ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
SEC(2011) 1546 final 
 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение   за 
 
ДИРЕКТИВАНА  ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
за измененение  на Директиви  2000/60/ ЕО и 2008/105/ ЕО на Европейския  
парламент  и    
на Съвета  относно  приоритетните  вещества  в областта  на политиката  за водите
  
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final} 
 
 
BG 2   BG Отказ  от отговорност : Настоящото  кратко  резюме  обвързва  единствено  службите  на 
Комисията , участвали  в изготвянето  му, и не предопределя  окончателната  форма  на 
нито  едно  решение , което  ще бъде  взето  от Комисията . 
 
BG 3   BG 1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
1.1. Контекст  
Рамковата  директива  за водите  2000/60/ ЕО (РДВ ) установява  изчерпателна  рамка  за 
опазване  на повърхностните  и подземните  води , поставяйки  екологични  цели , 
включващи  постигането  на добро  химическо  и екологично  състояние  и 
предотвратяване  на влошаването  им. За постигането  на добро  химическо  състояние  
водните  обекти  трябва  да отговарят  на Стандартите  за качество  на околната  среда  
(СКОС ), установени  за определени  химически  вещества  — приоритетни  вещества  (ПВ), 
определени  съгласно  РДВ  като създаващи  риск  за или посредством  водната  среда  на 
равнище  ЕС. Някои  ПВ са определени  като приоритетни  опасни  вещества  (ПОВ ) 
поради  тяхната  устойчивост  и биоакумулация , и/или токсичност , или будещи  
еквивалентно  безпокойство . В допълнение  към целта  за добро  химическо  състояние  
РДВ  изисква  приемане  на мерки  за контрол , които  целят  прогресивното  намаляване  на 
ПР и пълното  или поетапното  преустановяване  на заустванията , емисиите  и загубите  на 
ПОВ  във водната  среда . В момента  мерки  за контрол  се предприемат  на равнище  
държави -членки . На равнище  ЕС мерките  се позовават  на други  законодателни  актове  
(например  за REACH, за продуктите  за растителна  защита  и биоцидите ). РДВ  
предвижда  също  и изключения  от постигането  на добро  химическо  състояние  в 
специфични  водни  обекти  поради  техническа  неосъществимост , непропорционалност  
на разходите  или тежки  естествени  условия . 
РДВ  (член  16, параграф  4) изисква  Комисията  да преразглежда  списъка  на ПВ най-
малко  на всеки  четири  години , а директивата  за СКОС  2008/105/ ЕО (Д СКОС ) (член  8) 
изисква  през 2011 г. Комисията  да докладва  на Европейския  парламент  и на Съвета  
резултатите  от първото  преразглеждане . Като  част от преразглеждането  Комисията  
inter alia  трябва  да разглежда  веществата  в приложение  III към директивата  за 
евентуалното  им включване  в списъка . Комисията  трябва  също  така да определи , ако е 
уместно , нови  ПВ или ПОВ  и да създаде  СКОС  за повърхностните  води , седимента  или 
живата  част на екосистемата , когато  е необходимо , и да преразгледа  съществуващите  
ПВ. Предложените  нови  вещества  и промените  в съществуващите  се очаква  да бъдат  
отразени  в актуализирането  през 2015 г. на ПУРБ1 и програми  с мерки . 
Изискваното  преразглеждане  е осъществено  със съдействието  на работна  група  по 
химичните  въпроси  (WG E) съгласно  Стратегията  за общо  прилагане  на РДВ2, 
включващо  участието  на всички  държави -членки  и на голям  брой  заинтересовани  
страни3. Това  е научно -техническа  дейност , включваща  определянето  на рисковете  от 
химическите  вещества  за водната  среда  и създаването  на СКОС  за тях. Методиката  за 
определяне  на СКОС , както  и получените  СКОС  са предоставени  на Научния  комитет  
по рисковете  за здравето  и околната  среда  (НКРЗОС4) за мнение . Оценката  на 
въздействието  взема  за дадени  резултатите  от научно -техническата  работа . 
                                                 
1 Планове  за управление  на речни  басейни  
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf  
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , в „Подгрупи “, 
„Приоритетни  вещества “. 
4 НКРЗОС  е един  от научните  комитети , предоставящи  на Комисията  независимо  становище . 
Съставен  е от 17 учени . Повече  информация  може  да бъде  намерена  на 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm   
 
