РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

БДС — Брутна добавена стойност.

ЕЗФРСР — Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони.

ЕПИВ — Европейски план за икономическо възстановяване.

Икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите — ситуация, в която субсидиран проект е щял да бъде изцяло или отчасти изпълнен и без безвъзмездната помощ.

Лисабонската стратегия — Стратегията на ЕС за растеж и работни места, стартирана през 2000 г., която е насочена към генериране на растеж и повече и по-добри работни места чрез инвестиции в умения, екологизиране на икономиката и иновации.

M121 — "Мярка 121" — Модернизация на земеделските стопанства.

Мярка — схема за помощ за прилагане на политика. Мярката определя правилата за проектите, които могат да бъдат финансирани по една ос.

Операция — Проект, договор или друга индивидуална договореност, съфинансирани от ЕЗФРСР.

ОРМО — Обща рамка за мониторинг и оценка.

Оси — Развитието на селските райони през програмния период 2007—2013 г. се изпълнява по четири тематични оси, които представляват съгласувани групи от мерки за развитие на селските райони.

ОСП — Обща селскостопанска политика — законодателството и практиките, приети от Европейския съюз с цел обща единна селскостопанска политика.

"Проверка на състоянието" — Общата селскостопанска политика е коригирана през 2009 г. така че земеделските стопани да бъдат в състояние да отговарят на пазарните условия, да се улесни разпределянето на преките плащания и да се подпомогнат земеделските стопани да посрещнат новите бъдещи предизвикателства, по-специално промяната на климата. Тази корекция е известна под названието "Проверка на състоянието".

Програмен период — многогодишна рамка за планиране и изпълнение на политиките на ЕС, например политиката за развитие на селските райони; периодът за развитие на селските райони е от 2007 г. до 2013 г.

ПРСР — Програма за развитие на селските райони, програмен документ, изготвен от държава членка и одобрен от Комисията за планиране и изпълнение на политиката на ЕС за развитие на селските райони. ПРСР може да бъде изготвена на регионално или на национално ниво.

Стратегически насоки на Общността — в тези стратегически насоки Съветът определя приоритетите на Европейския съюз в рамките на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР). Той създава връзка с целите, определени от Европейския съвет в Лисабон и Европейския съвет в Гьотеборг и ги превръща в политика за развитие на селските райони. Идеята е да се гарантира съгласуваността на развитието на селските райони с други европейски политики, по-специално в областта на сближаването и околната среда, и да се допълни прилагането на новата Обща селскостопанска политика (ОСП) и свързаното с нея преструктуриране.

Стратегия от Гьотеборг — Стратегията от Гьотеборг е стартирана през 2001 г. като първата стратегия на ЕС за устойчиво развитие.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Европейският съюз (ЕС) съфинансира инвестиционни проекти за земеделските стопанства чрез своята Политика за развитие на селските райони. В рамките на настоящия програмен период 2007—2013 г., 11,1 милиарда [1] евро са отделени за специфична инвестиционна мярка, наречена "модернизация на земеделските стопанства". Финансирането на ЕС се допълва от публични разходи на национално равнище, които покриват част от всички инвестиционни разходи.

II. В своите Стратегически насоки на Общността за развитие на селските райони Съветът е определил специфични приоритети на ЕС, към които трябва да бъде насочена Политиката за развитие на селските райони и от държавите членки се изисква да насочват финансирането към ясно определени цели, които отразяват установените нужди в селските райони на държавите членки.

III. През 2009 г. са отпуснати допълнително 4,95 милиарда евро за мерките за развитие на селските райони, включително за модернизация чрез "Проверката на състоянието" и Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), за да се укрепят допълнително операциите, свързани с приоритетите на ЕС относно промяната на климата, възобновяемата енергия, управлението на водите, биоразнообразието и преструктурирането на млечния сектор.

IV. Одитът провери дали помощта от ЕС за модернизацията на земеделските стопанства е насочена към приоритетите на ЕС и към специфичните нужди в държавите членки.

V. Палатата установи, че:

a) Въпреки че мярка 121 "Модернизация на земеделските стопанства" е изпълнила своята основна цел — модернизацията — това е почти неизбежно, тъй като всяка една инвестиция или закупуване на ново оборудване води до някаква степен на модернизация. Мярката притежава потенциал да постигне по-добро съотношение между цена и качество, ако наличните средства са по-добре насочени.

б) Степента на насочване варира съществено между проверените държави членки. Някои се справят ефективно, докато други не прилагат добрите критерии за подбор, които са определили, или техните системи за насочване са слаби.

в) Програмите на държавите членки за развитие на селските райони (ПРСР) често съдържат недостатъчна информация, за да могат да покажат, че инвестиционната помощ е била подходящо насочена. Освен това липсва информация относно процеса на подбор на проекти. Вследствие на това процедурите на държавите членки за подбор на проекти често не са известни на Комисията в момента на одобряване на ПРСР.

г) Общата рамка за мониторинг и оценка не генерира вида данни, необходими, за да може да бъде постигнат напредък при изпълнението на приоритетите на ЕС, които трябва да бъдат наблюдавани. Установено е, че данните не са надеждни и не позволяват да се направи сравнение между държавите членки (и/или регионите).

д) Някои от държавите членки не са постигнали допълнително укрепване на операциите, свързани с приоритетите на ЕС, поради замяната на допълнителното финансиране от средства, които вече са планирани за съответните мерки преди "Проверката на състоянието".

е) Процедурите за установяване на жизнеспособността и устойчивостта на дадено земеделско стопанство или на инвестиционен проект не са ефективни във всички държави членки.

ж) Палатата установи, че продължава да съществува рискът от икономически загуби заради неефективно разпределение на ресурсите, свързан с одобрението със задна дата на инвестиции, които вече са стартирали.

VI. Въз основа на своите констатации Палатата отправя следните препоръки:

a) Комисията следва да не одобрява ПРСР освен ако те не покажат, че помощта е добре насочена и включат ясни и подходящи критерии за подбор, насочени към приоритетите на ЕС и към националните или регионалните нужди.

б) Комисията следва да гарантира, че през предстоящия програмен период ще се получава подходяща и надеждна информация, за да се улесни управлението и мониторинга на резултатите от мярката и да се демонстрира до каква степен отпуснатата помощ допринася за постигане на приоритетите на ЕС.

в) В случаите, когато налице е намерение определени мерки и бюджетни средства да бъдат отделени за специфични приоритети, какъвто е случаят с "Проверката на състоянието", Комисията следва да предложи законодателство, което да направи това изискване част от съответните регламенти на ЕС, за да се гарантира, че финансирането ще има допълнителен ефект.

г) Държавите членки следва да въведат ефективни процедури, пропорционални на риска, за да гарантират, че не се отпускат безвъзмездни средства за проекти, при които е под съмнение финансовата жизнеспособност на инвестициите или устойчивостта на земеделското стопанство.

д) необходимо е Комисията да насърчава държавите членки да следват добрите практики, при които разходите по проектите са допустими само от датата на одобряване на отпускането на безвъзмездни средства.

