C 294/33

P9_TA(2020)0034

Европейска централна банка — годишен доклад за 2018 г.

Резолюция на Европейския парламент от 12 февруари 2020 г. относно годишния доклад на Европейската централна банка за 2018 г. (2019/2129(INI))

(2021/C 294/05)

Европейският парламент,

— като взе предвид годишния доклад на Европейската централна банка (ЕЦБ) за 2018 г.,

— като взе предвид устава на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) и на Европейската централна банка (ЕЦБ), и по-специално член 15 от него,

— като взе предвид членове 127, параграфи 1 и 2, член 130 и член 284, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид проведеното на 4 септември 2019 г. изслушване на Кристин Лагард, кандидат за председател на Европейската банка,

— като взе предвид диалога по въпросите на паричната политика, който Марио Драги проведе с Европейския парламент на 23 септември 2019 г. в качеството си на председател на Европейската централна банка,

— като взе предвид доклада от 18 октомври 2019 г. на работната група на Г7 относно т.нар. „стейбълкойни“, озаглавен „Проучване на въздействието на глобалните „стейбълкойни““,

— като взе предвид обратната връзка от страна на ,ЕЦБ относно приноса на Европейския парламент като част от резолюцията на последния относно годишния доклад на ЕЦБ за 2017 г.

— като взе предвид окончателния доклад от 31 януари 2018 г. на Експертната група на високо равнище по финансирането за устойчиво развитие, озаглавен „Финансиране на устойчива европейска икономика“,

— като взе предвид своята резолюция от 29 май 2018 г. относно устойчивите финанси (1) и своята законодателна резолюция от 28 март 2019 г. относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие (2),

— като взе предвид Програмата на ООН за устойчиво развитие за периода до 2030 г. и Целите за устойчиво развитие (ЦУР),

— като взе предвид Парижкото споразумение по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК),

— като взе предвид член 142, параграф 1 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид доклада на комисията по икономически и парични въпроси (A9-0016/2020),

А. като има предвид, че съгласно икономическа прогноза на Комисията от есента на 2019 г. последните данни за 2019 г. отразяват забавяне на растежа на БВП в еврозоната от 1,9 % през 2018 г. на 1,1 % през 2019 г., а в ЕС-27 — от 2,1 % през 2018 г. на 1,4 % през 2019 г., което се дължи на неотдавнашното покачване на напрежението в областта на търговията и свързаната с това несигурност, както и на излизането на Обединеното кралство от ЕС;

Б. като има предвид, че по данни на Евростат равнището на безработица през август 2019 г. е 6,2 % в ЕС и 7,4 % в еврозоната — стойности, най-ниски от юли 2008 г. насам; като има предвид, че равнището на безработица остава неравномерно в целия Европейски съюз; като има предвид, че високото равнище на младежката безработица — над два пъти по-високо от средното — остава сериозен проблем, с който ЕС трябва да се справи; като има предвид, че продължават да съществуват изключително големи регионални неравенства по отношение на безработицата както в рамките на държавите членки, така и между тях;

В. като има предвид, че в съответствие с макроикономическите прогнози на експерти на Евросистемата от септември 2019 г. годишната инфлация за еврозоната, измерена с хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ), вероятно ще достигне 1,2 %, 1,0 % и 1,5 % съответно през 2019 г., 2020 г. и 2021 г., т.е. няма да постигне целта за поддържане на темповете на инфлация под, но близо до 2 %; като има предвид, че в еврозоната прогнозите за инфлацията показват значителни разлики;

Г. като има предвид, че в края на 2018 г. размерът на счетоводния баланс на Евросистемата достигна рекордно равнище от 4,7 трилиона евро, с което надвиши 40 % от БВП на еврозоната, което представлява увеличение с 4,25 % (0,2 трилиона) в сравнение с края на 2017 г.;

Д. като има предвид, че през 2018 г. нетната печалба на ЕЦБ възлиза на 1,575 милиарда евро в сравнение с 1,275 милиарда евро през 2017 г.; като има предвид, че това увеличение може да се отдаде главно на увеличението на нетния доход от лихви върху портфейла в щатски долари и портфейла на програмата за закупуване на активи (ПЗА);

Е. като има предвид, че засилената роля на еврото и неговото увеличено използване като резервна валута ще увеличат способността на ЕС да определя самостоятелно политическата си позиция по отношение на други световни сили и че това е ключов елемент за гарантиране на европейския икономически суверенитет;