BG 4   BG В хода  на преразглеждане  на списъка  на ПВ са определени  възможни  подобрения  във 
функционирането  на ДСКОС , както  и евентуални  механизми  за подобряване  на 
определянето  на допълнителни  ПВ в бъдещите  преразглеждания , като всички  те са 
включени  под формата  на отделни  групи  варианти . Така  предпочитаният  вариант  
представлява  пакет  от варианти .  
1.2. Кой проблем  налага  предприемане  на действия ? 
Три основни  проблема , изискват  предприемане  на действие :  
(i) наличието  на нова  информация  за рисковете , причинени  от съществуващите  ПВ и от 
новите  химически  вещества . Постоянно  се разработват  нови  химически  вещества , така 
че не са разглеждани  всички  при първото  определяне  на приоритетните  вещества , а за 
тези, които  са разглеждани , може  да има нова  информация . 
(ii) фактът , че някои  от най-опасните  химически  вещества , които  вече са в списъка  на 
ПВ или са предложени  да бъдат  добавени5 са повсеместно  разпространени  устойчиви , 
биоакумулиращи  и токсични  (УБТ ) вещества . Вече  предприетите  спрямо  тях мерки  
значително  са намалили  емисиите . От друга  страна , поради  характерните  си свойства , 
широката  употреба  и общ потенциал  за пренасяне  на далечни  разстояния , някои  от тях 
все още могат  да се открият  във водната  среда , предимно  в седимента  и/или в живата  
част на екосистемата , в концентрации  над СКОС , поради  това стигайки  се до широко  
разпространено  непостигане  на целта  за добро  химическо  състояние . Необходимо  е да 
бъдат  взети  под внимание  следните  три подпроблема : 
• Проблем  относно  представянето : Широкото  разпространените  превишени  нива  
на СКОС  от повсеместно  разпространени  УБТ  ще измести  на заден  план  
подобренията , направени  по отношение  на други  вещества , тъй като, съгласно  
РДВ , химическото  състояние  на водните  обекти  трябва  да бъде  докладвано  на 
базата  на всички  ПВ.  
• Избор  на матрица  за мониторинг  за водите , седимента  или живата  част на 
екосистемата . В момента  ДСКОС  разрешава  държавите -членки  да избират  
матрицата  за всяко  ПВ. УБТ  веществата  са склонни  да се натрупват  в 
седимента  и/или в живата  част на екосистемата  и могат  да бъдат  трудно  
откриваеми  във водата  дори  и с помощта  на най-новите  аналитични  техники . 
Държавите -членки , които  прилагат  СКОС  за водите , могат  неправилно  да 
категоризират  водните  обекти  в „добро  химическо  състояние “ дори  и когато  
седиментът  и/или живата  част на екосистемата  съдържат  ПВ в нива , все още 
създаващи  риск . 
• Намалени  усилия  за извършване  на мониторинг  на УБТ : Всички  промени  в 
концентрациите  на повсеместно  присъстващи  УБТ  в околната  среда  е вероятно  
да се появят  само  в дългосрочен  план  и ниската  честота  на мониторинга , както  
и по-малкият  брой  пунктове  за мониторинг , отколкото  се счита  за нормално  
съгласно  РДВ , изглеждат  оправдани .  
(iii) фактът , че има недостиг  на подходящи  за целта  данни  от мониторинг , върху  които  
да се основава  оценката  на излагане  на въздействието  и съответно  определянето  на 
нови  ПВ в бъдещите  преразглеждания . За настоящото  определяне  на приоритетните  
вещества  е събрана  обширна  база данни  от мониторинг , но би могло  да се направи  
повече  за преодоляване  на порочния  кръг , при който , ако дадено  вещество  не е вече 
регулирано , няма  вероятност  то да бъде  широко  наблюдавано , а от друга  страна , ако не 
                                                 
5 УБТ , включени  в списъка  на ПВ, по дефиниция  са ПОВ . 
 
BG 5   BG бъде  наблюдавано , то и концентрациите  на веществото  в околната  среда  не могат  да 
бъдат  надеждно  моделирани  и прогнозата  за риска , създаващ  се на равнище  ЕС, може  
да не бъде  достатъчно  сигурна , за да обоснове  нормативно  уреждане . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Замърсяването  на водите  има много  важен  трансграничен  характер . 60 % от 
територията  на ЕС е разположена  в общи  речни  басейни  (ЕК, 2007 г.) Политиката  на 
Европейския  съюз  относно  контролирането  на замърсяването  на повърхностните  води  е 
посочена  в член  16 на РДВ , който  заедно  с член  8 на ДСКОС , поставя  основата  за 
списъка  на ПВ и неговото  преразглеждане . Свързаните  проблеми , разгледани  във 
вариантите , се отнасят  до функционирането  на законодателството . 
3. ЦЕЛИ 
Таблицата  по-долу  представя  общите  и конкретните  цели  по отношение  на проблемите , 
подпроблемите  и вариантите : 
Проблем  Подпроблем  Обща  цел Конкретни  цели Варианти
 
