[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 27.1.2011

COM(2011) 22 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Състояние на процедурата при прекомерен дефицит в държавите-членкии оценка на действията, предприети от Кипър, Финландия, България и Дания в отговор на препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. за прекратяване на прекомерния бюджетен дефицитSEC(2011) 113 окончателeнSEC(2011) 114 окончателeнSEC(2011) 115 окончателeнSEC(2011) 116 окончателeн

Въведение и контекст

Съгласно Пакта за стабилност и растеж от Комисията се изисква да започне процедурата при прекомерен дефицит (ППД), когато бюджетният дефицит на дадена държава-членка надвиши референтната стойност от 3 % от БВП, определена в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). Повечето държави-членки на ЕС понастоящем имат дефицит по консолидирания държавен бюджет (дефицит на сектор „Държавно управление“ съгласно Европейската система от сметки ЕСС '95) над референтната стойност от 3 % от БВП. Причините за често голямото повишение на дефицита и равнището на дълга трябва да се разглеждат в контекста на безпрецедентната световна финансова криза и икономическия спад през 2008—2009 г. Признавайки важната роля на бюджетната политика, Комисията призова за фискални стимули в своя Европейски план за икономическо възстановяване от ноември 2008 г., който бе одобрен от Европейския съвет през декември 2008 г.

През октомври 2009 г., възползвайки се от първите признаци на възстановяване, Европейският съвет одобри една амбициозна стратегия за оттегляне на фискалните мерки за стимулиране, която следва да бъде координирана между държавите-членки в рамките на съгласуваното изпълнение на Пакта за стабилност и растеж и да включва своевременно прекратяване на тези фискални стимули. Ако прогнозите на Комисията продължават да сочат, че възстановяването се засилва и може да продължи без външна намеса, във всички държави-членки на ЕС следва да започне фискална консолидация най-късно през 2011 г. Необходимо е да се отчитат различията в състоянието на отделните държави, като редица страни трябва да извършат консолидацията преди посочения срок. Планираният темп на фискална консолидация следва да бъде амбициозен, като в повечето държави следва да надхвърли значително базата от 0,5 % от БВП годишно в структурно изражение. Накрая, важните политики, съпътстващи стратегията за оттегляне на фискалните мерки за стимулиране, ще включват по-строги национални бюджетни рамки за повишаване на надеждността на стратегиите за консолидиране и мерки за подкрепа на дългосрочната фискална устойчивост съгласно Пакта за стабилност и растеж. Освен това за да се увеличи производителността и да се подкрепят дългосрочните инвестиции, следва да се задълбочи структурната реформа. Създаването на европейския семестър за координация на политиките и провежданата реформа на икономическото управление в ЕС подпомагат този процес на консолидация.

В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. се потвърждава, че реалната икономика показва признаци на подобрение през някои тримесечия, но несигурността остава. Периоди на подновена увереност в завръщането на растежа се редуват със спадове, дължащи се също така на рисковете, свързани с пазара на държавни дългови инструменти. Европейските икономики са изправени пред големи промени. Финансовият сектор все още не се е върнал към нормалните условия и до известна степен е уязвим на сътресения и зависим от държавна подкрепа. В този контекст договореното на заседанието на Съвета по икономическите и финансовите въпроси от 9 май 2010 г. и създаването на финансови механизми за подпомагане представляват важен напредък към запазване на стабилността на еврозоната и на икономиките на държавите-членки на ЕС.

В тези условия на 12 януари 2011 г. с годишния обзор на растежа Комисията даде начало на първия европейски семестър за координация на икономическите политики. Чрез европейския семестър ще бъде осигурена рамка за съгласуване на графика и оценяването на програмите за стабилност и конвергентните програми (представящи макроикономическите перспективи и фискалните планове) и националните програми за реформи (представящи напредъка към постигане на целите на стратегията „Европа 2020“). Годишният обзор на растежа е основан на цялостен подход, който обединява необходимостта от засилена фискална консолидация за повишаване на икономическата стабилност, от реформи на трудовия пазар за увеличаване на заетостта и от мерки за насърчаване на растежа. По-конкретно, всички държави-членки, особено тези в процедура при прекомерен дефицит, следва да ограничат строго нарастването на публичните си разходи под очаквания средносрочен темп на растеж на БВП, като в същото време отдадат приоритет на разходите, стимулиращи устойчивия растеж, в области като научни изследвания, образование и енергетика. Освен това държавите-членки в процедура при прекомерен дефицит следва да определят плана за разходите и общите мерки, които възнамеряват да предприемат с цел преодоляване на прекомерния дефицит. Накрая, държавите-членки, които имат много голям структурен бюджетен дефицит или много високо равнище на държавен дълг или които са в тежко финансово положение, трябва да съсредоточат повечето от усилията си през 2011 г. Когато икономическият растеж или приходите се окажат по-високи от очакваното, фискалната консолидация трябва да се ускори.

Състояние на процедурата при прекомерен дефицит в държавите-членки

Понастоящем за всички държави-членки освен Естония, Люксембург и Швеция има открита процедура при прекомерен дефицит. Вследствие на положителните оценки за действията на съответните държави-членки по отношение на деветнадесет от тях процедурата е временно спряна[1]. Наличната към момента информация показва, че в повечето държави има тенденция към намаляване на дефицита в съответствие с препоръките на Съвета. Въпреки положителните сегашни оценки Комисията смята, че в някои от тези държави-членки все още има известни рискове.

Що се отнася до останалите държави-членки, Комисията извърши оценка на действията на Кипър, Финландия, България и Дания съгласно член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1467/97[2] (вж. раздел 3 и приложението). Съветът издаде последните си препоръки към Ирландия по член 126, параграф 7 на 7 декември и Комисията ще извърши подобна оценка за нея след крайния срок 7 юни, както е предвидено в посочените препоръки.

Съгласно Пакта за стабилност и растеж Комисията продължава внимателното си наблюдение върху развитието на бюджетните показатели и ще приеме необходимите препоръки към Съвета за преминаване на следващите етапи от ППД, когато дадена държава-членка не предприема действия или те са неподходящи, в съответствие с Договора и Регламент (ЕО) № 1467/97.

Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. дефицитът по консолидираните държавни бюджети ще намалее от 6,8 % от БВП през 2010 г. до 5,1 % от БВП през 2011 г. в ЕС и съответно от 6,3 % до 4,6 % в еврозоната. Очаква се фискалната консолидация, изразена чрез подобрението на структурния дефицит (дефицитът минус размера на цикличното въздействие и временните мерки), да бъде в размер на 1 процентен пункт от БВП в ЕС (1,1 процентен пункт в еврозоната) през 2011 г. Съсредоточаването върху структурни (т.е. трайни) мерки е важно предвид на изразеното в препоръката на Съвета становище, че държавите-членки следва да намалят дефицита по консолидираните си държавни бюджети под 3 % от БВП по надежден и устойчив начин.

Предвижда се някои държави-членки (Германия, Нидерландия, Финландия, България и Малта) да преодолеят прекомерния дефицит в рамките на прогнозния период и в установения от Съвета срок или дори по-рано. В повечето случаи се очаква темпът на фискална консолидация през 2011 г. (значително) да надхвърли средния годишен темп, препоръчан от Съвета в контекста на ППД. Предвижда се дефицитът на Австрия и Дания да доближи референтната стойност още през 2012 г. — една година преди крайния срок, определен от Съвета. Благодарение на допълнителните мерки през декември дефицитът на Австрия би трябвало да бъде още по-близко до референтната стойност.

В повечето случаи подобрението на структурното салдо през 2011 г. като цяло съответства на препоръчания темп на фискална консолидация, който с оглед на извънредните обстоятелства обикновено бе определян като средна годишна стойност до крайния срок за корекция. Предвижда се подобрението на структурното салдо на Португалия, Испания, Франция и Румъния да бъде по-голямо от изисквания среден годишен темп на фискална консолидация. За Обединеното кралство се прогнозира подобрение на структурното салдо в съответствие с изисквания среден годишен темп на фискална консолидация. Въз основа на сегашната информация изглежда възможно да бъде постигната фискалната консолидация, която остава необходима за коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. за Румъния, до 2013 г. за Португалия и до финансовата 2014—2015 г. за Обединеното кралство.

В Италия и Словения подобрението на структурното салдо през 2010 и 2011 г. е по-малко от изисквания среден годишен темп на фискална консолидация, а дефицитът по консолидирания държавен бюджет е по-висок от прогнозираното в последната актуализирана програма за стабилност (особено в Словения). Фискалната консолидация, която остава необходима за коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. за Италия и до 2013 г. за Словения, изглежда неголяма и постижима. В Словакия развитието на бюджетните показатели през 2010 г. се оказа много по-лошо от прогнозираното в последната актуализирана програма за стабилност. За 2011 г. обаче в бюджета е предвиден голям пакет от консолидационни мерки, които според прогнозите ще осигурят необходимата фискална консолидация. За Чешката република Съветът препоръча за 2010 г. цел за салдото по консолидирания държавен бюджет, която според есенните прогнози ще бъде спазена, а след това ще има малко по-бързо намаление на дефицита в сравнение с предвиденото в последната актуализирана програма благодарение на по-добрите циклични условия. Въпреки че за 2011 г. подобрението на структурното салдо е по-малко от изисквания среден годишен темп на фискална консолидация, допълнителната средна годишна консолидация, необходима за намаляването на дефицита до 3 % от БВП в срок, е постижима.

След прогнозите от есента на 2010 г. Кипър и Латвия приеха допълнителни мерки, с които ще бъдат изпълнени препоръките на Съвета по отношение на бюджета. Прогнозата за Литва все още не отразява въздействието на една условна разпоредба в бюджета, с която се предвижда допълнителен бюджет при риск от неизпълнение на целите по ППД. Прогнозата за Белгия (в която бюджетното салдо за 2010 г. бе по-добро от очакваното) все още не отразява бюджета за 2011 г., но междувременно властите обявиха, че поемат задължение да намалят дефицита под 4 % през 2011 г., което е по-добре от предвижданото в последната актуализирана програма за стабилност.

По отношение на Гърция през май 2010 г. Съветът прие изменено решение, с което се дава предизвестие по член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС и за краен срок за преодоляване на прекомерния дефицит се определя 2014 г. Гърция следва да постигне дефицит от 8 % от БВП през 2010 г., 7,6 % през 2011 г., 6,5 % през 2012 г., 4,9 % през 2013 г. и 2,6 % през 2014 г. За тази цел е необходимо подобряване на структурното салдо най-малко с 10 % от БВП за периода 2009—2014 г. В своето съобщение от 9 декември Комисията заключи, че Гърция изпълнява решението на Съвета от май в задоволителна степен.

Като цяло предвид на прогнозата от есента на 2010 г. и на получената след публикуването ѝ информация Комисията приема за целесъобразни действията на всички гореспоменати държави-членки с оглед коригирането на прекомерния дефицит.

За държавите-членки, при които темпът на фискалната консолидация през 2011 г. (и през 2010 г. в съответните случаи) би бил по-нисък от изисквания, необходимата допълнителна консолидация за остатъка от срока изглежда постижима. Въпреки това колкото по-голяма е необходимата бюджетна корекция, толкова по-належаща е нуждата да се избягват отклонения от плановете, а бюджетните мерки да се изпълнят по-скоро.

Комисията призовава по-специално държавите-членки, в които корекциите досега са били по-малки от препоръчания от Съвета среден годишен темп на консолидация, да засилят усилията си за консолидация и при необходимост да подкрепят консолидационната си стратегия чрез обявяване на решителни конкретни структурни мерки, по-специално при изготвянето на програмите за стабилност и конвергентните програми, които през април трябва да бъдат предадени на Съвета и Комисията в рамките на новия европейски семестър.

