Специален доклад Eфикасна ли е помощта 
от ЕФРР за МСП 
в областта на 
електронната търговия?BG 2014 г.  № 20
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.
ISBN 978-92-872-1317-4
doi: 10.2865/16358
© Европейски съюз, 2015 г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
Eфикасна ли е помощта 
от ЕФРР за МСП 
в областта на 
електронната търговия?
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2014 г.  № 20
02
 Съдържание
Точка
 Термини и съкращения
I–IV Кратко изложение
1–11  Въведение 
1–3 Защо електронната търговия има голямо значение?
4–6 Стратегии на ЕС за информационното общество 
7–9 Подпомагане от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) за инвестиции 
в електронната търговия 
10 –11  Система за управление на ЕФРР
12–16  Обхват и цели на одита
17– 62  Констатации и оценки
17–27  Оперативните програми (ОП) на държавите членки са предоставили добра основа за 
отпускане на помощ за малките и средните предприятия (МСП) в областта на електронната 
търговия, но не и за измерване на резултатите 
18–19  Всички избрани за проверка държави членки са изготвили оперативните програми  — предмет 
на одита, съгласно приложимите регионални или национални стратегии за информационни 
и комуникационни технологии (ИКТ) 
20–27  Всички одитирани ОП са включвали мерки за електронна търговия и количествени цели 
и показатели за тях, но направените на по-късен етап изменения в показателите в някои случаи са 
затруднили добрата оценка на изпълнението
28–51  Управляващите органи обръщат внимание повече на предоставените продукти и услуги, 
отколкото на резултатите, както при подбора, така и при мониторинга 
29–43  Процедурите за избор на проекти рядко разглеждат въпроса дали избраните проекти са тези, които 
биха допринесли най-много за развитието на МСП и/или целите на ЕС за информационното общество
44–51  В повечето случаи управляващите органи не могат да оценят въздействието на проекта върху 
развитието на МСП
03 Съдържание
52–62  Като цяло МСП изпълняват проектите си безпроблемно, но невинаги могат да се докажат 
постигнатите резултати
53–57  Реализираните по проектите продукти и услуги обикновено съответстват на заявлението за 
кандидатстване
58–62  Много МСП заявяват, че са имали полза от изпълнението на проекта си, но постигнатите резултати не 
са били системно измервани
63–68  Заключения и препоръки
 Отговори на Комисията
04
 Термини и съкращения
ГРП : Годишна работна програма
B2B : Търговия на предприятие с предприятие
B2C : Търговия на предприятие с потребител
ПЦТЕ : Програма в областта на цифровите технологии за Европа
Икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите : Икономически загуби от неефективно 
разпределяне на ресурсите възникват, когато се предоставя финансиране в подкрепа на бенефициент, който и без 
предоставена помощ би направил същия избор. В този случай наблюдаваният резултат не може да бъде отчетен 
като въздействие от политиката, а предоставената на бенефициента помощ не е оказала никакъв ефект. Ето защо 
онези разходи, които са свързани с подобни икономически загуби от неправилно разпределение на ресурсите, по 
своето естество са неефикасни, тъй като не допринасят за постигане на целите.
ЕФРР : Европейски фонд за регионално развитие. ЕФРР предоставя финансова помощ с цел насърчаване на 
икономическото и социалното сближаване между регионите на ЕС. Интервенциите на ЕФРР се осъществяват 
основно чрез оперативни програми, включващи голям брой проекти.
ЕС: Европейски съюз
ИКТ : Информационни и комуникационни технологии
Въздействие : Дългосрочни социално-икономически последици, които е възможно да се наблюдават след 
известен период от време от приключването на дадена интервенция и които могат да засегнат както преките 
адресати на интервенцията, така и непреките адресати, попадащи извън обхвата на интервенцията, които могат да 
имат ползи и загуби от нея.
Междинно звено : Публичен или частен орган или служба, който е подчинен на управляващ орган или който 
изпълнява функции от негово име по отношение на бенефициентите, участващи в изпълнението на операциите.
Управляващ орган : Национален, регионален или местен публичен орган или публичен или частен орган, 
определен от държавата членка да управлява дадена оперативна програма.
ОП: Оперативна програма — одобрен от Комисията документ под формата на съгласуван набор от приоритети, 
който съдържа многогодишни мерки, обхващащи голям брой проекти.
Продукти и услуги : Това, което е произведено или реализирано с предоставените за дадена интервенция 
средства (напр. разпределени за МСП средства по безвъзмездна финансова помощ, разработени уебсайтове, 
закупен софтуер за ИТ).
Резултат : Непосредствени промени, които възникват по отношение на преките адресати при приключването на 
участието им в дадена интервенция (напр. увеличен оборот, увеличен брой потребители, увеличен процент на 
онлайн продажбите, създаване на работни места).
МСП : Малки и средни предприятия. Комисията определя като малки и средни предприятия онези дружества, които 
имат численост на персонала, по-малка от 250 души, и годишен оборот, който не превишава 50 млн. евро, и/или 
годишна балансова стойност на активите, която не превишава 43 млн. евро.
05
 Кратко изложение
I
Технологиите за електронна търговия се разглеждат 
като начин за ускоряване на икономическия растеж, 
по-нататъшно развитие на Единния пазар и ускоря -
ване на европейската интеграция. Това е от особено 
значение за малките и средните предприятия (МСП,) 
които все още изостават спрямо големите предприя -
тия по отношение на въвеждането на информационни 
и комуникационни технологии (ИКТ).
II
Предвид това Комисията отдава все по -голямо значе -
ние на необходимостта от насърчаване развитието на 
електронната търговия, по -конкретно чрез една от 
нейните водещи инициативи — Програма в областта 
на цифровите технологии за Европа (ПЦТЕ). Бюджетът 
на ЕФРР е отделил около 3 млрд. евро за насърчаване 
въвеждането на ИКТ от МСП през програмния период 
2007—2013 г.
III
Одитът разгледа въпроса за това дали подпомагането 
от ЕФРР за МСП в областта на електронната търговия 
е било ефикасно и заключи, че подпомагането от 
ЕФРР за проектите, свързани с електронната търго -
вия, е допринесло за по -голямо предлагане на бизнес 
услуги в интернет. Недостатъци в мониторинга обаче 
не позволяват да се оцени до каква степен то е допри -
несло за изпълнението на стратегиите в областта 
на ИКТ на ЕС и държавите членки, както и на целите, 
свързани с развитието на МСП. Освен това, слабите 
процедури за подбор са довели до съфинансиране на 
проекти, които вероятно няма да бъдат икономически 
целесъобразни.IV
Поради това Сметната палата препоръчва на Комиси -
ята да:
а) Направи необходимото, за да получава последо -
вателна и надеждна информация от държавите 
членки за напредъка на оперативните програ -
ми, не само относно финансовите аспекти, но 
също така и относно резултатите, като се набляга 
конкретно върху показателите за изпълнение 
и количествените цели.
б) Настоява за това въведените от държавите членки 
критерии и процедури за подбор да гарантират 
подбора на онези кандидатстващи проекти, които 
максимално увеличават допълнителните ползи 
по отношение на насърчаването на развитието на 
електронната търговия в МСП и постигането на 
количествените цели на ПЦТE, като в същото вре -
ме следи за това процедурите да бъдат съобра -
зени с целевите бенефициенти по отношение на 
изискваното време и административната дейност.
в) Изисква от управляващите органи на държавите 
членки да въведат управленски инструменти за 
целите на мониторинга върху въздействието на 
помощта върху бизнес развитието на подпомага -
ните МСП.
06
 Въведение
Защо електронната 
търговия има голямо 
значение?
01 
Електронната търговия представлява 
продажба или покупка на стоки или 
услуги, независимо дали е между 
представители на самия бизнес, или 
между бизнеса и домакинства, физиче -
ски лица или частни организации, чрез 
извършването на електронни транзак -
ции по интернет или други компютър -
ни мрежи (онлайн комуникация)1.
02 
Технологиите за електронна търговия 
се разглеждат като начин за ускоря -
ване на икономическия растеж, за 
по-нататъшно развитие на единния па -
зари и за ускоряване на европейската 
интег  рация. Това важи особено за мал -
ките и средните предприятия (МСП), 
чиято роля в европейската икономика 
непрекъснато се подчертава от Съве -
та, Европейския парламент и Комисия -
та, но които все още изостават спрямо 
големите предприятия по отношение 
на въвеждането на информационни 
и комуникационни технологии (ИКТ).
03 
Следователно насърчаването на 
използването на ИКТ, и в частност на 
електронната търговия, е от ключо -
во значение за засилване на всички 
аспекти на развитието и конкуренто -
способността, особено при МСП, и за 
създаване на работни места2, както 
е отбелязано в няколко документа на 
Комисията3.Стратегии на ЕС за 
информационното 
общество
04 
От 2000 г. насам Комисията е изготви -
ла няколко стратегии за развитие на 
информационното общество в ЕС. Тя 
стартира инициативата „е -Европа“4 
и Стратегията за европейско инфор -
мационно общество 2010 (Стратегия 
i2010)5 в рамките на Лисабонската 
стратегия, а през 2010 г. стартира 
Програма в областта на цифровите 
технологии за Европа (ПЦТE), която 
представлява една от седемте водещи 
инициативи на текущата стратегия 
Европа 2020, насочена към създа -
ването на растеж и работни места 
(вж.  фигура 1).
05 
Програмата ПЦТE се основава на 
Стратегия i2010. Тя потвърждава значе -
нието на продължаващия ангажимент 
на ЕС и общо на държавите членки, 
вкл. на регионално ниво6. Програмата 
съдържа действия, групирани в ресо -
ри7. Единият ресор („Единен цифров 
пазар“), наред с другото, работи 
в насока  улесняване на достъпа до 
онлайн и трансгранични транзакции . 
Три от неговите 13 количествени цели 
се отнасят до електронната търговия, 
а една е насочена конкретно към МСП, 
напр. до 2015 г. 33 % от МСП да из -
вършват онлайн продажби и покупки8. 
Последните резултати на Програмата 
в областта на цифровите технологии 
за Европа показват бавно увеличение 
на броя МСП, извършващи продажби 
и покупки онлайн — съответно от 12 % 
и 24 % през 2009 г. на 14 % и 26 % през 
2013 г.1 Обща дефиниция на 
Евростат и ОИСР .
2 Счита се, че интернет 
икономиката генерира 2,6 
работни места на мястото на 
всяко закрито работно 
място и е причина за 
създаването на около 25 % 
от нетната заетост (такава 
е оценката за Франция за 
периода 1995—2010 г.). 
McKinsey,“Impact d’internet 
sur l’économie française” 
(Въздействието на интернет 
върху френската 
икономика), март 2011 г.
3 COM(2010) 
245 окончателен/2 от 
26 август 2010 г. — 
„Програма в областта на 
цифровите технологии за 
Европа“; COM(2011) 
777 окончателен от 
15 ноември 2011 г. — Работна 
програма на Комисията за 
2012 г.; COM(2013) 739 
окончателен of 
22 октомври 2013 — Работна 
програма на Комисията за 
2014 г.
4 COM(99) 687 окончателен от 
8 декември 1999 г. — 
eEurope: Информационно 
общество за всички.
5 COM(2005) 229 окончателен 
от 1 юни 2005 г. — i2010: 
Европейско общество за 
растеж и заетост.
6 COM(2010) 245 
окончателен/2, стр. 7.
7 През 2010 г. програмата 
ПЦТE е включвала 101 
действия, групирани в седем 
ресора. При 
актуализирането ѝ през 
2012 г. Комисията е приела 
седем нови приоритета 
и още 31 действия.
8 Двете други количествени 
цели са до 2015 г. 50 % от 
индивидуалните 
потребители да извършват 
покупки онлайн и 20 % от 
индивидуалните 
потребители да извършват 
трансгранични покупки 
онлайн.
07 Въведение
9 Целта е до 2015 г. да бъде 
удвоен делът на 
електронната търговия 
в продажбите на дребно 
(3,4 % през 2010 г.) и този на 
интернет сектора в БВП на 
ЕС (под 3 % през 2010 г.). 