ВЪВЕДЕНИЕ

РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ — РАМКАТА НА МЯРКА 121

1. ЕС създаде обща политика за развитие на селските райони, известна също като "втория стълб" на Общата селскостопанска политика (ОСП). Политиката се прилага чрез многогодишни програмни периоди. Настоящият период продължава от 2007 г. до 2013 г., а плащанията трябва да приключат до 2015 г. Политиката се основава на принципа на съвместното финансиране — фондовете на ЕС се допълват от национално финансиране, както и от частно финансиране. ЕС съфинансира операции чрез Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), за който са отпуснати 96 милиарда евро за програмния период 2007—2013 г. Това включва 5 милиарда евро допълнително финансиране, което е предоставено в съответствие с "Проверката на състоянието" и Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) [2].

2. Политиката се базира на три области ("оси"), плюс една хоризонтална ос, известна под наименованието ЛИДЕР. Трите оси са:

- Ос 1 — повишаване на конкурентоспособността на секторите на земеделието и горското стопанство;

- Ос 2 — подобряване на околната среда и природата; и

- Ос 3 — подобряване на качеството на живот в селските райони.

3. Стратегически насоки на Общността определят на стратегическите приоритети за развитие на селските райони нивото на Общността, докато основните правила за управление на политиката за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г., както и мерките на политика, на разположение в държавите членки и регионите, са изложени в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета [3].

4. Законодателството е определило в рамките на всяка ос група мерки за развитие на селските райони, които са специфични инструменти за прилагане на оста.

5. Държавите членки разработват свои собствени програми за развитие на селските райони (ПРСР) на национално или регионално ниво, в които определят стратегия и предлагат мерките, които искат да използват за своите нужди. Тези ПРСР са основния програмен инструмент, чрез който се насочва финансирането на ЕС. Тези програми са одобрени от Европейската комисия. За настоящия програмен период са одобрени общо 97 ПРСР.

6. С цел да се извърши мониторинг и оценка на прилагането на политиката за развитие на селските райони, Европейската комисия и държавите членки определиха Обща рамка за мониторинг и оценка(ОРМО). ОРМО осигурява набор от показатели, които служат за оценяване до каква степен са постигнати поставените цели на ниво продукти и услуги, резултати и отражение.

7. Настоящият доклад разглежда специфичната мярка 121 по ос 1, която субсидира инвестиционните проекти, насочени към модернизация на земеделските стопанства.

КАКВО Е "МЯРКА 121"?

8. Мярка 121 финансира инвестиции в земеделски стопанства. Тези инвестиции могат да варират от обикновени предмети, като земеделски оръдия и дървени щайги за плодове до сложни проекти като инсталации за биогаз. Нейният специфичен бюджет от ЕС възлиза на 11,1 милиарда евро (финансирани чрез ЕЗФРСР) [4], които представляват приблизително 11 % от всички планирани разходи на ЕС за развитие на селските райони в Съюза за целия програмен период 2007—2013 г. Всички държави членки са избрали да използват мярка 121.

КАРЕ 1

ПРИМЕРИ ЗА ОБХВАТ И ВИД НА ИНВЕСТИЦИИТЕ, ФИНАНСИРАНИ ПО МЯРКА 121

Направени по време на одита снимки илюстрират как обектите, финансирани по мярка 121, в които се инвестира, варират от вилични високоповдигачи …

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

9. Основният регламент за развитие на селските райони определя стандартния процент на общата публична помощ (тоест от ЕЗФРСР и от националния или регионалния публичен бюджет) на 40 % от допустимите инвестиции. Държавите членки могат да определят по-нисък процент или максимални допустими разходи, като по този начин ограничават помощта. При определени обстоятелства обаче стандартният процент на помощта може да бъде повишен. По този начин млад земеделски стопанин може да получи до 50 % от допустимите инвестиции. Земеделските производители в планински райони и в други необлагодетелствани райони или в райони по "Натура 2000" [5] могат също така да получат допълнителни 10 %. При изключителни случаи (например в най-отдалечените региони и в най-малките острови в Егейско море), процентът на помощта може да достигне 75 %. В регламентите на ЕС не е определен минимален процент за помощта.

НАСОЧВАНЕ НА ПОМОЩТА

МЯРКА 121 СЛЕДВА ДА Е ОРИЕНТИРАНА КЪМ ПРИОРИТЕТИТЕ И НУЖДИТЕ НА ЕС

10. Стратегическите насоки на Общността определят приоритетите на ЕС за повишаване на конкурентоспособността на земеделието. Тези приоритети включват модернизация, иновация и качество. В преамбюла към основния Регламент (ЕО) № 1698/2005 се определя целта наинвестиционната помощ за модернизация по мярка 121 по следния начин [6]:

"Целта на инвестиционната помощ за селско стопанство от Общността е да модернизира земеделските стопанства, за да подобри тяхната икономическа ефективност чрез по-добро използване на производствените фактори, включително въвеждането на нови технологии и иновации, планирано качество, органични продукти и диверсификация във и/или извън стопанствата, включително нехранителните сектори и енергийните култури, както и подобряване на околната среда, безопасността на труда, хигиената и хуманно отношение към животните в земеделските стопанства."

11. В основната част на регламента са изложени критериите за допустимост, които определят, че помощите се отпускат за инвестиции, които [7]:

- подобряват общата производителност на земеделското стопанство; и

- спазват стандартите на Общността, приложими към въпросната инвестиция.

12. За инвестиционните мерки, включени в техните ПРСР, държавите-членки осигуряват насочване на подпомагането към ясно определени цели, които съгласно стратегическите насоки на Общността отразяват определени структурни и териториални нужди и структурни недостатъци [8].

13. Държавите членки могат да постигнат това с различни подходи. Първо ниво на насочване може да бъде постигнато като се поставят рестриктивни критерии за допустимост и диференцирани ставки на помощта за различните видове инвестиционни проекти, които следва да бъдат описани подробно в ПРСР. По този начин държава членка може да обяви някои видове земеделски стопани и земеделски стопанства за допустими за подпомагане (допустимост на бенефициентите) и да определи критерии за допустимост за инвестиционни проекти, като изготви "положителен" списък с видове инвестиции, допустими за подпомагане, или да определи "отрицателен" списък с видове инвестиции, които не са допустими за подпомагане. Това може да доведе до регионални и секторни различия (като изключване на някои сектори от обхвата) и определяне на тавани за помощта (свързани с размера на проектите).

14. Използването на описаните в предходната точка основни критерии за допустимост може да изключи проекти, които не са свързани с определените нужди и приоритети. Регламентът обаче изисква допълнително насочване — държавите членки следва да направят подбор в рамките на популацията на подадените инвестиционни проекти, допустими за финансиране, като използват специфични критерии за подбор [9].

15. Един от начините за това е да се подредят заявленията за проекти, като се определят точки за всеки отделен критерий за допустимост, въпреки, че това не се изисква от съответното законодателство. Такива точкови системи имат за цел да изготвят списък с "най-добрите" проекти — тези, които имат най-голям принос за постигането на целите на мярката.

16. Във фигурата е представена диаграма на начина, по който държавите членки могат да насочват мярка 121.

ФИГУРА

+++++ TIFF +++++

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

17. Одитът извърши проверка на начина, по който мярката "модернизация на земеделските стопанства" (мярка 121) се управлява от Европейската комисия и се прилага от държавите членки. Общият одитен въпрос е:

Насочена ли е помощта на ЕС за модернизация на земеделските стопанства към приоритетите на ЕС и към специфичните нужди в държавите членки?

