BG Официален вестник на Европейския съюз C 345/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Индустрията на фалшифицираните и пиратските стоки“

(становище по собствена инициатива)

(2017/C 345/04)

Докладчик: Antonello PEZZINI Съдокладчик: Hannes LEO

Решение на Пленарната асамблея 26.1.2017 г. Правно основание член 29, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентен орган Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) Приемане от CCMI 22.6.2017 г. Приемане на пленарна сесия 5.7.2017 г. Пленарна сесия № 527 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 119/0/0

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейската икономика се основава във все по-голяма степен на креативността и иновациите. Отраслите, свързани в голяма степен с правата върху интелектуалната собственост (ПИС), в Европа генерират 39 % от БВП на ЕС и 26 % от работните места (1). ЕИСК счита, че предприятията трябва да разполагат с редица условия, улесняващи иновациите, инвестициите и заетостта.

1.2. По оценки на ООН (2) и ОИСР фалшифицираните продукти представляват 5-7 % (ООН) или до 2,5 % (ОИСР) от световната търговия. По-голямата част от фалшифицираните продукти в Европа са произведени извън ЕС, но производството бележи ръст и в държави членки. Интернет значително опрости и увеличи съществено възможността за продажба онлайн на фалшифицирани продукти, като в същото време рискът за доставчиците от наказателно преследване остава много малък.

1.3. Индустрията на фалшифицираните продукти се възползва както от разликите в ефективността на митническия контрол в ключовите входни точки към единния пазар, така и от фрагментирания и променлив характер на прилагането на европейските правила и стандарти на национално равнище, улесняващ навлизането в ЕС на продукти, които застрашават здравето, безопасността и сигурността на гражданите и конкурентоспособността на предприятията.

1.4. Следователно пълноценно функциониращ и оперативно съвместим митнически съюз трябва да гарантира ефикасната работа на новата система, въведена с Митническия кодекс, като защитава предприятията от нелоялната конкуренция, особено от световната индустрия на фалшифицираните и пиратските стоки, не само в интерес на предприятията, но и поради преките ѝ последици за общото здраве, безопасност и сигурност, както и за икономическия растеж.

1.5. Според ЕИСК, като се има предвид, че следва да се прави разграничение между два вида фалшифициране — „фалшифициране“ като нарушение на ПИС, т.e. единствено нелоялна конкуренция, която не представлява заплаха за безопасността и общественото здраве, и „престъплението фалшифициране“ като престъпно деяние, както е определено от Конвенцията за престъпленията с лекарствени продукти (3), прекратяването на фалшифицирането и пиратството, следва да бъде основен приоритет на ЕС не само с оглед на осигуряването на здравословен растеж на свободната световна търговия без протекционистки мерки, но и с оглед на професионализацията на организираната престъпност в търговията с фалшифицирани и пиратски стоки и рисковете, на които са изложени потребителите. Това би могло да включва подходящи наказателни производства, за да възпира подобни престъпни дейности.

1.6. За да се намали отрицателното въздействие от нарастващия обем на фалшифицираните и пиратските стоки на пазара, трябва да се предприемат мерки на секторно, национално, европейско и многостранно равнище с цел да се противодейства на: — пропуските в развитието на производството и инвестициите; — вредите за имиджа и качеството, включително технически несъответствия и неспазване, подправени сертификати за съответствие и спазване и фалшиви маркировки за съответствие, както и злоупотребата с тях; — рисковете за здравето, безопасността и околната среда; — отсъствието на какъвто и да е вид сертифициране, стандарти и проверки на качеството за фалшифицирани стоки; — загубата на работни места и факта, че не се създават нови предприятия; — загубените фискални и парафискални приходи; — увеличаващите се проблеми в областта на сигурността и борбата с организираната престъпност, включително финансирането на тероризма.

1.7. ЕИСК изразява убеждението си, че са необходими съвместни усилия от страна на всички публични и частни субекти за формулиране и осъществяване на обща стратегия за координирани мерки, насочени към предотвратяването, откриването и борбата с това явление, подкрепяни от подходяща обща техническа и законодателна рамка.