За Унгария съгласно прогнозата от есента се очаква дефицит от 4,7 % от БВП през 2011 г. Въпреки това поради еднократния ефект на приетите впоследствие промени на пенсионната система номиналният бюджетен дефицит би могъл да намалее под 3 % от БВП през 2011 г. Все пак структурното салдо продължава да се влошава през 2011 г., поради което бюджетният дефицит би нараснал отново до около 5 % от БВП през 2012 г., ако не бъдат приети допълнителни мерки. От 2011 г. ще има нужда от съществена консолидация, за да се осигури устойчиво коригиране на прекомерния дефицит до 2011 г., определения от Съвета краен срок. В Полша се предвижда дефицит от 7,9 % за 2010 г., което е с 1 процентен пункт над предвиденото в конвергентната програма от 2010 г, и не се наблюдава структурно подобрение. След прогнозата от есента на 2010 г. Полша обяви допълнителни мерки, които — ако бъда приети — биха могли да осигурят през 2011 г. темп на фискална консолидация, който като цяло ще съответства на препоръчания среден годишен темп. За периода 2011—2012 г. ще има нужда от съществена допълнителна консолидация, за да намалее дефицитът по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП през 2012 г., определения от Съвета срок. С оглед на изложените по-горе факти, комисар Рен изпрати до Унгария и Полша писмо, с което ги моли да потвърдят отново задължението си да спазват изцяло препоръките на Съвета и скоро да обявят трайни конкретни мерки за изпълнението на това задължение.

Оценка на действията, предприети от Кипър, Финландия, България и Дания

Съгласно член 9, параграф 3 от Регламент 1467/97 на Съвета, в който се предвижда, че след изтичането на срока за дадена държава-членка да предприеме действия вследствие на препоръка по член 126, параграф 7 от Договора „…Комисията уведомява Съвета, ако сметне, че взетите мерки изглеждат достатъчни, за да се гарантира задоволителен напредък в коригирането на прекомерния дефицит в рамките на срока, установен от Съвета, при условие че те са прилагани изцяло и че икономическото развитие съответства на прогнозите“ , в настоящия раздел (и в приложението към настоящото съобщение) се прави оценка на действията на Кипър, Финландия, България и Дания в отговор на препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. за прекратяване на прекомерния дефицит. Тези препоръки се основаваха на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. и на договорените принципи на стратегията за оттегляне на фискалните мерки за стимулиране. Съветът определи 13 януари 2011 г. за краен срок за предприемане на ефективни действия в отговор на препоръките.

Съгласно Регламент (EО) № 1467/97 и преразгледаните Указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж[3] следва да се счита, че дадена държава-членка е предприела ефективни действия, ако е действала в съответствие с препоръката по член 126, параграф 7 от ДФЕС. Съгласно Указанията при оценяването на ефективността на предприетите действия следва да се отчете конкретно дали съответната държава-членка е постигнала първоначално препоръчаното от Съвета годишно подобрение на бюджетното салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл и без еднократните и другите временни мерки. Предвижда се също така, че ако наблюдаваната корекция се окаже по-ниска от препоръчаната, следва да бъде извършен внимателен анализ на причините за това отклонение. За случаите, когато корекцията обхваща многогодишен период, в Указанията се посочва, че оценката следва да се фокусира главно върху мерките, предприети за гарантиране на съответстваща фискална корекция през годината след установяването на прекомерния дефицит.

В този контекст Комисията извърши оценка на действията, предприети от Кипър, Финландия, България и Дания в отговор на препоръките на Съвета от 13 юли 2010 г. Според настоящите данни изглежда, че Кипър, Финландия, България и Дания са предприели действия, които представляват адекватен напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определените от Съвета срокове. Затова Комисията смята, че за тези държави-членки не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Подробните елементи на оценката са представени в разделите за отделните държави в приложението към настоящото съобщение.

Комисията ще продължи да следи внимателно развитието на показателите в бюджетната област в Кипър, Финландия, България и Дания съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж.

ПРИЛОЖЕНИЕ

Кипър

Процедурата при прекомерен дефицит и най-новите препоръки

Съгласно уведомлението по ППД от април 2010 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Кипър е достигнал 6,1% от БВП през 2009 г., докато през 2008 г. е отчетен излишък от 0,9% от БВП. Това се дължи на тежкия икономически спад и на дискреционните мерки за преодоляването му (в съответствие с ЕПИВ), както и на голямото въздействие на структурата на растежа на БВП, която е много по-неблагоприятна за данъчните приходи. Освен това брутният консолидиран държавен дълг бе в размер 56,2% от БВП през 2008 г., което е под референтната стойност от 60 % от БВП, но с тенденция към нарастване. С оглед на това на 13 юли 2010 г. Съветът реши, че Кипър има прекомерен бюджетен дефицит и в съответствие с член 126, параграф 7 от ДФЕС отправи препоръки за неговото преодоляване до 2012 г.[4] В препоръките си Съветът определи краен срок 13 януари 2011 г. за предприемане на ефективни мерки.

По-конкретно, Съветът препоръча на Кипър да намали по надежден и устойчив начин дефицита по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като предприеме средносрочни мерки. За тази цел Кипър следва по-специално: а) да предприеме необходимите мерки за намаляване на дефицита за 2010 г. до размер най-много 6 % от БВП и да изготви ориентирана към разходите стратегия за консолидация, за да ограничи дефицита под референтната стойност до 2012 г.; б) да осигури за тази цел среден годишен темп на фискална консолидация от поне 1½ % от БВП през периода 2011—2012 г., което ще допринесе и за намаляване на съотношението на брутния държавен дълг към БВП, приближавайки го към референтната стойност със задоволителен темп чрез възстановяване на подходящо равнище на първичния излишък; и в) да конкретизира и прилага строго мерките, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2012 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускори намалението на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква в момента.

С оглед ограничаване на рисковете за корекцията от кипърските власти бе поискано да включат повече задължителни разпоредби в средносрочната бюджетна рамка, както и да следят по-строго изпълнението на бюджета през цялата година. Освен това на кипърските власти бе препоръчано да повишат дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез мерки за реформи с цел контрол върху разходите за пенсии и здравеопазване, за да се ограничи предвижданото увеличение на разходите, свързани с възрастта на населението. Накрая, на кипърските власти бе препоръчано да използват всяка възможност в допълнение към фискалната консолидация, включително като се възползват от евентуални по-добри икономически условия, за да ускорят намалението на съотношението на брутния дълг към референтната стойност от 60 % от БВП.

