C 228/37

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“

(2019/C 228/06)

Докладчици: Vladimíra DRBALOVÁ

Peter SCHMIDT

Yves SOMVILLE

Дата на решението на Бюрото 16.10.2018 г. Правно основание Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността Дата на приемането на пленарна сесия 20.3.2019 г. Пленарна сесия № 542 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 217/6/8

Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще

1. Въведение

1.1. Чрез многообразието на своите членове ЕИСК е мост между институциите на ЕС и неговите граждани и като такъв желае да предложи своята амбициозна визия за бъдещето, за да се превърне Европа в световен лидер по отношение на устойчивото развитие.

1.2. Създаването на Европейския съюз е един от най-успешните мирни, социални и икономически проекти в европейската история. Нашата Европа беше основана на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, свободата, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете, демокрацията, принципите на правовата държава и зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, принадлежащи към малцинствата ( 1 ) . Тези ценности трябва да продължат да бъдат в основата на бъдещото развитие и бъдещите политики на ЕС.

1.3. Седем десетилетия на мир и стабилност в Европа са историческо и изключително постижение. Това стана възможно благодарение на европейския проект и изграждането на Европейския съюз, които създадоха съюз между народите на Европа и постепенно обвързаха европейските държави с обща цел. Това обяснява защо ЕС все още е привлекателен проект за страните кандидатки и за държавите, участващи в политиката на ЕС за съседство. Европа обаче трябва да бъде подготвена да се изправи пред нови геополитически процеси. ЕИСК следва да играе роля, за да осъзнаят все повече хора, че мирът не може винаги да се приема за даденост.

1.4. Единният пазар във всички свои икономически, социални и екологични измерения е в основата на европейската интеграция. Ето защо той трябва да може да генерира устойчив растеж и иновации, да привлича инвестиции и да насърчава устойчивата конкурентоспособност на своите дружества на глобализираните пазари. Въпреки това е важно да се признае и факта, че положителното въздействие на единния пазар не се е разпределило равномерно и че не всички граждани са в състояние да се възползват от неговото богатство.

1.5. Устойчив растеж означава, че растежът следва да се основава не само на количеството, но и – всъщност дори в по-голяма степен – на качеството, което означава i) да не се експлоатира околната среда или трудът, ii) справедливи условия на живот, iii) икономически растеж, който се измерва не само с годишния поток, но и с наличността на благосъстояние и неговото разпределение, iv) задоволяване на потребностите на всички в рамките на възможностите на планетата, v) развиване на икономики, които ни позволяват да просперираме, независимо от това дали отбелязват растеж или не, и vi) затворен поток на доходи между домакинствата, предприятията, банките, правителството и търговията, функциониращ по социален и екологичен начин. Енергията, материалите, природата, човешкото общество, властта и богатството, които общо притежаваме – всички те липсват в сегашния модел. Неплатеният труд на лицата, полагащи грижи – основно жени – се игнорира, въпреки че икономиката не може да функционира без тях означава, че растежът следва да се основава не само на количеството, но и – всъщност дори в по-голяма степен – на качеството, което означава i) да не се експлоатира околната среда или трудът, ii) справедливи условия на живот, iii) икономически растеж, който се измерва не само с годишния поток, но и с наличността на благосъстояние и неговото разпределение, iv) задоволяване на потребностите на всички в рамките на възможностите на планетата, v) развиване на икономики, които ни позволяват да просперираме, независимо от това дали отбелязват растеж или не, и vi) затворен поток на доходи между домакинствата, предприятията, банките, правителството и търговията, функциониращ по социален и екологичен начин. Енергията, материалите, природата, човешкото общество, властта и богатството, които общо притежаваме – всички те липсват в сегашния модел. Неплатеният труд на лицата, полагащи грижи – основно жени – се игнорира, въпреки че икономиката не може да функционира без тях ( 2 )

1.6. устойчивата конкурентоспособност е модел, който уравновесява икономическия просперитет, въпросите в областта на околната среда и социалното приобщаване. В този контекст в коригирания в съответствие с устойчивостта индекс за глобална конкурентоспособност трябва да бъдат взети предвид две нови измерения – екологичното и социалното Междувременное модел, който уравновесява икономическия просперитет, въпросите в областта на околната среда и социалното приобщаване. В този контекст в коригирания в съответствие с устойчивостта индекс за глобална конкурентоспособност трябва да бъдат взети предвид две нови измерения – екологичното и социалното ( 3 )

1.7. Четирите свободи, а именно свободата на движение на стоки, граждани, услуги и капитали, които заедно създават възможност за търговско и икономическо развитие, заетост, творчество и иновации, обмен на умения и развитие на инфраструктура в отдалечените райони, са същността на Европа. Добре функциониращите икономическите свободи и правилата в областта на конкуренцията вървят ръка за ръка с основните социални права, но не бива да ги подкопават.

1.8. Въпреки всичко ЕС все още се сблъсква с изключителни вътрешни и външни икономически, социални, екологични и политически предизвикателства ( 4 ) , които застрашават неговото съществуване: протекционизъм на единния пазар, социални неравенства, популизъм, национализъм и екстремизъм ( 5 ) , както и големи промени на геополитическата сцена и големи технологични промени.

1.9. По-бързо променящият се климат, драстичното намаляване на биологичното разнообразие, други екологични рискове и колективният провал при създаването на успешни политики също са първостепенна заплаха за населението, икономиката и екосистемите на Европа. Ето защо имаме нужда от силна стратегия на ЕС за изпълнението на Програмата на ООН до 2030 г. По-равноправните общества имат по-добри резултати в областта на околната среда и по-голяма способност да стават все по-устойчиви.

1.10. Налице е очевидна нужда от справяне с търсенето на качествени работни места от гражданите в цяла Европа, особено в региони с висока безработица, по-специално младежка безработица, или такива, които са изправени пред структурни промени. Това задължава всички – институции, правителства, социални партньори и други организации на гражданското общество – отново да дефинират устойчива Европа с цел да се насърчи създаването на качествени работни места.

