P9_TA(2022)0100

МФР за периода 2021-2027 г.: борба срещу олигархичните структури, защита на средствата на ЕС от измами и конфликти на интереси

Резолюция на Европейския парламент от 24 март 2022 г. относно МФР за периода 2021 — 2027 г.: борба срещу олигархичните структури, защита на средствата на ЕС от измами и конфликти на интереси (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Европейският парламент,

— като взе предвид Регламент (EC, Евратом) 2020/2093 на Съвета от 17 декември 2020 г. за определяне на многогодишната финансова рамка за годините 2021 — 2027 (1) (Регламентът за МФР),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (2) („Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост“),

— като взе предвид Регламент (ЕС, Евратом) 2018/1046 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юли 2018 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (3) („Финансовия регламент“),

— като взе предвид Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2020 г. относно общ режим на обвързаност с условия за защита на бюджета на Съюза (4) („Регламента относно обвързаността с условия“),

— като взе предвид Директива (ЕС) 2017/1371 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2017 г. относно борбата с измамите, засягащи финансовите интереси на Съюза, по наказателноправен ред (5) („Директивата за защита на финансовите интереси“),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура (6) („Регламента за Европейската прокуратура“),

— като взе предвид доклада на Комисията от 20 септември 2021 г., озаглавен „32-ри годишен доклад относно защитата на финансовите интереси на Европейския съюз и борбата с измамите — 2020 г.“ (COM(2021)0578),

— като взе предвид доклада на Комисията от 20 юли 2021 г. относно върховенството на закона за 2021 г. Ситуация в областта на върховенството на закона в Европейския съюз (COM(2021)0700),

— като взе предвид известието на Комисията от 7 април 2021 г., озаглавено „Насоки относно избягването и управлението на конфликти на интереси съгласно Финансовия регламент“ („насоки относно конфликтите на интереси“) (C(2021)2119),

— като взе предвид Специален доклад № 06/2019 от 16 май 2019 г. на Европейската сметна палата, озаглавен „Борба с измамите при разходването на средства по политиката на ЕС на сближаване — необходими са подобрения в разкриването, реакцията и координацията от страна на управляващите органи“,

— като взе предвид годишния доклад за 2020 г. на Европейската служба за борба с измамите (OLAF),

— като взе предвид Междуинституционалното споразумение от 16 декември 2020 г. между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Европейската комисия относно бюджетната дисциплина, сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление и относно новите собствени ресурси, включително пътна карта за въвеждането на нови собствени ресурси (7),

— като взе предвид своята резолюция от 17 декември 2020 г. относно многогодишната финансова рамка за периода 2021 — 2027 г., Междуинституционалното споразумение, Инструмента на ЕС за възстановяване и Регламента относно принципите на правовата държава (8),

— като взе предвид становището на генералния адвокат от 2 декември 2021 г. по дело C-156/21 Унгария/Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз и по дело C-157/21 Република Полша/Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз (9),

— като взе предвид своите резолюции от 13 декември 2018 г. относно конфликтите на интереси и защитата на бюджета на ЕС в Чешката република (10), от 19 юни 2020 г. относно възобновяването на разследването срещу министър-председателя на Чешката република за злоупотреба със средства на ЕС и потенциални конфликти на интереси (11) и от 10 юни 2021 г. относно конфликта на интереси на министър-председателя на Чешката република (12),

— като взе предвид своите резолюции от 8 октомври 2020 г. относно принципите на правовата държава и основните права в България (13), от 29 април 2021 г. относно убийството на Дафне Каруана Галиция и принципите на правовата държава в Малта (14), от 8 юли 2021 г. относно нарушения на правото на ЕС и на правата на ЛГБТИК граждани в Унгария в резултат на приетите от унгарския парламент законодателни промени (15) и от 21 октомври 2021 г. относно кризата с принципите на правовата държава в Полша и върховенството на правото на ЕС (16),

— като взе предвид своята резолюция от 25 март 2021 г. относно прилагането на Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 — механизма за обвързване с условие за спазване на принципите на правовата държава (17),

— като взе предвид своята резолюция от 10 юни 2021 г. относно ситуацията в областта на върховенството на закона в Европейския съюз и прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) 2020/2092 относно обвързаността с условия (18),

— като взе предвид своята резолюция от 21 октомври 2021 г. относно досиетата „Пандора“: последици за усилията за борба с изпирането на пари, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци (19),

— като взе предвид своите предходни решения и резолюции относно освобождаването от отговорност на Комисията във връзка с изпълнението на бюджета за 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 и 2019 г.,

— като взе предвид проучването от 20 май 2021 г. по искане на неговата комисия по бюджетен контрол, озаглавено „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds“ (Най-големите 50 бенефициери във всяка държава — членка на ЕС, по линия на ОСП и на фондовете на политиката на сближаване),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становището на комисията по земеделие и развитие на селските райони,

— като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол (A9-0039/2022),

А. като има предвид, че бюджетните органи приеха пакета за МФР за периода 2021 — 2027 г., който заедно с инструмента за възстановяване Next Generation EU възлиза на общо финансиране в размер на безпрецедентните 1,8 трилиона евро в подкрепа на възстановяването от пандемията от COVID-19 и дългосрочните приоритети на ЕС в различни области на политиката;

Б. като има предвид, че всички тези финансови средства трябва да се усвояват при стриктно спазване на принципите на добро финансово управление и de jure подлежи на пълен и неограничен контрол на равнище ЕС, включително от страна на Парламента; като има предвид обаче, че на практика капацитетът на институциите на ЕС за контрол върху финансовите средства на ЕС за съжаление е доста ограничен без ефективното и съдържателно сътрудничество от страна на националните органи;