Съветът определи 13 януари 2011 г. като краен срок за Кипър да предприеме ефективни мерки за намаление на дефицита за 2010 г. до размер от най-много 6 % от БВП и да определи консолидационна стратегия, основана на намалението на разходите, за да намали дефицита под референтната стойност до 2012 г., осигурявайки среден годишен темп на фискална консолидация от поне 1½ % от БВП за периода 2011—2012 г.

Комисията оценява действията, които бяха предприети, след като на 16 декември правителството прие бюджета за 2011 г. заедно с пакет от мерки за фискална консолидация, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г., в която са отчетени включените в проектобюджета мерки.

Оценка на предприетите действия

Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г., изготвена въз основа на наличната към момента информация — в т.ч. въз основа на проектобюджета, бюджетният дефицит, изглежда, се е стабилизирал през 2010 г. на същото равнище като предходната година (5,9 % от БВП), като слабото увеличение на приходите вероятно изцяло е било компенсирано от нарастването на разходите. Въпреки това изглежда, че наскоро публикуваните данни на касова основа за консолидираните сметки на сектор „Централно управление“ и социалноосигурителните фондове за периода януари—ноември 2010 г. подкрепят предварителната оценка за по-нисък от очакваното бюджетен дефицит, тъй като показват намаление на дефицита с 0,5 процентни пункта спрямо същия период на 2009 г.

Затова Комисията заключава, че се очаква бюджетното салдо за 2010 г. да съответства на препоръката на Съвета за намаляване на дефицита до размер от най-много 6 % от БВП. Освен това темповете на намаление на дефицита бяха слабо ускорени, тъй като икономическата конюнктура бе по-добра от очакваното към момента на издаване на препоръките на Съвета.

Въз основа на проектобюджета за 2011 г., който бе наличен тогава, в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г.[5] бе заложен дефицит от 5,7 % от БВП за 2011 г.

За 2011 г. в Закона за бюджета[6] е заложена цел за дефицит от 5,4 % от БВП, която се основава на предварителната оценка на дефицита за 2010 г. в размер на почти 6 % от БВП. По отношение на приходите в бюджета не са предвидени допълнителни мерки освен постепенната отмяна на данъчното облекчение, което бе част от мерките за стимулиране, и хармонизацията на акцизите върху нефтопродуктите, в сила от юли миналата година. Тези мерки обаче частично се компенсират от намалението на други текущи приходи. По отношение на разходите бюджетът предвижда икономии чрез намаление на оперативните разходи, както и чрез ограничаване на публичните инвестиции и заетостта в публичния сектор. Тези икономии обаче са напълно компенсирани от нарастването на разходите за заплати в публичния сектор, на лихвените плащания и на социалните разходи.

За да намалят бюджетния дефицит до 4,5 % от БВП съгласно препоръките на Съвета от юли миналата година за прекратяване на прекомерния бюджетен дефицит (ППД по член 126, параграф 7), кипърските власти приеха заедно с бюджета пакет от мерки за фискална консолидация. Както бе обяснено в писмото от министъра на финансите Ставракис до комисар Рен на 7 януари 2011 г., властите оценяват консолидацията, която трябва да настъпи в резултат на този пакет от мерки, на 1 процентен пункт от БВП, в т.ч. 0,6 процентни пункта от БВП от приходната страна на бюджета. Освен това коалиционните партии се споразумяха за допълнителни мерки, които ще бъдат представени за одобрение от парламента през февруари 2011 г. Според властите тези мерки, насочени към повишаване на приходите и намаление на разходите, ще доведат до допълнителна консолидация от 0,6 процентни пункта.

Прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. не отразява наскоро приетия пакет от консолидационни мерки, тъй като те не бяха представени до крайната дата за включване на данни в прогнозата. Тази прогноза предполага подобрение на структурното салдо (коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо минус еднократните и другите временни мерки) с ¾ процентни пункта от БВП през 2011 г., след неутрално въздействие през 2010 г. Приемането на гореспоменатия пакет от мерки за фискална консолидация във вида, в който са представени, би довело до подобряване на номиналния и структурния дефицит с 1 процентен пункт от БВП. Очаква се сходно въздействие да окаже евентуалното приемане на допълнителния набор от мерки, възлизащи на 0,6 процентни пункта от БВП. Като цяло подобрението на номиналното и структурното салдо през 2011 г. би било с около 2¼ процентни пункта от БВП. Благодарение на базовия ефект от по-ниския от очакваното дефицит през 2010 г. (с 0,4 процентни пункта от БВП) се очаква номиналният дефицит да възлезе на около 3¾ % от БВП през 2011 г.

Въпреки това има рискове пред постигането на целите за дефицита, произтичащи главно от обичайната практика да се приемат изменения на бюджета в течение на годината. Значителен риск се крие и в надхвърлянето на планираните размери на социалните трансфери поради натиска за приемане на мерки за облекчаване на въздействието от повишението на косвените данъци, както и в ефекта от индексирането на заплатите в публичния сектор, в случай на по-висок от очакваното темп на инфлация. Освен това има рискове, свързани с въздействието върху бюджета на обявените, но неприети засега мерки за консолидация, тъй като засегнатите от мерките страни оказват натиск.

В този контекст Комисията заключава, че Кипър е осигурил мерки за фискална консолидация в размер най-малко на 1½ процентен пункт от БВП през 2011 г. и е предприел ефективни действия за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит до 2012 г. Но по-голямата част от мерките за фискална консолидация, приети от Кипър, са насочени към приходите въпреки препоръката на Съвета консолидационната стратегия да бъде ориентирана към разходите.