1.11. Съществува спешна нужда от подобряване на достъпа до пазарите на труда посредством взаимна зависимост между създаването на качествени работни места и подобрената образователна система за създаването на адекватен набор от умения, например посредством дуалната система.

1.12. Социалното измерение и екологичното измерение са взаимосвързани и икономиката трябва да бъде фактор за социално, икономическо и културно възраждане, не на последно място чрез насърчаването и развиването на ключови умения и по-голяма диверсификация. Програмата на ООН до 2030 г. трябва да насърчава частния сектор да допринася за постигането на устойчивите икономически, социални и екологични цели, като по този начин се благоприятства справедливото и устойчиво нарастване на благосъстоянието за всички и защитата на социалните човешките и трудовите права ( 6 )

1.13. Културното измерение на европейския проект в цялото си многообразие също трябва да бъде признато изцяло във всички политики на ЕС. Това включва разбиране и насърчаване на културното наследство, интегриране на културно и творческо измерение в образованието и подпомагане на съвременното творчество като двигател на сближаването и развитието.

1.14. Устойчивостта е ориентиран към бъдещето процес, който трябва да се движи от силна политическа решителност и непоколебимост за моделиране на устойчив Европейски съюз чрез промяна на нашите икономики към устойчиво и кооперативно, ефективно от гледна точка на ресурсите, нисковъглеродно и социално приобщаващо бъдеще ( 7 ) , при който поведението, действията и решенията на правителствата, дружествата, работниците, гражданите и потребителите се ръководят от осъзнаването по отговорен начин на тяхното икономическо, екологично и социално влияние. — ЕИСК призовава първо за всеобхватна стратегия за устойчивост при изпълнението на Програмата до 2030 г., гарантирана от амбициозен бюджет на ЕС. — Конкурентоспособността и устойчивостта не си противодействат, докато социалните и екологичните аспекти са неразделна част от определението за конкурентоспособност. Конкурентоспособността не трябва да се определя единствено от количество и ценообразуване, а за предпочитане и от вземането предвид на европейските ценности, качество и устойчивост, като част от един напълно развит и добре функциониращ единен пазар. — Европа се нуждае от нов модел на растеж, който да е съвършено различен от този до момента – по-социално приобщаващ и екологично устойчив и в състояние да насърчава и съпътства сближаването на цифровия и екологичния преход в нашите държави и общества. — Устойчивите инвестиции са съществен инструмент за управление и насърчаване на процеса на засилване на водещите позиции на Европа за постигането на устойчиво общество. То трябва да стимулира създаването на висококачествени работни места, енергия от възобновяеми източници, образователни системи, финансово приемлив и достъпен екологосъобразен обществен транспорт, цифрова технология с екологичен дизайн, научни изследвания и иновации. — Европейските дружества трябва да изпълняват своята роля и своите отговорности и да действат като лидери пред останалия свят, ако конкурентоспособността и икономическата устойчивост на нашата европейска система са преформулирани по отношение на границите на нашата планета.

2. Европа на гражданите

2.1. Европейските граждани възприемат Европа все по-малко като решение и все повече като проблем. Настоящите заплахи са национализмът и протекционизмът. Изправена пред загубата на идентичност и ценности и след като е пренебрегнала културното измерение на европейския проект, Европа не успява да намери отговорите, които съответстват на нивото на местните и световните проблеми.

2.2. Признаването на основателните притеснения на гражданите и насърчаването на тяхното демократично участие, особено на младите хора, са много важни. От първостепенно значение са подобряването и реформирането на действащите механизми за участие и процеси на консултации в ЕС. Въпросите на младежта са интегрирани в Европейския стълб на социалните права, Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и нейните цели за устойчиво развитие, наред с други. — Структурираният граждански диалог трябва да се превърне в реален инструмент на демократичното участие, както е предвидено в член 11, параграф 1 и параграф 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС) (8). — В качеството си на институционален представител на ЕС, ЕИСК ще продължи да играе активна роля в процеса на изготвяне на политики. — Европейската гражданска инициатива (ЕГИ), предвидена съгласно член 11, параграф 4 от ДЕС и като първият транснационален инструмент за участие в световен мащаб, също се нуждае от допълнителна подкрепа и подобрение. Що се отнася до нея, ЕИСК се бори за по-опростен и по-разбираем набор от правила за нейното прилагане (9) и действа и като посредник между Комисията и гражданите, по-специално като организира годишната конференция „Ден на Европейската гражданска инициатива“ и оказва съдействие и подкрепа на организаторите на Европейската гражданска инициатива. — Младежта трябва да се ангажира и да участва в европейския политически процес (10) чрез насърчаване на по-широка гражданска ангажираност, в това число гласуване на избори, доброволческа дейност, присъединяване към младежки организации и участие в демокрация на работното място и социален диалог (11). ЕИСК ще насърчава младежкото участие в своите дейности и ще развива прояви, насочени към младите хора, като например „Твоята Европа, твоето мнение“ и наградата за млади предприемачи. — Следва да бъдат предприети мерки, за да се гарантират по-голяма отчетност и прозрачност на вземането на решения от институциите на ЕС и националните правителства, като се ангажира и регионалното и местното равнище, за да се спечели подкрепата на гражданите, като например реформиране на методите на работа на Съвета за подобряване на прозрачността и разрешаване на въпросите по отношение на отчетността и прозрачността, свързани с широкото използване на затворени тристранни преговори преди приемането на актове на първо и второ четене при обикновената законодателна процедура (12) (13). — Следва да бъдат създадени институционални механизми за увеличаване на въздействието на становищата на ЕИСК при формулирането на политиките на ЕС и процесите на вземане на решения, например чрез по-голямо наблюдение на последващите действия във връзка със становищата на Комитета и сключването на споразумение за сътрудничество със Съвета на ЕС, за да се гарантира, inter alia, системното предоставяне на информация на работните групи на Съвета относно становищата на Комитета. — От първостепенно значение е осигуряването на обществена подкрепа за изпълнението на Програмата на ООН до 2030 г. за нов социален курс.