Съществуващи  
вещества  Разглеждане  на най-новите  
научни  постижения .  
Подобряване  на знанията  (за 
рисковете  и ефективността  на 
мерките , предприети  за 
намаляване  или елиминиране  на 
емисиите ) чрез мониторинг .  A2  
Нова  
информация  за 
рискове  за 
околната  среда  
и човешкото  
здраве  
 Предложени  
вещества  Намаляване  на рисковете  за 
или посредством  водната  
среда , създавани  от 
определени  вещества 
Определяне  на нови  вещества , 
предизвикващи  риск , и 
създаване  на СКОС  за тях. 
Подобряване  на знанията  (както  
е посочено  по-горе) чрез 
мониторинг .  A3a-A3в 
 
Проблеми , 
свързани  с 
представянето  Подобряване  на 
разпространението  на 
информация  за напредъка  
относно  качеството  на водите  
при прилагането  на РДВ . Б2a-Б2б 
 
Избор  на 
матрица  Подобряване  на настоящото  
законодателство  относно  избора  
на най-подходяща  матрица  за 
мониторинг . В3a-В3б  
 
Конкретни  
трудности , 
свързани  с 
повсеместно  
разпространени
те УБТ 
 
Извършване  на 
мониторинг   
 
Подобряване  на 
функционирането  на 
ДСКОС  
Намаляване  на 
административните  разходи  за 
държавите -членки  чрез 
осигуряване  на допълнителна  
гъвкавост  при мониторинга  на 
повсеместно  разпространените  
УБТ  и същевременно  
поддържане  на ефективността  на 
мониторинга .  В4a-В4б 
База знания  – Осигуряване  на подходящи  
инструменти  за 
подобряване  на бъдещото  
определяне  на съответните  
вещества  за или 
посредством  водната  среда  
на равнище  ЕС. Осигуряване  на механизъм  за 
подобряване  на базата  знания  и 
постигане  на по-ефективно  
определяне  на ПВ в бъдеще . В2-В3 
 
 
BG 6   BG 4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
4.1. Варианти  на политиката  по отношение  на веществата  
Първата  група  варианти  на политиката  се отнася  до включването  на вещества  в 
приложение  Х към РДВ , (повторно ) определяне  на техния  статут  (ПВ или ПОВ ) и 
преразглеждане  или установяване  на СКОС  за тях за целия  ЕС. Вариантите  изцяло  се 
основават  на резултата  от техническата  работа  на експертите . Те са кумулативни  въз 
основа  на теоретично  нарастващото  им въздействие , като фармацевтичните  продукти  
се включват  последни , тъй като до момента  не се регулират  от РДВ . Вариант  А1 е без 
промяна  на настоящия  списък . 
Вариант  Вещество   Промяна  или 
създаване  на 
СКОС  за 
водите ? Предложен  
СКОС  за 
живата  част  
на 
екосистемата ? 
 Промяна  на 
ПВ или на 
определените  
като  ПОВ ? 
Антрацен  Д Н Н 
Поли -BDE  Д* Д  Н 
DEHP  Н Н Д 
Олово  Д Н Н 
Нафталин   Д Н Н 
Никел  Д* Н Н 
Полиароматни  
въглеводороди  (PAH)     
Бензо [a]пирен   Д* 
бензо [b]флуорантен  Д* 
бензо [k]флуорантен  Д* 
Индено (1,2,3-cd)пирен  Д* Д  
 
Бензо [g,h,i]перилен  Д* Н Н 
Флуорантен  Д* Д  Н Вариант  А2: Промяна  
на СКОС  и/или на 
съществуващото  
състояние  на ПВ  
Трифлуралин  Н Н Д 
Дикофол  Д Д Д 
PFOS  Д Д Д 
Хиноксифен  Д Н Д Вариант  А3а: 
Промени  в 
съществуващите  ПВ 
плюс  (избраните ) 
веществата  от 
приложение  III  Диоксини  и DL-PCB  Н Д Д 
Аклонифен  Д Н Н 
Бифенокс  Д Н Н 
Цибутрин  Д Н Н 
Циперметрин  Д Н Н 
Дихлорфос  Д Н Н 
HBCDD  Д Д Д 
Хептахлор / Хептахлор  
епоксид  Д Д Д Вариант  А3б: 
Промени  в 
съществуващите  ПВ 
плюс  (избраните ) 
веществата  от 
Приложение  III плюс  
други  нови  вещества  с 
изключение  на 
фармацевтични  
продукти  Тербутрин  Д Н Н 
17алфа -етинилестрадиол  
(EE2)  Д Н Н Вариант  А3в: 
Промени  в 
съществуващите  ПВ 17бета-естрадиол  (E2) Д Н Н 
 