По този начин одитът се стреми да установи дали всички 11,1 милиарда евро от бюджета за мярката са насочени към проектите, които най-добре постигат приоритета на ЕС за модернизация, по-точно в специфичните области, определени в Регламент (EО) № 1698/2005 (вж. точка 10).

18. Одитът също така оцени прилагането на допълнителното финансиране, осигурено по "Проверката на състоянието" и ЕПИВ чрез мярка 121.

19. На последно място, одитът оцени дали държавите членки са въвели ефективни системи за намаляване на риска от финансови инвестиции в земеделските стопанства, които не са икономически рентабилни, и на риска от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите.

20. Одитът се фокусира върху основните етапи, чрез които инвестиционната помощ може да бъде насочена към приоритетите и нуждите посредством различни аспекти от рамката на политиката, по-специално — регулаторната рамка на ЕС, ПРСР, одобрението на ПРСР от Комисията и прилагането на мярката от държавите членки.

21. Одитната дейност обхвана Комисията и десет държави членки [10]. На нивото на Комисията бяха проверени изготвянето на мярката посредством съответното приложимо законодателство на ЕС [11], дейностите на Европейската комисия при одобряването на подадените от държавите членки ПРСР, както и последващото проследяване. Седем от десетте избрани държави членки (и/или региони в тези държави) бяха посетени от одитните екипи, а други три бяха подложени на документна проверка. Одитът включи документна проверка на съответните ПРСР и съответното национално/регионално законодателство, както и въведените процедури за избор на инвестиционни проекти за финансиране по мярка 121. За да оцени ОРМО като инструмент за мониторинг на мярка 121, Палатата провери данните, които ежегодно се събират и докладват от държавите членки.

22. С цел да анализира процеса, чрез който са подбрани проектите, Палатата прегледа извадка от 100 инвестиционни проекта, одобрени от компетентните национални и регионални органи през 2009 г. [12] (десет инвестиционни проекта за всяка одитирана държава членка или регион). Одиторите на Палатата посетиха на място 21 от проектите от извадката и проведоха събеседвания с крайните бенефициенти.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

НАСОЧВАНЕ НА ФИНАНСИРАНЕТО ПО МЯРКА 121, ЗА ДА СЕ ПОСРЕЩНАТ ПРИОРИТЕТИТЕ И НУЖДИТЕ НА ЕС

ВСЯКО ЕДНО ЗАКУПУВАНЕ НА НОВО ОБОРУДВАНЕ И ИНСТРУМЕНТИ ВОДИ ДО НЯКАКВА СТЕПЕН НА МОДЕРНИЗАЦИЯ

23. Палатата установи, че всички 100 проекта от проверената извадка вече са постигнали или има вероятност да постигнат модернизация на земеделското стопанство и/или на съответния земеделски сектор. Това обаче е почти неизбежно, тъй като инвестициите обикновено финансират нови машини, ново оборудване, нови сгради или реновиране на сгради, а резултатът от всяко едно закупуване на ново оборудване и инструменти води до някаква степен на модернизация.

24. По подобен начин е твърде вероятно новите инвестиции автоматично да отговарят до някаква степен на приоритетите на ЕС (вж. точка 10), като например въвеждане на нови технологии и подобряване на околната среда, безопасността на труда, хигиената и хуманното отношение към животните в земеделските стопанства. Постоянният напредък на технологията и на екологичните стандарти означава, че има вероятност всяко ново оборудване да представлява в сравнение със старото някакво подобрение на енергийната ефективност и емисиите. Например новите обори за животни следва да покриват стандартите, определени в директивите на ЕС, следователно в сравнение със старите обори те ще представляват подобрение по отношение на хигиената, хуманното отношение към животните, безопасността на труда и опазването на околната среда. Други приоритети на ЕС обаче, като иновации, качество и диверсификация, не се решават автоматично просто чрез инвестиране в ново оборудване и нови съоръжения.

НЯКОИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ НАСОЧВАТ ПОМОЩТА КЪМ ПРОЕКТИ, КОИТО ПОСРЕЩАТ НУЖДИТЕ И ПРИОРИТЕТИТЕ НА ЕС …

25. По-ефективно използване на помощта може да се постигне, когато помощта е насочена към специфични нужди в съответствие с приоритетите на ЕС. Проекти, които са насочени специално към определените приоритети и нужди, би трябвало да предоставят по-добра рентабилност за средствата, осигурени от данъкоплатците от ЕС и от държавите членки.

26. Повечето държави членки прилагат рестриктивни условия за допустимост с цел да постигнат основно насочване на помощта. Например:

- в Унгария властите публикуват покани за представяне на предложения за проекти за специфични сектори или видове проекти, като модернизация на животновъдни стопанства, градински инструменти, проекти за напояване и др.;

- в Германия (Баден-Вюртемберг) са изключени полеви машини като трактори. В някои държави членки обаче, като Полша и Люксембург, почти всички видове земеделски инвестиции са допустими за подпомагане.

27. В няколко държави членки се наблюдава насочване на помощта чрез насърчаване на проекти, които отговарят на нуждите и приоритетите, определени в ПРСР. Например:

- Люксембург предлага най-висок процент на помощта (допълнителни 10 % от разходите по проекта) за инвестиции, свързани с околната среда или хуманно отношение към животните;

- В Белгия част от помощта в размер на 40 % се прилага за проекти, които подобряват съоръженията за съхранение и разпръскване на животински тор — това представлява двоен размер на стандартния процент — 20 %.

28. Две държави членки допълнително насочват помощта, като избират най-добрите проекти от тези, които са допустими за подпомагане. Италия (Венето) и Румъния използват такива критерии за подбор с други методи за насочване с цел да се фокусират върху нуждите на ПРСР в съответствие с приоритетите на ЕС.

КАРЕ 2

ПРИМЕР ЗА ДОБРИ ПРАКТИКИ: В ИТАЛИЯ (РЕГИОН ВЕНЕТО) СЕ УВЕЛИЧАВА ДО МАКСИМУМ ВЕРОЯТНОСТТА ДА БЪДАТ ИЗБРАНИ ИНВЕСТИЦИОННИ ПРОЕКТИ, КОИТО НАЙ-ДОБРЕ ОТГОВАРЯТ НА НУЖДИТЕ И ПРИОРИТЕТИТЕ НА ЕС

Компетентните органи във Венето изготвят свои критерии за подбор, за да изберат проекти от допустимите за подпомагане заявления чрез точкова система, която взема под внимание приоритетите от регионалната ПРСР и определя списъци на видовете "приоритетни инвестиции" по сектори.

Приоритетите са ползи за околната среда; повишаване стойността на продуктите; интеграция на предприятията; структурна модернизация; достъп до информация и комуникационна технология; преобразуване и преструктуриране на определени земеделски сектори и проекти, разположени в планински райони.

Например избран е проект за изграждане на склад и хладилни помещения за ябълки, тъй като отговаря на приоритета за биологично производство (което повишава стойността). При този проект се използват фотоелектрически панели, за да се намали консумацията на електроенергия (ползи за околната среда), съоръженията са разположени в планински район.