3. Социална Европа

3.1. Европейският социален модел следва да осигурява солидна и справедлива закрила на всички граждани, като същевременно намалява бедността и осигурява възможности за просперитет на всички. Достойните доходи следва да намалят разликата между богатите и необлагодетелстваните и да гарантират качество на живота. Всеки следва да се възползва от достойните стандарти на труд, равенството, по-доброто благосъстояние и намаляване на различията по отношение на здравето в рамките на държавите и между тях, както и поколенията. Социалното включване и социалната закрила, висококачествените работни места, равенството между половете, финансово приемливото и достъпното обществено здравеопазване и здравни грижи, достъпът до достъпно и качествено жилищно настаняване, екологичната справедливост, висококачественото обществено образование и равният достъп до култура – това трябва да бъдат основните принципи, движещи националните и европейските политически програми. — Необходим е нов „социален курс“, който да предлага на всички граждани по-справедливо и по-равнопоставено общество. Ето защо ЕИСК призовава за програма за социални действия с цел транспониране на Програмата на ООН до 2030 г. на всички равнища. — ЕИСК призовава за общо подобряване и по-големи инвестиции в системите за образование и подкрепя предоставянето на всеобщо право на учене през целия живот, което да позволява на хората да придобиват умения, да се преквалифицират и да повишават уменията си; засилването на инвестициите в институции, политики и стратегии, които ще помагат на хората по време на бъдещи смени на работата; и изпълнението на трансформираща и измерима програма за равенство между половете са все елементи, които следва да получат широка подкрепа (14). — Публичните политики и законодателните мерки трябва да гарантират, че всички европейски граждани и жители се ползват с едно и също равнище на закрила и могат да упражняват своите основни права и свободи. ЕС трябва да подобри своите политики и действия, за да се гарантира равенство между половете, както и да се гарантира, че всички хора, изправени пред множество форми на дискриминация, имат равни възможности в обществото. — В контекста на все по-големите притеснения във връзка с различния напредък на държавите членки, мерките за гарантиране на минимална работна заплата и минимални доходи в рамките на процеса на сближаване в ЕС могат да бъдат важен елемент на социалната закрила. Това ще допринесе за постигането на достоен стандарт на живот във всички държави, като същевременно ще спомага и за подкрепа на растежа и по-голямото сближаване или за избягването на различията в рамките на ЕС (15). — Устойчивият преход изисква инвестиции в ефективни и интегрирани системи за социална закрила, предлагащи качествени услуги (16). — Социалният диалог и стабилните системи за колективно договаряне между социалните партньори следва да преобладават като основни инструменти, за да се предвиждат и управляват преходите и промените. — Горепосочените мерки следва да спомогнат за създаването на условия на равнопоставеност, за да се улесни пълното прилагане на правилата на единния пазар.

4. Устойчива околна среда

4.1. Рисковете във връзка с околната среда продължават да доминират при резултатите от годишното проучване на възприемането на глобалните рискове (GRPS). Тази година те представляват три от петте най-големи рискове по вероятност и четири по въздействие. Екстремните климатични условия са рискът, който представлява най-голямо притеснение, но анкетираните се притесняват все повече от провала на политиката в областта на околната среда: след изоставането в класирането след Париж, тази година рискът „провал на смекчаването на изменението на климата и приспособяването към него“ отново се изкачи на второ място по отношение на въздействието ( 17 )

4.2. На една мъртва планета няма да има нито живот, нито работа, нито предприемачество. Поради това драстичното намаляване на биологичното разнообразие и изменението на климата означават, че за ЕС е абсолютно необходимо да създаде висококачествени работни места ( 18 ) и да осигури решение от полза за работодателите, работниците и другите представители на гражданското общество. Забавянето на приспособяването или бездействието биха могли да увеличат значително общата цена на изменението на климата ( 19 ) и на неговото смъртоносно влияние върху биологичното разнообразие, включително човечеството.

4.3. В продължение на няколко години се обсъжда и все още е процес на обсъждане проектът на Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата. Този пакт ще позволи на ЕС да запази водещите си позиции при устойчивото развитие и в борбата с изменението на климата ( 20 ) — Тази стратегия трябва да гарантира, че поне Парижкото споразумение трябва да бъде изцяло и незабавно приложено и отразено чрез привеждане в съответствие на целите на ЕС за намаляване на емисиите за 2030 г. и 2050 г. с ангажимента за ограничаване на повишаването на температурата до максимум 1°C и чрез амбициозни политики на ЕС в областта на климата, включително бързо прекратяване на използването на всички изкопаеми горива, преминаване от енергийна ефективност към абсолютно намаляване на потреблението на енергия. ЕС следва да ускори справедливия и устойчив преход към доставки на енергия само от възобновяеми източници (21), при това тази енергия трябва да бъде чиста и на достъпни цени, да подкрепя ангажираността от страна на общностите и да не води нито до енергийна бедност, нито до подкопаване на устойчивата конкурентоспособност на европейските предприятия на световно равнище. — Пактът за финансиране на борбата с изменението на климата трябва да обхваща всички аспекти на политиката за борба с изменението на климата, като справедлив преход за смекчаване на последиците от изменението на климата и компенсиране на понесените вреди и загуби, както и реални политики за адаптиране към изменението на климата. — ЕИСК отново призовава за разработване на всеобхватна продоволствена политика (22) в ЕС с цел осигуряване на здравословни режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селското стопанство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество. Справедливото разпределение на добавената стойност по веригата за доставки на храни е от основно значение. — Селското стопанство би могло да бъде част от решението за смекчаване на последиците от изменението на климата (кръгова икономика, съхранение на CO2 и др.), тъй като то обхваща огромна част от европейската територия. Освен това устойчивото селско стопанство играе важна роля за поддържането на социално-икономическата структура в селските райони. — ЕС трябва да трансформира линейната икономика в кръгова икономика без въглеродни емисии. Политиките, свързани с кръговата икономика, би трябвало да гарантират, че циклите се отличават с дълготрайност, малък мащаб, местен характер и екологичност. За някои конкретни промишлени дейности продължителността на циклите може да бъде голяма (23). — Следва да се създадат и прилагат общи стандарти, за да се осигури чистота на въздуха и водата и да се опазват нашите океани. Трябва да се приложат амбициозни мерки, за да се спрат обезлесяването и загубата на биологично разнообразие в Европа и в световен мащаб и да се сложи край на неустойчивото използване на природните ресурси, включително от южното полукълбо. Следва да се вземат мерки за привеждане на европейските равнища на потребление в съответствие с капацитета на Земята да произвежда, включително чрез прилагане на стратегии за достатъчност (24).