В прогнозата си от есента на 2010 г. службите на Комисията предвиждат съотношението на брутния дълг към БВП на Кипър да нарасне до 65,2 % от БВП през 2011 г. поради по-високия първичен дефицит. Кипърските власти предвиждат консолидираният държавен дълг да нарасне до почти 62 % от БВП през 2010 г. спрямо 58 % през 2009 г., главно поради отрицателното влияние на първичния дефицит. За 2011 г. властите предвиждат слабо повишение на съотношението на дълга до 63,8 %, отново поради първичния дефицит. Все пак се очаква с приемането на пакета от мерки за фискална консолидация съотношението на дълга към БВП през 2011 г. да се стабилизира на равнище, близко до равнището от 2010 г., чрез ограничаване на първичния дефицит. Благодарение на продължаването на мерките за консолидация през 2012 г. и ускоряването на растежа дългът би трябвало да започне да намалява.

С оглед на предвижданията на службите на Комисията и мерките, приети след крайната дата за включване на данни в прогнозата, се очаква съотношението на брутния консолидиран държавен дълг на Кипър да започне да намалява в рамките на прогнозния период.

Накрая, няма данни за напредък към засилване на фискалното управление, например за ускоряване на въвеждането на тригодишната средносрочна бюджетна рамка на Кипър и включване на повече задължителни разпоредби в нея. Все още се обсъждат плановете за по-нататъшни реформи на пенсионната система.

Заключения

Според наличните понастоящем данни изглежда, че Кипър е предприел действия, които представляват адекватен напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определените от Съвета срокове. По-специално, Кипър е взел мерки за коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г., като в съответствие с препоръките на Съвета ще осигури адекватен темп на фискална консолидация през 2011 г..

Въпреки това има риск целите за дефицита да не бъдат изпълнени, главно поради обичайната практика да се приемат изменения на бюджета в течение на годината, но и поради възможното надхвърляне на планираните размери на социалните трансфери и въздействието на индексацията на заплатите върху разходите за заплати в публичния сектор. Предвид на тези рискове кипърските власти трябва да следят отблизо бюджетните показатели и да имат готовност да вземат корективни мерки при материализиране на някой от рисковете.

Освен това Комисията счита, че кипърските власти трябва да бъдат по-ефективни при включването на повече задължителни разпоредби в средносрочната бюджетна рамка и въвеждането на мерки, целящи подобряването на дългосрочната устойчивост на публичните финанси на страната, в съответствие с препоръките на Съвета.

Въз основа на гореизложената оценка Комисията счита, че засега не са необходими допълнителни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за Кипър. Комисията ще продължи да следи внимателно развитието на показателите в бюджетната област в Кипър съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж.

Таблица: Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |

Реален БВП (промяна в %) | КОМ | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

Кипър | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 |

ПС | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (% от потенциалния БВП) | КOM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 |

Кипър | - | - | - | - |

ПС1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 |

Салдо по консолидирания държавен бюджет (% от БВП) | КОМ | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 |

Кипър | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 |

ПС | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 |

Първично салдо (% от БВП) | КОМ | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 |

Кипър | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 |

ПС | 3,7 | -3,6 | -3,7 | -2,1 |

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (% от БВП) | КОМ | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 |

Кипър | - | - | - | - |

ПС1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 |

Структурно салдо3 (% от БВП) | КОМ | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 |

Кипър | - | - | - | - |

ПС | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 |

Брутен държавен дълг (% от БВП) | КОМ | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 |

Кипър | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 |

ПС | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 |

Забележки: |

1 Разлики между потенциалния и фактическия БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите. |

2 Въз основа на разчетите за потенциален растеж от 2,5%, 1,5%, 1,1% и 1,1% съответно за периода от 2009 г. до 2012 г. |

3 Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, минус еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,3% от БВП през 2009 г. и 0,7% през 2010 г.; всички водят до намаление на дефицита. |

Източник: |

Актуализираната през април 2010 г. програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2010 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

Финландия

Процедурата при прекомерен дефицит и най-новите препоръки

Икономическият спад и дискреционните фискални стимули доведоха до влошаване на състоянието на публичните финанси във Финландия. Според уведомлението по ППД от април 2010 г., изпратено от министерството на финансите, властите имат за цел постигането на дефицит по консолидирания държавен бюджет от 4,1 % от БВП през 2010 г. Според прогнозите на службите на Комисията от пролетта се очаква малко по-нисък дефицит — 3,8 % oт БВП през 2010 г. С оглед на това на 13 юли 2010 г. Съветът реши, че Финландия има прекомерен бюджетен дефицит и в съответствие с член 126, параграф 7 от ДФЕС отправи препоръки за неговото преодоляване до 2011 г.[7] В препоръките си Съветът определи краен срок 13 януари 2011 г. за предприемане на ефективни мерки.

Съветът препоръча на Финландия да намали дефицита по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП по надежден и устойчив начин. За тази цел финландските власти трябваше по-специално: а) да изпълнят фискалните мерки през 2010 г., както е предвидено в последната актуализация на програмата за стабилност, като същевременно гарантират, че очакваното превишение на референтната стойност от 3 % от БВП ще бъде ограничено и временно; б) да осигурят темп на фискална консолидация от поне 0,5 % oт БВП през 2011 г.; и в )да определят конкретни мерки, за да се гарантира постигането на планираната корекция на прекомерния дефицит през 2011 г.

Освен това Съветът прикани финландските власти да гарантират, че след коригирането на прекомерния дефицит ще продължат с бюджетната консолидация, насочена към постигането на средносрочната бюджетна цел — структурен излишък в размер на ½ % от БВП.

Комисията извършва оценка на предприетите действия въз основа на прогнозата на своите служби от есента на 2010 г., в която са отразени бюджетните мерки за 2011 г., както и актуализираната прогноза на министерството на финансите от 20 декември 2010 г.