… НО НА ПРАКТИКА ПРИОРИТЕТИТЕ НЕ СА ПОДРЕДЕНИ ПО ВАЖНОСТ

29. В Германия (Баден-Вюртемберг), Испания (Каталония), Франция, Унгария и Португалия (континенталната част) националните процедури определят критерии за подбор, по които се оценяват всички проекти. Въпреки резултата от тази оценка обаче, на всички допустими заявления за проекти е отпусната безвъзмездна помощ, тъй като бюджетът за тази мярка е бил достатъчен.

30. Във Франция например органите са счели за допустим проект на стойност 76000 евро за изграждане на конюшня, но той е получил нула точки при оценяването, тъй като не е насочен към никой от приоритетите, определени за мярката. Въпреки това на този проект са отпуснати безвъзмездни средства, тъй като е имало на разположение бюджет, надвишаващ общата стойност на допустимите заявления за проекти, получени по това време.

31. В Белгия, Люксембург и Полша не са определени никакви критерии за подбор. Това става въпреки съвета на Комисията към държавите членки, че е тяхно правно задължение да определят такива критерии за подбор.

КАРЕ 3

ПРСР В ПОЛША: ПРИМЕР ЗА ЛИПСА НА НАСОЧВАНЕ

Независима предварителна оценка на полската ПРСР показа, че насочващата система е слаба и е препоръчително изготвянето и прилагането на критерии за подбор. Въпреки това ПРСР не определя никакви критерии за подбор или други средства за изпълнение на специфичните нужди и цели. Тъй като приетите критерии изключват само земеделски стопанства под определена площ, почти всички земеделски стопанства от всички земеделски сектори са допустими за кандидатстване. Това води до търсене, което далеч надвишава броя на проектите, които е възможно да бъдат финансирани.

В резултат на това през 2007 г. по време на първата покана за предложения за проекти полският изпълнителен орган прилага принципа "първи дошъл, първи обслужен". Допустимите заявления са получавани според времето си на подаване, докато е достигнат таванът на бюджета за определения регион. Това води до опашки от кандидати в някои регионални служби, които чакат пред административната служба. През 2009 г. по време на втората покана за проекти подборът на проекти се извършва на случаен принцип. Всички допустими заявления, които покриват основните критерии за допустимост, са избирани на случаен принцип, докато се изчерпи наличния за региона бюджет. При тези методи за подбор липсва механизъм за насочване на финансирането към проекти, които са съобразени със структурните или териториалните нужди.

От октомври 2010 г. полските органи са въвели критерии за подбор за инвестиционните проекти.

ПРЕГЛЕД НА РАЗЛИЧНИТЕ МЕТОДИ ЗА НАСОЧВАНЕ НА ПОМОЩТА, ИЗПОЛЗВАНИ ОТ ОДИТИРАНИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ (РЕГИОНИ)

32. В таблица 1 е представен преглед на различните методи за насочване на помощта, използвани в десетте държави членки, заедно с анализа на Палатата на степента на насочване, постигната чрез разпоредбите на ПРСР, националното законодателство и процедурите за прилагане.

ТАБЛИЦА 1

РАЗЛИЧНИТЕ МЕТОДИ И СТЕПЕНИ НА НАСОЧВАНЕ НА ПОМОЩТА В ДЕСЕТТЕ ОДИТИРАНИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ (РЕГИОНИ)

Държава членка | Рестриктивни критерии за допустимост, с вързани с определените приоритети и/или съответните инициативи | Определяне на критерии за подбор за насочване на помощта | Ефективно прилагане на критериите за подбор | Обща оценка на насочването |

Белгия (Валония) | √ | X | X | слабо |

Германия (Баден-Вюртемберг) | √ | √ | X | ограничено |

Испания (Каталония) | √ | √ | X | ограничено |

Франция (континенталната част) | √ | √ | X | ограничено |

Италия (Венето) | √ | √ | √ | силно |

Люксембург | ограничени | X | X | слабо |

Унгария | √ | √ | X | ограничено |

Полша | X | X | X | слабо |

Португалия (континенталната част) | √ | √ | X | ограничено |

Румъния | √ | √ | √ | силно |

КОМИСИЯТА ОДОБРЯВА НЯКОИ ПРСР, КОИТО НЕ НАСОЧВАТ ПОМОЩТА КЪМ НУЖДИТЕ И ПРИОРИТЕТИТЕ

33. Отбелязаната в точки 29—32 липса на ефективно насочване не трябва да възниква, тъй като ПРСР на държавите членки се изпращат на Комисията за одобрение и законодателството изисква те да съдържат достатъчно доказателства, че инвестиционните мерки са насочени към ясно определени цели, които отразяват определени структурни и териториални нужди и структурни недостатъци [13]. Настоящото законодателство не задължава държавите членки да изложат в ПРСР критериите за подбор, които ще използват. Те могат да бъдат приети от държавата членка след като Комисията е одобрила ПРСР. Важно е обаче да се включат основните елементи на ПРСР, които държавата членка възнамерява да използва за подбора на инвестиционни проекти с цел да се определи дали и до каква степен ще бъде постигнато необходимото насочване на помощта.

34. Две от десетте проверени ПРСР съдържат ясни доказателства за добро насочване на мярка 121 (Италия (Венето) и Унгария). В шест други случая ПРСР съдържат малко доказателства за насочване (Белгия — Валония, Германия — Баден-Вюртемберг, Испания — Каталония, Франция, Румъния [14], Португалия). Две ПРСР (Люксембург и Полша) не съдържат достатъчно доказателства, че помощта по мярка 121 е насочена. Всичките десет ПРСР обаче са одобрени от Комисията.

35. През юли 2007 г. — по време на своята оценка на предложената ПРСР в Полша — службите на Комисията критикуват липсата на насочване на мярка 121. В тази връзка Комисията повдигна въпроса за предложения подход "първи дошъл, първи обслужен". Полската ПРСР не е променена съответно, и все пак Комисията я одобрява през септември 2007 г. въпреки недостатъчната насоченост.

36. ПРСР на Люксембург определя критерии за допустимост и диференцирана ставка на помощта, но не и начина, по който помощта ще бъде насочвана към целите, които е определила за посрещане на специалните ѝ нужди. Комисията напомни няколко пъти на люксембургските органи, че са задължени да определят критерии за подбор.

37. Случаите с Люксембург и Полша подчертават необходимостта Комисията да осигури достатъчно ниво на насочване, с доказателства от подадената за нейното одобрение ПРСР. След като ПРСР е одобрена от Комисията и фондове от ЕЗФРСР са предоставени на държавата членка, вече става по-трудно за Комисията да гарантира насочването с обратна сила.

ОПИСАНИЕТО НА НАСОЧВАЩИ ЕЛЕМЕНТИ ВКЛЮЧЕНИ В ПРСР НЕ ВИНАГИ ОТГОВАРЯ НА НАСОЧВАНЕТО НА ПРАКТИКА

38. Палатата установи, че прилаганият процес на подбор и постигнатото на практика насочване понякога се различават съществено от описанието си в ПРСР, която е основният документ, на базата на който Комисията решава да одобри цялостната разходна програма. Някои от държавите членки описват подробни системи за подбор в своите ПРСР, но на практика финансират всички допустими проекти, като по този начин обезсмислят своите процедури за подбор (Франция, Унгария). Обратно на това, други държави членки, по-точно Португалия, разработват по-подробни системи за насочване на помощта, отколкото тези, които са описани в техните ПРСР, одобрени от Комисията.