5. Европейският бизнес като по-силен устойчив световен лидер

5.1. Бизнесът е фактор, способстващ за обществено развитие и за развитие в областта на опазването на околната среда, а устойчивата конкурентоспособност е необходимо предварително условие, за да могат предприятията да изпълняват своята роля в обществото. Предприятията все по-често извършват дейността си по устойчив начин, като се базират на собствените си специфични обстоятелства и ресурси и си сътрудничат със своите заинтересовани страни, за да наблюдават, оценяват и докладват за въздействието, което техните бизнес операции оказват върху социалната сфера, околната среда, защитата на потребителите и правата на човека. Ето защо Европа в своите политики трябва да възприеме подход, който да съответства на нейната амбиция да се превърне в световен лидер в областта на устойчивото развитие. Някои от европейските предприятия вече имат водещи позиции, но те трябва да бъдат по-амбициозни и да разпространяват тази устойчива нагласа във веригите за създаване на стойност, като се насърчават най-вече МСП.

5.2. Множество нови модели променят отношенията между производители, дистрибутори и потребители. Някои от тези нови модели (като икономиката на функционалността, икономиката на споделянето и отговорното финансиране) имат за цел да се справят с други ключови предизвикателства за хората и планетата, които са от решаващо значение за устойчивото развитие, като например постигането на социална справедливост и основано на участието управление, опазването на ресурсите и природния капитал. — Продължаващата четвърта индустриална революция променя радикално световната икономика, и по-специално услугите, свързани с производството и промишлеността. Европа се нуждае от истинска цифрова трансформация, за да си възвърне устойчивата конкурентоспособност в световен мащаб и да постигне устойчив растеж и работни места. Европа се нуждае от цялостна промяна, за да се превърне в най-динамичния цифров регион в света, като се вземе предвид глобалният характер на цифровата икономика и интеграцията на предприятията в световните вериги за създаване на стойност. — За Европейския съюз подкрепянето на тези новатори е възможност да стане лидер на иновативните устойчиви икономически модели, в които представата за икономически просперитет е неразривно свързана с качествената социална закрила и екологичната устойчивост и е отличителен белег на „европейската марка“. — Европейските предприятия трябва да останат двигатели за иновации и творчество и да спазват високи стандарти по отношение на труда, потребителите и околната среда в цяла Европа. Докато интелигентното изготвяне на политики и доброто управление са от съществено значение за определяне на подходящите рамки, предприятията са тези, които заедно със своите работници и в тясно сътрудничество с учените и изследователите предоставят иновации и решения в отговор на обществените потребности. — За да спомага за подготовката за бъдещите промени, бизнес средата трябва да е основана на отворени пазари и лоялна конкуренция, в чието определение са включени социални и екологични аспекти, и да осигурява благоприятни и подкрепящи условия за стопанска дейност. — Трябва да се предоставят насоки и подкрепа, за да се даде възможност на всички предприятия, и по-специално на МСП, да приемат цифровизацията, да обърнат неблагоприятните тенденции при инвестициите в технологии и иновации чрез повишаване на осведомеността, насърчаване на финансирането, подкрепа на НИРД и инвестиране в подходящи умения.

6. Свободна и справедлива търговия

6.1. Търговската политика на ЕС е ключов фактор, който има отношение към ЕС като цяло и действително обединява всички държави членки. Търговската политика помогна на ЕС да увеличи своя просперитет чрез търговски обмен с широк кръг от партньори. Днес ЕС е водеща сила в световната търговия: той има над 30 милиона работни места, свързани с международната търговия ( 25 ) , изпълнява основна роля в търговията с услуги и има значителни търговски излишъци в търговията със стоки, например със САЩ (над 107,9 милиарда евро през първите 11 месеца на 2018 г.). Същевременно ЕС въплъщава и насърчава чрез търговията ценностите на социалното приобщаване и опазването на околната среда, които са от съществено значение за формирането на устойчива глобализация — с други думи — форма на глобализация, която ще бъде от полза не само за големите предприятия и инвеститори, но и за обикновените хора, работниците, земеделските стопани, потребителите и МСП.

6.2. ЕС се стреми да насърчава — многостранно, двустранно и едностранно — такава визия за търговската политика, която съчетава традиционния меркантилистичен подход към достъпа до пазара (тарифи и нетарифни мерки) с целите за устойчиво развитие в съответствие с борбата срещу изменението на климата.