Оценка на предприетите действия

След влошаването на състоянието на публичните финанси чрез преход от значителни излишъци по консолидирания държавен бюджет към дефицит от 2,5 % през 2009 г. в уведомлението по ППД от април 2010 г. се предвижда дефицитът да нарасне още до 4,1 % от БВП през 2010 г. Все пак най-новите прогнози както на службите на Комисията, така и на финландските власти сочат много по-малко повишение на дефицита през 2010 г. Отразявайки бързото възстановяване на икономическата активност от последното тримесечие на 2010 г. насам, службите на Комисията и финландските власти преразгледаха следващите си прогнози, включвайки по-добри икономически и фискални перспективи за 2010 и следващите години. Макар че след откриването на ППД не са обявявани нови съществени мерки по отношение на данъците или разходите за 2010 г., подобрението на икономическите условия автоматично доведе до повишение на данъчните приходи. В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. е заложено съотношение на дефицита към БВП в размер на 3,1 % през 2010 г., което на свой ред ще доведе до подобрение на перспективите за следващите години в сравнение с очакваното през пролетта на 2010 г. Този очакван резултат е много по-добър в сравнение с целта за дефицит от 4,1 % от БВП, обявена от финландските власти в уведомлението по ППД от април 2010 г., въз основа на което бяха изготвени препоръките на Съвета от 13 юли 2010 г. Освен това според най-новата прогноза на министерството на финансите от декември 2010 г. се очаква дефицитът да достигне 3,2 % от БВП през 2010 г. (в уведомлението по ППД от октомври 2010 г. предвижданията бяха за дефицит от 3,3 % от БВП).

Като цяло фискалната политика беше експанзионистична през 2010 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. структурното салдо се влошава с 1 процентен пункт през 2010 г., което отразява дела на програмата за фискални стимули, изпълнявана през годината. Програмата за стимули бе изпълнявана в съответствие с последната актуализация на програмата за стабилност от февруари 2010 г. и съгласно препоръките на Съвета.

Затова Комисията прави заключението, че Финландия е спазила препоръките на Съвета, гарантирайки, че планираното надхвърляне на референтната стойност от 3 % ще остане ограничено и временно.

Изгледите за дефицита за 2011 г. се подобриха значително след представянето на актуализираната програма за стабилност от февруари 2010 г., в която за посочената година се предвиждаше дефицит от 3,0 % от БВП. Прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. включва дефицит от 1,6% от БВП за 2011 г. В най-новата си прогноза от 20 декември 2010 г. финландските власти предвиждат съотношение на дефицита към БВП от 1,3 % (в уведомлението по ППД от октомври 2010 г. бе заложена цел за дефицита в размер на 1,4 % от БВП). Голяма част от това подобрение спрямо прогнозите от пролетта на 2010 г. се обяснява с по-добрите от очакваното икономически и фискални резултати през 2010 г., които се отразяват и през 2011 г. Все пак дискреционното повишение на някои данъци през 2010 г. доведе до подобрение на салдото по консолидирания държавен бюджет с около 0,6 % от БВП през 2011 г. Въпреки че не са обявени извънредни съкращения в бюджета, очаква се и растежът на разходите да бъде ограничен, тъй като някои от инвестиционните проекти от предишния пакет от мерки за стимулиране постепенно биват приключвани, а органите на местното управление вероятно ще отговорят на финансовите ограничения чрез икономии в бюджетите си. Органите на централното управление и на местното управление продължават да изпълняват дългосрочни програми за насърчаване на производителността в публичния сектор, които също би трябвало да доведат до икономии на разходи за персонала.

Според прогнозата на Комисията през 2011 г. ще има подобрение на структурното салдо с малко под 1 процентен пункт. Това предвиждане като цяло е съобразено с размера на дискреционните фискални мерки през 2011 г., определен чрез възходящия подход.

В този контекст Комисията заключава, че Финландия е осигурила мерки за фискална консолидация в размер на най-малко ½ процентен пункт от БВП през 2011 г. и е предприела ефективни действия за преодоляване на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит до 2011 г.

Заключения

Според настоящите данни изглежда, че Финландия е предприела действия, които представляват адекватен напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определените от Съвета срокове. По-специално, Финландия е взела мерки за коригирането на прекомерния дефицит до 2011 г., като в съответствие с препоръките на Съвета ще осигури адекватен темп на фискална консолидация през 2011 г.

Въз основа на гореизложената оценка Комисията счита, че засега не са необходими допълнителни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за Финландия. Комисията ще продължи да следи отблизо развитието на показателите в бюджетната област във Финландия съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж.

Таблица: Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

България

Процедурата при прекомерен дефицит и най-новите препоръки

Икономическият спад и нарастването на разходите, дължащо се на големите задължения, поети от предишното правителство преди парламентарните избори в средата на 2009 г., доведоха до влошаване на състоянието на публичните финанси в България. В съчетание с преминаването към структура на растежа, която е по-малко благоприятна за данъчните приходи, това доведе до дефицит по консолидирания държавен бюджет (консолидираната фискална програма) на България в размер на 3,9 % от БВП през 2009 г., докато през 2008 г. бе реализиран излишък от 1,8 %[8]. С оглед на това на 13 юли 2010 г. Съветът реши, че България има прекомерен бюджетен дефицит и в съответствие с член 126, параграф 7 от ДФЕС отправи препоръки за неговото преодоляване до 2011 г.[9] В препоръките си Съветът определи краен срок 13 януари 2011 г. за предприемане на ефективни мерки.

По-конкретно, Съветът препоръча на българските власти да намалят най-късно до 2011 г. дефицита по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП по надежден и устойчив начин. За тази цел българските власти по-специално бяха призовани: а) да предприемат необходимите мерки, за да избегнат повишаване на дефицита за 2010 г. над планирания размер от 3,8 % от БВП; б) да осигурят темп на фискална консолидация от поне ¾ % oт БВП през 2011 г.; и в) да определят и изпълнят мерките, необходими за коригирането на прекомерния дефицит до 2011 г. За да бъдат ограничени рисковете по отношение на корекцията, на българските власти бе препоръчано да подобрят управлението и прозрачността на бюджета, като засилят контрола върху разходите от страна на министерството на финансите, като въведат повече задължителни елементи в своята средносрочна бюджетна рамка и като подобрят наблюдението върху изпълнението на бюджета през цялата година.

Съветът определи 13 януари 2011 г. за краен срок, до който българското правителство трябва да предприеме ефективни действия и да определи мерките, необходими за коригирането на прекомерния дефицит.

Комисията извършва своята оценка на предприетите от България действия въз основа на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г., в които са отразени предвидените в бюджета за 2011 г. мерки, както и отчитайки допълнителната информация, осигурена от българските власти в края на декември 2010 г. и през януари 2011 г.