COM(2011) 942 окончателен 
от 11 януари 2012 г. — 
Последователна рамка за 
изграждане на доверие 
в единния цифров пазар за 
електронна търговия 
и онлайн услуги.Фигура 1Стратегии на ЕС за информационното общество
v
2000 г. 2005 г. 2015 г. 2010 г. 2020 г.Стратегия от Лисабон (2000 г.)
/uni0426/uni0435/uni043B: ЕС да се превърне в най-динамичната 
и конкурентоспособна икономика в света до 2010 г.
Подчертава нуждата Европа да използва възможностите, които 
предлагат цифровата икономика и интернет.
Инициатива 
„E-Европа“ и планове 
за действие
/uni0426/uni0435/uni043B: Да се стимулират 
интернет услугите 
и приложенията и 
интернет съдържанието. 
Инициативата съдържа 
10 приоритета, един от 
които е /uni0443/uni0441/uni043A/uni043E/uni0440/uni044F/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 
/uni0435/uni043B/uni0435/uni043A/uni0442/uni0440/uni043E/uni043D/uni043D/uni0430/uni0442/uni0430 /uni0442/uni044A/uni0440/uni0433/uni043E/uni0432/uni0438/uni044FСтратегия за 
информационно 
общество (Стратегия 
i2010)
/uni0426/uni0435/uni043B: Да се насърчи 
конвергенцията на ИКТ до 
2010 г. чрез изпълнение на 
три подпрограми, една от 
които е свързана 
с разработване на единно 
европейско информационно 
пространство /uni0426/uni0435/uni043B: Постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж 
чрез седем водещи инициативи, една от които е „Програма 
в областта на цифровите технологии за Европа“ (ПЦТЕ). Стратегия „Европа 2020“ за растеж и заетост 
(2010 г.)
Програма в областта на цифровите 
технологии за Европа (ПЦТЕ)
/uni0426/uni0435/uni043B: Да се даде нов тласък на икономиката на ЕС и да се 
даде възможност на европейските граждани и предприятия 
да извлекат максимална полза от цифровите технологии
/uni041A/uni043E/uni043B/uni0438/uni0447/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0446/uni0435/uni043B/uni0438: 13 количествени цели — три 
цели, специфични за електронната търговия
Източник: Европейска сметна палата.
06 
Освен това през януари 2012 г. Комиси -
ята прие Съобщение относно елек -
тронната търговия и онлайн услугите, 
с цел удвояване на обема на електрон -
ната търговия в ЕС до 2015 г.9
08 Въведение
Подпомагане от 
Европейския фонд за 
регионално развитие 
(ЕФРР) за инвестиции 
в електронната 
търговия
07 
Стратегическите насоки на Общ -
ността10 за програмния период 
2007—2013 г. подчертават значението 
на въвеждането на ИКТ от бизнеса, 
особено МСП, за увеличаването на 
производителността и насърчаването 
на отворена и конкурентоспособна 
цифрова икономика. Средносрочният 
преглед на Лисабонската стратегия11 
също подчертава значението на въ -
веждането на ИКТ от всички сектори 
на икономиката и ролята, която може 
да играе политиката на сближаване за 
стимулиране на въвеждането на ИКТ.
08 
Бюджетът на ЕФРР за въвеждане на 
ИКТ от МСП за програмния период 
2007—2013 г., в т.ч. инвестиции в елек -
тронна търговия, възлиза на около 
3 млрд. евро, т.е. 11 % от помощта, 
насочена пряко към МСП, и 21 % от 
помощта, насочена към ИКТ. Съгласно 
Комисията, към ноември 2013 г. 57 % 
от гореспоменатия бюджет са били 
отпуснати за избраните проекти, което 
показва ниска степен на усвояване, 
ако се сравни с нивото от 85 % за 
всички структурни фондове (вж. също 
точки 24 и 27).
09 
Няма данни за средствата, специално 
заделени за инвестиции в електронна 
търговия, тъй като предвидените в ре -
гламентите категории за отчитане12 не 
изискват специално отчитане на по -
мощта за електронна търговия. Освен 
това категорията разходи, включваща 
помощта за електронна търговия, 
включва също така образование, 
обучение, поддържане на мрежи от 
контакти и други услуги и приложения 
за малките и средните предприятия.Система за управление 
на ЕФРР
10 
ЕФРР е част от фондовете на полити -
ката на сближаване. Финансирането 
от фондовете за политика на сближа -
ване се осъществява благодарение 
на многогодишни програми, съгласно 
механизми за споделено управление 
между Комисията и държавите членки. 
За всеки програмен период Комисията 
приема оперативни програми (ОП) 
и примерни финансови планове, въз 
основа на предложения от държавите 
членки, включващи финансовото учас -
тие на ЕС и на съответната държава.
11 
Проектите, финансирани по оператив -
ните програми, се избират от упра -
вляващите органи и се изпълняват от 
частни лица, сдружения, частни или 
публични предприятия или местни, 
регионални или национални публични 
органи.10 Решение 2006/702/ЕО на 
Съвета от 6 октомври 
2006 година относно 
стратегическите насоки на 
Общността за сближаване 
(ОВ L 291, 22.10.2006 г., 
стp. 11);
11 COM(2005) 24 окончателен 
от 2 февруари 2005 г. — „Да 
работим заедно за растеж 
и работни места — нов старт 
на Лисабонската стратегия“.
12 Регламент (ЕО) № 1083/2006 
на Съвета от 
11 юли 2006 година за 
определяне на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд 
и Кохезионния фонд и за 
отмяна на Регламент (ЕO) 
№ 1260/1999 и на Регламент 
(ЕO) № 1828/2006 на 
Комисията от 
8 декември 2006 г. за 
определяне на правила за 
прилагането на Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета 
за определяне на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд 
и Кохезионния фонд, и на 
Регламент (ЕО) № 1080/2006 
на Европейския парламент 
и на Съвета относно 
Европейския фонд за 
регионално развитие.
09
 Обхват и цели  
на одита
12 
Сметната палата провери дали 
е ефикасна помощта на ЕФРР за МСП 
в областта на електронната търговия. 
Одитът се съсредоточи върху три 
основни одитни въпроса:
а) Представляват ли добра основа 
оперативните програми, разрабо -
тени от държавите членки и одо -
брени от Комисията, за ефективно 
подпомагане на мерките в облас -
тта на електронната търговия за 
МСП?
б) Правилно ли са подбрани и наблю -
давани проектите за електронна 
търговия от страна на управлява -
щите органи?
в) Успешно ли са изпълнени проек -
тите в областта на електронната 
търговия, съфинансирани от ЕФРР , 
и реализирали ли са те измерими 
ползи за подпомогнатите МСП?
13 
Одитът се съсредоточи върху пре -
доставеното финансиране от ЕФРР 
в програмния период 2007—2013 г. 
и обхвана пет ОП от следните четири 
държави членки: Гърция („Цифрова 
конвергенция“), Италия („Пиемонте” 
и „Емилия – Романя“), Полша („Ино -
вативна икономика“) и Обединеното 
кралство („Lowlands и Uplands в Шот -
ландия“). За тези програми са използ -
вани общо 1,6 млрд. евро (51 %) от 
бюджета на ЕФРР , заделен за въвежда -
не на ИКТ в МСП.
14 
Тези държави членки бяха избрани за 
проверка, защото оперативните им 
програми включват мерки за елек -
тронна търговия, както и въз основа 
на заделения бюджет и използваните 
средства за въвеждане на ИКТ от МСП.15 
Одитната дейност включи:
а) преглед на стратегическата рамка 
на Комисията за електронна търго -
вия и информационно общество;
б) преглед на документите за нацио -
нална и регионална стратегия за 
електронна търговия, изготвени 
от избраните страни за периода 
2007—2013 г., както и анализ на 
съответните ОП;
в) посещения при национални и ре -
гионални органи, отговарящи за 
управлението на ОП в избраните 
държави членки;
г) проверка на място на 30 проекта13, 
които функционират най -малко 
две години, с цел да се направи 
оценка на тяхното въздействие. 
Общият размер на допустимите 
разходи на одитираните про -
екти варира от приблизително 
1 800 евро до 527 000 евро (съфи -
нансирани от ЕФРР от 12 % до 
74 %). Три проекта са под формата 
на нефинансова помощ, т.е. пре -
доставяне на консултантски 
услуги;
д) проучвателно посещение в реги -
он, изпълняващ т.н. ваучерна схе -
ма за ИКТ (вж. каре 2)  — пилотен 
проект, въведен неотдавна от Ев -
ропейската комисия, с цел оценка 
на алтернативното използване на 
ЕФРР и сравнение с процедурите 
за подбор, в рамките на които са 
били избрани и изпълнени одити -
раните проекти.
16 
Бяха събрани одитни доказателства 
от събеседвания със служители на Ко -
мисията и на държавите членки, както 
и от ръководители на проекти.13 Следва да се отбележи, че 
в Обединеното кралство 
(Lowlands и Uplands 
в Шотландия) се изпълняват 
проекти на две нива 
(проекти на проектни 
спонсори и проекти на МСП). 
В тази цифра са включени 
само проектите на МСП.
10
 Констатации  
и оценки
Оперативните програми 
(ОП) на държавите 
членки са предоставили 
добра основа за 
отпускане на помощ за 
малките и средните 
предприятия (МСП) 
в областта на 
електронната търговия, 
но не и за измерване на 
резултатите
17 
Сметната палата провери дали:
а) държавите членки са изготвили 
своите ОП съобразно съответните 
стратегии в областта на ИКТ;
б) в оперативните програми са посо -
чени конкретни цели и мерки за 
покриване на установените нужди, 
както и подходящи количествени 
цели и показатели за мониторинг 
на тяхното изпълнение.
Всички избрани за про -
верка държави членки са 
изготвили оперативните 
програми — предмет на 
одита, съгласно прило -
жимите регионални или 
национални стратегии за 
информационни и комуни -
кационни технологии (ИКТ)
18 
При изготвянето на ОП всички избра -
ни държави членки са имали въведена 
стратегическа рамка, насочена към 
техните нужди от въвеждане на ИКТ/
информационно общество, както 
и към развитие и конкурентоспо -
собност на МСП. Единствено обаче 
стратегията на Гърция е достатъчно 
подробна и включва организационна 
структура с разпределение на отго -
ворностите както по отношение на из -
пълнението на стратегическите цели, 
така и по отношение на необходимите 
и наличните ресурси.19 
Впоследствие стратегиите са били 
отразени в ОП от управляващите 
органи, въпреки че те се споменават 
изрично само в ОП на Италия (Eми -
лия – Романя) и на Гърция. Освен това, 
само управляващият орган в Гърция от 
самото начало на програмния период 
изрично се е позовал на стратегиите 
на ЕС за информационно общество. 
Когато през май 2010 г. се стартира 
ПЦТE, един управляващ орган в Обеди -
неното кралство е взел това предвид 
и е изменил своята ОП (вж. точка 23 
и каре 1).
11 Констатации и оценки 
Всички одитирани ОП са 
включвали мерки за елек -
тронна търговия и коли -
чествени цели и показатели 
за тях, но направените на 
по-късен етап изменения 
в показателите в някои слу -
чаи са затруднили добрата 
оценка на изпълнението
20 
Всички управляващи органи са вклю -
чили в своите ОП мерки за насърчава -
не на електронната търговия — или 
конкретно в МСП, или като част от 
по-общи мерки, свързани с електрон -
ния бизнес и въвеждането на ИКТ 
в МСП, в отговор на потребностите, 
установени в съответните стратегии 
(вж. точка 18).
21 
След това Комисията е разгледала ана -
лизите на потребностите, съдържащи 
се в ОП, и е проверила дали определе -
ните количествени цели съответстват 
на тези анализи и дали допринасят за 
политиките на ЕС.22 
Всички управляващи органи са 
определили свои собствени показа -
тели за продукти и услуги за мерките 
за електронна търговия, включени 
в техните ОП, и всички без един са 
определили също показатели за резул -
тати (вж.  фигура 2) , както и стойности 
на количествените цели, свързани 
с тях. Още от самото начало те са 
били използвани като добра основа 
за мониторинг на изпълнението на 
програмите. Само две ОП обаче (Ита -
лия — Пиемонте, и Гърция) са вклю -
чили определения в ПЦТE показател 
„електронна търговия за бизнеса“. 
