C 404/24

Становище на Европейския комитет на регионите — „Устойчива биоикономика за Европа: укрепване на връзката между икономиката, обществото и околната среда“

(2019/C 404/05)

Докладчик : Jácint HORVÁTH (HU/ПЕС), член на Общинския съвет на Надканижа Отправен документ : „Устойчива биоикономика за Европа: укрепване на връзката между икономиката, обществото и околната среда“ COM(2018) 673 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИss

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи съображения

1. приветства съобщението на Комисията, озаглавено „ Устойчива биоикономика за Европа: укрепване на връзката между икономиката, обществото и околната среда “, в което се предлага план за действие за изпълнение на обновената европейска стратегия за биоикономиката през следващите години. Комитетът счита, че може да играе ключова роля като инструмент за диалог с Европейската комисия;

2. счита, че публикуваният план за действие е достатъчно амбициозен и че изпълнението на предвидените в него мерки е жизненоважно за развитието на европейската биоикономика с подходящи темпове;

3. смята също така, че развитието на биоикономиката има много голям потенциал за растеж и работни места, и отбелязва, че той може да бъде реализиран само ако участниците на регионално и местно равнище си сътрудничат тясно по места и преследват съвместни цели. Комитетът подчертава допълнително значението на устойчивата биоикономика за постигането на целите на устойчиво развитие;

4. застъпва мнението, че европейските, националните, регионалните и местните инициативи в областта на биоикономиката следва да се хармонизират, за да се оползотворят положителните ефекти от многостепенното управление, така че да се създадат оптимални условия за нейното развитие в Европа. В областта на биоикономиката местното и регионалното равнище играят важна роля за насърчаване на сътрудничеството между университетите, промишлеността, правителството и гражданското общество благодарение на модела на „четворната спирала“;

5. изтъква изключителните възможности за развитие на биоикономиката, които предлага периодът 2021—2027 г. Местните и регионалните власти са от първостепенно значение за изпълнението на политиката на сближаване на ЕС и на множество регионални стратегии за интелигентна специализация, които дават възможност за съфинансиране на програми и проекти, укрепващи биоикономиката;

6. отбелязва също, че Комисията предвижда от 2021 г. нататък да се въведе задължение за изготвяне на планове за действие в областта на биоикономиката на най-подходящото териториално равнище — чрез засилване на ролята на местните и регионалните власти — и за възможно най-пряко управление на програмите съвместно със заинтересованите сектори и граждани, в съответствие с принципите на субсидиарност и многостепенно управление. За да се създаде устойчива и кръгова биоикономика, предприетите мерки трябва да са базирани на местно и регионално равнище, като се има предвид, че местното население познава добре съществуващите в регионите вериги за създаване на стойност. Регионите инвестират в услуги и основен капацитет, поради което местният и регионалният подход гарантират стабилната връзка с регионалните характеристики и специализация;

7. счита за необходимо — с оглед на успешното реализиране на визията за възможно най-голямо разрастване на биоикономиката — да се извършва редовен преглед на правната рамка, за да могат да се премахнат правните пречки пред инвестициите;

8. застъпва мнението, че развитието на устойчива европейска биоикономика ще разкрие нови работни места, по-специално в крайбрежните и селските райони, благодарение на засиленото участие на първичните производители в местната биоикономика. Според прогнозите на секторите на биоикономиката до 2030 г. могат да бъдат създадени един милион нови работни места;

9. настоятелно призовава всички страни от Съюза да изработят до 2021 г. национална стратегия в областта на биоикономиката в рамките на планирането на следващата многогодишна финансова рамка за 2021—2027 г., с цел да се подкрепят възможностите за координиране на програмите за развитие;

10. насърчава всички региони в Европа, като едно от най-подходящите териториални равнища за прилагането на стратегии за биоикономиката, да разработят най-късно до края на 2024 г. планове за действие в областта на биоикономиката или да предвидят отделна глава, посветена на биоикономиката, в своите глобални стратегии за развитие. Освен това Комитетът смята, че предвид факта, че екологичните граници на биоикономиката надхвърлят административните, може да се предвидят и междурегионални стратегии, за да се укрепи трансграничното и междурегионалното сътрудничество (побратимяване, мрежи) с региони със сходен профил. Същевременно в рамките на макрорегионалните стратегии и стратегиите за морските басейни следва да се насърчават партньорствата в областта на биоикономиката;

11. би искал в бъдеще да бъде постигнат възможно най-голям растеж на екологосъобразните обществени поръчки в Европейския съюз и изтъква, че развитието на биоикономиката е от първостепенно значение в това отношение. С оглед на това изтъква, че обществените поръчки са важен инструмент, който може да подпомогне разработването на биологични продукти и решения. За да се подпомогне и улесни този процес, често е необходима подкрепа от страна на ЕС под формата на изисквания за екопроектиране, стандарти, декларации за действия в областта на климата и екологични декларации за продуктите, и стратегии за мерки за развитие;

12. отбелязва с безпокойство, че според публикуван неотдавна документ на Съвместния изследователски център „в периода 2015—2030 г. около 11 % (повече от 20 милиона хектара) от земеделските земи в ЕС са изложени на голям потенциален риск от запустяване поради фактори, свързани с биофизичната пригодност на земята, структурата на земеделските стопанства, жизнеустойчивостта на селското стопанство, населението и регионалните специфики“ ( 1 ) . С оглед на това Комитетът изтъква големия потенциал на запустелите земеделски земи за повишено производство на различни видове биологични ресурси, при условие че подобно диверсифицирано ползване не застрашава обработваемите земи с висока природна стойност и не намалява биологичното разнообразие и потенциала за възстановяване на местообитанията и на дивата природа;

13. припомня, че в предходно становище относно реформата на общата селскостопанска политика ( 2 ) е изтъквал — в забележките си по темата за околната среда и храните — необходимостта да се удвои спрямо 2017 г. използваната за биологично производство площ в държавите членки, т.е. поне 30 % от полезната земеделска площ в държавите членки;

14. подкрепя заключенията на доклада за средносрочния преглед на стратегията на ЕС за горите, в който се препоръчва да бъдат координирани прегледът на стратегията за горите и реформата на стратегията за биоикономиката. При разработването на горската биоикономика и насърчаването на иновациите трябва да се осигури съгласуваност между различните политики на ЕС;

Укрепване и разрастване на секторите на биоикономиката, разгръщане на инвестициите и пазарите

15. счита, че иновациите в областта на биоикономиката понастоящем привличат инвеститори само в предприятия, разработващи продукти с висока добавена стойност. Трябва да се оптимизират схемите за подпомагане, за да се разработят технологии за биологични продукти, които са с ниска пазарна стойност, но ще послужат като заместител на изкопаеми продукти. Необходими са по-ясни механизми за ценообразуване на биоенергийните ресурси, без да се уточнява подробно как да се използват тези ресурси. Подходящото ценообразуване на изкопаемите ресурси е ключов фактор за гарантирането на конкурентоспособността на биоикономиката;

16. счита, че въвеждането на хармонизирана нормативна уредба за продуктите, които могат да се произвеждат по устойчив начин, и отпадъците от тях, както и гарантирането на стабилността на тази уредба на равнището на държавите членки, биха представлявали сериозен напредък за организациите, работещи в сферата на научните изследвания, развитието и производството на биологични продукти;

17. приканва Европейската комисия да подкрепи процесите, свързани с производството и продажбата на продукти на биологична основа в държавите — членки на ЕС, и с репродуцирането на технологии в областта на устойчивата биоикономика. ЕС следва да се утвърди като лидер в този сектор чрез разработването на авангардни технологии, свързани с биоикономиката, с цел да се насърчи създаването на работни места и да се подсигури снабдяването с качествени биопродукти;

18. подчертава, че приложимите правила не бива да налагат прекомерна административна тежест на ползвателите на биологични ресурси. Понастоящем такива изисквания за докладване относно устойчивостта и икономиката (включително бизнес партньорите) се съдържат както в правилата за държавните помощи, така и в Директивата за енергията от възобновяеми източници (ДЕВИ II). Важно е също така да се избягва управлението на микроравнище на използването на различни биоенергийни ресурси, при условие че тези ресурси отговарят на изискванията за намаляване на въздействието върху климата и подобряване на устойчивостта. По-конкретно в биорафинериите различните потоци от ресурси се използват за множество различни цели, включително за биогорива;

19. счита, че развитието на биоикономиката, особено в по-слабо развитите региони, е свързано с конкретни проекти, и че реализирането на водещи иновации дава възможност да се следи нейното развитие. Що се отнася до BIOEAST и други подобни инициативи, включващи повече от една държава членка, КР предлага Европейската комисия да насърчи засилването на позитивните синергии посредством тематични програми и субсидии. Връзката между дейностите за трансфер на технологии и ресурсите от биомаса на регионите трябва да даде възможност да се постигнат осезаеми резултати и за обществото, които да докажат, че устойчивата биоикономика е биещото „екологично“ сърце на кръговата икономика;

20. счита, че за да се ускори енергийният преход и да се повиши конкурентоспособността на енергията от възобновяеми източници на пазара спрямо изкопаемите горива, без това да се счита за неправомерна държавна помощ, следва да се обмисли възможността за адаптиране на Директивата за данъчното облагане на енергията и правилата за държавните помощи;

21. приветства факта, че Европейската комисия предвижда през следващите години да бъде създаден инструмент за подкрепа на политиките за преодоляване на териториалните дисбаланси в областта на биоикономиката, но изтъква, че функционирането на този инструмент трябва да бъде гарантирано поне до края на 2027 г., за да може да се намалят ефективно констатираните по-рано териториални неравенства в тази сфера;

22. приветства включването на биотехнологията в стратегиите за интелигентна специализация (RIS3) на няколко държави от ЕС. Стратегиите за интелигентна специализация, чието изготвяне беше предварително условие за достъпа до европейските фондове за научни изследвания, развитие и иновации за програмния период 2014—2020 г., са същевременно и инструменти за политическо действие, които, представяйки цялостна картина на регионалните и териториални характеристики, сектори и технологични приоритети, служат като ориентир за прилагането на политиките. Освен това счита, че свързаните с биоикономиката регионални RIS3 са по-ефективни, ако се базират на координирани усилия както между съседните региони, така и на равнището на държавите членки, с оглед не само на дългосрочното опазване на околната среда и биологичното разнообразие, но и на оползотворяването на потенциала на биоикономиката;

23. счита, че подкрепата за биотехнологията трябва да се засили както в рамките на приоритетите в областта на научните изследвания и иновациите, така и в рамките на инвестиционните приоритети. Благодарение на своята база от знания и инструменти биотехнологията — която представлява връзката между различните етапи от преработката на биомаса — може не само да намали негативното въздействие върху околната среда, но и да насърчи устойчивото развитие на биопромишленост;

24. одобрява Действие 1.5 от плана за действие, което предвижда създаването на 300 устойчиви биорафинерии ( 3 ) . КР предлага, при изграждането на нови биорафинерии въз основа на данните от единната система от показатели за проследяване, да се помогне на регионите с по-слабо развита биоикономика да наваксат изоставането си, съгласно правилата и субсидиите на ОСП и 9-ата рамкова програма. Въвеждането на технологични иновации, съчетано с развитието на свързани системи за трансфер на знания, ще даде възможност за екологично рационално оползотворяване на потенциала на екосистемите, в резултат на което ще се изградят устойчиви вериги за създаване на стойност в областта на биомасата;

25. смята, че с оглед на оптимизирането, конвертирането и интегрирането на веригите за създаване на стойност е от съществено значение активното участие на местните и регионалните заинтересовани страни, и по-специално на МСП, така че да се мобилизира цялата стопанска верига извън рамките на първичните производители. Много е важно да се подкрепи ангажираността на МСП по отношение на процесите на конвертиране на техните технологии и стопанска дейност към биоикономиката;

Бързо разгръщане на местни биоикономики в цяла Европа

26. препоръчва на Европейската комисия да обърне специално внимание на информирането на отговорните служители в администрациите на градовете и селските райони, за да могат да включат възможностите за производство и преработка на биомаса в процесите на стратегическо планиране и дългосрочно бюджетиране;

27. подчертава, че консултациите между съседни региони следва да позволят разработването на технологии и решения за кръгово биологично земеделие в рамките на взаимно сътрудничество;

28. счита, че градовете следва да се превърнат във важни центрове на кръговата биоикономика. Кръговото управление на материалите и рециклирането (или, когато е приложимо, повторното рафиниране) на отпадъците в градовете, включително органичните, са от огромно значение, като за тази цел са необходими не само инфраструктура и системи за събиране, третиране и рециклиране (или повторно рафиниране), но и усилия за повишаване на осведомеността на населението. КР отправя искане към Европейската комисия да положи координирани усилия за заделяне на необходимите за тази цел ресурси; това включва и съвместното и допълващо разработване на технологични адаптивни решения и системи за трансфер на знания;

29. счита по-конкретно, че нито в стратегията, нито в плана за действие не е обърнато внимание на въпросите на управлението. За да се осъществят предвидените в плана за действие процеси, трябва да се възложат ясни отговорности на съответните действащи лица при пълно спазване на многостепенното управление, за да се гарантира ефективното и ефикасно изпълнение на всеки елемент от стратегията;

30. счита, че е нужно хармонизиране на законодателството, като се има предвид, че понастоящем 28-те държави членки прилагат различни правила по отношение на потоците от биомаса, които са основните суровини в жизненоважните за биоикономиката вериги за създаване на стойност, и на потоците от отпадъци, генерирани в резултат на тяхното третиране;

31. счита, че организациите (като Европейската мрежа на регионите с химическа промишленост — ECRN), платформите (като Консорциума за биотехнологични производства — КБП) и клъстерните организации, които са в състояние да оползотворят максимално потенциала на постигнатите резултати и натрупаните знания и да обединяват местни и регионални инициативи, могат ефективно да насърчат процесите на биоикономиката. За в бъдеще ще е особено важно те да бъдат включени в системите за трансфер на знания;

Разбиране на екологичните граници на биоикономиката

32. предлага потенциалът за производство на биомаса да се оценява въз основа на екологичните граници и екосистемите, а не на административните граници. За да се постигнат целите на плана за действие, следва да се направи точна оценка на количествата произвеждана биомаса и тези данни да се въвеждат в единна система. С оглед на това е необходимо координирано сътрудничество между регионите, а за целите на тази оценка е изключително важно да се разработят и определят стандартизирани методи за измерване и проверка;

33. приветства подкрепата, засвидетелствана от Комисията в рамките на Действие 3.2 от плана за действие, за разработването на картографски и статистически системи за наблюдение на екосистемата. КР обаче предлага да се изготви и въведе единна европейска система от показатели за проследяване на производството на биомаса. Изключително важно е да се въведе единна информационна рамка за инсталирането на технологии за преработка надолу по веригата и оптимизирането на тяхното функциониране от гледна точка на енергийната ефективност, защитата на околната среда и логистиката на производството на биомаса;

34. предлага да се разработи единна система от показатели, която да може да предоставя информация за дейността на регионите посредством основни и специфични показатели. Във връзка с основните показатели предлага да се следят следните параметри: 1) БВП по региони (процент от националния БВП); 2) международна дейност в областта на научните изследвания, развитието и иновациите; 3) икономии на енергия от изкопаеми източници; 4) намаляване на емисиите, по-специално на амоняк (NH 3 ) и на основните парникови газове (CO 2 , CH 4 ); 5) производство на енергия от възобновяеми източници (в този случай се предлага да се стандартизира мащабът на измерването). Специфичните показатели, които могат да класифицират постигнатите от регионите резултати в изпълнението на плана за действие на стратегията за биоикономиката, са следните: 1) брой на новите работни места (във връзка с развитието на биоикономиката); 2) роля на биоикономиката за регионалните резултати; 3) мащаб на положените усилия за поддържане и развитие на биологичното разнообразие (заделени средства); 4) опазване на околната среда и намаляване на количеството на отпадъците;

35. счита, че разширяването на трансграничните системи за подкрепа на процесите на иновации и възможностите за сътрудничество, които подкрепят конкретно развитието на биоикономиката, допринася ефективно за трансграничната координация на стратегиите в съседните региони. Сътрудничеството въз основа на сходни екологични, социални и икономически подходи може да насочва специализираното обучение на местно равнище и да окаже положително въздействие върху секторните равнища на заетост;

36. препоръчва да се насърчават механизми, даващи възможност за постигане на компромис между биологичното разнообразие и производството, и да се търсят синергии между различните политики. Ускоряването на изменението на климата налага промени и на микрорегионално равнище;

37. отправя искане да се изготви цялостна рамка за развитие, която да допринася за координирането на мерките на политиката в областта на климата на равнището на Съюза, с цел да се противодейства на загубата на биологично разнообразие и на промените в околната среда, като се запазят и подобрят ресурсите и плодородието на почвите;

38. приветства създаването на стратегия за биоикономиката, която е съобразена с целите за устойчивост и съдържа план за действие, чийто крайъгълен камък е защитата на производствените зони от свръхексплоатация, успоредно с оползотворяването на потенциала на биомасата. КР приветства и защитата на ресурсите, които са в основата на производството, и приканва Комисията да осигури на регионите по-равен достъп до средства за повишаване на осведомеността;

Финансиране на биоикономиката

39. приветства факта, че с предложенията на Комисията за следващата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. се цели да се даде силен тласък на систематичните научни изследвания и иновациите в областите и секторите, които влизат в обхвата на биоикономиката, като се предвижда по-специално да се отпуснат 10 милиарда евро ( 4 ) , т.е. около 10 % от прогнозния бюджет, за клъстера „Храни и природни ресурси“ на програма „Хоризонт Европа“ ( 5 ) . Освен това Комитетът приветства по-специално включването на „Устойчиви, приобщаващи и кръгови биотехнологични решения“ сред осемте области на партньорство в програмата;

40. подчертава обаче, че развитието на биоикономиката изисква цялостен подход, което означава, че за финансирането му е необходимо да се използват едновременно и координирано различни източници. КР счита, че е необходимо Европейската комисия да подобри полезните взаимодействия между финансовите инструменти и да разработи подходящи инструменти за координиране на ресурсите (по линия на Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд+, Европейския фонд за морско дело и рибарство, общата селскостопанска политика, както и на наличните средства за научни изследвания, развитие и иновации и финансовите инструменти на програмата InvestEU), с цел да се даде възможност на държавите членки и регионите да използват в пълна степен наличните средства за подпомагане на биоикономиката;

41. изтъква, че следва да се отдаде по-голямо значение на програмата InvestEU като бъдещ източник на финансиране за биоикономиката; с оглед на това отправя искане биоикономиката да остане целева област на финансиране и да продължи да бъде сред сферите, финансирани от програмата InvestEU;

42. припомня, че заявеното намерение 25 % от бюджета на ЕС да се изразходват в подкрепа на целите, свързани с климата, не изглежда достатъчно за постигането на целите на Парижкото споразумение. В становището си относно „Пакет за Многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г.“ ( 6 ) КР вече посочи, че предложението за предстоящите финансови перспективи следва да даде възможност този ангажимент да нарасне до над 30 %, за да се допринесе за декарбонизацията на енергийния сектор, промишлеността и транспортната система, както и за прехода към кръгова икономика. Тези цели благоприятстват развитието на биоикономиката с подходящи темпове;

43. отново изтъква, че в предложението на Европейската комисия за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамкова програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ се излагат основания за прилагане на специфични мерки в подкрепа на най-отдалечените региони на Съюза във връзка с достъпа им до неговите хоризонтални програми, като се отчита тяхното структурно, социално и икономическо положение. КР изразява съжаление, че предложеният текст не отчита този факт, поради което ще е трудно програмата да вземе предвид спецификите на тези региони и уникалните предимства, които те предлагат като „изпитателни площадки“ за научните изследвания и иновациите в области като биоикономиката и изменението на климата, в съответствие със своите стратегии за интелигентна специализация;

Образование, обучение и повишаване на осведомеността за биоикономиката

44. изразява безпокойство по повод статистическите данни, които показват, че средната възраст на производителите и предприемачите, развиващи дейност в областта на биоикономиката, се покачва всяка година. Ако няма кой да поеме щафетата от застаряващото население и без нужния трансфер на знания и придобиване на нови умения и компетентности, бъдещото снабдяване с качествени храни в достатъчни — и все по-големи — количества е изложено на риск. Следва да се даде приоритет на развитието на подходящи системи за трансфер на знания в секторите на биоикономиката и на иновационното, социалното, икономическото и екологичното измерение на междусекторната свързаност;

45. счита, че в дългосрочен план ще може да се осигури работната ръка, необходима за изграждането на устойчиви и съобразени с екосистемата биологични вериги за създаване на стойност, ако се положат усилия да се отговори на специфичните нужди от работна ръка на секторите на биоикономиката чрез въвеждането на прогресивни и съгласувани образователни модули още от началния етап на основното образование, както и при обучението и ученето през целия живот, които да са разработени от държавите членки чрез отворен метод на координация. КР счита, че е наложително да се разработят такива модули, тъй като е важно да се преподават знания в областта на устойчивостта и екологична грамотност на всички нива на образованието, обучението и ученето през целия живот. За тази цел отправя искане към Европейската комисия да способства за това държавите членки съвместно да идентифицират и определят общи цели, както и начини за тяхното постигане на равнище ЕС;

46. подчертава, че създаването на търсене на пазара на биологични продукти е жизненоважно за развитието на биоикономиката; изтъква необходимостта да се предприемат действия и дейности за повишаване на осведомеността и да се подкрепи търсенето, като за тази цел е необходимо сътрудничество между Европейската комисия, регионите и общините.

Брюксел, 26 юни 2019 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) „Запустяване на земеделските земи в ЕС през периода 2015—2030 г.“, Анализи на политиките, JRC (октомври 2018 г.), достъпен на https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/jrc113718.pdf.

(2) Становище на Европейския комитет на регионите относно „Реформа на ОСП“ (COR-2018-03637).

(3) Организация за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy („Посрещане на предизвикателствата на политиката за устойчива биоикономика“), 2018 г., ISBN 9789264292345; BIO-TIC, A roadmap to a thriving industrial biotechnology sector in Europe („Пътна карта за изграждане на процъфтяващ биотехнологичен сектор в Европа“), 2015 г.

(4) COM(2018) 435, 7.6.2018 г.: „Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“ и за определяне на нейните правила за участие и разпространение на резултатите“.

(5) COM(2018) 321, 2.5.2018 г.: „Модерен бюджет за Съюз, който закриля, предоставя възможности и защитава — Многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г.“

(6) COR-2018-02389