‑
лението от делегацията до неговото 
изпращане до Комисията. В Маври ‑
тания не е била налична таблица за 
мониторинг.
60 
Сметната палата отбеляза, че в някои 
случаи е имало значителни закъсне ‑
ния преди заявлението за издаване 
на лиценз да достигне до органите на 
държавите партньори. По отношение 
на проверените протоколи обаче, Комисията не е разполагала с инфор ‑
мационна система, която да следи 
времето, необходимо за всяка една 
от тези стъпки в процеса на канди ‑
датстване за лиценз, който Комисията 
е разработила, както и впоследствие 
не е могла да установи къде е имало 
забавяния (независимо дали на ниво 
държава членка, държава партньор 
или Комисия). Освен това, въпреки че 
базата данни за разрешителните за 
риболов, съгласно изискванията на 
Регламент (ЕО) № 1006/2008 действи ‑
телно съществува и съдържа актуална 
информация относно съществуващите 
лицензи, тя не съдържа достатъчно 
информация за анализиране на заба ‑
вяния. Следователно Сметната палата 
не е в състояние да установи причини ‑
те за забавянията. Преразглеждането 
на Регламента относно разрешенията 
за риболов, обявен през 2011 г., би 
могъл да спомогне за откриване и на ‑
маляване на процедурните пречки, но 
предложението на Комисията все още 
не е било финализирано и предадено 
за съвместно вземане на решение.Фигура 5Продължителност на процеса на лицензиране съгласно наличните данни
Оператор —  
Държава членка
Държава член    ка —  
Комисия
Комисия  —  
 Делегация
Делегация —  
Държава партньор
Органи на държа -
вата партньор
Държава парт-  
ньор — Делегация
Делегация на 
Комисия
Комисия —  
Държава членка
Държава членка —  
 Оператор
Мадагаскар Няма налична информация 41 дни Няма налична информация
Мавритания Липсва таблица за мониторинг
Мозамбик Над 5 месеца 1 дни1Няма налична информация
Сейшелски островиНяма налична информация 19 дни Няма налична информация
126 дниНе е приложимо (лиценза се изпраща  
директно на операторите)
1 Фактът, че разрешителните за риболов са били издадени в същия ден, в който са били регистрирани заявленията, поставя под съмне ‑
ние надеждността на датата на регистриране.
Източник:  таблици за мониторинг, предоставени от делегацията и аташетата по въпросите на рибарството.
28 Констатации и оценки 
Централизираният 
мониторинг на улова 
не е достатъчно добър 
и излага на риск 
навременното откриване 
на проблеми и правилното 
изчисляване на 
плащанията
61 
Комисията и държавите членки трябва 
да следят и проверяват точността на 
данните относно действителния улов 
с цел да идентифицират проблеми при 
изпълнението, да позволят вземането 
на информирани решения при догова ‑
рянето на нови протоколи, както и да 
гарантират правилното изчисляване 
на плащанията за допълнителния улов, 
ако има такъв.
62 
Съгласно изискванията на Регламент 
(ЕО) № 1006/2008 плавателните съдове 
следва да предоставят всяка седмица 
данни за улова на своите държави 
членки. Въз основа на тази информа ‑
ция, всеки месец държавите членки 
трябва да предоставят на Комисията 
всички данни за улова, разпределе ‑
ни по риболовен район във всички 
ИИЗ (независимо дали са предмет на 
споразумение или не) и международ ‑
ни води. Подробности относно ролята 
на държавите членки в тази сфера са 
предоставени в  приложение I . Коми ‑
сията следва да поддържа база данни 
за улова с такава информация. Този 
Регламент също така изисква Комиси ‑
ята да създаде база данни за разре ‑
шителните за риболов, която да бъде 
актуализирана редовно от държавите 
членки.63 
Одитът установи недостатъци в управ ‑
лението на данните за улова на 
Комисията за проверените протоколи. 
Сметната палата установи няколко 
значителни разлики измежду данните 
за улова, предоставени от различни 
източници: от държавите членки, от 
ГД „Морско дело и рибарство“ и от 
последващите оценки. Тези разлики 
са представени в  таблица 4 . Няма 
достатъчно надеждни, последова ‑
телни и изчерпателни данни относно 
действителния улов на риба в рамките 
на СПОР на ниво Комисия.
64 
Подобни разлики бяха отбелязани 
между данните, които Сметната палата 
получи от държавите членки и от 
Комисията. Тези разлики могат също 
така да бъдат обяснени с факта, че 
държавите членки са изпратили данни 
за улова (разпределени по плавател ‑
ни съдове и видове морски животни) 
на Комисията в различни формати. 
След което Комисията е обработила 
файловете ръчно, но не ги е консоли ‑
дирала в една централна база данни. 
Комисията наскоро е предприела 
мерки за справяне с тази ситуация. 
През януари 2015 г. управлението на 
данни е било прехвърлено на служ ‑
бата, отговаряща за СПОР . В допълне ‑
ние са били консолидирани данни за 
улова в исторически план, въпреки че 
тази консолидирана информация не 
е била налична за периода, обхванат 
от одитираните протоколи. И накрая, 
Комисията е създала база данни (дан ‑
ни за улова от 2013 г. насам), въпреки 
че тя не е била оперативна по време ‑
то на извършване на одита, тъй като 
държавите членки все още не са били 
изпълнили изискванията за отчитане.
29 Констатации и оценки 
65 
Липсата на консолидирани и про ‑
верени данни може да доведе до 
негативни последици. Например, ако 
последният улов е по‑голям от рефе ‑
рентния тонаж, може да бъде изискано 
допълнително плащане, което от своя 
страна да доведе до финансов риск. 
Всъщност, Сметната палата вече е ус ‑
тановила случай, където недостатъч ‑
ният мониторинг на улова е довел до 
непредвидени разходи за Комисията30. 
Освен това, редовното наблюдение 
и актуализиране на информацията за улова биха позволили използването на 
актуална информация и биха улеснили 
процеса на вземане на решения при 
преговорите, където информацията 
в последващите оценки не е най‑акту ‑
алната (вж. точка 49).30 Както е отбелязано 
в Годишния доклад на 
Сметната палата за 2011 г., 
раздел 4.46 относно 
протокола с Мавритания за 
2008—2012 г. В този случай 
националните органи са 
информирали Комисията, че 
квотата от 300 000 тона за 
годината, приключваща на 
31 юли 2010 г., е била 
надвишена. Комисията 
е трябвало да заплати 
1,9 млн. евро на Мавритания 
за 47 346 тона уловена риба, 
надхвърляща квотата. Един 
по‑добър мониторинг на 
рибния улов би позволил на 
службите на Комисията да 
предвидят предприемането 
на корективни действия за 
избягване на допълнителни 
плащания.Таблица 4Примери за разликите в данните за улова между ГД „Морско дело и рибарство“ 
и последващите оценки за протоколите за региона на Индийския океан
(в тонове)
2009  г. 2010  г. 2011  г. 2012  г.
Мадагаскар
Oбщ улов според последващата оценка 14 596 10 055 10 282 8 053
Общо улов, ГД „Морско дело и рибарство“ 14 653 9 916 9 870 8 083
Разлика (тонове) ‑ 57 139 412 ‑ 30
Разлика (%) 0 % 1 % 4 % 0 %
Мозамбик
Oбщ улов според последващата оценка 3 840 4 261 2 330 1 156
Общо улов, ГД „Морско дело и рибарство“ 3 426 4 261 1 442 1 132
Разлика (тонове) 414 0 888 24
Разлика (%) 12 % 0 % 62 % 2 %
Сейшелски острови
Oбщ улов според последващата оценка н/д н/д 40 545 н/д
Общо улов, ГД „Морско дело и рибарство“ 23 762 41 668 40 078 34 779
Разлика (тонове) н/д н/д 467 н/д
Разлика (%) н/д н/д 1 % н/д
н/д: няма данни.
Източник:  ГД „Морско дело и рибарство“ по време на одита и последващи оценки.
30 Констатации и оценки 
Комисията и държавите 
партньори успяват да 
постигнат съгласие относно 
дейности, които следва 
да бъдат финансирани 
посредством секторна 
подкрепа, но липсва 
координация с другите 
партньори в сектора
66 
Съгласно клаузите на СПОР , Съв ‑
местният комитет следва да създаде 
многогодишна секторна програма под 
формата на матрица в съответствие 
с нуждите и приоритетите на държави ‑
те партньори в риболовния сектор. На ‑
соките на Комисията за управлението 
на секторната подкрепа посочват, че 
дейностите, включени в тази матрица 
следва да вземат предвид целта за 
подобрение на управлението посред ‑
ством разработването на ефективно 
управление и система за контрол за 
риболовния сектор и за устойчивата 
експлоатация на рибните ресурси. Матрицата за секторна подкрепа 
следва да бъде придружена от ясни 
цели, критерии, процедури и показа ‑
тели за оценяване на резултатите от 
договорените дейности. Секторната 
подкрепа в областта на рибарството 
следва да бъде съгласувана с другите 
дейности на партньорите в държавите 
партньори.
67 
Във всички четири посетени държави, 
Сметната палата установи, че дейност ‑
ите, предложени за секторна подкрепа 
са били в съответствие с национални ‑
те стратегии. Повечето планирани дей ‑
ности са били свързани с управление 
и инвестиции в риболовния сектор. 
Това е предоставило добра основа за 
планираната секторна подкрепа и е 
било в съответствие с дейностите, 
планирани в рамките на предход ‑
ните протоколи. Това е представено 
в таблица 5 .
Снимка 1— Станция за зареждане на гориво за корабите за традиционен 
риболов на Сейшелските острови
Източник:  ЕСП.
31 Констатации и оценки Таблица 5Основни дейности, получили финансиране, и дял от общата секторна подкрепа 
(СП) (бюджетни разходи за 2013 г.)
Основни дейности, планирани за 2013  г.Мадагаскар1
% от ССМавритания2
% от СС 2012—2013 г.Мозамбик1, 5
% от СССейшелски острови1
% от СС
Дейности за мониторинг, контрол 
и наблюдение (патрули, инспекции, VMS, 
Система за електронно отчитане)52 % 38 % 7 % 16 %
Дейности за мониторинг, контрол и на -
блюдение (наблюдатели)4 % ‑ 4 % 2 %
Научни изследвания за рибните запаси ‑ 3 % 63 % 10 %
Лаборатории, безопасност на храните 
(износ)44 % 2 % Предишни дейности 3 %
Изграждане на капацитет и участие 
в заседания‑ 3 % 22 % 22 %
Инфраструктура, свързана директно 
с риболовните дейности/риболовния 
сектор‑ 53 %38 % от баланса на 
предходния протокол, 
изразходени през 2012 г.538 %
Инфраструктура, която не е свързана 
с риболовни дейности.‑3,4‑46 % от баланса на 
предходния протокол, 
изразходени през 2012 г.5‑
Кредитен фонд за местния риболовен 
сектор‑ ‑ ‑ 10 %
1 Изчисление въз основа на бюджетни разходи.
2 Изчисление въз основа на плащания, извършени през периода 2012—2013 г.
3 Дейности, извършени в миналото.
4 Няма данни за сумата.
5 Сумата от разходите, предоставена от държавата партньор не съответства на общия бюджет на ЕС за годината.
Източник:  Матрици и доклади за дейността.
68 
Протоколите обаче не включват 
формални условия за допустимост 
за дейностите, които ще получат 
финансиране посредством секторна 
подкрепа. Няма доказателства в про ‑
токолите на Съвместния комитет 
относно одитираните протоколи за 
Индийския океан, че критериите, про ‑
цедурите и показателите за оценка на резултатите от секторната подкрепа са 
били обсъдени подробно. Положител ‑
ният пример на протокола от 2008—
2012 г. с Мавритания, който определи 
специфични области и индикатори, 
не беше последван от протоколите за 
Индийския океан, които бяха приети 
по‑късно.