BG 7   BG Вариант  Вещество   Промяна  или 
създаване  на 
СКОС  за 
водите ? Предложен  
СКОС  за 
живата  част  
на 
екосистемата ? 
 Промяна  на 
ПВ или на 
определените  
като  ПОВ ? 
плюс  (избраните ) 
веществата  от 
приложение  III плюс  
други  нови  вещества , 
включително  
фармацевтични  
продукти  Диклофенак  Д Н Н 
За съществуващите  ПВ „Д*“ означава  промяна  в СКОС  по-голяма  от една  позиция  на 
десетичната  запетая . Другите  промени  в СКОС  за съществуващи  ПВ (отбелязани  само  с 
„Д“) са малки . 
4.2. Варианти  на политиката  по отношение  на УБТ  и на базата  знания   
Трите  подпроблема , свързани  с повсеместно  разпространените  УБТ , се разглеждат  от 
подварианти  Б2а и б, В3а и б, В4а и б. Тези  подварианти , вариантите  за веществата  А2–
А3в и за базата  знания  — В2–В3 са независими . Варианти  В3а и В3б могат  да бъдат  
прилагани  към всички  ПВ, а не само  към повсеместно  разпространени  УБТ . 
Вариант  Описание  
Б1 Без промяна   Без промяна  в настоящото  функциониране  на ДСКОС  и РДВ . 
Б2а: Допускане  на 
отделно  представяне  на 
УБТ Позволява  на държавите -членки  да представят  повсеместно  разпространени  
УБТ  отделно  от останалите  ПВ/ПОВ  в оценките  си на ПУРБ , като в същото  
време  продължават  да ги включват  в химическата  и цялостната  оценка . 
Б2б: Изваждане  на 
повсеместно  
разпространените  УБТ  
от химическото  
състояние  Пълно  изваждане  на повсеместно  разпространените  УБТ  от химическото  
състояние , като същевременно  се поддържа  задължението  за мониторинг  и 
докладване  на тенденциите . Доброто  състояние  може  да бъде  постигнато  на 
база покриването  на СКОС  за другите  ПВ. 
Б3а: Избор  на матрица , 
свързана  с аналитичната  
чувствителност  Държавите -членки  ще могат  да избират  матрицата  с изключение  на 
случаите , когато  наличната  аналитична  техника  отговаря  на минималните  
критерии6 в една  матрица , но не и в другите  или, когато  няма  аналитична  
техника , която  да отговаря  на минималните  критерии , но техниката  за една  
матрица  работи  значително  по-добре  от другите  и има налични  СКОС  на 
равнище  ЕС поне  за „най-добре  работещата “ матрица . 
 
Б3б: Постоянна  матрица  Изборът  на матрица  за мониторинг  и проверка  на съответствието  ще бъде  
установен  на равнище  ЕС за всяко  вещество . 
Б4а: Условно  
намаляване  на 
мониторинга  на 
повсеместно  
разпространени  УБТ Намаляване  на задълженията  за мониторинг  на повсеместно  
разпространени  УБТ , ако са изпълнени  определени  конкретни  условия : 
достатъчно  информация  за наличието  на веществото  във водните  обекти  
(по-конкретно  в седимента  и/или в живата  част на екосистемата ), т.е. 
солидни  базови  данни  от мониторинг . 
Б4б: Безусловно  
намаляване  на 
мониторинга  на 
повсеместно  Намалени  изисквания  за мониторинг  на УБТ  ще бъдат  конкретизирани  в 
ДСКОС  без условия . 
                                                 
6 Директива  2009/90/ ЕО на Комисията  изисква  държавите -членки  да използват  аналитични  
техники , които  отговарят  на минимални  изисквания  за качество  във връзка  с СКОС . При 
отсъствие  на техники , отговарящи  на такива  минимални  критерии , трябва  да се използват  най-
добрите  налични  техники , които  не водят  до прекомерни  разходи . 
 
BG 8   BG Вариант  Описание  
разпространени  УБТ 
В2: База  знания : списък  
за наблюдение  без 
правна  обвързаност  Създаване  на доброволен  механизъм  за мониторинг  на вещества , 
създаващи  евентуален  риск  за или посредством  водната  среда  на равнище  
ЕС, използвайки  „динамичен “ списък  (редовно  добавяне  или изключване  
на вещества ), който  да гарантира  предоставянето  на висококачествени  
данни  от мониторинг  в целия  ЕС за процеса  на определяне  на 
приоритетните  вещества . Във всеки  един  момент  в списъка  ще има около  
20 вещества , които  се наблюдават  от държавите -членки  в 250-300 
представителни  пункта  в ЕС, съгласно  приетите  технически  насоки . 
В3: База  знания :  
списък  за наблюдение  с 
правна  обвързаност  Създаване  на механизъм  като при В2, но с правна  обвързаност  на 
държавите -членки  за извършване  на мониторинг . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
5.1. Въздействие  на вариантите , свързани  с веществата   
Вариант  Положително  въздействие  Отрицателно  въздействие  
A2 По-добро  и по-стабилно  знание  за 
нивото  на риска  и съответствие  с най-
новите  постижения  в науката , 
позволяващи  на политиките  на 
държавите -членки  и на други  
политики  да предприемат  
необходимите  мерки  за намаляване  на 
риска , причиняван  от тези вещества . 
По-добра  защита  на човешкото  здраве  
и на водното  биоразнообразие . Потенциални  значителни  разходи  за 
модернизиране  на някои  ГПСОВ  (за 
никел ) за постигане  на стойност  2 μg/l за 
СГС —СКОС  в зависимост  от местните  
условия . (Обединеното  кралство  
оценява  инвестицията  за целия  жизнен  
цикъл  на приблизително  2 млрд . EUR 
плюс  съответните  допълнителни  
експлоатационни  разходи ). По-ниски  
разходи , ако стойността  за СГС —СКОС  
е 4 μg/l. 
 