Разнородността на показателите не 
позволява да бъде направено обобще -
ние, което да се използва за информа -
ция на по -високо ниво.
23 
Сметната палата установи, че в пе -
риода 2009—2013 г. Комисията е одо -
брила няколко изменения в петте 
проверени ОП. В три от тях обаче 
(Гърция, Италия — Пиемонте, и Полша) 
показателите са били променени при 
извършените изменения в ОП в края 
на програмния период, т.е. през 2012 
и/или 2013 г. (вж. също точка 19)14.14 ОП за Пиемонте е била 
изменена четири пъти (през 
2009, 2010, 2012 и 2013 г.), 
а ОП за Гърция е била 
изменена два пъти (през 
2011 и 2012 г.), но и в двата 
случая показателите са били 
сменени само веднъж  — 
през 2012 г. В Полша 
изменения са направени 
през 2011 и 2013 г., 
а показателите са били 
сменени и в двата случая.Пример за изменение на ОП в съответствие с новата инициатива на ЕС: 
Обединено кралство (Lowlands и Uplands в Шотландия)
ОП „Lowlands и Uplands в Шотландия“ е била изменена през март 2011 г., така че да се включат мерки, пред -
назначени да отговорят по -добре на целите на една нова водеща инициатива на ЕС, каквато е ПЦТE.
При изменението е включено подпомагане за широколентови връзки за МСП в селските райони и да се актуа -
лизира стратегията за цифровизация на шотландското правителство с програмата ПЦТE.Каре 1
12 Констатации и оценки Фигура 2Данни и промени в показателите за изпълнение за електронна търговия 
и количествените цели, използвани в проверените ОП
Иновативна икономика
(Полша)Брой съфинансирани 
проекти (13 100)
Брой подпомогнати 
предприятия (11 400) Lowlands и Uplands
в Шотландия (Обединено 
кралство)Цифрова конвергенция 
(Гърция)Брой предприятия, получили 
финансиране за интегриране на 
ИКТ в обичайната си дейност
(13 561 --> спаднал до 7 700)Емилия – Романя (Италия)Пиемонте (Италия)Брой съфинансирани 
проекти (125 за 
предоставяне на услуги 
и 250 за използване на 
информационни услуги)ОП
Брой предприятия, получаващи 
финансова помощ за електронна 
търговия (5 700)Брой подпомогнати предприятия 
(450)Показатели за продукти/услуги 
(и целеви стойности)
Финансирани предприятия, които могат да примат 
поръчки (8,75 %) 
Финансирани предприятия, които могат да приемат 
онлайн плащания за продажби по интернет (1,31 %) 
--> Обединен показател: Финансирани 
предприятия, които могат да приемат поръчки 
и/или онлайн плащания за продажби по 
интернет (20 %) НямаПоказатели за резултати 
(и целеви стойности)
Дружества, получили поръчки онлайн (60 %) --> 
отпаднал
Дружества, направили поръчки онлайн (26%) --> 
променен на: Брой дружества, направили 
поръчки онлайн (90) 
От началото: Брой разработени стратегии 
за електронна търговия (4 100)
Текст/цифри в удебелен шрифт: приложими понастоящем
Обикновен текст/цифри: вече не са приложимиПроцент предприятия, извършващи продажби за 
други предприятия (B2B) чрез специализирани 
интернет пазари (12 %)
Процент предприятия, чиито IT системи са 
интегрирани с тези на други предприятия (17%) 
--> Двата показателя са обединени и заместени от: 
Брой предприятия с внедрена и/или 
интегрирана B2B ИТ система (5 300)
Процент предприятия, получаващи поръчки по 
интернет или чрез други мрежи (50 %) --> отпаднал
От началото: Брой нови работни места, създадени 
в резултат на изпълнението на проектите 
(17 500 в еквивалент на пълно работно време)
От началото: Брой разработени електронни 
услуги, които могат да бъдат предоставени 
в резултат на изпълнението на проектите 
(11 000)
Източник:  Европейска сметна палата.
13 Констатации и оценки 
24 
По-конкретно, показателите за ре -
зултати и/или техните количествени 
стойности са били значително проме -
няни, което е затруднило оценката на 
действителните резултати от изпълне -
нието на проектите. При изменение на 
количествените стойности на показа -
телите (ОП в Гърция, Италия — Пие -
монте, и Полша), вече не е възможно 
да се сравняват предишните и новите 
стойности, тъй като са изменени дефи -
ницията на показателите (ОП в Гърция 
и Полша) или единиците мярка (ОП 
в Гърция и Италия — Пиемонте). Тези 
промени невинаги са били обосновани 
от намаления в бюджета или външни 
фактори. В два случая причината за 
промяната е ниско търсене за предла -
ганите дейности, в резултат на което 
се стига до ниско усвояване на средс -
тва (вж. също точки 8 и 27).
25 
Сметната палата счита, че подобни 
промени в края на програмния период 
(когато вече са известни действител -
ните постижения) застрашават обек -
тивното измерване на ефикасността 
на ОП за развитие на електронната 
търговия. Тези изменения обаче са 
били приети от Комисията при одо -
бряването на измененията в ОП през 
2012 и 2013 г.26 
Освен това, по -голямата част от дей -
ността по мониторинг на Комисията 
относно ОП се е съсредоточавала 
върху финансовата информация, която 
е важна, но не е достатъчна за оце -
няване на действителния извършен 
напредък. Нещо повече — в категори -
зацията на финансовите данни, докла -
двани пред Комисията от два управля -
ващи органа (в Гърция и Обединеното 
кралство), липсва последователност, 
тъй като невинаги проектите за елек -
тронна търговия са класифицирани 
правилно, т.е. в съответствие с кодове -
те на разходите, определени в Регла -
мента на Съвета15.
27 
От 2003 г. насам Комисията се стре -
ми да издава16 насоки, насочени към 
насърчаване на използването на 
инструменти на политиката в област -
та на въвеждането на ИКТ от МСП, 
в т. ч. електронната търговия. Освен 
това, през 2013 г. тя предложи също 
така една алтернативна инициатива, 
която да улесни МСП в изпълнението 
на проекти за ИКТ, т.н. ваучерна схема 
за иновации чрез ИКТ (вж. каре 2).  
Тази инициатива е замислена с цел 
преодоляване на бавното усвояване 
на средствата, предоставени за разре -
шаване на проблемите с въвеждането 
на ИКТ в МСП17.15 Регламент (ЕО) № 1083/2006 
на Съвета от 11 юли 
2006 година за определяне 
на общи разпоредби за 
Европейския фонд за 
регионално развитие, 
Европейския социален фонд 
и Кохезионния фонд и за 
отмяна на Регламент (ЕО) 
№ 1260/1999 (OВ L 210, 
31.7.2006 г., стр. 25).
16 Например насоките 
„Regional Policy for Smart 
Growth of SMEs“ 
(Регионалната политика за 
интелигентен растеж на 
МСП) и „Digital Agenda 
Toolbox“ (Инструменти на 
Програма в областта на 
цифровите технологии), 
които могат да бъдат 
намерени на страницата на 
Платформата за 
интелигентна 
специализация („Smart 
Specialisation Platform“), 
управлявана от Съвместния 
изследователски център на 
Комисията на адрес http://
s3platform.jrc.ec.europa.eu/
guides .
17 Нивата на усвояване по 
мерките за насърчаване на 
въвеждането на ИКТ в МСП 
са под средните нива за 
Е Ф Р Р.
14 Констатации и оценки 
Управляващите органи 
обръщат внимание 
повече на 
предоставените 
продукти и услуги, 
отколкото на 
резултатите, както при 
подбора, така и при 
мониторинга
28 
Сметната палата провери дали управля -
ващият орган е успял да гарантира, че:
а) получава достатъчно информация 
по време на процедурата на под -
бор относно причините, поради 
които предприятията решават да 
направят инвестиция, и относно 
това дали изпълнението на проек -
та може да допринесе за постигане 
на целите на ОП, за да може той 
да увеличи максимално потен -
циала на финансирането от ЕФРР 
за осигуряване на допълнителни 
предимства за изпълнението на 
стратегиите на ЕС за информа -
ционно общество;б) е извършван мониторинг на про -
ектите по време на и след тяхното 
изпълнение, с цел да се оцени 
приноса на проектите към разви -
тието на МСП и към постигането 
на стратегическите цели.Ваучерна схема за иновации чрез ИКТ — алтернативна схема за подпомагане 
за МСП
Ваучерната схема за иновации чрез ИКТ е опростена схема за подпомагане на МСП в модернизирането на 
техния съществуващ бизнес чрез въвеждане на ИКТ. На практика, тя предлага на предприятията малка кре -
дитна линия, чрез която те могат да закупуват предварително дефинирани продукти или услуги от акредити -
рани доставчици. Схемата има за цел да осигури подпомагане за МСП в кратки срокове и да намали админи -
стративната тежест за тях.
Схемата е предмет на тестване от 2013 г. в два региона в Испания. В региона, където пилотният проект 
е в по -напреднала фаза (Мурсия), процедурата отнема два месеца от публикуването на обявлението до дата -
та на одобрение на безвъзмездната финансова помощ. Освен това, според управляващия орган администра -
тивните разходи са под 10 %.
Въпреки това, Сметната палата установи два недостатъка. Най -напред, не се обръща достатъчно внимание 
на обвързването на проектното финансиране с търсенето от страна на МСП (а не търсенето от страна на 
доставчиците на ИКТ услуги), и на второ място, получилите помощ МСП не са били задължени да определят 
показатели за резултати, което прави невъзможна оценката на действителното въздействие от изпълнението 
на проекта.Каре 2
15 Констатации и оценки 
Процедурите за избор на 
проекти рядко разглеждат 
въпроса дали избраните 
проекти са тези, които биха 
допринесли най -много за 
развитието на МСП и/или 
целите на ЕС за информа -
ционното общество
При разглеждането на 
проектните заявления 
управляващите органи рядко 
са изисквали бизнес план или 
определяне на количествени 
цели
29 
Регламентите за ЕФРР не изискват 
представяне на бизнес планове или 
други измерими финансови или биз -
нес цели за оперативните програми 
в програмния период 2007—2013 г. 
Това изискване се счита за добра прак -
тика обаче, когато се оценява жизне -
способността и полезността на което 
и да се бизнес начинание. От провере -
ните ОП само два управляващи органа 
(в Полша и Обединеното кралство) са 
поискали да бъдат представени бизнес 
планове заедно със заявленията за 
проектите, въпреки че това не е било 
правено систематично. В резултат на 
това само шест от 30-те предприятия, чиито проекти бяха разгледани, са 
представили бизнес план или други 
документи с измерими финансови или 
бизнес цели (вж. каре 3).
30 
Освен шестте кандидати, предста -
вили бизнес план, още осем от 30-те 
предприятия, чиито проекти са били 
одитирани, са включили остойностими 
бизнес цели в проектните си заявле -
ния, което създава солидна основа 
за мониторинг на проектите (вж. 
точки 44—46).
31 
При останалите 16 проверени проекта 
(от 30) управляващият орган не е имал 
подходяща информация относно моти -
вите на предприятията за извършване 
на инвестициите. По -конкретно, в тези 
случаи исканата от управляващия 
орган информация не е включвала 
бизнес план или други остойностими 
бизнес цели.
Пример за проектно заявление с подробен бизнес план
В Полша от всички проекти, финансирани по мярката за насърчаване на решения за търговия между пред -
приятия (B2B), е поискано да представят подробен бизнес план заедно със заявлението за проекта.
Исканата в бизнес плана подробна информация се отнася до описание на дружеството, описание на про -
екта (компоненти на проекта, обосновка на предложените инвестиции, данни за необходимите финансови, 
технически и човешки ресурси за изпълнение на проекта), очаквани ползи (в т. ч. цели, измерими показатели 
за продукти/услуги и резултати и планирани целеви стойности) и финансова информация за дружеството 
(счетоводен баланс, отчет за приходите и разходите и отчети за касовите потоци).
