Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на политиката на сближаване в борбата с неравенствата в новия програмен период след кризата с COVID-19. Взаимно допълване и възможно припокриване с Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) и националните планове за възстановяване“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 517/01)

Докладчик: Ioannis VARDAKASTANIS Съдокладчик: Judith VORBACH

Решение на пленарната асамблея 25.3.2021 г. Правно основание член 32, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентна секция Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване Приемане от секцията 8.9.2021 г. Приемане на пленарна сесия 23.9.2021 г. Пленарна сесия № 563 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 211/0/6

1. Заключения и препоръки

1.1. Инструментът NextGenerationEU (NGEU) не само се основава на солидарност между държавите членки, но и символизира факта, че те имат споделено виждане за бъдещето. Ефектът му за повишаване на доверието вече помогна за намаляване на вероятността от дълбока криза в някои държави, а положителното му въздействие ще се усети напълно, когато започне действителното изразходване на средствата. Въпреки че оценява високо факта, че ЕС успя да изготви и приеме толкова широкообхватен механизъм в толкова кратък срок, ЕИСК отправя искане да се положат и всички възможни усилия за по-нататъшното му подобряване и за преодоляване на евентуалните недостатъци.

1.2. Като цяло ЕИСК се застъпва за насочена към просперитет икономическа и социална политика, при която се отдава приоритет на благоденствието на хората и никой не е пренебрегнат. В настоящото становище се съсредоточаваме върху начините, по които се предлага политиката на сближаване и NGEU — основно чрез водещия си Механизъм за възстановяване и устойчивост (МВУ) ( 1 ) , да допринесат за преодоляване на неравенствата. Всъщност NGEU ще допринесе за възходящото сближаване между държавите членки и също така може да укрепи фискалното пространство за мерки на социалната политика. В крайна сметка обаче голямото предизвикателство през идните години се изразява в степента и начина, по който посредством NGEU следва да се води борбата с неравенствата в рамките на държавите и с дисбалансите между регионите.

1.3. Още преди пандемията от COVID-19 вече съществуваше огромен проблем с неравенствата. Кризата открои още по-ясно и изостри тези отдавна съществуващи разлики в нашите общества, включително неравномерното разпределение на доходите и богатството и достъпа до здравеопазване и образование. Тези неравенства варират по пол, възраст, образование и увреждания, както и сред регионите, секторите и професиите. Пандемията засегна непропорционално жените и младите хора. Заболеваемостта от COVID-19 е най-висока сред най-нуждаещите се хора, което на свой ред може да засегне отрицателно дохода им. За по-бедните хора е по-малко вероятно да бъдат в състояние да работят дистанционно, което се оказа съществен фактор по отношение на загубата на работни места.

1.4. ЕС следва да се възползва от уникалната възможност, която представлява NGEU, за да преодолее недостатъците в социалната, икономическата и екологичната политика и да приложи съсредоточен върху просперитета подход. ЕИСК приветства факта, че в шестте стълба на МВУ са залегнали социални цели, и по-специално целта за икономическо, социално и териториално сближаване, и че в критериите за оценяване на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) е включено тяхното социално въздействие. С право държавите членки трябва да обяснят и как НПВУ допринасят за равенство между половете и равни възможности за всички. Въпреки това ЕИСК счита, че акцентът върху справедливото разпределение в рамките на НПВУ и NGEU като цяло трябва да бъде доста по-засилен и конкретизиран.

1.5. За да се осигури по-силно социално измерение на НПВУ, ЕИСК предлага Комисията да разработи не само методика за докладване относно социалните разходи, както е предвидено в член 29, параграф 4 от Регламента за МВУ, но и методика за оценяване на социалното въздействие на предложените в НПВУ структурни реформи. В този контекст много спорове поражда фактът, че делегираният акт, с който ще бъдат предоставени спецификациите относно социалното измерение, ще бъде на разположение едва след изготвянето и дори след одобрението на НПВУ.

1.6. Голямо предизвикателство е гарантирането на съгласуваност и полезни взаимодействия между политиката на сближаване и NGEU, по-специално МВУ и React-EU. Въпреки че е важно да се избягва припокриване и объркване в прилагането на програмите, от съществено значение е и да се гарантира, че те не са в противоречие помежду си или не се подкопават взаимно. Освен това потенциалното извеждане като приоритет на финансирането по линия на МВУ спрямо политиката на сближаване поради натиска за бързо усвояване може да намали вниманието и капацитета за осъществяване на програмирането и прилагането на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., допринасяйки за допълнителни закъснения и проблеми с усвояването на ресурсите за сближаване.