1.8. ЕИСК счита обаче, че инициативата е въпрос основно на частния сектор в ЕС, обхващащ индустриалните предприятия и доставчиците на услуги, които са най-заинтересовани, както и цялата верига за създаване на стойност, с участието на носителите на права и МСП, като Комисията трябва да актуализира регулаторната рамка за ПИС, за да се модернизират съществуващите правила и да се приспособят възможностите на наказателното право, които понастоящем са на разположение в ЕС и неговите държави членки. Заедно те следва да създадат силен общ стимул от източника през цялата верига на доставки, като установят механизми за взаимодействие за международно сътрудничество и мониторинг на доставчиците/клиентите, за да се намали до минимум рискът от фалшифициране във веригата на доставки.

1.9. По мнение на ЕИСК по-активните съвместни действия от страна на частния сектор са решаващи, за да се гарантират ефективни партньорства с доставчиците на интернет сайтове, създателите на съдържание, притежателите на марки, операторите на електронни разплащания, рекламодателите/рекламните мрежи и регистрите на интернет домейни, както и чрез доброволни меморандуми за съвместни действия, даващи възможност за бързи корекции при неочаквани промени на пазара.

1.10. Силната подкрепа от страна на частния сектор следва да бъде съпътствана от публични мерки като: — разработването на нови параправни техники за ограничаване на нарастващата търговия с фалшифицирани продукти, които да дават възможност за сътрудничество между частния и публичния сектор, за да се оптимизира намесата на митническите органи посредством маркиране и проследяемост; — оперативно съвместими системи за откриване, свързани с автоматични системи за управление на риска, базирани на подходящи технологии, за да се позволи на собствениците на електронни магазини и носителите на права да установяват и предотвратяват нарушения; — въвеждане на нов стратегически план за периода 2018—2021 г. с обновена и по-добре координирана рамка за действие, която разчита на подходящи финансови ресурси, с по-голяма прозрачност и ориентиран към бъдещето капацитет, по-точни разузнавателни техники, на списък на ЕС с общоизвестните държави, въвеждането на центрове за ПИС с по-силни правомощия по места, включително усилия за борба срещу престъплението фалшифициране и по-усъвършенствани инструменти за надзор на пазара (интерактивна база данни) с действително обща митническа служба в съответствие с предложението за директива за правна рамка на Съюза по отношение на митническите нарушения и наказания (4); — инициативи за предоставяне на по-добри статистики и анализи за мащабите и въздействието на фалшифицирането.

1.11. ЕИСК смята, че следва да бъде финансирана европейска кампания за борба с фалшифицирането, включваща Европейски ден за борба с фалшифицирането и специална „гореща линия“, като се изтъкнат: — сериозните загуби, които навлизането на пазара на фалшифицирани и пиратски стоки и тяхното закупуване причинява на цели сектори на икономиката, рисковете за здравето, околната среда, европейските иновации и креативност, както и за заетостта, публичните приходи и икономическия растеж като цяло; — необходимостта от съществени усилия за подобряване на базата данни за фалшифицираните стоки и за оценката на свързаната с това загуба на производство и работни места, за да се изготвят подходящи политики. Настоящата статистическа основа и иконометрични оценки трябва да бъдат по-точни, надеждни и съпоставими.

1.12. ЕИСК смята, че е изключително важно да има по-тясна координация на различните служби на Комисията и европейските агенции, имащи отношение към въпроса, със съответстващите им институции в държавите членки. Това може да се постигне чрез предоставянето на достатъчно ресурси за сътрудничество в Европа и чрез усилия за установяване на истинска култура на сътрудничество. Създаването на централна работна група за борба с фалшифицирането за достатъчен период от време би трябвало да спомогне за ефективното постигане на тази цел.

1.13. ЕИСК призовава настоятелно Съвета и ЕП да убедят Комисията в спешен порядък: — да приключи бързо с изготвянето на технологичните и структурните мерки и новия план за действие срещу фалшифицираните и пиратските стоки за периода 2018—2021 г.; — да подкрепя по-енергични съвместни действия от страна на частния сектор посредством правила и структури, които гарантират, че свободната международна търговия се развива на лоялна и проактивна основа.