32 Констатации и оценки 
Снимка 2 — Кораби на училище по рибарство на Сейшелските острови, 
финансирани чрез секторна подкрепа
Източник:  ЕСП.
69 
Одитът също така установи, че в посе ‑
тените държави от региона на Индий ‑
ския океан, координирането между 
партньорите в областта на развитие ‑
то, действащи в риболовния сектор, 
е било слабо. На редовните коорди ‑
национни заседания между предста ‑
вителите, отговарящи за подкрепата 
от ЕФР в делегацията на ЕС и другите 
финансови партньори не се обсъжда 
въпросът за секторната подкрепа, 
а аташетата в областта на рибарството 
не участват в тези заседания. Това се 
случва въпреки факта, че Споразуме ‑
нието от Котону31 определя устойчи ‑
вото развитие на риболовния сектор 
като приоритет за общо икономическо 
развитие70 
Освен това, в никоя от посетените 
държави секторната подкрепа от 
СПОР не е била включена в глобал ‑
на матрица, както и други средства, 
предназначени за риболовния сектор. 
Например в Мозамбик, където различ ‑
ни партньори финансират подобни 
дейности, съществува риск от двойно 
финансиране, най‑вече по отношение 
на участие в заседания и инспекцион ‑
ни дейности. Въпреки че Мозамбик 
разполага с действаща глобална ма ‑
трица, тя не включва нито съответните 
партньори, нито секторната подкрепа. 
Такъв е случаят и в Мадагаскар.31 Споразумение за 
партньорство между 
държавите от Африка, 
Карибите и Тихоокеанския 
басейн и Европейския съюз, 
членове 23 и 23а, както са 
изменени от 11 март 2010 г.
33 Констатации и оценки 
Контролът на Комисията 
върху дейностите, 
финансирани чрез 
секторна подкрепа, 
е доста ограничен, 
а дейностите, изпълнявани 
в действителност от 
държавите партньори, 
често се различават от 
договорените
71 
За да се гарантира, че са постигна ‑
ти целите на компонента „секторна 
подкрепа“ в рамките на СПОР и че 
средствата на ЕС са използвани по 
предназначение, Комисията следва 
да следи за ефективността на извър ‑
шените дейности и да проверява 
дали те отговарят на одобрените от 
Съвместния комитет. Това също така 
ще наложи държавата партньор да 
предостави достатъчно информация, 
за да позволи на Съвместния комитет 
да извърши оценка на резултатите 
и на икономическата ефективност 
на дейностите, получили подкрепа. 
Комисията е разработила насоки за 
проследяване на изпълнението на 
секторната подкрепа. Съгласно тези 
насоки съответното аташе в областта 
на рибарството отговаря за провер ‑
ката на място на изпълнението на 
дейнос  тите, политическия диалог, 
мониторинга на други дейности на 
финансовия партньор и поддържането 
на досие на съответната държава.72 
От практическа гледна точка, Коми ‑
сията наблюдава изпълнението на 
договорените дейности за секторна 
подкрепа посредством участието си 
в годишния Съвместен комитет. Одити ‑
раните протоколи обаче нито съдър ‑
жат изисквания, уточняващи какви 
документи държавите партньори 
следва да предоставят за целта на мо ‑
ниторинга, нито определят процедури 
относно начина за справяне с про ‑
блеми при изпълнението в рамките 
на Съвместния комитет. При липсата 
на конкретни правила за мониторинг 
и права за извършване на контрол 
в протоколите, задачата за монито ‑
ринг на секторната подкрепа е била 
усложнена. Освен това, на практика 
аташето в областта на рибарството 
в Индийския океан не разполага с не ‑
обходимите ресурси за извършване на 
задълбочен мониторинг в пет държави 
партньори (т.е. посещения на място 
при проектите, получили подкрепа), 
особено в случаите, когато сътрудни ‑
чеството с органите е сложно.
73 
Освен трудностите, причинени от 
липсата на широкообхватна рамка за 
наблюдение, контролът на Комисията 
върху разходите за секторна подкрепа 
е бил възпрепятстван допълнително 
и от фактът, че информацията, пре ‑
доставена от държавите партньори, 
освен че обикновено се е свеждала 
само до резултати, не винаги е можело 
да бъде проверена. В действителност, 
повечето дейности не е можело да 
бъдат проследени в бюджета, а Ко ‑
мисията е разполагала с ограничена 
увереност, че заявените дейности са 
били извършени на практика, както 
и че разходите са оправдани.
34 Констатации и оценки 
74 
Сметната палата установи, че Съвмест ‑
ният комитет не е проверявал сис ‑
темно икономическата ефективност 
на дейностите, получили секторна 
подкрепа, както е правил за протокола 
със Сейшелските острови за периода 
2011—2013 г. В този конкретен случай, 
е бил извършен одит на изпълнението, 
който да оцени дейностите, финан ‑
сирани от секторна подкрепа, извър ‑
шени през 2012 г., за които са били 
отделени 8,45 млн. евро от бюджета. 
Одитът заключава, че само няколко 
дейности са били добре изпълнени 
(напр. VMS), някои са били в процес на 
изпълняване (напр. бази данни, про ‑
учвания, проекти за инфраструктура, 
промишлен и полупромишлен флот), 
а други са били или със средна степен 
на изпълнение под 50 % (планове за 
управление, научни изследвания), или 
въобще не са били изпълнени (напр. 
контролиращи наблюдатели на борда, 
морско комуникационно оборудва ‑
не, занаятчийски инфраструктури 
и т.н.) Констатациите от одита са били 
обсъдени на последващото заседа ‑
ние на Съвместния комитет, заедно 
с напредъка по изпълнението на 
препоръките и по‑нататъшни дейст ‑
вия. В случая с Мозамбик, въпреки че 
е била въведена клауза за оценяване 
на икономическата ефективност на 
финансираните от ЕС инвестиции 
в текста на протокола от 2012—2014 г., няма доказателства, че тази оценка 
е била извършена.
75 
Освен това, одитът установи, че 
Комисията не е обърнала достатъчно 
внимание на трудностите, пред които 
са били изправени държавите парт ‑
ньори при усвояването на средства за 
секторна подкрепа, което е оказало 
негативно влияние върху три от чети ‑
рите одитирани протокола. Таблица 6  
по‑долу показва оставащото салдо 
от бюджета за секторна подкрепа 
в края на четирите одитирани про ‑
токола. Въпреки значителния дял на 
неизползваните средства, Комисията 
е била уведомена само за размера 
на неизползваното финансиране и за 
дейностите, които са планирани да 
бъдат извършени чрез използването 
на тези средства към края на изтичане 
на валидността на протоколите. Такъв 
един сценарий създава риска, осо ‑
бено към края на изтичане на даден 
протокол, държавите партньори да 
изразходват салдото от секторната 
подкрепа за дейности, които биха 
могли да усвоят значителен дял от 
неизползваните средства, но които не 
са в съответствие с приоритетите на 
СПОР за подобряване на управлението 
в областта на риболова, с цел да не 
загубят наличните средства.Таблица 6Оставащо салдо от секторната подкрепа в края на предходния протокол, 
изразходвано в рамките на протоколите, действащи по времето на извършване 
на одита
Държава Мадагаскар Мавритания Мозамбик Сейшелски острови
Оставащо салдо в края на предход -
ния протокол (евро)0 25 000  000 788 555 5 568 928
Дял на салдото спрямо общия 
размер на секторната подкрепа по 
време на протокола0 % 38 % 63 % 63 %
Източник:  Протоколи, протоколи на Съвместните комитети и доклад за изпълнението.
35 Констатации и оценки 
76 
На практика, одитът установи, че въ ‑
преки относително разумния подбор 
на дейности, средствата не са били 
усвоени изцяло, както е било предви ‑
дено във всяка от държавите партньо ‑
ри, посетени по време на одита (както 
е показано в  каре 2 ). Вместо това, по ‑
някога средствата са били използвани за други проекти, които не са били 
свързани с управлението на риболова 
така, както планираните дейности, 
и които са се различавали от посоче ‑
ните видове дейности, представени 
в насоките на Комисията за използва ‑
не на секторна подкрепа.
Примери за средства за секторна подкрепа, за които няма следа 
в националния бюджет или които не са използвани съгласно договореностите 
между Комисията и държавите партньори
Мадагаскар
Проследимостта на средствата в националния бюджет не е била осигурена въпреки многократните искания 
от страна на Делегацията да се предостави конкретен бюджетен ред за секторна подкрепа. Фактът, че финан ‑
совата подкрепа от ЕС и финансирането от други партньори в областта на развитието не са били отбелязани 
и идентифицирани в националния бюджет, прави трансферите трудни за проследяване. Тази липса на про ‑
следимост може също така да възпрепятства откриването на двойно финансиране с регионалната програма 
за инспекции.
Комисията е прекратила плащанията за една година (2011 г.), поради проблеми при изпълнението.
Мавритания
Държавата е получила секторна подкрепа в размер на 65 млн. евро в рамките на протокола за 2008—2012 г. 
От 2011 г. до края на протокола през юли 2012 г. органите не са предоставили достатъчно информация на 
Комисията относно използването на средствата за секторна подкрепа. Едва през август 2012 г. след някол ‑
ко искания от страна на Комисията, държавата партньор е разкрила, че неизползваната секторна подкрепа 
в края на протокола е възлизала на 25 млн. евро. Приблизително 90 % от това салдо са били отделени за 
проекти в областта на инфраструктурата като например пристанищна инфраструктура, както и патрулен 
кораб. От тази сума, около 50 % са били използвани от държавата партньор без предварителното съгласие на 
Комисията.
Мозамбик
Органите задават проектни кодове в бюджета. Но само те не са достатъчни да се сведе до минимум риска от 
двойно финансиране от различните финансови партньори за дейности като наблюдатели, дни за инспекция, 
командировъчни дни за международни заседания и т.н.
Салдото от секторната подкрепа от предходния протокол (2007—2011 г.) е използвано за финансиране на 
дейности, които не са били включени в многогодишните (2012—2014 г.) или годишните (2012 г.) матрици, и сле ‑
дователно не е предварително одобрено от Съвместния комитет. В този случай Комисията не е преустанови ‑
ла плащанията. За инфраструктура са отчетени 84 % от средствата, използвани през 2012 г. Комисията е била 
уведомена, след като дейностите вече са били извършени. Разходите не винаги са били пряко свързани 
с развитието на риболовния сектор на Мозамбик или с подобрения в управлението на риболова (построява ‑
не на сграда за министерство, възлизаща на 46 % от салдото за 2012 г. и огради за училището по рибарство, 
възлизащи на 38 %).Каре 2
36 Констатации и оценки 
Плащанията за секторна 
подкрепа, извършени 
от Комисията, не са 
обвързани с постигнатия 
напредък от страна на 
държавите партньори 
при изпълнението на 
договорените дейности
77 
С цел да се гарантира прилагането на 
принципа на обусловеност, протоко ‑
лът следва да предвиди възможността 
за коригиране на плащанията, така 
че те да отговарят на напредъка по 
дейностите или при липса на стабил ‑
но финансово управление в държа ‑
вата партньор, вместо просто да ги 
преустановява.
78 
Одитът установи, че протоколите не 
предвиждат намаление в компонента 
„секторна подкрепа“ въз основа на 
действителния напредък, постигнат 
от държавите партньори при изпълне ‑
нието на договорените дейности.