1.7. ЕИСК изразява загриженост, че поради различното си правно основание (вж. параграф 3.4), залегналите в политиката на сближаване разпоредби за намаляване на неравенствата не са отразени по подходящ начин в правилата, регламентиращи използването на NGEU и МВУ. Важно е степента и яснотата на социалното измерение в рамките на политиката на сближаване да послужат като модел за NGEU и МВУ. Освен това строгите правила на политиката на сближаване относно консултациите със заинтересованите страни, и по-специално принципът на партньорство, следва да се вземат най-малкото като модел за процедурите по линия на МВУ, за да може инвестициите да бъдат насочени ефективно към мерки за социално приобщаване и да се води борба с неравенството.

1.8. Предвид обвързването на изплащането на средства с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки е още по-важно европейският семестър да бъде реформиран, включително чрез посочване на минимални стандарти за консултации със социалните партньори и гражданското общество, както е очертано в резолюцията на ЕИСК относно участието на организираното гражданско общество в НПВУ ( 2 ) . В контекста на политиката на сближаване, NGEU и специфичните за всяка държава препоръки ЕИСК силно препоръчва да се постави подробен акцент върху различните аспекти на неравенството и да има стремеж към устойчив и приобщаващ растеж, както и проследяване отблизо на начина, по който са изразходени средствата.

1.9. Освен това ЕИСК призовава за системно интегриране на Европейския стълб на социалните права и набора от социални показатели в NGEU и в оценяването на НПВУ. Като част от това интегриране трябва да се потвърди, че NGEU позволява да се създават достойни работни места. Поради това отпускането на средства от Механизма за възстановяване и устойчивост на дружествата следва да бъде обвързано с определени критерии, като например прилагането на колективни трудови договори или осигуряването на висококачествени работни места въз основа на националните законови и подзаконови актове, произтичащи от националните споразумения на социалните партньори. Трябва да се гарантира, че ползите както от възстановяването, така и от екологичния и цифровия преход се споделят сред всички, които живеят в Европейския съюз.

2. Общи бележки

2.1. ЕС от дълго време разчита на политиката си на сближаване, и по-специално на фондове като Фонда за регионално развитие и Социалния фонд, за да намалява неравенствата както между държавите членки, така и вътре в тях. През 2020 г. пандемията от COVID-19 предизвика извънредно системно и икономическо сътресение и изостри съществуващите дисбаланси между държавите членки до такава степен, че за справяне с тях не бяха достатъчно само средствата от Кохезионния фонд. Това доведе до създаването на нова инициатива за финансиране, известна с името NextGenerationEU (NGEU), която представлява пакет за възстановяване на стойност 750 милиарда евро, който да бъде споделен между държавите членки.

2.2. Освен че се основава на солидарността между държавите членки, NGEU представлява и значителен напредък в процеса на европейска интеграция, включително например по отношение на споделянето на дълг, под което разбираме общото емитиране на облигации и колективното поемане на дълг. Ефектът на NGEU за повишаване на доверието вече помогна за намаляване на вероятността от дълбока криза в някои държави, а положителното му въздействие ще се усети напълно, когато започне действителното изразходване на средствата. Поради стимулиращия си ефект върху икономическия растеж, той ще спомогне за намаляване на безработицата. В дългосрочен план се очаква NGEU да има значителен принос за екологичната, икономическата и социалната устойчивост. ЕИСК счита, че NGEU представлява уникална възможност за укрепване на европейския социален модел и за изграждане на конкурентоспособен и интегриран Европейски съюз, като се допринася за бързо, справедливо и устойчиво икономическо възстановяване. В крайна сметка вероятно всички държави членки ще бъдат нетни бенефициери ( 3 ) . И накрая, ЕИСК счита, че европейските фондове не са просто числа, цели и срокове, а символ на факта, че държавите — членки на ЕС, имат споделена визия за бъдещето.

2.3. МВУ е централният компонент на NGEU в размер на 672,5 милиарда евро под формата на заеми и безвъзмездно финансиране, които са на разположение за подпомагане на реформи и инвестиции, предприемани от държавите — членки на ЕС. Целта е да се смекчи икономическото и социалното въздействие на пандемията от коронавирус и европейските икономики и общества да станат по-устойчиви, приобщаващи, издръжливи и по-добре подготвени за предизвикателствата и възможностите на екологичния и цифровия преход.

