C 220/128

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изисквания за устойчивост на акумулаторните батерии в ЕС“

(COM(2020) 798 final — 2020/353 (COD)

(2021/C 220/18)

Докладчик: Bruno СHOIX Съдокладчик: Franck UHLIG

Консултация Европейски парламент, 18.1.2021 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Решение на Пленарната асамблея 1.12.2020 г. Компетентна секция Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) Приемане от секцията 5.3.2021 г. Приемане на пленарна сесия 24.3.2021 г. Пленарна сесия № 559 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 253/0/4

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК подкрепя мерките, установени в регламента ([COM(2020) 798 final — 2020/0353 (COD)], предложен от Европейската комисия (ЕК).

1.2. ЕИСК счита, че избягването на фрагментирането на вътрешния пазар в резултат на евентуални различия в подходите на държавите членки е ключов въпрос, който трябва да бъде разгледан от всички заинтересовани страни.

1.3. ЕИСК отправя искане за определяне на по-точни и оперативни механизми и инструменти за управление с оглед прилагането на новия регламент, като това се извърши с участието на всички заинтересовани страни.

1.4. ЕИСК предлага на тези предизвикателства да се отговори чрез допълнително укрепване на ролята и средствата на Европейската агенция по химикали (ECHA).

1.5. По въпросите, свързани със здравето, безопасността и условията на труд в производството, както и с рециклирането и промяната на предназначението на батериите, ЕИСК предлага да се укрепи ролята на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (OSHA).

1.6. По отношение на прилагането на изискването за надлежна проверка при наблюдението на веригата на доставки на батериите ЕИСК изисква пълна прозрачност при прилагането на тази система за надзор.

1.7. Рециклирането, възстановяването и повторната употреба дават възможност за обезпечаване на възходящата верига за създаване на стойност. От съществено значение е подкрепата за научноизследователската и развойната дейност в областта на екопроектирането. ЕИСК предлага това да бъде конкретизирано под формата на важен проект от общоевропейски интерес.

1.8. По отношение на предизвикателствата, свързани със заетостта и уменията, целящи насърчаване на развитието на европейски промишлен сектор за устойчиво развивани батерии, ЕИСК предлага да се разшири и засили ролята на Европейския център за развитие на професионалното обучение (CEDEFOP), както и ролята на съответните европейски комитети за секторен социален диалог с цел постигане на справедлив преход така, както е предвиден в Европейския зелен пакт.

1.9. В рамките на инициативата на Комисията „Пакт за умения“ и на европейските проекти ALBATTS, DRIVES и COSME ЕИСК счита по-специално, че приоритетът е да се разработят и изпълнят проекти за обучение в областта на екопроектирането и рециклирането на батерии, на които да бъдат предоставени подходящи финансови средства за осигуряване на успеха им, с активното участие на социалните партньори и в сътрудничество с евентуални национални механизми или определени пряко засегнати зони на заетост.

1.10. В съответствие с поетите от ЕС ангажименти в областта на въглеродната неутралност ЕИСК предлага да се въведат бързо максимални прагове по отношение на въглеродния отпечатък, свързан с производството на батерии и с логистиката на снабдяването с материали нагоре по веригата, както и да се увеличат предоставените от Комисията средства с цел бързо разработване и прилагане на инструменти за оценка и контрол на въглеродния отпечатък на сектора на батериите.

1.11. ЕИСК счита, че е необходимо да се въведе отговорност на производителя, която да е съвместима със стимулирането на екопроектирането. Във връзка с това изглежда, че е необходимо да се направи разграничение между етапа на извеждане от употреба на батериите и този на уредите, в които се използват.

1.12. ЕИСК предлага да се въведе понятието „прекратяване на употребата“ в допълнение към понятието „извеждане от употреба“, за да се насърчат повторната употреба, възстановяването или обновяването и рециклирането на батериите.

1.13. Разпоредбите в проекта за регламент относно етикетирането би трябвало да включват задължение за по-добро информиране на хората относно потенциалните рискове от опасните вещества, различни от кадмий, олово и живак, и други рискове за безопасността, за да се даде възможност за информиран избор и по-добро използване на батериите.

2. Въведение

2.1. На 10 декември 2020 г. Европейската комисия представи предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета [COM(2020) 798 final — 2020/0353 (COD)] относно батериите и отпадъчните батерии, за отмяна на Директива 2006/66/ЕО от 6 септември 2006 г. относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/1020 от 20 юни 2019 г. относно надзора на пазара и съответствието на продуктите.