Тази подробна информация е основа за добро запознаване с мотивите на проектите и следователно за избо -
ра на най -ефективните проекти.Каре 3
16 Констатации и оценки 
В някои случаи одитираните 
проекти не са отговаряли на 
определените в ОП цели на 
съответната мярка
32 
В Гърция пет от одитираните съфи -
нансирани проекти не са отговаряли 
на определените в ОП цели на съот -
ветната мярка,. Въпреки че в ОП се 
подчертава нуждата от подкрепа за 
микро- и малки предприятия, в обя -
вите за представяне на предложения, 
в рамките на които са били избрани 
одитираните проекти, се разрешава 
и на големи предприятия да кандидат -
стват за съфинансиране (вж. каре 4).33 
По отношение на една мярка на ОП 
(Полша), целяща да подпомогне ново -
създадени предприятия в предоста -
вянето на интернет услуги, Сметната 
палата установи, че във фазата на под -
бор статутът на новосъздадено пред -
приятие се е доказвал единствено чрез 
извлечение от търговския регистър, 
в което се посочва датата на учредя -
ване на предприятието. Този критерий 
за подбор — статут на предприятието, 
е бил лесен за заобикаляне. Всъщност, 
от петте одитирани проекта, финан -
сирани по посочената по -горе мярка, 
в действителност два представляват 
нова правна форма на предприятие, 
което е съществувало преди това, но 
или е било закрито, или дейността му 
е била силно ограничена и след това 
прехвърлена към новосъздаденото 
предприятие. Предприемачите са реши -
ли да създадат ново дружество, което 
да отговаря на критериите за допусти -
мост, за да получат съфинансиране от 
ЕФРР . Това заобикаляне на споменатия 
по-горе критерий за допустимост нама -
лява ефикасността на тази мярка.
Подбор на проекти, които не съответстват на определените в ОП цели на 
съответната мярка
В Гърция оперативната програма изрично посочва необходимостта от подкрепа за микропредприятия в ту -
ристическия бранш и определя мерки, целящи задоволяването на тази потребност. Микропредприятията 
в целевата област на ОП са многобройни и имат изключително ниско ниво на използване на ИКТ. Много от це -
левите предприятия се оценяват като субекти, които присъстват слабо или изобщо не присъстват в интернет. 
Подкрепата за такива микропредприятия има за цел също да намали въздействието на сезонния характер 
на туристическия бизнес в Гърция, като увеличи икономическата активност, която може да бъде поддържана 
през цялата година.
Поканата за представяне на предложения обаче е била изготвена по такъв начин, че не е бил поставен спе -
циален акцент върху микропредприятията или дори малките предприятия. В резултат на това големи хотели 
също са получили финансиране (четири от седемте проверени предприятия в туристическия бизнес са част 
от водещите хотелски вериги в Гърция).
Тези хотели са имали също така добре установен бизнес модел, основаващ се на два основни елемента — 
продажби чрез туроператори (поради което извършването на преки продажби чрез уебсайт не е от голямо 
значение) и сезонност в бизнеса (те са отворени шест месеца в годината). Изпълнението на съфинансираните 
проекти не е имало ефект върху техния споменат по -горе бизнес модел, въпреки че това е било заложено 
като цел в ОП и нейните насоки.Каре 4
17 Констатации и оценки 
18 Процедурата на подбор 
в Обединеното кралство 
(Шотландия) се състои от два 
етапа. Първият включва 
двустепенна процедура, 
прилагана от Управляващия 
орган за избор на проектни 
спонсори (посредници). При 
първата стъпка от 
процедурата Управляващият 
орган или Междинното 
звено установяват дали 
даден проект отговаря на 
критериите за допустимост 
на ОП. След това 
допуснатите проектни 
заявления преминават през 
втората стъпка от Поради слабите процедури 
за подбор са били 
съфинансирани проекти, 
които вероятно няма 
да бъдат икономически 
целесъобразни
34 
Констатирани бяха различия в проце -
дурите за подбор на одитираните опе -
ративни програми, особено по отно -
шение на видовете проекти, таваните 
за финансиране и процеса на подбор 
(вж. фигура 3)18.Фигура 3Различни схеми за подбор на проекти за електронна търговия от държавите 
членки
Източник:  Европейска сметна палата.Избор на проекти за МСП от 
спонсорите на проекти: поредност на 
постъпване на заявлениятар въз 
основа на спазване на критерии за 
допустимостКласиране на заявленията въз 
основа на оценка по критерии 
по същество (извършена от 
външни експерти)
До 200 000 евроДо 2010 г. — поредност на постъпване на 
заявленията въз основа на спазване на 
критерии за допустимост 
От 2010 г. насам — класиране на 
заявления въз основа на оценка по 
критерии по съществоФинансова помощ: до 200 000 евро
и/или 
Без финансова помощ — предоставяне 
на съвети/консултантски услугиДо 200 000 евро
Поредност на постъпване на 
заявленията
Въз основа на спазване на критерии 
за допустимостВ зависимост от схемата —до 
40 000 евро (проекти в туризма) 
или 200 000 евро (проекти за 
търговия на дребно)
Преки инвестиции в МСПФинансиране на посредници 
(спонсори на проекти)Преки инвестиции в МСППреки инвестиции в МСППроцедура на подбор Таван на инвестициите Вид помощ
Емилия – Романя 
(Италия)Пиемонте 
(Италия)
Цифрова 
конвергенц
ия (Гърция)
Lowlands и Uplands 
в Шoтландия
(Обединено 
кралство)ОП
Иновативна 
икономика
(Полша)
18 Констатации и оценки 
35 
Повечето от процедурите за подбор се 
осъществяват на базата на поредност 
на постъпване на заявленията при 
прилагане единствено на критериите 
за допустимост, които лесно могат да 
бъдат изпълнени. До 2010 г. само по 
две от петте ОП в Италия (Пиемонте, 
Емилия – Романя) управляващият ор -
ган е използвал процедура за подбор 
съобразно качеството с критерии за 
оценка по същество, класиране на 
предложенията и експертна оценка. 
През 2010 г. Полша решава да измени 
своите процедури за подбор и въ -
вежда оценка съобразно качеството 
и класиране на предложенията в про -
цедурата на подбор.
36 
Комбинацията от липса на сериозни 
критерии и сравнителен подбор на за -
явленията и липса на подробна бизнес 
информация в проектното предложе -
ние води до съфинансиране на проек -
ти, които не предлагат или предлагат 
ниска икономическа целесъобразност, 
в над една трета от случаите:
а) В Гърция четири проекта, пред -
ставляващи разработване на 
уебсайт с възможност за онлайн 
резервации, са били ненужни. Тези 
предприятия са имали уебсайт 
и възможност за онлайн резерва -
ции, преди да изпълнят проекта 
си. Освен това разработените 
уебсайтове имат същия формат 
като други уебсайтове, използвани 
от други хотели от същата верига, 
които също са били съфинансира -
ни (със същите или много сходни 
по обем разходи) от ЕФРР в рамки -
те на същата покана за представя -
не на предложения.б) Десет от 30-те одитирани съфинан -
сирани проекти (и 10-те от които 
са или в Италия (Емилия – Романя 
и Пиемонте), или Гърция19) са щели 
да бъдат изпълнени и без публич -
но съфинансиране, според твър -
денията на заявителите на проек -
тите. Нещо повече — пет от тези 
10 проекта са стартирали много 
преди обявяването на безвъз -
мездната финансова помощ. Три 
от тях са били стартирани преди 
предприятията дори да предста -
вят заявление за получаване на 
съфинансиране. Всички тези про -
екти представляват икономически 
загуби от неефективно разпреде -
ление на ресурсите.
в) В една държава членка (Обеди -
неното кралство) спонсорите 
на проектите са предоставили 
консултации за предприятията, 
в допълнение към или вместо 
безвъзмездната финансова помощ. 
При три проекта на МСП, които са 
получили консултации, съгласно 
заявителите на проектите ефектът 
от подпомагането на ЕФРР е ни -
щожен, тъй като и трите предпри -
ятия са били разработили своя 
собствена стратегия за електронна 
търговия и присъствие в интернет 
независимо и за своя собстве -
на сметка. В два от тези случаи 
консултациите по никакъв начин 
не са помогнали на предприятията 
и затова самите предприятия ги 
преценяват като безполезни.процедурата, в която се 
оценяват заявленията въз 
основа на конкретни 
критерии и след това се 
претеглят. Вторият етап на 
цялостната процедура на 
подбор включва оказване на 
помощ за МСП от избраните 
спонсори на проекти, 
съгласно принципа на 
поредност на постъпване на 
заявленията.
19 В т.ч. четирите проекта, 
споменати в точка 36, 
буква а).
19 Констатации и оценки 
Понякога процедурите 
за подбор са прекалено 
продължителни
37 
Средният срок за одобрение на оди -
тираните проекти (времето от публи -
куването на поканата за представяне 
на предложения до отпускането на 
безвъзмездната финансова помощ) 
e повече от шест месеца при три от 
петте одитирани ОП (в Гърция и Ита -
лия (Eмилия — Романя и Пиемонте). 
Това потенциално засяга кандидатите, 
които не могат да съберат необхо -
димия капитал и в действителност 
изпитват по -голяма нужда от публична 
финансова помощ и в резултат на това 
не могат да изпълнят своите проекти.
38 
Забавянията от няколко месеца само 
частично се обясняват с факта, че про -
цедурата за подбор включва експер -
тна оценка и сравнение на получените 
предложения на базата на набор от 
критерии по същество. Такъв е случа -
ят в Италия, където средният срок за 
одобрение на проектите е или осем 
месеца (ОП за Емилия – Романя), или 
14 месеца (ОП за Пиемонте).
39 
Трудно могат да бъдат оправдани 
обаче закъсненията от седем месеца 
когато процедурите на подбор се 
извършват на принципа на поредност 
на постъпване на предложенията, без 
оценка по същество и сравняване на 
предложенията, какъвто е случаят 
в Гърция. (ОП „Цифрова конверген -
ция“). В Обединеното кралство (ОП 
„Lowlands и Uplands в Шотландия“) или 
Полша (ОП „Иновативна икономика“) 
подобни процедури са отнели от два 
до четири месеца.40 
Продължителността на процедурата 
на подбор по оперативната програма 
в Гърция може да бъде сравнена с тази 
на пилотния проект за инициативата 
за ваучерна схема за иновации чрез 
ИКТ, тъй като и двете финансират 
сходни стандартни проекти, специал -
но разработени на регионално ниво, 
съгласно принципа на поредност 
на постъпване на предложенията. 
В рамките на пилотния проект за 
ваучерната схема подобни проекти 
са били избрани за по -малко от една 
трета от необходимото в Гърция време 
(вж.  каре 2).
В повечето посетени 
държави членки процедурата 
на подбор не отчита 
трансграничното измерение
41 
В началото на програмния период 
процедурите на подбор, по които са 
били избрани одитираните проекти 
във всички посетени държави член -
ки, с изключение на Гърция (където 
това е задължително), не са отчитали 
въпроса за трансграничните онлайн 
услуги, въпреки че това е важен фак -
тор за реализирането на по -интегри -
ран цифров вътрешен пазар (съгласно 
Стратегия i2010 и ПЦТЕ) (вж. също 
точка 5). През 2010 г., след преразглеж -
дане на своите процедури и критерии 
за подбор, Полша въведе критерий за 
подбор „международно измерение на 
проектите“ (предлагане на трансгра -
нични услуги) в съответната ОП.
20 Констатации и оценки 
42 
Само седем от 22 предприятия, чиито 
проекти са били разгледани и за 
които е имало смисъл да предлагат 
трансгранични услуги, действително 
са изпълнили проект, позволил им да 
създадат уебсайт или да приспособят 
своя собствен сайт за трансгранични 
дейности. Други четири предприятия 
вече са имали такъв готов компонент 
в рамките на предприятието или гру -
пата предприятия, към която принад -
лежат. Следователно половината от 
предприятията са пропуснали възмож -
ността за трансгранична електронна 
търговия при изпълнението на своите 
проекти.
