ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно усилията на държавите членки през 2012 г. за постигане на устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов /* COM/2014/0233 final */





ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно усилията на държавите членки през 2012 г. за постигане на устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов 1. Въведение Държавите членки отговарят за постигането на стабилен и траен баланс между риболовния капацитет на своя флот и възможностите си за риболов, както и за предприемането на подходящи мерки за гарантиране на този баланс. Това е изискване на общата политика в областта на рибарството[1] (ОПОР) от 2002 г. насам и е запазено в новата ОПОР[2], приета през декември 2013 г. Този баланс допринася за постигането на целите на ОПОР, и по-специално за постигането на максимален устойчив улов (МУУ), за да се гарантира, че риболовните дейности са екологично устойчиви в дългосрочен план и съответстват на целите за постигане на икономически и социални ползи и ползи за заетостта. Настоящият доклад се основава на докладите на държавите членки относно техните усилия да постигнат устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов. От държавите членки се очаква да прилагат изготвените от Комисията насоки[3], когато подготвят докладите си. Използвани са и данни, събрани в съответствие с рамката за събиране на данни[4] (РСД) (приложение I). Научният, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) извърши оценка на докладите на държавите членки[5]. Анализът на капацитета на флота на държавите членки показва известен напредък към постигането на баланс с наличните възможности за риболов, макар че все още има какво да се направи, за да се гарантира управление на рибните запаси в съответствие с целта за МУУ. В своя доклад относно усилията на държавите членки за постигане на този баланс през 2011 г. Комисията въведе набор от елементи с цел подобряване на анализа на баланса. В посочения доклад бяха изброени поредица показатели, отнасящи се до устойчивата и жизнеспособна дейност на риболовните флотове[6], като например дали флотовете: — разчитат на запаси, уловени над равнищата на МУУ, — работят на границата на рентабилност, — са икономически устойчиви, — са ненапълно използвани, — са бездействащи. Тези показатели са използвани и за настоящия доклад. Освен това в отговор на безпокойството, че този аспект е бил пренебрегнат, беше добавен показател за рибни запаси с висок биологичен риск, върху които оказва въздействие даден сегмент на флота. Тавани за капацитета Всяка държава членка трябва да гарантира, че нейният риболовен капацитет като тонаж (БТ) и като мощност (KW) винаги е равен или по-малък от таваните за капацитет и мощност, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013[7]. Настоящите данни в регистъра на флота на ЕС показват, че всички държави членки са спазили тези равнища. Като цяло риболовният капацитет на флота на ЕС е бил с 16,4 % под таваните за капацитет за тонажа и с 10,4 % под таваните за мощността (приложение 2). Според регистъра на риболовния флот на ЕС към 31 декември 2012 г. флотът се е състоял от 76 023 риболовни кораба с общ риболовен капацитет 1 578 015 БТ и 5 807 827 KW. Флотовете са намалели с 1,6 % като брой на корабите, а тонажът и мощността на двигателите са намалели съответно с 2 % и 1 % (включително корабите, регистрирани в най-отдалечените региони (приложение 3). През 2012 г. извеждането от експлоатация с публична помощ е било най-използваният инструмент за управление с цел намаляване на риболовния капацитет (приложение 4). В периода 1 януари 2007 г.—31 юли 2012 г. са били отпуснати 464 млн. евро като плащания от ЕФР, което съответства на преустановяване на риболовните дейности от около 3700 кораба (приложение 5). Пълнота и качество на докладите на държавите членки и показатели за капацитета Комисията получи всичките 22 доклада на държавите членки. В общи линии НТИКР отбеляза, че има продължаващо подобряване на съгласуваността, пълнотата и качеството на докладите в сравнение с предишни години (приложения 1A и 1Б). Все по-голям брой държави членки използват при анализа изготвените от Комисията насоки, макар че все още има някои държави членки, които не използват тези насоки. В съответствие с указанията на НТИКР Съвместният изследователски център (JRC) изчисли, въз основа на данни, представени от държавите членки в съответствие с РСД, технически, икономически и биологични показатели, които са от значение за баланса между капацитета на флота и възможностите за риболов (приложение 6). В анализа са включени 434 сегмента на