2.2. С предложения регламент се предвижда да се разработи уредба на Съюза, която да обхваща целия жизнен цикъл на батериите и да включва хармонизирани и по-амбициозни правила за батериите, компонентите, отпадъчните батерии и рециклираните материали.

2.3. Основните цели на този регламент са да се засили устойчивостта на батериите през целия им жизнен цикъл, като се гарантират минимални изисквания за устойчивост за батериите, пускани на вътрешния пазар на ЕС, да се увеличи издръжливостта на веригата на доставки на батерии в ЕС, като се насърчава кръговата икономика, и да се намали екологичното и социалното въздействие на всички етапи от жизнения цикъл на батериите.

2.4. Става дума по-специално за насърчаване на производството и пускане на пазара на ЕС на висококачествени и ефективни батерии, разработване и използване на потенциала на ЕС за производство както на първични, така и на вторични суровини за производство на батерии, като се гарантира тяхното ефективно и устойчиво производство, и гарантиране на функциониращи пазари за вторични суровини и свързаните с тях промишлени процеси.

2.5. С този регламент Комисията иска да насърчи иновациите, развитието и прилагането на експертни знания и опит в областта на технологиите в ЕС.

2.6. При условията на кръгова икономика това трябва да даде възможност да се намали зависимостта на ЕС от вноса на суровини и редкоземни метали от стратегическо значение и да се приложи целесъобразно събиране и рециклиране на всички отпадъчни батерии.

2.7. Във връзка с целта за намаляване на екологичните и социалните въздействия регламентът трябва да допринесе за отговорно набавяне на суровини, да насърчава ефективно използване на суровини и рециклирани материали, да допринася за намаляване на емисиите на парникови газове през целия жизнен цикъл на батериите, да води до намаляване на рисковете за здравето на човека и за качеството на околната среда, и да подобрява социалните условия на съответните групи от населението.

3. Общи бележки

3.1. През следващото десетилетие технологиите в областта на батериите ще бъдат един от основните катализатори на екологичния енергиен преход в Европа. Като позволява електрификацията на транспорта, доколкото е целесъобразно, и използването на възобновяеми източници на енергия като надеждни такива, използването на батерии би трябвало да позволи да се допринесе за постигане на европейските цели, предвидени в Парижкото споразумение за климата.

3.2. Според заместник-председателя на Комисията Maros Šefčovič с оглед на постигнатия напредък в рамките на Европейския алианс за акумулаторни батерии, създаден от Комисията през 2017 г., ЕС би трябвало да бъде в състояние да обезпечи до 80 % от нуждите си след пет години.

3.3. Тази стратегическа автономност ще бъде изградена съвместно с Европейския алианс за акумулаторни батерии, за да бъдат предложени правни инструменти с цел групиране между държавите членки на автомобилната промишленост, добива на суровини и химическата промишленост, така че да се създадат и приложат изцяло европейски вериги за създаване на стойност, като първите европейски производствени единици за батерии би трябвало да бъдат пуснати в експлоатация през 2021 г. или 2022 г.

3.4. ЕИСК подкрепя мерките, съдържащи се в предложения от Комисията регламент, предвид тяхната способност да се справят с множеството предизвикателства, породени от нарастващото световно производство и потребление на батерии.

3.5. ЕИСК предупреждава обаче, че в съответствие със стратегическата автономност на ЕС тези мерки трябва да бъдат засилени и приложени бързо, за да се избегне не само изостряне на технологичната, промишлената и енергийната зависимост на ползвателите на батерии в ЕС от азиатски или американски производители, но и делокализиране на европейските автомобилостроителни предприятия в трети държави, намиращи се в близост до производствени единици за батерии, което би имало отрицателни икономически, социални и екологични последици, както вече беше посочено в предишно становище на ЕИСК ( 1 ) . Освен това интересите на европейските предприятия трябва да се защитават, като се използват изцяло всички съответни инструменти на ЕС. По този въпрос ЕИСК би желал също да изрази своята загриженост относно начина, по който Комисията възнамерява да проверява и прилага изискванията по отношение на въглеродния отпечатък, нивата на рециклирано съдържание и надлежната проверка във веригата на доставки. С оглед на това ЕИСК настоява за стриктни проверки на съответствието на вносните продукти, за да се избегне нелоялната конкуренция от чужбина.