А3а Както  по-горе плюс : допълнителна  
информация  за риска , създаван  от 
допълнителните  вещества , и за 
ефективността  на съответните  мерки .  
Ценни  данни  и информация  за вземане  
на решения  във връзка  с продуктите  за 
растителна  защита , химическите  
вещества , промишлените  емисии  и 
политиката  относно  отпадъците . 
Допълнителна  защита  на човешкото  
здраве  и на водното  биоразнообразие . В зависимост  от местните  условия  са 
възможни  потенциални  значителни  
разходи  за модернизация  на някои  
промишлени  и ГПСОВ  (за никел ). 
Допълнителни  разходи  за мониторинг , 
възлизащи  на 4—9,6 млн. EUR на 
година  за целия  ЕС. 
Заместващи  разходи  за хиноксифен , ако 
не е в базовите  данни .  
А3б Както  по-горе плюс : ценни  данни  и 
информация  за вземане  на решения  
относно  политиката  за биоцидите . 
Допълнителна  защита  на човешкото  
здраве  и на водното  биоразнообразие . Допълнителни  кумулативни  разходи  за 
мониторинг  (надвишаващи  тези във 
вариант  А2), възлизащи  на 12—
28,8 млн. EUR годишно  за целия  ЕС. 
В допълнение  към разходите , различни  
от тези за мониторинг  при вариант  А3а: 
потенциални  разходи  за заместване  (ако 
е необходимо  за цибутрин  и тербутрин  и 
вероятно  за циперметрин  при 
развъждането  на сьомга ). 
А3в Както  по-горе плюс : по-добра  
информация  за степента  на 
замърсяване  от фармацевтични  
продукти  и СКОС  на равнище  ЕС като 
целеви  показатели  за вземане  на 
решение  във връзка  с евентуалните  Допълнителни  кумулативни  разходи  за 
мониторинг  (надвишаващи  тези във 
вариант  А2), възлизащи  на 15—36 млн. 
EUR годишно  за целия  ЕС.  
В допълнение  към разходите , различни  
от тези за мониторинг , при вариант  А3б: 
 
BG 9   BG мерки  на равнище  държави -членки .  
Допълнителна  защита  на човешкото  
здраве  и на водното  биоразнообразие . евентуални  разходи  за допълнително  
модернизиране  на ГПСОВ  за 
отстраняване  на Е2, ако се изисква  на 
местно  равнище  и направените  при 
вариант  А2 са недостатъчни , както  и за 
намаляване  на Е2 емисиите  от 
животновъдството  във водите . 
Разходите  за мониторинг  вероятно  са надценени  при вариантите , които  включват  
повече  вещества , тъй като например  разходите  за вземане  на проби  се увеличават  с по-
бавно  темпо  от увеличаването  на броя  на веществата . 
5.2. Въздействие  на вариантите , свързани  с УБТ  и с базата  знания  
Вариант  Положително  въздействие  Отрицателно  въздействие  
Б2а Държавите -членки  по-лесно  доказват  
намаленото  замърсяване  от други  ПВ, 
въпреки  неуспехите  при повсеместно  
разпространените  УБТ . Правната  
сигурност  се запазва  от липсата  на промени  
в определянето  на химическото  състояние . Не е установено  съществено  отрицателно  
въздействие , въпреки  че може  да има 
несъответствия  между  подходите , 
предприемани  от различните  държави -членки .  
Б2б Много  ясно  установен  начин  за 
разрешаване  на държавите -членки  да 
доказват  напредъка  относно  намаляването  
на замърсяването  от други  ПВ.  Намалена  защита  на околната  среда  поради  
отсъствие  на всякакви  СКОС  на ЕС и липса  на 
механизъм  за предприемане  на мерки . Правна  
несигурност . 
Б3а:  
 Подобрено  хармонизиране  на оценката  на 
химическото  състояние ; по-добра  
представа  за размера  на проблема . 
Гъвкавост  за бързо  приспособяване  на 
стратегиите  за мониторинг  към новите  
аналитични  техники .  Евентуални  ограничени  разходи  за 
приспособяване  за някои  държави -членки , 
които  нямат  опит  в мониторинга  и анализа  на 
определени  матрици . Липса  на правна  яснота  
относно  наличието  на стандартизирани  
аналитични  методи  за определени  вещества . 
Б3б  
 Висока  степен  на хармонизиране  на 
оценката  на химическото  състояние  и 
добра  представа  за размера  на проблема . 
Правна  яснота . Евентуални  разходи  за приспособяване  за 
някои  държави -членки , които  нямат  опит  в 
мониторинга  и анализа  на определени  матрици . 
Невъзможност  за бързо  приспособяване  към 
нови  аналитични  техники . 
Б4а Спестяване  на разходи  в размер  от 0,8 до 
2,9 млн. EUR на година  в ЕС.  Не е установено  съществено  отрицателно  
въздействие . 
Б4б Спестяване  на разходи  в размер  от 0,8 до 
2,9 млн. EUR на година  в ЕС.  На определени  нежелателни  тенденции  или 
критични  точки  може  да не се обърне  
достатъчно  внимание . 
В2 Целта  за подходящи  данни  от мониторинг  
от целия  ЕС в подкрепа  на определянето  на 
приоритетните  вещества  е възможно  да 
бъде  постигната  поне  донякъде . Разходи  за мониторинг : 2 до 4 млн. EUR на 
година  за ЕС. Разходи  за разработване  на 
технически  характеристики  за мониторинг  (по-
малко  от 0,2 млн. EUR на година  за целия  ЕС).  
В3 Правната  обвързаност  ще направи  по-
сигурно  резултатът  да постигне  целта  (без 
нея държавите -членки  биха  дали  приоритет  
на (други ) правни  задължения  в бюджетите  
си). Както  по-горе при вариант  В2 плюс  малки  
допълнителни  административни  разходи  в 
Европейската  комисия . 
 
6. СРАВНЯВАНЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
6.1. Сравняване  на вариантите , свързани  с веществата   
Във връзка  с ефективността  при постигане  на целите , най-широкият  вариант  (А3в) 
отчита  до голяма  степен  най-новата  научна  информация , включена  в преразглеждането , 
значително  подобрява  знанията  за рисковете , създавани  от новоопределените  вещества , 
 
BG 10   BG и оптимизира  защитата  срещу  тях. Не се предлагат  никакви  допълнителни  мерки  на 
равнище  ЕС. Всякакви  необходими  мерки  най-вероятно  биха  се предприели  на местно  
равнище , въпреки  че на равнище  ЕС биха  могли  своевременно  да се предприемат  бързи  
действия  съгласно  други  законодателни  актове , ако информацията  от мониторинга  
налага  това. Базовите  данни  вземат  предвид  съществуващите  мерки  и очакваните  
решения  съгласно  други  законодателни  актове  на ЕС. 
Не са установени  непропорционални  разходи  на равнище  ЕС. Ако на местно  равнище  
са били  направени  непропорционални  разходи , изключенията  съгласно  РДВ  могат  да 
бъдат  използвани  за конкретни  водни  обекти , в случай  че са изпълнени  условията , 
установени  в РДВ . 
6.2. Сравняване  на вариантите , свързани  с повсеместно  разпространените  
УБТ  и с базата  знания  
Вариант  Ефективност  Ефикасност   Последователност  Обща  
оценка  
Б1 0 0 0 0 
Варианти  относно  представянето  
Б2а ++ 
Избягва  проблема , свързан  с 
представянето , въпреки  че 
формално  химическото  състояние  
все пак би могло  да бъде  
засегнато  от повсеместно  
разпространените  УБТ . ++ 
Не се включват  големи  
разходи  и е намален  
административният  товар  за 
държавите -членки . + 
Съвместимост  с РДВ , 
осигуряващ  по-голяма  
гъвкавост  по отношение  
на представянето . +++++ 
Б2б + 
Напълно  избягва  проблема , 
свързан  с представянето , но се 
нарушава  целта  за намаляване  на 
рисковете , създавани  от 
определени  вещества . ++ 
Не се включват  големи  
разходи  и е намален  
административният  товар  за 
държавите -членки . -- 
Несъвместим  с РДВ  и с 
политиката  относно  
химическите  вещества . + 
Варианти  относно  матрицата  за мониторинг  
Б3а ++ 
Силен  стимул  за използване  на 
най-подходящата  матрица . 
Допринася  за подобряване  на 
знанията  относно  рисковете  от 
веществата  и ефективността  на 
мерките . Възможност  за отчитане  
на местната  ситуация . Евентуална  
липса  на правна  сигурност  
относно  международните  
аналитични  стандарти . + 
Запазването  на малко  
гъвкавост  би позволило  на 
държавите -членки  да се 
приспособят  към местните  
условия  и традиции /опит . 
Умерени  разходи  за 
приспособяване  за някои  
държави -членки . + 
Засилва  ролята  на 
Директива  2009/90/ ЕО. 
Допринася  за 
подобряване  на оценката  
на ефективността  на 
мерките , предприети  от 
други  политики . ++++ 
Б3б ++ 
Силен  стимул  за използване  на 
най-подходящата  матрица . 
Допринася  за подобряване  на 
знанията  относно  рисковете  от 
веществата  и ефективността  на 
мерките . Невъзможност  да за 
отчитане  на местната  ситуация . 
Правна  сигурност . - 
По-високи  разходи  за 
държавите -членки , които  
нямат  традиции /опит  в 
извършването  на 
мониторинг  в живата  част на 
екосистемата . ≈ 
По-слабо  гъвкав  за 
приспособяване  към 
напредъка  и 
аналитичните  техники . 
Може  да затрудни  
напредъка  в 
аналитичните  техники  за 
други  матрици . + 
Варианти  относно  намаления  мониторинг  
Б4а + 
Намалява  административния  
товар  и разходите  за мониторинг  
за държавите -членки .  + 
Гарантира  наличието  на 
стабилни  базови  данни  от 
мониторинг , като по този 
начин  допринася  за 
придобиването  на добри  
знания  относно  рисковете  за 
или посредством  водната  
среда  от повсеместно  
разпространени  УБТ . ≈ ++ 
 