Ж. като има предвид, че за да се засили глобалната роля на еврото, еврозоната трябва първо да докаже, че е в състояние да устоява на рецесия, без да се налага никоя от нейните държави членки да прибягва (било то доброволно или по друг начин) до обезценки на държавния дълг;

З. като има предвид, че член 127, параграф 5 от ДФЕС изисква от ЕСЦБ да допринася за стабилността на финансовата система;

И. като има предвид, че МСП, които продължават да бъдат гръбнака на икономиката и на обществата на ЕС и които засилват икономическото и социалното сближаване, се нуждаят от допълнителна подкрепа;

Й. като има предвид, че глобалното емитиране на „зелени“ облигации е нараснало от по-малко от 1 милиард евро през 2008 г. на над 120 милиарда евро през 2017 г., а нетното емитиране на „зелени“ облигации, деноминирани в евро, се е увеличило десетократно от 2013 г. насам; като има предвид, че постепенно намалява разликата между спредовете на „зелените“ облигации и тези на целия промишлен сектор;

К. като има предвид, че въпреки тази положителна тенденция „зелените“ облигации все още представляват едва 1 % от общото предлагане на деноминирани в евро облигации;

Л. като има предвид, че обемът на сделките, извършвани с виртуални валути, се е увеличил драстично и се превръща в предизвикателство по отношение на традиционните системи от законни платежни средства; като има предвид, че виртуалните валути са алтернативни варианти за плащане, а не законно платежно средство;

М. като има предвид, че съгласно Евробарометър от декември 2018 г. обществената подкрепа за еврото през 2018 г. е нараснала на 75 %;

Общ преглед

1. приветства ролята на ЕЦБ за гарантиране на стабилността на еврото; изтъква, че установеният в Договорите статут на независимост на ЕЦБ е предпоставка за изпълнението на нейния мандат за поддържане на ценова стабилност;

2. подчертава, че еврото е не само чисто икономически, но и политически проект; подчертава необратимия характер на единната валута; обръща внимание на изискването, установено в Договорите, всяка държава членка, с изключение на Дания, да приеме единната валута, след като е изпълнила критериите за конвергенция от Маастрихт; счита, че участието в банковия съюз трябва да се счита за предимство за държавите, които желаят да се присъединят към еврозоната;

3. изразява загриженост, че след кратко икономическо възстановяване растежът се е забавил и е достигнал 1,1 % от БВП в еврозоната; също така изразява загриженост във връзка със забавянето на растежа в сферата на промишленото производство и световната търговия; по тази причина отбелязва подчертаната от Марио Драги необходимост от поддържане на подходящи ликвидни условия и степен на нерестриктивност на паричната политика;

4. подчертава, че устойчивият растеж и ценовата стабилност не могат да бъдат постигнати само чрез паричната политика, а са необходими също така подкрепяща фискална политика и социално балансирани структурни реформи, насърчаващи производителността;

5. посочва, че гъвкавата парична политика не трябва да се разглежда като заместител на структурните реформи;

6. подчертава констатациите относно ниския растеж на заплатите ( 3 ) , които прави експертната група на ЕСЦБ, която анализира несъответствието между растежа на заплатите и възстановяването на пазара на труда; тези констатации показват, че слабият растеж на заплатите през последните години се дължи основно на технологиите и на сътресенията в областта на договарянето на заплатите (свързани с промените в структурата на колективните преговори, водещи до отслабване на позициите на служителите при воденето на преговори) и на разпоредбите в областта на пазара на труда — основно в държавите, които са най-силно засегнати от кризата, както и на комбинацията от недостатъчно използване на работната сила, ниски стойности на инфлацията и слаб растеж на производителността;

7. подчертава, че за укрепване на ролята на еврото са необходими подходящи структурни условия, сред които: — задълбочаване на Европейския паричен съюз, включително създаване на фискален капацитет за еврозоната, който да може да изпълнява антициклична функция за стабилизация; — завършване на изграждането на банковия съюз; — завършване на съюза на капиталовите пазари,

8. подчертава задължението на всяка държава — членка на ЕС, с изключение на Дания, да приеме единната валута, след като е изпълнила критериите за конвергенция от Маастрихт; призовава ЕЦБ да продължи ползотворното сътрудничество и с държавите — членки на ЕС, които са извън еврозоната;