флота, за които са налични данни за поне един показател. Те обхващат 97 % от докладваната стойност на разтоварванията, извършени през 2011 г. НТИКР предостави насоки относно тълкуването на тези основани на РСД стойности на показателите и Комисията се съобрази с посочените насоки в настоящия доклад. Състояние на капацитета на флота по държави членки Настоящият раздел представя общ преглед на състоянието на флота по държави членки въз основа на доклада на съответната държава членка и констатациите на НТИКР, основаващи се на данни от РСД. Белгия докладва, че от 2003 г. насам капацитетът на флота ѝ е намалял с 30 % като KW и с 38 % като БТ. Капацитетът на флота изглежда равномерно балансиран с възможностите за риболов. Неизползваният капацитет е малко, също както и неизползваните възможности за риболов. Прегледът на НТИКР показва, че бим траулерите и дънните траулери и сейнери с дължина 18—40 m са разчитали на рибни запаси, уловени над равнищата на МУУ. Бим траулерите с дължина 24—40 m са оказали въздействие върху два рибни запаса, изложени на биологичен риск. Дънните траулери и сейнери с дължина 18—24 m и бим траулерите с дължина 12—18 m не са били икономически устойчиви през 2011 г. България докладва, че след присъединяването риболовният флот е намалял по численост (-7 %), по тонаж (-14 %) и по мощност (-6 %). Използването на капацитета, което е подчертано ниско при корабите с дължина под 12 m, се е подобрило през 2012 г. във всички сегменти. Индивидуалната активност на корабите се е увеличила общо с 220 %. Националният орган вече е предприел мерки за намаляване на броя на бездействащите кораби и в момента извършва заличаването им от националния регистър. Малките кораби (под 12 m) са били икономически нерентабилни; намеренията са изтеглянето на тези кораби да продължи и те да бъдат заменени с по-големи кораби за риболов на пелагични видове. България стига до заключението, че капацитетът на флота ѝ леко надвишава баланса с възможностите за риболов. Прегледът на НТИКР показва, че корабите с дължина 12—18 m, използващи плаващи и неподвижни мрежи, и корабите, използващи активни и пасивни съоръжения, не са икономически устойчиви; бездействащият флот все още е много голям (почти 1200 кораба), а нивата на активност при корабите, използващи активни и пасивни съоръжения, са много ниски. Стойностите на възвръщаемостта на дълготрайните материални активи (ВДМА) през 2011 г. изглеждат необичайно ниски. Няма налични биологични показатели. От 2004 г. насам Кипър е намалил капацитета на флота си (-65% като БТ и -20% като KW). Степента на използване на корабите е била ниска (под 53 %) при всички флотове, с изключение на дънните траулери в международни води. Анализът на икономическите данни за 2011 г. не е приключил, но данните за 2010 г. показват свръхкапитализация. Флотът от „дънни траулери в териториални води“ е намалял неотдавна и Кипър не е бил в състояние да извърши пълна оценка, но заключава, че дребномащабният крайбрежен риболов изглежда е в състояние на дисбаланс, а флотът с поливалентни пасивни съоръжения с дължина 12—24 m може би е близо до състоянието на равновесие. Тъй като Кипър не е предоставил данни, основаващи се на РСД, няма наличен преглед на НТИКР. Германия докладва за ясно изразена низходяща тенденция в броя на корабите, който е намалял от 2315 кораба през 2000 г. на 1549 кораба през 2012 г. В темповете на спад се наблюдава забавяне. В сравнение с предходната година германският риболовен флот е намалял в четири сегмента. През 2012 г. флотът е намалял с 31 кораба, т.е. спад на капацитета с 598 БТ (-0,93 %) и с 2,242 KW (-1,51 %). Най-голямото намаление в абсолютно изражение е изваждането от флота на 16 кораба с хрилни мрежи с дължина ˂ 12 m. Флотовете от бим траулери и траулери (<=40 m) са намалели всеки с повече от 4 %. Германия стига до заключението, че риболовният ѝ капацитет и възможностите ѝ за риболов са в равновесие, въпреки че поради осъществяването на риболовни дейности само през част от времето някои от показателите за активност са ниски. Икономическите показатели са отрицателни, но Германия смята, че реалните амортизационни разходи са по-ниски от официалните и че поради това изчислението, показващо дългосрочен икономически дисбаланс на флота, е необосновано. Прегледът на НТИКР показва, че повечето сегменти на флота разчитат на подложени на прекомерен улов запаси, но биологичните показатели показват въздействие върху един изложен на риск запас само при дънните траулери и сейнери с дължина 24—40 m. Изглежда, че пасивните съоръжения с дължина 10—12 m, дънните тралове и грибове с дължина 12—18 m, неподвижните мрежи с дължина 24—40 m и траловете и грибовете с дължина >40 m не са икономически устойчиви. Изглежда има непълно използване на корабите под 12 m, използващи пасивни съоръжения, и на флота от бим траулери с дължина 18—24 m, което не може да се обясни със сезонния характер на въпросния вид риболов. За 2011 г. съответната стойност е 65 %. Дания управлява възможностите за риболов чрез индивидуални прехвърляеми квоти (ИПК) и корабни квотни дялове (ККД), което е довело до спад в броя на корабите, в тонажа и в мощността. Изглежда, че през 2011 г. непълно използване на корабите съществува в повечето сегменти на флота, освен при бим траулерите с дължина 24—40 m и при дънните траулери и сейнери с дължина >40 m. Повечето от корабите <12 m са били в състояние на трайна икономическа свръхкапитализация. Повечето от останалите кораби са били приблизително в състояние на икономически дисбаланс. В периода 2005—2011 г. много флотове са имали текущи приходи, трайно по-ниски от приходите в точката на рентабилност, и не е ясно как тези кораби са продължили да осъществяват дейност. Икономическите показатели и показателите за използване на корабите сочат дисбаланс, особено при корабите <12 m в Северно море. Корабите <10 m, използващи дънни тралове и грибове, корабите с дължина 10—12 m, използващи поливалентни пасивни съоръжения, и бим траулерите с дължина 12—18 m не са били икономически устойчиви и са разчитали на подложени на прекомерен улов запаси. Въпреки голямото намаляване на капацитета през предходните години Естония докладва за дисбаланс, главно при траулерите с обща дължина >12 m. През 2012 г. флотът е бил намален с 4 кораба. Мощността и брутният тонаж в този сегмент са намалели с по 6 %. Има голям брой (около 1300) малки кораби, извършващи крайбрежен риболов на херинга, костур и писия, но положението с баланса при тях е неясно. В доклада си Естония не е използвала сегментиране на регистъра на флота. Естония е въвела система на ИПК, която се очаква да доведе до подобрение на баланса. Естонският икономически анализ показва, че от 2010 г. насам корабите с дължина от всички класове извършват риболов с икономическа устойчивост. Прегледът на НТИКР показва, че флотът от кораби с дължина 10—12 m, използващи поливалентни пасивни съоръжения, е разчитал на рибни запаси, уловени над равнищата на МУУ. Гърция не е представила оценка на баланса, нито е извършила оценка на политиката си по отношение на флота и не е предоставила данни в съответствие с РСД. Гърция докладва, че риболовните дейности и състоянието на подлежащите на риболов биологични запаси са непроменени от предходната година. Сравнението на данните, включени в докладите за 2011 г. и 2012 г., показва намаление с 632 кораба. В периода 1 януари 2003 г.—31 декември 2012 г. флотът е намалял с 3019 кораба (15,84 %), а капацитетът е намалял с 21,57 % и с 21,71 %, съответно като брутен тонаж (БТ) и като мощност на двигателите (KW). Гърция не представи данни в съответствие с РСД, поради което съответните показатели не можаха да бъдат изчислени и оценени от НТИКР и JRC. Испания е продължила да намалява риболовния капацитет през 2012 г. През 2012 г. са извършени 429 трайни заличавания от регистъра, от които 147 са получили държавна помощ. През 2012 г. са били действащи около 85 % от флота. Испания счита, че съществува известен дисбаланс при дребномащабните флотове, извършващи риболов в националните крайбрежни води (1280 бездействащи кораба), но флотът, извършващ риболов в международни води (32 бездействащи кораба), е в равновесие или има по-малък капацитет от необходимия за наличните възможности за риболов. Прегледът на НТИКР показва, че единствените данни, предоставени от Испания в съответствие с РСД, са икономическите данни за 2011 г. Те показват твърде разнородна картина — голям брой флотове в отрицателно икономическо състояние, някои флотове в положително състояние и някои флотове в междинно състояние. Флотът на Финландия устойчиво е намалявал в периода 1995—2012 г. През 2012 г. е имало увеличение на тонажа (главно в сегмента на риболова в открито море), но намаление на мощността на двигателите. Финландия счита, че флотът ѝ е в приемлив баланс с възможностите ѝ за риболов. Финландия не приложи насоките на НТИКР в доклада си, нито бяха включени други показатели, за да може да бъде оценен капацитетът по отношение на възможностите за риболов. НТИКР не откри ясно изразени тенденции в икономическите показатели. Техническият показател показва ниска или много ниска средна стойност на използването на корабите. Няма налични биологични показатели. Франция смята, че по отношение на по-голямата част от риболовните ѝ дейности флотовете са стабилни и са в равновесие с възможностите за риболов. Този резултат е постигнат след няколко последователни години на адаптиране на флотовете. Много кораби извършват целеви риболов на извънквотни видове, за които няма биологични оценки, и не можаха да бъдат изчислени нито биологичните показатели, нито техническия показател. През 2012 г. Франция е извела от експлоатация 192 кораба, от които 74 в отвъдморските територии. От тези 192 кораба 46 са изведени от експлоатация с публични средства (6 от тях във Френска Гвиана). За повечето от флотовете в Средиземно море няма налични биологични показатели. В Атлантическия океан повечето от флотовете са разчитали на подложени на прекомерен улов запаси, с изключение на пелагичните траулери с дължина >40 m. Икономическите данни в по-голямата си част липсваха или бяха недостатъчни за формулиране на заключение. Ирландия докладва, че в сравнение с предходната година риболовният капацитет се е увеличил с 1,29 % като БТ и с 2,25 % като KW, но флотът е останал в границите на референтното си равнище. Икономическите показатели сочат, че през последните години флотовете имат подобряващи се икономически резултати, че вече са рентабилни както в краткосрочен, така и в дългосрочен план, и че не са свръхкапитализирани. Прегледът на НТИКР показва, че флотът от кораби с парагади (10—18 m), дънните траулери и сейнери с дължина >18 m и пелагичните траулери с дължина >24 m са разчитали на подложени на прекомерен улов запаси и въздействието им е засегнало до 6 рибни запаса, изложени на биологичен риск. Техническият показател показва ниска степен на използване на корабите. Има много бездействащи кораби (13 %—40 %). Италия докладва, че през 2012 г. флотът ѝ е намалял с 2,23 % по численост, а капацитетът ѝ е намалял с 5,8 % като БТ и с 3,5 като KW. Италия не приложи насоките в доклада си, нито бяха включени други показатели, за да може да бъде оценен капацитетът по отношение на възможностите за риболов. Поради липсата на данни Италия не е могла да направи оценка на баланса на флотовете си. Прегледът на НТИКР показва, че бим траулерите с дължина 12—24 m, дънните траулери и сейнери с дължина 24—40 m и сейнерите с мрежи гъргър с дължина >40 m не са били икономически устойчиви, но при много други флотове се наблюдава добра рентабилност. Показателите за използване на корабите сочат състояния на дисбаланс. В много от случаите няма налични биологични показатели. Когато имаше такива, те показваха прекомерен улов. Флотът на Литва е бил намален с 3 кораба през 2012 г. Капацитетът е намалял с 18025 БТ (55 %) и с 19982 KW (53,9 %). Флотовете експлоатират главно запаси, които не са подложени на прекомерен улов, и са в равновесие със запасите от треска, херинга и цаца в източната част на Балтийско море. През 2011 г. флотовете са били в общи линии рентабилни. Прегледът на НТИКР показва ниска степен на използване на всички флотове, с изключение на пелагичните траулери с дължина 24—40 m. Пелагичните траулери с дължина >40 m са оказали въздействие върху един рибен запас, изложен на биологичен риск. След 2004 г. Латвия е намалила капацитета си с 20 % по численост, 24 % като БТ и 31 % като KW. Латвия смята, че показателите за използване на капацитета на всички сегменти на флота не показват значителен дисбаланс и риболовните дейности са рентабилни. Прегледът на НТИКР показва, че флотът от кораби с дължина <10 m, използващи поливалентни пасивни съоръжения, и пелагичните траулери с дължина 12—18 m са разчитали на подложени на прекомерен улов запаси. При тези флотове има и ниска степен на използване. Малта докладва за незадоволителни резултати за флота си през 2011 г. За 2012 г. поради липсата на икономически и социални данни не е получен резултат, позволяващ окончателно заключение. Понастоящем малтийските органи проверяват точността на информацията в регистъра на флота. Прегледът на НТИКР показва, че повечето флотове, за които е имало налични данни, са били икономически неустойчиви, с изключение на сейнерите с мрежи гъргър с дължина 12—18 m и флота от кораби с дължина 18—24 m, използващи „други активни съоръжения“. Степента на използване е била ниска при всички флотове. По принцип няма налични биологични показатели. Нидерландия докладва, че капацитетът на флота ѝ е приблизително в равновесие с възможностите ѝ за риболов и че според биологичните показатели при риболовните дейности се експлоатират запаси, които не са подложени на прекомерен улов. Икономическите показатели сочат, че нидерландският флот за пелагичен риболов е нерентабилен. Флотът за дънен риболов от кораби с дължина над 24 m е бил рентабилен и рентабилността му се е повишила. Прегледът на НТИКР показва, че средно взето всички флотове, за които е имало налични биологични показатели, са разчитали на подложени на прекомерен улов запаси. Пелагичните траулери с дължина над 40 m и бим траулерите с дължина 18—24 m изглежда не са били икономически устойчиви, но други флотове са показали добри резултати. Полша докладва, че през 2012 г. 8 кораба (250 БТ и 980 KW) са излезли от флота. Тя не е могла да определи дали е постигнат баланс. Полша смята, че всичките ѝ флотове са били икономически устойчиви, с изключение на флота от кораби с парагади с дължина 12—18 m. Прегледът на НТИКР показва, че корабите с дължина 12—18 m, използващи куки, са икономически нерентабилни. При всички флотове е имало ниска степен на използване, с изключение на сегментите на дънните траулери и сейнери с дължина >40 m и пелагичните траулери с дължина >40 m. Няма налични биологични показатели. Португалия е стигнала до заключението, че капацитетът на флота ѝ е в равновесие с възможностите ѝ за риболов. Техническите показатели за флотовете от кораби с мрежи гъргър обаче показват сравнително ниска степен на използване на корабите. В повечето от случаите няма налични биологични показатели. Прегледът на НТИКР показва, че корабите с парагади с дължина под 12 m, корабите с драги с дължина <12 m и корабите с дължина 10—12 m, използващи активни и пасивни съоръжения, са икономически нерентабилни. При много от флотовете е имало ниска степен на използване. Румъния докладва за много ниска степен на използване на корабите и за разчитане на подложени на прекомерен улов запаси. Налице са само ограничени биологични и икономически данни. НТИКР стигна до заключението, че има ниска степен на използване на корабите. Швеция докладва за 12-процентно намаление на броя на корабите в периода 2008—2012 г. Флотовете разчитат на устойчиво експлоатирани запаси и изглеждат икономически устойчиви. В някои сегменти все още се забелязва известен дисбаланс. Според оценките на НТИКР корабите с неподвижни мрежи с дължина под 18 m са били икономически неустойчиви. Девет флота са разчитали на подложени на прекомерен улов запаси, но показателят за изложените на риск запаси не е наличен. Наличността на данните е била недостатъчна при много флотове. Словения докладва за ниска степен на използване на корабите в много сегменти, като отдава това на разчитането на мигриращи рибни запаси и на работата на непълно работно време, а не на дисбаланс. През 2012 г. флотът на Словения е намалял с 35 % като БТ и с 16,83 % като KW. Общо разтоварванията са намалели с 54 % в периода 2011—2012 г. Корабите с плаващи и неподвижни мрежи с дължина <6 m са били икономически неустойчиви, но други сегменти изглежда са били устойчиви. Според оценките на НТИКР флотовете от кораби с дънни неподвижни мрежи с дължина <12 m и от пелагични траулери с дължина 24—40 m са били икономически нерентабилни, но флотът от кораби с мрежи гъргър с дължина 12—18 m е бил рентабилен и устойчив. Степента на използване на корабите е била ниска. Няма налични биологични показатели. Обединеното кралство докладва за увеличение в капацитета на корабите, извършващи риболов на черупчести (по-специално миди Сен Жак), докато капацитетът на флота при флотовете от дънни траулери общо взето е намалял. Обединеното кралство не е изчислило показатели и не е направило заключения относно баланса между флота и възможностите му за риболов. Прегледът на НТИКР показва, че повечето от флотовете са били икономически устойчиви, с изключение на флотовете от бим траулери с дължина <10 m и 12—18 m и от кораби с парагади с дължина <10 m. В повечето от случаите няма налични биологични показатели, но дънните траулери и сейнери с дължина 18—40 m са оказали въздействие върху пет рибни запаса с висок биологичен риск. При голям брой от малките кораби (под 18 m) се наблюдава ниска степен на използване на корабите. Флотът от сейнери с мрежи гъргър с дължина 40 m е разчитал на запаси, уловени над равнищата на МУУ. Заключения Въпреки че са необходими още усилия, от 2002 г. насам е постигнат известен напредък в преодоляването на разликата между капацитета на флота и възможностите за риболов. Комбинацията от различни тенденции, наблюдавани в различните сегменти на флотовете, не дава възможност да се направи обобщен коментар относно тенденциите в баланса между капацитет и възможности за целия ЕС. Редица запаси се експлоатират над равнищата, съответстващи на МУУ, и редица сегменти на флотовете са икономически зависими от тези запаси. В много държави членки има ниска степен на използване на корабите. След като разгледа резултатите от анализа на НТИКР, Комисията смята, че все още съществува необходимост държавите членки да предприемат мерки за адаптиране на капацитета на действащия флот, за да се улесни постигането на целта за МУУ, определена в рамките на новата обща политика в областта на рибарството. Задължението на държавите членки да адаптират с течение на времето риболовния капацитет на флотовете си към възможностите си за риболов се запазва и се засилва в рамките на новата ОПОР. Освен съществуващите задължения, държавите членки ще трябва да включат в докладите си план за действие за сегментите на флота с установен структурен дисбаланс. В плана за действие държавите членки трябва да посочат целите и инструментите на адаптирането, чрез които да се постигне баланс. Планът трябва да включва също ясен график за прилагане на плана за действие. Това допълнително задължение може да допринесе още повече (и по-бързо) за постигането на баланса. Плановете за действие ще доведат до по-голяма прозрачност относно целите и действията на държавите членки за преодоляване на дисбаланса, а графикът за постигане на баланс дава възможност да се наблюдава отблизо напредъкът на държавите членки в прилагането на плана. Съгласно новата ОПОР доказаната липса на ангажираност от страна на държавите членки за постигането на баланс между капацитета на флота и възможностите за риболов може да доведе до спиране или прекъсване на съответната финансова помощ от Съюза, предоставяна на дадена държава членка за някои разходи в рамките на новия Европейски фонд за морско дело и рибарство. Бъдещите доклади и планове за действие от страна на държавите членки ще бъдат от решаващо значение за наблюдаване на положението в това отношение. Съчетанието от по-стриктни задължения за държавите членки и свързаните с тях финансови условия би трябвало да гарантира постепенното адаптиране на капацитета на флота към възможностите за риболов с течение на времето. Комисията ще продължи да наблюдава отблизо този напредък с оглед на целите на ОПОР по принцип и на управлението на риболовния капацитет в частност. Приложение 1 А: Качество на информацията 1 Качествена и описателна информация В таблицата по-долу са показани разделите от докладите на държавите членки, които са изпратили непълна информация. Съответните раздели са отбелязани с (X). || Връзки между флотовете и риболовните дейности || Развитие на флота || Описание на схемите за намаляване на усилието || Въздействие на схемите за намаляване на усилието || Оценка на системата за управление на флота || Планове за усъвършенстване на системата за управление на флота || Декларация за спазването на режима за вписване/отписване || Промени в административните процедури || Оценка на баланса DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Източник: таблица 3.2 от доклад 13-11 на НТИКР „Преглед на националните доклади относно усилията на държавите членки за постигане на баланс между капацитета на флота и възможностите за риболов“. 2. Количествена информация Оценката на зависимостта на даден флот от запаси, уловени над равнищата на МУУ, се определя от наличието на количествени оценки на рибните запаси. В Средиземно море и в Черно море обхватът на биологичните оценки в повечето случаи все още не е достатъчен за основан на флотовете анализ на биологичната устойчивост. Същото важи за много от флотовете, експлоатиращи рибни запаси в зони VI, VII, VIII и IX на ICES. Информацията относно възвръщаемостта на дълготрайните материални активи (ВДМА) и относно съотношението между текущите приходи и приходите в точката на рентабилност (CR/BER)([8]) липсваше или беше непълна за някои държави членки. По-голямата част от държавите членки предоставиха информация относно броя на бездействащите кораби, но тази информация не беше пълна. По-голямата част от държавите членки предоставиха стойностите на техническия показател (средния брой дни в морето за всеки кораб, разделен на максималния брой дни в морето за флота), но тази информация не беше пълна. Седем държави членки не предоставиха стойности на техническия показател в националните си доклади. Приложение 1 Б: Качество на информацията ([9]) Промяна по години в сбора от оценките на ДЧ като процент от максималната възможна оценка. Източник: фигура 3.1 от доклад 13-11 на НТИКР „Преглед на националните доклади относно усилията на държавите членки за постигане на баланс между капацитета на флота и възможностите за риболов“. Горната таблица показва, че от 2008 г. насам ежегодните доклади на държавите членки относно флотовете им са се подобрявали както по отношение на пълнотата, така и по отношение на качеството на данните. Приложение 2: Таблица 2.1: Спазване на тавана за вписване и отписване към 31.12.2012 г. (с изключение на най-отдалечените региони) || БТ || KW БТ || МАКС. БТ || A/B || KW || МАКС. KW || C/D A || B || C || D към 31.12.2012 г. || към 31.12.2012 г. BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1 913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31.12.2012 г. || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Източник: Регистър на флота на ЕС – Управление на флота – Режим на вписване/отписване — статистически данни, 15.10.2013 г. Приложение 3: Таблица 3.1. Обобщение на промените във флота на държавите членки през 2012 г. (с изключение на най-отдалечените региони) || БТ || KW || || || N || БТ || KW || N || БТ || KW || Δ N(%) || Δ БТ (%) || Δ KW (%) 31.12.2011 г. || 31.12.2012 г. || Δ 2011—2012 г. BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15 059 7 061 4 247 64 236 65 177 362 781 15 157 16 386 151 972 79 638 65 173 164 668 27 186 33 789 7 998 145 271 33 399 85 992 628 623 30 637 200 937 || 47 554 61 336 45 664 147 292 230 131 819 429 46 570 170 681 694 670 461 531 197 648 1 019 161 34 389 51 203 76 660 331 306 81 944 296 196 6 153 8 812 173 377 806 120 || -3,5 % 1,3 % -0,6 % -1,9 % -1,5 % -3,3 % 47,3 % -2,7 % -1,5 % -3,9 % 7,5 % -2,5 % -2,6% -2,2 % -1,0 % 14,6 % 1,0 % -0,9 % -61,2 % -5,4 % 1,8 % -0,4 % || -1,7 % -4,2 % 0,8 % -0,1 % 1,0 % -2,9 % 6,1 % 2,2 % -1,3 % -5,0 % 9,4 % -6,1 % -39,9 % -2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % -1,0 % -32,8 % -37,8 % 3,4 % -0,7 % || -3,2 % 0,0 % 0,7 % -0,7 % -1,0 % -2,7 % 19,7 % -0,3 % -0,9 % -4,5 % 8,4 % -3,6 % -36,7 % -2,8 % -1,1 % 14,9 % -1,1 % -1,1 % -20,2 % -18,1 % 1,7 % -0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76 023 || 1 578 015 || 5 807 827 || -1,6 % || -2,0 % || -1,0 % Източник: Регистър на флота на ЕС – Разширено търсене, 15.10.2013 г. Приложение 4 Таблица 4.1. Поети задължения от Европейския фонд за рибарство (ЕФР) за окончателно преустановяване (2007 г. – 31.5.2013 г.) || %S || NS || %R || NR || %(S+R) || S+R BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57 CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1 011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1 011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 ОБЩО ЗА ЕС || 17,6 % || 3 976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3 976 Източник: данни от държавите членки въз основа на официално искане на Генерална дирекция „Морско дело и рибарство“ за предоставяне на данни с натрупване за ЕФР за периода 1 януари 2007 г.—31 май 2013 г. %s: Процент на поетите досега задължения от ЕФР за бракуване; NS: Брой на операциите за бракуване (кораби); R%: Процент на поетите задължения от ЕФР за пренасочване на кораби; NR: Брой на пренасочванията (кораби); %S + %R: Общ процент бракуване + пренасочване. Приложение 5 Поети задължения от ЕФР през периода 1.1.2007 г.—31.7.2012 г. Мярка || Брой на операциите || Общо разходи || Национално публично финансово участие || Финансово участие на ЕФР || % на поетите задължения от ЕФР спрямо общите поети задължения от ДЧ || % на поетите задължения от ЕФР спрямо общо отпуснатите средства от ЕФР 1.1: Окончателно преустановяване на риболовни дейности || 3 691 || 840 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Действие 1: Бракуване || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Действие 2: Пренасочване за извършване на дейности, различни от риболова || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2: Временно преустановяване на риболовни дейности || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Действие 1: Данна 1: Брой рибари/ден || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Действие 1: Данна 2: Засегнати кораби, ако е приложимо || 6 359 || 38 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0,87 % || 0,49 % 1.3: Инвестиции на борда на риболовните кораби и селективност || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Действие 5: Подобряване на енергийната ефективност || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Действие 6: Подобряване на селективността || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Действие 7: Подмяна на двигателя || 523 || 17 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Действие 8: Подмяна на риболовния уред || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4: Дребномащабен крайбрежен риболов || — || — || — || — || 0,00 % || 0,00 % 1.5: Социално-икономически компенсации за управлението на флота || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Данна 3: Общ брой рибари, за които се отнася ранното напускане на сектора на рибарството || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Общо поети задължения от ЕФР в полза на ДЧ || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % Липсващи ДЧ: BE (включена до 1 юни 2012 г.), FR (няма налична разбивка). available) Общо отпуснати средства от ЕФР 4'302'229'775.00. Общо средства от ЕФР, за които са поети задължения от ДЧ.2'422'797'726.39 Приложение 6 Показатели, използвани от НТИКР Показателят за устойчив улов е предвиден да бъде мярка за степента, в която даден сегмент от флота разчита на подложени на прекомерен улов запаси. Тази мярка не отчита факта, че някои от запасите в смесения улов може да бъдат повече или по-малко свръхексплоатирани или изчерпани, нито степента на въздействие на другите флотове върху експлоатацията на ресурсите. Използват се два „показателя за икономическа устойчивост“. Възвръщаемостта на дълготрайните материални активи (ВДМА) (вариант на възвръщаемостта на инвестициите) е мярка за добро икономическо състояние в дългосрочен план. С нея се измерва нетната печалба, разделена на стойността на капиталовите инвестиции. Ако тази стойност е по-висока от безрисковия лихвен процент, предлаган другаде, флотът е в добро икономическо състояние и е способен да подменя големи капиталови активи, когато това стане необходимо. Ако ВДМА е по-ниска от този процент, това означава, че такива инвестиции не са оправдани от финансова гледна точка, тъй като чрез инвестиране на средства другаде могат да се реализират по-големи печалби. Безрисковите лихвени проценти, използвани за тази справочна цел, са дадени в таблица 4.3 от доклада на експертната група на НТИКР (НТИКР-13-28). Съотношението „текущи приходи/приходи в точката на рентабилност“ (CR/BER) е мярка за краткосрочна жизнеспособност. Ако то е по-малко от единица, корабите не могат да покрият оперативните си разходи и ще трябва да преустановят риболовната си дейност, когато паричните им средства се изчерпят; ако е по-голямо от единица, корабите могат да покриват оперативните си разходи, но това не означава, че генерират достатъчно приходи, за да подменят големи капиталови активи. Две мерки се използват, за да се оцени дали корабите се „използват напълно“. „Техническият показател“ се определя като съотношение на средното време, прекарано в морето, разделено на максимално възможното време за риболов за съответната дейност. Показателят има стойност единица, когато всички кораби извършват риболов във възможно най-голяма степен, дори ако риболовният сезон е кратък. Стойности, по-малки от единица, показват, че части от флота извършват риболов в по-малка степен, отколкото биха могли. Като признак за значителна степен на непълно използване обикновено се приема прагова стойност, равна на 70 %. Някои кораби обаче може изобщо да не извършват риболов през цялата година и те са „бездействащи“. Ако има много бездействащи кораби в даден риболовен флот, това е признак, че той не е в равновесие с ресурсите. [1] Член 11 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета. [2] Вж. член 22, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета. [3] Вж. „Насоки за подобрен анализ на равновесието между риболовния капацитет и възможностите за риболов“, версия от 1 март 2008 г. [4] Съгласно Регламент (ЕО) № 199/2008 на Съвета за установяване на общностна рамка за събиране, управление и използване на данни в сектор „Рибарство“ и за подкрепа на научните консултации във връзка с Общата политика в областта на рибарството, ОВ L 60/01, 5.3.2008 г., стр. 1. [5] Научен, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) — Оценка на показателите за баланса за основните сегменти на флота и преглед на националните доклади относно усилията на държавите членки за постигане на баланс между капацитета на флота и възможностите за риболов (НТИКР-13-28), публикувани на адрес http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за постигане на устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов, COM(2013) 85 final от 18 февруари 2012 г., глава 3. [7] Вж. приложение II към Регламент (ЕС) № 1380/2013 относно пределните граници на риболовния капацитет, ОВ L 354/22, 28.12.2013 г., стр. 58. [8] Приходи в точката на рентабилност (BER) са приходите, необходими за покриване едновременно на постоянните и на променливите разходи, без да се понася загуба или да се генерира печалба. Текущи приходи (CR) са общите приходи от дейността на сегмента на флота, състоящи се от приходи от разтоварванията и нериболовни приходи. Вж. също приложение VI. [9] Източник: Научен, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) — „Оценка на показателите за баланса“, стр. 85 по-горе.