BG 11   BG Б4б + 
Намалява  административния  
товар  и разходите  за мониторинг  
за държавите -членки .  ≈ 
Не гарантира  стабилни  
базови  данни  от мониторинг  
във всички  държави -членки , 
следователно  не осигурява  
добри  знания  за рисковете  за 
или посредством  водната  
среда  от повсеместно  
разпространените  УБТ .  ≈ + 
В2 + 
Повишени  знания , но има 
вероятност  да липсват  важни  
данни  (непълно  покритие  на 
държавите -членки ) както  и да не 
се спазват  техническите  
характеристики  поради  
доброволния  характер  на 
механизма  за мониторинг . + 
Вероятността  от липса  на 
данни  намалява  
ефективността  на вложените  
средства . не се прилага  ++ 
 
В3 ++ 
Повишени  знания  и вероятност  за 
покриване  на всички  или на 
повечето  държави  от ЕС по 
хармонизиран  начин .  ++ 
Предоставя  целеви  
висококачествени  данни  на 
равнище  ЕС, пригодни  за 
целта  на определянето  на 
ПВ. не се прилага  ++++ 
 
Степен  на въздействие  според  сравняването  с базовите  данни  (базовите  данни  са обозначени  с 0): ++ 
силно  положително ; + положително ; – – силно  отрицателно ; – отрицателно ; ≈ много  малко /неутрално ; не 
се прилага  
6.3. Резюме  на предпочетените  варианти  и на въздействията  
Предпочетените  варианти  са: 
А3в — всички  вещества ; 
Б2а — гъвкаво  представяне  на повсеместно  разпространените  УБТ ; 
Б3а — избор  на матрица , свързана  с аналитичната  чувствителност ; 
Б4а — условен  намален  мониторинг  на УБТ ; 
В3 — списък  за наблюдение  със задължение  за правни  действия . 
Изброените  варианти  ще бъдат  въведени  чрез изменение  на ДСКОС  2008/105/ ЕО и 
приложение  Х към РДВ . Ползите , разходите  и последиците  от разпределението , 
отнасящи  се до базовите  данни , са обобщени  в таблицата  по-долу , като са взети  
предвид  взаимодействията  между  вариантите : 
Ползи  
• Цялата  прегледана  най-нова  научна  информация  ще бъде  взета  под внимание ; 
• Държавите -членки  ще бъдат  насърчавани  да извършват  мониторинг  на живата  част на екосистемата , 
когато  е най-целесъобразно ; 
• Ще бъде  изградена  по-актуална  представа  за замърсяването  от повсеместно  разпространени  УБТ ; 
• Ще се постигне  значително  подобрение  на знанията  относно  рисковете , създавани  от всички  15 
приоритетни  вещества  и от повсеместно  разпространените  УБТ , част от съществуващите  ПВ. Ще се 
повиши  ефективността  на мерките  за тези вещества , като се позволи  въвеждането /подобрението  им на 
равнище  ЕС и държави -членки . Подобряване  на възстановяването  на седимента  и оптимизирането  на 
защитата  от установени  рискове . По този начин  ще бъдат  постигнати  ползи  за биоразнообразието  и 
човешкото  здраве ;  
• Мерките , приложени  с цел намаляване  на рисковете  от някои  вещества  (например  никел ), ще могат  също  
така да се използват  за намаляване  на рисковете  от други  (например  Е2); 
• Хармонизирането  на СКОС  за повече  вещества  ще повиши  изравняването  на условията  за предприятията  
 