В. като има предвид, че защитата на финансовите интереси на ЕС е основен елемент в политическия дневен ред на ЕС за укрепване на прозрачността, демократичната отчетност и способността да се отговоря на потребностите на гражданите, да се повишава доверието на обществеността и да се гарантира, че парите на данъкоплатците се изразходват по предназначение; като има предвид, че изпълнението на бюджетния пакет за МФР за периода 2021 — 2027 г. трябва да бъде в съответствие с общите принципи, залегнали в Договорите, и по-специално европейските ценности, заложени в член 2 на Договора за Европейския съюз (ДЕС), Регламента относно обвързаността с условия и принципа на добро финансово управление, посочен в член 310 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и във Финансовия регламент; като има предвид, че съществува връзка между зачитането на тези ценности и принципи и ефикасното изпълнение на бюджета на ЕС;

Г. като има предвид, че редовно различни медии в цяла Европа предлагат на вниманието на своите читатели репортажи за скандали относно измами, конфликти на интереси, корупция и други незаконни дейности, накърняващи финансовите интереси на ЕС и с участието на високопоставени политически представители в държавите — членки на ЕС, както и случаи на митнически измами и престъпления, с трансграничен или цифров характер, които понякога възприемат структурата на престъпни организации или са подкрепяни от подобни организации; като има предвид, че тези скандали подкопават доверието на европейските граждани в ЕС и неговите институции;

Д. като има предвид, че досиетата „Пандора“, публикувани на 3 октомври 2021 г. от Международния консорциум на разследващите журналисти, са най-скорошното значително изтичане на данни, с което се разобличават повече от 330 политици и държавни служители от почти 100 държави, включително 35 настоящи или бивши държавни или правителствени ръководители, свързани със злоупотреби с корпоративна тайна и офшорно отклонение от данъчно облагане и избягване на данъци; като има предвид, че този скандал се добавя към други подобни случаи, без обаче да са предприети ефективни действия;

Е. като има предвид, че в годишния доклад на OLAF за 2020 г. сред основните тенденции в измамите се посочват конфликти на интереси и тайни споразумения между бенефициери и изпълнители, особено в сектора на обществените поръчки; като има предвид, че случаите на OLAF често са свързани с измами или корупция при трансгранични процедури за възлагане на обществени поръчки с финансиране от ЕС;

Ж. като има предвид, че Парламентът прие многобройни резолюции, с които призовава Комисията да предприеме незабавни действия и да се справи с тревожните случаи на неправомерно разходване на средства на ЕС от богати личности с видна роля в политиката, представители на елита и големи конгломерати;

Олигархични структури

1. отбелязва, че в съвременното общество „олигархия“ означава всяка малочислена, сплотена класа или група, която е в състояние да взема решения или да управлява други лица в политически или неполитически контекст, или да ръководи политическа общност в свой собствен интерес, без да зачита принципите на правовата държава и другите демократични правила и понякога в нарушение на техните основни принципи; отбелязва, че при олигархията представители на политическия елит отклоняват обществени финансови средства от ЕС или от националните бюджети, за да обслужват личните си интереси, и често разчитат на бизнесмени, които действат от тяхно име в рамките на структури, при които истинските бенефициери и действителните собственици обикновено остават скрити; отбелязва, че прекомерната концентрация на представители на политическия и финансовия елит води до обсебване на държавата от частни интереси;

2. добавя, че в настоящия политически контекст в ЕС терминът „олигархия“ се използва, за да се посочи влиянието на богатите и силните в политиката и държавната власт, както и това на икономически, финансови и промишлени участници, които са способни да оказват влияние, което обикновено се използва за облагодетелстване на малцина за сметка на мнозинството; подчертава, че членове на национални правителства и други лица, заемащи политически длъжности, са част от олигархията в някои държави членки и активно са се опитвали да използват средства на ЕС, за да извлекат финансова полза за себе си;

3. отбелязва с особена загриженост, че възникването на подобни олигархични групи, които не се въздържат да прибягват до държавни инструменти или престъпни практики или от предоставяне на подкрепа за престъпни групи, достигна безпрецедентни размери през последните няколко години; отбелязва с изключителна загриженост, че политически свързани олигархични мрежи могат да обсебят националните медийни пазари и да се намесват в делата на демократичните публични сфери;

4. изразява загриженост, че олигархичните системи често са свързани с широко разпространена корупция, стриктен контрол върху медиите и съдебна система, която не е независима от самите олигарси; подчертава, че за да се защитят, олигархичните групи се стремят да придобият контрол върху медиите и съдебната система с цел да избегнат изобличаване в медиите и наказателното преследване на евентуалните престъпни дейности;

5. припомня, че позицията на Парламента относно корупцията е, че тя не само нанася сериозна вреда на финансовите интереси на Съюза, но също така е заплаха за демокрацията, основните права и принципите на правовата държава; изразява безпокойство във връзка с вредното въздействие на корупцията върху доверието на гражданите в институциите;

6. счита, че стабилните и ефективни политики и органи за борба с корупцията, както и контролни системи и независима съдебна система, гарантиращи ефективното функциониране на принципите на правовата държава, насърчаващи конкуренцията, повишаващи прозрачността и обезпечаващи функционалното прилагане на правилата за обществените поръчки и свободния достъп до пазарите, са от основно значение, за да не се допусне олигарсите да завземат контрола върху икономиката и финансовите пазари, което би довело до самоутвърждаването им в още по-голяма степен; настоява ЕС да насърчава прозрачността при разходването на финансови средства на ЕС и на национални финансови средства чрез по-ефикасно събиране на данни и чрез укрепване на свързаните с това правила, особено по отношение на крайните бенефициери и действителните собственици, и отблизо да следи и да осъществява правилното прилагане на тези правила; призовава в този контекст Комисията да увеличи усилията си и да задълбочи сътрудничеството си с държавите членки в тази посока;