79 
Одитираните протоколи за Индийския 
океан предвиждат прекратяване на 
компонента „секторна подкрепа“, след 
консултиране със Съвместния коми ‑
тет, там където извършените дейности 
не са в съответствие с бюджетирана ‑
та програма (дейности и финансово 
изпълнение). Тази формулировка на 
условието затруднява Комисията да 
приложи по подходящ начин прекра ‑
тяването на компонента „секторна 
подкрепа“. Всъщност, до момента 
е имало само един случай на прекра ‑
тяване, в Мадагаскар през 2011 г., и той 
не е бил свързан с напредъка на дър ‑
жавата при прилагането на секторната 
подкрепа.80 
В Мавритания, Комисията е подобрила 
условността на секторната подкрепа 
за протокола за 2013—2014 г. чрез 
въвеждането на по‑ясни условия. 
По‑конкретно, първото плащане 
съгласно протокола е било обвързано 
с условието за усвояване на салдото 
от предходния протокол, както и из ‑
плащането на компонента „секторна 
подкрепа“ е било свързано с изпъл ‑
нението на договорените дейности. 
Комисията е приложила тези клаузи 
и не е изплатила компонента „сектор ‑
на подкрепа“, тъй като съществуващо ‑
то салдо все още не е било напълно 
изразходвано. Но в този случай, както 
и при протоколите за Индийския 
океан, не са били възможни частични 
плащания.
81 
Новата обща политика в областта 
на рибарството е въвела принципа 
на отделяне на правата за достъп от 
плащанията за секторна подкрепа32. 
Това означава, че компонентът „сек ‑
торна подкрепа“ вече няма фиксирана 
дата за изплащане, какъвто е случаят 
с компонента „права за достъп“, но 
следва да бъде изплатен веднага след 
като държавите партньори успеят 
да докажат постигнати резултати. 
Сметната палата счита, че това е подо ‑
брение по отношение на предходния 
фокус, поставен върху дейностите. 
Прилагането на този принцип обаче 
е възпрепятствано от факта, че дейст ‑
ващите понастоящем протоколи все 
още не предвиждат възможността за 
частично намаляване на плащанията 
при частично постигане на целите, 
а предвиждат само възможността 
Комисията да преустановява плаща ‑
нията, там където резултатите не са 
удовлетворителни.32 Член 32 от Регламент (ЕС) 
№ 1380/2013 предвижда 
секторната подкрепа да 
бъде обвързана 
с постигането на конкретни 
резултати и да допълва 
проектите и програмите за 
развитие, изпълнявани във 
въпросната трета държава, 
и е съгласувана с тях. 
Секторната подкрепа следва 
да бъде отделена от 
плащанията за достъп до 
риболовните ресурси. ЕС 
изисква постигането на 
конкретни резултати като 
условие за плащанията по 
линия на финансовата 
помощ и следи отблизо 
постигнатия напредък.
37 Констатации и оценки 
82 
Одитът също така установи, че има 
липса на съгласуваност между управ ‑
лението на секторната подкрепа от 
СПОР (от ГД „Морско дело и рибар ‑
ство“ към Комисията) и плащанията 
в рамките на ЕФР за бюджетна подкре ‑
па (от ГД „Международно сътрудни ‑
чество и развитие“). Секторната под ‑
крепа (СПОР) и бюджетната подкрепа 
(ЕФР) споделят същата концепция, тъй 
като плащанията се извършват директ ‑
но на публичните органи в държавите 
партньори, въз основа на постигнатия 
напредък в голям брой предвари ‑
телно определени сфери. В някои 
случаи, плащанията по ЕФР са заба ‑
вени от Комисията поради различни 
проблеми, свързани с политическата 
ситуация или управлението на пуб ‑
личните финанси. Подобен подход не 
е бил предприет от ГД „Морско дело 
и рибарство“ относно плащанията за 
секторна подкрепа. Каре 3  показва 
тази непоследователност в случая 
с Мадагаскар и Мозамбик.83 
Протоколите не включват правила 
относно прозрачността на бюджета 
в държавата партньор за разлика 
от насоките на ЕС за бюджетна под ‑
крепа33. Докато Мозамбик похвално 
е поел инициативата да обозначава 
дейностите чрез проектен код в бю ‑
джета, при останалите три посетени 
държави е имало малка проследимост 
на средствата, което е оказало нега ‑
тивно въздействие върху видимостта 
на подкрепата и възможността за 
последващ мониторинг на разходва ‑
нето на средствата на ЕС за секторна 
подкрепа. Фактът, че протоколите не 
изискват от държавите партньори да 
осигурят проследимостта и прозрач ‑
ността на средствата не е в съответ ‑
ствие с изискванията за бюджетна под ‑
крепа за секторни реформи в рамките 
на Споразумението от Котону.
Непоследователност в плащанията на ЕС в държавите партньори
В Мадагаскар, почти цялата финансова подкрепа на ЕС е била прекратена от 2010 г. до май 2014 г. съгласно 
член 96 от Споразумението от Котону или преустановена до приемането на подходящи мерки по отношение 
на правата на човека, демократичните принципи и правните норми. Плащанията в рамките на СПОР обаче са 
били продължени.
В Мозамбик, едно от плащанията за бюджетна подкрепа е било забавено със седем месеца докато прави ‑
телството е разрешило проблем, засягащ прозрачността на националните публични финанси по искане на 
Международния валутен фонд/дарителите на обща бюджетна подкрепа. Плащанията за секторна подкрепа 
по СПОР обаче са били извършвани през този период.
Източник: ЕСП, въз основа на информация от ГД „Морско дело и рибарство“ и ГД „Международно сътрудничество и развитие“.Каре 333 Бюджетната подкрепа се 
определя от критериите за 
допустимост (Раздел 5.1 от 
насоки за бюджетна подкрепа, 
2012 г.). Два от тях са:  
— добро управление на 
публичните финанси или 
надеждна и подходяща 
програма за подобрението му;  
— прозрачност и надзор 
на бюджета.  
Освен това, член 61, 
параграф 2 от Споразумение ‑
то от Котону предвижда: 
„Пряка бюджетна помощ 
в подкрепа на макроикономи ‑
ческите или секторните 
реформи се предоставя, 
когато: […] (в) управлението 
на публичните финанси 
е достатъчно прозрачно, 
отчетно и ефективно.“
38
 Заключения  
и препоръки
84 
Споразуменията за партньорство в об ‑
ластта на рибарството (СПОР) между 
ЕС и неговите държави партньори 
позволяват на риболовните флоти на 
ЕС да извършват риболов във водите 
на държавите партньори, както и да 
подпомагат устойчивото развитие на 
техния национален риболовен сектор. 
Одитът на Сметната палата проучи 
дали СПОР се управляват добре от 
Комисията, като направи преглед на 
преговорите по СПОР и техните про ‑
токоли, упражняването на правата за 
достъп за риболов, както и изпълне ‑
нието на подкрепата за националния 
риболовен сектор. Одитът достигна до 
заключението, че като цяло Комисията 
извършва добро управление на Спора ‑
зуменията за партньорство в областта 
на рибарството, но все още има някои 
области, в които е необходимо подо ‑
брение, най‑вече по отношение на 
изпълнението.
85 
Преговорите по СПОР и свързаните 
с тях протоколи е дълъг и сложен 
процес. Въпреки това Комисията се 
справя добре с тези трудности и, с ня ‑
колко изключения, е успяла да избегне 
прекъсване на риболовните дейности 
на флота на ЕС. В същото време обаче 
одитът установи редица слабости в на ‑
чина, по който Комисията е провела 
преговорния процес (точки 17—25).
86 
С цел да се осигури непрекъснатост 
на дейността на флота на ЕС, Коми ‑
сията може да се възползва от въз ‑
можността, предоставена от член 9 
на Регламент (ЕО) № 1006/2008 — да 
разреши на плавателните съдове да 
подават заявление чрез Комисията до съответните трети държави за раз ‑
решителни за риболов, докато чакат 
подписването на подновения прото ‑
кол. Тази възможност обаче не е съгла ‑
сувана с друго нормативно изискване, 
а именно „клаузата за изключителни 
права“, и прилагането и ` е довело до 
недоразумения между страната парт ‑
ньор и Комисията (точки 22 и 23).
87 
Стратегията на Комисията за разширя ‑
ване на мрежата на СПОР е в съответ ‑
ствие с нуждите и приоритетите на 
флота на ЕС. Независимо от това, все 
още има място за подобрение на вза ‑
имното допълване и съгласуваността 
сред СПОР , договорени в рамките на 
същия регион, така че да се увеличи 
потенциалът на СПОР за подобряване 
на управлението на риболова на реги ‑
онално ниво (точки 26—28).
88 
Една от основните цели на СПОР е да 
се извършва риболов само на излиш ‑
ните запаси от риба. Това обаче се 
е оказало много трудно за изпълнение 
на практика поради липса на надежд ‑
на информация относно рибните 
резерви и риболовното усилие на 
вътрешните риболовни флоти или на 
други чуждестранни флоти, на които 
също е бил предоставен достъп от 
държавите партньори. (точки 29—32).
39 Заключения и препоръки 
89 
Действителната единична цена, запла ‑
щана за един тон риба, често е била 
по‑висока, отколкото единичната цена, 
използвана като основа на прегово ‑
рите. При преговорите е взет предвид 
улова, отчетен в предходните протоко ‑
ли, но референтният тонаж, договорен 
в последните протоколи, често е бил 
по‑висок, поради което систематично 
не е бил напълно оползотворяван. Фи ‑
нансирането на ЕС обаче е трябвало да 
бъде изплатено в цял размер, незави ‑
симо от използваните възможности за 
риболов. Недостатъчното използване 
на протоколите и получените в резул ‑
тат на това високи разходи се дължат 
отчасти на някои технически условия, 
договорени с държавите партньори 
с цел съгласуване с националното им 
законодателство или за гарантиране 
на устойчивия характер на риболовни ‑
те дейности (точки 33—46).
90 
Независимите последващи оценки, 
подпомагащи вземането на решения 
в преговорния процес, не са достатъч ‑
но полезни поради предоставената не ‑
пълна информация относно нивото на 
използване на протоколите, липсата 
на съпоставимост между тях и липсата 
на критичен анализ на ефективността 
на СПОР (точки 48—53).Препоръка 1  
Преговори за СПОР
За бъдещи протоколи и споразумения, 
Комисията следва да:
a) провери „неизползваните споразу ‑
мения“ и обмисли как да се справи 
с прекъсването на риболовните 
дейности, наложено от клаузата за 
изключителни права, като съще ‑
временно спазва принципите на 
общата политика в областта на ри ‑
барството. Освен това Комисията 
следва да поясни и включи в про ‑
токолите подходящи разпоредби, 
за да се гарантира непрекъсна ‑
тостта на риболовните операции 
в периода между два протокола;
б) определи регионални стратегии 
за развитие на управлението 
в област  та на рибарството и да га ‑
рантира, че протоколите, догово ‑
рени в рамките на същия регион, 
са съобразени със съответната 
регионална стратегия, както и с 
другите фондове на ЕС;
в) при договаряне на възможностите 
за риболов в новите протоколи да 
вземе предвид нивата на използва ‑
не от предходните протоколи и да 
положи усилия за по‑добро свърз ‑
ване на плащанията за права за 
достъп с действителния улов, като 
едновременно гарантира, че не се 
оказва неблагоприятно въздействие 
върху риболовните дейности;
г) извърши по‑добър анализ на потен ‑
циалното въздействие на клаузите 
на СПОУР върху използването на 
протокола и същевременно да 
гарантира взаимните ползи за ЕС 
и съответните държави партньори, 
например посредством консултации 
със съответните заинтересовани 
страни, за да определи къде е не ‑
обходимо извършването на по‑под ‑
робни оценки на критични клаузи;
д) насочи по‑добре фокуса на 
последващите оценки, за да се 
40 Заключения и препоръки 
сдобие с последователен и съ ‑
поставим анализ на възвръ ‑
щаемостта на публичните сред ‑
ства, изразходвани в рамките на 
протоколите, както и с широко ‑
обхватен и критичен анализ на 
тяхната ефективност за ЕС и съот ‑
ветната държава партньор.
