BG Официален вестник на Европейския съюз C 256/8

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Потенциал на предприятията, по-специално на МСП (Лисабонска стратегия)“

(2007/C 256/03)

На 14 септември 2006 г. Европейският икономически и социален комитет в съответствие с член 31 от своя Правилник за дейността, реши да възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да изготви информационен доклад относно Потенциал на предприятията, по-специално на МСП (Лисабонска стратегия).

На проведената на 14 и 15 март 2007 г. пленарна сесия беше решено информационният доклад да се преобразува в становище по собствена инициатива (член 29, параграф 2 от Правилника за дейността).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 3 май 2007 г. (докладчик: г-жа Faes).

На 437-ата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2007 г. (заседание от 12 юли 2007 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 123 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1. Увод

1.1 В заключенията на Европейския съвет от 23 и 24 март 2006 г. е записано, че от Европейския икономически и социален комитет се изисква да представи в началото на 2008 г. обобщителни доклади в подкрепа на Партньорството за растеж и заетост.

1.2 Освен това Европейският съвет предложи конкретни области за приоритетни действия за периода 2005–2008 г.: i. инвестиции в знанието и иновациите; ii. потенциал на предприятията, по специално на МСП; iii. заетост на приоритетни категории (…); iv. дефиниране на Енергийна политика за Европа (…); v. предприемане на мерки във всички области, с цел поддържане на динамиката по всички стълбове на Партньорството за растеж и заетост (…).

2. Заключения и препоръки

2.1 Въпреки отчетеното положително развитие, Лисабонската стратегия все още не е постигнала всички очаквани резултати в областта на икономическия и индустриален растеж и създаването на повече и по-добри работни места. По отношение на международната конкуренция, Европа е изправена пред предизвикателствата от страна на традиционните й и на нови конкуренти, на които тя не успява да отговори адекватно.

2.2 Европейските предприятия работят в условията на единен пазар, чието изграждане все още не е завършило, по-специално в областта на хармонизирането на данъчните правила, поради твърде бавното въвеждане на директивите от държавите-членки, съществуващите административни тежести и липсата на мобилност на работна ръка. По-специално МСП срещат трудности при преодоляването на тези пречки.

2.3 Други предизвикателства, на които следва да се отговори, са липсата на предприемаческа култура, застаряването на населението и въздействието му върху предприемачеството и предлагането на работна ръка, както и необходимостта да се обърне по-голямо внимание на прехвърлянето на предприятия, достъпа до финансиране в началната фаза и фазата на развитие на предприятията, достъпа до резултати от научни изследвания и съответно възможностите за иновации.

2.4 Малките и средни предприятия играят ключова роля за постигането на Лисабонските цели. Въпреки това техният необходим принос е бил пренебрегван през първите години от осъществяването на тези цели. По-специално следва да се засили участието на организациите на МСП в оценката на постигнатия напредък, както и тяхната роля в насърчаването на МСП на всички нива на тази политика. Във връзка със следващото преразглеждане на интегрираните насоки за растеж и работни места за периода 2008-2010 г., ЕИСК призовава за по-целенасочени и ефективни насоки за МСП, по-специално по отношение на главата, посветена на микроикономическите реформи. С оглед на максималното им включване в процеса, ЕИСК настоятелно приканва Съвета да даде на Хартата за малки предприятия правна основа в съответствие с искането на Европейския парламент, за да се укрепи основата за засилено действие. Посочените по-долу насоки и действия се смятат за ключови за развитието на потенциала на МСП.

2.4.1 ЕИСК призовава Комисията и Съвета да положат максимални усилия, за да стане водещ във всички законодателни мерки принципът, съгласно който първо следва да се мисли за малките предприятия.

2.4.2 ЕИСК би желал 2009 г. да бъде обявена за „Година на предприемача“, за да се подчертае ключовата роля на предприемачите за растежа и благоденствието и да се стимулират младите хора и другите членове на обществото да обмислят възможността да превърнат предприемачеството в своя кариера.

2.4.3 ЕИСК призовава да се положат усилия, за да се гарантира една резултатна Програма за конкурентоспособност и иновации, която да предоставя ефективна подкрепа на МСП и лесен достъп до тях, а 7-ата рамкова програма за научни изследвания и развитие и механизмите на Структурните фондове да улесняват достъпа до МСП. Следва да се следят внимателно ефективността и достъпността на посочените програми, както и на инициативата JEREMIE.

2.4.4 Най-ценният актив на всяко предприятие е човешкият му капитал. Адекватни структури за подкрепа, предложения за обучение, изготвени според нуждите на предприятията и правилно планирани финансови стимули биха помогнали на МСП да повишат компетенциите и уменията на работниците и предприемачите, като инвестират допълнителни средства в непрекъснато обучение.

2.4.5 ЕИСК призовава Комисията да изготви анализ на участието на МСП в общностните програми. В случай че участието се смята за недостатъчно, следва да се определи задължителен минимален процент.

2.4.6 Обществените поръчки представляват важен инструмент за подпомагане на МСП да развиват дейността си. Участието на МСП следва да се следи отблизо и да се разработят мерки, които да улеснят достъпа им до обществените поръчки. Следва да се насърчава обмена на най-добри практики.

2.4.7 Следва да се създаде на ниво на Комисията координационна структура за действителна, ефикасна и ефективна политика по отношение МСП във всички програми, действия и законодателни мерки.

2.4.8 Необходимо е да се осъществят конкретни дейности за насърчаване и за повишаване на важността на добрите практики по отношение на МСП и подобряване на конкурентоспособността, особено в регионите с ниско ниво на европейско развитие. Инициативите от този вид би трябвало да се провеждат от организациите на МСП.

3. Общи бележки

3.1 Лисабонската стратегия е известна, най-общо, като ангажимент за превръщане на Европа до 2010 г. в най-конкурентоспособната, основана на знания икономика в света. В допълнение към главните насоки, през м. юни 2000 г. в Santa Maria da Feira, Съветът прие Хартата за малките предприятия.

3.2 Комитетът припомня, че Лисабонският мандат от 24 март 2000 г. от самото начало: — подчерта необходимостта от активно включване на социалните партньори и гражданското общество в стратегията, като се използват различни форми на партньорство; — уточни, че успехът зависи преди всичко от частния сектор и публично-частните партньорства, както и от участието както на държавите-членки, така и на Съюза; — постави за цел балансираното развитие на трите си елемента, а именно икономически растеж, социално сближаване и екологична устойчивост чрез стимулиране на европейската конкурентоспособност и откриването на нови работни места въз основа на подходящи политики в областта на околната среда.

3.3 По време на пролетния Европейски съвет през м. март 2005 г. Съветът пристъпи към извършването на междинен преглед на Лисабонската стратегия и взе решение да поднови процеса, като отново постави ударението върху растежа и заетостта като главни европейски политически приоритети. Беше постигнато споразумение относно интегрираните насоки за растеж и работни места (1), които да осигурят съгласуваност на мерките за реформи и да предоставят пътна карта за изготвянето на национални програми за реформи.

3.4 В развитието на Лисабонската стратегия стремежът към постигане на конкурентоспособност и растеж е основен фактор за повишаване на икономическо благосъстояние, създаването на заетост, запазване и подобряване на качеството на живот. От своя страна, по-доброто качество на живот, социалните придобивки и екологичната устойчивост могат също да бъдат предпоставка за растеж. Лисабонската стратегия все още не е постигнала очакваните резултати най-вече в областта на икономическия и индустриален растеж и създаването на повече и по-добри работни места. Европа среща затруднения по отношение на международната конкуренция. От стартирането на Лисабонския процес, в резултат на значителното разширяване на ЕС, броят на неговите държави-членки се увеличи от 15 на 25, а впоследствие и на 27 държави-членки.

3.5 Комитетът отбелязва на първо място, че Лисабонската стратегия създаде предпоставки за развитието на редица положителни процеси, като: — осъзнаване на необходимостта от реформи, които надхвърлят традиционните разделения; — ускорено разпространение на информационни технологии и иновации; — засилена подкрепа при създаване на предприятия и финансиране на МСП; — повишена грижа за постигане на устойчиво развитие, с цел намаляване на публичния дефицит, стабилизиране на бюджета за социална закрила и опазване на околната среда; — инициативи от страна на социалните партньори, свързани със социалните реформи; — мерки за опростяване на правните и административни процедури, въпреки ограниченото им въздействие досега.

3.6 Въпреки положителните моменти, основната констатация е, че Европа е изправена пред все по-големи конкурентни предизвикателства, притисната от силните си индустриализирани конкуренти и възникващи икономики с ниски производствени разходи, които прилагат по-добре новите технологии. Няколко показатели дават основание за загриженост, а именно: — по-слабо търсене на вътрешния пазар, намаляване на инвестициите, на производителността и на темповете на растеж в Европейския съюз, поради което той губи позиции спрямо основните конкуренти и на възникващите пазари; — глобализацията, която води до интегриране на нови държави в международната икономическа система; — непостигане на целите в областта на заетостта; — продължаващи публични дефицити в редица държави-членки, макар и не винаги в едни и същи; — големи различия в правилата за данъчно облагане и данъчните ставки за предприятията; — съществуващи административни тежести за предприятията и бавно прилагане на директивите в държавите-членки; — застаряване на населението в Европа, което ще доведе до огромен натиск върху публичните финанси и предлагането на работна ръка; — заплаха от задълбочаване на недостига на ресурси или нестабилност на цените, изменение на климата и загуба на биологичното разнообразие; — липса на мобилност на работна сила, което е от първостепенна важност за осъществяването на вътрешния пазар; — пренасочване на предприятия от Европа към възникващи и бързоразвиващи се пазари; — намаляващ интерес на гражданите на Европа към Европейския съюз.

3.7 Същевременно реформите на Лисабонската стратегия изостават:

3.7.1 На европейско ниво държавите-членки се задължиха да завършат изграждането на единния пазар в редица области (енергетика, услуги, обществени поръчки, трансевропейски мрежи, адаптиране на обществените услуги), но им липсва решителност при прилагането на необходимите мерки в определения срок.

3.7.1.1 На европейско ниво Комисията предприе през 90-те години на миналия век множество инициативи, за да може първо, да разбере по-добре нуждите и функционирането на МСП и второ, да подкрепи тяхното развитие и помогне за по-доброто използване на техния потенциал за разкриване на работни места. Тези действия бяха засилени през последните няколко години с определянето на представител за МСП, с приетия през 2004 г. план за действие в подкрепа на предприемачеството и положените усилия за създаване на по-добро законотворчество, по-лесен достъп на предприятията до финансиране (в рамките на Европейския инвестиционен фонд и на Европейската инвестиционна банка) и на последно място с приемането на Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ).

3.7.2 Резултатите на национално ниво се различават, като недостатъците са предимно в: — структурната сложност на нормативните уредби и административните процедури; — високите равнища на безработица, особено за определени целеви групи; — високи нива на ранно пенсиониране, въпреки поетите ангажименти; — неадаптирани образователни и обучителни системи, особено по отношение на предприемаческите умения и уменията в областта на информационните и комуникационни технологии; — недостатъчно предлагане на възможности за учене през целия живот; — разходите за научни изследвания, вместо да се увеличават до достигане на Лисабонската цел от 3 % от БВП, са намалели като цяло; — липса на иновации, въпреки че в последния доклад за достиженията в областта на иновациите се отчитат по-добри резултати; — липса на достъп до финансиране за МСП, съчетан с липса на информираност относно съществуващите за това възможности на европейско ниво; — продължаващи бюджетни дефицити, макар и не винаги в едни и същи държави.

3.7.3 Често се налага новите държави-членки да преодоляват допълнителни трудности, породени от изоставане в развитието им, например в областта на заетостта, технологиите или околната среда, въпреки че тези трудности понякога се компенсират от много по–радикални, отколкото в ЕС с 15 държави-членки, обновителни мерки.

3.8 Споменава се доклада, изготвен от Европейския икономически и социален комитет (ЕИСК), в съответствие с молбата на Европейския съвет от м. март 2005 г., в който се описват резултатите от консултациите на ЕИСК с неговите партньори в държавите-членки и на европейско ниво относно изпълнението на Лисабонската стратегия и ролята на социалните партньори и други елементи на организираното гражданското общество (2). През последните години Комитетът публикува няколко доклада относно Лисабонската стратегия и определени нейни аспекти (3).

4. Подобряване на потенциала на предприятията, по-конкретно на МСП

4.1 Значението на МСП в европейската икономика

4.1.1 По-голямата част от предприятията (99,8 %) в Европа са МСП. Преобладаващата форма на предприятие в Европа е микропредприятие (91 %), а 7 % са малки предприятия. В Европа не само преобладават малките предприятия, но те също съставляват важен дял от заетостта (две трети от заетите в частния сектор) и от икономическата дейност (57 % oт БНП) (4).

4.1.2 За да се подобри мониторинга на икономическите постижения на МСП, ЕИСК призовава Европейската комисия да възобнови дейностите на Европейската обсерватория за МСП.

4.1.3 МСП играят основна роля в създаването на работни места, представляват един от основните източници на приходи в държавния бюджет (данъци, ДДС и др.), предоставят възможности за професионална и обществена реализация на значителна част от населението и особено на най-активната и прогресивна прослойка от него, която дърпа икономиката напред. Освен това те гарантират основният компонент на благоприятна за пазарната икономика икономическа среда, характеризираща се с гъвкавост, иновативност и динамизъм, и носеща в зародиш бъдещи големи предприятия, най-вече в новите икономически области, основани на комплексни технологии.

4.2 Конкурентоспособност

4.2.1 С поставянето на ударение върху конкурентоспособността се отчита необходимостта от постигане на устойчива конкурентоспособност в една отворена и глобална икономика, чрез засилено използване на нови технологии, идентифициране на по-ефективно професионално обучение, осигуряване на квалифицирана работна ръка и увеличаване на производителността. Концепцията за качество (качество на стоките, услугите, нормативната уредба, управлението, заетостта, социалните отношения и околната среда) е основен момент в стратегията.

4.2.2 За да се осигури икономическа стабилност, държавите-членки следва да поддържат и отчитат средносрочните си бюджетни цели през икономическия цикъл или да вземат всички необходими коригиращи мерки. При спазване на това задължение държавите-членки следва да избягват проциклични фискални политики. Държави-членки, отчитащи дефицит по текущата сметка, за който съществува риск да бъде неустойчив, следва да работят за коригирането му чрез осъществяването на структурни реформи за повишаване на външната конкурентоспособност и да провеждат фискални политики, които да спомагат за намаляването на този дефицит. Тези мерки представляват един минимум поради застаряването на населението в Европа.

4.2.3 ЕИСК смята, че само чрез промяна на основната ориентация на икономическите политики и по-специално, на макроикономическите, ще бъде възможно да се премахнат пречките в Европа, забавящи едно устойчиво и по-резултатно икономическо възстановяване. ЕС следва да разчита на собствените си сили, за да се развива отново европейската икономика в посока на растеж и пълна заетост. Това изисква балансирана макроикономическа политика, която да включва постигането на целите на Лисабонската стратегия, по-специално пълна заетост, засилване на конкурентоспособността и отчитане на практика на задължението да се преследва устойчиво развитие в съответствие с заключенията на европейската среща на върха в Гьотеборг.

4.2.4 ЕИСК припомня, че целта на паричната политика следва да бъде постигането на баланс между стабилност на цените, икономически растеж и заетост. Би било разумно да се настоява ЕЦБ да насочи стабилността в един по-широк смисъл т.е. не само стабилност на цените, но стабилност по отношение на растежа, пълната заетост и социалното сближаване (5). За да се постигнат резултати, е важно националните бюджети да се приведат в съответствие с политиките на ЕЦБ и да се спазва Пактът за стабилност и развитие.

4.2.5 Освен това ЕИСК отбелязва специалното значение на бизнес услугите като част от МСП за успеха на Лисабонския процес и на конкурентоспособността на ЕС. Като продължение на съответното съобщение на Комисията (6), ЕИСК подчертава необходимостта да се създаде регулаторна рамка, която да позволи на съответните МСП да изпълнят изискванията на обществото, пред които са изправени.

4.2.6 ЕИСК подкрепя и съдържащия се в документа на Комисията относно интегрирана индустриална политика, задълбочен анализ на необходимите мерки за подкрепа в 27 сектора в производството, но настоява за осъществяването на практика на политиката в сътрудничество с държавите-членки (7).

4.3 По-добро законотворчество (8)

4.3.1 ЕИСК напълно подкрепя неотдавна представеното предложение на Европейската комисия за намаляване с 25 % до 2012 г. на административната тежест за предприятията (9). Това може да доведе до увеличаване с 1,5 % на БВП на ЕС. ЕИСК настоятелно приканва Комисията да представи ясна Стратегия за цялостно опростяване на нормативната уредба, за да може ЕС да постигне целите си в тази област (10).

4.3.2 Намаляването на административните пречки може да стимулира икономическата динамика. Намаляването на тежестта на законовите и регулаторни задължения изисква глобален подход от страна на местните, регионални и национални органи, включително и от страна на Европейския съюз. От голямо значение е законодателните актове да са добре изготвени и да са пропорционални.

4.3.3 ЕИСК подкрепя обявения от Комисията в стратегическия преглед на програмата „По-добро законотворчество“ (11) проект за създаване на Комитет за оценка на въздействието (върху предприятията), с оглед повишаване на качеството и ефективността на анализите на въздействието. Въпреки това, неговият обхват на действие не следва да се ограничава до обикновено координиране, а и да взема под внимание качеството на текстовете по отношение на МСП и анализа на икономическите и социални последици на регулаторните предложения. Новите разпоредби на национално и на ниво Общност следва да бъдат внимателно проучени, с цел да се направи оценка на въздействието им върху МСП.

4.3.4 Икономическите, социалните и екологични въздействия на нови или изменени регламенти следва внимателно да се оценяват, за да се открият възможностите за постигане на компромиси или синергии между целите на различните провеждани политики. Освен това, съществуващата нормативна уредба се изследва с цел да се открият възможностите за опростяване и се оценява нейното въздействие върху конкурентоспособността. Специално внимание следва да се отдели на независимите оценки на въздействието на всички законодателни и регулаторни предложения на Европейската комисия върху предприятията, по-специално върху малките предприятия. На последно място, разработва се общ подход към оценката на административните разходи на новото и съществуващото законодателство. Принципът, съгласно който първо следва да се мисли за малките предприятия, следва да бъде ръководен при преразглеждането на съществуващото законодателство и при създаването на ново законодателство. Това означава, че законодателството следва да отчита особеностите на МСП.

4.3.5 ЕИСК отбелязва, че е особено важно да се извършат подобрения за малки и средни предприятия (МСП), които обикновено разполагат с ограничени ресурси, за да се справят с наложените им както от общностното, така и от националното законодателства административни задачи.

4.3.6 Следва да се предприемат необходимите мерки, за да се гарантира своевременното и висококачествено въвеждане на всички директиви от страна на държавите-членки, и за да се убедят националните и регионални органи и законодатели да започнат свой проект за опростяване на нормативната уредба, като отделят специално внимание на нормативна уредба, утежнена с допълнителни изисквания в резултат на прилагането на европейското законодателство.

4.3.7 По-голямата част от действащите лица на регионално, национално и европейско ниво не познават достатъчно реалността в малките предприятия и техните действителни нужди. По-активното участие на представителните сдружения на МСП (12) на всички нива е предпоставка за подобряване на качеството на политиката по отношение на МСП в Европа. Укрепването на сдруженията на малките предприятия е също един от ключовите елементи на Европейската харта за малките предприятия (2000 г.). Като важни заинтересовани страни, представителните сдружения на МСП следва да участват в процеса на вземане на решения на всички нива.

4.3.8 ЕИСК подкрепя твърдо Европейската харта за малките предприятия, която се оказа добър инструмент за мониторинг на постигнатия напредък и идентифициране на проблемите, с които се сблъскват МСП, както и за подтикване на държавите-членки към действия с цел подобряване на координацията на политиките в областта на предприемачеството в цяла Европа. Важно е да се поддържа неотслабващ темп на процеса на интегриране на докладите относно изпълнението на Хартата в годишните доклади по Дневния ред от Лисабон. Хартата трябва да бъде непрестанно актуализирана и допълвана с оглед на обновената Лисабонска стратегия и значителния процес на разширяване на Европейския съюз.

4.4 Предприемаческа култура и създаване на предприятия (13)

4.4.1 Предприемачеството е сложно явление, което включва елементи на инициативност, поемане на риск и новаторство. Малките и средни предприятия са източник на иновации, запълват пазарни ниши, създават заетост и повишават конкуренцията, като по този начин насърчават икономическата ефективност.

4.4.2 Европейският съюз като цяло страда от слаба предприемаческа активност по отношение на предприятията на начален етап. В последния доклад на GEM (Глобален наблюдател на предприемачеството) първите десет места се заемат от държави, които не са членки на Европейския съюз (14). Точно обратното, 8 държави-членки фигурират сред 10-те с най-ниски нива на участие (15).

4.4.3 Предприемачеството е от голямо значение за обществото като цяло. За да се стимулира и повиши осведомеността относно културата на предприемаческото мислене, както и разбирането на значението на предприемачеството за цялостното развитие на страната, Комитетът предлага 2009 г. да бъде обявена за Европейска година на предприемачеството. В този контекст Комитетът отбелязва, че междинният преглед на редица важни програми на Общността ще се извърши през 2010 г. Необходимо е създаването на положително отношение на обществото към предприемачеството. Годината също би осигурила възможност за консолидиране и засилване на съществуващия обмен на добри практики.

4.4.4 В ЕС се отчита остра необходимост от промяна на образователните и обучителните програми, по-специално във висшето образование, за да се обърне по-голямо внимание на съвременно образование, ориентирано към предприемачеството, на стратегическата стойност на управлението на информация и ИКТ и на създаването на мрежи. Ролята на училищата и университетите е основен фактор за стимулиране на предприемаческото мислене сред младите хора. Препоръчва се, например, активното участие на представители на предприятия в образованието, както и привличането на организации на предприятия. Дейността на медиите, както и създаваният от тях облик на предприятията, са също от значение.

4.4.5 Необходимо е да се засилят политики, които да подкрепят създаването и развитието на предприятия, като бързо и нискоразходно създаване на предприятия, мерки за улесняване достъпа до рисков капитал, повече обучителни програми, посветени на професията предприемач, мерки, предназначени за улесняване на достъпа до обществени мрежи и комунални услуги и по-гъста мрежа от услуги за подкрепа на малките предприятия. Освен това са необходими политически решения с оглед реформирането на данъчните системи, нормативната уредба, достъпа до пазари, процедурите по спасяване и преструктуриране на предприятията, както и на наследственото право. Необходима е промяна в отношението към обявяването в несъстоятелност.

4.4.6 Достъпът на предприятията до финансиране на началния етап на започване на дейност е от ключово значение. В Белгия например, правителството е предприело инициативи, за преодоляване на липсата на собствен капитал. Като пример може да се посочи фондът ARKimedes, който е привлякъл средства в размер на 110 милиона EUR под формата на дялове и акции, гарантирани от регионалното правителство на Фландрия.

4.4.7 Също толкова важно е осигуряването на информация и услуги в подкрепа на предприятията, насочени предимно към млади предприемачи. Реализираните във Фландрия (Белгия) менторски програми показаха добри резултати.

4.4.8 Страхът от провал има силно негативно влияние върху създаването на потенциални предприятия. Следва да се приеме адекватна социална рамка за самонаети лица. На тях следва да се предоставя по-лесно втори шанс.

4.5 Вътрешен пазар (16)

4.5.1 Потенциалът на Общия пазар следва да се освободи. Европейският съюз следва сега да притежава преимуществата на пазар, който е по-голям от този на САЩ или Китай, но: — твърде много директиви не са напълно въведени в националните законодателства; — недостатъчен е отбелязаният напредък в стандартизацията и взаимното признаване при предоставянето на услуги; — закъснява либерализирането на пазарите, включително и в публичния сектор; — възникваха трудности при договарянето на ефективна европейска система в областта на правата на интелектуалната собственост; — различията между данъчните системи пораждат нарушения на конкуренцията.

4.5.2 Привлекателността на Европейския съюз като място за инвестиции зависи от размера и отвореността на неговите пазари, нормативната уредба и качеството на инфраструктурата му. Нарасналите инвестиции ще увеличат производителността на Европа, тъй като нивото на производителността на труда зависи от инвестициите във физически и човешки капитал, както и в знания и инфраструктура.

4.5.3 Способността на европейските производители да се конкурират и да оцеляват на вътрешния пазар определя тяхната конкурентна сила на световните пазари. Докато вътрешният пазар за стоки е сравнително добре интегриран, пазарът на услуги остава, de jure или de facto, твърде разпокъсан. За да се насърчи растежа и заетостта и повиши конкурентоспособността, вътрешният пазар на услуги следва да бъде напълно оперативен, като същевременно се запази европейският социален модел. Премахването на данъчните пречки при осъществяване на трансгранични дейности и отстраняването на съществуващи препятствия за мобилността на работниците също ще доведат до по-голяма ефективност. На последно място, пълното интегриране на финансовите пазари ще повиши производството и заетостта, което ще позволи по-ефективното разпределение на капитала и създаването на по-благоприятни условия за финансиране на предприятията.

4.5.4 За МСП, по-конкретно в сектора на услугите, вътрешният пазар все още не е напълно изграден. Голямата административна тежест при осъществяване на трансгранични операции и неадаптираните европейски стандарти възпрепятстват малките предприятия да се възползват от един по-голям пазар.

4.5.5 Стандартите играят основна роля за достъпа до пазари. Настоящите процеси на стандартизация не отчитат в достатъчна степен особеностите на занаятите и МСП. Малките предприятия следва да участват по-активно в изготвянето на европейски и международни стандарти. Въпреки силната подкрепа на Комисията на структури като NORMAPME (17) са необходими допълнителни усилия за насърчаване на МСП, по-специално за производство на малки серии и по специална поръчка, за по-ниски разходи на стандартите, по-балансирано представителство в техническите комитети, опростяване на сертификационните системи.

4.5.6 Съществуват значителни възможности за допълнително усъвършенстване на практиките на обществените поръчки. Такива подобрения биха се отразили чрез увеличаването дела на обществените поръчки, предмет на обществена информация. Следва да се постави по-голямо ударение върху съществуващите за МСП възможности да участват в процедурите на обществените поръчки. ЕИСК подкрепя съставянето от страна на Комисията на Сборник с добри практики, отчетени в тази област от държавите-членки на ЕС, но също така от Съединените щати и Япония — практики, довели до разширяване на достъпа на МСП до обществените поръчки.

4.5.7 В Европа МСП са изправени пред 27 различни системи за данъчно облагане, които водят до непосилни разходи за постигане на съответствие и по този начин създават сериозни бариери за вътрешния пазар. Разходите за постигане на съответствие са много по-големи за малките, отколкото за големите предприятия (18). Очаква се опростяване особено в полза на МСП.

4.6 Човешки ресурси, развитие на компетенции и социален диалог

4.6.1 В контекста на една глобализирана и основана на знания икономика, предприятията следва непрекъснато да се адаптират към промените. Успешните предприемачи се нуждаят повече от всякога от солидна база от знания и висока квалификация, за да се изправят пред нарастващата конкуренция и да спечелят състезанието за иновации. Предвид развитието на технологиите, и предприемачите, и работниците следва непрекъснато да развиват нови компетентности, особено в областта на ИКТ, както и да усъвършенстват своите умения (19).

4.6.2 Още от началото на Лисабонската стратегия през 2000 г. бяха засилени образователните цели и стратегиите за учене през целия живот, но те все още следва да бъдат доусъвършенствани, както се отбелязва в доклада за оценка от 2006 г. „Рамка за действия за развитие на компетенции и квалификации през целия живот“, одобрен от Европейските социални партньори (Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC), Business Europe, Европейския център на предприятията с държавно участие (CEEP), UEAPME — Европейски съюз на занаятчиите, малките и средните предприятия) през 2002 г. В този контекст новата програма на Общността „Интегрирана програма за действие в областта на ученето през целия живот“, следва също изцяло да се включи към усилията, тъй като нейната основна задача е да допринесе за осъществяването на Лисабонските цели, а именно „развитието на Европейския съюз като съвременно общество на знания, с устойчиво икономическо развитие, повече и по-добри работни места и по-голямо социално сближаване“.

4.6.3 Както ЕИСК правилно подчерта (20), „образователните програми на Съюза са сред малкото директно насочени към гражданите действия на Общността. Поради това, новата програма следва да има за цел да насърчи демокрацията на участие и активното гражданство“, и „да насърчи заетостта и създаде разнообразен пазар на труда“. Тъй като тя също така интегрира основните европейски програми за мобилност, по-точно „Леонардо да Винчи“ за стажанти и млади хора, участващи в начална фаза на професионално обучение и млади работници, както и „ЕРАЗЪМ“ за студенти, те следва да бъдат по-лесно достъпни за индивидуалната мобилност. Ученето и работата в чужбина за известно време не само обогатява уменията и познанията на отделния човек, но и повишава разбирането за Европа и европейското гражданство. Освен това, то помага на хората да са проактивни и по-открити да поемат отговорност за пригодността им за заетост.

4.6.4 Освен това, ЕИСК подчерта „особеното значение на възможността да се предостави на МСП достъп до програмата“ и „предлага специален подход за МСП, който опростява съответните процедури, за да бъде тяхното участие в програмите и възможно, и ефективно“. В една икономика, основана на услуги, най-важният капитал на всяко предприятие е човешкият й капитал. За да могат предприятията, особено МСП, да прилагат стратегии за развитие на компетенциите, следва да се изготвят индивидуализирани инициативи за подкрепа, които да им помогнат да инвестират в непрекъснато обучение като например предложения за обучения, съобразени с техните нужди, финансова подкрепа, данъчни стимули.

4.6.5 Социалният диалог е важен инструмент за преодоляване на икономическите и социални предизвикателства. Едно от неговите основни постижения е подобряването на функционирането на пазара на труда и подготовката за бъдеща промяна. Освен това, социалният диалог допринася за създаването на климат на доверие в предприятията. Той може също да предложи отговори, в съответствие с нуждите на малките предприятия, като отчита спецификата и качеството на работната среда, работните отношения в малките предприятия, както и конкретната ситуация, в която занаятите и малките предприятия работят и се развиват.

4.7 Иновации

4.7.1 Лисабонският дневен ред постави за цел постигане на 3 % от БВП за НИРД, от които две трети следва да се формират от частния сектор, който към момента допринася едва с 56 %. За съжаление, следва да се отбележи, че Европа отделя много по-малък дял от своя БВП за НИРД, отколкото САЩ и Япония (1,93 % в сравнение с 2,59 % в САЩ и 3,15 % в Япония). Освен това, Китай е на път да достигне интензивността на изследователската дейност на ЕО до 2010 г.: Научни изследвания и развитие: през 2002 г., частният сектор е изразходвал 100 милиарда EUR повече за научни изследвания и развитие в САЩ, отколкото в Европа.

4.7.2 Бъдещият европейски технологичен институт (ЕТИ), чиято цел е да постигне възможно най-тясно интегриране на образованието, научните изследвания и иновациите на най-високо ниво, следва да признае изцяло и да отдаде заслуженото на потенциала на МСП. Следва да се затвърди сътрудничеството между университетите, изследователските центрове и предприятията, по-точно малките предприятия. Изследователите следва да се насърчават да поддържат контакти с предприятията. Не може да се подценява важността на насърчаването на трансфери на технологии чрез технологичните центрове и инкубатори. В новата Рамка за държавни помощи за научни изследвания, развитие и иновации (НИРИ) следва да се предвидят мерки за подкрепа на доставчиците на свързани с иновации услуги, на клъстерите и мрежите. Във всяка от 27-те държави-членки следва да се предоставят повече възможности на европейските научни работници. Трябва да се осигури по-добро популяризиране и разпространение на резултатите от научните изследвания, за да се подобри достъпът на бизнеса до тези резултати и да се засили тяхното въздействие.

4.7.3 Европа следва да въведе хармонизирана нормативна уредба в ЕС, която да подкрепя иновациите. Необходими са нови инициативи за създаване на патент на Европейската общност, за да се защитят иновациите и да се отговори на нуждите на европейските предприятия. Подобна система следва да предвиди намалени такси за МСП и подходяща структура за застраховане срещу искове, свързани с патенти.

4.7.4 Европейската комисия признава в последните си съобщения необходимостта от разширяване на определението за иновация, за да насочи вниманието си върху МСП и вземе предвид иновациите от нетехнически характер във всички икономически сектори. Този нов подход следва да се приложи понастоящем във всички области на действие, за да бъде от полза за малките предприятия.

4.7.5 От голямо значение е МСП да повишат квалификацията на техния човешки капитал и да въведат академични кадри в производството и иновациите. Седмата рамкова програма следва да осигури подкрепа на МСП за внедряването на съвременни научноизследователски и производствени технологии, а също и на други форми на иновации от значение за структурата на МСП.

4.7.6 Необходимите ресурси на ниво ЕС следва да дойдат от програмата ПКИ, Рамковата програма за научни изследвания, структурните фондове, образователните програми, като споменатите дотук са най-важните. Координирането на политиките, включително на ресурсите, ще бъде трудна и деликатна задача, особено поради факта, че наличните финансови средства са относително ограничени в сравнение с нуждите и търсенето. За да се гарантира, че финансовите средства от структурните фондове се използват за съфинансиране на програми за иновационни МСП, новосъздадени предприятия и прехвърляния на предприятия (напр. чрез Европейския инвестиционен фонд — JEREMIE), в държавите-членки трябва да се вземат подходящи мерки и тяхната ефективност и достъпност да се следи отблизо.

4.7.7 Въвеждането на нови съвременни производствени методи и машини, особено в МСП, ще изисква отпускането на кредити при облекчени условия. ЕИБ и ЕИФ следва да бъдат привлечени по-активно в работата на групите за секторно и междусекторно планиране.

4.7.8 МСП следва да бъдат насочвани към повече ИКТ приложения, които могат да намалят разходите им и да увеличат производителността и конкурентоспособността им.

4.8 Прехвърляне на предприятия (21)

4.8.1 Европейските проучвания показват, че около една трета от европейските предприемачи, предимно собственици на фамилни предприятия, ще се оттеглят през следващите 10 години. Очаква се, че това ще засегне около 690 000 предприятия, предлагащи 2,8 милиона работни места. Прехвърлянията следва да се популяризират като ценни алтернативи на създаването на нови предприятия.

4.8.2 За разлика от преди, все повече предприятия се прехвърлят на трети страни, извън семейството. Едновременно се наблюдава нарастващ интерес по-скоро към поемане на установено вече предприятие, отколкото към създаването на ново, започвайки от начало. Резултатите от изследването показаха, че 96 % от прехвърлянията на предприятия оцеляват през първите пет години в сравнение с 75 % от новосъздадените предприятия.

4.8.3 Ето защо първото предизвикателство е да се създаде платформа и да се улесни свързването на потенциалните продавачи с купувачите на предприятия. Този пазар следва да е прозрачен, за да се увеличат възможностите за контакти и да се осигури приемственост в дейността на съществуващите жизнеспособни предприятия. От съществено значение е наличието на висококачествени услуги, включващи свързване на купувачите и продавачите, консултации и конфиденциалност. В повечето европейски държави съществуват държавни или подкрепяни от държавата пазари за прехвърляне на предприятия (22). Подобни инициативи следва да се развият във всички държави-членки на ЕС.

4.9 Достъп до финансиране

4.9.1 МСП и най-вече новосъздадените предприятия, прехвърлянето на предприятия и иновационните предприятия следва да получат по-добър достъп до финансиране, за да реализират изцяло своя потенциал и да допринесат за икономическия растеж и по-голяма заетост в Европа. Моделите за споделяне на риска като схеми за взаимни гаранции и за публични гаранции, които доказаха своята голяма ефективност като инструменти, следва да бъдат допълнително насърчавани на равнище на ЕС и в държавите-членки.

4.9.2 Наличност на капитал на разумна цена за нови предприятия, МСП и бързоразвиващи се предприятия: това изисква поддържане на лихвените проценти и рисковите премии на разумни нива, както и рационализиране на схемите за държавни помощи.

4.9.3 Следва да се засилят и подпомогнат консултантските услуги, предоставяни от организации на МСП на малките и средни предприятия. Освен това е необходимо да се въведат финансови инструменти, адаптирани към нуждите и средствата на малките предприятия. ЕИСК приканва Комисията и ЕИБ/ЕИФ да финансират иновациите в малки предприятия чрез рисков капитал и схеми на гаранции.

4.9.4 Рисковите капиталисти и бизнес ангелите представляват за МСП важни методи за достъп до финансиране. Насърчаването на създаването на мрежи между рисковите инвеститори и бизнес ангелите от една страна, и (стартиращите) предприемачи от друга страна, представлява важна стъпка за преодоляване на недостига на собствен капитал на началния етап.

4.9.5 Системите за гаранции се оказват много ефективен и резултатен, предвид инвестираните средства, начин за подкрепа на малките предприятия. Caisse Mutuelle de Garantie de la Mécanique (CMGM) във Франция притежава повече от 45-годишен опит в тази област. Тя предлага банкови гаранции за почти целия размер на кредитите (инвестиционни кредити, прехвърляне на предприятия, банкови гаранции, кредити в брой), които се предоставят на предприятията. Предприятията стават акционери в капиталовия и гаранционен фонд на тази Caisse. Описаната система позволява намаляване на персоналните гаранции, които се изискват от предприемачите, получаване на по-големи кредити и предлага сигурност на предприемача по отношение на неговия банкер. Следва да се насърчи обменът на добри практики между държавите-членки на ЕС във връзка с достъпа до финансиране и гаранционни фондове, предназначени за МСП.

4.10 Интернационализация

4.10.1 ЕС следва да се възползва от възможностите, които му предлага отварянето на бързоразвиващите се пазари в Азия, като Китай и Индия. Същевременно ЕС следва да се справя с последвалото ново международно разделение на труда, особено след като Китай започна да специализира все повече в производството на стоки с висока добавена стойност, а Индия се развива като глобален център за прехвърляне предоставянето на услуги на външни доставчици. ЕИСК подчертава, че от съществено значение за подобряването на условията на достъп до пазарите за предприятия от ЕО, е приемането на общ подход по отношение на трети страни.

4.10.2 Въпреки че единният пазар съществува от над 14 години, много предприятия все още работят единствено в собствената си страна. Основните пречки са езиковите бариери, съществуващите законови и регулаторни различия, липсата на информация за други пазари. ЕИСК приветства създаването на подкрепящи услуги, достъпни за предприемачите, подобни на Паспорта за износ в Обединеното кралство (23). Следва също да се улесни достъпът на МСП до обществените поръчки.

4.10.3 Следва да се разработват подходящи системи за осигуряване на подкрепа, които да стимулират трансграничните дейности както в Европейския съюз, така и на други пазари.

4.10.4 ЕИСК подчертава, че следва да се отдели специално внимание на МСП в документите на Комисията относно търговската политика (Стратегия за достъп, Инструменти за защита, Глобална Европа).

Брюксел, 12 юли 2007 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Dimitris DIMITRIADIS

(1) Решение на Съвета от 12 юли 2005 г. относно Насоки на политиките на заетост на държавите-членки (2005/600/EО), ОВ L 205, 6.8.2005 г., стр. 21.

(2) Изпълнение на Лисабонската стратегия. Обобщен доклад за Европейския съвет.

(3) ОВ C 185, 8.8.2006 г. + CCMI/032.

(4) Налични данни за 2003 г. Pocket book, публикувана от Евростат през 2006 г.

(5) EESC многократно е настоявал паричната политика да допринесе също за постигането на целите за пълна заетост и растеж.

(6) „Конкурентоспособност на бизнес услугите и техният принос за ефективността на европейските предприятия“ [COM(2003) 747 окончателен] 4 декември 2003 г.

(7) Съобщение на Комисията — Изпълнение на Лисабонската програма на Общността. Политическа рамка за засилване на производството на ЕС — към по-интегриран подход към индустриална политика COM(2005) 474 окончателен, Съвременна индустриална политика.

(8) ЕИСК публикува наскоро няколко становища относно Опростяване и по-добро законотворчество.

OВ C 24, 31.1.2006 г. По-добро законотворчество, проучвателно становище, представено от г-н Retureau по искане на председателството на Обединеното кралство.

OВ C 24, 31.1.2006 г. Как да подобрим прилагането и въвеждането на законодателството на ЕС, становище по собствена инициатива, докладчик г-н van Iersel.

OВ C 112, 30.4.2004 г. Становище относно актуализирането и опростяването на достиженията на правото на Общността (COM(2003) 71 окончателен), докладчик: г-н Retureau.

(9) COM(2006) 689, 690 и 691 от 14 ноември 2006 г.

(10) Програма за действие за намаляване на административния товар в Европейския съюз. COM(2007) 23 окончателен 24.1.2007 г.

(11) Съобщение на Европейската комисия от 14 ноември 2006 г.

(12) Под организация на МСП имаме предвид организации, представляващи МСП (Европейска дефиниция) в различни области на дейност: занаяти, индустрия, услуги, търговия, свободни професии. Тук се включват мултисекторни организации, както и организации от определен сектор.

(13) OВ C 309, 12.12.2006 г., Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията: Изпълнение на Лисабонската програма на Общността. Насърчаване на предприемаческия дух чрез образование и учене COM(2006) 33 окончателен.

(14) Ирландия е на 11-то място.

(15) Унгария, Белгия, Швеция, Словения, Нидерландия, Дания, Италия и Финландия.

(16) Проучвателно становище относно прегледа на единния пазар. OB C 93, 27.4.2007 г.

(17) NORMAPME е Европейско бюро на занаятите, търговията и МСП за стандартизация —

www.normapme.com

(18) Имат се предвид данъчните разходите за постигане на съответствие за презгранични дейности.

(19) Дори традиционните професии като водопроводчици или дърводелци следва да имат предвид техниките за енергоспестяване.

(20) OВ C 221, 8.9.2005 г.

(21) Изпълнение на Лисабонската програма на Общността за растеж и работни места. Прехвърляне на предприятия — приемственост чрез ново начало COM(2006) 117 окончателен 14.3.2006 г.

(22) Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Финландия и Белгия (която има отделни бази данни за всеки регион). Процентът на успеваемост за тези държави е около 25 %, т.е. едно от всеки четири предприятия, включени в базата данни, е намерило свой приемник.

(23) За подробности относно единния пазар вж. Flash Barometer 180 — TNS Sofres/EOS Gallup Group Europe, Internal Market Opinions and Experiences of Businesses in EU-15, публикация от юни 2006 г.

За подробности по Паспорта за износ, програма на правителствената организацията UK Trade and Investment на за подпомагане на износителите от Обединеното кралство за преодоляване на слабостите в международната търговия, вж. Charter of Small Business, Selection of good practices 2006 г., стр. 9.