2. Въведение: естество, количествени и качествени характеристики на явлението

2.1. За определянето на предмета на настоящото становище се прави препратка към понятията за фалшифициране, определени в Регламент (ЕС) № 608/2013. „Електронното и цифровото пиратство“, търговията и разпространението на ИТ софтуер или незаконни файлове в нарушение на съответните закони в областта на правата върху интелектуална собственост не попадат в обхвата на настоящото становище, тъй като те са тясно свързани с Програмата в областта на цифровите технологии, за която ЕИСК е сформирал специална постоянна проучвателна група.

2.2. Количественото определяне на явлението „фалшифициране“ е сложна задача, тъй като, както във всички области на незаконна дейност, наличните данни се основават прекалено много на оценки и приближения, предвид факта, че каналите за фалшифицирани стоки в по-голямата си част са контролирани от престъпни организации, които умело са установили огромния потенциал на този вид незаконна дейност спрямо минималните рискове от това да бъдат заловени.

2.3. През последните години видовете стоки, които са обект на фалшифициране, се увеличиха многократно до степен, че вече не съществува продукт, който да не може да бъде имитиран и продаден: всичко се копира — от аксесоари за облекло до резервни части и инструменти, строителни материали и оборудване, бижута, обувки, дизайнерски предмети, играчки, козметични и лекарствени продукти и понастоящем фалшифицираните стоки сякаш представляват самостоятелен паралелен сектор, реален конкурент, спрямо който предприятията трябва да се съизмерват и от който трябва да защитават своя пазарен дял.

2.4. Лесното закупуване често означава, че потребителите избират фалшифицирани стоки, което има сериозни последици за предприятията, особено за МСП; слабо регулирани и трудни за контрол, електронната търговия и онлайн аукционите представляват ефективен и сигурен начин за създаване на широка клиентска база и търговия с евтини фалшифицирани стоки.

2.5. Фалшифицирането се превърна в един от основните посредници и източници на финансиране на организираната престъпност. Включването на престъпни организации доведе до драстично увеличаване на нивото на професионализъм в индустрията на фалшифицирането: организираните престъпници развиха нужните мрежи, които им позволяват да оптимизират резултатите си в глобален мащаб.

2.6. Производството на фалшифицирани стоки обикновено се разглежда като външно явление. Митническите статистически данни показват ясно, че по-голямата част от страните, от които произхождат фалшифицираните продукти, не са членки на ЕС. Въпреки поетия категоричен ангажимент за преустановяване на фалшифицирането, Китай продължава да бъде един от ключовите участници в индустрията на фалшифицирането.

2.7. Възходът на интернет създаде нови канали за разпространение на фалшифицираните продукти, при които рисковете за продавачите са малки, тъй като е трудно да се осъществи наказателно преследване срещу посредниците във веригата за създаване на стойност. Необходимо е по-голямо сътрудничество по цялата верига за създаване на стойност, за да бъде ефикасна борбата с онлайн търговията с фалшифицирани стоки.

2.8. Отраслите, свързани в голяма степен с ПИС, в Европа генерират 39 % от БВП на ЕС и 26 % от работните места (5). Неотдавнашни проучвания (6) показват, че фалшифицираните стоки представляват между 5 и 7 % от световната търговия, което възлиза приблизително на 600 млрд. евро годишно, докато ОИСР (7) определя стойността на внасяните фалшифицирани стоки на 2,5 % от международната търговия през 2013 г., което съответства на 338 млрд. евро, а по нейни оценки до 5 % или 85 млрд. евро е стойността на внасяните в ЕС фалшифицирани или пиратски стоки, като това не включва произведените или продадените в рамките на отделна държава членка, както и на тези, закупени чрез интернет или чрез непряка икономическа дейност.

2.9. Според други международни статистически данни от 2017 г. (8) световната търговия с фалшифицирани и пиратски стоки генерира между 923 милиарда и 1,13 трилион щатски долара годишно.

2.10. Производството на фалшифицирани стоки в държавите членки, включително в голям мащаб, нараства, като фалшификаторите правят опити да заобиколят митническия контрол по външните граници на ЕС.

2.11. Пласирането на пазара на фалшифицирани и пиратски стоки причинява огромни щети на икономиката, като по този начин благоприятства развитието на сивата икономика, която лишава държавите от приходи (9), необходими за основни публични услуги, и товари с по-голяма данъчна тежест данъкоплатците, водейки до загуба на редовни работни места.