6.3. Търговската политика на ЕС засили ролята на гражданското общество както на етапа на преговорите, така и на етапа на изпълнение благодарение на приноса на вътрешните консултативни групи. ЕИСК подкрепя професионализацията на всички организации, които дават възможност на гражданите да участват по-активно в определянето на съдържанието на търговските споразумения и да упражняват по-голям контрол върху спазването от страна на търговските партньори на ангажиментите и стандартите за качеството ( 26 ) — Също като неговата дипломация и политика за съседство, търговската политика на ЕС трябва да отразява неговите собствени вътрешни ценности на световен лидер в областта на устойчивостта и да бъде съобразена с тях. ЕС би трябвало да е в състояние да запази своята конкурентоспособност и да управлява своите алианси с ключови партньори, като същевременно поддържа, засилва и подобрява своя модел на високи стандарти в областта на екологията и социалната сфера. — ЕИСК призовава по-специално за амбициозна програма в областта на търговската политика на всички три равнища — едностранно, двустранно и многостранно — политика, която ще създава растеж и работни места в ЕС, като същевременно насърчава основаната на правила търговска политика на световно равнище. — По отношение на едностранните действия, ЕС следва да модернизира и подобри Общата схема от преференции (ОСП) и инициативата „Всичко освен оръжие“ (ВОО), за да насърчи развитието на най-слабо развитите и на развиващите се страни. — В двустранните отношения ЕС следва да продължи да отваря нови пазари и да увеличава възможностите за бизнес и удовлетворение на потребителите с участието на повече партньори, като същевременно гарантира високи социални и екологични стандарти в селското стопанство, промишлеността и услугите. — В многостранните отношения ЕС следва да играе водеща роля в реформата на СТО, за да се избегне парализирането на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове. Неотдавна ЕИСК прие амбициозен и ориентиран към бъдещето набор от предложения за тази реформа в краткосрочен и средносрочен план (27). Целите са да се гарантира, че СТО, единственият пазител на международната търговия, има основен принос за постигането на ЦУР, поддържа съгласуваност между търговските правила и международните трудови стандарти и улеснява изпълнението на ангажиментите, поети в рамките на Парижкото споразумение. — За отвореност към търговията са необходими ефективни инструменти за търговска защита и оперативен механизъм за скрининг на преките чуждестранни инвестиции в стратегически сектори на ЕС. Това, разбира се, е насочено към защита на ЕС и неговите потребители, работници и предприятия от нелоялни и хищнически търговски практики. — От съществено значение е да се задълбочи сътрудничеството на международно равнище с всички съответни организации (ОИСР, ИКЕ на ООН, МОТ, СТО и др.) с цел ефективно справяне с глобалните предизвикателства, включително изменението на климата, бедността, измамите, укриването на данъци и кибератаките.

7. Публични блага и услуги

7.1. Съгласно принцип 20 от Европейския стълб на социалните права „Всеки има право на достъп до основни услуги с добро качество, включително водоснабдяване, канализация, енергия, транспорт, финансови услуги и цифрови комуникации“ ( 28 ) . Тези услуги не могат да се регулират само с общите правила за конкуренцията и пазара: специфичните правила са от съществено значение, за да се гарантира, че всеки гражданин има достъп на приемлива цена до тези услуги, които се считат за съществени и са признати за общи ценности на Съюза ( 29 ) — Публичните органи трябва да управляват целите за устойчиво развитие чрез своите договори за възлагане на обществени поръчки, като прилагат проактивно критериите за екологични и социални поръчки, определени в новото европейско законодателство относно обществените поръчки. — Основните обществени услуги (30) като образование, здравеопазване, грижи за децата и обществен транспорт, както и обществените блага като чиста питейна вода, чист въздух, незамърсени почви и др., трябва да бъдат на разположение на всички и да се предлагат на достъпни цени.

8. Справедливо данъчно облагане

8.1. Данъчната политика в ЕС се състои от два компонента: пряко данъчно облагане, което остава в изключителната сфера на компетентност на държавите членки, и косвено данъчно облагане, което се отразява на свободното движение на стоки и свободата на предоставяне на услуги на единния пазар. По отношение на прякото данъчно облагане ЕС все пак е установил някои хармонизирани стандарти за данъчното облагане на предприятия и физически лица, а държавите членки са предприели съвместни мерки за предотвратяване на избягването на данъци и двойното данъчно облагане. Въпреки това ЕС трябва да продължи да насърчава справедлива данъчна система, която изисква физическите и юридическите лица да плащат пропорционален данък върху своите доходи и печалби. Що се отнася до косвеното данъчно облагане, ЕС координира и хармонизира законодателството за данъка върху добавената стойност (ДДС) и акцизите. Той гарантира, че конкуренцията на вътрешния пазар не се нарушава от разликите в ставките на косвеното данъчно облагане и от системи, предоставящи на предприятията в една държава несправедливо предимство пред други.

8.2. Липсата на прозрачност, дискриминацията, нарушаването на конкуренцията и вредните данъчни практики увеличават икономическите неравенства и намаляват инвестициите и работните места, което води до социално недоволство, недоверие и демократичен дефицит. Ето защо следва да се прилага справедлива данъчна политика на ЕС, която да е в съответствие, а не в противоречие с общата стратегия за устойчивост, за да се насърчат икономическото и социалното сближаване, социалното сближаване и инвестициите в устойчиво развитие. — Необходимата реформа на ИПС следва да включва по-голяма данъчна координация между неговите членове и единно представителство на еврото в международни организации. — ЕИСК подкрепя справедливото данъчно облагане и борбата срещу измамите, отклонението от данъчно облагане, изпирането на пари и финансовите практики на данъчните убежища; обща цел на институциите, правителствата и предприятията на ЕС трябва да бъде съвместната работа за създаване на ефективни механизми, като например двете директиви за борба с избягването на данъци (31). — Координацията в борбата с измамите и укриването на данъци следва да включва мерки срещу свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби: Европейската комисия изчисли, че преди да започне прилагането на мерките това е било причина за загубата на 50-70 милиарда евро годишно. Несъбраният ДДС в региона се оценява на 150 милиарда евро годишно. — ЕС трябва да си сътрудничи с други икономически региони, за да се бори ефективно с корупцията и укриването на данъци по целия свят и да гарантира, че международните правила за корпоративния данък са ясни, прозрачни, обективни и предвидими. — Гражданите все повече настояват данъчното облагане да се използва за осигуряване на социалното сближаване, за борба срещу глобалното затопляне и за насърчаване на устойчивия растеж. — ЕИСК призовава за ефективни и координирани данъчни мерки, за да се гарантира, че всички предприятия плащат своя справедлив дял от данъците и допринасят за националните и европейските публични бюджети, за да се даде възможност на правителствата да упражняват социалните си права (32). ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за установяване на обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД) (33). — Новите бизнес модели, които използват интернет платформи и други цифрови инструменти, доведоха до това дружествата да разчитат в по-малка степен на физическото присъствие в дадена страна. ЕИСК счита за много важно в диалог с търговските партньори да бъдат разработени нови принципи относно начина за отнасяне на корпоративни печалби към държава от ЕС и тяхното облагане и да се участва активно в текущата дискусия на равнище ОИСР/Г20 за глобален договор относно цифровизираната икономика, с цел да се избегне нарастване на напрежението, свързано с търговията и данъците, между основни икономически участници в света (34).