43 
Десет от 23 предприятия, чиито проек -
ти бяха одитирани и от които основа -
телно може да се очаква да разполагат 
с многоезиков уебсайт, имат уебсайт 
на два или повече езика. От тези 10 
предприятия две са имали многоези -
чен уебсайт преди да бъде изпълнен 
проектът. Останалите осем за пръв са 
разработили такава услуга в резултат 
на изпълнението на проектите си.В повечето случаи управля -
ващите органи не могат да 
оценят въздействието на 
проекта върху развитието 
на МСП
Над половината от 
проверените проекти не са 
били задължени да отчитат 
цели, ориентирани към 
резултатите
44 
Всички управляващи органи са поиска -
ли от предприятията — бенефициенти, 
да представят отчети за напредъка 
в изпълнението на техните проекти 
и в зависимост от тяхната продължи -
телност отчетите са били представени 
след изпълнението на проекта или 
както по време на проекта, така и след 
него. В 16 от 30-те проверени случая 
обаче тази информация се е отнасяла 
единствено до физическото приключ -
ване на проекта, т.е. закупуването 
и/или разработването на необходи -
мите ИТ решения. Нещо повече — 
докладите не съдържат информация 
относно времетраенето на една трета 
от одитираните проекти.
45 
Компетентните управляващи органи 
(в Гърция, Италия и Обединеното крал -
ство) не са изискали никакви цели, 
ориентирани към резултатите, за кой -
то и да е от 16-те въпросни проекта. 
Единствено е била изискана, и бенефи -
циентите са представили, информация 
за действителните разходи на проекта 
и за реализираните продукти/услуги.
21 Констатации и оценки 
46 
За другите 14 проекта са били изиска -
ни подробни данни за бизнес мони -
торинга, за да може управляващият 
орган да оцени непосредственото въз -
действие от изпълнението на проекта 
върху развитието на предприятието. 
При един управляващ орган плащани -
ята са били обвързани с постигането 
на резултати (вж.  каре 5).47 
По принцип след като даден проект 
бъде приключен изцяло, не се е из -
вършвал по -нататъшен систематичен 
мониторинг, освен от един управля -
ващ орган (Полша) и един спонсор на 
проект (Обединено кралство), които са 
включили такова изискване в споразу -
мението за безвъзмездна финансова 
помощ. По този начин останалите 
управляващи органи не получават 
достатъчно информация, за да преце -
нят колко ефикасен е бил приносът на 
предоставената помощ за развитието 
на съфинансираните предприятия и/
или определените стратегически цели.
Пример за ориентирано към резултатите управление: обвързване на 
плащанията с постигането на резултати
В Полша плащанията са били обвързани с постигането на цели, свързани с бизнес резултати. В случай че не 
са били достигнати планираните стойности, Междинното звено е имало възможността да намали размера на 
безвъзмездната финансова помощ.
Такъв е случаят с един от разгледаните проекти, при който по -ниските резултати (непостигане на очакваните 
приходи) са довели до намаление от 5% на публичното финансиране за въпросния проект.Каре 5
В някои случаи системите 
за мониторинг не отчитат 
надеждно постигнатите по 
проекта резултати
48 
При всички проверени управляващи 
органи с изключение на един, МСП са 
представили информация за резулта -
тите под формата на стандартен отчет. 
Един управляващ орган (Емилия – Ро -
маня в Италия) не е използвал такъв 
стандартизиран формат, поради което е получавал разнородни по качество 
отчети, тъй като всяко предприятие 
е решавало какво и как да отчете, 
което от своя страна е довело до това, 
че управляващият орган не е могъл да 
оцени дали проектът е бил изпълнен 
успешно. Например един бенефициент 
не е декларирал факта, че не е бил 
разработен един от компонентите 
на проекта (кошница за пазаруване 
онлайн), а управляващият орган не 
е обърнал внимание на този въпрос, 
въпреки че той е част от съфинансира -
ния проект.
22 Констатации и оценки 
49 
По отношение на два други управля -
ващи органа (Италия и Обединеното 
кралство), данните, въведени в сис -
темите за мониторинг, не са напълно 
надеждни и/или подробни:
а) В Италия (Пиемонте) управляващи -
ят орган не е проверил точността 
на предоставената информация. 
В два от четирите разгледани про -
екта в системата е била въведена 
грешна информация (в единия от 
случаите става дума за показател 
за продукти/услуги, а в другия — 
за броя на служителите в едно от 
съфинансираните предприятия).
б) В Обединеното кралство (Lowlands 
и Uplands в Шотландия) неясните 
показатели, определени от упра -
вляващия орган, са довели до това 
различните спонсори на проекти 
да ги интерпретират различно 
и оттам да не отчитат еднакво 
напредъка.Липсата на данни понякога 
затруднява мониторинга на 
икономичното използване на 
финансирането от ЕС
50 
В Обединеното кралство (Lowlands 
и Uplands на Шотландия) предприяти -
ята са били подпомагани чрез посред -
ници (напр. спонсори на проекти). 
В някои случаи посредниците са 
предоставяли нефинансова помощ — 
напр. предоставяне на съвети или 
консултантски услуги (вж. също точка 
36, буква в).
51 
В два случая административните раз -
ходи на посредниците са били значи -
телни, особено в сравнение с тези на 
пилотния проект за ваучерната схема 
за иновации чрез ИКТ (вж. каре 2).  
В другите държави членки беше въз -
можно да се установи точният размер 
на средствата, платени на МСП за въ -
веждане на ИКТ, докато в този случай 
не беше ясно какво финансиране от 
ЕФРР е било действително отделено 
за подпомагане на бенефициентите 
(вж.  каре 6).
Липса на информация относно икономичността на административните 
разходи, извършени от посредниците
В Шотландия управляващият орган е изпълнявал проекти чрез посредници — спонсори на проектите.
Тъй като самите посредници са предоставяли консултантски услуги за МСП, административните разходи, 
в т.ч. заплати, са представлявали значителен дял от възстановените разходи: един спонсор на проект е из -
ползвал 55 % от своя бюджет за заплати и 18 % за маркетингови дейности, докато при друг заплатите са 
представлявали 82 % от общия бюджет. След като не са ѝ били представени данни обаче, Сметната палата не 
е могла да заключи дали въпросните средства са били използвани икономично. Освен това, един от посре -
дниците не е могъл да документира необходимото време или работа за предоставяне на съвети на някои от 
подпомаганите от него МСП.Каре 6
23 Констатации и оценки 
Като цяло МСП 
изпълняват проектите 
си безпроблемно, но 
невинаги могат да се 
докажат постигнатите 
резултати
52 
Сметната палата провери дали:
а) проектите са били изпълнени 
и поддържани според първоначал -
ния план;
б) са били получени и измерени 
очак  ваните икономически ползи 
от изпълнението на проекта.
Реализираните по проек -
тите продукти и услуги 
обикновено съответ -
стват на заявлението за 
кандидатстване
53 
В повечето случаи проектите са били 
извършвани в рамките на бюджета 
и без съществени забавяния. При пре -
разход на средства, въпросните суми 
са били малки и не са се отразили на 
размера на публичното съфинансира -
не. За всички проекти управляващият 
орган е бил уведомен за забавянията 
и ги е одобрил.
54 
В 25 от 30-те одитирани проекта пла -
нираните продукти/услуги са били ре -
ализирани и са били функциониращи:
а) 17 предприятия — бенефициенти 
са успели да въведат онлайн ус -
луги след създаването на уебсайт, 
а девет от тях са успели да извърш -
ват онлайн продажби.б) Други осем предприятия са имали 
онлайн присъствие преди изпъл -
нението на проекта, но са избрали 
или да създадат нов уебсайт, или 
да актуализират съществуващия.
В четири от гореспоменатите 25 слу -
чая, дейностите, свързани с електрон -
на търговия, са били част от по -общи 
проекти, насочени към цифровиза -
цията на вътрешните процедури на 
предприятието (електронен бизнес).
55 
При изпълнението на останалите пет 
одитирани проекта (в Гърция, Ита -
лия — Пиемонте, и Полша) не са били 
реализирани предвидените продукти 
и услуги. При един проект предприя -
тието не е използвало разработеното 
приложение. Други четири проекта, 
въпреки разработените и внедрени -
те ИТ приложения, не са успели да 
завоюват пазарна ниша или са имали 
технически трудности (вж. точка 57).
56 
Въпреки че за преобладаващата част 
от проектите от самото начало не 
е бил предвиден бюджет за поддръжка 
на ИТ (с изключение на четири проек -
та), това не е представлявало проблем 
за никое предприятие, чиито проекти 
бяха проверени. Всъщност обикнове -
но софтуерът за ИТ се разработва така, 
че да са необходими ниски разходи за 
поддръжка и потребителите да могат 
сами да го усъвършенстват и проме -
нят (това важи за 14 проекта).
24 Констатации и оценки 
57 
Почти нито едно предприятие не 
е имало съществени технически труд -
ности по време или след изпълнение -
то на проекта. Разработените прило -
жения за ИТ са били внедрени и са 
работели без прекъсване. Малкото 
на брой изключения са следните: две 
предприятия в Гърция, чийто уебсайт 
и/или страница за онлайн резервации 
не могат да бъдат отворени, и три 
други предприятия в Полша и Италия, 
които не са успели да завоюват пазар -
на ниша и нямат клиенти. В тези три 
случая устойчивото продължаване на 
проекта не е просто въпрос на под -
дръжка на ИТ — един проект не е бил 
приключен, а за другите два пред -
приятията са се опасявали, че няма 
да могат да продължат стопанската 
си дейност след установения срок на 
устойчивост.
Много МСП заявяват, че 
са имали полза от изпъл -
нението на проекта си, 
но постигнатите резул -
тати не са били системно 
измервани
58 
От 30-те предприятия, чиито проек -
ти бяха проверени, едва половината 
е трябвало да определят количестве -
ни стойности за резултати (вж. също 
точки 44—46). От 14-те проекта, чиито 
заявления са съдържали количествени 
стойности за резултати (също предмет 
на мониторинг), резултатите са били 
постигнати в осем случая. Количестве -
ните стойности за резултати могат да 
бъдат увеличение на оборота, увели -
чение на броя клиенти, увеличение 
на процента продажби, извършвани 
онлайн, и/или създаване на работни 
места.59 
Що се отнася до другата половина от 
предприятията, получаващи помощ от 
ЕФРР за развитие на електронна тър -
говия, не беше възможно да се устано -
ви връзка между вложените ресурси 
и развитието на бизнеса, постигнато 
от предприятието.
60 
Тринадесет предприятия заявяват, 
че са реализирали по -голяма ефек -
тивност вследствие изпълнението 
на проекта, въпреки че почти всички 
(без едно) не са определили подобни 
количествени цели в своите проектни 
заявления. От тези 13 предприятия 
само четири бяха в състояние да ги 
остойностят. Шест предприятия не са 
свързали съфинансирания уебсайт 
със своя вътрешен бизнес софтуер, 
поради което всички получени онлайн 
резервации е трябвало да бъдат 
въведени ръчно в техните вътрешни 
системи.
61 
Повечето съфинансирани проекти не 
са имали за цел създаване на работни 
места. Въпреки това, осем проекта са 
имали количествена цел, определена 
в заявленията на предприятията като 
цел за резултата.
62 
Всички осем проекта са постигнали 
своята цел. Други пет предприятия 
заявяват, че са наели един или повече 
служители вследствие на изпълнение -
то на проекта, четири от които могат 
да обосноват това. Половината пред -
приятия, чиито проекти бяха провере -
ни, са организирали обучение за свои -
те служители относно използването 
на ИТ приложенията, разработени по 
проекта. Това обучение е било съобра -
зено със специфичните потребности 
на отделните предприятия, които са го 
заявили, поради което не са издадени 
сертификати. Често се прилага и обу -
чение на работното място.