91 
Одитът също така достигна до заклю ‑
чението, че управлението по отно ‑
шение на прилагането на условията 
за достъп и секторната подкрепа не 
е било достатъчно солидно.
92 
Процесът на лицензиране е дълъг 
и сложен, а забавянията може да 
доведат до допълнителни усложнения 
или до намаляване на риболовните 
дейности на флота. Въпреки това 
Комисията не разполага с информа ‑
ционна система, която да и ` помогне 
да следи различните етапи на процеса 
на подаване на заявление за лиценз, 
което прави по‑трудно откриването на 
причините за забавяния и областите за 
подобрение (точки 55—60).
93 
Въпреки неотдавна подетите от Коми ‑
сията инициативи, се наблюдават не ‑
достатъци при управлението на данни 
за улова на риба и липсва надеждна, 
последователна и пълна информация 
(точки 61—65).Препоръка 2  
Управление на условията 
за достъп за риболов
Комисията следва незабавно да:
a) установи процедури за монито ‑
ринг на всяка стъпка от процеса 
на лицензиране, включително вре ‑
мето, необходимо на държавите 
членки, държавите партньори и на 
службите на Комисията, с цел да се 
определят слабостите в процеду ‑
рата и да се предприемат послед ‑
ващи действия;
б) насърчи приемането на елек ‑
тронни лицензи или на списък 
с разрешените плавателни съдове 
за целия период на валидност на 
лицензите;
в) гарантира, че новата база данни 
за улова изцяло се използва от 
държавите членки на знамето 
и предоставя надеждни данни 
за улова, които могат да бъдат 
консолидирани, наблюдавани 
и актуализирани.
94 
Планирането на дейностите, фи ‑
нансирани от секторна подкрепа, 
постепенно се подобрява. Ролята на 
Комисията обаче при наблюдението 
на изпълнението на този компонент 
все още е ограничена. Липсва ясна 
рамка, която да определи правила ‑
та за допустимост и проследяемост 
или изискванията за докладване за 
финансираните дейности. В резултат 
на това има открити случаи, при които 
държавите партньори са изпълнили 
дейности, различни от тези, които са 
били съвместно планирани с Коми ‑
сията, което предполага последващ 
риск за ефективността на компонента 
„секторна подкрепа“ (точки 66—76).
41 Заключения и препоръки 
95 
И накрая, протоколите позволяват 
прекратяване на плащанията за сек ‑
торна подкрепа, но не и намаляване 
на плащанията въз основа на действи ‑
телното изпълнение на договорените 
дейности или постигнатите резултати. 
Освен това, условията за изплащане на 
секторна подкрепа се различават от 
тези за изплащане на бюджетна под ‑
крепа, а това понякога може да доведе 
до несъответствия (точки 78—83).Препоръка 3  
Управление на 
секторната подкрепа
Комисията следва незабавно да:
a) предложи въвеждането на из ‑
исквания за допустимост с цел 
извършване на оценка на дейнос ‑
тите, които се разглеждат за полу ‑
чаване на финансиране за сектор ‑
на подкрепа във връзка с новите 
протоколи (други изисквания 
могат да се отнасят до проследя ‑
емостта, подбора, докладването 
и измерването на постигнатите 
резултати, както и правата за кон ‑
трол на Комисията);
б) осигури ефективна координация 
относно секторната подкрепа от 
СПОР с други партньори, действа ‑
щи в риболовния сектор;
в) гарантира, че отпускането на 
средства за секторна подкрепа е в 
съответствие с други плащания за 
бюджетна подкрепа и се основа ‑
ва на резултатите, постигнати от 
държавите партньори при изпъл ‑
нението на матрицата от общопри ‑
ети действия.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Augustyn 
KUBIK — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 
15 юли 2015 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател
42
 Приложения
Споразумения за партньорство в областта на рибарството: допълнителна 
информация относно тяхното договаряне и изпълнениеПриложение IВъведение
01 
При изготвянето на СПОР , ЕС и неговите държави партньори договарят 
споразумението и неговите протоколи за изпълнение. Това споразумение 
предоставя рамка за дългосрочно сътрудничество в областта на рибарство ‑
то, включително общите принципи и стандарти, регламентиращи достъпа за 
плавателни съдове на ЕС до риболовни ресурси във води, попадащи юрис ‑
дикцията на държавите партньори. Протоколите определят подробни усло ‑
вия, например по отношение на възможностите за риболов и видовете риба, 
финансирането (както за достъп, така и за секторна подкрепа), размера на 
таксите, които следва да се заплатят от собствениците на кораби, броя и раз ‑
мера на плавателните съдове с разрешително за риболов, както и регионите, 
в които риболовът е разрешен.
Задължения
02 
СПОР се управляват централно от Комисията, съгласно преки споразумения 
за управление. Съветът предоставя мандат на Комисията, представлявана от 
ГД „Морско дело и рибарство“ за започване на преговори от името на ЕС за 
всяко ново споразумение или подновяване на протокол. Договорът от Лиса ‑
бон предвижда споразумението и протоколът да бъдат сключвани от Съвета 
с одобрението на Европейския парламент. Веднъж щом споразумението 
е влязло в сила, протоколите се договарят на всеки три до шест години, как ‑
то е договорено с държавата партньор.
03 
Централните служби на ГД „Морско дело и рибарство“, както и шестте ата ‑
шета в областта на рибарството, отговарящи за предприемането на послед ‑
ващи действия и редовната комуникация с държавите партньори, носят 
отговорността за текущото управление на СПОР .
04 
Държавите партньори отговарят за наблюдението и прилагането на мерки 
за опазване и управление, както и за създаването на ефективни механизми, 
с които да се наблюдават и управляват дейностите на плавателните съдове. 
ЕС и държавите членки на знамето1 обаче отговарят за упражняването на 
ефективен контрол над своите плавателни съдове и гарантират, че изпълня ‑
ват всички свои задължения, най‑вече от гледна точка на събиране на данни 
за улова и за VMS.1 Държава на знамето 
е държавата, в която 
плавателният съд 
е регистриран.
43 Приложения
Преговори за СПОР
05 
Преговорният процес се състои от различни етапи, но с цел да се осигури 
непрекъснатост на дейността на флота, Комисията следва да започне проце ‑
са на договаряне на нов протокол поне около една година преди изтичането 
на срока на действие на настоящия. По своя инициатива Комисията получава 
мандат от Съвета, след което следват един или повече кръга от преговори 
между Комисията и държавата партньор. В края на тези преговори, спора ‑
зумението се парафира от Комисията и държавата партньор, след което се 
одобрява и подписва от Съвета и държавата партньор. След което прото ‑
колът може да бъде приложен временно, ако страните са съгласни, преди 
неговото официално ратифициране. Протоколът се ратифицира от държава ‑
та партньор, а Европейският парламент дава своето съгласие за сключването 
на протокола, който тогава влиза в сила.
Разрешения за риболов
06 
Регламентът относно разрешенията за риболов (ЕО) № 1006/2008 изисква 
от Комисията да поддържа база данни за лицензите, в която данните да се 
актуализират редовно от държавите членки, отговарящи за проверката на 
допустимостта на заявленията, подадени от операторите за получаване 
на лиценз. Тези заявления впоследствие се предоставят на Комисията за 
проверка. Комисията предоставя заявленията на държавите партньори, по ‑
средством Делегацията. Веднъж щом държавата партньор е издала разреши ‑
телното, оригиналният документ се изпраща обратно на оператора посред ‑
ством Делегацията, Комисията и държавите членки.
Съвместният комитет
07 
Споразуменията предвиждат създаването на Съвместен комитет за наблю ‑
дение на прилагането на всяко СПОР . Всеки Съвместен комитет се състои 
от представители на Комисията и на съответната държава партньор и отго ‑
варя за наблюдение на изпълнението, тълкуването и прилагането на СПОР , 
за създаване на годишни и многогодишни програми за секторна подкрепа 
и оценяване на тяхното изпълнение, за сътрудничество по въпроси от общ 
интерес по отношение на риболова, както и действа като форум за добро ‑
волно уреждане на всякакви спорове относно тълкуването или прилагането 
на СПОР и преоценява, при необходимост, равнището на възможностите за 
риболов и впоследствие равнището на финансовата вноска.Приложение I
44 Приложения
Аташе по въпросите на рибарството
08 
Аташето по въпросите на рибарството представлява ГД „Морско дело и ри ‑
барство“ в държавите партньори и допринася пряко за наблюдението на 
прилагането на протоколите. Аташето по въпросите на рибарството участва 
в подготвянето на преговорите и заседанията на Съвместния комитет, под ‑
държа контакт с националните органи, проверява дали клаузите на прото ‑
колите и секторната подкрепа са правилно изпълнени, докладва редовно 
на ГД „Морско дело и рибарство“, анализира документи и участва в научни 
заседания на регионалните организации за управление на рибарството, на ‑
блюдава развитието на въпроси, свързани с политиката на ГД „Морско дело 
и рибарство“ на международно ниво, наблюдава дейностите на други парт ‑
ньори в сектора на риболова и изготвя актуализирани досиета на проекти за 
всички проекти, финансирани от ЕС.
09 
Понастоящем ГД „Морско дело и рибарство“ разполага с шест аташета по 
въпросите на рибарството, едно аташе в региона на Индийския океан2, 
четирима в региона на Западна Африка (Централна част на Атлантическия 
океан)3 и още едно аташе, отговарящо за региона на Тихоокеанския басейн 
и за Кирибати в частност.
Мониторинг от страна на държавите членки
10 
Държавите членки наблюдават дейностите на своите флоти и тяхната зако ‑
носъобразност, чрез своите центрове за мониторинг на риболова. Те също 
така проследяват улова на своите флоти посредством Система за електрон ‑
но отчитане. Държавите членки изпращат данните за улова до Комисията, 
заедно с информация относно зоната на риболов, предоставена от системата 
за наблюдение на корабите (VMS). В случая с протоколите за риба тон, науч ‑
ните институти на държавите членки валидират годишния улов след края на 
годината в съответствие със своите собствени научни процедури. Данните за 
годишния консолидиран улов се използват за изготвянето на окончателната 
декларация за определяне на таксите, обсъдени с държавите партньори, 
за обсъждане на използването на СПОР с държавите партньори и за плаща ‑
нията, където референтния тонаж е надвишен в съответствие с условията 
на протокола. Данните за утвърдения годишен улов също се изпращат на 
съответните регионални организации за управление на рибарството, за да 
се изпълнят изискванията на ЕС за докладване.2 Това аташе по въпросите на 
рибарството работи 
в Делегацията в Мавриций 
и отговаря за петте 
споразумения в Индийския 
океан (Коморски острови, 
Мозамбик, Мавриций, 
Мадагаскар и Сейшелски 
острови).
3 Едно от аташетата отговаря 
за Кабо Верде, Кот д‘Ивоар, 
Сенегал и Гвинея‑ Бисау, 
второ за Сао Томе 
и Принсипи и Габон, трето за 
Мавритания и четвърто за 
Мароко.Приложение I
45 Приложения
Споразумения за партньорство в областта на рибарството, които са в сила през 
2015 г. Приложение II
ДържаваВидове 
рибаПериодОбщо фи -
нансиране 
от ЕС (евро)Секторна 
подкрепа 
(евро)Права за 
достъп 
(евро)Референтен тонаж (Tn)
Кабо Верде1Риба тонВременно прилагане 
от 23.12.2014 г.  