9. Управление

9.1. За преминаването към устойчиво развитие са необходими нов управленски подход и нови правила и инструменти при определянето и прилагането на политиките на ЕС. Устойчивото развитие изисква цялостен и междусекторен политически подход, за да се гарантира, че икономическите, социалните и екологичните предизвикателства се разглеждат заедно. — ЕС трябва да гарантира, че всички негови вътрешни и външни политики са съгласувани и приведени в съответствие с ЦУР с оглед на надлежното отчитане на ефикасността, пропорционалността и устойчивостта. — Използването на инструментите на Европейската комисия за по-добро регулиране е друг начин да се гарантира по-нататъшното включване на устойчивото развитие в европейските политики. Във всички оценки за въздействието, изготвяни от Комисията, трябва да се съдържа оценка на екологичното, климатичното, социалното и икономическото въздействие с цел надлежно разглеждане и вземане под внимание на устойчивостта. Последващите оценки трябва също така да анализират и трите измерения в един силно интегриран подход. Необходими са и консултации със социалните партньори, за да се спазят разпоредбите на Договора, съгласно които са необходими специфични консултации с работниците и мениджмънта във връзка със социалните въпроси (член 154, параграф 2); консултациите с Европейския икономически и социален комитет, Европейския комитет на регионите и националните парламенти представляват друг компонент от инструментариума за по-добро регулиране, за да се отговори на изискването за приобщаване, което заема централно място в Програмата до 2030 г. — Отчитането на целите за устойчиво развитие, платформата REFIT и оценките на въздействието, както и на резултатите от оценяването, трябва да помогне да се гарантира, че законодателството е благоприятно за предприятията и гражданите. Тези инструменти следва в бъдеще да продължат да използват всички налични източници, включително гражданското общество, за да преценят как да подобрят ефективността и ефикасността на законодателството на ЕС с оглед на неговите цели. Тези инструменти следва да допринасят за широкообхватно регулаторно подобряване на устойчивото развитие във всичките му измерения, като целта е не само да се опрости и намали ненужната тежест и да се гарантира ефективно постигане на законодателните цели без тяхното намаляване, но и да се подпомогне преразглеждането, валидирането, изменението, подобряването или по-доброто прилагане на съществуващото законодателство. — Европейският семестър, в качеството си на рамка за икономическо управление на ЕС, се съсредоточава върху заетостта и социалните резултати, но е слаб по отношение на опасностите, произтичащи от изменението на климата, и на напредъка на ЕС по отношение на постигането на целите от Париж, както се посочва в годишния обзор на растежа за 2019 г. (35) ЕИСК призовава за ориентирана към бъдещето стратегия за устойчиво развитие, включена в цикъл за устойчиво развитие и базирана на допълнителни социални, икономически и екологични показатели и цели. — Необходимо е социалният диалог да бъде признат като инструмент за прилагане на програмата за развитие. Социалният диалог се нуждае от благоприятна среда и ефективна институционална рамка, като се започне със зачитането на свободата на сдружаване и правото на колективно договаряне. ЕС следва да работи със социалните партньори за насърчаване на добри практики в областта на индустриалните отношения и гладко функциониращи администрации по труда. — Европейският съюз следва да укрепи връзките си с държавите членки и да си възвърне доверието на своите граждани чрез добре прилаган подход, основан на воденото от общностите местно развитие (ВОМР), който дава възможност за интегрирано местно развитие и участието на гражданите и техните организации на местно равнище. ЕИСК е убеден, че воденото от общностите местно развитие може да има много предимства като успешен европейски инструмент за местно развитие (36).

10. Всеобхватен подход към политиката в областта на миграцията

10.1 Дебатът относно бъдещето на една устойчива Европа не може да пренебрегне подхода на Европа към миграцията. Демографските промени показват, че Европа ще се нуждае от мигранти, от техния талант, умения и предприемачески потенциал. Налице е спешна необходимост от промяна на посланията и политиките относно миграцията въз основа на по-тясно сътрудничество с трети държави, за да се гарантира рационален дебат въз основа на факти. На бежанците и мигрантите не бива да се гледа като на заплаха, а като на възможност за икономическия и социалния модел на Европа ( 37 ) . За тази цел са необходими всеобхватен подход и стратегия за миграцията. — ЕС следва да приеме политики и мерки за подкрепа на сигурна, регламентирана и законна миграция, както и да укрепи приобщаването и социалното сближаване. ЕС следва да работи в по-тясна координация с МОТ, що се отнася до програмите за трудова миграция и интеграция. — ЕИСК призовава за безопасни и законни маршрути за бежанците, идващи в ЕС. Необходим е координиран подход от страна на всички държави членки и европейските и националните заинтересовани страни, основаващ се на споделена отговорност, справедливо разпределение, сближаване и зачитане на основните права, за да бъдат включени повече възможности за събиране на семейството, преместване и презаселване. — Отказът от интеграция носи икономически, социално-културни и политически рискове, както и разходи. Следователно най-добрата застраховка срещу потенциални бъдещи разходи, проблеми и напрежения са инвестициите в интеграцията на мигрантите. — Интеграцията е двупосочна; следователно отговорността трябва да бъде споделена между приемащата общност и мигрантите. Не е нито справедливо, нито устойчиво да се очаква новодошлите да се интегрират без помощ на фона на значителни социални, културни и икономически бариери. За да се улесни този процес, в публичните политики следва да се обръща внимание на страховете, опасенията и безпокойствата на различните части от населението в обществата на ЕС, за да се избегнат изказвания, насочени срещу ЕС, както и ксенофобски изказвания. За тази цел съответните политики следва да включват ясен, съгласуван и обоснован набор от задължения, както и последователно отхвърляне на антимиграционната реторика и поведения. — Войната, изменението на климата и липсата на перспективи в трети държави могат да доведат до постоянен и дори нарастващ приток на бежанци и мигранти. Ограничаването на факторите, подтикващи към миграция, е глобално предизвикателство. Вследствие на разрастващото се явление на разселените лица ще се увеличат всички видове миграцията (включително климатичните бежанци). За тази цел ЕС трябва да бъде по-добре подготвен да координира тяхното разпределение между държавите членки. ЕИСК вече изтъкна как небалансираните икономически процеси могат да повишат дестабилизацията в този контекст. Поради това ЕИСК подкрепя позицията, че Договорът от Лисабон предвижда достатъчно широки правомощия за преразглеждане на имиграционната политика с цел регламентиране на статута на „лицата, разселени по екологични причини“.