25
 Заключения  
и препоръки
63 
Технологиите за електронна търговия 
се разглеждат като начин за ускоря -
ване на икономическия растеж, за 
по-нататъшно развитие на единния 
пазар и за ускоряване на европейската 
интеграция. Предвид това Комисията 
отдава все по -голямо значение на 
необходимостта от насърчаване на 
развитието на електронната търговия, 
по-конкретно чрез една от нейните 
водещи инициативи — Програмата 
в областта на цифровите технологии 
за Европа (ПЦТE). Бюджетът на струк -
турните фондове на ЕС е отделил 3 
млрд. евро за насърчаване на въвеж -
дането на ИКТ в МСП през програмния 
период 2007—2013 г.
64 
Одитът разгледа въпроса дали по -
мощта от ЕФРР за МСП в областта на 
електронната търговия е била ефикас -
на и заключи, че помощта от ЕФРР за 
проектите, свързани с електронна тър -
говия, е допринесла за по -голямото 
предлагане на бизнес услуги онлайн. 
Недостатъци в мониторинга обаче не 
позволяват да се оцени до каква сте -
пен тя е допринесла за изпълнение на 
стратегиите за ИКТ на ЕС и държавите 
членки, както и на целите, свързани 
с развитието на МСП. Освен това, по -
ради слабите процедури за подбор са 
били съфинансирани проекти, които 
вероятно няма да бъдат икономически 
целесъобразни.
65 
Оперативните програми (ОП) на дър -
жавите членки са предоставили добра 
основа за отпускане на помощ за МСП 
в областта на електронната търго -
вия. В тях са били включени мерки за 
електронна търговия, съответстващи 
на националните или регионалните 
потребности, съгласно приложимите стратегии за ИКТ. Измерването на 
постигнатия напредък обаче понякога 
е било застрашено поради изменения 
в показателите и стойностите на коли -
чествените цели, често в края на про -
грамния период и невинаги основа -
телно. Освен това разходите, свързани 
с проекти за електронна търговия, 
невинаги се отчитат пред Комисията 
в съответствие с правилните катего -
рии и това затруднява тяхното цялост -
но оценяване. През 2013 г. Комисията 
е взела мерки за справяне с бавното 
усвояване на средствата, като е пред -
ложила алтернативно използване на 
структурните фондове за насърчаване 
на въвеждането на ИКТ в МСП чрез 
своята ваучерна схема за иновации 
чрез ИКТ. Тя обаче не е обърнала 
достатъчно внимание на мониторинга 
на резултатите, който е изключително 
важен за оценяване на действителния 
постигнат напредък (точки 18—27).
66 
Управляващите органи са обръщали 
внимание повече на предоставените 
продукти и услуги, отколкото на резул -
татите, както при подбора, така и при 
мониторинга. В резултат на прилагане -
то на ограничени по характер крите -
рии за подбор понякога те са финанси -
рали всички допустими проекти, при 
условие че са разполагали с налично 
финансиране, без значение дали се ре -
ализират потенциални допълнителни 
ползи от гледна точка на развитието 
на МСП или целите на ЕС за инфор -
мационното общество. Освен това, 
в повечето случаи управляващите 
органи не могат да оценят въздействи -
ето на даден проект върху развитието 
на МСП. На последно място, в две 
от избраните държави членки не са 
извършвани необходимите проверки 
относно надеждността на данните, 
въвеждани в системата (точки 44—51).
26 Заключения и препоръки 
67 
Като цяло МСП са изпълнявали проек -
тите си безпроблемно, а реализирани -
те продукти и услуги съответстват на 
заявлението за кандидатстване. Много 
МСП заявяват, че са имали полза от 
изпълнението на своите проекти, но 
само в по -малко от половината оди -
тирани проекти резултатите са били 
измерени. В тези случаи беше кон -
статирано, че повече от половината 
засегнати МСП са реализирали? ползи 
(точки 53—62).
68 
Поради това Сметната палата препо -
ръчва следното:
Препоръка 1
Комисията следва да направи не -
обходимото, за да получава после -
дователна и надеждна информация 
от държавите членки за напредъка 
на оперативните програми, не само 
относно финансовите аспекти, но 
и относно изпълнението. За тази цел 
тя следва да:
а) проверява полезността на пред -
ложените показатели за резултати, 
както при одобряването на опе -
ративните програми, така и при 
последващото им изменяне;
б) разработи система за мониторинг, 
която да може да измерва напре -
дъка по всички заложени коли -
чествени цели, навременно и с 
възможност за сравняване между 
отделни периоди;
в) предложи стандартни показате -
ли, свързани със стратегическите 
цели на ЕС в областта на електрон -
ната търговия.Препоръка 2
Комисията трябва да настоява за това 
въведените от държавите членки кри -
терии и процедури за подбор да га -
рантират, че се подбират онези канди -
датстващи проекти, които максимално 
увеличават допълнителните ползи 
по отношение на насърчаването на 
развитието на електронната търговия 
в МСП и постигането на количествени -
те цели на ПЦТE, като в същото време 
следи за това процедурите да бъдат 
съобразени с целевите бенефициенти 
по отношение на изискваното време 
и административната дейност.
При извършването на подбор на 
проекти, органите в държавите членки 
следва, където е уместно, да изискват 
от кандидатите да:
а) предоставят обосновка за нуждата 
от изпълнение на дадения проект, 
за предпочитане под формата на 
достатъчно подробен и реалисти -
чен бизнес план;
б) доказват финансовата жизнеспо -
собност на проекта;
в) доказват нуждата от публично 
финансово подпомагане, за да 
се избегнат разходи, които биха 
били икономически загуби от 
неефективно разпределение на 
ресурсите.
г) предоставят стимули за собстве -
ниците на проектите да вземат 
предвид трансграничното изме -
рение на своя бизнес, за да се 
използват пълноценно възмож -
ностите на Единния пазар.
27 Заключения и препоръки 
Препоръка 3
Комисията следва да изисква от 
управляващите органи на държавите 
членки да въведат управленски ин -
струменти за целите на мониторинга 
на въздействието на безвъзмездна -
та финансова помощ върху бизнес 
развитието на подпомаганите МСП. Тя 
следва да изисква по -специално:
а) минимален набор от стабилни 
показатели и стойности за тях, 
определени в споразумението за 
отпускане на безвъзмездна фи -
нансова помощ, които се измерват 
и се подлагат на постоянен мони -
торинг, както след приключване 
на изпълнението на проекта, така 
и докато се изпълнява, и по -късно, 
когато е настъпил неговият пълен 
ефект;б) когато е уместно — въвеждане 
на механизъм, чрез който плаща -
нията се обвързват с резултатите 
и се дава възможност за тяхното 
коригиране в случай на слаби 
резултати;
в) извършване на необходимите про -
верки и контроли, гарантиращи 
надеждност и последователност 
на данните, въвеждани в системи -
те за мониторинг.
Настоящия доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител 
Henri GRETHEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на 
заседанието му от 12 ноември 2014 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Председател

28
„Ръководните принципи за подбора на операциите“ 
и „показателите за продукти/услуги, включително 
количествено определената целева стойност“ 
трябва да бъдат част от програмите по линия на 
ЕСИФ за периода 2014—2020 г. и са предмет на пре -
говори с Комисията. Видът на принципите за под -
бор и подробните критерии за подбор ще зависят 
от конкретната цел и контекст на съфинансираните 
инвестиции.
Държавите членки с установени недостатъци 
в тези области са длъжни да опишат в програмата 
(с предварителни условия, план за действие) какви 
действия планират да предприемат органите им 
с цел подобряване на процедурите за подбор 
на проекти и намаляване на административната 
тежест за бенефициерите. Когато е приложимо, 
държавите членки се насърчават да използват по 
активен и целенасочен начин техническа помощ за 
постигане на желаните подобрения.
Освен това Комисията ще посъветва управлява -
щите органи да включат препоръките на Европей -
ската сметна палата в процеса на подбор и в крите -
риите за подбор на проекти за цифров растеж.
IV, буква в)
Комисията приема тази препоръка отчасти.
В частност Комисията е принципно съгласна 
с въвеждането на механизъм, който да гарантира, 
че плащанията са обвързани с постигането на 
резултати. Въпреки това обвързването на плаща -
нията от ЕФРР в областта електронната търговия 
с резултати би било трудно.Резюме
III
Комисията приветства оценката на Сметната 
палата.
Комисията счита, че ефективността на помощта 
от ЕФРР за проекти в областта на електронната 
търговия позволява да се увеличи предлагането на 
бизнес услуги онлайн.
С новите регламенти за европейските структурни 
и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 
2014—2020 г. се дава отговор на въпроса за мони -
торинга на програмно равнище, като се засил -
ват насочеността към постигането на резултати 
и интервенционната логика чрез въвеждането на 
предварителни условия. За инвестициите в елек -
тронната търговия е необходимо да бъдат спазени 
конкретни предварителни условия под формата 
на стратегическа рамка на политиката за цифров 
растеж.
IV, буква а)
Комисията приема тази препоръка.
За периода 2007—2013 г. Комисията изисква от 
управляващите органи да докладват относно 
изпълнението на програмите в съответствие с при -
ложимите разпоредби на регламентите относно 
ЕФРР .
При програмите по линия на европейските струк -
турни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за периода 
2014—2020 г. ще се акцентира в по -голяма сте -
пен върху резултатите, свързани с набелязаните 
цели. На равнище приоритетна ос показателите 
ще обхващат цялостното изпълнение в оста, но не 
и отделните постижения за всички видове дей -
ности, които биха могли да бъдат включени в тази 
ос.
IV, буква б)
Комисията приема препоръката и ще поиска от 
държавите членки да предприемат целесъобразни 
мерки.Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 29
Констатации и оценки
18
Комисията приветства оценката на Сметната палата 
относно стратегическата рамка, въведена във 
всички одитирани държави членки. Освен това 
Комисията подчертава, че с новите регламенти за 
европейските структурни и инвестиционни фон -
дове се предоставя по -добра рамка за постигането 
на резултати за периода 2014—2020 г. (вж. отговора 
в точка IV, буква б)
22
В регламента, с който се уреждат програмите за 
програмния период 2007—2013 г., не се предвижда 
изискване за използването на стандартизирани 
показатели за целите на мониторинга. Освен това 
няма основен показател, специфичен за електрон -
ната търговия.
Очакваните резултати от изпълнението на дадена 
дейност се отчитат с „показател за резултатите“. 
Следователно държавите членки избират като 
показател за резултатите този, който най -добре 
отчита постигнатите с предприетата дейност резул -
тати. Въпреки че стандартизацията е възможна при 
показателите за продуктите/услугите, показателите 
за резултатите са специфични за всяка дейност 
и отразяват преследваната цел.
Общ отговор по точки 23 и 25
Управляващите органи променят показателите за 
резултатите през целия програмен период. Коми -
сията изтъква, че когато държава членка поиска 
дадена програма да бъде изменена, тогава е необ -
ходимо да се преразгледат също и съответните пока -
затели в програмата. В случай на сериозно отклоне -
ние е необходимо да се проучи каква е причината 
за него при всеки отделен случай. Европейската 
комисия води преговори по измененията и изисква 
от управляващия орган да представи солидна обос -
новка. Показателите за резултатите се актуализират 
както нагоре (ако равнището на амбициозност може 
да се повиши), така и надолу (ако икономическата 
действителност и постигнатия на място напредък не 
са подвластни на управляващия орган).
Що се отнася до Гърция, последното изменение 
на оперативна програма „Цифрова конвергенция“ 
от декември 2012 г. беше свързано най -вече със Въведение
05
Комисията изтъква, че делът на МСП, които извърш -
ват покупки онлайн, е като цяло много по -висок 
и че средната за ЕС стойност от 26 % е много 
по-близо до целта. Този относителен успех се 
дължи отчасти на по -високата начална точка. Освен 
това, да се пазарува онлайн е лесно, трудно е да се 
продава, тъй като трябва да се създаде платформа 
с механизъм за плащане и доставка.