3.6. Слънчевите панели, вятърните паркове и акумулаторните батерии са от решаващо значение за нашия нов промишлен модел ( 2 ) . Те разчитат на суровини и материали, ноу-хау и добавена стойност с произход основно от държави извън ЕС. Понастоящем в Европа се произвежда само около 1 % от литиевите батерии в света ( 3 ) . Успоредно с развитието на европейски сектор на стационарните батерии, с оглед на ефективното и сигурно прилагане на съществуващите и бъдещите планове за енергийната мрежа, ЕИСК препоръчва на европейско равнище да бъде създадена рамка за допълнителния подход V2G „превозно средство към мрежа.“

3.7. Комитетът подкрепя предложенията за по-голяма устойчивост на транспорта и стратегическия план за действие в сектора на акумулаторните батерии, насочен към намаляване на европейския енергиен дефицит и създаване на верига на стойността на акумулаторните батерии. Декарбонизацията на транспорта и преходът към екологосъобразна енергия са един от ключовите аспекти на третия пакет за мобилност, на Европейския зелен пакт и на Стратегията за устойчива и интелигентна мобилност. Тази инициатива се вписва в по-широката рамка на плана за действие за кръговата икономика ( 4 )

3.8. Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика може да играе роля в комуникацията по тези теми ( 5 )

3.9. Съществува също така необходимост от подходяща система за информиране на крайните ползватели относно качеството на батериите, предлагани на пазара, и за повишаване на разбирането на потребителите за тяхната роля в събирането на отпадъците, свързани с батериите.

3.10. Най-добрият начин да се гарантира, че произведените батерии са „чисти“, е да се зачитат европейските стандарти и правила в областта на околната среда, както, например, това се насърчава от подхода на кръговата икономика, който започва от мината, където се добиват материалите, и завършва с извеждането от употреба на батериите. Поради това се изискват значителни инвестиции от страна на промишления сектор, а ролята на Комисията е да определи подходящи рамкови условия, като например технически стандарти ( 6 )

3.11. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията да вземе под внимание предизвикателствата, свързани със суровините от критично значение, използвани в батериите, както са определени в съобщението на Европейската комисия от 3 септември 2020 г. „Устойчивост на доставките на суровини от критично значение: начертаване на пътя към по-голяма сигурност и устойчивост“. Суровините от критично значение, съдържащи се в батериите, са литий, кобалт, естествен графит, антимон, като двата основни параметъра, взети предвид при определянето на критичното им значение, са икономическото значение и рискът, свързан с доставките.

3.12. ЕИСК вече е изразил подкрепата си за възможността за въвеждането на обвързващи правни изисквания за стимулиране на пазара на вторични суровини, най-вече за опаковките, превозните средства, строителните материали и батериите ( 7 )

3.13. Заради своята неритмичност енергията от възобновяеми източници и нейното развитие представляват предизвикателство от гледна точка на съхранението. Съхранението е стратегически въпрос за Европейския съюз с оглед на това да се гарантира постоянната сигурност на доставките в ЕС и устойчив енергиен пазар както в технически, така и в бюджетен план. ЕИСК припомня, че наред с предимствата си, съхранението на енергия може да има висока финансова цена, но също така и въздействие върху околната среда и здравето. Ето защо призовава за системно извършване на проучвания на въздействието с цел да се оцени не само конкурентоспособността на технологиите, но и тяхното въздействие върху околната среда и здравето. Освен това ЕИСК счита, че е важно да се направи оценка на въздействието на тези технологии по отношение на създаването на стопанска активност и работни места. ЕИСК подкрепя необходимостта от по-добра регулаторна хармонизация между държавите членки в областта на съхранението на енергията. Освен това ЕИСК призовава за започване на публичен диалог в Европа по въпроса за енергетиката — европейски енергиен диалог — така че гражданите и гражданското общество като цяло да поемат отговорност за енергийния преход и да оценят бъдещите възможности за избор в областта на технологиите за съхранение на енергия. Качеството на етикетирането на батериите ще трябва да допринесе за това.

3.14. Икономическото предизвикателство е значително — според Комисията световното търсене на батерии ще се умножи 14 пъти до 2030 г. спрямо равнището си от 2018 г. и се прогнозира, че делът на ЕС в това търсене ще е 17 %. Броят на литиевите батерии ще се умножи 700 пъти за периода 2020—2040 г.

3.15. С цел да се оцени въздействието от прилагането на новото законодателство върху заетостта и нуждите от умения, регламентът се позовава на две базови проучвания, публикувани от Центъра за европейски политически изследвания (CEPS) ( 8 ) и от RREUSE ( 9 ) , както и на работата, извършена от EBA.

3.16. В проучването на CEPS се прогнозира, че развитието на дейностите по събиране и рециклиране на батерии ще окаже въздействие върху създаването на преки и непреки работни места: около 850 работни места при процент на рециклиране 55 % и 5 500 работни места при процент на рециклиране 75 %.