2.12. В ЕС фалшифицирането е отговорно за загубата на приблизително 800 000 работни места годишно и на около 14,3 млрд. евро данъчни приходи, включително ДДС и акцизи (10).

2.13. ЕП прие редица резолюции по въпроса, по-специално резолюцията от 9 юни 2015 г. (11), в която препоръчва да се следва подход, който обединява всички участници в борбата с фалшифицирането, като повишава осведомеността сред потребителите и им предоставя повече информация, развива нови модели на търговия, подобрява механизмите за защита на МСП, насърчава сближаването на интересите между държавите членки и трети държави и използва в по-голяма степен събраните данни от Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO).

2.14. На 19 март 2013 г. Съветът прие резолюция относно плана за действие на ЕС в областта на митниците за борба с нарушенията на правата върху интелектуална собственост за 2013—2017 г., поставяйки ясни цели, заделяйки достатъчно ресурси и определяйки показатели за резултатите и изпълнението съгласно ясно определена пътна карта относно: — изпълнението и мониторинга на новото законодателство относно прилагането на правата върху интелектуална собственост; — мерки за борба с нарушенията на правата върху интелектуална собственост в търговията със стоки и услуги; — сътрудничеството с основните държави на произход, транзитно преминаване и местоназначение с цел борба с незаконната търговия по цялата международна верига на доставки; — засилено сътрудничество със Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO) и правоприлагащите органи.

2.15. На 18 май 2017 г. в заключенията на Съвета относно определянето на приоритетите на ЕС за борба с организираната и тежката международна престъпност за периода 2018—2021 г. беше изтъкнато, че „престъпните пазари стават все по-сложни и динамични […]. […] Поради това […] особено внимание следва да се обърне на онлайн търговията с незаконни стоки и услуги, в т.ч. фалшифицирани стоки […]“.

3. Международен преглед

3.1. Митническите статистически данни ясно показват, че по-голямата част от държавите, от които произхождат фалшифицираните стоки, не са членки на ЕС — сред ключовите участници в индустрията за фалшифициране са не само Китай и Хонконг, но и други азиатски държави, специализирани в конкретни сектори: Индия за фармацевтични продукти, Египет за хранителни продукти, Турция за парфюми, козметични продукти и обувни изделия, наред с Малайзия, Беларус, Обединените арабски емирства, Индонезия, Тайланд и Филипините.

3.2. През 2014 г. митническите статистически данни на ЕС показват, че над 66 % от фалшифицираните текстилни изделия и облекла идват от страни извън ЕС.

3.3. Транзитните пунктове за транспортирането на стоки от Азия към Европа играят особено важна роля, тъй като те действат като централни зони за транспортирането на стокови контейнери в мрежа от 3 000 свободни зони, разположени в 135 различни държави. Тези зони се използват като места за размяна, документиране и преетикетиране на съдържанието на контейнерите.

3.4. Друг фактор, който трябва да се вземе предвид, е значителният ръст на вътрешното производство на фалшифицирани и пиратски стоки в ЕС, което според Европол се превръща във все по-печеливша дейност за организираните престъпници, носеща много по-нисък риск и свързана с други видове престъпна дейност като измама, подправяне на документи, отклонение от данъчно облагане и трафик на хора.

3.5. С преместването на съоръженията за производството на фалшифицирани и пиратски стоки в рамките на ЕС, произтичащите от това по-ниски транспортни разходи и намалелите рискове от прихващане, както и с развитието на добре организирани престъпни мрежи с достатъчно средства изглежда възниква нов модел: очакваното разширяване на свободната зона Танжер Мед в Мароко, само на 15 км от ЕС, би могло да предложи допълнителни възможности на престъпните мрежи да пласират по-големи количества фалшифицирани стоки на европейския пазар.

3.6. Държавите, чиито предприятия са най-засегнати от дейностите, свързани с фалшифициране, между 2011 и 2013 г. са САЩ с 20 %, Италия с 15 %, Франция и Швейцария с 12 %, Япония и Германия с 8 %, Обединеното кралство и Люксембург. Не бива да се подценяват и непреките загуби и допълнителните разходи за разработването на нови решения и иновации поради дейности, свързани с фалшифициране.