ОРМО НЕ ПОЗВОЛЯВА ДА СЕ НАБЛЮДАВА ДО КАКВА СТЕПЕН МЯРКАТА ОТГОВАРЯ НА ВСИЧКИ ПРИОРИТЕТИ НА ЕС

39. ОРМО осигурява информация относно напредъка при изпълнението на програмите по отношение на показателите за вложените средства, продуктите и услугите и резултатите. Следователно тя би трябвало да помогне да се определят резултатите от насочването на помощта по мярката.

40. Определените за мярка 121 показатели на ОРМО (вж. таблица 2) не са релевантни за мониторинг на степента, до която финансираните проекти са взели под внимание някои приоритети на ЕС или специфичните дейности по мярката като качество, диверсификация във или извън стопанствата и подобряване на околната среда, безопасността на труда, хигиената и хуманното отношение към животните в земеделските стопанства, тъй като не са събрани подобни данни за това.

ДАННИТЕ ОТ ОРМО ОТНОСНО РЕЗУЛТАТИТЕ СА С НИСКА СТЕПЕН НА НАДЕЖДНОСТ

41. Показателят за резултати "Нови продукти и/или техники" е важен за инвестиционна мярка, чиято основна цел е модернизацията на земеделските стопанства. Одитът разкри, че държавите членки са затруднени при събирането на данни, които да отговарят на дефиницията на ОРМО на точно този показател [15]. Някои държави членки са решили изобщо да не докладват относно това (Франция) или да го измерят само частично (Белгия (Валония), която споменава само "новите продукти"). Освен това при пет от десетте одитирани държави членки в докладите за средносрочна оценка се откриват затруднения при дефинирането на нови техники (Белгия (Валония), Германия (Баден-Вюртемберг), Франция, Люксембург, Румъния). Други държави членки прилагат дефиниция, чийто обхват е по-широк от този на предложената от ОРМО дефиниция. В Румъния определението включва всеки продукт или техника, които са нови за земеделското стопанство. Следователно се включват почти всички инвестиционни проекти, подкрепяни от мярката (98 % от финализираните инвестиции [16]).

ТАБЛИЦА 2

ПОКАЗАТЕЛИ НА ОРМО ЗА МЯРКА 121

Вид показател | Показател |

Базово равнище | Производителност на труда при земеделието |

Бруто капиталообразуване при земеделието |

Вложени средства | Размер на направените публични разходи (общо и на ЕЗФРСР) |

Продукти услуги [9999] | Брой на земеделските стопанства, получили инвестиционна подкрепа (разделени според пола, правния статут, възрастовата категория, вида на инвестициите — FADN [9998] — и вида на земеделския отрасъл) |

Общ размер на инвестициите (разделени според вида на инвестициите — FADN — и вида на земеделския отрасъл) |

Резултати | Брой на земеделските стопанства, въвели нови продукти и/или технологии (разделени според вида пренасочване на производството) |

Нарастване на брутната добавена стойност в подпомаганите земеделски стопанства |

Отражение | Икономически растеж |

Производителност на труда |

42. Според издадено от Комисията ръководство показателят за резултати за нарастването на брутната добавена стойност (БДС) има за цел да измери подобрението на икономическите показатели на нивото на подпомаганите земеделски стопанства [17]. Две от седемте посетени държави членки не са докладвали относно нарастването на БДС през периода 2007—2010 г. поради трудности при събирането на необходимите данни (Люксембург и Франция). При другите посетени държави членки одитът установи много разнообразни дефиниции и методи за събиране на данни. В доклада за средносрочна оценка за Испания (Каталония) се посочва, че надеждността на показателя за нарастване на БДС е много ниска, тъй като необходимата счетоводна информация е била на разположение само за много ограничена част от земеделски стопанства бенефициенти.

43. Едно от последствията на слабата надеждност и липсата на общи дефиниции е че събраните данни не са сравними между държавите членки и не може да им бъде извършен общ сериозен анализ на ниво ЕС.

НАСОЧВАНЕ НА ДОПЪЛНИТЕЛНИ СРЕДСТВА ЧРЕЗ "ПРОВЕРКАТА НА СЪСТОЯНИЕТО"

"ПРОВЕРКАТА НА СЪСТОЯНИЕТО" ИМА ЗА ЦЕЛ ДА НАСОЧИ ДОПЪЛНИТЕЛНИ СРЕДСТВА КЪМ "НОВИТЕ ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА"

44. В своето предложение от 2007 г. за "Проверка на състоянието" [18], Комисията определя някои "нови слабости" за европейското земеделие във връзка с изменението на климата, възобновяемата енергия, управлението на водите и биоразнообразието. Съветът допълни, че преструктурирането на млечния сектор е допълнително предизвикателство. Съветът предостави допълнителни 4,95 милиарда евро [19] чрез "Проверката на състоянието" и ЕПИВ и подчерта колко е важно да се насочат тези средства чрез операции за допълнително укрепване [20],свързани с новите предизвикателства пред ЕС в ПРСР на държавите членки. Държавите членки, които възнамеряват да се справят с тези нови предизвикателства в своите ПРСР и по този начин да активират допълнителното финансиране, предоставено чрез "Проверката на състоянието" и ЕПИВ от януари 2010 г. нататък, трябва да предадат за одобрение на Комисията преработени ПРСР до юни 2009 г. Вследствие на това са предвидени допълнителни 630 милиона евро за мярка 121.

45. Службите на Палатата разглеждат използването на мярка 121 с цел справяне с новите предизвикателства, като правят оценка на преработените ПРСР от "Проверката на състоянието", одобрени от Комисията и националните процедури за изпълнение в десетте държави членки, проверени по настоящия одит.

НЯКОИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ НЕ ИЗПОЛЗВАТ ДОПЪЛНИТЕЛНОТО ФИНАНСИРАНЕ ЗА ПО-СЕРИОЗНО УКРЕПВАНЕ НА МЯРКА 121

46. Държавите членки могат да използват допълнителното финансиране, за да повишат например процента на помощта за подходящи проекти или като въведат специфични подмерки, насочени към новите предизвикателства. Те могат също така да преработят своите процедури и критерии с цел по време на процеса на подбор да предпочетат инвестиции, които са насочени към новите предизвикателства.

47. В седем от десетте одитирани държави членки [21] приемането на "Проверката на състоянието" и на ЕПИВ е довело до нарастване на бюджета по мярка 121. При всички тези случаи ПРСР е била включила цели, свързани с новите приоритети преди "Проверката на състоянието".

48. Седемте държави членки, които са увеличили бюджета по мярка 121, отговарят на новите приоритети по различни начини. Три държави членки (Италия (Венето), Румъния и Португалия) преработват своите процедури за подбор с цел да дадат по-голямо предпочитание на инвестиционни проекти по мярка 121, които са насочени към новите приоритети:

- В Италия е повишен процентът на помощта и максималният размер на безвъзмездната помощ за проекти в млечния сектор. Приоритетите за новите предизвикателства са прибавени към приоритетните критерии за подбор, като по този начин се увеличава вероятността да бъдат избрани проекти за справяне с новите предизвикателства.