11. Бюджетът на ЕС

11.1. ЕИСК признава високата европейска добавена стойност на програмите, към които са насочени основните увеличения на разходите в предложенията на Комисията за многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021–2027 г. (научни изследвания, развитие и иновации, Еразъм+). Комитетът обаче е озадачен от факта, че тези увеличения ще се осъществят за сметка на съществени съкращения в Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), политиката на сближаване и общата селскостопанска политика (ОСП) в резултат на усилието за намаляване на бюджета на ЕС, който се редуцира от 1,16 % от брутния национален доход (БНД) на ЕС-27, както е понастоящем, до само 1,11% в МФР за периода след 2020 г.

11.2. ЕИСК е озадачен от предложените съкращения в планираните бюджетни задължения за ОСП. Тези съкращения ще направят невъзможно прилагането на устойчив модел за развитие на селските райони, което е глобална цел на новата реформа на ОСП, както и на други цели, включени в неотдавнашното съобщение на Комисията относно бъдещето на храните и селското стопанство.

11.3. За съжаление, предложението на Комисията изглежда насочено в твърде голяма степен към запазване на статуквото и ЕИСК изразява съжаление по повод на несъответствието между естеството и мащаба на новите предизвикателства пред ЕС, неговите амбициите и наличните ресурси за тяхното постигане.

11.4. Недоверието на хората спрямо националните и европейските демократични институции води до разрастването на политическите движения, които поставят под въпрос демократичните ценности и принципи и самия ЕС. Понастоящем някои от тези политически движения участват в правителствата на някои държави — членки на ЕС. — За да изпълни икономическите, социалните и екологичните приоритети, както новите, така и текущите, в този критичен политически момент ЕС се нуждае от значителен бюджет на ЕС. Предложението на Комисията относно многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021-2027 г. е скромно и лишено от амбиции. Подобно на Европейския парламент и Европейския комитет на регионите, ЕИСК призовава размерът на средствата да бъде определен на 1,3 % от БНД, а приходите да идват предимно от собствени ресурси на ЕС, като се въведат данъчните стойности, предложени от групата на високо равнище за собствените ресурси (HLGOR), председателствана от Марио Монти (38). — ЕИСК счита, че в съответствие с критериите за справедливост при разпределението ресурсите трябва да се прехвърлят към държавите членки, за да продължат те своето движение по път към икономическо и социално сближаване, което беше прекъснато от кризата (39). — ЕИСК счита, че е необходимо в следващата МФР да се увеличи финансирането, за да може: i ) държавите членки да изпълнят ангажиментите, поети с Декларацията от Гьотеборг относно Европейския стълб на социалните права, за да се стимулира създаването на качествени работни места в контекста на устойчивото развитие, ii) да се изпълнени Програмата на ООН до 2030 г., и iii) да се изпълнени Парижкото споразумение, което насърчава справедливия преход към екологосъобразни и цифровизирани общества. — ЕС се нуждае от амбициозни бюджети, които са инструменти на политиките, развиващи ясна стратегия за укрепване на Съюза с повече интеграция, повече демокрация, по-силна подкрепа за организациите на гражданското общество както в ЕС, така и извън него, по-силна подкрепа за предприятията при справянето с екологичните и цифровите предизвикателства, по-силно социално измерение и по-голяма подкрепа за живота в селските райони. Единствено по този начин ЕС може да ограничи и преодолее вътрешните центробежни сили и да се справи с външните геополитически рискове. — ЕИСК подкрепя предложението получаването на средства от ЕС от страна на държавите членки да се обвърже със зачитането на принципите на правовата държава – основен стълб от ценностите на Съюза, в съответствие с член 2 от ДФЕС.

12. Комуникация

12.1. Дори най-амбициозните политически концепции и програми на равнището на ЕС няма да допринесат за преодоляване на съществуващото раздалечение между Съюза и неговите граждани, ако за тях не се съобщава по подходящ начин.

12.2. Несъответствието между инициативите, дейностите и решенията на равнището на ЕС и начина, по който те се възприемат от гражданите, води до порочен кръг от неинформирани или зле информирани граждани, вследствие на което популизмът нараства в повечето държави членки. Същевременно сред някои слоеве от населението наблюдаваме появата на антиевропейски настроения, които подкопават продължаващата работа по изграждането на европейския проект.

12.3. Поради това е спешно необходима всеобхватна обща комуникационна стратегия за всички институции на ЕС на всички равнища, включително всички участници от гражданското общество, за да се води борба с тази липса на информация, както и с умишлено подвеждащата информация.

12.4. Ефективната комуникационна политика трябва да бъде под формата на истински диалог между тези, които предоставят информацията, и тези, които получават тази информация, за да се избегне подход „отгоре-надолу“.

12.5. Съществената, надеждна и актуална информация по европейски теми спомага за повишаване на осведомеността и за генериране на интерес към европейските въпроси.

12.6. ЕИСК в качеството си на мост между ЕС и неговите граждани чрез своите 350 членове следва да улеснява подобни координирани мерки. Многообразието на членовете на ЕИСК е голямо предимство с оглед на контакта с максимален брой граждани навсякъде в Европа. По-специално трябва да се обърне по-голямо внимание на младежта. — Ключовата роля на ЕИСК за преодоляване на разминаването с европейските граждани трябва да бъде по-добре призната и подкрепяна от ЕС. — ЕС също така трябва да децентрализира своите диалози с гражданите, така че общините и регионите да могат да започнат да развиват съвместна европейска цел и идентичност. — Политиките на ЕС следва да откликват в много по-голяма степен на предложенията на гражданите, общностите и организациите на гражданското общество, давайки им основание да участват. — ЕИСК следва всяка година да прави оценка на изпълнението на политиките на ЕС в държавите членки въз основа на целите на политиката, изложени в настоящото становище, за да предоставя конкретни отговори на гражданите относно въздействието на членството в ЕС върху тяхното ежедневие.