23.12.2014 г. — 22.12.2018 г.525 000 262 500 262 500 5 000 и брой плавателни съдове
Коморски острови Риба тон 1.1.2014  г. — 1.1.2017  г. 600  000 300 000 300 000 6 000
Кот д‘Ивоар Риба тон 1.7.2013 г. — 30.6.2018 г. 680 000 257 500 422 500 6 500
Габон Риба тон 24.7.2013 г. — 23.7.2016 г. 1 350 000 450 000 900  000 20 000
ГренландияСмесено 
споразумение1.1.2013 г. — 31.12.2015 г. 17 847 244 2 743 041 15 104 203 Риба треска 2 200, морски костур 3000, дънен морски костур 2 000, грен ‑
ландска камбала — Запад 2 500, гренландска камбала — Изток 4 315, 
скарида — Запад 3 400, скарида — Изток 7 500, атлантическа камба ‑
ла — Запад 200, атлантическа камбала — Изток 200, мойва 60 000, рак 
опилио 250, макруруси — Запад 100, макруруси — Изток 100
Гвинея БисауСмесено 
споразумение24.11.2014 г. — 23.11.2017 г. 9 200 000 3 000  000 6 200 000 Скарида, дълбоководни видове, главоноги и риба тон
Липсва референтен тонаж. Брой плавателни съдове и глобален капаци ‑
тет единствено за риболов 
Кирибати Риба тон 16.9.2012 г. — 15.9.2015 г. 1 325 000 350 000 975 000 15 000
Мадагаскар Риба тон 1.1.2015  г.—31.12.2018  г. 1 566 250 700 000 866 250 15.750
Мавриций Риба тон 28.1.2014 г. — 27.1.2017 г. 660 000 302 500 357 500 5 500
МарокоСмесено 
споразумение28.1.2014 г. — 27.1.2017 г. 30 000 000 14 000  000 16 000  000 Пелагични видове, дълбоководни видове и риба тон
80 000 пелагични видове За останалите: липсва референтен тонаж. Брой 
плавателни съдове и глобален капацитет единствено за риболов 
Мозамбик Риба тон 1.2.2012 г. — 31.1.2015 г. 980 000 460 000 520 000 8 000
Сао Томе и Принсипи Риба тон 23.5.2014 г. — 22.5.2018 г. 710 000 325 000 385 000 7 000
Сенегал1Риба тон 20.11.2014 г. — 19.11.2019 г. 1 738 000 750 000 988 000 14 000
Сейшелски острови1Риба тон 18.1.2014 г. — 17.1.2020 г. 5 116 666 2 533  333 2 583 333 50 000
Общо годишни 
плащания72 298 160 26 433 874 45 864 286 
Последни протоколи с държави, с които преговорите са забавени
Мавритания2 Смесено 
споразумение16.12.2012 г. — 15.12.2014 г. 70 000  000 3 000  000 67 000  000 Ракообразни 5 000 (квота), черна мерлуза 4 000 (квота), дълбоководни ви ‑
дове, различни от черна мерлуза,  чрез риболовни съоръжения, различни 
от тралове, 2 500 (квота), кораби с дълбоко замразяване за улов на риба 
тон  5 000, кораби за улов на риба тон с въдици и кораби с повърхностни 
парагади 10 000, пелагични траулери с дълбоко замразяване 285 000 
(квота), улов на раци 200 (квота), траулери без замразяване за пелагичен 
риболов  15  000 (квота)
Мозамбик Риба тон 1.2.2012 г. — 31.1.2015 г. 980 000 460 000 520 000 8 000
1 Финансовата вноска за права за достъп е била изчислена като средна стойност от годишните плащания.
2 Преговорите между Европейската комисия и Мавритания с оглед изготвянето на нов протокол са успешно приключени на 10 юли 2015 г. Този протокол със срок 
на действие от четири години и за сума в размер на 59,125 млн. евро годишно трябва да бъде одобрен от Съвета със съгласието на Европейския парламент.
WИзточник:  Уебсайт на ГД „Морско дело и рибарство“ и регламент.
46 Приложения
Споразумения за партньорство в областта на рибарствотоПриложение III
Т ериториални води на ЕС
„Северни“ споразумения Г ренландия
18
Мадагаскар
1,5Мароко
30
Мавритания
-
Кабо Верде
0,5
Г абон
1,4Г винея Бисау
9Сейшелски острови
5Кирибати
1,3
Смесено споразумение Споразумение за улов
на риба тон иГ амбия
-
Кот д’Ивоар
0,7Соломонови острови
-Микронезия
-
Сенегал
1,8Коморски острови
0,6
Мавриций
0,7Мозамбик
- -Сао Т оме
и Принсипи
0,7Екваториална
Г винея
-Държави със споразумения, но без 
протоколи в сила:
Екваториална Г винея, Г амбия, Мавритания
1, Микронезия, Мозамбик 
и Соломонови острови.
1 Преговорите между Европейската комисия
и Мавритания с оглед изготвянето на нов протокол са успешно приключени на 10 юли 2015 г. Т ози протокол със срок на действие от четири години и за сума в размер на 59,125 млн. евро годишно трябва да бъде одобрен от Съвета със съгласието на Европейския парламент.Споразумения за партньорство
в областта на рибарството, които сав сила през 2015 г.
Кабо Верде, Коморо, Кот д'Ивоар, Г абон, Кирибати, Мадагаскар, Мавриций, Сао Т оме и Принсипи, Сенегал и Сейшелски острови.Споразумения за партньорство
в областта на рибарството, които сав сила през 2015 г.
Г ренландия, Г винея Бисау и Мароко.
Вид 
споразумениеДържава (неизползвано споразумение)Вид 
споразумениеДържава
Финансиране от ЕС за 
2015 г. (в млн. евро)
Източник:  Карта въз основа на данни от Морския институт на Фландрия ( Flanders Marine Institute ), 2015 г. MarineRegions.org. Данните са 
получени на адрес http://www.marineregions.org  на 20.4.2015 г.
47
лицензи“, които биха били счетени за противоречащи 
на тази клауза, както е обяснено от Съда в решение 
по дело C ‑565/13).
VI
Когато е приложимо, тази концепция предполага, че 
целите за управление, мерките за управление и коефи ‑
циентите за разпределение, установени по отношение 
на различните заинтересовани страни от крайбреж ‑
ната държава, са ясно определени и добре известни, 
какъвто е случаят със смесените споразумения с Грен ‑
ландия, Мароко, Мавритания и Гвинея Бисау.
По отношение на споразуменията за риболов на риба 
тон, възможностите за риболов се установяват въз 
основа на целите и мерките за управление, приети от 
съответните регионални организации за управление 
на рибарството (РОУР), упълномощени да изпълняват 
тези задачи на регионална база, и подпомагани от 
научната дейност и научните становища на РОУР .
VII
Комисията взема под внимание степента на използ ‑
ване на възможностите за риболов в миналото 
и външните фактори, които могат да имат въз ‑
действие върху използването на възможностите за 
риболов в зависимост от наличието и променли ‑
востта на улова.
Референтните равнища на улова, заложени в „про ‑
токолите към СПОР по отношение на риба тон“ — 
които не са ограничения за улов, — се основават на 
предходно докладвания улов от риболовните флоти 
на ЕС. Референтният тонаж, договорен в съответ ‑
ните протоколи, който е съществено предварително 
условие за нашите партньори, осигурява правното 
основание за плащането на вноската на ЕС за достъп. 
Въпреки това тези референтни равнища на улова 
трябва също така да вземат под внимание високата 
междугодишна променливост на улова в различ ‑
ните зони поради променливостта на разпределе ‑
нието и изобилието на далекомигриращи видове на 
годишна основа.
Що се отнася до връзката между възможното недос ‑
татъчно използване на възможностите за риболов 
и изпълнението на по‑ограничителни технически 
мерки за опазване (ТМО), следва да се припомни, че 
такива ТМО се договарят между двете страни с цел 
постигане на устойчива експлоатация на различните 
запаси, намаляване на въздействието на риболовните Кратко изложение
I
Съгласно неотдавнашната реформа на ОПОР устой ‑
чивите споразумения за партньорство в областта на 
рибарството са главно инструмент за подобряване 
на управлението на рибарството в ИИЗ на край ‑
брежни партньорски държави въз основа на същите 
принципи като прилаганите в ЕС. Това има за цел да 
гарантира устойчивата експлоатация на ресурсите, 
като същевременно подпомага капацитета на нашите 
партньори да развиват своя рибарски сектор.
Споразуменията се основават на най‑добрите 
налични научни становища и са напълно прозрачни 
и недискриминационни. Тези принципи са заложени 
в договорените неотдавна протоколи към СПОР . 
Протоколите са договорени, с цел да се постигне 
най‑висока възвръщаемост на вложените средства 
за достъп до риболовните зони на партньорите и за 
предоставянето на секторна подкрепа.
Отговор относно III и IV
Договарянето на протоколи към СПОР зависи от 
редица фактори, много от които са извън контрола 
на Комисията. Необходимо да се спазват правила, 
засягащи други институции на ЕС, а именно Съвета 
и Парламента. Общата продължителност на процеса 
на договаряне също така силно зависи от вътрешните 
процедури за приемане, прилагани в третата държава 
партньор.
В случаите, когато са възниквали прекъсвания, те са 
били като цяло краткотрайни и не са засягали риболов ‑
ните дейности в рамките на операциите на флота на ЕС.
V
Този преходен режим се основава на член 9 от Регла ‑
мент (ЕО) № 1006/2008 относно разрешения за рибо ‑
ловни дейности, което би гарантирало продължава ‑
нето на риболовните дейности за ограничен период 
от шест месеца, когато между ЕС и негова държава 
партньор е договорен протокол, но той все още не се 
прилага временно. Такива преходни лицензи, пре ‑
доставени на строго доброволна основа от държа ‑
вата партньор по искане на Комисията, следва да се 
разглеждат като лицензи, предоставени по силата на 
основното споразумение (освен ако липсва про ‑
токол), и следователно ненарушаващи клаузата за 
изключителни права (за разлика от чисто „частните Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 48
държавите членки да я прилагат. В случаите, когато 
се установят конкретни проблеми, те се обсъждат 
с държавите членки.
XI
Насоките за мониторинга върху осъществяването на 
секторната подкрепа, разработени от службите на 
Комисията през 2013 г. и актуализирани през 2014 г., 
очертават принципите за определяне и мониторинг 
на секторната подкрепа и специфични правила 
относно изискванията за докладване. Това дава 
възможност на Съвместният комитет да одобрява 
корекции на програмата.
В изготвените неотдавна протоколи тези насоки са 
допълнени чрез въвеждането на специфични разпо ‑
редби, свързани с осъществяването и мониторинга на 
секторната подкрепа.
Те inter alia  изискват разработването и одобрението 
на матрица с финансирани чрез секторната подкрепа 
дейности, която ясно определя подкрепяните дей ‑
ности, целите и постигнатите резултати.
Матрицата се разглежда редовно от Съвместния 
комитет и подлежи на мониторинг от страна на ата ‑
шето по въпросите на рибарството, за да се гаран ‑
тира, че програмата на матрицата се спазва.
XII
След приемането на новата ОПОР през 2013 г., 
включително отделянето на плащанията за секторна 
подкрепа от плащанията за права за достъп, както 
и свързаната с тях условност, плащанията за секторна 
подкрепа понастоящем са пряко свързани с осъщест ‑
вяването и използването на секторната подкрепа.
По силата на УСПОР секторната подкрепа се пре ‑
доставя въз основа на ограничен брой конкретни 
дейности, предложени от държавата партньор, а не 
на базата на системен подход като Европейския фонд 
за развитие, който inter alia  предоставя бюджетна 
подкрепа. Освен това секторната подкрепа обикно ‑
вено е много по‑малка от тази по Европейския фонд 
за развитие.
В Съвместния комитет са предвидени разпоредби за 
преразглеждането на секторната подкрепа за случаи, 
при които държавата партньор иска със съответната 
обосновка преразпределяне на средства в рамките 
на програмата или, ако е необходимо, спиране на дейности върху морските екосистеми и предотвратя ‑
ване на конфликти между чуждестранни промишлени 
флоти в открито море и крайбрежния непромишлен 
риболов в национални териториални води.