- Румъния променя своите процедури, като добавя допълнителни точки за предложения за проекти, които инвестират във възобновяема енергия.

- Португалските органи отправят специфична покана за предложения за проекти в млечния сектор, за които процентът на помощта е с 10 % по-висок от този на неприоритетните сектори.

49. Три държави членки (Германия (Баден-Вюртемберг), Франция и Люксембург ) не променят процедурите си. По време на одита Полша е в процес на преработване на своите процедури.

50. Освен това, представените в точки 29—32 констатации и оценки показват, че много от държавите членки не използват правила за допустимост, процедури или критерии за подбор, които биха им позволили да насочат допълнителни средства към приоритетите във връзка с изменението на климата, възобновяемата енергия, управлението на водите и биоразнообразието.

51. Държавите членки са задължени да гарантират, че сума, равна на допълнителното финансиране — резултат от "Проверката на състоянието" и ЕПИВ — се използва за операции за справяне с новите предизвикателства [22]. Държавите членки следва да гарантират, че отделни финансови доклади за операции, свързани с новите предизвикателства, позволяват на Комисията да провери дали е спазено това условие. От 2010 г. нататък държавите членки също така трябва да извършват мониторинг в рамките на ОРМО относно степента, до която новите предизвикателства се вземат под внимание от операциите, финансирани от ЕЗФРСР . Преди "Проверката на състоянието" обаче във финансовите доклади до Комисията или ОРМО са липсвали специфични данни относно операциите, които вече са насочени към новите предизвикателства. Това прави почти невъзможно едно сравнение между ситуацията преди и след "Проверката на състоянието".

52. Одитът на Палатата установи наличието на риск държавите членки, планирали да финансират операции за справяне с новите предизвикателства преди "Проверката на състоянието", да се опитат да използват новото финансиране за цели, различни от допълнително укрепване на новите приоритети. Това може да се случи в областите, в които държавите членки са били планирали да се насочат към подобни приоритети преди отпускането на новото финансиране, като например млечния сектор. Планираните по-рано разходи са счетени впоследствие за изпълняващи изискванията на "Проверката на състоянието" и финансовите средства от "допълнителната" "Проверка на състоянието" се използват за други цели.

53. Този риск става реалност, тъй като при един от проверените случаи такава замяна е ясно описана в ПРСР по "Проверката на състоянието", предадено на Комисията и получило нейното одобрение (вж. каре 4):

54. Комисията счита, че този вид бюджетно заместване, описан в каре 4, съответства на разпоредбите на регламента, тъй като ще бъде показано, че сумата 59,8 милиона евро покрива операции, насочени към новите приоритети. Но тъй като за новите приоритети ще бъде изразходена точно същата сума, която е била планирана преди "Проверката на състоянието", това не води до никакво допълнително укрепване.

55. Поради това Палатата подчертава факта, че не всички финансови средства, предоставени по "Проверката на състоянието"/ЕПИВ, ще бъдат използвани за допълнително укрепване на определените приоритети, а също така че не е възможно да се определи точният размер на сумата, която наистина укрепва приоритетите, в сравнение със ситуацията преди "Проверката на състоянието".

КАРЕ 4

ГЕРМАНИЯ (БАДЕН-ВЮРТЕМБЕРГ): ДОПЪЛНИТЕЛНОТО ФИНАНСИРАНЕ, ОТПУСНАТО ЗА "ПРОВЕРКА НА СЪСТОЯНИЕТО", ЗАМЕСТВА ПРЕДВИДЕНИ В БЮДЖЕТА РАЗХОДИ, КОИТО ВЕЧЕ СА НАСОЧЕНИ КЪМ НОВИТЕ ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА

В преработената ПРСР, предадена на Комисията след "Проверка на състоянието"/ЕПИВ, допълнителната сума от 59,8 милиона евро е разпределена към бюджета на ПРСР за Баден-Вюртемберг с цел да се справи с три нови предизвикателства — преструктуриране на млечния сектор, изменение на климата и биоразнообразие. Средствата са насочени изключително към съществуващите мерки 121 и 214 (агроекологична мярка). Преструктурирането на млечния сектор трябва да бъде подпомогнато от мярка 121.

Органите на Баден-Вюртемберг потвърдиха, че в рамките на съществуващите мерки 121 и 214, така както са дефинирани в първоначалната ПРСР, приета през ноември 2007 г., сума по-голяма от 59,8 милиона евро вече е била отделена за операции за справяне с новите предизвикателства преди "Проверката на състоянието". Органите на Баден-Вюртемберг впоследствие изваждат сумата 59,8 милиона евро от съществуващите бюджети за мерки 121 и 214, и я преразпределят към няколко съществуващи мерки, сред които приблизително 18 милиона евро за мярка 121, с цел да се вземат под внимание специфични регионални нужди.

В рамките на бюджета за мярка 121 органите са отделили 26 милиона евро за новото предизвикателство — преструктурирането на млечния сектор. Данните за разходите преди "Проверката на състоянието" обаче сочат, че вероятният размер на първоначалния бюджет за разходи в млечния сектор вече е бил 35 милиона евро.

НАСОЧВАНЕ НА ПОМОЩТА С ЦЕЛ ДА СЕ ИЗБЕГНАТ РИСКОВЕТЕ ЗА УСТОЙЧИВОСТТА И ИКОНОМИЧЕСКИТЕ ЗАГУБИ ОТ НЕЕФЕКТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА РЕСУРСИТЕ

НЕДОСТАТЪЧНА ПРОВЕРКА НА ИКОНОМИЧЕСКАТА ЕФЕКТИВНОСТ НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ СТОПАНСТВА И ПОДАДЕНИТЕ ИНВЕСТИЦИОННИ ПРОЕКТИ

56. Държавите членки следва да гарантират, че икономическата жизнеспособност на предложените за инвестиции земеделски стопанства може да бъде демонстрирана преди отпускането на безвъзмездните средства, за да се избегне даването на помощ на земеделски стопанства, които е вероятно да фалират, и да се гарантира устойчивостта на подпомогнатите инвестиции. Въпреки че не съществува правно задължение за това, всички одитирани държави членки (региони) искат от кандидатите да представят някакви доказателства за икономическата жизнеспособност на своите земеделски стопанства и/или на предложението за проект [23]. Освен това одитът установи, че нивото и изчерпателността на тези доказателства варира съществено между държавите членки.

57. В Люксембург за инвестиции над определен таван се изисква сертификат, че земеделският стопанин е получил икономическа консултация относно инвестиционния проект. Този сертификат съдържа кратко представяне на брутната печалба на предприятието и на разходите по проекта, но не и резултата от икономическия анализ.

58. В Унгария качеството и стабилността на финансовия план, който трябва да придружава заявлението за проекти, се оценяват посредством точкова система за проекти, основана на компютъризирано сравнение с референтни данни. Над една четвърт от проектите, избрани при покана за подаване на предложения от 2008 г., са получили нула точки за един или за няколко критерия при оценяването "реалистичен" ли е финансовият план. Палатата установи, че не е определен минималният брой точки за оценката на финансовия план и че всички проекти са били приети, без значение какъв брой точки са получили.