Измами и конфликт на интереси в действащата правна уредба

7. припомня, че за да се засили борбата с измамите по наказателноправен ред, съзаконодателите на ЕС дадоха определение на понятието „измама“ (и на други престъпления, като „умишлено присвояване“, „корупция“ и „изпиране на пари“), когато са засегнати финансовите интереси на ЕС, в Директивата за защита на финансовите интереси ( 20 )

8. подчертава, че ново определение на „конфликт на интереси“, което не допуска лица, участващи в изпълнението на бюджета, включително националните органи на всяко равнище, да предприемат действия, които могат да поставят собствените им интереси в конфликт с тези на ЕС, беше въведено в член 61 от Финансовия регламент, като изрично в обхвата му беше включено изпълнението на фондовете на ЕС при споделено управление и той беше разширен, за да обхване също така „всякакъв друг пряк или косвен личен интерес“, като по този начин беше покрит много по-широк кръг случаи;

9. приветства публикуването на насоките на Комисията относно конфликтите на интереси, чиято цел е да се повиши осведомеността и да се насърчи еднообразното тълкуване и прилагане на правилата за предотвратяване на конфликти на интереси в държавите членки; изразява съжаление поради факта, че случаите на конфликт на интереси, които засягат високопоставени политици, продължават да съществуват в някои държави членки; насърчава Комисията допълнително да усъвършенства разпоредбите относно конфликтите на интереси в член 61 от Финансовия регламент като част от предстоящото му преразглеждане, по-специално по отношение на изготвянето на бюджета, за да може по-точно да се определят категориите длъжностни лица, които могат да влияят на финансовите потоци от бюджета на ЕС и да предотвратяват възникването на подобни конфликти;

10. изисква въпреки това от Комисията да измени член 167, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент, като включи по-ясно определение за „конфликт на професионални интереси“, за да се гарантира еднообразно тълкуване във всички държави членки и за да могат институциите на ЕС да предприемат подходящи мерки в случай на оференти с финансови интереси по договори за услуги, свързани с политиката;

11. отбелязва, че в допълнение към Финансовия регламент директивите за обществените поръчки съдържат сходни определения за конфликт на интереси и че позовавания на задължението за избягване на конфликти на интереси има и в секторното законодателство;

12. подчертава, че според практиката на Съда на Европейския съюз конфликтът на интереси представлява, обективно и сам по себе си, сериозна нередност, без да е необходимо той да бъде квалифициран, като се вземат предвид намеренията на съответните страни и дали са действали добросъвестно или недобросъвестно ( 21 )

13. посочва, че конфликти на интереси не възникват само във връзка с корупция, измама и престъпно поведение, тъй като те може да са свързани също така с дейности по лобиране и с кадрова въртележка между държавния и частния сектор; подчертава въпреки това, че установяването и разкриването на конфликти на интереси е от първостепенно значение за откриването на възможни рискове от неправомерно разходване, пристрастия, измама и корупция при управлението на финансовите средства, както и за предотвратяване на увреждането на доброто име, подозрения и недоверие сред европейските граждани, което допринася за усещането за недостатъчна прозрачност;

14. отново заявява, че гражданите на всяка държава членка трябва да могат да вярват в почтеното управление на финансовите средства на ЕС във всички държави членки, и че следователно не могат да бъдат прилагани различни стандарти за защита срещу конфликти на интереси и измами;

15. отново заявява обаче, че и най-добрата правна уредба не може да компенсира използването на некачествен механизъм за прилагане; призовава следователно за подобряване на капацитета и за ефективни системи за управление и контрол в органите на ЕС и в държавите членки като условие от решаващо значение за наблюдението и разследването на случаи на конфликт на интереси и за осигуряване и предпазване на законосъобразността и редовността на разходването на финансови средства на ЕС;

16. отново заявява, че появата на олигархични структури достигна безпрецедентен мащаб в ЕС през последните години и че две държави членки понастоящем са предмет на производства по член 7 от ДЕС и по Регламента относно обвързаността с условия, което е знак за структурни недостатъци в принципите на правовата държава и широко разпространена корупция; счита, че при тези обстоятелства има нужда от по-широк дебат относно бъдещето на споделеното управление, тъй като не всички национални органи могат да продължат да бъдат разглеждани като надеждни партньори в доброто финансово управление на финансовите средства на ЕС;

Основни предизвикателства в областта на сближаването и селското стопанство

17. подчертава, че що се отнася до политиката на сближаване, инструментът на ЕС за укрепване на икономическото, социалното и териториалното сближаване, за който е предназначена голяма част от бюджета на ЕС, най-често откриваните видове свързани с измама нередности по проекти, финансирани с помощта на европейските структурни и инвестиционни фондове по време на програмния период 2014 — 2020 г., се състоят в завишени цени, неверни, липсващи и фалшиви или фалшифицирани подкрепящи документи, нарушения на договорни разпоредби, процедури за възлагане на обществени поръчки със само един оферент, недопустимост и нарушения на правилата за обществените поръчки и нарушения във връзка с етиката и почтеността, включително конфликти на интереси и корупция;

18. отбелязва, че съществуват установени общи практики, които сочат възможно неправомерно разходване на финансовите средства по линия на общата селскостопанска политика (ОСП), като фалшифициране на документи и създаване на изкуствени условия, например разделяне на земеделските стопанства с цел избягване на прага за земеделските плащания на ЕС и подаване на искания за предоставяне на помощ чрез няколко свързани дружества или след непълно изпълнение на действието;