2.3.1. Той е структуриран около шест „стълба“, включително икономическо, социално и териториално сближаване; здравеопазване и социална устойчивост; и политики за следващото поколение, децата и младежите. От държавите членки се изисква да насърчават полезни взаимодействия и тясна координация между националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) и програмирането по линия на политиката на сближаване. Освен това в НПВУ следва да се разглеждат по ефективен начин предизвикателствата вследствие на все по-различаващите се икономически условия и различни пътища към възстановяване, които не са идентифицирани пряко в европейския семестър. Особено значими са специфичните за всяка държава препоръки от 2019 г. и 2020 г.

2.4. Както МВУ, NGEU също включва помощ за възстановяване в полза на сближаването и териториите на Европа (REACT-EU) в размер на 47,5 милиарда евро. Това е нова инициатива, чиято цел е да бъдат продължени мерките за реагиране на кризата и възстановяване от нея, реализирани посредством Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса и Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса плюс. В сравнение с други мерки обаче наличният бюджет е доста малък. Следователно приносът на инициативата по отношение на екологичното, цифровото, устойчивото, приобщаващото и издръжливото възстановяване на икономиката е ограничен. Средствата по линия на REACT-EU ще бъдат предоставени на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (ФЕПНЛ).

2.5. Освен това посредством програмите за сближаване за програмния период 2021—2027 г. на държавите членки ще бъде отпуснато безвъзмездно финансиране в размер на 377,8 милиарда евро. Тази сума ще бъде разпределена посредством следните фондове: — Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) с цел коригиране на дисбаланси в развитието между регионите; — Кохезионния фонд с цел подпомагане на проекти на ЕС в областта на трансевропейските транспортни мрежи, екологосъобразната инфраструктура и проекти в областта на енергийната ефективност и използването на енергия от възобновяеми източници или устойчива градска мобилност; — Европейския социален фонд (ЕСФ); и — новосъздадения Фонд за справедлив преход

3. Взаимно допълване, полезни взаимодействия и непълноти между МВУ и политиката на сближаване

3.1. Като цяло ЕИСК се застъпва за насочена към просперитет икономическа и социална политика, при която се отдава приоритет на благоденствието на хората и никой не е пренебрегнат. Наред с другото, ключови цели на политиката трябва да бъдат устойчивият и приобщаващ растеж, качеството на живот и намаляването на неравенствата. ЕИСК призовава тези цели да бъдат интегрирани в различни области на политиката, включително в областта на данъчното облагане, пазара на труда, промишлената и паричната политика. Силно се препоръчва в рамките на европейския семестър, рамката за икономическо управление и многогодишната финансова рамка да се постави по-силен акцент върху решаването на проблема с нарастващото неравенство. В настоящото становище се съсредоточаваме върху начините, по които политиката на сближаване и NGEU, основно чрез водещата си инициатива МВУ, предлагат да бъдат преодолени тези неравенства.

3.2. Брутните изплащания по линия на NGEU не се основават на много ясни критерии. Съществува голяма вероятност NGEU сам по себе си да даде възможност на по-слабите икономики в ЕС да се възстановят по-бързо и да допринесат за възходящото истинско сближаване, което ЕИСК приветства силно. Не е много ясно обаче до каква степен и по какъв начин ще се води борба с неравенствата в рамките на държавите и с дисбалансите между регионите посредством NGEU. Във всеки случай припокриванията между политиката на сближаване и NGEU означават, че съществува голяма вероятност дори от неблагоприятни последици.

3.2.1. Равнопоставеността в социалната политика и политиката в областта на заетостта е от ключово значение и в разпоредбите на NGEU следва да се изискват такива реформи. ЕИСК посочва различните си предложения за преодоляване на неравенството в рамките на държавите, например посредством обвързването на системата за обществени поръчки с определени критерии и програмите за подкрепа на уязвими групи (например Гаранцията за младежта). В това отношение следва да се насърчават качеството на работните места и системите за колективно договаряне.

3.2.2. Подкрепата, предоставена със средствата от NGEU, може да облекчи натиска върху бюджетите и да увеличи фискалното пространство на по-задлъжнелите страни в частност, което би могло да се използва и за подобряване на мерките на социалната политика с цел смекчаване на неравенствата. Освен това ЕИСК препоръчва да се анализират факторите, които са изиграли значителна роля за влошаването на състоянието на публичните финанси в някои държави членки в контекста на кризата, предизвикана от COVID-19.