Техническите мерки за опазване в много случаи 
са заложени в националното законодателство на 
държавите партньори и поради това не подлежат на 
договаряне. Те трябва да бъдат включени в УСПОР .
Принципът на авансовото плащане от страна на ЕС на 
вноската за достъп осигурява стабилен доход на дър ‑
жавата партньор, превръщайки по този начин УСПОР 
в привлекателни инструменти за управление.
VIII
Комисията беше запозната с проблемите относно 
съпоставимостта в методологията, прилагана от 
независимите консултанти при извършването на 
оценките. След провеждането на вътрешен одит и въз 
основа на насоките в резултат на този одит Комисията 
е разработила общ образец за условията за оценките, 
предприемани в контекста на УСПОР . Единна и обща 
методология, свързана с оценката на икономическото 
въздействие от СПОР , е приета и прилагана от нача ‑
лото на 2015 г.
IX
През последните години Комисията предприе процес 
на преработване на своите ИТ инструменти, а в нача ‑
лото на 2013 г. постави началото на така наречения 
„Проект за ИТ лицензиране“, който ще регистрира 
както предаването, така и проследяването на раз ‑
решенията по цифров начин. Съществуващите ИТ 
инструменти позволяват на Комисията да управлява 
по‑успешно процедурите, свързани със заявлени ‑
ята за разрешения за риболов и предоставянето 
им, от въвеждането на пълно искане от държавата 
членка до предоставянето на разрешение от третата 
държава.
X
От 2011 г. Комисията разработва нови процедури за 
предоставяне на данни и нови бази данни, по‑спе ‑
циално така наречената „DataWareHouse“ („Храни ‑
лище за данни“), с цел да се осъществява по‑добър 
и по‑подходящ мониторинг на целия улов, извършен 
от риболовни кораби на ЕС. Тази система е завършена 
в края на 2013 г. и е въведена постепенно в експло ‑
атация през 2014 г. в зависимост от капацитета на 
Отговори на Комисията 49
XIII ж)
Комисията приема тази препоръка и счита, че вече 
предприема необходимите стъпки за коригиране на 
тази ситуация.
При преговорите за подновяването на протоколи 
Комисията активно насърчава използването на елек ‑
тронни лицензи за кораби на ЕС.
XIII з)
Комисията приема тази препоръка и счита, че вече 
предприема необходимите стъпки за коригиране на 
тази ситуация.
Комисията поддържа постоянна връзка с държа ‑
вите членки с цел решаване на всички технически 
проблеми.
XIII и)
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е изпълнена частично, тъй като Комисията е разра ‑
ботила специфични насоки за управлението и мони ‑
торинга на секторната подкрепа и след преговори 
с държавите партньори тя ще предприеме необходи ‑
мите стъпки за цялостното изпълнение.
XIII й)
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е частично изпълнена.
Новата ОПОР е възприела „съгласуваността с други 
политики на Съюза“ като един от своите принципи 
за добро управление (член 3, буква з) от Регламент 
№ 1380/2013 на ЕС). На тази основа в политиката за 
развитие все повече се засягат свързаните с рибо ‑
лова аспекти.
XIII к)
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е частично изпълнена.
Отпускането на средства се разглежда на годишна 
основа в контекста на Съвместния комитет на всяко 
СПОР . Ако Съвместният комитет установи и приеме, 
че предоставените средства не са били усвоени 
в достатъчна степен, плащането на вноската за сек ‑
торна подкрепа за следващите години може да бъде 
преустановено.секторни плащания до момента на постигане на задо ‑
волително осъществяване на секторната подкрепа.
XIII a)
Комисията приема тази препоръка.
XIII б)
Комисията приема тази препоръка и е започнала 
нейното изпълнение.
XIII в)
Комисията може да приеме тази препоръка, чието 
изпълнение подлежи на преговори и одобрение 
от страна както на ЕС, така и на съответната трета 
държава.
XIII г)
Комисията може да приеме тази препоръка и вече 
е започнала консултации със заинтересовани страни.
XIII д)
Комисията приема тази препоръка.
През декември 2014 г. на Комисията беше предста ‑
вена нова методология, приета през януари 2015 г. Тя 
ще осигури обща основа за осъществяване на оценки 
на оказваното от протоколите икономическото въз ‑
действие, които ще бъдат предприети преди бъдещи 
преговори. След като тази методология бъде прило ‑
жена системно, тя ще отговаря напълно на препоръ ‑
ките на Съда.
XIII е)
Комисията приема тази препоръка и счита, че вече 
предприема необходимите стъпки за коригиране на 
тази ситуация.
През последните години Комисията предприе процес 
на преработване на своите ИТ инструменти и постави 
началото на така наречения „Проект за ИТ лицензи ‑
ране“ за регистриране както на предаването, така и на 
проследяването на разрешенията по цифров начин.
Отговори на Комисията 50
Секторната подкрепа от ЕС се предоставя inter alia  
с оглед подобряване управлението на национално 
равнище, докато финансирането, предоставяно 
от Европейския фонд за развитие на Комисията за 
опазване на Индийския океан (IOC) на регионално 
равнище, има за цел допълнителното развитие на 
регионалното сътрудничество. В своите редовни 
контакти с IOC аташето по въпросите на рибарството 
в делегацията на ЕС in situ  също допринася за осигу ‑
ряване на допълняемост на финансираните дейности.
31
Чрез СПОР и по‑специално чрез секторна подкрепа 
ЕС се стреми също да засили процеса на научно 
сътрудничество по отношение на оценките на запа ‑
сите, на рибарството и на мерките за управление 
между учени от ЕС и от държави партньори чрез 
съвместни научни комитети в рамките на смесени 
УСПОР , а също така подкрепя участието на учени 
и ръководни кадри от държави партньори в срещи на 
регионални организации за управление на рибар ‑
ството (РОУР) в контекста на УСПОР за риба тон.
По отношение на споразуменията за риба тон прото ‑
колите следва да предоставят права за достъп само 
ако те съответстват на принципите за управление, 
установени от Конференцията на ООН по морско 
право (UNCLOS). Следователно Комисията следва да 
гарантира, че СПОР отразяват решенията и препоръ ‑
ките на регионалните организации за управление на 
рибарството (РОУР) относно състоянието на рибните 
запаси.
Що се отнася до смесени споразумения, Съвместният 
научен комитет разглежда редовно цялата съответна 
и налична информация за улова, усилията и състоя ‑
нието на запасите в областта на рибарството във 
връзка със съответните протоколи към УСПОР .
Съгласно член 61 от UNCLOS дори ако излишните 
запаси от риба се установят от крайбрежна държава, 
ЕС и държавата на знамето също носят отговорност 
за недопускане на свръхулов на риба. Поради това ЕС 
има за цел постигане на пълна прозрачност относно 
възможностите за риболов и целите на управлението. 
Въпреки това концепцията за излишък не означава, 
че трябва да бъде приета управленска рамка въз 
основа на ограничения за улов. На практика нивата 
на смъртност от риболов могат да бъдат ограничени 
чрез други видове мерки, като например ограниче ‑
ния за капацитета, ограничения за усилията и др.Констатации и оценки
21
В случая с Мавритания не е имало прекъсване 
на риболовните дейности между протоколите от 
2008—2012 и 2013—2014 година.
22
В съответствие с член 9 от Регламента относно 
разрешения за риболовни дейности мавританските 
органи се съгласиха да издадат лицензи по заявле ‑
нията, които им бяха изпратени. Ако корабособстве ‑
ници от ЕС бяха поискали издаването на лицензи за 
други риболовни категории, то би било възможно 
такива лицензи да бъдат издадени за други такива 
риболовни категории. Въпреки това тогава не бяха 
получени никакви искания от корабособствениците.
23
Решението, договорено с Мавритания през юли 
2014 г., е компромисно от гледна точка на датата на 
изтичане на срока и е прието от Комисията със съгла ‑
сието на засегнатите държави членки.
24
Възможността да се предоставя компенсация за пре ‑
установяването на риболовните дейности произтича 
от Регламента за ЕФР (Европейски фонд за рибар ‑
ство). Тези компенсаторни суми вече са заложени 
в бюджета на ЕС, поради което за ЕС не биха възник ‑
нали никакви допълнителни разходи.
28
Новата ОПОР е възприела „съгласуваността с други 
политики на Съюза“ като един от своите принципи 
за добро управление (член 3, буква з) от Регламент 
№ 1380/2013 на ЕС).
Засиленото сътрудничество с ГД „Развитие и сътруд ‑
ничество“, както на ниво висше ръководство, така 
и на ниво служители, ще гарантира ефективното 
използване на финансовата подкрепа, предоставяна 
от ЕС, или чрез СПОР , или Европейския фонд за разви ‑
тие, или от други донори.
Отговори на Комисията 51
41
При преговорите с Мозамбик за новия протокол 
тези технически условия бяха приети от държавите 
членки, като се отчете фактът, че Комисията дори 
постигна дерогация от националното законодател ‑
ство (вместо цялата, да бъде инспектирана 1/3 от 
флотата) с цел максимално използване на протокола.
46
УСПОР и бюджетната подкрепа по линия на Европей ‑
ския фонд за развитие са различни по характер и се 
договарят поотделно. На практика графиците за пре ‑
говори за подкрепа от Европейския фонд за развитие 
и УСПОР рядко съвпадат. Програмният период на 
Европейския фонд за развитие се обсъжда на всеки 
7 години, докато УСПОР са със средна продължител ‑
ност от 3—4 години.
Поради това Комисията счита, че това не засяга пози ‑
цията на Комисията при договарянето на УСПОР .
Като цяло подходите по отношение на нашите дър ‑
жави партньори са последователни и съгласувани.
49
Комисията разчита на данни, предоставяни от 
държавите членки съгласно изискванията на зако ‑
нодателството на ЕС. Несъответствията, които могат 
да възникнат, ще бъдат коригирани чрез новата 
централизирана система за отчитане на улова, която 
позволява непрекъснато проследяване. Наличието 
на данни ще бъде подобрено чрез постоянно сравня ‑
ване на отчетения улов с установения от протокола 
референтен тонаж.
50
Кратката продължителност на протокола преди 
реформата на ОПОР имаше за цел да даде възмож ‑
ност за преход към изпълнението на новата ОПОР . 
Сега, когато тя е влязла в сила, ще има желание за 
протоколи с по‑дълга продължителност — средно 
от 4 до 5 години.32
Смъртността от риболов е ограничена от ограничени ‑
ята за капацитета, установени въз основа на плано ‑
вете за развитие на флотата на страните в състава на 
Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC), 
а в протоколите са спазени нивата на капацитета по 
отношение на ЕС.
Отговор относно 33—34
При всички неотдавнашни преговори въпросите за 
стабилното финансово управление и за икономиче ‑
ската ефективност изиграха ключова роля за развоя 
на преговорите. Това намери отражение в преструк ‑
турирането на финансовия компонент, който сега 
предвижда промишлеността да поеме от ЕС по‑голям 
дял от финансовото бреме на плащанията за достъп.
39
Предоставената в оценката информация показва 
също така, че в протокола през 2013—2014 г. директ ‑
ната добавена стойност за всички бенефициери 
е намаляла незначително спрямо предходния про ‑
токол (от 0.86 до 0.8), като приходите от добавената 
стойност са преразпределени в полза на Мавритания.
Това се обуславя също така от факта, че оценката 
обхваща само 11 месечен период от общата продъл ‑
жителност на две годишния протокол,който съвпада 
с период на слабо използване. В допълнение към това 
следва също така да се вземе под внимание високата 
нестабилност на пазарните цени на малки пелагични 
видове, която категорично оказва влияние върху 
оценките на добавената стойност. Поради тези при ‑
чини заключенията в оценката следва да се използват 
предпазливо.