4. Борба с фалшифицирането и пиратството на единния пазар

4.1. ЕИСК призовава настоятелно държавите членки да въведат мерки, насочени към: — укрепване на националните мерки и законодателството за борба с фалшифицирането, насърчаване на хармонизирането на законодателството на равнището на ЕС, разработване на ефективни рамки за административна проверка на фалшифицираните стоки и адаптиране на възможностите, предоставяни от наказателното право в държавите членки; — осигуряване на високи общи нива на прилагане на европейското законодателство на национално равнище и обмена на най-добри практики; — възлагане на компетентните органи да събират съпоставими статистически данни, в т.ч. относно връзките между фалшифицираните продукти и смъртните случаи или злополуките, например по групи продукти; — планиране на политики за наблюдение, контрол и по-ефективно предотвратяване на рисковете за здравето на гражданите от фалшифицирани продукти; — предоставяне на повече възможности на потребителите (чрез смартфон технология) да правят собствена преценка на автентичността на техните продукти и да проверяват характеристиките, стойността и безопасността на купуваните от тях стоки; — подобряване на комуникацията с потребителите, отправяне на предупреждения към тях за рисковете от фалшифицирани продукти, като им се показва как да използват новите методи за лесно разпознаване на фалшифицирани стоки: следва да се повиши осведомеността на потребителите и да се провеждат информационни и образователни кампании на национално равнище; — по-активно привличане на местните участници, междусекторните групи и сдруженията на потребители в борбата с фалшифицирането на национално равнище, по-специално посредством информационни кампании; — предоставяне на митническите служители на достатъчно средства и ресурси, както и подходящо обучение за методите и политиките за откриване на фалшифицирани стоки; — улесняване на регистрацията на търговски марки, модели и други права на интелектуална собственост за МСП, като същевременно се поддържа високо равнище на техническите стандарти и ПИС.

4.2. ЕИСК призовава за нова рамка на ЕС за периода 2018—2021 г., в т.ч. изцяло финансиран и координиран план за действие с оглед на укрепването на законодателството и инициативите на равнището на ЕС за борба с фалшифицирането чрез мерки като: — ускоряване на създаването на единна европейска митническа система чрез общи процедури, инструменти и обединени бази данни, в които може да се направи незабавна справка; — приемане на общи критерии за събиране на статистическите данни, като същевременно се наблегне на секторните инициативи, тъй като не съществуват универсални решения; — насърчаване на иновативни приложения за проследяване и наблюдение; — осъществяване на по-силна координация на европейско равнище, така че стандартите в борбата срещу фалшифицирането да достигнат едно и също ниво във всички държави членки; — активизиране на споразуменията за разузнавателна дейност и двустранно правоприлагане на закона по цялата верига на доставки, включително с помощта на разширен център на ЕС за ПИС с по-широки правомощия на място; — предприемане на незабавни стъпки за насърчаване на опростена рамка на ЕС за подкрепа и помощ за европейските МСП; — включване на клаузи за борба с фалшифицирането в новите споразумения за свободна търговия; — изпълнение и координиране на превантивни мерки на международно равнище за наблюдение на 3 000 свободни зони и цялата верига на доставки; — възлагане на компетентните органи на ЕС да събират напълно съпоставими статистически данни относно връзките между фалшифицираните продукти и смъртните случаи или злополуките; — установяване на общи за ЕС мерки за контрол и по-ефективно предотвратяване на рисковете от фалшифицираните продукти за общественото здраве; — подобряване на комуникацията на ЕС с потребителите, предупреждаване и обучаване на потребителите да идентифицират такива продукти (по модела на Съвместния изследователски център); — насърчаване на деловите среди в ЕС да обединяват по-ефективно информация за проблемите, свързани с фалшифицирането, и да укрепват мерките за борба с фалшифицирането, като специални горещи телефонни линии за потребителите и усъвършенствани системи за управление на данните; — предприемане на координирани действия по отношение на електронната търговия (методи на плащане и реклама) и приемане на общи специални правила за наблюдение на онлайн продажбите на лекарства и други чувствителни продукти, с приобщаването на оператори, междупрофесионални групи и сдружения на потребителите; — развиване на подход по отношение на престъплението фалшифициране срещу престъпни организации и тяхното въздействие върху безопасността, общественото здраве и сигурността въз основа на установени правни принципи, свързани с Конвенцията за престъпленията с лекарствени продукти и разширяване на техния обхват, така че да бъдат включени индустриалните фалшифицирани продукти, свързани с рискове за безопасността и общественото здраве; — изготвяне на конкретни правила за мониторинг на продажбите по интернет на лекарства, храни и други чувствителни продукти съвместно с Европейската агенция по лекарствата, Европол, Европейския орган за безопасност на храните и Агенцията на Европейския съюз за мрежова и информационна сигурност; — оценка на ролята, която могат да играят междинните доставчици за защитата на ПИС, включително по отношение на фалшифицираните стоки, и обмисляне на изменянето на специфичната правна рамка на ЕС за правоприлагане (12); — разработване и подкрепа за силна европейска кампания за борба с фалшифицирането в рамките на и извън вътрешния пазар успоредно с националните кампании; — насърчаване на съвместна технологична инициатива (СТИ) в областта на фалшифицирането в рамките на „Хоризонт 2020“; — заделяне на подходящо финансиране на мерките, приети в рамките на новия план за действие 2018—2021 г.

5. Гарантиране на оптимално управление

5.1. Крайно необходимо е според ЕИСК да се гарантира по-тясна координация на различните служби на Комисията и европейските агенции, имащи отношение към въпроса. Това може да се постигне чрез създаване на работна група, която да докладва пряко на председателя на Комисията, да може да взаимодейства със съответните сегменти на частния сектор, международни органи и компетентните органи на държавите членки.

5.2. Тази работна група за борба с фалшифицирането следва да представя всеобхватен годишен доклад за постигнатия напредък в технологичната, структурната и регулаторната сфера, особено на международно равнище.

5.3. Европейската комисия и европейските агенции, особено EUIPO, Европол и OLAF, както и НПО, които работят за прекратяване на фалшифицирането, трябва да активизират своята международна координация, като провеждат ежегодни международни конференции.

Брюксел, 5 юли 2017 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) Съвместен доклад на Европейското патентно ведомство (ЕПВ) и Службата за хармонизация във вътрешния пазар относно отраслите в ЕС, свързани в голяма степен с ПИС, септември 2013 г.

(2) http://www.springer.com/978-1-4614-5567-7 — Служба на ООН по наркотиците и престъпността (СНПООН).

(3) http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/211

(4) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.487.01.0057.01.LG&toc=OJ:C:2016:487:TOC

(5) Съвместен доклад на Европейското патентно ведомство (ЕПВ) и Службата за хармонизация във вътрешния пазар относно отраслите в ЕС, свързани в голяма степен с ПИС, септември 2013 г.

(6) Служба на ООН по наркотиците и престъпността (СНПООН), „Globalization of Crime. A Transnational Crime Threat Assessment“ („Глобализацията на престъпността. Оценка на транснационалната заплаха от престъпност“).

(7) ОИСР/EUIPO (Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост), 2016 г., Trade in Counterfeit and Pirated Goods: Mapping the Economic Impact (Търговия с фалшифицирани и пиратски стоки: картографиране на икономическото въздействие).

(8) Global Financial Integrity, Transnational Crime and the Developing World, март 2017 г. (Транснационалната престъпност и развиващите се страни) (статистически данни, потвърдени от WAITO — април 2017 г.).

(9) През 2013 г. пропуснатите данъчни приходи се оценяват на 90 — 120 млрд. евро — Frontier Economics, 2016 г.

(10) Секторни проучвания за девет сектора, засегнати от фалшифицирането: козметични продукти и продукти за лична хигиена; облекла, обувки и аксесоари; спортни продукти, играчки и игри; бижутерия и часовници; чанти; музикални записи; вино и алкохолни напитки; фармацевтични продукти.

(11) Europarl P8_TA(2015)0219, 9.6.2015 г. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2015-0219&language=BG&ring=A8-2015-0161

(12) Вж. COM(2016) 288 final.