59. В Полша финансовата стабилност на проекта трябва да бъде демонстрирана от кандидата само в случаите, когато целта на проекта е насочена специално към увеличаване на брутната добавена стойност на земеделското стопанство. От земеделския стопанин обаче зависи да отбележи в своето заявление дали това е целта на проекта, което автоматично би довело до по-подробен анализ на заявлението му от администрацията. Тази цел не е била посочена в нито един от десетте проверени от Палатата проекта и поради това не е извършена проверка на жизнеспособността.

ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ИЗБИРАТ ПРОЕКТИ, КОИТО ВЕЧЕ СА СТАРТИРАЛИ, КАТО ТАКА СЪЗДАВАТ РИСК ОТ ИКОНОМИЧЕСКИ ЗАГУБИ ОТ НЕЕФЕКТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА РЕСУРСИТЕ

60. В свои предишни доклади (например относно подхода Leader) [24] Палатата установи, че представлява риск за ефикасността на всяка програма за отпускане на безвъзмездни средства фактът, че инвестицията може би е щяла да бъде направена във всички случаи и без публичната помощ. Такива инвестиции представляват "икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите ".

61. Силен сигнал за възможен ефект на икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите се наблюдава, когато проектите вече са стартирали или дори са били приключени преди отпускане на помощта. Ако помощта се отпуска със задна дата, земеделският стопанин демонстрира чрез първоначалното си решение за инвестиране, че е готов да направи инвестицията дори и при липса на споразумение за публично подпомагане.

62. За мярка 121 съществуват различни подходи относно одобрението на проект, при който дейността вече е стартирала:

- В Люксембург, земеделските стопанства могат да кандидатстват за инвестиционна помощ след като вече са изпълнили инвестицията, в случай че сумата е по-малка от 100000 евро, или ако проектът е започнал между началото на програмния период и датата на публикуване на националния закон за прилагане.

- В други държави членки, в това число Испания (Каталония), Италия (Венето) и Португалия, земеделските стопанства могат да започнат потенциално допустими инвестиции на датата на която подават заявлението за подпомагане, без да са сигурни, че проектът ще бъде одобрен за финансиране.

- В Белгия (Валония) и Румъния инвестиционните разходи по проекти са допустими единствено от датата на одобряване на отпускането на безвъзмездна помощ, което представлява добра практика [25].

63. Одитът установи, че при четири от одитираните държави членки/региони (Испания (Каталония), Италия (Венето), Люксембург и Португалия (континенталната част), половината от проектите от извадката са стартирали (или дори са били приключени) преди отпускането на безвъзмездната помощ. При тези случаи рискът от икономически загуби заради неефективно разпределение на ресурсите , т.е. че земеделският стопанин е щял да направи инвестицията дори и при липсата на публична подкрепа, е значителен.

64. Законодателните предложения на Комисията с цел изменение на настоящия Регламент за развитие на селските райони [26] пояснява, че разходите се считат за допустими само след като е подадено заявление за отпускане на безвъзмездни средства. Тази мярка ще предотврати случаите на одобрение със задна дата като това, което е било позволено в Люксембург, но няма да елиминира риска от икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите , тъй като инвестиционният проект все пак може да стартира преди одобрението на заявлението (и дори преди заявлението да е било подадено, при положение че извършените разходи до датата на подаване на заявлението, не са допустими за подпомагане).

65. Предложението на Комисията за периода 2014—2020 г. за развитие на селските райони подчертава отново това изискване. То обаче също така предвижда добри практики за това чрез ясната разпоредба държавите членки да могат да считат за допустими само разходите от датата на одобряване на отпускане на безвъзмездна помощ (вж. каре 5).

КАРЕ 5

ПРЕДЛОЖЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ЗА ПЕРИОДА 2014—2020 Г. [27] за развитие на селските райони

С изключение на общите разходи [разходите по подготовката]…, във връзка с инвестиционни дейности …, за допустими се считат само разходи, които са направени след подаването на заявление до компетентния орган.

Държавите членки могат да предвидят в своите програми за допустими да се считат само разходи, които са извършени, след като заявлението за помощ е одобрено от компетентния орган.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

66. Одитът на Палатата установи, че инвестиционната мярка 121 за развитие на селските райони "Модернизация на земеделските стопанства" е постигнала своята основна цел, защото е довела до модернизация на земеделските стопанства. Тя заключава обаче, че това е почти неизбежно, тъй като всяка една инвестиция или закупуване на ново оборудване постига някаква степен на модернизация и покрива широките критерии за допустимост (точки 23 и 24).

67. Въпреки че се изисква от държавите членки да насочват инвестиционната помощ към ясно определени нужди в своите селски райони, степента на насочване варира съществено между проверените държави членки. Някои много ефективно ориентират помощта към специфични цели и са определили процедури за подбор на най-добрите проекти от тези, които са допустими за подпомагане (точки 25—28).

68. Други държави членки са отпуснали безвъзмездни средства на всички получени предложения за проекти, които отговарят на основните условия за допустимост, без значение дали проектите допринасят за постигане на целите за мярката. Подобни практики водят до по-малко ефективно и ефикасно използване на публичните средства на нивото на ЕС, както и на национално ниво. Всички 11,1 милиарда евро, отпуснати от ЕЗФРСР за мярката, притежават потенциал да осигурят по-добро съотношение между цена и качество, ако са насочени по-добре към приоритетите на ЕС и към националните и регионалните нужди (точки 29—32).

69. Комисията е одобрила Програми за развитие на селските райони (ПРСР), които не насочват достатъчно добре помощта, и по-специално не са определили процеса или критериите, които ще бъдат прилагани за подбор на проектите (точки 33—38).

ПРЕПОРЪКА 1

а) Комисията следва да предложи законодателство с ясни изисквания към държавите членки да обясняват подробно в своите ПРСР как мярката ще бъде насочена към определените нужди и общи приоритети, включително и подробности относно процеса и критериите за подбор на проекти, които ще бъдат прилагани. Тя следва също така да гарантира, че тези изисквания са спазени при одобрението на ПРСР.

б) При изпълнението на своите ПРСР през следващия програмен период държавите членки следва да насочват помощта чрез ясни и подходящи критерии за подбор, които се фокусират върху приоритетите на ЕС и върху националните или регионалните нужди.

70. ОРМО е създадена като инструмент за държавите членки и Комисията. Палатата установи, че тя не осигурява надеждни данни, които да могат да бъдат използвани за мониторинг на резултатите, получени чрез изразходваните средства по мярка 121. Определените показатели не позволяват да се постигне напредък в постигането на приоритетите на ЕС, които трябва да бъдат подложени на мониторинг, установено е, че данните са със слаба надеждност и не позволяват да се правят сравнения между държавите членки (и/или региони) (точки 39—43).

ПРЕПОРЪКА 2

Комисията следва да гарантира, че през следващия програмен период ще се получава актуална и надеждна информация, за да се улесни управлението и мониторинга на мярката и да се демонстрира до каква степен отпуснатата помощ допринася за постигането на приоритетите на ЕС.