3.17. От друга страна, според проучването на организацията RREUSE дейността, свързана с ремонта и повторната употреба на батериите, създава от 5 до 10 пъти повече работни места „в еквивалент на пълно работно време“ спрямо дейността по събиране и рециклиране, което поставя въпроса за политическите предизвикателства пред мерките, които насърчават сектора на събирането и рециклирането за сметка на сектора на ремонтирането и повторната употреба на батерии.

3.18. По отношение на недостига на умения, той засяга основно дейността по екопроектиране на батериите с цел оптимизиране на тяхната устойчивост и оптималното им използване.

3.19. За да се подобрят инвестициите в производствените мощности за устойчиво развивани батерии с оглед на социалните и екологичните рискове, е необходимо свързаните с батерии проекти да бъдат приведени в съответствие с таксономията ( 10 ) на ЕС на устойчивите дейности, като се вземе предвид програмата InvestEU.

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК отправя искане за определяне на по-точни и оперативни механизми и инструменти за управление и изпълнение с оглед на действителното и ефективно прилагане на всички мерки, предвидени в новия регламент.

4.2. Така ЕИСК предлага да се реагира на тези предизвикателства чрез преразглеждане на ролята на Европейската агенция по химикали (ECHA) със седалище в Хелзинки, която отговаря за прилагането на европейския Регламент REACH (от 2005 г., преразгледан през 2018 г.) относно химикалите, за да може тя да включи в този регламент регистрацията, оценката, мониторинга и контрола на новите стандарти и правила, определени с новия регламент относно устойчивостта на батериите.

4.3. Развитието на сектор на устойчиво развивани батерии трябва да дава отговор на проблема със спазването на стандартите на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд, който възниква във връзка със защитата на работниците, влизащи в контакт с батериите и рециклируемите суровини в състава на промишлените и автомобилните батерии. Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (OSHA) със седалище в Билбао е провеждала експертизи на тази тема, които е необходимо да бъдат взети под внимание, за да може в регламента да бъдат предвидени целесъобразни разпоредби. Във връзка с това ЕИСК предлага да се засили ролята и на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа.

4.4. По отношение на прилагането на надлежна проверка при наблюдение на веригата на доставки на батериите и на независима система за одит, надзор и контрол под егидата на Европейската комисия и в съответствие с правилата, определени в насоките на ОИСР на тази тема ( 11 ) , ЕИСК изисква пълна прозрачност при прилагането на тази система за надзор.

4.5. По отношение на предизвикателствата, свързани със заетостта и уменията за прилагане на предвидените в регламента мерки с цел насърчаване на развитието на европейски промишлен сектор за устойчиво развивани батерии, ЕИСК предлага да се разшири и засили ролята на CEDEFOP в тази област, както и ролята на съответните европейски комитети за секторен социален диалог (електроенергия, металургия, химическа промишленост, добивна промишленост и др.) с цел постигане на справедлив преход така, както е предвиден в Европейския зелен пакт. Професионалните училища на държавите членки ще трябва да въведат сходни проекти за обучение в образователните програми за учащите се, за да се гарантира наличието на обучени работници за устойчив европейски отрасъл за производство на батерии.

4.6. Като част от инициативата на Европейската комисия „Пакт за умения“ бяха започнати проектите ALBATTS (Алианс за технологии, обучение и умения в областта на батериите), DRIVES (развитие и научни изследвания в областта на иновативните професионални умения) и COSME (многогодишна европейска програма за конкурентоспособност на предприятията и МСП). ЕИСК счита по-специално, че трябва да се отдаде приоритет на разработването и изпълнението на проекти за обучение за придобиване на нови умения, свързани с екопроектирането, но също така и с диагностиката на батериите с оглед на тяхната поправка, преопаковане и рециклиране с активното участие на социалните партньори и в сътрудничество с евентуални национални механизми или определени пряко засегнати зони на заетост. Научните изследвания и иновациите са необходими за подобряване на устойчивостта, качеството и безопасността на продуктите и процесите и за намаляване на разходите. Необходимо е незабавно да се даде приоритет на научноизследователската и развойната дейност в областта на батериите посредством цялостен подход, обхващащ цялата верига на създаване на стойност при батериите, и на значими и непрекъснати инвестиции с течение на времето, които да обхващат както краткосрочните, така и дългосрочните научноизследователски приоритети.

4.7. В областта на съхраняването на енергия батериите и водородът ще имат допълващи се функции. Целта ще бъде да се постигнат максимални полезни взаимодействия между тези две технологични решения.