Парична политика

9. подчертава, че операциите на отворения пазар и нестандартните мерки в областта на паричната политика, въведени от ЕЦБ, са допринесли за икономическото възстановяване, за подобряване на условията за финансиране чрез редица канали за предаване и за намаляване на доходността на широк набор от класове активи; изисква от ЕЦБ да продължи да наблюдава потенциалните рискове за своите счетоводни баланси, инфлацията на цените на активите, потенциалното неправилно разпределение на ресурси и неблагоприятните последици за спестителите;

10. отбелязва, че на 12 септември 2019 г. ЕЦБ обяви широк пакет от фискални стимули, включително нетни покупки в рамките на програмата за закупуване на активи (ПЗА) в размер на 20 милиарда евро месечно, намаляване с 10 базисни пункта на лихвения процент по депозитите, двустепенна система за резерви и по-добри условия за целеви операции по дългосрочно рефинансиране (ЦОДР-III); отбелязва липсата на единодушие и счита, че ръководството на ЕЦБ и нейният председател г-жа Лагард следва да работят за преодоляване на различията в рамките на Управителния съвет на ЕЦБ;

11. отбелязва, че прилаганата към програмата на ЕЦБ за увеличаване на паричната маса граница на емитента от 33 % може да ограничи способността на ЕЦБ за закупуване на облигациите на няколко държави членки; счита, че тази граница на емитента може да изисква промени предвид факта, че подновената програма за увеличаване на паричната маса е безсрочна и може да изисква закупуване на облигации, които надвишават границата от 33 % за някои държави членки; отбелязва, че програмата за увеличаване на паричната маса е проектирана за пропорционално закупуване на облигации на държавите членки въз основа на размера на икономиката и населението;

12. отбелязва намерението на Управителния съвет на ЕЦБ да продължи да реинвестира плащанията по главницата от ценни книжа с настъпващ падеж толкова дълго, колкото е необходимо;

13. отбелязва, че досега отрицателните последици за нетния доход на банките от лихви са били компенсирани от ползите от по-големия мащаб на банковото кредитиране и от по-ниските разходи за провизии и загуби; изразява загриженост във връзка с трудностите, пред които са изправени по-специално малките банки; призовава ЕЦБ да наблюдава опасността от поява на балон на цените на активите;

14. подчертава, че много ниските или отрицателни лихвени проценти представляват удобна възможност за потребителите, дружествата, включително МСП, работниците и кредитополучателите, които могат да извлекат полза от по-силната икономическа динамика, по-ниската безработица и по-ниските разходи по заеми; съществуват обаче опасения във връзка с потенциалното въздействие върху пенсионните и застрахователните системи в резултат на ниска възвращаемост, икономически неравенства и предизвикателства за отделните спестители; отбелязва освен това, че някои държави членки не са се възползвали от ниските лихвени проценти, за да консолидират бюджетите си и да извършат структурни реформи;

15. отбелязва намерението на Управителния съвет на ЕЦБ да продължи да реинвестира плащанията по главницата от ценни книжа с настъпващ падеж толкова дълго, колкото е необходимо за поддържане на благоприятни ликвидни условия и висока степен на нерестриктивност на паричната политика;

16. изразява загриженост относно продължителния умерен инфлационен натиск и прекомерното разчитане на паричната политика на ЕЦБ за поддържане на растежа, както и нейните все по-ограничени варианти в рамките на настоящия ѝ инструментариум;

17. отбелязва призива на президента Драги за по-добро привеждане на паричната политика на ЕЦБ в съответствие с фискалните политики на държавите членки, като подчертава, че едно по-балансирано съчетание от макроикономически политики би позволило ниските лихвени проценти да постигнат същата степен на стимулиране както в миналото, но с по-малко странични ефекти;

18. подчертава значението на сътрудничеството между централните банки както в Европейския съюз, така и в световен мащаб, за постигането на целите за инфлацията в средносрочен план;

Мерки за борба с изменението на климата

19. припомня, че като институция на ЕС ЕЦБ е обвързана от Парижкото споразумение относно изменението на климата и че това следва да се отразява в нейните политики, като същевременно се зачитат напълно мандатът и независимостта ѝ; приветства зараждането на дискусия за ролята на централните банки и надзорниците в подкрепата на борбата срещу изменението на климата; призовава ЕЦБ да прилага в своите политики екологичните, социалните и управленските принципи при пълно зачитане на мандата и на независимостта си;