40
Поради това преговорите с Мавритания за последващ 
протокол са спрени.
Отговори на Комисията 52
60
Настоящата ИТ система позволява на Комисията само 
да проследява заявления за разрешения за риболов, 
след като те бъдат изпратени от съответната държава 
на знамето. Целта на проекта за подобряване на про ‑
цеса, започнал в началото на 2013 г. (наречен „Проект 
за ИТ лицензиране“), ще позволи осъществяването на 
по‑добър мониторинг върху процедурите, свързани 
със заявленията за разрешения за риболов и предос ‑
тавянето им. Успоредно с това понастоящем Комиси ‑
ята преразглежда всички свои вътрешни процедури.
62
Разпоредбите за отчитане, заложени в съответните 
законодателни актове на ЕС, са спазени и Комиси ‑
ята поддържа надлежна документация. Освен това, 
понастоящем тя разработва необходимите ИТ инстру ‑
менти за създаването на база данни за улова.
63
От 2011 г. Комисията разработва нови процедури за 
предоставяне на данни и нови бази данни, по‑спе ‑
циално така наречената „DataWareHouse“ („Храни ‑
лище за данни“) с цел осъществяване на по‑добър 
и по‑подходящ мониторинг на целия улов, извършен 
от риболовни кораби на ЕС. Тази система е завършена 
в края на 2013 г. и постепенно е въведена в експло ‑
атация през 2014 г. в зависимост от капацитета на 
държавите членки да я прилагат. В случаите, когато 
се установят конкретни проблеми, те се обсъждат 
с държавите членки.
65
Комисията вече е установила този проблем 
и понастоящем работи с държави членки, изследова ‑
телски институти от ЕС по риболова и трети държави 
с цел договаряне на общи и споделени методологии 
за оценка на улова, извършен в обхванатите от СПОР 
води.
Макар и за ЕС да е съществувал потенциален риск да 
направи допълнителни разходи, такъв не е съществу ‑
вал за Индийския океан, където уловът не е надвишил 
референтния тонаж в нито едно от разглежданите от 
Съда споразумения, с изключение на ЦХР през 2005 
и 2007 година.52
Като се има предвид, че целите на ОПОР по отноше ‑
ние на СПОР не вземат под внимание нито тяхното 
въздействие върху регионите на ЕС, нито доставката 
на риба на пазара на ЕС, не би трябвало да се очаква, 
че бъде напрсвена оценка на тези аспекти.
В началото на 2015 г. консултантите, на които Коми ‑
сията възложи да извършат оценки на УСПОР , раз ‑
работиха и съгласуваха със службите на Комисията 
общ, хомогенен метод за оценка на икономическото 
въздействие в контекста на УСПОР .
57
Процедурата за проверка от страна на Комисията 
напълно съблюдава условията на приложимия 
протокол.
Понастоящем Комисията разработва нова система, 
която ще регистрира както предаването, така и про ‑
следяването на разрешенията по цифров начин 
(проект за лицензиране) и ще позволи на Комисията 
да управлява по‑успешно части от процедурите, 
свързани със заявленията за разрешения за риболов 
и предоставянето им, от въвеждането на искане от 
държавата членка до предоставянето на разрешение 
от третата държава.
58
Формата на предаването на исканията за разрешения 
зависи в голяма степен от конкретните разпоредби 
в националното законодателство на държавата парт ‑
ньор, както и от нейния човешки и административен 
капацитет.
59
Що се отнася до Мавритания, делегацията на ЕС 
осъществява строг мониторинг върху процедурата за 
лицензиране и поддържа постоянна връзка с ком ‑
петентните служби на Мавритания, за да гарантира 
свеждането до минимум на забавянията. Освен това 
процесът се улеснява от наличието на агенти, които 
представляват корабособствениците пред местните 
органи.
Отговори на Комисията 53
73
Комисията се стреми вноските за секторна подкрепа 
да бъдат ясно посочени в националния бюджет, но 
това зависи от националното финансово законодател ‑
ство на държавата партньор.
Комисията счита, че предоставената секторна под ‑
крепа е проследима в съответните матрици на държа ‑
вите партньори.
Комисията трябва също така да отчита факта, че 
предприетите от държавата партньор действия за 
изпълнение на съответната матрица относно осъ ‑
ществяването на секторната подкрепа обикновено 
се обуславят от съответните национални правила за 
обществените поръчки.
74
Съвместните комитети в рамките на протоколите 
упражняват мониторинг върху осъществяването на 
секторната подкрепа, включително, когато е прило ‑
жимо, върху ефективността на разходите.
Що се отнася до Мозамбик, в допълнение към редов ‑
ния мониторинг в рамките на Съвместния комитет 
предстои да бъде извършена окончателната оценка 
на осъществяването на секторната подкрепа, пре ‑
доставена по силата на протокола през 2012—2014 г. 
Понастоящем Мозамбик изготвя документацията за 
тази оценка и ще бъде сформиран съвместен комитет 
за проследяване на напредъка.
75
Моля, вж. отговора на точка XII от Обобщението.
Що се отнася до Мавритания, равнището на използ ‑
ване беше засегнато от усложнената политическа 
обстановка в началото на периода 2008—2012 г. 
Освен това секторната подкрепа в протокола през 
2013—2014 г. беше намалена до 3 милиона евро/
годишно по изричното искане на мавританските 
органи: това не беше първоначалната цел на Коми ‑
сията и не представлява пряк отговор на липсата на 
прозрачност от страна на мавританския партньор.68
Моля, вж. отговора на точка XI от Обобщението.
69
Когато е било възможно, в държави, в които действат 
няколко донора, ЕС е организирал координационни 
срещи с други субекти — фактори на развитието 
(напр. Мавритания и по‑наскоро в Мозамбик). 
Аташето по въпросите на рибарството взема учас ‑
тие в координационните срещи. Между различ ‑
ните секции на делегацията, участващи в разви ‑
тието на сътрудничеството, е установено активно 
взаимодействие.
Изборът на приоритети на ЕС е отразен в координа ‑
ционните срещи с други донори.
70
Делегацията в Мозамбик участва в организираните от 
министерството координационни срещи на сектор ‑
ните донори и е представлявана като ключов донор 
в сектора. Освен това органите в областта на рибар ‑
ството изготвят план за дейности, в съответствие 
с националните правила и отчитайки прозрачността 
на дейностите, финансирани от различни донори 
и ЕС. Комисията счита, че не съществува риск от 
двойно финансиране.
72
Моля, вж. също отговора на точка XI от Обобщението.
Отговори на Комисията 54
78
Моля, вж. отговора на точка XII от Обобщението.
Управлението на секторната подкрепа е било подо ‑
брено след реформата на ОПОР , която отделя финан ‑
сирането на секторната подкрепа от плащанията за 
достъп, и е довело до по‑засилен мониторинг и при ‑
лагане на принципа на обусловеност в процедурите 
на Съвместния комитет.
Моля, вж. отговора на точка XII от Обобщението.
80
Отпускането на средства се отчита и разглежда 
в контекста на Съвместния комитет на всяко СПОР на 
годишна основа. Ако Съвместният комитет установи 
и приеме, че предоставените средства не са били 
усвоени в достатъчна степен, плащането на вноската 
за секторна подкрепа за следващите години може 
да бъде преустановено до момента на подобряване 
на използването на средствата. Такъв по‑специ ‑
ално е случаят със Сейшелските острови, Мозамбик 
и Коморските острови.
81
Ако не са постигнати никакви или са налице ограни ‑
чени резултати по отношение на приоритетни дейст ‑
вия/проекти, плащането на секторната подкрепа през 
следващата година ще бъде спрямо, докато не бъдат 
постигнати съответните цели.
Това означава, че като цяло действията не са ограни ‑
чени по продължителност до съответната финансова 
година, а могат да имат многогодишен характер.
82
Макар и концепциите да са еднакви, целите се разли ‑
чават значително поради различния обхват и мащаб 
на подкрепата и нейното управление.Капацитетът за усвояване бива строго наблюдаван по 
време на всяка среща на Съвместния комитет, като 
равнището на използване на средствата системно се 
оценява и обсъжда. По отношение на Сейшелските 
острови и Мозамбик е отчетено значително подобре ‑
ние спрямо предходните протоколи.
76
Използването на секторната подкрепа, предоставена 
на държави партньори, се определя въз основа на 
подход, основан на всеки отделен случай, в зави ‑
симост от това как държавата партньор желае да 
използва тази подкрепа във връзка с разработва ‑
нето на своята национална политика в областта на 
рибарството.
Каре 2 — Мадагаскар
Средствата на ЕС са заменяеми на равнището на 
държавната хазна подобно на всеки друг държавен 
източник на приходи.
Каре 2 — Мавритания
Размерът от 25 милиона евро неизползвана сек ‑
торна подкрепа е в резултат от съвместен преглед. 
През март 2013 г. Мавритания изпрати доклад до ЕС, 
в който посочва, че към дадения момент остатъкът 
от средствата възлиза на 13 милиона евро. Тази 
сума обаче не беше потвърдена съвместно, тъй като 
Мавритания не обоснова напълно основата за своите 
изчисления.
Каре 2 — Мозамбик
По време на своето заседание през юни 2012 г. Съв ‑
местният комитет се съгласи да измени програмата 
ex‑post , което е отбелязано в приложенията към 
доклада, както и да предвиди допълнителни инфра ‑
структурни проекти в общата рамка на дейностите, 
одобрена и включена в националния бюджет.
Отговори на Комисията 55
Комисията има за цел вноските за секторна подкрепа 
да бъдат включени във финансовото законодателство 
на държавите партньори с цел осигуряване на про ‑
зрачност на средствата.
Заключения и препоръки
85
Договарянето на протоколи към СПОР зависи от 
редица фактори, много от които са извън контрола на 
Комисията. Необходимо да бъдат спазвани правила, 
засягащи други институции на ЕС, а именно Съвета 
и Парламента. Общата продължителност на процеса 
на договаряне също така силно зависи от вътрешните 
процедури за приемане, прилагани в третата държава 
партньор.
86
Този преходен режим се основава на член 9 от Регла ‑
мент (ЕО) № 1006/2008 относно разрешения за рибо ‑
ловни дейности, който би гарантирал продължава ‑
нето на риболовните дейности за ограничен период 
от шест месеца, когато между ЕС и негова държава 
партньор е договорен протокол, но той все още не се 
прилага временно. Такива преходни лицензи, пре ‑
доставени на строго доброволна основа от държа ‑
вата партньор по искане на Комисията, следва да се 
разглеждат като лицензи, предоставени по силата на 
основното споразумение (освен ако липсва протокол) 
и следователно ненарушаващи клаузата за изключи ‑
телни права (за разлика от чисто „частните лицензи“, 
които биха били счетени за противоречащи на тази 
клауза, както е обяснено от Съда в дело C ‑565/13).
87
Що се отнася до споразуменията за риба тон, този 
подход вече се следва, особено в Индийския океан, 
където в държави партньори се намират риболовни 
зони, които отразяват миграционния път на рибата 
тон. По отношение на „смесените споразумения“ това 
е по‑трудно постижимо, имайки предвид различните 
риболовни зони.Въпреки това се наблюдава подобрена съгласува ‑
ност и съответствие по отношение на изпълнението 
на тези политики между службите на Комисията от 
гледна точка на използването и предоставянето на 
секторна подкрепа. Това се прилага въз основа на 
целенасочени и идентифицируеми действия при 
използването на ясни показатели за тяхната реали ‑
зация, с помощта на които може да бъде измерена 
ефективността.
Програмите за секторна подкрепа се разработват 
и определят въз основа на нуждите на държавата 
партньор и се обсъждат от двете страни в рамките на 
Съвместния комитет, а крайната програма за дейност ‑
ите е резултат от тези консултации.