71. Проверката на състоянието от 2009 г. осигури 5 милиарда евро допълнително финансиране за още по-сериозно укрепване на специфични приоритети на ЕС, които са определени като новите предизвикателства на ЕС, в това число изменението на климата и биоразнообразието. Липсата на ефективни насочващи механизми отслабва потенциалната способност на допълнителните средства ефективно да се справят с тези предизвикателства. Освен това одитът на Палатата разкри примери, при които няма да бъде постигнато по-сериозно укрепване, поради заместването на допълнителното финансиране по "Проверката на състоянието"/ЕПИВ със средства, които вече са били планирани за съответните мерки преди "Проверката на състоянието" (точки 44—55).

ПРЕПОРЪКА 3

С цел да се гарантира, че финансирането има допълнителен ефект в случаите, когато съществува намерение да бъдат отделени определени мерки и бюджетни средства, които да бъдат насочени към специфични приоритети, какъвто е случаят с "Проверката на състоянието", Комисията следва да предложи законодателство, за да може това условие изрично да се посочва в съответните регламенти на ЕС.

72. Всички одитирани държави членки (региони) изискват кандидатите да предоставят някакви доказателства за икономическата жизнеспособност на техните земеделски стопанства и/или на предложението за проект. Въпреки това някои държави членки не са взели предвид получените доказателства при оценяването на заявленията за проекти (точки 56—59).

ПРЕПОРЪКА 4

Държавите членки следва да въведат ефективни процедури, които са пропорционални на риска, с цел да гарантират, че не се отпускат безвъзмездни средства за проекти, при които е под съмнение финансовата жизнеспособност на инвестицията или устойчивостта на земеделското стопанство.

73. Палатата установи, че продължава да е налице рискът от икономически загуби поради неефективно разпределение на ресурсите, свързан с одобрението със задна дата на инвестиции, които вече са били направени (точки 60—65).

ПРЕПОРЪКА 5

Комисията следва да насърчава държавите членки да следват добрите практики, при които разходите за инвестиции се считат за допустими само от датата на одобряване на отпускането на безвъзмездни средства.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Йоанис САРМАС (Ioannis SARMAS) — член на Сметната палата, на заседанието му в Люксембург от 14 март 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Финансови данни от януари 2012 г.

[2] През 2007 г. Европейската комисия излезе с предложение да се извърши "Проверка на състоянието" на Общата селскостопанска политика (ОСП), което впоследствие е прието от Съвета през 2008 г. След проверката на състоянието и в отговор на икономическата криза от 2008 г., Комисията изготви ЕПИВ, който е приет от Съвета през декември 2008 г.

[3] Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).

[4] Финансови данни от януари 2012 г., които включват 630 милиона евро от "Проверката на състоянието" и от ЕПИВ.

[5] Районите по "Натура 2000" са специални защитени зони.

[6] Съображение 21 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[7] Член 26 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[8] Член 43 от Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за определянето на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета относно подпомагането на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 368, 23.12.2006 г., стр. 15).

[9] Член 71 of Регламент (ЕО) № 1698/2005 изисква проектите да се избират въз основа на критерии за подбор, определени от съответната държава членка или регион.

[10] Одитът обхвана следните национални или регионални ПРСР: Белгия (Валония), Германия (Баден-Вюртемберг), Испания (Каталония), Франция (континенталната част), Италия (Венето), Люксембург, Унгария, Полша, Португалия (континенталната част) и Румъния.

[11] Регламент (ЕО) № 1698/2005 и Регламент (ЕО) № 1974/2006.

[12] За Италия (Венето), извадката включва също така проекти, одобрени през 2008 г.

[13] Член 43 от Регламент (ЕО) № 1974/2006.

[14] Въпреки че по време на одобрението си от Комисията румънската ПРСР не съдържа много доказателства за добро насочване, инвестициите по мярка 121 на практика са добре насочени, поради използването на рестриктивни критерии за допустимост и ефективното прилагане на съответните критерии за подбор (вж. таблица 1).

[15] Наръчник на ОРМО: Промените в земеползването или в земеделските практики, които водят до промяна в състава на основните земеделски продукти. [Наръчник за общата рамка за мониторинг и оценка. Ръководство, Генерална дирекция "Селско стопанство и развитие на селските райони", септември 2006 г.]

[16] Румъния, Годишен доклад за напредъка за 2009 г.

[9999] Според ОРМО броят на одобрените заявления също ще бъде предоставен.

[9998] Система за земеделска счетоводна информация.

[17] Работен документ относно показателите на ОРМО за брутна добавена стойност, Европейска комисия, март 2010 г.

[18] COM(2007) 722 окончателен от 20 ноември 2007 г.

[19] Регламент (ЕО) №o74/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1698/2005 относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 100).

[20] Съображение 6 от Регламент (ЕО) № 74/2009 гласи: "Важно е проектите, свързани с тези приоритети на Общността, да бъдат допълнително засилени в рамките на програмите за развитие на селските райони, одобрени в съответствие с Регламент (EО) № 1698/2005".

[21] Три държави членки, включени в настоящия одит, не са разпределили допълнителни ресурси за мярка 121 след "Проверката на състоянието" (това са Белгия (Валония), Испания (Каталония) и Унгария).

[22] Член 69, параграф 5, буква a) от Регламент (ЕО) № 1698/2005, въведен от Регламент (ЕО) №o74/2009 на Съвета.

[23] Регламентите изискват само предложената инвестиция да подобри общата производителност на земеделското стопанство.

[24] Специален доклад № 5/2010 относно прилагане на подхода Leader в областта на развитието на селските райони (http://eca.europa.eu).

[25] Подобни правила се прилагат в Германия, Франция, Унгария и Полша, въпреки че се позволяват изключения.

[26] COM (2010) 537 окончателен от 30 септември 2010 г. — Предложение на Комисията за регламент за изменение на Регламент (ЕО) № 1698/2005; законодателна процедура за съвместно вземане на решения COD/2010/0266.

[27] COM(2011) 627 окончателен/2 — Предложение на Комисията за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР); представено от Комисията в законодателната рамка за ОСП в периода 2014—2020 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ

ИЗБРАНИ ПРОГРАМИ ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ (ПРСР) И СЪОТВЕТНИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ ИЛИ РЕГИОНИТЕ ИМ, ОБХВАНАТИ ОТ ОДИТА, ПРИДРУЖЕНИ ОТ БЮДЖЕТА ЗА МЯРКА 121 ЗА ПЕРИОДА 2007—2013 Г.

ПРСР | Участие на ЕС (чрез ЕЗФРСР) 2007—2013 г. (в евро) | Общ размер на частта от бюджета за Мярка 121 2007—2013 г. [9999](в евро) |

|

Белгия (Валония) | 28800000 | 96000000 |

Германия (Баден-Вюртемберг) | 84196000 | 168393000 |

Испания (Каталония) | 27628000 | 119082000 |

Франция (континенталната част) | 687062000 | 1374125000 |

Италия (Венето) | 87816000 | 190381000 |

Люксембург | 24574000 | 122871000 |

Унгария | 1175175000 | 1652571000 |

Полша | 1449672000 | 1919068000 |

Португалия (континенталната част) | 259874000 | 344923000 |

Румъния | 816404000 | 1020506000 |

[9999] Включително национално или регионално публично съфинансиране.

--------------------------------------------------