20. изразява съгласие с позициите, изразени от членовете на Изпълнителния съвет на ЕЦБ по отношение на значението на развиването на истински европейски платежни системи, които са защитени от външни смущения, включително смущения с политически характер; призовава ЕЦБ да продължи работата си по проекта за Европейска платежна инициатива (ЕПИ) с цел запазване на суверенитета на ЕС и икономическата ефективност на всички ползватели и доставчици, както и за гарантиране на лоялна конкуренция;

21. отбелязва декларацията на председателя на ЕЦП Кристин Лагард от 4 септември 2019 г., в която тя одобрява „постепенния преход към премахване на активите с въглеродни емисии“ от портфейла на ЕЦБ и приветства участието на ЕЦБ в Мрежата за екологизиране на финансовата система, както и ангажимента на ЕЦБ да помогне за идентифицирането и измерването на излагането на финансовата система на рисковете, свързани с изменението на климата, и за насърчаването на по-екологосъобразна финансова система, като се спазва изцяло мандатът на ЕЦБ за ценова стабилност и други цели;

22. предлага ЕЦБ да превърне въпроса за това как централните банки и банковият надзор могат да допринесат за постигането на устойчива икономика и за борбата с изменението на климата в един от своите приоритети за изследване; предлага за тази цел ЕЦБ да си сътрудничи и с международни мрежи, различни от Мрежата за екологизиране на финансовата система, по-специално с Мрежата за устойчиво банкиране и с инициативата „Принципи на ООН за отговорно банкиране“;

23. изразява загриженост относно факта, че 62,1 % от покупките на корпоративни облигации на ЕЦБ се извършват в секторите, които са отговорни за 58,5 % от емисиите на парникови газове в еврозоната; призовава ЕЦБ да извърши проучване, в което да провери влиянието на ПЗА, и по-специално на програмата за закупуване от корпоративния сектор (ПЗКС), върху изменението на климата, като предварителна стъпка към преструктурирането на ПЗКС по социално и екологично устойчив начин; във връзка с това предлага рамка за координация между ЕЦБ и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), включително InvestEU;

Други аспекти

24. признава значението на микро-, малките и средните предприятия в ЕС; призовава ЕЦБ да продължи да следи внимателно достъпа на тези предприятия до кредитиране, по-специално с оглед на бавното подобряване на финансовото им състояние; посочва във връзка с това необходимостта от насърчаване на публичните и частните инвестиции в ЕС и поради това призовава за полагане на допълнителни усилия за гарантиране на финансирането на реалната икономика;

25. призовава ЕЦБ да продължи подготвителните си действия за гарантиране на стабилността на финансовите пазари в ЕС с оглед на всички възможни непредвидени случаи и отрицателни последици, особено такива, свързани с оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз, като отчита факта, че някои региони и държави са засегнати в по-голяма степен от други;

26. изразява загриженост във връзка с рисковете, произтичащи от забавянето на създаването на банковия съюз, и призовава за бързото му завършване; отбелязва многократните призиви на ЕЦБ относно създаването на Европейска схема за застраховане на депозитите (ЕСЗД) като трети стълб на банковия съюз;

27. подчертава, че конкретните принципи на функциониране и специфичната мисия на кооперативните и взаимоспомагателните банки следва да се зачитат и да бъдат отразени в политиките и подходите на ЕЦБ;

28. призовава за ускоряване на проекта за съюз на капиталовите пазари (СКП) с цел да се задълбочи финансовата интеграция, да се подобри достъпът на МСП до финансови средства, да се позволи ефективно мобилизиране на капитали в Европа, за да се подпомогне насърчаването на устойчивия растеж в реалната икономика в полза на всички граждани и да се подобрят финансовата стабилност и устойчивостта на Съюза на сътресения; признава силната подкрепа от страна на ЕЦБ при създаването на реален СКП; приветства в това отношение приноса на работната група за следващия СКП;

29. призовава ЕЦБ и всички надзорни органи да засилят наблюдението си над криптоактивите и повишените рискове по отношение на киберсигурността и изпирането на пари, за да предотвратят отрицателни последици за стабилността, интегритета и сигурността на финансовия сектор; изразява съгласие със Становище 2014/08 на ЕБО, в което се предлага да не се използва понятието „виртуални валути“, тъй като по различни причини използването на термина „валута“ може да бъде подвеждащо;