Брюксел, 20 март 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Договор за функционирането на Европейския съюз, член 2.

(2) Това определение за устойчив растеж е дадено от Kate Raworth от Института за промени в околната среда към университета в Оксфорд и нейната идея за „икономика на поничката“ – революционна алтернатива на икономиката на растежа – и новия устойчив икономически модел на 21-ви век, които могат да помогнат за премахването на неравенството https://www.kateraworth.com/doughnut/.

(3) Това определение се основава на труда на Sten Thore и Ruzanna Tarverdyan относно устойчивата конкурентоспособност: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.

(4) Становище на ЕИСК от 18 октомври 2017 г. относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44).

(5) Резолюция на Европейския парламент от 25 октомври 2018 г. относно Нарастването на неофашисткото насилие в Европа.

(6) Становище на ЕИСК от 7 декември 2017 г. относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР)“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27).

(7) Становище на ЕИСК от 21 септември 2016 г. относно „Устойчиво развитие: картографиране на вътрешните и външните политики на ЕС“ (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 41.)

(8) Становище на ЕИСК от 14 ноември 2012 г. относно „Принципи, процедури и действия за прилагане на член 11, параграф 1 и параграф 2 от Договора от Лисабон“ (ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 8).

(9) Становище на ЕИСК от 13 юли 2016 г. относно „Европейската гражданска инициатива (преглед)“ (ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 35).

(10) Резолюция на Съвета и на представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно европейски работен план за младежта за периода 2016 – 2018 г,

Стратегия за детско участие Eurochild от 5 април 2017 г.,

Програмата на ООН за младежта – Младежкото участие в развитието – обобщени насоки за партньорите за развитие.

(11) Становище на ЕИСК от 18 октомври 2018 г. относно „Съобщение на Комисията — Ангажиране, свързване и овластяване на младите хора: нова стратегия на ЕС за младежта“ (ОВ C 62, 15.2.2019, стр. 142).

(12) Становище на ЕИСК от 17 септември 2015 г. относно „Подобряване на Договора от Лисабон“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 183).

(13) Резолюция на ЕИСК от 5 юли 2017 г. относно „Бялата книга на Комисията за бъдещето на Европа и извън нея“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 11).

(14) Световна комисия на МОТ относно бъдещето на труда – Work for a brighter future („Работа за по-светло бъдеще“) от 22 януари 2019 г.

(15) Становище на ЕИСК от 20 февруари 2019 г. относно съобщението на Комисията „Годишен обзор на растежа за 2019 г. – За по-силна Европа в условията на глобална несигурност“ (ОВ С 190, 5.6.2019 г., стр. 24).

(16) Документ за размисъл на Европейската комисия — „Към устойчива Европа до 2030 г.“ от 30 януари 2019 г.

(17) The Global Risk Report 2019 („Доклад относно глобалните рискове за 2019 г.“) за световния икономически форум – резюме.

(18) Становище на ЕИСК от 25 януари 2017 г. относно „Европейски стълб на социалните права“ (ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10).

(19) ОИСР – Доклад относно The economic consequences of Climate Change („Икономическите последици от изменението на климата“) от 2 септември 2016 г.

(20) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата“ ( ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8 ).

(21) Становище на ЕИСК от 2 юли 2015 г. относно Парижкият протокол – план за справяне с глобалното изменение на климата след 2020 г. (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 74).

(22) Становище на ЕИСК от 6 декември 2017 г. относно Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18)..

(23) Становище на ЕИСК от 27 април 2016 г. относно „Пакет за кръговата икономика“ (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98).

(24) Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens (Манифест за устойчива Европа в полза на своите граждани) от 28 септември 2018 г.

(25) Съобщение на Комисията от 14 октомври 2015 г. относно Търговията — за всички.

(26) Становище на ЕИСК от 23 януари 2019 г. относно Ролята на вътрешните консултативни групи в мониторинга на прилагането на споразуменията за свободна търговия (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28).

(27) Становище на ЕИСК от 23 януари 2019 г. относно Реформа на СТО с цел адаптиране към промените в световната търговия (ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15).

(28) Тези услуги, които Комисията описва като „основни услуги“ и чийто изчерпателен списък не е включен в 20-ия принцип, попадат в обхвата на „услугите от общ интерес“, които са сред задълженията на обществените услуги. Понятието „основни услуги“ не съществува в правото на ЕС, което се занимава само с обществени услуги (транспорт) и услуги от общ интерес (икономически и неикономически).

(29) Понастоящем ЕИСК изготвя становище по собствена инициатива „За по-добро прилагане на европейския стълб на социалните права, насърчаване на основни услуги“ в рамките на приноса на ЕИСК за срещата на високо равнище в Сибиу и след това.

(30) Становище на ЕИСК от 17 октомври 2018 г. относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+)“ (ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 165).

(31) Становище на ЕИСК от 20 септември 2017 г. относно „Система на данъчно облагане, благоприятстваща справедлива конкуренция и икономически растеж“ (ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 18).

(32) Вж. бележка под линия 31.

(33) Становище на ЕИСК от 20 септември 2017 г. относно „Обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък“ (ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 58).

(34) Становище на ЕИСК от 12 юли 2018 г. относно „Данъчно облагане на печалбите на мултинационалните дружества в цифровата икономика“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73).

(35) Вж. бележка под линия 22.

(36) Становище на ЕИСК от 7 декември 2017 г. относно „Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие за интегрираното местно развитие и развитието на селските райони“ (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 36).

(37) Становище на ЕИСК от 12 декември 2018 г. относно „Цената на „отказа от имиграция“ и „отказа от интеграция“ (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 1).

(38) Окончателен доклад и препоръки на Групата на високо равнище за собствените ресурси, декември 2016 г.

(39) Становище на ЕИСК от 19 септември 2018 г. относно многогодишната финансова рамка за периода 2021 – 2027 г. (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106).