19. отбелязва, че в някои държави конфликтите на интереси и случаите на кадровата въртележка между държавния и частния сектор представляват сериозни проблеми; подчертава, че по отношение на пазарните мерки бяха установени няколко случая на конфликт на интереси, засягащи големи финансови суми, в съчетание с други нарушения, свързани с насърчаване, като те се разследват от OLAF;

20. посочва, че проучването относно усвояването на средствата по ОСП ( 22 ) показа, че отпускането на средства от фондовете на ЕС за селското стопанство е много проблематичен въпрос в най-малко пет държави членки ( 23 ) и че съществува явно неравенство между средствата, отпуснати за големите и за малките земеделски стопани, със системни предимства за големите земеделски стопанства, като бенефициерите в тях са тясно свързани с управляващите политически партии или самите те членуват в тези партии в своите държави; настоятелно призовава Комисията и държавите членки незабавно да засилят мерките срещу заграбването на земя, нередовните тръжни процедури или други процедури за отпускане на средства и неправомерно разходване на парични средства на ЕС, особено когато участват национални правителства и органи;

21. отбелязва с голяма загриженост докладите относно структурното неправомерно разходване на финансови средства от бюджетния ред на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) с цел построяването на частни вили за политици, представяни като къщи за гости, установено в няколко държави членки; призовава Комисията да предприеме решителни действия за предотвратяване на структурното неправомерно разходване на финансови средства от този бюджетен ред в бъдеще, включително, ако е необходимо, като промени условията за предоставяне на средства по ЕЗФРСР;

22. отбелязва, че според няколко разкрития, проучвания и разследващи статии в Унгария Виктор Орбан е съсредоточавал и преразпределял финансови средства в полза на тясното си обкръжение чрез субсидии за селското стопанство; подчертава, че през периода 2015 — 2019 г. Унгария беше обект на най-големия брой разследвания на OLAF, приключили с финансова препоръка, сред държавите членки;

23. изразява съжаление за неравномерното разпределяне на финансовите средства на ОСП, при което през 2020 г. 0,5 % от всички бенефициери са получили повече от 100 000 EUR, възлизащи на 16,6 % от общия пакет за директни плащания, докато 75 % от бенефициерите са получили по-малко от 5 000 EUR, възлизащи на 15 % от общия пакет за директни плащания ( 24 )

24. отбелязва, че въпреки че ЕС изисква определено равнище на прозрачност, прилагането на мерки за прозрачност често е възпрепятствано, което означава, че общественият достъп до данни относно отпускането на субсидии е много проблематичен въпрос в ЕС;

25. отбелязва, че въпросът за управлението на средствата на ЕС в Чехия беше повдиган като потенциален източник на безпокойство през последните години; припомня, че през 2016, 2017 и 2018 г. почти 75 % от средствата за селското стопанство в Чехия бяха предоставени на големи корпоративни стопанства; изразява загриженост с оглед на одита на Комисията, който потвърди, че като министър-председател Андрей Бабиш е упражнявал влияние върху разпределянето на субсидии от ЕС в полза на Agrofert , агрохимичен конгломерат, основан от самия него; подчертава, че г-н Бабиш е действителният собственик на Agrofert и че поради това конфликтът на интереси е очевиден;

26. изразява дълбоко съжаление, че настоящата ситуация, при която дадено лице може да получи неограничени суми от фондовете при споделено управление насърчава създаването на олигархични структури, непотизъм и корупция в някои държави членки; отново изразява становището, че ограничаването на общата сума, която едно лице може да получи от фондовете на ЕС при споделено управление, ще ограничи властта на олигархичните структури;

27. призовава Комисията да включи в предложението за преразглеждане на Финансовия регламент изменение на член 63, параграф 8, като добави, че Комисията трябва да гарантира, че плащанията от бюджета на Съюза към даден бенефициер или действителен собственик през определена финансова година не могат да надхвърлят таваните, предвидени в приложимите специфични за сектора правила и при всички случаи не превишат обобщената обща годишна сума за физическо лице; призовава Комисията да включи конкретни предложения за тази обобщена обща годишна сума за физическо лице; счита, че тавани на финансирането по линия на ОСП за физическо лице от 500 000 EUR за плащания по първия стълб и от 1 000 000 EUR за плащания по втория стълб са подходящи;

28. посочва, че съгласно приложение I към годишните доклади относно защитата на финансовите интереси на Европейския съюз за 2018 г. и 2019 г. Румъния е успяла да открие и докладва посредством активно разследване на измамите най-голям брой нередности, свързани с измами, сред отчетените за държавите — членки на ЕС, за съответните години;

29. припомня, че 2020 г. беше година на безпрецедентни условия поради избухването на COVID-19; отбелязва, че що се отнася до защитата на финансовите интереси, пандемията породи нови рискове както за приходната, така и за разходната част на бюджета;

30. подчертава, че тези рискове не са свързани само с 2020 г., а ще продължат да съществуват в продължение на години; приканва държавите членки и Комисията да увеличат усилията си и да задълбочат сътрудничеството в тази област;

Други области, предизвикващи загриженост

31. с голяма загриженост отбелязва, че съгласно информационното табло за вътрешния пазар процентът на възложените договори със само един оферент е около 50 % в Чехия и Полша през 2018 и 2019 г., 40 % — в Унгария и Гърция през 2019 г., и 38 % — в Португалия; е също толкова загрижен от дела на процедурите за възлагане на поръчки, договорени с предприятие без покана за подаване на оферти, който в Кипър е 40 % през 2016 г., с леко подобрение на 25 % през 2018 и 2019 г., и 29 % — за България през 2019 г.; изразява загриженост, че делът на възложени договори след покана за подаване на оферти с неясно заглавие и условия е 65 % през 2019 г. в Обединеното кралство, 59 % — в Литва, 44 % — в Румъния, и 41 % — в Португалия;

32. подчертава нарастващото участие на организираната престъпност, включително на групи от мафиотски тип, в трансгранични дейности и сектори, които засягат финансовите интереси на ЕС; изразява съжаление, че много държави членки нямат конкретни закони за борба срещу организираната престъпност от мафиотски тип, и призовава Комисията да се справи с тези разлики между държавите членки и да разгледа нови мерки за хармонизиране;

33. подчертава, че тези цифри доказват, че в редица държави членки продължават да съществуват сериозни слабости в областта на обществените поръчки; изразява загриженост, че неподходящите процедури за възлагане на обществени поръчки могат да облагодетелстват непрозрачни структури и непотизма при възлагането на поръчки;

34. отново изразява загриженост, че при превантивните одити на системите, извършени от Комисията, бяха установени сериозни слабости във връзка с унгарския орган, който отговаря за контрола върху договорите за обществени поръчки, вследствие на което Унгария трябваше до плати корекция с единна ставка от 10 % по всички договори за финансови средства на ЕС, възложени през 2014 — 2020 г. ( 25 ) , тоест около 1,2 милиарда евро в допълнение към 1,5 милиарда евро финансови корекции, наложени през периода 2007 — 2013 г.; подчертава, че това е отражение на сериозни системни слабости във функционирането на обществените поръчки в Унгария;

35. отново изразява загриженост относно разследванията на OLAF и одитите на Комисията, които разкриват сериозни недостатъци в словашкия поземлен регистър на парцелите след докладвани заграбване на земя и измами; подчертава, че словашките органи проверяват само дали кандидатът разполага законно със земята, във връзка с която подава искането, в случай на двойно искане; счита, че подобни проверки следва да се извършват автоматизирано по цифров път във всички държави членки и за всички искания за плащане, за да се възпира заграбването на земя от престъпни и олигархични структури;

36. подчертава, че Малта и Кипър показват значителна концентрация на средства в ръцете на малък брой получатели; изразява загриженост, че при одитите на Комисията бяха установени значителни недостатъци в системите за управление и контрол на двете държави; подчертава, че слабите системи за управление и контрол не предоставят подходяща защита на финансовите средства на ЕС срещу конфликти на интереси и злоупотреба от страна на олигархични структури;

Съществуващи понастоящем мерки за противодействие и превенция

37. оценява дългосрочната интензивна дейност по разследване на OLAF, която обхваща редица спорни в политическо отношение, сложни случаи; изразява съжаление, че процентът на повдигнатите обвинения вследствие на препоръките на OLAF към държавите членки намаля от 53 % през периода 2007 — 2014 г. на 37 % през периода 2016 — 2020 г.; отбелязва освен това, че делът на финансовите суми, за които е издадена препоръка за събиране и които действително са събрани, не беше оценяван през последните години и че последната оценка, обхващаща периода 2009 — 2016 г., сочи събиране в размер на 21 %; призовава OLAF и Комисията да разследват причините за този нисък процент; отново призовава OLAF да увеличи усилията и бдителността си, особено в определени държави членки, където тези случаи преобладават, и редовно да проследява препоръките си и мерките, които държавите членки предприемат, и да добавя тази информация в годишните си доклади; призовава органите на държавите членки да направят всичко възможно, за да повишат броя на повдигнатите обвинения и да си сътрудничат тясно с институциите и органите на ЕС, за да се гарантира събирането на средствата, които са неправомерно разходвани от организираната престъпност и олигарсите;

38. подчертава ключовата роля и добавената стойност на новосъздадената Европейска прокуратура за защита на финансовите интереси на ЕС; изразява дълбоко съжаление, че все още има пет държави членки, които не участват в Европейската прокуратура; насърчава тези държави членки да се присъединят към Европейската прокуратура; оценява усилията на Европейската прокуратура да започне работа при много трудни обстоятелства; подчертава, че правилното транспониране на Директивата за защита на финансовите интереси е необходимо, за да може Европейската прокуратура да провежда ефективни разследвания и наказателни преследвания; припомня, че в доклада на Комисията относно транспонирането на Директивата за защита на финансовите интереси се стига до заключението, че въпреки че всички държави членки са транспонирали директивата, са необходими допълнителни действия за справяне с нерешените проблеми със съответствието, които засягат предимно определенията за престъпленията и наказателната отговорност на и санкциите за юридически и физически лица; подчертава, че сътрудничеството между Европейската прокуратура и държавите членки е от решаващо значение и за постигане на максимална ефективност на Европейската прокуратура при оценката на правилното функциониране на системите за управление и контрол за целите на прилагането на механизмите за одит;

39. отбелязва със задоволство, че някои случаи, включени в горепосочения доклад, наскоро бяха определени като попадащи в сферата на компетентност на Европейската прокуратура;

40. приветства безценната работа на OLAF, Европейската прокуратура и Европол в борбата срещу финансовите престъпления, като корупцията, измамите, изпирането на пари и отклонението от данъчно облагане, и подчертава, че тези институции страдат от хроничен недостиг на служители и на финансови ресурси поради нежеланието на Съвета, в качеството му на един от бюджетните органи, да одобри предоставянето на достатъчно човешки и финансови ресурси по време на годишната бюджетна процедура; приветства увеличението на бюджета на Европейската прокуратура с 3,8 милиона евро в рамките на годишната бюджетна процедура за 2022 г. и припомня, че всяко евро, изразходвано за наблюдение и разследване, се връща в бюджета на ЕС; по тази причина настоятелно призовава Съвета да преразгледа своята позиция и да даде възможност за увеличаване на финансирането за човешки ресурси за тези агенции и служби, така че те да могат да изпълняват важната си мисия подобаващо и ефективно; призовава Комисията непрекъснато да представя на бюджетните органи проектобюджети в подкрепа на горепосоченото; приветства съвместните усилия на OLAF и Европол за оценка на заплахите и уязвимостите на Механизма за възстановяване и устойчивост; призовава държавите членки да сътрудничат по-тясно помежду си, както и с органите на ЕС, за да могат да бъдат предприемани действия срещу измамите, които засягат няколко държави;

41. отново заявява, че Комисията разполага с множество инструменти за защита на финансовите интереси на Съюза, включително Регламента за общоприложимите разпоредби, Финансовия регламент и Регламента относно обвързаността с условия във връзка със зачитането на принципите на правовата държава; подчертава, че Комисията следва да използва пълноценно, незабавно и по целесъобразност всички налични инструменти съгласно финансовото законодателство на ЕС и приложимите секторни и финансови правила, за да защитава ефективно бюджета на ЕС, включително чрез прекъсване на сроковете за плащания, спиране на плащанията, финансови корекции или изключване на разходи от финансиране от ЕС, производства за установяване на нарушение съгласно член 258 от ДФЕС, проверки и одити, налагане на спазването на член 61 от Финансовия регламент или, в надлежно обосновани случаи, прилагане на член 7 от ДЕС във връзка с риск за основните ценности на ЕС в държавите членки, както наскоро беше направено в случая на Полша и на Унгария;

42. изразява съжаление, че наличните в момента ИТ инструменти, които допринасят до голяма степен за ефективното извличане на данни и за установяването на измами и случаи на корупция — ARACHNE и EDES — се използват само от малък процент от държавите членки, и насърчава използването на нововъзникващи технологии за предотвратяване на измами и конфликти на интереси; призовава използването на системата за ранно откриване и отстраняване (EDES) да стане задължително при споделено управление и да се създаде прозрачен черен списък на равнището на ЕС; отбелязва също, че EDES не прави разграничение между дъщерните дружества на по-големите корпорации; призовава освен това за задължителното използване на инструмента за извличане и обогатяване на данни ARACHNE от страна на държавите членки, за да се постигне по-голяма прозрачност относно бенефициерите на ОСП и на европейските структурни и инвестиционни фондове и за да се идентифицират ефективно и ефикасно проблемните икономически оператори и частните или физическите лица, свързани с тях, и да се предотвратяват и откриват по-добре операции, имащи за цел измама; потвърждава, че първите адаптирания на ARACHNE трябва да се приложат още преди края на второто тримесечие на 2022 г.; подчертава, че оперативната съвместимост и хармонизацията на ARACHNE, EDES, институционалните и националните бази данни е от решаващо значение за обезпечаването на ефективен обмен на информация с цел предотвратяване и разкриване на измами, засягащи бюджета на ЕС; счита, че европейските разследващи органи следва да разполагат с пълен достъп до ARACHNE;

43. насърчава държавите членки да подкрепят оперативната съвместимост между системите за собственост върху земята, системата за идентификация на земеделските парцели, идентификацията на животните и съпоставимостта на интегрираната система за административен контрол (ИСАК), за да се постигне прозрачност по отношение на крайните действителни ползватели и скритите дружества майки с дъщерни дружества в различни държави членки с цел улесняване и подобряване на процеса на проверка;

44. припомня, че често данните за идентифициране на предприятията и техните действителни собственици не са лесно достъпни, а понякога дори изобщо не са достъпни, тъй като има 292 системи за докладване, които разкриват информация за бенефициерите по ОСП и политиката на сближаване, и съществуващата информация следователно понастоящем е разпокъсана в стотици регионални, национални и междурегионални системи за докладване, като се разкрива само основна информация за преките бенефициери; като има предвид, че това затруднява събирането, обработката или разкриването на данни относно действителните собственици и крайните бенефициери на финансиране от фондовете при споделено управление и от фондовете за селското стопанство и в крайна сметка придобиването на цялостна представа за тях и за размера на финансовите средства на ЕС, които те получават, както и засичането на модели на измама и корупция и надлежното разследване на злоупотреби с фондовете на ЕС;

45. счита, че е от първостепенно значение да се стандартизира събирането на данни, и подчертава значението на консолидирането и хармонизирането на съществуващите системи за докладване в обща база данни на равнище ЕС; отново настоятелно призовава Комисията да създаде стандартизирана, оперативно съвместима цифрова система за докладване и мониторинг на равнище ЕС, която включва, но не само, ARACHNE, както и да подобри обучението за субектите, които извършват наблюдение и плащания по места; подчертава, че тази система трябва да включва информация относно крайните бенефициери и действителните собственици и трябва да дава възможност за обединяването на всички отделни суми, които засягат един и същ краен бенефициер или действителен собственик, в обща сума на всички субсидии, получени от фондове при споделено управление;

46. отбелязва, че задължението за идентифициране на действителния собственик следва да се прилага най-малко когато физическо или юридическо лице притежава повече от 15 % от съответното дружество; подчертава, че дружествените дялове, принадлежащи на роднини, следва да бъдат събрани и отчетени като дялове, принадлежащи на един собственик;

47. счита, че нито едно от посочените по-горе средства за правна защита не изключва използването на механизма за обвързване с условие за спазване на принципите на правовата държава, както е определен в Регламента относно обвързаността с условия, в случаите, когато Комисията счита, че другите инструменти не са достатъчно ефективни, за да се защити бюджетът на ЕС; подчертава освен това, че за разлика от обхвата на Регламента за Европейската прокуратура, който не е в сила в пет държави членки, Регламентът относно обвързаността с условия се прилага пряко и еднакво за всички държави членки;

48. изразява съжаление поради факта, че от 1 януари 2021 г. досега Комисията не успя да предприеме подходящи действия за прилагане на Регламента относно обвързаността с условия, който влезе в сила на тази дата; отново изразява своята позиция, че Регламентът относно обвързаността с условия трябва да се прилага без изключение от 1 януари 2021 г.; отбелязва, че Комисията е започнала диалог с Унгария и Полша, като е изпратила писма в средата на ноември 2021 г.; изразява съжаление поради факта, че Комисията отказва достъп на Парламента до тези писма и следователно го принуждава да разчита на публикации в медиите, за да се информира за развитието по този въпрос; счита въпреки всичко, че неформалните писма са недостатъчни по отношение на прилагането на регламента, и следователно настоява, че Комисията следва да започне да прилага регламента незабавно и без дискриминация;

49. приветства наскоро изразеното от генералната дирекция „Регионална и градска политика“ на Комисията твърдение, че през следващата година в пет държави членки ще бъдат извършени щателни проверки на място, съсредоточени върху стабилността на механизмите за контрол, за да се избегнат случаи на конфликт на интереси ( 26 )

50. подчертава важната роля на разследващите журналисти в борбата срещу корупцията, измамите и незаконните дейности с отрицателно въздействие върху бюджета на ЕС; отново изтъква във връзка с това необходимостта от защита на разследващата журналистика от стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността, както и от личен тормоз, сплашване и заплахи за живота; подчертава, че е важно да се насърчава подаването на сигнали за нередности, като същевременно се гарантира предвидената в законодателството на ЕС правна защита;

51. изразява дълбока загриженост в този контекст поради факта, че съгласно посоченото в досиетата „Пандора“ бившият чешки министър-председател Андрей Бабиш е използвал офшорно финансиране за закупуването на имот във Франция, като същевременно е участвал в процеса на вземане на решения в Европейския съвет по въпроси като многогодишната финансова рамка и законодателството за борба с изпирането на пари;

52. призовава Комисията да настоява за стриктно и безкомпромисно прилагане на приложимите правила, да използва всички налични източници и да си служи с ефикасни системи за управление и контрол за справяне с риска от корупция, измами и конфликт на интереси, както и да наблюдава по-добре положението на разплащателните агенции в областта на селското стопанство и тяхната формална и неформална независимост; счита, че съдържателният одит и задълбочените проверки както на национално, така и на европейско равнище, са основни условия за защитата на финансовите средства на ЕС; изразява съжаление относно недостатъчния напредък в борбата срещу олигархичните структури в новата ОСП, като ограничените изисквания за информация и прозрачност относно крайните бенефициери и запазването на доброволния характер на определянето на горна граница, което възпрепятства по-справедливото разпределение на фондовете за селското стопанство; счита за тревожно, че в новото предложение за ОСП не се укрепва ролята на системите за контрол на европейско равнище;

53. подчертава, че координационните служби за борба с измамите играят важна роля за защитата на бюджета на ЕС от измами в съответните им държави; поради това отново заявява, че държавите членки трябва да гарантират, че управляващите органи и координационните служби за борба с измамите разполагат с достатъчно ресурси и с подходящите умения и правомощия за разработването на стратегии за борба с измамите и за прилагане на ефективни мерки и практики за борба с измамите;

54. посочва, че съгласно Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, който е част от пакета за МФР за периода 2021 — 2027 г., държавите членки трябва да гарантират ефективното предотвратяване, разкриване и коригиране на конфликтите на интереси, корупцията и измамите, избягването на двойно финансиране и фиктивна регистрация на активите, прозрачността при изплащането на средствата, както и да подсилят правилата относно точната идентификация на крайния получател на средствата; призовава Комисията да гарантира, че бюджетните органи са информирани за всички ситуации, при които не се изплащат средства от извънбюджетните инструменти поради твърдения за злоупотреба, корупция, измама или нарушения на принципите на правовата държава и когато държавите членки не са въвели задоволителни и ефективни системи за борба с измамите; призовава Съвета да приема само онези планове по Механизма за възстановяване и устойчивост, които отговарят на всички законови, социални и свързани с политиката условия за получаване на подкрепа; подчертава, че от държавите членки се изисква също така да обяснят съответните механизми в своите планове по Механизма за възстановяване и устойчивост и да включат обобщение на процеса на консултации на национално равнище, както и представяне на системата за контрол и одит, която е въведена с цел да се гарантира, че финансовите интереси на ЕС са защитени;

55. припомня, че таблото с показатели за Механизма за възстановяване и устойчивост ще служи като основа за диалога относно възстановяването и устойчивостта и че то следва да бъде актуализирано от Комисията два пъти годишно; призовава в този смисъл Комисията да гарантира задълбочен мониторинг на напредъка, постигнат при изпълнението на предвидените междинни и крайни цели, в строго съответствие с Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, въз основа на установените общи показатели и методиката на докладване; припомня, че Механизмът за възстановяване и устойчивост е обвързан с условия, които гарантират прозрачно използване на паричните средства и че той следва да предотвратява корупция и измами, двойно финансиране и конфликти на интереси; счита, че проверките следва да включват и разходите, които действително са направени от крайните бенефициенти; подчертава съвместните усилия на Парламента и на Комисията, в резултат на които държавите членки сега са задължени да предоставят информация относно крайните получатели;

56. подчертава, че с цел да се защитават финансовите интереси на ЕС, и по-специално да се предотвратяват и откриват измами, корупция и конфликти на интереси, е важно да се знае как се изразходват средствата на ЕС и кой действително се възползва от тях, тъй като най-големите бенефициери често се крият зад сложни структури на собствеността, включително със седалища в данъчни убежища, което прави процеса на идентификация още по-непрозрачен;

57. отново призовава, след сключването на Междуинституционалното споразумение от 16 декември 2020 г. и както вече беше посочено в няколко резолюции, държавите членки да въведат единна, интегрирана и оперативно съвместима система за докладване и мониторинг, разработена от Комисията и включваща, но не само, единен инструмент за извличане на данни и оценка на риска, с цел достъп, съхранение, обобщаване и анализ на данните за лицата, които в крайна сметка получават пряко или непряко финансиране от ЕС;

58. счита, че с оглед на максималната възможна прозрачност относно изразходването на средствата на ЕС е от съществено значение подобна база данни да бъде разработена възможно най-добре, в съответствие с приложимите правила за защита на данните и относимата съдебна практика на Съда на Европейския съюз, и да се осигури достъп на обществеността до тези значими и нечувствителни данни във вид, който е стегнат, изчерпателен и удобен за ползване, за да се увеличат общественият контрол и доверието на обществеността в публичните разходи на ЕС;

59. отново заявява, че доброто финансово управление на средствата на ЕС е от първостепенно значение; изразява съжаление поради факта, че базите данни относно бенефициерите на финансови средства на ЕС не съдържат информация за крайните бенефициери и техните действителни собственици; изразява съжаление поради факта, че контролните органи не могат да идентифицират крайните получатели на финансиране; изразява дълбоко съжаление поради факта, че са използвани неправителствени организации (НПО) с цел прикриване на финансирането на терористични и екстремистки организации; подчертава своята позиция, че общите правила относно прозрачността на бенефициерите следва също така да се прилагат по отношение на организации шапка, които получават финансови средства от ЕС и ги прехвърлят към НПО в своята мрежа, за да се гарантира, че Комисията и контролните органи могат да извършват одит на целите на проектите и на крайните бенефициери; изразява съжаление, че Комисията не предложи хармонизирано определение на НПО, въз основа на което да се осъществява мониторинг върху крайните бенефициери; отбелязва, че Финансовият регламент определя правила за подбора и предоставянето на финансови средства за тези субекти, както и за контролните механизми; призовава Комисията при преразглеждането на Финансовия регламент да даде също определение на понятието „НПО“, като въведе ясни категории НПО, както и да разшири обхвата на контрола, като включи и разходите, които крайните бенефициери действително са направили;

60. изразява силно съжаление, че защитата на бюджета на ЕС, включително цялостната обработка на информация, лесната достъпност, осъществимостта на задълбочени одити, същественият контрол и възможността за наблюдение, проследяване и оценка на финансираните действия, както е планирано за Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост, не са подобаващо включени в пакета за МФР като цяло; признава, че този недостатък понижава извънредно много както нивото на прозрачност на действията по прилагане, така и ефективността на контрола и наблюдението;

61. заключава, че въпреки че в новата МФР се използват някои инструменти, като предвидени в бюджета увеличени суми за специални инструменти и бюджетен механизъм за спазване на принципите на правовата държава, има възможност за въвеждането на допълнителни инструменти за укрепване на практиките в борбата с олигарсите, което би могло да бъде взето предвид в рамките на следващото преразглеждане на Финансовия регламент;

o

o o

62. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията.

(1) ОВ L 433 I, 22.12.2020 г., стр. 11.

(2) ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

(3) ОВ L 193, 30.7.2018 г., стр. 1.

(4) ОВ L 433 I, 22.12.2020 г., стр. 1.

(5) ОВ L 198, 28.7.2017 г., стр. 29.

(6) ОВ L 283, 31.10.2017 г., стр. 1.

(7) ОВ L 433 I, 22.12.2020 г., стр. 28.

(8) ОВ C 445, 29.10.2021 г., стр. 15.

(9) Решения от 16 февруари 2022 г.Унгария/Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз, дело C-156/21, EU:C:2022:97 и Република Полша/Европейски парламент и Съвет на Европейския съюз, дело C-157/21, EU:C:2022:98.

(10) ОВ C 388, 13.11.2020 г., стр. 157.

(11) ОВ C 362, 8.9.2021 г., стр. 37.

(12) ОВ C 67, 8.2.2022 г., стр. 56.

(13) ОВ C 395, 29.9.2021 г., стр. 63.

(14) ОВ C 506, 15.12.2021 г., стр. 64.

(15) ОВ C 99, 13.3.2022 г., стр. 218.

(16) Приети текстове, P9_TA(2021)0439.

(17) ОВ C 494, 8.12.2021 г., стp. 61.

(18) ОВ C 67, 8.2.2022 г., стр. 86.

(19) Приети текстове, P9_TA(2021)0438.

(20) Прилагана в 26 държави членки, без Дания.

(21) Решение от 16 юни 1999 г., Ismeri Europa Srl/Сметна палата, дело T-277/97, EU:T:1999:124.

(22) Sabeb и др., Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania (За какво се харчат парите на ЕС? Анализ на изпълнението на фондовете на ОСП в България, Чешката република, Унгария, Словакия и Румъния), доклад по искане на групата на Verts/ALE в Европейския парламент, февруари 2021 г.

(23) България, Чешка република, Унгария, Словакия и Румъния.

(24) Европейска комисия, Direct payments to agricultural producers — graphs and figures — financial year 2020 (Директните плащания за земеделските производители — графики и цифри — 2020 финансова година).

(25) Отговори на члена на Комисията Хан на въпросника на комисията по бюджетен контрол, представени на изслушването на 11 ноември 2019 г., вж. https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/en/agenda/201911/CONT?meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00 , стр. 63 и 64.

(26) Румъния, Полша, България, Кипър и Малта.