30. отбелязва забележките, направени от Кристин Лагард на 4 септември 2019 г. по време на заседанието на комисията по икономически и парични въпроси относно новия регламент относно криптоактивите, а именно че ЕЦБ и централните банки като цяло следва ясно да наблюдават това развитие и да допринасят за текущата международна работа по политическите отговори; изисква от ЕЦБ да оцени в сътрудничество с Комисията правната и регулаторната рамка на ЕС по отношение на електронните пари, финансовите инструменти и виртуалните валути/активи с цел осигуряване на всеобхватна рамка за надзор на финансови инструменти, субекти или инфраструктури за целите на борбата с изпирането на пари и стабилността, както и за трансграничното сътрудничество и координация; изисква от ЕЦБ да работи с Комисията за създаването на рамка за тези нови валути, която да съвмести иновациите, потребностите на гражданите, запазването на финансовата стабилност и принципите на правовата държава;

31. приветства непрекъснатите усилия на ЕЦБ за засилване на нейните способности за реакция и възстановяване в случай на кибератака срещу собствената ѝ организация;

32. призовава ЕЦБ да осигури подходящ баланс между въвеждането на финансови нововъведения, включително в областта на финансовите технологии, и финансовата стабилност;

33. насърчава ЕЦБ да работи с Комисията и с всички съответни заинтересовани лица за насърчаването на ролята на еврото като резервна валута; счита, че това може да бъде постигнато чрез различни канали, като например институционално представителство или добре функциониращи европейски финансови продукти;

34. отбелязва изявлението на председателя на ЕЦБ г-жа Кристин Лагард, че извършването на преглед на рамката на паричната политика на ЕЦБ е своевременно и оправдано, за да се гарантира, че ЕЦБ разполага с подходящите инструменти за по-добро подпомагане на общите политики в ЕС, без да се засяга нейната основна цел за поддържане на ценова стабилност; призовава ЕЦБ да организира обществена консултация като част от този процес, за да се гарантира, че прегледът ще бъде на разположение за идеи и коментари на широк кръг от заинтересовани лица; призовава ЕЦБ да ангажира и Парламента в този процес на преглед; освен това изразява съгласие с председателя на ЕЦБ, че ЕЦБ трябва да подобри мерките си за комуникация с гражданите относно въздействието на своите политики;

35. изтъква значението на паричните средства като платежно средство за гражданите на ЕС; приканва ЕЦБ, без да се засягат прерогативите на държавите членки, да създаде единна система за по-добро наблюдение на големи трансакции с оглед на борбата с изпирането на пари, укриването на данъци и финансирането на тероризма и организираната престъпност;

36. приветства факта, че от 2017 г. насам ЕЦБ публикува пълния списък на всички наличности в ПЗКС, включително имената на емитентите, заедно с обобщени данни за участията по държави, риск, рейтинг и сектор; изразява съжаление по повод на факта, че подобна политика не е била прилагана по отношение на програмата за закупуване на обезпечени с активи ценни книжа (ПЗОАЦК) и третата програма за закупуване на обезпечени облигации (ПЗОО 3); отново заявява, че е необходима по-голяма прозрачност, по-специално по отношение на CBPP3, предвид значителния мащаб на програмата;

37. приветства въвеждането на индекс на лихвени проценти по краткосрочни депозити в евро — новия овърнайт референтен курс за паричните пазари в еврозоната; изисква от ЕЦБ да включи в следващия си годишен доклад първа оценка на неговото развитие и функциониране на пазара;

38. отбелязва, че ЕЦБ все още не е включила гръцки облигации в програмата за закупуване на активи на публичния сектор (ПЗАПС), въпреки че Гърция е постигнала подобрение по отношение на устойчивостта на обслужването на дълга и възвръщането на достъпа до пазарите на облигации;

39. подчертава техническия характер на решенията на ЕЦБ за определяне на лихвените проценти и значението на публичната подкрепа за вземането на експертни решения в тази сфера; ето защо отправя критика към политизирането на решенията относно политиката на ЕЦБ; призовава всички политици и банкери от национални централни банки да бъдат внимателни при правенето на публични изявления, които могат да подкопаят доверието във и подкрепата за политиките на ЕЦБ;

Отчетност

40. приветства факта, че по време на председателството на Марио Драги беше засилена отчетността на ЕЦБ пред Европейския парламент, и очаква от председателя г-жа Кристин Лагард по-нататъшно укрепване на отчетността, диалога и откритостта в съответствие с ангажиментите, поети от нея по време на изслушването пред комисията по икономически и парични въпроси, проведено на 4 септември 2019 г.