Оценка на предприетите действия

Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. съотношението на дефицита по консолидирания държавен бюджет към БВП през 2010 г. ще намалее до 3,8 % в сравнение с 4,7 % през 2009 г., в съответствие с целта, заложена в изменения бюджет за 2010 г., въз основа на който е изготвена препоръката на Съвета. Тези предвиждания са направени при икономически перспективи, които като цяло не са се променили след изготвянето на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г., послужила за основа на препоръките на Съвета от 13 юли 2010 г. Освен това тези предвиждания отразяват една еднократна операция, водеща до нарастване на дефицита, а именно отписването на вземания от трети държави (0,1 % от БВП), и включва намалението на текущите приходи от данъци и на икономиите на капиталови разходи в сравнение с плановете, изложени в изменения бюджет за 2010 г. Според най-актуалната прогноза на властите съотношението на дефицита през 2010 г. е малко по-благоприятно – 3,6 % от БВП. В своята прогноза службите на Комисията допускат подобрение на структурното салдо с 1½ % от БВП през 2010 г.

Затова Комисията заключава, че се очаква бюджетният резултат за 2010 г. да съответства на препоръката на Съвета за постигане на целта за дефицит в размер на 3,8 % от БВП, която бе заложена в изменения бюджет за 2010 г.

Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. дефицитът през 2011 г. ще бъде 2,9 % от БВП, което предполага годишно намаление от 0,9 % от БВП, въз основа на допускане за непроменена политика, очаквано подобрение на икономическите перспективи и предпазлива оценка на мерките за фискална консолидация, предвидени в бюджета за 2011 г. Властите очакват малко по-нисък дефицит — 2,5 % от БВП, като разликата се обяснява главно с по-оптимистичните предвиждания за икономическата активност. Те ще се стремят да постигнат тази цел чрез увеличаване на приходите по консолидирания държавен бюджет благодарение на очакваното икономическо възстановяване и мерките за повишаване на приходите, както и чрез ограничаване на растежа на разходите и повишаване на ефикасността им. В своята прогноза службите на Комисията допускат подобрение на структурното салдо с ¾ % от БВП през 2011 г.

Рисковете пред изпълнението на целта за дефицита за 2011 г. са свързани главно с макроикономическия сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози за 2011 г. Ако възстановяването се окаже по-бавно и със структура на растежа, която е по-малко благоприятна за приходите в бюджета, това може да доведе до неочакван недостиг на приходи въпреки консервативните бюджетни разчети за приходите. Що се отнася до разходите, планираните за втората половина на 2011 г. местни и президентски избори може да създадат натиск за допълнителни разходи. Предвид на тези рискове българските власти трябва да следят отблизо бюджетните показатели и да имат готовност да вземат корективни мерки при материализиране на някой от рисковете.

В този контекст Комисията заключава, че България е осигурила фискална консолидация в размер на ¾ процентни пункта от БВП и е предприела ефективни действия за коригиране на съществуващия прекомерен бюджетен дефицит до 2011 г.

Накрая, определен напредък бе постигнат в областта на фискалното управление и бяха предприети инициативи за повишаване на ефикасността на публичните разходи. Със социалните партньори бяха договорени мерки за по-нататъшно реформиране на пенсионната система в средносрочен и дългосрочен план, за чието изпълнение трябва да бъдат приети още законодателни промени.

Заключения

Според настоящите данни изглежда, че България е предприела действия, които представляват адекватен напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определените от Съвета срокове. България е предприела необходимите мерки за коригиране на прекомерния дефицит до 2011 г., като е предотвратила повишаването на дефицита през 2010 г. над планирания размер от 3,8 % от БВП и е предвидила подходящи мерки за фискална консолидация в Закона за бюджета за 2011 г., в съответствие с препоръките на Съвета.

Освен това Комисията смята, че България трябва да въведе ефективно повече задължителни елементи в средносрочната си бюджетна рамка съгласно препоръките на Съвета.

Въз основа на гореизложената оценка Комисията счита, че засега не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за България. Комисията ще продължи да следи отблизо развитието на показателите в бюджетната област в България съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж.

Таблица: Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

Дания

Процедурата при прекомерен дефицит и най-новите препоръки

Икономическият спад и дискреционните фискални стимули доведоха до влошаване на състоянието на публичните финанси в Дания. Консолидираният държавен бюджет премина от излишък в размер на 3,2 % от БВП през 2008 г. към дефицит в размер на 2,7 % от БВП през 2009 г., който според предварителните данни е нараснал до 5,5 % от БВП през 2010 г. С оглед на това на 13 юли 2010 г. Съветът реши, че Дания има прекомерен бюджетен дефицит и в съответствие с член 126, параграф 7 от ДФЕС отправи препоръки за неговото преодоляване до 2013 г.[10] В препоръките си Съветът определи краен срок 13 януари 2011 г. за предприемане на ефективни мерки.

Съветът препоръча на датските власти да намалят по надежден и устойчив начин дефицита по консолидирания държавен бюджет под 3 % от БВП, като предприемат действия в средносрочен план. За тази цел датските власти трябваше по-конкретно: а) да изпълняват фискалните мерки през 2010 г., както е предвидено в последната актуализация на конвергентната програма, и да започнат консолидация през 2011 г., за да намалят дефицита под референтната стойност до 2013 г.; б) да осигурят средногодишен темп на фискална консолидация от поне 0,5 % от БВП през периода 2011—2013 г.; в) да определят и изпълняват строго мерките, необходими за постигане на корекцията на прекомерния дефицит до 2013 г., ако цикличните условия позволяват това, и да ускорят намалението на дефицита, ако икономическите или бюджетните условия се окажат по-благоприятни, отколкото се очаква в момента.

Комисията извършва своята оценка на предприетите от Дания действия въз основа на прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. и във връзка с бюджета за 2011 г., прогнозата на правителството от декември и консолидационните мерки, представени от правителството на 25 май. В оценката се отчита и информацията за ефективността на действията, предадена на Комисията от датското министерство на финансите на 13 януари 2011 г.

Оценка на предприетите действия

Прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. сочи подобрение на салдото по консолидирания държавен бюджет с 1,6 процентни пункта между 2010 и 2012 г. (от -5,1 % от БВП пред 2010 до -3,5 % от БВП през 2012 г.) Според най-актуалните макроикономически предвиждания на датските власти (от декември 2010 г.) съотношението на дефицита ще бъде 3,6 % от БВП през 2010 г.[11] и ще нарасне до 4,7 % от БВП през 2011 г., преди да намалее до 3,4 % от БВП през 2012 г., което би означавало достигане на равнище, близко до референтната стойност, една година преди определения от Съвета краен срок.

През май 2010 г. датското правителство си осигури парламентарна подкрепа за набор от консолидационни мерки за изпълнение на препоръките по ППД. Тези мерки включват отлагане на планираните по-рано намаления на данъците и временно спиране на автоматичното индексиране на различни данъчни прагове (т.нар. правило §20 ) до 2014 г., реформиране на системата и скъсяване на периода за получаване на обезщетения при безработица от четири на две години, както и въвеждане на таван за приспадането на членския внос за профсъюзите. Освен това между 2011 и 2013 г. се ограничава растежът на държавното потребление. Консолидационните мерки от месец май вече са въведени законодателството съгласно препоръките на Съвета. Освен това в бюджета за 2011 г. се препотвърждава намерението на правителството да задържи нарастването на държавното потребление. Чрез изменения на начина на финансиране на общините и на контрол върху разходите им би трябвало да бъде намален рискът от надхвърляне на планираното равнище на разходите[12].

Ето защо Комисията заключава, че Дания е спазила препоръката на Съвета да изпълнява фискалните мерки през 2010 г. съгласно последната актуализация на конвергентната програма и да започне консолидация през 2011 г.

Средният годишен темп на фискална консолидация, който се очаква в резултат на тези мерки за периода 2011—2013 г., възлиза на около ½ % от БВП — в съответствие с препоръката на Съвета. Все пак се очаква структурното салдо да се влоши слабо през периода, макар че до 2012 г. се предвижда определено подобрение на номиналното салдо. Очаква се растежът на потенциалния БВП през 2010—2013 г., прогнозиран по общоприетата методология, да бъде много нисък, което е необичайно и би могло да означава, че изчислението на потенциалния БВП на Дания понастоящем е свързано с несигурност.

Като има предвид горепосочените мерки за консолидация, към настоящия момент Комисията няма основания да смята, че препоръчаният темп на фискална консолидация, измерен чрез средното годишно подобрение на структурното салдо, не би могъл да бъде постигнат в средносрочната рамка за периода 2011—2013 г. Ето защо въз основа на наличната понастоящем информация Комисията счита, че Дания е предприела ефективни действия за коригиране на прекомерния дефицит до 2013 г.

Заключения

Според настоящите данни изглежда, че Дания е предприела действия, които представляват адекватен напредък към коригиране на прекомерния дефицит в определения от Съвета срок. По-конкретно, Дания е изпълнила фискалните мерки през 2010 г. съгласно последната актуализация на конвергентната програма и започва консолидация през 2011 г., в съответствие с препоръките на Съвета.

Въз основа на гореизложената оценка Комисията счита, че засега не са необходими по-нататъшни мерки в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за Дания. Комисията ще продължи да следи отблизо развитието на показателите в бюджетната област в Дания съгласно Договора и Пакта за стабилност и растеж.

Таблица 1: Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

[1] Оценката на действията на всяка държава-членка в 6-месечния срок, определен в препоръките, е предадена на Съвета. Всички съобщения на Комисията и други документи, свързани с ППД за всяка държава-членка (минали и текущи), са представени на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6.

[3] „Подробни указания за изпълнението на Пакта за стабилност и растеж и насоки относно формата и съдържанието на програмите за стабилност и конвергентните програми“, одобрени от Съвета по икономическите и финансовите въпроси на 10 ноември 2009 г.: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Всички документи, свързани с ППД за Кипър, могат да бъдат намерени на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Прогнозите на службите на Комисията от есента на 2010 г. бяха публикувани на 29 ноември 2010 г. Крайната дата за включване на данни е 15 ноември 2010 г.

[6] Законът за бюджета за 2011 г. бе приет от парламента на 16 декември 2010 г.

[7] Всички документи, свързани с ППД за Финландия, могат да бъдат намерени на следния адрес в интернет:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] С уведомлението по ППД от октомври 2010 г. данните за салдото по консолидирания държавен бюджет за 2008 и 2009 г. бяха променени съответно на излишък от 1,7 % и дефицит от 4,7 %. Главните причини бяха методологични промени във връзка с въвеждането на коригирано във времето отчитане на касова основа на някои данъчни приходи, както и откриването на допълнителни държавни задължения през втората половина на 2010 г.

[9] Всички документи във връзка с ППД за България са достъпни на следния адрес в интернет:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Всички документи, свързани с ППД за Дания, могат да бъдат намерени на следния адрес в интернет: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Бюджетното салдо на датското правителство за 2010 г. е по-ниско в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от есента на 2010 г. главно поради неочакваното временно нарастване на приходите от облагането на доходите на пенсионните фондове, което не бе включено в прогнозата на службите на Комисията.

[12] През следващите години влияние върху бюджета вероятно ще оказват още две инициативи, които се подготвят в момента. Първо, в процес на договаряне е реформа на системата за отпускане на стипендии за студенти, която би могла да доведе до намаление на срока им. Ето защо чрез тази реформа се очаква държавните разходи да бъдат допълнително намалени. Второ, правителството предложи постепенна отмяна на схемата за ранно пенсиониране до 2034 г., което би довело до положителен ефект върху дългосрочната устойчивост, но би създало разходи в краткосрочен план. Тази реформа по-конкретно може да окаже значителен еднократен ефект върху бюджетното салдо през 2012 г. Този еднократен разход не би оказал въздействие върху коригирането на прекомерния дефицит до 2013 г. Към сегашния момент не е възможно правилно да се изчисли количественият ефект на тези две инициативи върху бюджета.