09
Комисията споделя загрижеността на Сметната 
палата относно ниската степен на усвояване на 
средствата за въвеждане на ИКТ. Поради това 
Комисията изготви и разпространи1 насоки с цел 
да се популяризира използването на инструменти 
на политиката за въвеждане на ИКТ от страна на 
МСП, включително електронна търговия. Такива са 
например интелигентният наръчник за иновации 
в сферата на услугите, наръчникът към политиката 
за интелигентен растеж на МСП, наръчникът за 
интернационализацията на МСП, ръководството за 
различните методи в подкрепа на цифровия рас -
теж, озаглавено „Набор от инструменти в рамките 
на Програмата в областта на цифровите техноло -
гии“, и подробният план за ваучери за иновации 
чрез ИКТ, споменати по -долу. Също така, оказвайки 
техническа помощ, Комисията предоставя достъп 
до експерти в областта на цифровия растеж2.
През 2003 г. Комисията създаде и Европейската 
мрежа за подкрепа на електронния бизнес за МСП 
(eBSN) като платформа за координация на поли -
тиката, предназначена за лицата, отговорни за 
вземането на решения на национално и регионално 
равнище, и експертите по обществени политики 
в областта на електронния бизнес. Това включва 
инициатива за насърчаване на интелигентно 
използване на информационните технологии 
и интегриране на МСП в глобалните производ -
ствени вериги за създаване на стойност3.
1 Вж.: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides
2  Както направи през 2013—2014 г. в случая на Унгария, Гърция 
и Италия.
3  Вж.: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Отговори на Комисията 30
Съгласно принципа на субсидиарност и при спо -
делено управление държавите членки и регио -
ните вземат решение дали да дадат ход на дадена 
ваучерна схема за иновации чрез ИКТ в рамките на 
оперативните си програми. Понастоящем Коми -
сията насърчава регионите да включат схемата 
в своите стратегии за иновации или цифров растеж.
Освен това Комисията е съгласна с необходимостта 
от подкрепа за съобразена с търсенето схема за 
подпомагане, която да отговаря на стопанските 
потребности на МСП.
При все това досегашният опит в регионите под -
сказва, че в много случаи МСП нямат достатъчно 
познания, за да идентифицират точно технологи -
ята/ИКТ решението, което да отговаря на тяхната 
бизнес концепция, и че МСП се нуждаят от под -
крепа, за да идентифицират и формулират своите 
нужди в областта на ИКТ и да съставят подходящ 
бизнес план. Предоставянето на съвети с цел ана -
лиз и определяне на правилното ИКТ решение за 
стопанската дейност на МСП е също част от ваучер -
ната инициатива.
Предвид експерименталния характер на ваучер -
ната инициатива и ограниченото време за изпъл -
нение към днешна дата няма показатели за резул -
татите. Тази информация ще бъде предоставена на 
Комисията на следващите срещи на мониторинго -
вите комитети, планирани за средата на 2015 г.
На програмно равнище е важно да се подчертае, че 
в рамките на програмния период 2007—2013 г. няма 
показатели за резултатите, а показатели за проду -
ктите/услугите. При все това тази информация ще 
бъде поискана в мониторинговите комитети.значително (около 300  милиона  евро) намаляване 
на бюджета с цел укрепване на оперативна про -
грама „Конкурентоспособност“. Това намаление 
нямаше как да не засегне стойността на показате -
лите, които трябваше да бъдат съответно прерабо -
тени и коригирани.
24
Промените на показателите за оперативната 
програма „Иновативна икономика“ в Полша бяха 
направени в началото на 2011 г. Като се има пред -
вид, че оперативната програма бе одобрена в края 
на 2007 г. и първите покани за представяне на 
предложения бяха публикувани през 2008 и 2009 г., 
измененията бяха направени в най -ранния въз -
можен момент, след като бе натрупан първонача -
лен опит в изпълнението на мярката в средата на 
програмния период и със съответната обосновка, 
предоставена от управляващия орган.
26
Въпреки че Комисията предостави (вж. бележка 
под линия 6) на отговорните органи насоки относно 
принципите на информационната система за кате -
горизация, отговорността за класификацията на 
разходите продължава да се носи от управляващия 
орган.
Каре 2
В контекста на Европейския фонд за регионално 
развитие „ваучерите за иновации чрез ИКТ“ са 
механизъм за изпълнение, който позволява да се 
подпомогнат микропредприятията и МСП по такъв 
начин, че да се намали административната тежест 
за тях. Това не е универсален способ. Всяка схема 
ще бъде разработена и прилагана от регионалните 
и местните органи под формата на безвъзмездни 
средства или финансови инструменти в съответ -
ствие с релевантните специфични фактори, като 
например ИКТ потенциала и интензивността на 
всеки регион, интегрирането с други иновационни 
мерки за управление, способността за управление 
на схемата, предишен опит в подкрепа на такива 
мерки или необходимостта от подобрения при 
въвеждането на ИКТ в МСП.
Отговори на Комисията 31
33
Комисията подчертава, че при договарянето на 
програмите по линия на ЕСИФ за периода 2014—
2020 г. подлага на внимателен преглед, като част от 
оперативните програми, ръководните принципи за 
подбора на операциите, за да гарантира, че те отго -
варят на специфичните цели и видове операции4.
35
Комисията счита, че управляващият орган (или 
делегираното междинно звено) трябва да запази 
достатъчно доказателства, с които да докаже, че 
процедурата за подбор е прозрачна и отговаря на 
критериите, определени от мониторинговия коми -
тет на програмата.
36, буква а)
Комисията подчертава, че е информирана за опи -
сания случай. Комисията и държавата членка са 
предприели необходимите корективни мерки.
36, буква б)
Що се отнася до италианските проекти и съгласно 
обяснението на органите на държавите членки, 
поканата е изготвена в съответствие с Регламент 
(ЕО) № 1998/2006 („de minimis“). В този регламент 
не се предвижда изискване за стимулиращ ефект, 
за разлика от други схеми за помощ. Въпреки това 
в поканата се ограничават разходите със задна дата 
до 1.1.2008 г. вместо до 1.1.2007 г., както би било 
възможно.
4  Член 96, параграф 2, буква б от Регламента за 
общоприложимите разпоредби: „iii) описание на видовете 
и примерите за действия, които ще получат подкрепа по 
всеки инвестиционен приоритет, и очаквания им принос за 
постигането на специфичните цели, посочени в подточка 
i), включително ръководните принципи за подбора на 
операциите и, когато е целесъобразно, набелязването на 
основни целеви групи, категории бенефициери според 
конкретни целеви територии, и планираното използване на 
финансовите инструменти и на големите проекти;“29
При споделеното управление държавите членки 
отговарят за определянето на подробни критерии 
за подбор и за подбора на проектите. Това озна -
чава, че когато се извършва подбор на проекти 
в областта на електронната търговия, управлява -
щият орган решава дали като част от заявлението 
трябва да се представи бизнес план (или друга 
информация в съответствие с целите на опера -
тивната програма) и какво трябва да съдържа той. 
Управляващият орган проверява също така качест -
вото на проектното заявление и подкрепящите 
документи (напр. качеството на бизнес плановете).
31
При споделеното управление държавите членки 
отговарят за определянето на подробни критерии 
за подбор и за подбора на проектите. Това озна -
чава, че когато се извършва подбор на проекти 
в областта на електронната търговия, управлява -
щият орган решава дали като част от заявлението 
трябва да се представи бизнес план (или друга 
информация в съответствие с целите на опера -
тивната програма) и какво трябва да съдържа той. 
Управляващият орган проверява също така качест -
вото на проектното заявление и подкрепящите 
документи (напр. качеството на бизнес плановете).
Отговор на Комисията по точка 32 
и каре 4
Комисията подчертава, че е информирана за 
случая, описан в точка 32 и каре 4. Комисията 
и държавата членка са предприели необходимите 
корективни мерки.
Отговори на Комисията 32
43
Превод на уебсайта може да бъде предвиден, 
когато възникнат възможности за търговия на 
целевия пазар в чужбина. Въпреки това в зависи -
мост от характера на стопанската дейност направе -
ните разходи биха могли да надхвърлят допълни -
телните ползи.
Общ отговор по точки 44 и 45
В регламента, с който се уреждат програмите за 
програмния период 2007—2013 г., не се предвижда 
изискване за използването на стандартизирани 
показатели за целите на мониторинга. Освен това 
няма основен показател, специфичен за електрон -
ната търговия.
Анализът на представените доклади относно напре -
дъка на изпълнението на проекта се извършва на 
равнище държава членка. В съответствие с прав -
ните основания Комисията предоставя насоки за 
подобряване на управлението на проекта.
Очакваните резултати от изпълнението на дадена 
дейност се отчитат с „показател за резултатите“. 
Следователно държавите членки избират като 
показател за резултатите този, който най -добре 
отчита постигнатите с предприетата дейност резул -
тати. Въпреки че стандартизацията е възможна при 
показателите за продуктите/услугите, показателите 
за резултатите са специфични за всяка дейност 
и отразяват преследваната цел.
47
Систематичният мониторинг на изцяло осъ -
ществени проекти може да се разглежда като 
добра практика, но не е задължителен съгласно 
регламентите.
Управляващите органи следва да извършват оценки 
с цел определяне на ефективността, ефикасността 
и въздействието на дадена програма. В оценките 
трябва да се посочва как помощта от фондовете 
е допринесла за постигането на целите по всеки 
приоритет.37
Комисията е съгласна със Сметната палата, като 
в съответните случаи ще повдигне въпроса за 
продължителността на подбора на проекти в мони -
торинговия комитет на програмата с цел да се 
осигурят одобрени и по -бързи процедури.
40
Комисията подчертава разликата в интензитета на 
интервенция между гръцката оперативна програма 
и пилотните проекти „ваучери за иновации чрез 
ИКТ“, който за гръцката оперативна програма е от 
40 000 до 200 000 EUR, а за пилотните проекти — 
от 5 000 EUR до 7 500 EUR. Това може също така да 
обясни разликата в продължителността на проце -
дурата за подбор.
Освен това за своя пилотен проект за ваучери за 
иновации чрез ИКТ Мурсия черпи от богатия си 
опит в разработването, изпълнението и управле -
нието на ваучери за иновации.
41
Трансграничното измерение зависи от естеството 
на стопанската дейност. Стопанската дейност може 
да има местен характер и следователно изключва 
трансграничните дейности. Бъдещо разширя -
ване на стопанската дейност може на свой ред да 
наложи адаптирането на уебсайта с многоезичен 
интерфейс.
За програмите по линия на ЕФРР за периода 
2014—2020 г. Комисията подчертава значението 
на интернационализацията на МСП, тъй като 
анализът показва тенденция развиващите дей -
ност извън националните граници МСП да са 
по-конкурентоспособни5.
5  Вж. например: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/
sme/files/support_measures/internationalisation/
report_internat_en.pdf
Отговори на Комисията 33
Комисията подчертава, че и за периода 2014—
2020 г. пред Комисията ще се отчитат не резулта -
тите от всеки отделен проект, а обобщените резул -
тати от дадена програма или ос.
60
Комисията посочва, че при споделеното упра -
вление подробностите относно задълженията за 
отчитане за бенефициерите, включително за коли -
чествените и качествените цели и съображенията 
относно разходите за генерирането и отчитането 
на данни спрямо размера на помощта, се определят 
от управляващия орган в съответствие с оператив -
ната програма и нейните цели.
Заключения и препоръки
64
Комисията приветства оценката на Сметната 
палата. Комисията счита, че ефективността на помо -
щта от ЕФРР за проекти в областта на електронната 
търговия позволява да се увеличи предлагането на 
бизнес услуги онлайн. С новите регламенти за евро -
пейските структурни и инвестиционни фондове 
(ЕСИФ) за периода 2014—2020 г. се дава отговор на 
въпроса за мониторинга на програмно равнище, 
като се засилват насочеността към постигането на 
резултати и интервенционната логика чрез въвеж -
дането на предварителни условия. За инвестициите 
в електронната търговия е необходимо да бъдат 
спазени конкретни предварителни условия под 
формата на стратегическа рамка на политиката за 
цифров растеж.