41. счита, че ЕЦБ следва да позволи достатъчен достъп до документите и информацията за одитите на Европейската сметна палата (ЕСП), свързани с банковия надзор; в този контекст приветства меморандума за разбирателство между ЕСП и ЕЦБ от октомври 2019 г. за определяне на практическите договорености за споделяне на информация по време на одитите на ЕСП на надзорните дейности на ЕЦБ;

42. припомня, че номинациите на членовете на Изпълнителния съвет следва да бъдат подготвени внимателно, при пълна прозрачност, както и заедно с Парламента, в съответствие с Договорите; настоятелно призовава Съвета да изготви кратък списък с кандидати за всички бъдещи свободни позиции, в който представителството на половете да бъде балансирано, и да го представи на Парламента, позволявайки му по този начин да поеме по-значителна консултативна роля в процеса на назначаване; изразява съжаление, че досега не е постигнат задоволителен напредък; припомня значението на точка 4 от резолюцията на Европейския парламент от 14 март 2019 г. относно баланса между половете при издигането на кандидатури за позиции в областта на икономическите и паричните въпроси на ЕС ( 4 ) , в която Парламентът се ангажира да не взема предвид списъци с кандидати, в които принципът на баланс между половете не е бил спазен;

43. признава, че през последното десетилетие Банката непрекъснато е разширявала функциите си и за изпълнението на възложените ѝ задачи се е нуждаела от повече персонал, нает при различни условия, но настоява възникналите проблеми с човешките ресурси да бъдат разрешени справедливо, прозрачно и бързо за всички членове на персонала;

44. подчертава необходимостта от засилване и повишаване на ефективността на отчетността на ЕЦБ на фона на разрастването на нейната мисия от началото на световната финансова криза насам; отново призовава за по-голяма прозрачност и отчетност на ЕЦБ към Парламента; изразява готовност да подобри за тази цел формàта на диалога с председателя на ЕЦБ по въпросите на паричната политика; отчита мерките, предприети от ЕЦБ в това отношение, по-специално приемането на единния кодекс за поведение за всички високопоставени служители на ЕЦБ, който включва изискване за публикуване на декларациите за интереси на членовете на Управителния съвет и определя ясни насоки и изисквания за прозрачност, както и подходящи ограничения на срещите със заинтересовани лица; счита, че засилените механизми за прозрачност следва да съдържат най-малко следните елементи: — гарантиране на независимостта на членовете на Одитния комитет и Комитета по етика; — приемане на нова политика по отношение на подаването на сигнали за нередности; — предвиждане на специфични изисквания по отношение на позициите на институцията в рамките на програмите за финансова помощ, както и в рамките на многостранни форуми, като например Базелския комитет;

45. приветства факта, че по повод на резолюцията на Парламента относно годишния доклад на Европейската централна банка за 2017 г. ЕЦБ е предоставила съществена и подробна обратна информация по всяка отделна точка; призовава ЕЦБ и занапред да се придържа към задължението си за отчетност и да го затвърждава, както и да продължи да издава ежегодно писмените си отзиви по резолюцията на Парламента относно годишния доклад на ЕЦБ;

46. подчертава, че ЕЦБ е подобрила своята комуникация; счита обаче, че ЕЦБ трябва да продължи да полага усилия да информира всички граждани за своите решения по начин, разбираем за тях, а така също и за мерките, които предприема за поддържане на стабилността на цените в еврозоната, като по този начин запази покупателната способност на общата валута;

o

o o

47. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета, на Комисията и на Европейската централна банка.

(1) Приети текстове, P8_TA(2018)0215.

(2) Приети текстове, P8_TA(2019)0325.

(3) ECB Occasional Paper Series № 232 / септември 2019 г.: Understanding low wage growth in the euro area and European countries. (Анализ на ниския растеж на заплатите в еврозоната и европейските държави) https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op232~4b89088255.en.pdf

(4) Приети текстове, P8_TA(2019)0211.