Каре 3 — Мадагаскар
В Мадагаскар плащанията по УСПОР продължиха след 
вземането на решение, че Мадагаскар вече не отго ‑
варя на изискванията за бюджетна подкрепа. Това 
решение беше взето при пълна координация между 
съответните служби на институциите на ЕС, тъй като 
плащанията бяха ясно насочени към управлението на 
рибарския сектор и допринасяха за запазването на 
заетостта и растежа в този сектор, както и на продо ‑
волствената сигурност в държавата, в контекста на 
политическата криза.
Каре 3 — Мозамбик
Макар и бюджетната подкрепа да беше забавена, 
това нямаше връзка с изплащането на секторната 
подкрепа, тъй като не съществуваха преки последици 
за изпълнението на одобрената специфична работна 
програма за секторна подкрепа. В този смисъл това 
показва различното естество на двата режима на 
подкрепа.
Комисията счита, че по‑голямата съгласуваност 
между политиката за развитие и политиката за рибар ‑
ския сектор не означава непременно, че се прилага 
идентичен подход по отношение на изплащането на 
средства във връзка с тези политики, тъй като всяка 
от тях се управлява от специфични правни инстру ‑
менти, при спазването на съответните условия.
83
Моля, вж. отговора на точка XI от Обобщението.
Отговори на Комисията 56
Техническите мерки за опазване в много случаи 
са заложени в националното законодателство на 
държавите партньори и поради това не подлежат на 
договаряне. Те трябва да бъдат включени в УСПОР .
Принципът на авансовото плащане от страна на ЕС на 
вноската за достъп осигурява стабилен доход на дър ‑
жавата партньор, превръщайки по този начин УСПОР 
в привлекателни инструменти за управление.
90
Комисията беше запозната с проблемите относно 
съпоставимостта в методологията, прилагана от 
независимите консултанти при извършването на 
оценките. След провеждането на вътрешен одит и въз 
основа на насоките в резултат на този одит Комисията 
е разработила общ образец за условията за оценки, 
предприемани в контекста на УСПОР . Единна и обща 
методология, свързана с оценката на икономическото 
въздействие от СПОР , е приета и прилагана от нача ‑
лото на 2015 г.
Препоръка 1 a)
Комисията приема тази препоръка.
Препоръка 1 б)
Комисията приема тази препоръка и е започнала 
нейното изпълнение.
Препоръка 1 в)
Комисията приема тази препоръка, чието изпълнение 
подлежи на преговори и одобрение от страна както 
на ЕС, така и на съответната трета държава.
Препоръка 1 г)
Комисията приема тази препоръка и вече е започнала 
консултации със заинтересовани страни.88
Когато е приложимо, тази концепция предполага, че 
целите за управление, мерките за управление и клю ‑
човете за разпределение, установени от крайбреж ‑
ната държава по отношение на различните заинтере ‑
совани страни, са ясно определени и добре известни, 
какъвто е случаят със смесените споразумения 
с Гренландия, Мароко, Мавритания и Гвинея Бисау.
По отношение на споразуменията за риболов на риба 
тон възможностите за риболов се установяват въз 
основа на целите и мерките за управление, приети от 
съответните регионални организации за управление 
на рибарството (РОУР), упълномощени да изпълняват 
тези задачи на регионална база, и подпомагани от 
научната дейност и научните становища на РОУР .
89
Комисията взема под внимание степента на използ ‑
ване на възможностите за риболов в миналото 
и външните фактори, които могат да имат въз ‑
действие върху използването на възможностите за 
риболов в зависимост от наличието и променли ‑
востта на улова.
Референтните равнища на улова, заложени в „про ‑
токолите към СПОР по отношение на риба тон“ — 
които не са ограничения за улов — се основават на 
предходно докладвания улов от риболовните флоти 
на ЕС. Референтният тонаж, договорен в съответ ‑
ните протоколи, който е съществена предпоставка 
за нашите партньори, осигурява правната основа за 
плащането на вноската на ЕС за достъп. Въпреки това 
тези референтни равнища на улова трябва също така 
да вземат под внимание високата междугодишна 
променливост на улова в различните зони поради 
променливостта на разпределението и изобилието 
на далекомигриращи видове на годишна основа.
Що се отнася до връзката между възможното недос ‑
татъчно използване на възможности за риболов 
и изпълнението на по‑ограничителни технически 
мерки за опазване (ТМО), следва да се припомни, 
че такива ТМО се договарят между две страни с цел 
постигане на устойчива експлоатация на различните 
запаси, намаляване на въздействието на риболовните 
дейности върху морските екосистеми и предотвратя ‑
ване на конфликти между чуждестранни промишлени 
флоти в открито море и крайбрежния непромишлен 
риболов в национални териториални води.
Отговори на Комисията 57
През последните години Комисията прдприе про ‑
цес на преработване на своите ИТ инструменти и е 
постави началото на така наречения „Проект за ИТ 
лицензиране“ за регистриране както на предава ‑
нето, така и на проследяването на разрешенията по 
цифров начин.
Препоръка 2 б)
Комисията приема тази препоръка и счита, че вече 
предприема необходимите стъпки за коригиране на 
тази ситуация.
При преговорите за подновяването на протоколи 
Комисията насърчава активно използването на елек ‑
тронни лицензи за кораби на ЕС.
Препоръка 2 в)
Комисията приема тази препоръка и счита, че вече 
предприема необходимите стъпки за коригиране на 
тази ситуация.
Комисията поддържа постоянна връзка с държа ‑
вите членки с цел решаване на всички технически 
проблеми.
94
Насоките за мониторинга върху осъществяването на 
секторната подкрепа, разработени от службите на 
Комисията през 2013 г. и актуализирани през 2014 г., 
очертават принципите за определяне и мониторинг 
на секторната подкрепа и специфични правила 
относно изискванията за докладване. Това позво ‑
лява Съвместният комитет да одобрява корекции на 
програмата.
Тези насоки са допълнени в изготвените неотдавна 
протоколи чрез въвеждането на специфични разпо ‑
редби, свързани с осъществяването и мониторинга на 
секторната подкрепа.
Те inter alia  изискват разработването и одобрението 
на матрица с финансирани чрез секторната подкрепа 
дейности, която ясно определя подкрепяните дей ‑
ности, целите и постигнатите резултати.Препоръка 1 д)
Комисията приема тази препоръка.
Нова методология беше представена на Комисията 
през декември 2014 г. и приета през януари 2015 г. Тя 
ще осигури обща основа за извършването на оценки 
на оказваното от протоколите икономическото въз ‑
действие, които ще бъдат предприети преди бъдещи 
преговори. След като тази методология бъде прило ‑
жена системно, тя ще отговаря напълно на препоръ ‑
ките на Съда.
92
През последните години Комисията предприе 
процес на преработване на своите ИТ инструменти 
и постави началото на така наречения „Проект за ИТ 
лицензиране“ в началото на 2013 г., който ще регис ‑
трира както предаването, така и проследяването на 
разрешенията по цифров начин. Съществуващите ИТ 
инструменти позволяват на Комисията да управлява 
по‑успешно процедурите, свързани със заявленията 
за разрешения за риболов и предоставянето им, от 
въвеждането на отправеното от държавата членка 
искане до предоставянето на разрешение от третата 
държава.
93
От 2011 г. Комисията разработва нови процедури за 
предоставяне на данни и нови бази данни, по‑спе ‑
циално така наречената „DataWareHouse“ („Храни ‑
лище за данни“) с цел осъществяване на по‑добър 
и по‑подходящ мониторинг на целия улов, извършен 
от риболовни кораби на ЕС. Тази система е завършена 
в края на 2013 г. и постепенно е въведена в експло ‑
атация през 2014 г. в зависимост от капацитета на 
държавите членки да я прилагат. В случаите, когато 
се установят конкретни проблеми, те се обсъждат 
с държавите членки.
Препоръка 2 а)
Комисията приема тази препоръка и счита, че вече 
предприема необходимите стъпки за коригиране на 
тази ситуация.
Отговори на Комисията 58
Препоръка 3 в) 
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е частично изпълнена.
Отпускането на средства се разглежда в контекста 
на Съвместния комитет на всяко СПОР на годишна 
основа. Ако Съвместният комитет установи и приеме, 
че предоставените средства не са били усвоени в дос ‑
татъчна степен, плащането за вноската за секторна 
подкрепа за следващите години може да бъде спряно.
Отговор относно таблица 4
По отношение на Мозамбик последващата проверка 
от страна на Комисията доведе до корекция на 
данните. Информацията, с която Комисията разпо ‑
лага понастоящем, показва, че уловът е възлизал на 
2330 тона, което значително се доближава до количе ‑
ството, докладвано от Испания и Франция за същата 
година (2326 тона).Матрицата се разглежда редовно от Съвместния 
комитет и подлежи на мониторинг от страна на ата ‑
шето по въпросите на рибарството, за да се гарантира 
спазването на програмата на матрицата.
95
След приемането на новата ОПОР през 2013 г., вклю ‑
чително отделянето на плащанията за секторна под ‑
крепа от плащанията за права за достъп, както и свър ‑
заната с тях условност, понастоящем плащанията за 
секторна подкрепа са пряко свързани с осъществява ‑
нето и използването на секторната подкрепа.
Секторната подкрепа по силата на УСПОР се пре ‑
доставя въз основа на ограничен брой конкретни 
дейности, предложени от държавата партньор, а не 
на базата на системен подход като Европейския фонд 
за развитие, който inter alia  предоставя бюджетна 
подкрепа. Освен това секторната подкрепа обикно ‑
вено е много по‑малка от тази по Европейския фонд 
за развитие.
В Съвместния комитет са предвидени разпоредби за 
преразглеждането на секторната подкрепа за случаи, 
при които държавата партньор иска със съответната 
обосновка преразпределяне на средства в рамките 
на програмата, или, ако е необходимо, спиране на 
секторни плащания до момента на постигане на задо ‑
волително осъществяване на секторната подкрепа.
Препоръка 3 а)
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е изпълнена частично, тъй като Комисията е разра ‑
ботила специфични насоки за управлението и мони ‑
торинга на секторната подкрепа и след преговори 
с държавите партньори тя ще предприеме необходи ‑
мите стъпки за цялостното изпълнение.
Препоръка 3 б) 
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя 
е частично изпълнена.
Новата ОПОР е възприела „съгласуваността с други 
политики на Съюза“ като един от своите принципи 
за добро управление (член 3, буква з) от Регламент 
№ 1380/2013 на ЕС). На тази основа в политиката за 
развитие все повече се засягат аспектите, свързани 
с риболова.
/uni041A/uni0410/uni041A /uni0414/uni0410 /uni0421/uni0415 /uni0421/uni0414/uni041E/uni0411/uni0418/uni0415/uni041C /uni0421 /uni041F/uni0423/uni0411/uni041B/uni0418/uni041A/uni0410/uni0426/uni0418/uni0418/uni0422/uni0415 /uni041D/uni0410 /uni0415C?
/uni0411/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
/uni041F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Европейският съюз (ЕС) договаря споразумения 
с крайбрежните държави с цел получаване на права за 
риболов за плавателните съдове на ЕС и подпомагане на 
управлението и устойчивото развитие на местния 
риболовен сектор. Сметната палата установи, че като 
цяло тези споразумения се управляват добре от 
Комисията, но са необходими някои подобрения. 
Количествата риба, които са договорени с крайбрежните 
държави, редовно надхвърлят действителния улов от 
корабите на ЕС, като по този начин разходите на ЕС за 
споразуменията са по -високи от очакваното. 
Мониторингът на данните за улова и процедурите за 
лицензиране не са достатъчно солидни, 
а предоставената подкрепа за устойчивото развитие на 
местните риболовни сектори трябва да бъде с по -ясни 
условия за допустимост, като е необходимо и по -добро 
координиране и съответствие с другите действия на ЕС 
за подпомагане на развитието.
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНАПАЛАТА