Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2020 г. и след това“

(2020/C 47/01)

На своята пленарна сесия, проведена на 30 и 31 октомври 2019 г. (заседание от 30 октомври), Европейският икономически и социален комитет прие настоящата резолюция със 170 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1. Въведение

1.1. цифровизация, изменение на климата и загуба на биологично разнообразие, демография и глобализация . Тези мегатенденции променят начина, по който живеем и работим, и предоставят огромни възможности, но създават и нови предизвикателства Най-общо казано има четири мегатенденции, които трябва да бъдат в основата на политическите приоритети през новия политически законодателен мандат:. Тези мегатенденции променят начина, по който живеем и работим, и предоставят огромни възможности, но създават и нови предизвикателства ( 1 ) . Въпреки това основният въпрос са мащабът и скоростта на промените.

1.2. ЕС и неговите държави членки са поели твърд ангажимент да приложат Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и Парижкото споразумение ( 2 ) и да ускорят тяхното прилагане в световен мащаб чрез пълния си набор от външни действия. Освен това през декември 2018 г. в рамките на 24-тата конференция на страните по РКООНИК ЕС и 20 държави членки подписаха Силезийската декларация за солидарност и справедлив преход ( 3 ) . В нея те подчертаха, че е от решаващо значение да се вземе предвид социалният аспект на прехода към нисковъглеродна икономика, за да се спечели обществено одобрение за настъпващите промени.

1.3. Единният пазар продължава да бъде ключов инструмент на европейската интеграция. Неговото обновяване би било от полза за Европа, тъй като ще я направи по-устойчива и сплотена. Така например цифровият единен пазар предлага редица възможности и трябва да бъде развит, за да се гарантира конкурентоспособността на ЕС чрез създаването на благоприятна среда за новите видове предприятия, които възникват на този пазар. Същевременно ЕС трябва да гарантира, че тези нови видове предприятия са устойчиви и могат да се разрастват и да останат в Европа.

1.4. всеобхватна стратегия на ЕС за устойчивост до 2050 г. с цел да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г. Необходимо е да действаме едновременно на всички равнища и да създадем динамика от действия, за да се справим с неотложните икономически, социални и екологични предизвикателства. Поради това ЕИСК счита, че устойчивото развитие трябва да бъде в основата на бъдещето на Европа ( 4 ) , и призовава за ( 5 ) Тази промяна на парадигмата изисква промени в: а) управлението, т.е. необходими са специални механизми за управление за по-бързо преодоляване на неотложните проблеми и справяне със сложни въпроси. Ролята на тези механизми ще бъде да свържат равнищата на ЕС и на държавите членки, а не да заместват действията на което и да е от тях; б) интегрирането на ЦУР в процесите на ЕС за икономически и социален мониторинг и в процеса на бюджетиране. В това отношение в европейския семестър може да се предвидят нови, подобрени, измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели за наблюдение и проследяване на всички аспекти на Европейския стълб на социалните права и неговите принципи, както и на 17-те ЦУР.

1.5. Що се отнася до социалното измерение, ЕС може да се гордее със своя социален модел в сравнение с други части на света. Социалните постижения и напредъкът в Европа обаче не могат да се приемат за даденост. През 2017 г. ЕС потвърди ангажимента си към Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Прилагането на ЕССП и бъдещите действия са от ключово значение за постигането на съгласувано и взаимно укрепващо се създаване на политики на равнище ЕС и национално равнище с оглед на постигането на подновен консенсус за по-устойчива икономическа и социална стратегия, за да изпълни ЕС обещанието си да работи за балансиран икономически растеж и социален напредък, водещи до увеличаване на благосъстоянието на неговите граждани ( 6 )

1.6. ЕС трябва да подобри своите политики и действия, за да осигури равенство между половете и други форми на равенство, както и да гарантира, че всички хора, сблъскващи се с множество форми на дискриминация, имат равни възможности в обществото.

1.7. За да се изпълнят новите, както и текущите икономически, социални и екологични приоритети, ЕИСК призовава за амбициозен и по-добре насочен бюджет на ЕС, който да отразява желанието да се отговори на предизвикателствата пред ЕС, които могат да бъдат превърнати във възможности, и така да се осигури нов проект на ЕС. Ето защо ЕИСК призовава за извършването на проверка за пригодност на многогодишната финансова рамка (МФР).

1.8. Структурираното и редовно участие на гражданското общество и гражданският диалог играят централна роля за насърчаването на устойчивостта във всичките ѝ измерения — икономическо, социално и екологично, и би трябвало да се предостави ясен мандат за участието на гражданското общество в разработването, изпълнението и мониторинга на стратегията. ЕИСК приветства предложения от новоизбрания председател на Комисията Урсула фон дер Лайен нов тласък за европейската демокрация и е готов да изпълни пълноценно своята роля в предложената конференция за бъдещето на Европа.

1.9. Социалният диалог трябва да продължи да играе централна роля при изготвянето и прилагането на политики и мерки за пазара на труда, които да подпомагат ефективно предприятията и работниците. Предвид значителните предизвикателства, свързани със справедливия преход към зелена икономика и устойчив растеж, ангажирането на социалните партньори е от решаващо значение, за да може да се вземе предвид съответната информация и да се постигне консенсус относно действията. Социалният диалог и колективното договаряне са предпоставка за постигане на справедлив преход, по-добри работни места и достойни доходи, както и за борба срещу социалния дъмпинг.

1.10. ЕИСК подкрепя справедливото данъчно облагане и борбата срещу измамите, отклонението от данъчно облагане, изпирането на пари и финансовите практики на данъчните убежища; обща цел на институциите, правителствата и предприятията на ЕС трябва да бъде съвместната работа за създаване на ефективни механизми, като например двете директиви за борба с избягването на данъци.

1.11. Поради това в работната програма на Комисията за 2020 г. и в предложените приоритети и дейности ще бъде необходимо да се направят корекции на целите, позициите и методите на работа на Комисията. Всички нейни вътрешни и външни политики трябва да бъдат съгласувани и приведени в съответствие с ЦУР с оглед на надлежното отчитане на принципите на ефикасността, субсидиарността, пропорционалността и устойчивостта.

1.12. За да отправи конкретни предложения за работната програма на Комисията за 2020 г., ЕИСК взе предвид политическите насоки за следващата Европейска комисия за периода 2019—2024 г., представени от новоизбрания председател на Комисията през юли 2019 г ( 7 )

1.13. Представеният на 10 септември нов състав на Комисията отразява изложените в тези политически насоки приоритети и амбиции и е структуриран около необходимостта от справяне с промените в климата, технологиите и демографските характеристики, които преобразяват нашия начин на живот и труд.

2. Развитие на нашата икономическа база: европейският модел за бъдещето — насърчаване на трайно, приобщаващо и устойчиво икономическо развитие, вдъхване на нов живот на единния пазар, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички

2.1. Налице е очевидна необходимост от нова европейска икономическа стратегия: положителен дискурс за бъдещото развитие на икономиката на ЕС в останалата част от света, който да спомогне за укрепването на издръжливостта на ЕС на икономически сътресения и да засили устойчивостта на неговия икономически модел в икономически, социален и екологичен план, възстановявайки доверието, стабилността и споделения просперитет за всички европейски граждани. Въз основа на напредъка, постигнат през последните години, тази стратегия би могла да положи основите за по-нататъшна икономическа, фискална, финансова, социална и политическа интеграция, каквато е необходима за осъществяване на целите на европейския единен пазар и Икономическия и паричен съюз, както се посочва в член 3 от ДЕС.

2.2. ЕС може да се основава само на стратегия, която е икономически стабилна и надеждна от гледна точка на своята социална и екологична устойчивост. Екологичното измерение трябва да гарантира, че се зачитат възможностите на планетата и че природните ресурси не се използват прекомерно, така че дългосрочното устойчиво използване на тези ресурси да остане възможно, а биологичното разнообразие да бъде ефективно защитено ( 8 ) . Предприятията са фактор, способстващ за общественото развитие и развитието в областта на околната среда, както и за устойчивата конкурентоспособност. Европейските предприятия са готови да изиграят своята роля и да поемат своите отговорности наред с работниците и заинтересованите страни. Европа се нуждае от бизнес среда, която да спомага за подготовката за бъдещото, в чието определение да са включени социални и екологични аспекти и която да осигурява благоприятни и подкрепящи условия за стопанска дейност, така че предприятията да могат действително да се разрастват устойчиво и по този начин да генерират богатство за последващо преразпределение. Това може да се осъществи и под формата на повече качествени работни места, по-добри възможности за работа и приложими права.

2.3. Единният пазар във всички свои икономически, социални и екологични измерения е в основата на европейската интеграция и има съществен принос за европейската социална пазарна икономика. Той обаче трябва да се завърши напълно, да се обнови и да се актуализира с оглед на превръщането му в цифров единен пазар. Следва да се постави акцент върху създаването на благоприятни условия за развитието на различни видове предприятия (включително нови икономически модели), цифровизацията, иновациите и трансграничните възможности. Неговото функциониране следва да се подобри и да се гарантира пълна ангажираност с по-нататъшната му интеграция. Ето защо единният пазар трябва да може да генерира устойчиво икономическо развитие и иновации, да привлича инвестиции, да подкрепя предприемачите и да насърчава устойчивата конкурентоспособност на своите дружества на глобализираните пазари. Въпреки това е важно да се признае също, че положителното въздействие на единния пазар не се е разпределило равномерно и че не всички граждани са в състояние да се възползват от неговото изобилие ( 9 )

2.4. Що се отнася до макроикономическата перспектива, несигурността не е намаляла. Трайно се запазват низходящите рискове за икономическото развитие и заетостта в близко бъдеще, произтичащи от очакваното излизане на Обединеното кралство от Европейския съюз и глобалното напрежение между САЩ и Китай. В лятната икономическа прогноза на Европейската комисия беше констатирано, че въпреки ниското общо равнище на безработицата, разглеждана в контекста на последните две десетилетия, някои държави все още не са достигнали равнищата на заетост отпреди кризата. Темпът на растеж на БВП в Европейския съюз се очаква да бъде слаб — 1,4 % в ЕС през настоящата година и 1,2 % в еврозоната ( 10 ) . ЕИСК е обезпокоен от факта, че низходящите рискове за икономическите перспективи за еврозоната могат да се превърнат в друга социално-икономическа криза в не толкова далечно бъдеще, което би създало значителни предизвикателства за корекцията ( 11 ) . За да се избегне рискът от нова рецесия, е необходим експанзивен бюджетен подход (положителна фискална позиция), съпътстващ парична политика с подобен подход. Увеличението на бюджета трябва да бъде особено значимо в държавите членки, които имат значителни излишъци в своя платежен баланс, както и стабилен фискален баланс или баланс с излишък.

2.5. Растежът на БВП не отразява благосъстоянието на повечето граждани, както и влошаването на състоянието на околната среда и изчерпването на природните ресурси. Поради тази причина е необходимо да се разработят мерки за социалното благосъстояние и за устойчивостта с по-подходящ набор от показатели, отразяващи истинската дълбочина на дългосрочното икономическо въздействие. Позоваването само на БВП ще формира политики, в които се взема предвид само тяхното икономическо въздействие. Ето защо е необходимо да се разшири референтната рамка чрез включване на социални и екологични показатели с цел да се разработят наистина устойчиви реформи. От съществено значение е тези показатели да бъдат съвместими и с ЦУР на ООН ( 12 )

2.6. Значителните социални различия в рамките на държавите членки и между тях, както и в рамките на регионите, а също и териториалните дисбаланси между селските и градските райони продължават да бъдат важни проблеми. По отношение на благосъстоянието също е очевидно значително неравенство. В този контекст ЕИСК приветства приоритетната тема на финландското председателство на Съвета за „икономика на благосъстоянието“ и изразява съгласие, че намаляването на неравенствата и различията трябва да бъде приоритет на политиката. Комитетът също така изразява съгласие, че концепцията за икономика на благосъстоянието трябва да бъде интегрирана в бъдещите политики на ЕС и заслужава да заема по-централно място във вземането на решения в областта на устойчивостта и икономиката.

2.7. ЕС е изправен пред бързо променяща се геополитическа и икономическа ситуация, нарастваща социална и обществена поляризация, увеличаваща се роля на цифровизацията и технологиите във всички сфери на живота, както и изменение на климата и други екологични предизвикателства. Промишлената трансформация на ЕС е от решаващо значение за справянето с тези проблеми и трябва да вземе изцяло под внимание глобалните ЦУР, които предоставят ключова глобална рамка за справедливо и устойчиво икономическо развитие.

2.8. В тази връзка следва да се обърне по-голямо внимание на социалните проблеми и проблемите със заетостта, които засягат младите хора, особено в контекста на обсъждането на бъдещето на труда. Те включват, наред с другото, цифровизацията, работата през платформи, разпокъсаността и несигурността на пазара на труда, които засягат в особена степен младите хора.

2.9. Последиците от демографските промени ще бъдат в основата на някои от най-предвидимите предизвикателства, пред които нашият Съюз и неговите държави членки ще се изправят в средносрочен план. Демографските промени показват, че Европа ще трябва да подобри трудовата интеграция на жените, младите и по-възрастните работници, хората с увреждания и мигрантите. Необходими са по-динамични, ефикасни и ефективни политики за пазара на труда, за да се възползваме от техния талант, умения и предприемачески потенциал, както и за да предоставим качествени работни места. Адекватните системи за социална закрила следва да бъдат част от това уравнение, както и последващият бърз преход от безработица към стабилни трудови договори и условия на труд.

2.10. Инвестирането в хората и социалната устойчивост може да спомогне за преодоляването на тези общи предизвикателства. По принцип подобренията в институциите на пазара на труда (т.е. активни политики за пазара на труда, по-ефикасна роля за ПСЗ ( 13 ) ) следва да доведат до по-добри икономически и социални условия за повече европейци. С цел да се преодолеят горепосочените предизвикателства, ЕИСК призовава, наред с другото, за по-ефективни, ефикасни и устойчиви системи за социална закрила. В това отношение има възможност за по-ефективни действия на политиката от страна на Европейския съюз и неговите държави членки.

2.11. Такива действия може да бъдат съсредоточени върху ангажимент за прилагане на стълба на социалните права. Този ангажимент, определен в Междуинституционалната прокламация, се основава, наред с другото, на принципите на устойчивия растеж и насърчаването на икономическия и социалния напредък, както и на сближаването и конвергенцията, многообразието на националните системи и ключовата роля на социалните партньори ( 14 )

2.12. Освен това ЕС трябва да има водеща роля при изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), като на първо място се признае, че националните ресурси се генерират най-вече и преди всичко чрез икономически растеж, подпомаган от благоприятна среда на всички равнища; и на второ място, че частната стопанска дейност, опитът и креативността на работниците, инвестициите и иновациите са основни движещи сили на развитието ( 15 )

2.13. Социалният диалог се е доказал като крайно необходим инструмент за подобряване на изготвянето на политиките и законодателството на ЕС, за изпреварване на законодателството или за предоставяне на негова алтернатива, както и за укрепване на социалната му легитимност. Социалният диалог може да бъде и инструмент за прилагане на програмата за устойчиво развитие.

2.14. По време на финансовата и икономическата криза ЕЦБ изигра стабилизираща роля. ЕИСК предлага да бъде утвърдена ролята на ЕЦБ като кредитор от последна инстанция. Въпреки това все още сме изправени пред обезпокоителни икономически явления, като например скромното равнище на инвестициите въпреки относително експанзивната парична политика или факта, че банките депозират средства в ЕЦБ, независимо от това, че им се начисляват отрицателни лихвени проценти. Тъй като все още не можем да изключим следваща финансова или икономическа криза, бъдещата Комисия трябва да приложи мерки, които да направят икономиката на ЕС по-малко уязвима и по-устойчива на кризи. Освен това, за да предотврати бъдещи кризи, новата Комисия трябва да въведе мерки за стабилизиране на финансовите пазари и за засилване на търсенето, по-специално в икономиката. Строгото прилагане на фискалните правила отслабва икономическото развитие, особено в настоящата неясна ситуация. ЕИСК още веднъж препоръчва да се прилага „златното правило“ ( 16 )

Предложения:

— С Програмата на ООН до 2030 г. се поставят 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР), които ЕС е поел ангажимент да постигне до 2030 г. ЕИСК призовава за всеобхватна стратегия на ЕС за устойчивост до 2050 г. с цел да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г., гарантирана от амбициозен бюджет на ЕС, и счита, че прилагането на ЕССП ще допринесе за това (17). — Новата европейска стратегия за единния пазар и индустриалната политика с цел разработване на устойчив модел на социална пазарна икономика трябва да гарантира водещата позиция на Европа в областта на технологиите, иновациите и устойчивостта чрез: — вдъхване на нов живот, реформиране и завършване на единния пазар чрез преразглеждане на ключовите директиви, с цел да се осигурят благоприятни условия за дружествата, МСП и различните видове предприятия (като новите икономически модели и социалната икономика), както и за иновациите и развитието на умения. Това включва преразглеждане на схемите за мобилност и останалите трансгранични възможности, и по-конкретно на единния пазар за услуги; — предвид нарастващата роля на социалната икономика за насърчаването на приобщаващо и устойчиво икономическо развитие, както и социалното измерение на ЕС, ЕИСК счита, че една благоприятна за социалната икономика екосистема — с подходящо финансиране от ЕС — е важна цел, която следва да бъде разгледана в работната програма на Комисията (18); — създаване на рамкови условия за истинска цифрова трансформация и цифров единен пазар, за да си възвърнем устойчивата конкурентоспособност в световен мащаб и да постигнем устойчив растеж и работни места, като същевременно разработим европейска визия в области като развитието на етичен изкуствен интелект и роботиката. Европа се нуждае от цялостна промяна, за да се превърне в най-динамичния цифров регион в света, като се вземат предвид възможностите в рамките на променящото се в крак с новите технологии — като например технологията на блоковата верига — общество, глобалният характер на цифровата икономика и интеграцията на предприятията в световните вериги за създаване на стойност (19), за да може да осигури благоприятна среда за иновации, предприемачество, създаване на качествени, добре платени и продуктивни работни места, щадящи околната среда, както и реална икономика в полза на всички (20). Специално внимание следва да се обърне на придобиването на цифрови умения във връзка с по-нататъшното подпомагане на науките, технологиите, инженерството и математиката, както и на чиракуването. Образователните системи следва, когато е необходимо, да се реформират, за да станат подходящи за цифровата сфера, наред с други аспекти, а инвестициите в образователните системи следва да се подобрят (21); — продължаване на подпомагането на трансформацията на европейския пазар на труда, като същевременно се гарантира правилното му функциониране, справедливост и безопасност (22). ЕИСК препоръчва да се предприемат действия, за да се гарантира, че всички работници в ЕС, включително упражняващите нови форми на труд, попадат под защитата на законодателството в областта на здравословните и безопасни условия на труд във всеки аспект, свързан с тяхната работа (23), и могат да се възползват от най-добрите технологии за подобряване на здравето и безопасността на работното място и за предотвратяване на произшествия, като надлежно се отчита въздействието, което това може да окаже върху неприкосновеността на личния живот и контрола върху изпълнението (24); — гарантирането на правото на учене през целия живот за всички следва да бъде част от дневния ред на ЕС, като се обърне специално внимание на придобиването на цифрови умения. Развитието на националните системи за образование, обучение и чиракуване трябва да продължи, като се отделя специално внимание на областта на науките, технологиите, инженерството и математиката и на дуалните системи. Това ще доведе до по-добро съответствие с нуждите на пазара на труда и ще позволи на хората да придобиват умения, да се преквалифицират и да повишават уменията си, за да се намалят последиците от цифровата революция, изменението на климата и социалните и демографските промени (25); — предлагане на съгласувано съчетание от политики — макроикономически, промишлени, секторни и трудови, за да се гарантира екологизирането на европейската икономика (26). Целта е да се подобри функционирането на цялата верига на доставки и да се генерират достойни работни места по веригата, като се създадат възможности за заетост в широк мащаб. Това следва да доведе до оползотворяване на потенциала за създаване и насърчаване на качествени екологосъобразни и продуктивни работни места чрез определяне на програма за екологосъобразен и устойчив растеж и осъществяване на инициативи, които да позволят на предприятията, по-специално на МСП и в частност на микропредприятията, да приемат ЦУР като част от своята бизнес стратегия. — Европейският семестър, в качеството си на рамка за икономическо управление на ЕС, до известна степен е съсредоточен върху заетостта и социалните резултати, но не обръща достатъчно внимание на опасностите, произтичащи от изменението на климата, и на напредъка на ЕС в изпълнението на целите от Париж, както се посочва в годишния обзор на растежа за 2019 г. Ето защо ЕИСК призовава за ориентирана към бъдещето стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г., включена в цикъл за устойчиво развитие и базирана на измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели и цели (27), с цел да се разработят наистина устойчиви реформи. — Наборът от социални показатели се доказа като полезен инструмент, но може да се подобри. 14-те показателя и подпоказателите (общо 35) следва да подлежат на непрекъснато преразглеждане, което да включва социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел да бъдат съобразени с политическите цели и променящите се социално-икономически условия в Европа.

— ЕИСК счита, че една програма за действие следва да включва следните елементи като ключови фактори за издръжливост (28): — укрепване на финансовата стабилност: повишаване на финансовия капацитет на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), насърчаване на европейска данъчна политика, която да включва фискална хармонизация, улесняване на фискалната самостоятелност на държавите членки и създаване на ефективни механизми за борба с данъчните измами; — завършване на паричния съюз чрез разширяване на целите на ЕЦБ, създаване на единна европейска хазна с капацитет за емитиране на дългови ценни книжа, подобряване на управлението на еврозоната и увеличаване на нейната демократичност; — повишаване на производителността на европейските икономики чрез съсредоточаване върху ключови фактори като инвестициите (публични и частни), научните изследвания, развойната дейност, образованието и професионалното обучение, подобряването на корпоративното управление и участието на работниците; — пазари на труда и качество на заетостта: укрепване на колективното договаряне и социалния диалог, гарантиране на ефективното функциониране на автоматичните стабилизатори и създаване на европейска осигуровка за безработица (която да допълва националните схеми), както и разработване на повече и по-добри политики за активна заетост, подкрепени с нова роля за ПСЗ; — насърчаване на социалното сближаване чрез развитие и прилагане на ЕССП с подходящо и по-целенасочено финансиране и социален диалог; — насърчаване на създаването на благоприятна среда за стопанска дейност и инвестиции чрез подобряване на финансирането на предприятията. Спешно завършване на съюза на капиталовите пазари (СКП) и на банковия съюз, включително на европейската схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД); — борбата с дълготрайната безработица и реинтегрирането на хората, които са обезкуражени, е друга ключова област на политиката, в която има нужда от спешни целенасочени мерки. ЕИСК подкрепя въвеждането на минимални изисквания за осигуровка за безработица по отношение на нетния коефициент на заместване, срока за право на обезщетение и коефициента на покритие, а също и на обучението и подпомагането на работниците в случай на безработица.

— От решаващо значение е да се преодолее недостигът на публични и частни инвестиции с цел да се достигнат равнищата на краткосрочните инвестиции през 2007 г. (22,5 % от БВП в ЕС в сравнение с настоящите 20,5 %; двете стойности все още са значително по-ниски от тези на Китай и САЩ). Поради това един от основните приоритети на бюджетните политики трябва да бъдат публичните инвестиции и създаването на благоприятни условия за частните инвестиции, както и процес на реформи за подобряване на бизнес средата. Тези реформи трябва да вървят ръка за ръка с реформи, които подобряват качеството на заетостта, намаляват нейните тревожни равнища на несигурност и гарантират високо равнище на социални и трудови права (29).

— ЕИСК счита, че в процеса на създаване на целеви показатели и минимални стандарти за „Европа със социален рейтинг ААА“ (30) Европейската комисия и държавите членки следва да договорят набор от общи принципи, определения и методи за въвеждането на подходяща схема за минимален доход във всички държави членки. Текущата работа във връзка с референтните бюджети (31) и Европейската мрежа за минимален доход (32) предоставя на Европейската комисия и държавите членки основата за договаряне на общи критерии, чрез които да се установи какво представлява адекватен минимален доход, за да може хората да се избавят от бедността и да водят достоен живот, съвместим с човешкото достойнство. Следва да се обмисли възможността за законодателна инициатива на ЕС в тази област, като се проведат консултации с всички заинтересовани страни.

— Необходими са допълнителни публични инвестиции в здравеопазване, образование и социално приобщаване, както и в екологизиране на икономиката, особено на местно и регионално равнище. Те следва да бъдат благоприятствани чрез въвеждането на златното правило, което ЕИСК препоръча в няколко от най-новите си становища, а именно: разходите за инвестиции, по-специално тези, които насърчават дългосрочния устойчив растеж, не следва да се вземат предвид по отношение на изпълнението на целите за дефицита на Пакта за стабилност и растеж. Ако бъде съчетано с процес на реформи, това все пак ще гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси (33).

— ЕИСК отбелязва ангажимента на новоизбрания председател на Комисията да внесе предложение за правен инструмент, който да гарантира, че всички работници в Съюза получават справедлива минимална работна заплата. Той счита, че е полезно да се определят показатели, които да помогнат за оценката на това доколко ниските заплати са адекватни, с цел да се предотврати бедността сред работниците, включително чрез насърчаване на анализ и обмен на добри практики посредством съществуващите процеси на взаимно обучение и чрез въвеждането на общи стандарти за определяне на прозрачни и предвидими минимални работни заплати, когато има такива и ако социалните партньори искат това (34).

— Намаляването на социалните различия, борбата с отклонението от данъчно облагане и измамите, както и подпомагането на по-справедливото разпределяне на данъчната тежест трябва да се превърнат в политически приоритети на бъдещата Комисия. Ето защо призовава правилата, приети за борба с тези престъпления и злоупотреби на европейско равнище, да бъдат приведени незабавно в изпълнение и да се направи оценка на възможността за установяване на други по-ефективни мерки, включително инструменти за прекратяване на незаконните дейности на данъчните убежища (35).

3. Изграждане на по-екологосъобразно, по-справедливо и по-приобщаващо бъдеще — предприемане на спешни действия за борба с изменението на климата и неговото въздействие

3.1. ЕИСК подчертава, че опазването на околната среда трябва да бъде основен приоритет за ЕС в светлината на текущото влошаване на нейното състояние, и че то трябва да бъде включено във всички политики и действия на Съюза. Комитетът подчертава, че ЕС следва да изготви обновена стратегия за индустриалната политика, съвместима с необходимостта от предприемане на ефективни действия за намаляване на емисиите на парникови газове, от увеличаване на дела на възобновяемите източници в енергийния микс и от осъществяване на икономии на енергия, с цел да се гарантира, че поне целите на Парижкото споразумение са изцяло и незабавно изпълнени. Същевременно ЕС следва да окаже натиск върху другите страни по Парижкото споразумение да изпълнят ангажиментите си за осигуряване на еднакви условия на конкуренция за европейските дружества. Това следва да бъде отразено и в съгласуване на целите на ЕС за намаляване на емисиите за 2030 г. и 2050 г.

3.2. По-бързо променящият се климат, драстичното намаляване на биологичното разнообразие, другите екологични рискове и колективният неуспех в прилагането на успешни политики също са първостепенна заплаха за населението, икономиката и екосистемите на Европа. Ето защо имаме нужда от силна всеобхватна стратегия на ЕС за устойчиво развитие до 2050 г. за изпълнение на Програмата на ООН до 2030 г. ЕС следва да ускори справедливия и устойчив преход, за да постигне възможно най-високо равнище на доставка на енергия от възобновяеми източници. Тази енергия трябва да бъде чиста и на достъпни цени и да подкрепя ангажираността от страна на общността и гражданите.

3.3. Европа трябва да бъде лидер в борбата за околната среда и в справянето с изменението на климата. ЕИСК приветства факта, че един от приоритетите на ЕС са повишените усилия за действия във връзка с климата и това ще продължи да бъде така, както се посочва в политическите насоки на новоизбрания председател на Комисията г-жа фон дер Лайен. Екологичната устойчивост ще изисква широк набор от политики, включително търговска политика. Тя ще изисква и своевременно прилагане на мерки на световно равнище, на равнището на ЕС и на национално и регионално равнище в области като енергетиката и транспорта, данъчното облагане, научните изследвания, промишлеността, политиката в областта на конкуренцията, както и политиките в областта на заетостта и социалните въпроси.

3.4. Като цяло прогнозите за въздействието на пълното прилагане на Парижкото споразумение показват, че преходът към неутрална по отношение на климата икономика може да повиши допълнително БВП с 1,1 %, а заетостта с 0,5 % в сравнение със сценарий без политики за действия в областта на климата. Това възлиза на 1,2 милиона допълнителни работни места в ЕС до 2030 г. в допълнение към вече очакваните 12 милиона нови работни места ( 36 ) . За целта следва да се създадат еднакви условия в международната конкуренция, по-специално за европейските ресурсо- и енергоемки промишлени сектори (РЕПС) ( 37 )

3.5. Преходът към кръгова и неутрална по отношение на климата икономика няма да бъде приобщаващ по подразбиране, тъй като е свързан с потенциално значителни разходи и рискове за определени сектори. Справедливият преход има две основни измерения: по отношение на „резултатите“ (новооформящата се картина в сферата на заетостта и новият социално-икономически пейзаж в една декарбонизирана икономика) и на „процеса“ (как се постига това). „Резултатът“ следва да бъде стабилна промишлена и икономическа база, подкрепена с благоприятна инвестиционна среда и добре функциониращи системи за труд и образование, които са в състояние да осигурят достоен труд за всички в едно приобщаващо общество, в което бедността е изкоренена. „Процесът“ — начинът, по който се постига това — следва да се основава на управляван преход със съдържателни икономически политики и социален и граждански диалог на всички равнища, за да се гарантира, че разпределянето на тежестта, както и на ползите, е справедливо и никой не е пренебрегнат. Необходимите мерки и реформи може да окажат значително въздействие върху хората и регионите, включително да доведат до значително преразпределяне на работна ръка между секторите и професиите и дълбоки промени в бъдещите изисквания за умения. Устойчивият преход изисква инвестиции в ефективна и интегрирана социална закрила. Освен това той трябва да бъде тясно съчетан със сериозно и демократично укрепване на икономическия и паричен съюз и със стабилна финансова стратегия, която да може да гарантира адекватно финансиране на устойчивия преход чрез амбициозна нова многогодишна финансова рамка, устойчиви и справедливи национални данъчни системи и сериозни публични инвестиции на национално и европейско равнище. В този контекст е необходима проверка за пригодност на многогодишната финансова рамка (МФР).

3.6. Инструментите на ЕС като европейския семестър, ЕСФ и Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), както и европейския социален диалог, могат да допринесат за справедлив преход чрез подпомагане по време на прехода на предприятията, работниците и семействата, които зависят от работа в енергоемки сектори, включително чрез последващо обучение и преквалификация, индивидуализирани съвети за търсене на работа и евентуално заместване на доходи.

3.7. ЕИСК приветства новите насоки относно оповестяването на свързана с климата корпоративна информация като част от изготвения от Комисията План за действие за устойчиво финансиране, както и ключовите препоръки относно видовете икономически дейности, които могат да имат реален принос за смекчаването на последиците от изменението на климата или приспособяването към него (таксономия) ( 38 ) . Във връзка с това е от съществено значение да се постигне предвидимост, сигурност и яснота по отношение на това кои дейности наистина са екологично устойчиви.“ ( 39 )

Предложения:

— ЕИСК подкрепя разработването, като част от социален диалог на съответното национално и европейско равнище, на подходящи мерки за „справедлив преход“, с които да се въведат мерки и действия за управление, промяна и гарантиране на минимална защита в случаите на реорганизация на работните места или колективни уволнения, дължащи се на преход (в областта на технологиите, демографията, глобализацията, изменението на климата, кръговата икономика), включително право на участие в колективно договаряне с цел предвиждане на промените и предоставяне на подкрепа на засегнатите работници (развитие на Директивата за колективните уволнения (40)).

— Справедливият преход трябва да бъде неразделна част от рамката на политиката за устойчиво развитие. Политиките за справедлив преход следва да бъдат насочени към коригиране на неблагоприятните последици от разпределението на мерките на политиката в областта на климата, към активно управление на преходите на пазара на труда и също така следва да се справят с проблемите на регионалното развитие.

— За да се справи с предизвикателствата в областта на климата и околната среда, ЕС трябва да трансформира линейната икономика в кръгова, въглеродно неутрална икономика, която да гарантира, че циклите се отличават с дълготрайност и са възможно най-ефективни (41).

— ЕИСК счита, че пактът за финансиране на борбата с изменението на климата следва да обхваща всички аспекти на политиката за борба с изменението на климата: справедлив преход (мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата, но и за компенсиране на понесените вреди и загуби), както и ефективни политики за адаптиране към изменението на климата. Моделът на кръговата икономика трябва да бъде изведен като приоритет във възможно най-голяма степен и правната му уредба да бъде усъвършенствана. Всичко това ще трябва да се финансира посредством целесъобразни бюджети, постигнати чрез преориентиране на настоящите инвестиции (целеви средства за екологосъобразни проекти) и чрез достъпни нови източници на финансиране (42).

— Пактът изисква създаването на ясна и предвидима европейска политическа рамка в дългосрочен план, с цел да се обезпечи планирането на инвестициите. Тази рамка трябва да бъде съпътствана с активно обсъждане на различните варианти на политиката, като например механизми за корекции, приложими на границите, от типа на данъка върху въглеродните емисии на границите с цел избягване на изместването на въглеродни емисии (43) за продукти, които не са предмет на едни и същи екологични и социални стандарти (44).

— След като таксономията за устойчивостта (45) бъде приета и напълно приложена, следва да се обмисли необходимостта от евентуални допълнителни законодателни мерки, ако са целесъобразни и основани на солидна оценка на въздействието. В този контекст ЕИСК се позовава на двете си становища относно Европейския пакт за финансиране на борбата с изменението на климата (46) и съобщението на Комисията „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (47).

— За да се постигнат актуализираните цели на ЕС за намаляване на емисиите до 2030 г., трябва да се увеличат публичните и частните инвестиции във въглеродно неутралната икономика и ще е необходима радикална промяна, за да се постигне въглеродно неутрална икономика до 2050 г. в съответствие с целите от Париж. Продължаващата слаба инвестиционна дейност в енергия от възобновяеми източници в Европа контрастира също и с високото равнище на съществуващите субсидии за изкопаеми горива и на други вредни за околната среда субсидии, които продължават да се отпускат в държавите членки. Проблемът не е свързан само с недостатъчните инвестиции: разпределянето на съществуващите ресурси също е нефункционално. Необходими са по-ясни цели на политиката и по-съгласувана политическа рамка, за да се обърнат тези отрицателни тенденции. Във всеки случай краят на ерата на изкопаемите горива в Европа трябва да бъде съпътстван от необходимите инвестиции, които да гарантират защитата на работниците, създаването на нови работни места и подпомагането на местното развитие. Процесите на преход трябва да бъдат договорени със социалните партньори и организациите на гражданското общество и да бъдат свързани с прозрачност и ефективни комуникационни политики.

— Емисиите на CO2 следва да се облагат в целия ЕС по социално справедлив начин, като замърсителите се принуждават да плащат и се подпомагат инвестициите в чиста енергия на достъпна цена. Енергийното данъчно облагане може да подпомогне прехода към чиста енергия и да допринесе за устойчив и социално справедлив растеж.

— Един от най-големите рискове за околната среда и здравето в ЕС е замърсяването на въздуха, което всяка година причинява около 400 000 случая на преждевременна смърт. Борбата със замърсяването на въздуха чрез действия в областта на климата е възможност за повишаване на обществената и политическата подкрепа за политиките за борба с изменението на климата.

— Борба с енергийната и водната бедност, гарантиране на достъпни, здравословни и качествени храни и безопасни продукти, прекратяване на вредното излагане на токсични химикали. Широкият набор от политики, включително селскостопанската политика на ЕС, следва да спомогне да се отговори на новите обществени изисквания, които включват устойчиви производствени методи, по-добро хранене, намаляване на хранителните отпадъци, по-хуманно отношение към животните, защита на климата и опазване на биологичното разнообразие.

— ЕС следва да подкрепи усилията на страните партньори за постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии, за да им помогне да изпълнят Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение относно изменението на климата.

— Търговската политика на ЕС трябва да е съобразена с Програмата до 2030 г. и Парижкото споразумение. Действащите разпоредби за глава „Търговия и устойчиво развитие“ от споразуменията трябва да се прилагат ефективно.

4. Защита на гражданите и свободите — мир, справедливост и силни институции

4.1. Въпреки множеството вътрешни и външни предизвикателства, с които се сблъсква, ЕС осигурява мир, стабилност и просперитет в Европа и отвъд нея. ЕС решително отстоява своите принципи — демокрация, върховенство на закона и основни права. Те ръководят нашите политики и изграждат чувство за принадлежност въз основа на нашата обща култура. Демокрацията трябва да се зачита в Европа и да се насърчава извън нея. Гражданската ангажираност, публичната отчетност и по-справедливите, по-прозрачни и приобщаващи процеси на вземане на решения трябва да бъдат подобрени на всички равнища.

4.2. ЕС се нуждае от отворени и динамични общества, в които отделните хора имат равни права и могат да живеят, без да са подложени на дискриминация, и при пълно зачитане на неприкосновеността на техния личен живот и безопасност. Културното многообразие обогатява Европа и нейните граждани. Многообразието е част от идентичността и силата на Европа.

4.3. Европа е изправена пред големи предизвикателства, които трябва да бъдат разгледани и обсъдени от европейска, а не само от национална гледна точка, и чрез пълно прилагане на разпоредбите, залегнали в членове 10 и 11 от ДЕС. Поради тази причина е необходимо европейската демокрация да засили транснационалното измерение на своите цели и предизвикателства, като същевременно насърчава европейско гражданство, което се основава на общите ценности в Европейския съюз, с повече европейско институционално образование и съвещателна обществена рамка, основана в по-голяма степен на участието, както и по-силен европейски акцент.

4.4. Демографските промени показват, че Европа ще се нуждае от мигранти, от техния талант, умения и предприемачески потенциал. Налице е спешна необходимост от промяна на посланията и политиките относно миграцията, въз основа на по-тясно сътрудничество с трети държави, за да се гарантира рационален дебат въз основа на факти. На бежанците и мигрантите не бива да се гледа като на заплаха, а като на възможност за икономическия и социалния модел на Европа. За тази цел са необходими всеобхватен подход и стратегия за миграцията, в това число законната.

Предложения:

— ЕС се нуждае от всеобхватен и приложим механизъм за редовен мониторинг на състоянието на демокрацията и върховенството на закона във всички държави от ЕС.

— Свободните и независими медии и гражданското общество трябва да се подпомагат и да им се позволи да изпълняват своята роля за демокрацията.

— Политиката по въпросите на потребителите е близо до интересите на обществеността и следователно може да окаже влияние върху ангажираността на хората с процеса на интеграция на ЕС. ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че правата на потребителите се прилагат и зачитат в рамките на процеса REFIT, в цифровия свят и в сферата на безопасността на продуктите и услугите. Комисията следва да засили мерките за премахване на енергийната и потребителската бедност и да подобри достъпа до храни и услуги за всички европейски граждани. Комисията също така следва да насърчава правата на потребителите на информация, образование и участие, както и правото им да се организират, за да представляват интересите си в процеса на изготвяне на правилата, които ги засягат.

— Комисията трябва да приключи прегледа на основните правни и неправни инструменти на политиката на ЕС за защита на потребителите като политика за гражданството с междусекторен и хоризонтален характер и да представи нов план за действие за защита и закрила на потребителите през следващите 10 години.

— Освен това предвид факта, че достъпът до услуги от общ интерес (УОИ) е жизненоважен елемент на социалната справедливост и се основава на принципа на равно третиране на ползвателите, като се забранява всякакъв вид дискриминация или изключване, ЕИСК призовава да се изясни концепцията за универсален достъп до УОИ и да се въведат законодателни мерки, които да задължат държавите членки да разработят показатели за достъпа (48).

— Комисията следва да представи европейска програма за борба с дискриминацията, въз основа на определените в член 19 от Договора от Лисабон основания, и също така да предприеме конкретни действия за деблокиране и преразглеждане на Директивата относно прилагане на принципа на равното третиране и да разгледа условията за децата, жените, лицата с увреждания и възрастните хора в уязвимо положение, както и новите форми на уязвимост. ЕИСК препоръчва Комисията да предприеме спешни действия по този въпрос в самото начало на мандата си.

— Комисията следва да предприеме конкретни инициативи в съответствие с препоръките на Комитета на ООН за правата на хората с увреждания и да прилага Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания в своите външни политики и програми, включително като въведе карта на ЕС за хора с увреждания, призната във всички държави членки. През 2020 г. ЕС следва да представи предложението си за европейска програма за правата на хората с увреждания за периода 2020—2030 г. и да обяви 2023 г. за Европейска година за правата на хората с увреждания.

— Освен това ЕИСК насърчава Комисията да подкрепи дейности в образователни институции на всички равнища с цел учениците и студентите да се научат да правят разлика между фалшиви новини и научно обосновани факти.

— ЕС трябва да подобри своите политики и действия, за да гарантира равенство между половете чрез изпълнение на трансформираща и измерима програма за равенство между половете като част от интегрирана и амбициозна петгодишна стратегия на ЕС за равенството между половете. Тази стратегия следва да включва премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете не само чрез специален инструмент, който да повишава прозрачността на предприятията по отношение на политиките в областта на възнагражденията и техните стратегии за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете, а и чрез разглеждане на всички области, определени в плана за действие за преодоляване на разликата в заплащането на жените и мъжете. Освен това ЕС трябва да гарантира, че всички хора, сблъскващи се с множество форми на дискриминация, имат равни възможности в обществото.

— ЕИСК подчертава спешната необходимост от подпомагане и интегриране на бежанците и лицата, търсещи убежище. Той призовава Комисията спешно да започне и осъществи ефективна реформа на общата европейска система за убежище, в която се зачитат правата на човека, и създаването на истинска обща система за всички държави членки. Комитетът също така препоръчва постигането на напредък в областта на презаселването и хуманитарните визи за бежанците с цел да се отговори на реалните нужди. ЕИСК призовава Комисията да засили усилията за наблюдение и улесняване на изпълнението на споразумението за разпределяне на бежанците между държавите членки.

— Освен това той призовава за зачитане на правата на човека и спазване на международното право при преразглеждането на споразуменията за партньорство с трети държави на транзитно преминаване и на произход на миграционните потоци, като и за разработване на финансови инструменти за справяне с първопричините за миграцията.

— Сътрудничеството със страните партньори е от съществено значение за справяне с първопричините за миграцията, подпомагане на бежанците, справяне със смесените миграционни потоци, борба с контрабандата и извършване на дейности по връщане и обратно приемане. За да се предостави ефективна помощ на хората в техните държави на произход, е необходимо да се координират хуманитарните инструменти, инструментите за развитие и политическите инструменти.

— ЕС следва да приеме политики и мерки за подкрепа на безопасна, организирана и законна миграция, както и да укрепи приобщаването и социалното сближаване. ЕС следва да регламентира статута на „лицата, разселени по екологични причини“ и да работи в по-тясна координация с МОТ, що се отнася до програмите за трудова миграция и интеграция (49).

— ЕИСК призовава за безопасни и законни маршрути за бежанците, идващи в ЕС. Необходим е координиран подход от страна на всички държави членки и европейските и националните заинтересовани страни, основаващ се на споделена отговорност, справедливо разпределение, сближаване и зачитане на основните права, за да бъдат предвидени повече възможности за събиране на семейството, преместване и презаселване.

5. Насърчаване на интересите и ценностите на Европа в света — укрепване на средствата за прилагане и възобновяване на световното партньорство за устойчиво развитие

5.1. В един все по-раздробен и многополюсен свят ЕС трябва да укрепи позицията си, за да гарантира своето благоденствие, сигурност и ценности. Както бе подчертано в глобалната стратегия от юни 2016 г., Европа трябва да поеме водеща роля в света чрез последователна и силна подкрепа за многостранен, основан на правила световен ред, в който ООН заема централно място. ЕС следва да насърчава глобално управление, стъпило на основни ценности като социалната пазарна икономика, правата на човека, върховенството на закона, устойчивото развитие, многостранността и зачитането на международното хуманитарно право.

5.2. ЕС следва също така да даде приоритет на развитието на стабилни отношения с близките си съседи въз основа на ясен баланс на правата и задълженията. Като един от приоритетите на ЕС може да се посочи политиката на ЕС за съседство и политиката за развитие, както и фактът, че ЕС е най-големият донор в света. Гражданското общество следва да участва в наблюдението на тези политики.

5.3. ЕС трябва да запази динамиката на процеса на разширяване и да продължи преговорите за присъединяване и програмите с държавите от Западните Балкани.

5.4. Търговската политика на ЕС е ключов фактор, който има отношение към ЕС като цяло и действително обединява всички държави членки. Търговската политика помогна на ЕС да увеличи своя просперитет чрез търговски обмен с широк кръг от партньори. Същевременно ЕС въплъщава и насърчава чрез търговията ценностите на социалното приобщаване и опазването на околната среда, които са от съществено значение за формирането на устойчива глобализация или с други думи — форма на глобализация, която ще бъде от полза не само за големите предприятия и инвеститори, но и за обикновените хора, работниците, земеделските стопани, потребителите, занаятите, свободните професии и МСП, по-специално за микропредприятията. Търговията е и основен инструмент в подкрепа на политиката на ЕС по отношение на развиващия се свят, тъй като допринася за преминаването от развитие към партньорство, особено с Африка.

5.5. Европа се нуждае от справедлива и модерна данъчна политика, адаптирана към предизвикателствата на цифровата икономика и осигуряваща равни условия за интернет гигантите, платформите за търговия онлайн и местните предприятия. Борбата с отклонението от данъчно облагане, измамите и избягването на данъци ще изисква по-широко сътрудничество на международно равнище и между националните данъчни органи.

Предложения:

— ЕИСК призовава по-специално за амбициозна програма в областта на търговската политика на всички три равнища: едностранно, двустранно и многостранно — политика, която ще създава растеж и качествени работни места в ЕС, като същевременно насърчава основаната на правила търговска политика на световно равнище.

— ЕС, заедно с европейското гражданско общество, включително предприятията, трябва също така да насърчава активно пълното зачитане на правата на човека при договарянето на търговски споразумения. Освен това следва да се спазват конвенциите на МОТ. Тези споразумения следва да подлежат на демократичен надзор, гарантиращ надлежното участие на гражданското общество, и следва да се разработи пътна карта за солидни ангажименти, в случай че конвенциите на МОТ не са правилно ратифицирани или прилагани (50).

— ЕС трябва също така да включи силен ангажимент във връзка с Парижкото споразумение и Конвенцията за биологичното разнообразие, за да се въведат реални социални клаузи, клаузи за защита на потребителите и екологични клаузи във всяко търговско споразумение (ще бъдат засегнати всички потенциални търговски партньори на Европа, тъй като 195 от 197-те членове на ООН са страни по тях). Определянето на цени на въглеродните емисии на световно равнище също е възможност, която следва да бъде допълнително анализирана, по-специално за европейските ресурсо- и енергоемки промишлени сектори (РЕПС) (51), и ако бъде добре планирано съгласно правилата на ЕС и на СТО, следва да се насърчава активно (52). Данъкът върху въглеродните емисии на границите би могъл да подпомогне постигането на тази цел.

— ЕИСК насърчава Комисията да укрепи диалога с гражданското общество за развиване на действието на главите за „Търговия и устойчиво развитие“ (ТУР) в настоящите и бъдещите търговски споразумения. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да бъде по-амбициозна, по-специално с цел да се засили ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР (53). ЕС трябва също така да включи възможно най-високо равнище на защита на правата на човека, на потребителите и на работниците във всички бъдещи търговски споразумения. Освен това следва да се спазват конвенциите на МОТ. Тези споразумения следва да подлежат на демократичен надзор, гарантиращ надлежното участие на гражданското общество.

— ЕИСК подкрепя справедливото данъчно облагане и борбата срещу измамите, отклонението от данъчно облагане, изпирането на пари и финансовите практики на данъчните убежища; обща цел на институциите, правителствата и предприятията на ЕС трябва да бъде съвместната работа за създаване на ефективни механизми, като например двете директиви за борба с избягването на данъци.

— ЕС трябва да си сътрудничи с други икономически региони, за да се бори ефективно с корупцията и укриването на данъци по целия свят и да гарантира, че международните правила за корпоративния данък са ясни, прозрачни, обективни и предвидими.

— Новите бизнес модели, които използват интернет платформи и други цифрови инструменти, доведоха до това дружествата да разчитат в по-малка степен на физическото присъствие в дадена страна. ЕИСК счита, че е много важно да се разработят, в диалог с търговските партньори, нови принципи относно начина на отнасяне на корпоративните печалби към държава от ЕС и тяхното облагане и да се участва активно в текущата дискусия на равнище ОИСР/Г20 за глобален договор относно цифровизираната икономика, с цел да се избегне нарастване на напрежението, свързано с търговията и данъците, между основните икономически участници в света (54).

6. Постигане на приоритетите чрез силно управление и по-голям бюджет на ЕС

6.1. Изменящите се икономики и сфери на труда, изменението на климата и променящата се геополитика вече имат съществено въздействие върху Съюза и ще бъдат основни движещи сили за нашето бъдеще. ЕС се нуждае от нов управленски подход и когато е необходимо — от нови правила и инструменти при определянето и прилагането на политиките на ЕС. Устойчивото развитие изисква цялостен и междусекторен политически подход, който да гарантира, че икономическите, социалните и екологичните предизвикателства се разглеждат заедно.

6.2. ЕИСК подчертава, че ЕС трябва да се справи с тези предизвикателства чрез сериозен политически ангажимент, по-задълбочена и по-добра политическа интеграция, при пълно зачитане и същевременно насърчаване на правата на човека, основните свободи и демократичните принципи, както и чрез съвместна работа.

6.3. ЕИСК подчертава, че финансовата и икономическа криза доведе до дисбаланс между основните институции на Съюза. Това изисква нови форми на управление на равнището на ЕС. Ролята на Европейския парламент трябва да се засили, за да се насърчи по-голямата демократична отчетност.

6.4. За прилагането на ЕССП и изпълнението на ЦУР се изискват стабилна бюджетна основа , благоприятна бизнес среда и публични и частни инвестиции. Преговорите за следващата многогодишна финансова рамка следва да имат за цел осигуряването на подходящо финансиране за политиките в областта на заетостта, социалните и екологичните въпроси и производствените инвестиции.

6.5. Първата стъпка към засилване на свързаното с климата измерение в следващата МФР ще бъде целта за включване на климата да се повиши до 40 % за цялата МФР, както поиска ЕИСК. За тази цел ще бъде необходимо всички секторни цели в областта на климата да бъдат съответно коригирани и да станат правно обвързващи. Комисията и Парламентът също така следва да работят заедно, за да гарантират ефективното прилагане от екологична гледна точка на екологосъобразната архитектура на новата ОСП, а именно обвързаността с условия и екосхемите, с цел постепенно прекратяване на подпомагането от ЕС за проекти, които вредят на климата, и подобряване на методологиите за проследяване на климата. Те също така следва да освободят значителни ресурси за подпомагане на най-засегнатите от енергийния преход хора и територии чрез създаване на нови инструменти или реформиране на съществуващите такива.

6.6. Единодушието, което Договорите изискват по някои фундаментални въпроси, е почти непреодолимо препятствие във важни моменти и за критични решения; с оглед на това Комитетът се застъпва — що се отнася до процедурите за вземане на решения — за принципа на гласуване с квалифицирано мнозинство (ГКМ) в Съвета, а що се отнася до законодателството — за използването на обикновената законодателна процедура във всички области, където това е възможно. ЕИСК припомня, че съгласно действащите Договори това може да се постигне, като се използват различните „клаузи за преход“ или — в случая на засиленото сътрудничество — като се използва член 333 от ДФЕС ( 55 )

Предложения:

— Изтъкване на значението на сътрудничеството на междуинституционално равнище при същевременно зачитане на заложените в Договорите прерогативи на всяка институция, като се има предвид, че с Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 13 април 2016 г. беше осигурена нова рамка за това сътрудничество. ЕИСК счита, че следва да участва в тези усилия, за да се гарантира, че се вземат предвид възгледите на всички съответни заинтересовани страни и в крайна сметка се улеснява участието на гражданите в работата на ЕС.

— Използването на инструментите на Европейската комисия за по-добро регулиране е друг начин да се гарантира по-нататъшното включване на устойчивото развитие в европейските политики. Във всички оценки за въздействието, изготвяни от Комисията, трябва да се съдържа оценка на екологичното, климатичното, социалното и икономическото въздействие с цел надлежно разглеждане и вземане под внимание на устойчивостта. Последващите оценки трябва също така да анализират и трите измерения в рамките на един силно интегриран подход. Необходими са и консултации със социалните партньори, за да се спазят разпоредбите на Договора, съгласно които са необходими специфични консултации с работниците и мениджмънта във връзка със социалните въпроси (член 154, параграф 2); консултациите с Европейския икономически и социален комитет, Европейския комитет на регионите и националните парламенти представляват друг компонент от инструментариума за по-добро регулиране, за да се отговори на изискването за приобщаване, което заема централно място в Програмата до 2030 г (56).

— ЕИСК е твърдо убеден, че предложената многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. не е адаптирана за справяне с новите предизвикателства, посочени в стратегическата програма на Европейския съвет за периода 2019—2024 г. и в политическите насоки за следващата Европейска комисия за периода 2019—2024 г. ЕИСК предлага да се увеличи финансирането, за да може: i) държавите членки да приложат Европейския стълб на социалните права, за да се стимулира създаването на качествени работни места в контекста на устойчивото развитие; ii) да се изпълни Програмата на ООН до 2030 г., и iii) да се изпълни Парижкото споразумение, което насърчава справедливия преход към екологосъобразни и цифровизирани общества.

— Получаването на средства от ЕС от страна на държавите членки следва да се обвърже със зачитането на принципите на правовата държава — основен стълб от ценностите на Съюза, в съответствие с член 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Комитетът също така счита, че обвързаността с определени условия би могла да бъде разширена и по отношение на останалите принципи, свързани с правовата държава и съдържащи се в Договорите за ЕС (57).

— Проектите, които следва да бъдат подкрепени, т.е. тези, които отговарят на целите за устойчиво развитие на ООН и които изискват значителни средства за иновации и научна и развойна дейност, трябва да се осъществяват чрез инструмент, който позволява да се визуализират различните източници на финансиране (сред които бъдещата МФР), и посредством различни действия (58), а именно: — пренасочване на финансовите средства към устойчиви инвестиции посредством „целеви средства за екологосъобразни проекти“ и във връзка с това насърчаване на заемите от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), които имат оценка за зелено финансиране; — използване на увеличаването на паричната маса на Европейската централна банка (ЕЦБ) като източник на финансиране; — увеличаване на 40 % на посветения на борбата с изменението на климата дял от Европейския фонд за стратегически инвестиции; — ЕС трябва да покаже амбиция, съответстваща на мащаба на предизвикателството, свързано с борбата с изменението на климата; средно 40 % от общия му бюджет (МФР за периода 2021—2027 г.) трябва да бъдат заделени за тази цел; — увеличаване на съответния дял от Европейския кохезионен фонд над настоящите 20 %; — мобилизиране на 3 % от пенсионните и осигурителните фондове; — Подпомагане на предприятията, особено на МСП, и по-специално на микропредприятията, в техните инвестиции в НИРД, в размер до 100 милиарда евро, предназначени за тази цел; — Спазване на ангажиментите за финансова помощ по отношение на южните държави, които участват в борбата с изменението на климата (59).

7. Направляване и улесняване на участието на гражданското общество в дейностите на ЕС от страна на ЕИСК — овластяване, участие и консултации с гражданското общество

7.1. Насърчаването на устойчивостта във всичките ѝ измерения — икономическо, социално и екологично, изисква сериозни усилия и ангажимент от страна на всички участници. Откритият демократичен дебат, основан на структурираното участие на гражданското общество, играе основна роля за гарантирането на справедлив и ефективен преход. Трябва открито и прозрачно да се разгледат основните въпроси относно „резултатите“, „как се постига това“ и как да се гарантира, че тежестта и ползите се разпределят справедливо и че никой не е пренебрегнат.

7.2. ЕИСК подчертава централната роля на организациите на гражданското общество в изготвянето, прилагането и наблюдението на политиките на всички етапи и на всички равнища, включително на местно. Това изисква промяна в културата и признаване на стойността на гражданското общество на равнището на ЕС и на държавите членки, което вече е залегнало в член 11 от ДЕС, който предвижда институциите на ЕС да насърчават и улесняват хоризонталния и вертикалния граждански диалог, да провеждат широки консултации и да полагат основите за европейските граждански инициативи. Тези допълващи процеси протичат, без да засягат консултациите на ЕИСК и социалния диалог.

7.3. Гражданското общество има капацитета да отразява реално много различни и понякога разминаващи се интереси и да запознава вземащите решения с тях. ЕИСК е много добър пример за този процес и е твърдо решен да продължи да изпълнява своята роля: да улеснява диалога и да изгражда мостове както в рамките на гражданското общество, така и към останалите европейски институции.

Предложения:

— Като се има предвид, че ЕИСК е институцията на гражданското общество на равнището на ЕС, неговата роля следва да бъде изцяло и съществено укрепена и да се използва за направляване и улесняване на участието и за провеждане на консултации с гражданското общество във връзка с дейностите на ЕС. С оглед на това той следва да участва активно в подготовката и провеждането на Конференцията за бъдещето на Европа, която се очаква да започне през 2020 г. и беше обявена от Урсула фон дер Лайен в програмата ѝ за Европа.

— ЕИСК следи внимателно и участва активно в структурирани диалози и консултативни форуми (например платформата на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика, Европейския форум по миграцията), в които се обединяват и участват организации на гражданското общество и други участници от институциите на ЕС и държавите членки. При създаването на платформи като REFIT Комисията следва да разгледа възможността ЕИСК да бъде представен в тях, в съответствие с предоставения му от Договорите мандат, като при това гарантира, че това представителство отразява състава на Комитета, обособен в три групи.

— ЕИСК посочва, че на равнището на ЕС няма структурирано участие на организациите на гражданското общество в процеса на мониторинг на изпълнението на политиката на сближаване. С оглед на това настоятелно препоръчва Комисията да създаде Европейски форум на гражданското общество по въпросите на сближаването (60) с участието на организациите на работодателите и работниците и други организации на гражданското общество.

— Когато създава интернет портали с цел да събира мненията на обществеността с участието както на организации, така и на физически лица, Комисията следва да прави разграничение между приноса на организациите на гражданското общество и приноса на физическите лица. В тази връзка Комисията следва да извърши картографиране на заинтересованите страни в сътрудничество с ЕИСК, за да идентифицира представителни и балансирани в териториално отношение целеви групи, като черпи от опита с Регистъра за прозрачност. Освен това Комисията следва да гарантира, че отговорите се претеглят в количествено и качествено отношение. Нещо повече, Комисията следва непрекъснато да работи за подобряване на тези консултации по отношение на прозрачността, достъпността, обратната връзка и отчетността на участниците.

— За да разработи по-стратегически подход към тези практики, като ги постави върху по-добре структурирана институционална и представителна основа, Комисията следва да работи в тясно сътрудничество с ЕИСК и да поиска изготвянето на проучвателно становище за това как гражданският диалог би могъл да бъде организиран ефективно и на постоянна основа, което да бъде последвано от конкретно съобщение на Комисията.

— Ефективността на европейската гражданска инициатива следва да бъде подобрена, като се проучат нови начини — например използването на цифрови инструменти — за увеличаване на участието, по-специално на младите хора и хората от уязвими групи.

Брюксел, 30 октомври 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Проучване на ЕП „Глобални тенденции до 2035 г.“ и Доклад на Европейската система за стратегически и политически анализ (ESPAS) „Глобални тенденции до 2030 г. — предизвикателства и алтернативи пред Европа“ от 9 април 2019 г.

(2) Подкрепа на целите за устойчиво развитие в целия свят: съвместен обобщаващ доклад от 2019 г. на Европейския съюз и неговите държави членки от 16 май 2019 г.

(3) Министерска декларация Силезийска декларация за солидарност и справедлив преход, приета на срещата на върха на лидерите по време на 24-ата конференция на страните (COP24) по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) на 3 декември 2018 г. в Катовице, Полша.

(4) Вж. становището на ЕИСК от 26 септември 2019 г. относно „Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“ (все още непубликувано в ОВ).

(5) Становище на ЕИСК от 13 март 2019 г. относно „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“ (ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37).

(6) Становище на ЕИСК от 25 януари 2017 г. относно „Европейски стълб на социалните права“ (ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10).

(7) Съюз с по-големи амбиции — Моята програма за Европа — Политически насоки за следващата Европейска комисия (2019 – 2024 г.).

(8) Решение № 1386/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 г. относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 г. „Да живеем добре в пределите на нашата планета“ (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 171).

(9) Вж. бележка под линия 5.

(10) Лятна прогноза на ЕК за 2019 г. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

(11) Становище на ЕИСК от 24 януари 2019 г. относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 49).

(12) Доклад на ОИСР от 1 март 2019 г. Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance („Излизане извън рамките на БВП: измерване на това, което е важно за икономическите и социалните резултати“) и Становище на ЕИСК от 29 март 2012 г. относно „Отвъд БВП – включване на гражданското общество в процеса на избор на допълнителни показатели“ (ОВ C 181, 21.6.2012 г, стр. 14).

(13) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Новата роля на публичните служби по заетостта (ПСЗ) в контекста на прилагането на Европейския стълб на социалните права“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 46).

(14) Междуинституционална прокламация относно Европейския стълб на социалните права (ОВ C 428, 13.12.2017 г., стр. 10).

(15) Резолюция, приета от Общото събрание на ООН на 25 септември 2015 г.„Да преобразим света: програма до 2030 г. за устойчиво развитие“.

(16) Вж. по-специално становището от 24 януари 2019 г. относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 49) и становищата от 14 февруари 2018 г. относно „Извличане на поуките от миналото: избягване на политиките на строги икономии в ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 1), от 18 януари 2018 г. относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“ (ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 33), от 10 юли 2013 г. относно „Зелена книга „Дългосрочно финансиране на европейската икономика“ (ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 11), от 26 март 2014 г. относно „Въздействието на социалните инвестиции върху заетостта и публичните бюджети“ (ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21), от 14 април 2018 г. относно „Финансиране на европейския стълб на социалните права“ (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1) и от 20 февруари 2019 г. относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.: За по-силна Европа в условията на глобална несигурност“ (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

(17) Вж. бележка под линия 5.

(18) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Европейски социален фонд плюс (ЕСФ+)“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165).

(19) Вж. бележка под линия 5.

(20) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8).

(21) Вж. бележка под линия 5.

(22) Доклад на Световната комисия на МОТ относно бъдещето на труда — Work for a brighter future („Работа за по-светло бъдеще“) от 22 януари 2019 г. В този доклад здравето и безопасността се определят като част от Всеобщата гаранция за труда.

(23) Становище на ЕИСК от 25 септември 2019 г. — „Обобщение на разходите и ползите от инвестициите в здравословни и безопасни условия на труд (БЗУТ)“ (все още непубликувано в ОВ).

(24) Employment and Social Developments in Europe 2019 („Заетост и социално развитие в Европа 2019 г.“). Преглед за тримесечието от 26 март 2019 г.

(25) Становище на ЕИСК от 25 септември 2019 г. относно „Европейски стълб на социалните права — оценка на първоначалното изпълнение и препоръки за бъдещето“ (все още непубликувано в ОВ).

(26) Становище на ЕИСК от 21 септември 2017 г. относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще – стратегия за 2050 г.“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44.).

(27) Вж. бележка под линия 5.

(28) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 23).

(29) Вж. бележка под линия 11.

(30) Становище на ЕИСК от 20 февруари 2019 г. относно „За европейска рамкова директива относно минималния доход“ (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1).

(31) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=bg

(32) https://emin-eu.net/what-is-emin/.

(33) Вж. бележка под линия 16.

(34) Вж. бележка под линия 25.

(35) Вж. бележка под линия 11.

(36) Eurofound (2019 г.), „Бъдещето на производството — енергиен сценарий: последици за заетостта от Парижкото споразумение относно изменението на климата“, Проучвателен доклад на Eurofound, февруари 2019 г.

(37) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59).

(38) Съобщение на Комисията от 18 юни 2019 г.„Насоки относно оповестяването на нефинансова информация: Допълнение относно оповестяването на свързана с климата информация“.

(39) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие) (СОМ (2018) 353 final — 2018/0178 (СОD)) и относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на бенчмарковете за ниски въглеродни емисии и бенчмарковете за положително въздействие в областта на въглеродните емисии“ (COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)) (OB C 62, 15.2.2019 г., стр. 103).

(40) Вж. бележка под линия 25.

(41) Вж. бележка под линия 5.

(42) Вж. бележка под линия 19.

(43) Вж. бележка под линия 7.

(44) Вж. бележка под линия 19.

(45) Вж. бележка под линия 38.

(46) Вж. бележка под линия 19.

(47) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие: Финансиране за устойчив растеж“ (COM(2018) 97 final) (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 73).

(48) Становище на ЕИСК от 19 юни 2019 г. – „За по-добро прилагане на Европейския стълб на социалните права, насърчаване на основни услуги“ (ОВ C 282, 20.08.2019 г., стр. 7).

(49) Вж. бележка под линия 5.

(50) Становище на ЕИСК от 14 февруари 2018 г. относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

(51) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Съгласуването на политиките в областта на климата и енергетиката от гледната точка на промишления сектор“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59).

(52) Вж. бележка под линия 19.

(53) Становище на ЕИСК от 14 февруари 2018 г. относно „Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС“ (ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 27).

(54) Становище на ЕИСК от 12 юли 2018 г. относно „Данъчно облагане на печалбите на мултинационалните дружества в цифровата икономика“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73).

(55) Становище на ЕИСК от 17 септември 2015 г. относно „Подобряване на Договора от Лисабон“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 183).

(56) Вж. бележка под линия 5.

(57) Становище на ЕИСК от 19 септември 2018 г. относно „Многогодишната финансова рамка за периода 2021 – 2027 г.“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106).

(58) Вж. бележка под линия 19.

(59) Вж. бележка под линия 19.

(60) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 90).