BG 12   BG в различните  държави -членки ; 
• Административната  тежест , свързана  с обясняването  на непостигането  на целта  за химическото  състояние  
в резултат  на повсеместно  разпространените  УБТ , ще бъде  намалена  и обществото  ще получи  по-ясна  
информация ; 
• Очаква  се да се спестят  средства  от мониторинга  на повсеместно  разпространени  УБТ , които  биха  могли  
да бъдат  инвестирани  в подобряване  на информационната  база за бъдещите  дейности  по определянето  на 
приоритетните  вещества , т.е. списъка  за наблюдение ; 
Разходи  
• Допълнителни  разходи  за мониторинг  за публичните  органи ; 
• Разходи  на публичните  органи  и частните  дружества , които  вероятно  ще бъдат  прехвърлени  на 
потребителите , за допълнително  пречистване  на градските  отпадъчни  води  с цел отстраняване  на никел  и 
Е2, както  и разходи  на промишлените  предприятия  за намаляване  на промишлените  емисии  на никел  при 
точковите  зауствания  и разходи  за животновъдите  за монтиране  на заграждения , които  да предотвратят  
достъпа  на животните  до реките  с цел намаляване  на Е2 емисиите  във водите , въпреки  че някои  от тези 
разходи  могат  да попадат  в други  законодателни  актове ;  
• Евентуални  разходи  за заместване  на хиноксифен , които  са неизвестни , но най-вероятно  ще са 
незначителни , , ако все пак не е оттеглено  разрешението  съгласно  законодателните  актове  относно  
продуктите  за растителна  зашита . Тези  разходи  биха  могли  да са за производителите , формулаторите , 
фермерите  и/или потребителите  в зависимост  от заместителя ; 
• Разходи  за прилагане  на списъка  за наблюдение . 
Основни  последици  от разпределението  
Тук са обобщени  най-важните  последици  от разпределението , с изключение  на общите  ползи  за околната  среда  и 
човешкото  здраве . Отнасят  се предимно  до предпочетения  вариант  за вещества  (А3в), отколкото  до вариантите , 
засягащи  другите  общи  цели . Наблюдава  се колебание  относно  това колко  от тях да бъдат  включени  в базовите  
данни . 
Последици  на секторно  равнище  
• Могат  да възникнат  в селското  стопанство  и при продуктите  за растителна  защита  поради  включването  на 
четири  използвани  в момента  продукта  за растителна  защита  в пакета  с предпочитани  вещества . От друга  
страна , повечето  мерки , които  може  да са необходими , се очаква  да бъдат  включени  в базовите  данни ; 
• Могат  да възникнат  също  и във водния  отрасъл  в резултат  на необходимостта  от постигане  на по-строги  
СКОС  за никел  и на СКОС  за Е2; 
• Могат  да възникнат  в публичния  сектор  в резултат  на необходимостта  от мониторинг  на допълнителни  
вещества  и е вероятно  също  така да покрият  инвестиции  в ГПСОВ  (разход , който  би могъл  да бъде  
прехвърлен  върху  потребителите ); 
• Могат  да възникнат  в други  сектори  като аквакултурата , в строителството  и металургията , транспорта  и 
управлението  на отпадъците , но не се очаква  да са значителни ; 
Последиците  за производители  и потребители  
• Могат  да възникнат  за производителите  и формулаторите  на пестициди  и биоциди  отново  в зависимост  от 
базовите  данни ; 
• Могат  да засегнат  износа  на определени  вещества , които  все още се произвеждат  в ЕС за износ , 
включително  HBCDD и трифлуралин , въпреки  че този износ  може  да спре  така или иначе  в 
базовите  данни ; 
Последици  за държавите -членки  и регионите  
• Може  да включват  малки  последици  върху  търговията  по отношение  на внесените  и изнесените  вещества , 
но те ще са предимно  в базовите  данни ; 
• Могат  да възникнат  във връзка  с продуктите  за растителна  защита , тъй като някои  държави -членки  
 
BG 13   BG използват  повече  и разполагат  с по-голям  брой  продукти  на пазара ; 
• Могат  да включват  последици , свързани  с относителното  потребление  на фармацевтични  продукти , с 
дължината  на бреговата  линия , с честотата  и гъстотата  на градските  агломерации , с интензивността  на 
животновъдството  и с природните  условия , засягащи  биоразнообразието . 
Общо  казано  предпочетените  варианти  най-ефикасно  биха  постигнали  повечето  цели , 
като в същото  време  се гарантира  съответствие  със съществуващото  законодателство  и 
се избягват  значими  последици  от несправедливо  разпределение . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
РДВ  съдържа  вграден  процес  за мониторинг  и оценка . В директивата  е предвиден  
редовен  мониторинг  на концентрациите  на ПВ и ПОВ  в околната  среда .