3.3. Голямо предизвикателство е гарантирането на съгласуваност и полезни взаимодействия между политиката на сближаване и NGEU, по-специално МВУ и React-EU. От вече подадените и публично оповестени НПВУ като част от процеса по МВУ на пръв поглед изглежда, че програмите по линия на МВУ и тези по линия на политиката на сближаване имат множество общи цели ( 4 ) . Процесите, използвани за определяне къде да отидат инвестициите, обаче изглежда се различават в голяма степен, поради което възниква въпросът дали двата инструмента могат да работят в хармония. Въпреки че е важно да се избягва припокриване и объркване в прилагането на програмите, от съществено значение е и да се гарантира, че те не са в противоречие помежду си или не се подкопават взаимно. Принципите на политиката на сближаване с нейните строги правила относно консултациите със заинтересованите страни следва да се възприемат и в процедурите по линия на МВУ, за да може инвестициите да бъдат насочвани ефективно към мерки за социално приобщаване.

3.4. Политиката на сближаване има дълга традиция на стратегическо разпределяне на средства и ресурси за социални цели, както и партньорство и задължително създаване на мониторингови комитети, в които са представени широк кръг от заинтересовани страни и социални партньори с оглед подбор на проекти. Ефективността на тези принципи, макар да не гарантират абсолютно качествени инвестиции, е доказана като цяло във времето посредством одити и последващи оценки. За съжаление тези доказани практики са използвани само отчасти при разработването на НПВУ. ЕИСК призовава държавите членки да възприемат такива практики като създаването на мониторингови комитети по време на етапа на изпълнение на НПВУ. Мониторинговите комитети следва да включват представители на социалните партньори и организациите на гражданското общество.

3.5. Ако разгледаме най-новия Регламент за общоприложимите разпоредби (РОР) ( 5 ) , с който се урежда начинът за използване на средствата от Кохезионния фонд, правилата, които определят дали действията са допустими за финансиране, са доста ясни. Член 73 например гласи, че „управляващият орган определя и прилага критерии и процедури за подбор на операции, които са недискриминационни, прозрачни, гарантират достъп за лицата с увреждания, равенство между половете“. ЕИСК изразява загриженост, че поради различното правно основание (вж. параграф 3.4) предвидените в политиката на сближаване разпоредби за намаляване на неравенствата не са отразени по подходящ начин в правилата, които уреждат използването на NGEU и МВУ. Важно е степента и яснотата на социалното измерение в рамките на политиката на сближаване да послужат като модел за NGEU и МВУ.

3.6. Във връзка с партньорството член 6 гласи, че „за споразумението за партньорство и за всяка програма всяка държава членка организира и реализира всеобхватно партньорство“, което включва „съответните субекти, представляващи гражданското общество, като например партньорите от областта на околната среда, неправителствените организации и субектите, отговарящи за насърчаване на социалното приобщаване, основните права, правата на хората с увреждания, равенството между половете и недискриминацията“. В благоприятстващите условия в приложението към регламента също се посочва изрично, че финансирането от ЕС не трябва да допринася за сегрегиране на хората в места за институционална грижа.

3.7. Подобно на политиката на сближаване, икономическото, социалното и териториалното сближаване са споменати изрично в приложното поле и целите на МВУ. Въпреки това, тъй като NGEU се основава на създадения за извънредни ситуации член 122 от ДФЕС за непредвидими, сериозни икономически затруднения, основният принцип е солидарността. МВУ, от друга страна, се основава на член 175 от ДФЕС, което означава, че сближаването следва да бъде цел, отразена в НПВУ ( 6 ) . Слабо териториално измерение в НПВУ може да има потенциални последици за политиката на сближаване и за териториалното сближаване, включително за намаляването на вътрешните разлики, ролята на поднационалните равнища и принципа на многостепенно управление.

3.8. Припокриването между политиката на сближаване и МВУ в някои области, включително екологичния и цифровия преход, буди особена загриженост що се отнася до припокриванията. Освен това широкият обхват на покритието на МВУ, в който влизат различни тематични области, затруднява определянето на ясен акцент и гарантирането на координация с интервенциите по линия на политиката на сближаване по отношение на разграничаването между различните източници в рамките на тази политика, което е изключително важно поради посочените по-долу причини. Това е още една причина мониторингът и участието на организираното гражданско общество да бъдат толкова важни.

3.9. Потенциалното даване на приоритет на финансирането по линия на МВУ спрямо това по линия на политиката на сближаване поради натиска за бързо прилагане/усвояване (например извънредно естество, по-кратък жизнен цикъл и график с кратки срокове за НПВУ) може да намали вниманието и капацитета за справяне с програмирането и прилагането на финансирането по линия на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., с което да се допринесе за по-нататъшни закъснения и проблеми с първоначалното усвояване на ресурсите за сближаване.

3.10. Гражданското общество и социалните партньори работиха неуморно, за да гарантират строга формулировка в Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР), с който се урежда използването на средствата от Кохезионния фонд, както и на друго финансиране от ЕС. В Регламента за периода 2021—2027 г. ясно се определя по какъв начин следва да се използват ресурсите, за да се постигне напредък по социалното приобщаване на маргинализирани групи и те да не бъдат сегрегирани допълнително. В него се определят и ясни правила за включване на гражданското общество и социалните партньори в подбора, управлението и мониторинга на финансираните от ЕС операции. Това контрастира силно с МВУ. В член 18, параграф 4, буква р) от националните органи се изисква само да представят резюме на процеса на консултации. На практика липсата на по-подробни правни разпоредби относно участието на социалните партньори и гражданското общество е довела до напълно неподходящи обществени консултации от страна на държавите членки и изключително лоши равнища на прозрачност, като много държави членки въобще не оповестяват публично проекта на своя НПВУ.

3.10.1. ЕИСК подчертава, че времето между одобряването на NGEU и срока за представяне на НПВУ е било кратко. Той счита обаче, че пълната и съдържателна консултация с гражданското общество и социалните партньори е трябвало да бъде използвана от държавите членки като възможност за подпомагане на по-лесното изготвяне на качествени НПВУ, вместо да бъде разглеждано като тежест, срещу която много държави членки решиха да се възпротивят.

3.11. Липсата на публичен контрол по време на периода на изготвяне породи загриженост, че държавите членки ще използват МВУ, за да заобиколят правилата, които им пречат да използват средствата от Кохезионния фонд за определени видове инвестиции. Вече е така в някои от малобройните проекти на НПВУ, които са оповестени пред обществеността, по-специално по отношение на правилата за инвестиране в социално приобщаване. Предвидените в РОР правила, по-специално в благоприятстващите условия, посочени в него, са въведени по искане на гражданското общество и социалните партньори. Ако не е необходимо да се доказва, че за да получат одобрение, действията, които са финансирани успоредно от МВУ, ще спазват строгите принципи, предвидени в РОР, не бихме могли да бъдем уверени, че тези принципи ще бъдат зачитани. Макар да трябва да се признае, че самият РОР невинаги е успявал да предотврати злоупотребата със средства, регламентът предлага най-малкото основа, на която да се оспори или да се поиска спирането на финансирането, което не отговаря на благоприятстващите условия. При МВУ остава неясно каква е възможността за оспорване или спиране на злоупотреба със средства.

3.12. ЕИСК отправя критика във връзка с факта, че принципът на партньорство не е бил зачетен при разработването на много НПВУ. ЕИСК счита, че принципът на партньорство и участието на организираното гражданско общество са ключови за ефективните политики и усещането за ангажираност. Принципът на партньорство е част от същността на политиката на сближаване. Били сме свидетели на добри примери за активно участие на гражданите, местните общности и гражданското общество. За изпълнението и евентуалното преработване на НПВУ следва да се приложи по-амбициозна система за консултации със заинтересованите страни, като за модел следва да се използва принципът на партньорство. По въпросите на местно равнище стратегиите за водено от общностите развитие, интегрираните териториални инвестиции в градовете, иновативните дейности за градско развитие и трансграничното сътрудничество по линия на Interreg предоставят множество примери за проекти на цялата територия на ЕС и това също следва да бъде отразено при изпълнението на НПВУ.

4. Борба с неравенствата посредством политиката на сближаване, NextGenerationEU и МВУ

4.1. Лицата, определящи политиката, продължават да бъдат изправени пред високо равнище на несигурност във връзка с развитието на пандемията. В няколко държави прогнозите за растежа за периода от 2019 г. до 2023 г. бяха актуализирани в низходяща посока. В рамките на ЕС ще се наблюдават значителни и нарастващи разлики в растежа, което може да се обясни до голяма степен с различните ефекти на пандемията върху отделните икономически сектори. Държавите с голям туристически сектор например пострадаха сериозно, а изкуствата и развлекателният сектор, търговията, пътуванията и настаняването, секторът за търговия на дребно и транспортът също понесоха тежък удар ( 7 )

4.1.1. Освен това пандемията изостри отдавна съществуващи недостатъци в нашите общества, включително неравното разпределение на доходите и богатството, неравния достъп до здравеопазване и образование и различното излагане на екологични вреди, както и породи социалното и финансовото изключване. В Германия например броят на трайно безработните се е увеличил до над 1 милион души. Работата си са изгубили по-специално работниците с несигурна заетост, тъй като броят на безработните работници с несигурна заетост се е увеличил с 40 %, като повечето от тях са млади хора и жени. Като цяло неравенствата се различават в зависимост от пола, възрастта и образователния ценз, както и по региони, сектори и професии. Уязвимите групи, като например хората с увреждания и мигрантите, страдат най-тежко от последиците от здравната криза.

4.2. Като цяло рецесиите е вероятно да причинят повече страдание поради загуба на доходи на по-бедните, отколкото на по-богатите. Когато обаче икономиката започва пак да расте, по-бедните хора не са първите, които се възстановяват, което означава, че социалните неравенства, причинени например от финансова криза, могат да се усещат в продължение на десетилетия. Увеличаването на неравенството вследствие на настоящата криза би могло да е още по-изострено поради неблагоприятното въздействие на пандемията. Установихме, че заболеваемостта от COVID-19 е най-висока сред най-нуждаещите се хора, което на свой ред може да засегне отрицателно доходите им. За по-бедните хора е по-малко вероятно да бъдат в състояние да работят дистанционно, което се оказа съществен фактор по отношение на загубата на работни места.

4.2.1. Освен това секторите, в които преобладаващо работят хора с ниски доходи (например ресторанти, пътувания, развлекателни дейности), понесоха особено тежък удар ( 8 ) . Тъй като пандемията ускори автоматизацията и цифровизацията, включително изкуствения интелект, търсенето на висококвалифицирана работна ръка се увеличи, докато нискоквалифицираните работници отпаднаха от пазара на труда ( 9 ) . Също така е вероятно трайната безработица да има дългосрочни последици, като например загуба на умения, и би могла да възпрепятства реинтегрирането на тези работници в заетостта. Освен това затварянето на училищата и университетите засегна най-силно уязвимите части от обществото.

4.3. Отвъд въздействието на пандемията върху материалното благосъстояние, ЕИСК би искал да подчертае и непропорционалното ѝ въздействие върху безопасността на хората и упражняването на основните им права. Не е тайна, че обектите от системата на здравеопазването и грижите се превърнаха в горещи точки на зараза с голям брой починали, по-специално сред възрастните хора и хората с увреждания.

4.3.1. Болниците, чийто капацитет беше претоварен, въведоха и триажна система, за да определят кой да бъде приет за получаване на спешно лечение и кой не. В някои случаи възникна сериозна дискриминация. Възрастта и уврежданията бяха използвани като оправдание за връщане на пациенти, което ясно показа приоритетите, по които правителствата измерват стойността на различните граждани. От първостепенно значение е това никога повече да не се случва и уязвимите хора да не бъдат третирани като „втора категория“ граждани.

4.4. ЕИСК отбелязва и липсата на висококачествени данни относно разпределението на богатството. Още през 2016 г. обаче в своето проучване за финансите и потреблението на домакинствата ЕЦБ изведе заключението, че в еврозоната разпределението на нетното богатство сред домакинствата е „изкривено в много голяма степен“, доколкото най-заможните 10 % от домакинствата притежават 51,2 % от общото нетно богатство ( 10 ) . Според други прогнози разпределението на богатството е още по-неравномерно, като според тях делът на най-богатия 1 % от домакинствата от общото богатство достига до 32 %. Голяма е вероятността COVID-19 да задълбочи още повече неравенството по отношение на разпределението на богатството. Като цяло изглежда пандемията стимулира увеличаване на спестяванията. Домакинствата с ниски доходи обаче са свили разходите си в по-малка степен от домакинствата с високи доходи. Поради необходимостта да посрещат базисните нужди за оцеляване, домакинствата с ниски доходи се върнаха по-бързо до равнищата отпреди кризата в сравнение с тези с по-високи доходи ( 11 )

4.5. Пандемията засегна непропорционално жените. Вероятността от съкращение, пускане в принудителен отпуск или намаляване на официалното работно време беше по-висока при жените поради няколко причини. Те са по-силно представени в някои професии, които бяха сериозно засегнати от ограничителните мерки, и по-голям дял от тях работят на договори на непълно работно време или с алтернативни схеми на работа. Фирмите са склонни да защитят по-скоро работниците си на постоянен трудов договор. Освен това жените са напуснали работа или са намалили работното си време поради увеличаването на задълженията за грижи за децата вследствие на затварянето на училищата. В допълнение към това пандемията увеличи неравенството между половете по отношение на невъзнаградения домашен труд ( 12 )

4.6. NGEU е предназначен да бъде един от основните инструменти на ЕС за смекчаване на неблагоприятното социално въздействие на кризата посредством укрепване на социалната устойчивост и засилване на заетостта. Успехът му обаче зависи от начина на прилагането му. Важно е различните ресурси да се изразходват ефективно и своевременно, така че възстановяването да може да се осъществи. Освен това ефективното използване на ресурсите ще създаде атмосфера на доверие между държавите членки. В крайна сметка от съществено значение ще бъде NGEU да не се използва просто за продължаване на планирани преди пандемията инвестиции, а и за реагиране по ясен начин чрез въвеждането на реформи с оглед предотвратяване на повторното възникване на най-лошите последици от COVID-19 върху обществата ни.

4.7. ЕИСК приветства факта, че социалните цели, и по-специално целта за икономическо, социално и териториално сближаване, са вградени в шестте стълба на инструмента и че критериите за оценка на плановете за възстановяване и устойчивост включват тяхното социално въздействие и държавите членки трябва да обяснят как тези планове допринасят за равенството между половете и равните възможности за всички. ЕИСК изразява загриженост обаче, че социалното измерение може да не е представено по подходящ начин в НПВУ или че определени мерки са обозначени като „социални“, въпреки че не допринасят за социалните цели така, както са посочени в регламента. Към момента вероятността социалните разлики да бъдат разгледани ефективно в НПВУ изглежда малка. За да се гарантира, че всеки НПВУ има силно социално измерение, ЕИСК предлага Комисията да разработи не само методика за докладване на социалните разходи, както е предвидено в член 29, параграф 4 от Регламента за МВУ, но и методика за оценяване на социалното въздействие на предложените в НПВУ структурни реформи. Освен това трябва да се засили допълнително и да се конкретизира акцентът върху справедливото разпределение.

4.8. МВУ следва да се използва за реформи с цел подпомагане на държавите членки да се възстановят от въздействието на пандемията. ЕИСК призовава инвестициите да достигат най-вече до групите, които са били засегнати най-тежко от COVID-19, и следва да се изведат поуки от областите, в които е установено, че хората са пострадали най-много по време на здравната криза. Специални инвестиции следва да бъдат насочени към подпомагане на завръщането на хората към качествена заетост, по-специално жените, младите хора, трайно безработните, хората от етнически малцинства, хората с увреждания и възрастните хора, чийто дял в обществото като цяло вероятно ще расте. Накрая, устойчивостта на пенсионните системи трябва да бъде защитена.

4.8.1. Задължително трябва да се укрепят услугите на общественото здравеопазване и обществените грижи, по-специално в държавите членки, в които беше разкрит голям недостиг поради кризата с COVID-19. ЕИСК счита, че МВУ е уникална възможност за държавите членки да реформират тези видове услуги и да създадат предложения за персонализирана подкрепа за хората в своята общност, включително подкрепа за дейността на личните асистенти и помощта в домашна среда.

4.9. Освен това трябва да се потвърди, че NGEU позволява да се създават достойни работни места. ЕИСК препоръчва да се приложи политически подход, вече доказан в контекста на европейските структурни фондове, а именно да се обвърже отпускането на средства от МВУ с определени критерии. Например дружествата следва да се възползват от ресурсите на МВУ само ако прилагат колективни споразумения или осигуряват висококачествени работни места въз основа на националните законови и подзаконови актове, произтичащи от споразумението на националните социални партньори, ако се съгласят да намалят броя на несигурните работни места (например срочна, временна заетост, наложена едностранно от работодателя) или ако разполагат със силни институции за съвместно вземане на решения.

4.10. Все още предстои да бъдат представени делегираните актове относно набора от показатели за възстановяване и устойчивост и относно методиката за докладване на социалните разходи, включително за децата и младежите. ЕИСК подкрепя изрично призива на Европейския парламент Комисията „да осигури пълна прозрачност по отношение на графика за одобряване“ на тези актове, както и призива за „бързото одобряване на тези делегирани актове преди лятната ваканция“ ( 13 ) . Много спорове поражда фактът, че спецификациите относно социалните измерения, ще бъдат предоставени след изготвянето и дори след одобрението на НПВУ.

4.11. За съжаление липсва и конкретно условие за изразходване на определена сума от ресурсите по линия на МВУ за социални проекти. Действително делът на разходите, които са пряко свързани със социални цели, е неясен и изглежда, че е доста малък. ЕИСК отправя искане да се изготви ясен доклад за дела и структурата на разходите и проектите, за които се смята, че са насочени към изпълнение на социални цели като цяло, и по-специално към социално сближаване. Освен това трябва да се гарантира, че инвестициите в екологичната и цифровата област и всички други разходи по линия на NGEU се прилагат при зачитане на целите за социална устойчивост. И тук се изисква по-ясна картина на планираните инвестиции.

4.12. Фактът, че плановете за възстановяване и устойчивост разчитат на процеса на европейския семестър, специфичните за всяка държава препоръки и предвидените условия, е проблемен, тъй като през изминалите години са формулирани редица спорни препоръки, например по отношение на разходите за здравеопазване или пенсиите. Вместо МВУ да бъде обвързван с европейския семестър, по-подходящо щеше да бъде да се направи ясно разпределение на средства като строго условие, което да гарантира ефективно усвояване на средствата от ЕС. Предвид обвързването на изплащането на средства с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки е още по-важно европейският семестър да бъде реформиран, включително чрез посочване на минимални стандарти за консултации със социалните партньори и гражданското общество, както е очертано в резолюцията на ЕИСК относно участието на организираното гражданско общество в НПВУ ( 14 ) . Необходимо е и ефективно участие на националните парламенти и Европейския парламент.

4.12.1. В контекста на политиката на сближаване, NGEU и специфичните за всяка държава препоръки ЕИСК силно препоръчва да се разгледат подробно различните аспекти на неравенството и да има стремеж към устойчив, издръжлив и приобщаващ растеж, както и проследяване отблизо на начина, по който са изразходени средствата. Необходимо е да се гарантира, че ползите както от възстановяването, така и от екологичния и цифровия преход се споделят от всички европейци, като същевременно не се забравя нуждата от изпълнението на усилия за борба с цифровото изключване и енергийната бедност, които биха могли да бъдат изострени от прехода.

4.12.2. ЕИСК приветства акцента върху Европейския стълб на социалните права и набора от социални показатели в процеса на европейския семестър, а следователно и върху NGEU. Въпреки това ЕИСК призовава изрично за тяхното системно интегриране в NGEU и в оценката на националните планове за възстановяване. По-специално ЕИСК посочва положителния сигнал от срещата на високо равнище в Порто, че трябва да излезем извън границите на БВП като мярка за просперитет. NGEU не трябва да бъде оценяван само въз основа на взаимодействието си с европейския семестър, но и да бъде разглеждан като средство за териториално и социално сближаване и за прилагане на съответните програми.

4.13. Като цяло ЕИСК призовава Европейският съюз да се възползва от уникалната възможност, която дава NGEU, за да ускори и насърчи осъществяването на належащите структурни реформи и да преодолее недостатъците в социалните, икономическите и екологичните политики, както и да приложи насочен към просперитета подход. Предвид дългосрочното въздействие и прилагане на фондовете, ЕИСК препоръчва да се изгради консенсус между политическите партии, социалните заинтересовани страни, предприемачите, профсъюзите и гражданското общество, за да се гарантира в максимална степен успешното осъществяване на тази възможност. ЕИСК счита, че европейските фондове не са просто числа, цели и срокове, а символ на факта, че Европейският съюз има споделена визия за бъдещето.

Брюксел, 23 септември 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (OB L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

(2) Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не? — Европейски икономически и социален комитет (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 1).

(3) The nonsense of Next Generation EU net balance calculations (Абсурдът на изчисленията на нетното салдо на NextGenerationEU), Bruegel.

(4) Механизъм за възстановяване и устойчивост, Европейска комисия.

(5) Регламент (ЕС) 2021/1060 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за установяване на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд плюс, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход и Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури, както и на финансовите правила за тях и за фонд „Убежище, миграция и интеграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и Инструмента за финансова подкрепа за управлението на границите и визовата политика (OB L 231, 30.6.202 1г., стр. 159).

(6) Механизъм за възстановяване и устойчивост, Европейска комисия.

(7) The great COVID-19 divergence: managing a sustainable and equitable recovery in the European Union (Голямото раздалечаване поради COVID-19: управление на устойчиво и равнопоставено възстановяване в Европейския съюз), Bruegel.

(8) WP-2021-06_30032021.pdf.

(9) Stantcheva_covid19_policy.pdf.

(10) Европейска централна банка, Проучване за финансите и потреблението на домакинствата: резултати от втората вълна, № 18/декември 2016 г.

(11) Stantcheva_covid19_policy.pdf.

(12) Stantcheva_covid19_policy.pdf.

(13) Предложение за резолюция относно правото на информиране на Парламента във връзка с текущата оценка на националните планове за възстановяване и устойчивост.

(14) Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не? — Европейският икономически и социален комитет?