4.8. Новите цифрови технологии би трябвало да допринасят за ускоряване на развитието на сектора на батериите: от ускореното откриване на материали до оптимизирането на междусекторното използване на батерийните системи с цел поддържане на енергийната мрежа.

4.9. Рециклирането, възстановяването и повторната употреба дават възможност за обезпечаване на възходящата верига за създаване на стойност. От съществено значение е подкрепата за научноизследователската и развойната дейност в областта на екопроектирането. ЕИСК предлага това да бъде конкретизирано под формата на важен проект от общоевропейски интерес (IPCEI). Целта е да се развият експертни знания и опит, които да дават възможност за оптимизиране на оползотворяването на батериите чрез тяхното пренасочване, ако е възможно, към възстановяване, повторна употреба и дори по-стойностно използване на компонентите им, и да се внедрят оптимизирани процеси от гледна точка на околната среда, които гарантират безопасността на работниците и водят до икономически модел, който допринася за устойчивостта на тази дейност на територията на Европа. Целта е, по-специално, да се постигне внедряване на конкурентоспособни промишлени процеси, които да дават възможност за производство на материали с качество, годно за батерии, посредством рециклиране, като се оказва по-значима подкрепа на предприятията, които работят интегрирано със затворен цикъл.

4.10. В съответствие с поетите от ЕС ангажименти в областта на въглеродната неутралност до 2050 г. (с междинна цел за намаляване с 55 % на емисиите на парникови газове до 2030 г.) ЕИСК предлага да се въведат бързо максимални прагове (срокът юли 2027 г. е твърде късен по отношение на целите, определени от Европейския съвет на 11 декември 2020 г.) по отношение на въглеродния отпечатък, свързан с производството на батерии и с логистиката на снабдяването с материали нагоре по веригата, както и да се засилят предоставените от Комисията средства с цел бързо разработване и прилагане на инструменти за оценка и контрол на въглеродния отпечатък на сектора на батериите. Трябва да се дава предимство на достъпа до стратегически материали за батериите от добивни обекти (в градска или природна среда), намиращи се на пазара, на който се произвеждат и се рециклират самите батерии. Тези мерки ще допринесат за опростяване и свеждане до минимум на логистичните потоци. По отношение на производството на батерии, което представлява най-същественият етап във връзка с техния въглероден отпечатък, с регламента трябва да се насърчават процеси, при които потреблението на електроенергия е икономично и се дава предимство на използването на декарбонизирани източници на електроенергия.

4.11. ЕИСК счита, че е необходимо да се въведе отговорност на производителя, която да е съвместима със стимулирането на екопроектирането, и по-специално със стимулиране на проектирането на батерии, което може да улесни тяхното обновяване, вторично производство и повторна употреба. Тази необходимост е свързана с повторната употреба на батериите, която трябва да бъде насърчавана. В тази връзка изглежда необходимо да се направи разграничение между етапа на извеждане от употреба на батериите и този на уредите, като на батериите не се дава по подразбиране статут на отпадък, когато уредът, в които се използват, бъде изведен от употреба. При предполагаемото извеждане от употреба на батерията или на уреда, в който тя се използва, производителят ще трябва да отговаря за това да докаже, че батерията трябва да получи статут на отпадък. Той ще трябва да докаже това чрез оценка или изпитвания върху батерията, които да покажат под формата на документ техническата невъзможност — предвид актуалните технологии и секторите, които могат да послужат като пазар — батерията да бъде употребена повторно чрез операции по обновяване или вторично производство, съвместими с условията на тези пазари. Освен това би трябвало да се въведе понятието „прекратяване на употребата“ в допълнение към понятието „извеждане от употреба“, за да се насърчат повторната употреба, възстановяването или обновяването и рециклирането на батериите. За тази цел е необходимо новият регламент да интегрира тези нови участници и нови дейности.

Брюксел, 24 март 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ C 353, 18.10.2019 г, стр. 102.

(2) ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 108.

(3) ОВ C 282, 20.8.2019 г, стр. 51.

(4) ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 254.

(5) https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

(6) ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 75.

(7) ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 94.

(8) CEPS: Drabik E. и Rizos V., Prospects for electric vehicle batteries in a circular economy („Перспективи за акумулаторните батерии за електрически автомобили в кръгова икономика“), 2018 г.

(9) RREUSE: Briefing on job creation potential in the re-use sector (Преглед на потенциала за създаване на работни места в сектора на повторната употреба), 2015.

(10) Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г.

(11) ОИСР, 2018 г., Насоки на ОИСР относно надлежната проверка за отговорно бизнес поведение.