65
В регламента, с който се уреждат програмите за 
програмния период 2007—2013 г., не се предвиждат 
изисквания за използването на стандартизирани 
показатели за целите на мониторинга. Освен това 
няма основен показател, специфичен за електрон -
ната търговия, който да позволява мониторинга на 
конкретните резултати.49, буква а)
Комисията признава проблема, но насочва вни -
манието към последиците от икономическата/
финансовата криза, която доведе до закриването 
на многобройни предприятия и до оттегляне от 
финансираните проекти, както и до общо удължа -
ване на сроковете за изпълнение на интервенци -
ите. За да се справят с кризата, органите на регион 
Пиемонт съсредоточиха усилията си (включително 
при мониторинга) върху ускоряването на усвоява -
нето на средствата.
Управляващият орган даде ход на редица ини -
циативи, с които се цели прекратяването на тази 
„извънредна“ ситуация и възстановяването на 
редовното, постоянно и методично изпълнение на 
компютризирани управленски дейности във връзка 
с цялата информация за степента на напредък по 
финансираните проекти.
49, буква б)
Комисията признава, че съответните показатели 
трябва да бъдат определени достатъчно точно, за 
да се даде възможност на управляващия орган да 
обобщи данните на равнище оперативна програма.
Този проблем е решен с новите регламенти за ЕСИФ 
за периода 2014—2020 г.
Каре 6
Одитираните проекти са свързани предимно с пре -
доставянето на посреднически експертни съвети 
и помощни услуги на нови и съществуващи пред -
приятия. Поради тази причина възнагражденията 
представляват основния елемент от безвъзмезд -
ните средства.
Освен това разходите за маркетинг бяха направени 
за провеждането на мероприятия за установяване 
на контакти, организирани с цел новите дружества 
да се срещнат с успешни предприемачи. Новите 
дружества имаха полза от тези мероприятия, тъй 
като на по -късен етап се появиха възможности за 
стопанска дейност.
58
Вж. отговора на Комисията по точка 22 относно 
по-добрата рамка за постигане на резултати за 
периода 2014—2020 г. съгласно Регламента за 
общоприложимите разпоредби.
Отговори на Комисията 34
67
Комисията приветства оценката на Сметната 
палата.
Препоръка 1
За периода 2007—2013 г. Комисията изисква от 
управляващите органи да докладват относно 
изпълнението на програмите в съответствие с при -
ложимите разпоредби на регламентите относно 
ЕФРР .
При все това, при програмите по линия на ЕСИФ за 
периода 2014—2020 г. ще се акцентира в по -голяма 
степен върху резултатите, свързани с набелязаните 
цели. На равнище приоритетна ос показателите 
ще обхващат цялостното изпълнение в оста, но не 
и отделните постижения за всички видове дей -
ности, които биха могли да бъдат включени в тази 
ос.
Препоръка 1, буква а)
Комисията приема да оцени уместността и полез -
ността на предложените показатели за резултатите 
както при одобряването на оперативните про -
грами, така и при последващото им изменяне;
Препоръка 1, буква б)
Комисията приема препоръката.
През периода 2014—2020 г. като част от засилва -
нето на насочеността към постигането на резул -
тати се изисква в програмите ясно да се определят 
общите и специфичните за програмата показа -
тели за продуктите/услугите (с целеви стойности) 
и показателите за резултатите, с които ще се 
измерва напредъкът към промяната, за която са 
предназначени инвестициите (с базови стойности 
и целеви стойности). Информацията относно 
напредъка при изпълнението на програмите ще 
се предоставя на Комисията ежегодно (от 2016 г. 
нататък), което ще даде възможност за проследя -
ване във времето. Тази информация ще бъде така 
структурирана, че да подлежи на анализ, съпоста -
вяне и обобщаване, като Комисията възнамерява 
освен това да публикува тези данни.
Препоръка 1, буква в)
Комисията приема тази препоръка отчасти.В допълнение, когато държава членка поиска 
дадена програма да бъде изменена, тогава е необ -
ходимо да се преразгледат също и съответните 
показатели в програмата.
Второ, въпреки че Комисията предостави6 на 
отговорните органи насоки относно принципите на 
информационната система за категоризация, отго -
ворността за класификацията на разходите продъл -
жава да се носи от управляващия орган.
Комисията подчертава експерименталния характер 
на инициативата „ваучерна схема за иновации чрез 
ИКТ“. Придобитият до момента опит в регионите 
подсказва, че е налице реална необходимост от 
такава инициатива, за да се насърчи търсенето от 
страна на МСП. Предвид ограниченото време за 
изпълнение към днешна дата няма показатели за 
резултатите. Тази информация ще бъде предоста -
вена на Комисията на следващите срещи на монито -
ринговите комитети, планирани за средата на 2015 г.
66
Комисията счита, че с новите регламенти за ЕСИФ 
се предоставя по -добра рамка за постигането на 
резултати за периода 2014—2020 г.
По-специално, при договарянето на програмите по 
линия на ЕСИФ за периода 2014—2020 г. се подлагат 
на внимателен преглед, като част от оперативните 
програми, „ръководните принципи за подбора на 
операциите“, за да се гарантира, че те отговарят на 
специфичните цели и видове операции7.
6  Насоки от 2009 г. http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick -guides/sfc2007_reporting_categorisation_data_
Note_Art_11.pdf  -
  Въпроси и отговори, издадени за първи път през 2009 г. 
и преработени през 2012 г. http://ec.europa.eu/employment_
social/sfc2007/quick -guides/categorisation_faq_rev201202.
pdf — „Насърчава се рационалното използване на кодовете, 
включително използването на национални установени 
практики или определения, когато са налице. [...] Комисията 
не е предлагала хармонизирани определения, но е готова 
да даде становището си по всички въпроси, които могат да 
възникнат.
7  Член 96, параграф 2, буква б от Регламента за 
общоприложимите разпоредби: „iii) описание на видовете 
и примерите за действия, които ще получат подкрепа по 
всеки инвестиционен приоритет, и очаквания им принос за 
постигането на специфичните цели, посочени в подточка i), 
включително ръководните принципи за подбора на 
операциите и, когато е целесъобразно, набелязването на 
основни целеви групи, категории бенефициери според 
конкретни целеви територии, и планираното използване на 
финансовите инструменти и на големите проекти;“
Отговори на Комисията 35
Комисията отбелязва, че тази препоръка се отнася 
за държавите членки и подчертава, че подробно -
стите следва да бъдат съобразени с конкретния 
контекст на всяка оперативна програма.
Препоръка 2, буква а)
Комисията повдига подобни въпроси в контекста 
на преговорите по проектопрограмите по линия 
на ЕСИФ, които трябва да включват информация 
за принципите за подбор на операциите. Видът 
на принципите за подбор и подробните критерии 
за подбор ще зависят обаче от конкретната цел, 
вида и размера на интервенцията и от контекста на 
инвестициите. Не във всички случаи на помощ за 
електронната търговия това води до изискване за 
представяне на бизнес план.
Препоръка 2, буква б)
Комисията е съгласна, че приносът от ЕФРР за 
даден проект следва да се основава на анализ на 
разходите и ползите, който доказва финансовата 
жизнеспособност на проекта. Това е предмет на 
изискването за подбор, установено от мониторин -
говите комитети в държавите членки.
Препоръка 2, буква г)
Комисията подкрепя интернационализацията на 
МСП, тъй като упражняващите дейност в междуна -
роден план МСП създават повече работни места 
и са по -иновативни от МСП, които развиват дейност 
само в рамките на националния пазар8. Ето защо 
с регламентите за ЕСИФ за периода 2014—2020 г. 
се насърчава също сътрудничеството извън 
територията на оперативната програма (вж. член 
70,параграф 2 от Регламента за общоприложимите 
разпоредби). За това дали конкретните стимули за 
трансгранично измерение на проектите са под -
ходящи трябва да се отчитат специфичните цели 
и видове действия в дадена програма.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market -access/
internationalisation/index_en.htm#h2-5 .Комисията е съгласна, че е важно да се следи въз -
действието на безвъзмездните средства. Въпреки 
това, избраните показатели за проследяване на 
напредъка и въздействието няма да бъдат стан -
дартни. Те ще зависят от конкретните цели на всяка 
оперативна програма. Показателите, които трябва 
да се използват, отразява различните потребности 
и политическите реакции на регионите/държавите 
членки.
При все това, предвидената в предварителните 
условия в точка 2.1 от приложение XI към Регла -
мента за общоприложимите разпоредби страте -
гическа рамка на политиката за цифров растеж 
включва стандартни показатели за измерване на 
напредъка в резултат на интервенциите в областта 
на ИКТ.
Препоръка 2
Комисията приема препоръката и ще поиска от 
държавите членки да предприемат целесъобразни 
мерки.
„Ръководните принципи за подбора на операциите“ 
и „показателите за продуктите/услугите, включи -
телно количествено определената целева стой -
ност“ трябва да бъдат част от програмите по линия 
на ЕСИФ за периода 2014—2020 г. и са предмет на 
преговори с Комисията. Видът на принципите за 
подбор и подробните критерии за подбор ще зави -
сят от конкретната цел и контекст на съфинансира -
ните инвестиции.
Държавите членки с установени недостатъци 
в тези области са длъжни да опишат в програмата 
(с предварителни условия, план за действие) какви 
действия планират да предприемат органите с цел 
подобряване на процедурите за подбор на про -
екти и намаляване на административната тежест за 
бенефициерите. Когато е приложимо, държавите 
членки се насърчават да използват техническа 
помощ по активен и целенасочен начин за пости -
гане на желаните подобрения.
Освен това Комисията ще посъветва управлява -
щите органи да включат препоръките на Европей -
ската сметна палата в процеса на подбор и в крите -
риите за подбор на проекти за цифров растеж.
Отговори на Комисията 36
Препоръка 3, буква а)
Комисията приема тази препоръка. В правната 
рамка за периода 2014—2020 г. се изисква да са 
налице показатели за резултатите в програмите на 
равнище приоритетна ос и показатели за проду -
ктите/услугите на оперативно равнище през про -
грамния период.
Препоръка 3, буква б)
Комисията е съгласна по принцип, но на практика 
не може да приеме препоръката. Резултатите от 
проектите в областта на електронната търговия 
могат да се повлияят от външни фактори, които не 
могат да бъдат предварително известни. Поради 
това обвързването на плащанията за електронна 
търговия от ЕФРР с резултатите би било трудно.
Препоръка 3, буква в)
Комисията приема препоръката да изиска от дър -
жавите членки да въведат необходимите проверки 
и контрол, с които да гарантират, че данните, въве -
дени в системите за мониторинг, са достоверни 
и последователни.
КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр: 
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  повече от един екземпляр или постери/карти: 
от представителствата на Европейския съюз ( http://ec.europa.eu/represent_bg.htm), 
от делегациите в страни извън Европейския съюз ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm), 
като се свържете с услугата Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm) 
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени 
телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Платени абонаменти:
•  чрез някой от търговските представители на Службата за публикации на 
Европейския съюз (http://publications.europa.eu/others/agents/index_bg.htm).
QJ-AB-14-021-BG-N  ISSN 1977-5814През последните години Европейският съюз 
съфинансира проекти за електронна търговия 
в рамките на своята политика на сближаване 
с помощта на Европейския фонд за регионално 
развитие. В настоящия доклад Европейската 
сметна палата прави оценка дали проектите за 
електронна търговия успешно подпомагат 
въвеждането на информационни 
и комуникационни технологии (ИКТ) от малките 
и средните предприятия (МСП), като одитира 
извадка от съфинансирани от ЕС проекти за 
електронна търговия в Гърция, Италия, Полша 
и Обединеното кралство.
Сметната палата заключава, че помощта от ЕФРР за 
проекти за електронна търговия е допринесла за 
предоставянето на повече бизнес услуги онлайн. 
В същото време тя заключава, че поради 
недостатъци в мониторинга е невъзможно да се 
оцени до каква степен тази помощ е допринесла за 
реализирането на стратегиите за информационни 
и комуникационни технологии на ЕС и държавите 
членки, както и на целите за развитие на МСП.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА