BG    BG BG 
 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 16.7.2009 г. 
SEC(2009) 980 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Документ , придружаващ  
 
преразглеждането  на Директива  2004/67 относно  мерките  за гарантиране  сигурността  
на снабдяването  с природен  газ 
 
Резюме  на ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
 
{COM(2009) 363 окончателен } 
{SEC(2009) 979 окончателен } 
 
BG 2   BG 1. ДЕФИНИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Във втория  Стратегически  енергиен  преглед  Комисията  изложи  подход  на равнище  
ЕС към сигурността  на енергийните  доставки , включително  План  за действие  на 
ЕС за енергийна  сигурност  и солидарност  от пет точки1. Подходът  и планът  за 
действие  получиха  солидна  подкрепа  както  от Съвета , Парламента  и Европейския  
съвет2, така и от заинтересованите  страни3. Настоящата  оценка  на въздействието  
засяга  един  от елементите  на плана  за действие  — укрепването  на уредбата  за 
предотвратяване  и отговор  на кризи  в областта  на природния  газ, и по-специално  
преразглеждането  на Директива  2004/67  относно  мерките  за гарантиране  
сигурността  на снабдяването  с природен  газ. 
Подобно  на предишни  и следващи  директиви  в областта  на вътрешния  пазар  на газ, 
основната  идея  на директивата  се състои  в това, че за преодоляване  на повечето  
прекъсвания  на доставките  на газ, вътрешният  газов  пазар  следва  да бъде  добре  
функциониращ , достатъчно  гъвкав  и с достатъчна  инфраструктура . Едновременно  
с това директивата  от 2004 г. установява  съвместима  с вътрешния  пазар  рамка  за 
извънредни  мерки  при сериозни  прекъсвания  на доставките , с които  пазарът  не 
може  да справи . Вниманието , което  се отделя  на функционирането  на пазара , от 
една  страна , и на евентуалните  извънредни  мерки , от друга , представлява  
фундаменталната  структура  на политиката  по сигурността  на газовите  доставки  в 
Европа .  
През  последните  години  се промениха  много  неща  що се отнася  да сигурността  на 
газовите  доставки  в Европа . Зависимостта  от вноса  се увеличава  и в същото  време  
се увеличават  рисковете , свързани  с доставките  и транзита  на газ. Руско -
украинската  газова  криза  от януари  2009 г. доведе  до безпрецедентно  прекъсване  
на доставките  в Европа , далеч  по-голямо  от което  и да било  преди  това. 30 % от 
вноса  на Европа  бе спрян  за две седмици . Това  представлява  реалистичен  сценарий  
за прекъсване  на доставките  на газ. Ситуацията  в Европа  също  се променя . С 
нарастващото  значение  на газопреносните  мрежи  на далечни  разстояния  и 
развитието  на вътрешния  пазар  на газ, кризите  в доставките  на газ се усещат  бързо  
в големи  части  от Европа , и по същата  логика , вътрешният  пазар  на газ предоставя  
все по-мощни  средства  за справяне  с прекъсванията  на доставките  на газ. 
Нарастващото  значение  на европейското  измерение  изисква  адекватна  регулаторна  
рамка  за сигурността  на доставките  на равнище  ЕС. 
Съществуват  два основни  въпроса . Единият  се отнася  до това дали  гъвкавостта  на 
вътрешния  пазар  на газ се развива  достатъчно  бързо , за да се справи  с прекъсвания  
на доставките  на газ от рода  на това от януари  2009 г. Необходимо  ли е 
осъвременяване  на стандартите  или други  насърчителни  мерки ? Вторият  въпрос  
                                                 
1 COM(2008)781, „ Втори  стратегически  енергиен  преглед : План  за действие  на ЕС за 
енергийна  сигурност  и солидарност “ 
2 Резолюция  на Европейския  парламент  от 2 февруари  2009 г. относно  втория  Стратегически  
енергиен  преглед  (2008/2239(INI)); Заключения  на Съвета  в състав  „Енергетика “, 19 
февруари  2009 г. (6692/09); Заключения  на председателството , Европейски  съвет , 19 март  
2009 г. 
3 Вж. доклада  от публичните  консултации , приложение  5. 
 
BG 3   BG засяга  ефективността  на уредбата  при извънредни  ситуации , така както  се прилага  
понастоящем  на национално , регионално  и европейско  равнище , и нейното  
въздействие  върху  солидарността  и капацитета  на вътрешния  газов  пазар  за 
справяне  с прекъсвания  на доставките . Необходима  ли е по-добра  организация ? 
Газовата  криза  от януари  2009 г. бе практически  пример  за европейското  
измерение  на прекъсванията  на газовите  доставки  в наше  време  и за отговора , 
който  трябва  да им се даде . До възобновяването  на руските  доставки  през Украйна  
за Европа  европейските  действия  до голяма  степен  бяха  компенсирали  пропуските  
в доставките . Едновременно  с това кризата  показа , че все още са нужни  
инвестиции  в паневропейски  инфраструктури , които  да възпрепятстват  
превръщането  на прекъсванията  на доставките  в кризи  (напр . съхранение , подаване  
на природен  газ в обратна  посока , някои  нови  междусистемни  връзки ), както  и че 
по-нататъшна  интеграция  на пазара  би подобрила  сигурността  на доставките . 
Възникна  въпросът  за съвместимостта  на извънредните  мерки  на държавите -
членки  с вътрешния  пазар . Следователно  кризата  прави  още по-актуални  
установените  два проблема .  
В допълнение  към рисковете  от недостатъчни  инвестиции  в инфраструктура  и 
доставки , които  да бъдат  на разположение  за предотвратяване  на кризи  и справяне  
с прекъсванията , съществува  и проблем  с регулирането /прилагането . Използваните  
в директивата  от 2004 г. понятия  за спецификация  на стандартите  за сигурност  на 
доставките  и планирането  на извънредни  ситуации  не са достатъчно  точни  и 
ефективни  в днешния  контекст . Освен  това, както  става  ясно  от доклада  на 
Комисията  по изпълнението  на Директива  2004/674, прилагането  е неравномерно  
на територията  на ЕС.  
В края  на краищата  тези, които  страдат  най-много  от неефикасната  уредба  за 
сигурността  на доставките  на газ в Европа  са европейските  граждани  (зависими  
от газа за готвене  и отопление , пряко  или чрез централно  отопление ; много  от тях 
зависими  от електроенергия , произведена  в централи , захранвани  с газово  гориво ) 
и промишлеността  (напр . секторът  на енергетиката , химическите  и торовите  
заводи ). Докато  разходите  за сигурност  на доставките  нормално  биха  намерили  
отражение  в цените , въздействието  от прекъсване  на доставките  е вероятно  да бъде  
много  по-голямо . Значителни  загуби  на работни  места  могат  да се получат  в 
резултат  на продължаваща  необезпечена  сигурност  на доставките  на газ в Европа . 
Освен  това може  да има значително  въздействие  върху  околната  среда , климата  
и устойчивото  развитие . При несигурни  доставки  на газ излизат  на преден  план  
въпросите , отнасящи  се до резервните  горива , при използването  на които  често  се 
отделя  повече  въглероден  двуокис . Съмненията  относно  сигурността  на доставките  
могат  да ограничат  очаквания  от газа принос  в прехода  към високо  ефективна  и с 
ниски  емисии  на въглероден  двуокис  енергийна  система , особено  в периода  преди  
възобновяемите  източници  на енергия  да са станали  конкурентоспособни .  
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Включването  в енергийния  член  на Договора  от Лисабон  на въпроса  за сигурността  
на енергийните  доставки  и приемането  на втория  Стратегически  енергиен  преглед  
                                                 
4 Доклад  за оценка  на изпълнението  на Директива  2004/67 от ноември  2008 г. 
 
BG 4   BG говори  за това,че на ЕС се дава роля , съвместима  с нарастващото  реално  значение  
на вътрешния  енергиен  пазар .  
Приемането  на третия  пакет  за вътрешния  енергиен  пазар  ще укрепи  пазара . Във 
време , в което  националните  пазари  се интегрират , вече няма  да е възможно  
сигурността  на доставките  да бъде  считана  основно  за национален  проблем . 
Вследствие  на това правното  основание  за законодателството  на ЕС в тази сфера  не 
бива  повече  да бъде  разделяно  от правилата  за вътрешния  пазар  на Договора  за ЕС. 
Всяко  предложение  следва  в съответствие  с правната  основа  за вътрешния  
енергиен  пазар , на който  може  да се твърди , че то е продължение , да се основава  на 
член  95. Това  е правното  основание  на сходен  инструмент , приет  през 2005 г. в 
областта  на електроенергията  (Директива  2005/89/ ЕО). 
Няма  държава -членка , която  действаща  самостоятелно , да може  да осигури  
достатъчна  регулаторна  рамка  и инвестиции  във вътрешния  пазар  за сигурността  
на доставките  на газ. Единствено  действия  на равнище  ЕС могат  да сторят  това. 
Една  държава -членка , действаща  самостоятелно , не може  да гарантира , че при 
всички  държави -членки  са налице  ефективни  разпоредби  за справяне  с извънредни  
ситуации , възникващи  при доставките  на газ. Освен  това индивидуални  и 
некоординирани  действия  на държавите -членки  могат  да възпрепятстват  по-
нататъшното  развитие  на вътрешния  пазар , да доведат  до дискриминационно  
отношение  и дори  да застрашат  сигурността  на доставките  в други  държави -
членки . 
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС : КАКВИ  СА ОСНОВНИТЕ  ЦЕЛИ  НА 
ПОЛИТИКАТА ?  
Общата  цел на политиката  е да се осигури  адекватно  ниво  на готовност  в Европа  
в случай  на прекъсване  на доставките  на газ. Слабостите , които  бяха  констатирани  
по време  на газовата  криза  от 2009 г., трябва  да бъдат  отстранени  бързо , преди  да е 
настъпила  нова  такава  криза .  
Настоящата  инициатива  допълва  третия  пакет  за вътрешния  пазар , който  повишава  
прозрачността  на пазара , улеснява  трансграничната  търговия  и инвестиции  и дава 
възможност  за по-голяма  солидарност  между  държавите  в ЕС.  
В отговор  на установените  два проблема , специфичните /оперативни  цели  са: 
i) Постигане  на достатъчна  гъвкавост  на вътрешния  пазар  на газ за справяне  с 
повечето  прекъсвания  на доставките  на газ, като се предвидят  необходимите  
стимули  за инвестиции  в газови  инфраструктури  и доброто  функциониране  на 
пазара .  
ii) Резултатно  сътрудничество  при справянето  с извънредни  ситуации , 
свързани  с доставките  на газ в Европа , с предварително  определени  планове  за 
извънредни  ситуации , включващи  всички  участници  на пазара , на равнище  
държави -членки  и ЕС, които  да могат  да отговорят  на прекъсвания  на доставките  
от рода  и порядъка  на кризата  от януари  2009 г.  
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА : КОИ  ВАРИАНТИ  БЯХА  ОБМИСЛЕНИ  И КОИ  БЯХА  
ПОДРОБНО  ОЦЕНЕНИ ?  
Бяха  предложени  пет варианта : 
 
BG 5   BG 1. Без нови  действия  от страна  на ЕС 
2. По-добро  прилагане  на директивата  от 2004 г. 
3. Доброволни  действия  от страна  на промишлеността  
4. Нова  директива  
5. Нов регламент  
Базовият  сценарий  — без нови  действия  от страна  на ЕС — може  частично  да 
постигне  целите  през следващите  години  посредством  третия  пакет  за вътрешния  
енергиен  пазар , Европейския  план  за икономическо  възстановяване , 
преразглеждането  на Регламент  (ЕО) № 736/96 на Съвета  относно  нотифицирането  
на Комисията  за инвестиционни  проекти  в секторите  на петрола , природния  газ и в 
електроенергийния  сектор , програмата  TEN-E, съществуващата  директива  от 2004 
г. относно  сигурността  на доставките  на газ и сътрудничеството  в планирането  на 
действия  при извънредни  ситуации , последвало  газовата  криза  от януари . Що се 
отнася  до разположението  им във времето , тъй като третият  пакет  няма  да бъде  
напълно  функциониращ  преди  2011 г., а ново  прекъсване  на газовите  доставки  
може  да настъпи  по всяко  време , сътрудничеството  в планирането  на развитието  на 
мрежата  бе започнато  по-рано . Въпреки  това съществува  определена  нужда  от ясно  
ръководство  и подкрепа  на равнище  ЕС, каквито  може  да предостави  едно  
споразумение  за стандарт  за сигурност  на инфраструктурата , за да се даде  
възможност  на регулаторните  органи  и операторите  на преносни  мрежи  да се 
справят  с трудните  въпроси  на национално , регионално  и европейско  равнище  
относно  това кои допълнителни  инвестиции  има най-голям  смисъл  да бъдат  
извършени  и кой би трябвало  да заплати  за тях. Настоящите  стандарти  за 
сигурност  на доставките , съдържащи  се в директивата  от 2004 г., са прекалено  
неточни .  
Що се отнася  до вариант  2, докладът  на Комисията  по прилагането  на директивата  
от 2004 г. показа  много  разнородни  резултати  и неравномерно  прилагане . С 
подобни  неточни  стандарти  и неясни  задължения  е невъзможно  да бъде  постигнато  
стриктно  изпълнение , поради  което  вариант  2 „По-добро  прилагане  на директивата  
от 2004 г.“ не бе разгледан  по-обстойно .  
Доброволни  действия  от някои  от заинтересованите  страни , които  участваха  в 
някои  аспекти  от сигурността  на доставките , неадекватно  обхванати  от 
директивата , не биха  били  невъзможни . Някои  инициативи  бяха  вече предприети  в 
това отношение . Недостатък  на доброволния  подход  е, че осланянето  на пазарните  
сили  за постигане  на сигурни  газови  доставки  има своите  предели . Планирането  на 
реакция  при извънредни  ситуации  не може  да бъде  оставено  на пазара . Друг  
недостатък , е че участието  на всички  заинтересовани  страни  не може  да бъде  
гарантирано . В основата  на много  от аспектите  на сигурността  на доставките  стои  
колективно  усилие . Усилията  на промишлеността  по разработването  на стандарти  
трябва  да бъдат  обхванати  впоследствие  от правнообвързващ  инструмент . Ето 
защо  вариант  3 не бе разгледан  по-обстойно .  
 
BG 6   BG Варианти  4 и 5 ще въведат  нови  елементи : ясни  стандарти  за сигурност  на 
доставките  и увереност , че те ще бъдат  изпълнени ; ясно  определени  планове  за 
извънредни  ситуации  на ниво  държави -членки  и ЕС. Тези  два варианта , както  и 
вариант  „Без нови  действия  от страна  на ЕС“ са анализирани  подробно  в части  5 и 
6.  
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО : КАКВО  Е ОСНОВНОТО  ИКОНОМИЧЕСКО , 
ЕКОЛОГИЧНО  И СОЦИАЛНО  ВЪЗДЕЙСТВИЕ  НА ВСЕКИ  ВАРИАНТ  ОСОБЕНО  ПО 
ОТНОШЕНИЕ  НА (КОЛИЧЕСТВЕНИТЕ /ПАРИЧНИТЕ ) ПОЛЗИ  И РАЗХОДИ  
(ВКЛЮЧИТЕЛНО  ПРИБЛИЗИТЕЛНА  АДМИНИСТРАТИВНА  ТЕЖЕСТ , ДРУГИ  
РАЗХОДИ , СВЪРЗАНИ  С ПРИВЕЖДАНЕТО  В СЪОТВЕТСТВИЕ  И РАЗХОДИТЕ  НА 
ПУБЛИЧНИТЕ  АДМИНИСТРАЦИИ  ПО ПРИЛАГАНЕТО )?  
Икономическото  въздействие  на двата  предварително  подбрани  варианта  ще бъде  
доминирано  от инвестиционните  разходи  и ползите , които  ще последват  
прилагането  на стандарта  n-1 и последващите  планове  за превантивни  действия . 
Предварителните  изчисления  на n-1 дават  представа  за подобренията  в 
инфраструктурата  и доставките , които  могат  да се наложат  в Европа , с цел 
намаляване  на риска  от неконтролируеми  прекъсвания  на газовите  доставки . В 
долната  таблица  са включени  допустими  проекти  по Европейския  план  за 
икономическо  възстановяване , с изключение  на тези, свързани  с обратните  потоци  
(поради  причини , засягащи  данните ):  
ПРЕДВАРИТЕЛНО  ИЗЧИСЛЕНИЕ  НА N-1 ЗА ДЪРЖАВИТЕ -ЧЛЕНКИ : 
 
 
 
BG 7   BG 0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Основната  инфраструктура  — „1“ в „n-1“ — е основният  газопровод  за внос  в 
повечето  държави -членки . За Обединеното  кралство , Нидерландия  и Дания  тя е и 
основното  съоръжение  за производство . За Испания  и Португалия  тази 
инфраструктура  е основният  терминал  за втечнен  природен  газ. В много  от 
държавите  вносители  съхранението  е важно , но обикновено  основният  газопровод  
за внос  разполага  с по-голям  капацитет , отколкото  основното  съоръжение  за 
съхранение .  
Въз основа  на предварителното  изчисление  девет  държави -членки  не изпълняват  
предложения  стандарт  n-1. Положението  във всяка  от тези държави -членки  е 
различно  и може  да доведе  до приемането  на различни  мерки  за сигурността  на 
доставките . Възможно  е да се добие  добра  представа  за инфраструктурата , която  е 
необходимо  да се разработи . Повечето , ако не и всички  от проектите  за 
необходимата  инфраструктура  са в списъка  допустими  проекти  по Европейския  
план  за икономическо  възстановяване . Общите  средства , предвидени  по 
Европейския  план  за икономическо  възстановяване  за подкрепа  на проекти  в 
газовата  инфраструктура , възлизат  на 1 440 млн. евро  за период  от 2 години , като 
се покриват  максимум  от 50 % от допустимите  по проекта  разходи . Съответно  
прилагането  на стандарта  n-1 в цяла  Европа  би довело  до инвестиционни  разходи  
от порядъка  на няколко  милиарда  евро . Ако обаче  проектите  са вече стартирани  в 
рамките  на Европейския  план  за икономическо  развитие , допълнителните  
инвестиционни  разходи  за прилагането  на стандарта  n-1 на европейско  равнище  ще 
бъдат  по-малки .  
Ще има положително  взаимодействие  с вътрешния  пазар  чрез засилване  на 
стимулите  за правене  на инвестиции , създаването  на равнопоставеност  на 
участниците  по отношение  на задълженията  за сигурност  на доставките  и ясното  
обозначаване  на извънредните  ситуации , при които  могат  да бъдат  използвани  
непазарни  инструменти . Подобренията  в инфраструктурата , като по-гъвкави  
междусистемни  връзки , следва  да повишат  възможностите  за търговия , 
 
BG 8   BG ликвидността  и ценообразуването  на вътрешния  пазар , както  и сигурността  на 
доставките .  
Административните  разходи  за бизнеса  и за публичните  органи  по двата  
предварително  подбрани  варианта  ще бъдат  незначителни  в сравнение  с 
инвестиционните  и други  разходи .  
Що се отнася  до заетостта , значителната  употреба  на газ в промишлеността  
предполага  възможни  загуби  на работни  места  като пряк  резултат  от липсата  на 
доверие  в доставките . Около  25 % от потреблението  на газ в ЕС се полага  на 
промишлеността  (торови  и химически  заводи  и т.н.).  
Що се отнася  до околната  среда , неадекватната  уредба  на сигурността  на 
доставките  на газ ще окуражи  непредвиденото  прибягване  към резервни  горива . В 
момент  преди  възобновяемите  източници  на енергия  да са станали  
конкурентоспособни , да са направени  подобрения  в мрежата  и технологиите  по 
улавянето  и отвеждането  на въглероден  двуокис  да са станали  търговско  достъпни , 
при производството  на електроенергия  това може  да означава  повече  инвестиции  в 
електроцентрали , работещи  на въглища , и поддържането  на технологии  с високи  
емисии  на СО2.  
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ : КОЙ  Е ПРЕДПОЧИТАНИЯТ  ВАРИАНТ  И ВЪЗ  
ОСНОВА  НА КОИ  КРИТЕРИИ  Е ИЗБРАН  ТОЙ?  
Въздействията  на базовия  вариант  (без нови  действия  от ЕС) и на двата  
предварително  подбрани  варианти  на политика  могат  да бъдат  сравнени  по 
следния  начин :  
Вариант  
на 
политика  Резултатност  при 
постигането  на целитеЕфикасност  Съгласуваност  
Без нови  
действия  
от страна  
на ЕС Може  частично  да 
бъдат  постигнати  чрез 
третия  пакет  за ВЕП , 
Европейския  план  за 
икономическо  
възстановяване , TEN-
E, повишаване  на 
осведомеността  по 
отношение  на 
нуждата  от ефективно  
сътрудничество  в 
кризисни  ситуации . 
Проблем  със 
сроковете , тъй като 
третият  пакет  няма  да 
бъде  напълно  
функциониращ  до 
2011 г. Освен  това 
липсата  на ясен  
стандарт  за сигурност  
на доставките  за Вероятно  е 
прилагането  на третия  
пакет  да изисква  
подкрепа , по-
специално  под 
формата  на оценяване  
на потенциалните  
прекъсвания  на 
газовите  доставки  на 
равнище  ЕС и 
практическо  
ръководство  за 
регулаторите . 
Настоящите  
стандарти  за 
сигурност  на 
доставките , 
съдържащи  се в 
директивата  от 2004 
г., са прекалено  
неточни . Неприложимо  
 
BG 9   BG инфраструктурата  
може  да затрудни  
работата  на 
регулаторните  органи  
и операторите  на 
преносни  мрежи . 
Преразгле
ждане  на 
директивата  Да Ще изисква  добре  
насочени  и 
ограничени  по мащаб  
инвестиционни  
разходи ; също  така 
подобни  
целенасочени  мерки  
от участниците  на 
пазара  в условията  на 
равнопоставеност ; ще 
намали  препятствията  
пред  инвестициите  от 
участниците  на пазара  
в сигурността  на 
доставките , като по 
този начин  
щеоблекчи  тежестта  
върху  обществеността  
и публичните  
органи ; 
ще доведе  до 
административна  
тежест  за публичните  
органи  що се отнася  
до мерките , които  се 
вземат  при 
извънредни  ситуации   Ще има положителен  ефект  
върху  развитието  и 
функционирането  на 
вътрешния  енергиен  пазар ; 
положителен  ефект  върху  
околната  среда , по-
специално  чрез намаляване  
на непредвиденото  
прибягване  към горива  
заместители  с високи  
емисии ; положителен  ефект  
върху  
конкурентоспособността  и 
заетостта  в използващата  
газ промишленост , както  и 
за домакинствата .  
Нов 
регламент   Да В сравнение  с 
преразглеждане  на 
директивата , 
предимството  му е, че 
по-бързо  ще започне  
да действа ; сериозно  
прекъсване  на 
газовите  доставки  
може  да настъпи  по 
всяко  време ; също  
така ще има по-пряко  
въздействие  върху  
мерките  и 
инвестициите  от 
страна  на 
участниците  на 
пазара ; ще даде  по-Ако може  да бъде  
постигнат , ще представлява  
по-пряк  ангажимент  на 
публичните  власти  и 
участниците  на пазара  по 
отношение  на сигурността  
на доставките  на газ от 
европейска  гледна  точка , 
като системите  ще са в 
готовност  по-рано . 
Разходите  не се различават  
съществено  от тези, 
породени  от 
преразглеждането  на 
директивата   
 
BG 10   BG големи  резултати  при 
постигането  на ясно  
уреждане  на 
сътрудничеството  при 
извънредни  ситуации  
с ясното  задължение  
за сътрудничество ; 
сравнима  
административна  
тежест  за публичните  
органи  що се отнася  
до мерките , които  се 
вземат  при 
извънредни  ситуации   
 
И двата  предварително  подбрани  варианта  на политика  ще имат  сходно  
икономическо , социално  и екологично  въздействие  в сравнение  с варианта  „Без 
нови  действия  от страна  на ЕС“. Основната  разлика  между  тях се отнася  до 
бързината  и ефективността  на прилагането  им. Вариантът  за нов регламент  има по-
голяма  вероятност  да даде  резултати  (като разпредели  ясно  отговорностите  между  
участниците  на пазара ), да е справедлив  (равнопоставеност  по отношение  на 
задълженията , свързани  със сигурността  на доставките ) и той може  да бъде  
разработен  и да влезе  в сила  по-бързо .  
7. 7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА : КАК  ЩЕ БЪДАТ  ОПРЕДЕЛЕНИ  РЕАЛНИТЕ  
РАЗХОДИ  И ПОЛЗИ  И ИЗМЕРЕНО  ПОСТИГАНЕТО  НА ЖЕЛАНИТЕ  РЕЗУЛТАТИ ? 
Вече  съществува  система  за мониторинг  и докладване  за вътрешния  енергиен  
пазар . В допълнение  ролята  на Координационната  група  по природния  газ може  да 
бъде  разширена , за да включи  редовно  наблюдение  и оценка , като се основава  на 
предвидените  прегледи  на оценките  на риска  от държавите -членки . Анализи  на 
равнище  ЕС следва  да подкрепят  оценките  на рисковете , свързани  със сигурността  
на доставките .