Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейски съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Годишен обзор на устойчивия растеж за 2022 г.

[COM(2021) 740 final]

(2022/C 275/09)

Докладчик: Judith VORBACH

Консултация Европейска комисия, 21.1.2022 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 8.2.2022 г. Приемане на пленарна сесия 23.2.2022 г. Пленарна сесия № 567 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 140/5/38

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕС беше изправен пред неблагоприятни промени и кризи много преди избухването на пандемията от COVID-19. През 2020 г. ЕС навлезе в най-дълбоката икономическа рецесия в своята история, докато съществуващите предизвикателства далеч не бяха разрешени. ЕС предприе безпрецедентни подкрепящи действия за смекчаване на удара и за предотвратяване на възникването на нестабилност. Пандемията обаче може да бъде преодоляна само транснационално, затова ЕИСК призовава за предвидливо сътрудничество по отношение на здравната политика на ЕС, за повишаване на нивата на ваксинация и за приемане на световен подход, така че да се проведе открит дебат на равнището на ЕС относно временното и доброволно освобождаване от прилагането на Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС).

1.2. ЕИСК се застъпва за насочена към благоденствието политика и подкрепя програмата на ЕС за „конкурентоспособна устойчивост“. Нейните четири измерения — устойчивост на околната среда, производителност, справедливост и макроикономическа стабилност — и конкурентоспособността следва да получат еднаква тежест за постигането на желаните укрепващи ефекти и успешна трансформация. Справедливостта и социалната устойчивост например са ключови елементи на конкурентоспособността и обратно. Колкото по-слабо е участието на парламентите, социалните партньори и други организации на гражданското общество, толкова по-вероятно е различията да се увеличат, а приемането да намалее, особено по отношение на трансформацията на икономиката за постигане на неутралност по отношение на климата.

1.3. Едно от нашите предизвикателства е, доколкото е възможно, да отделим икономическото благоденствие от увреждането на околната среда. И отново, необходим е всеобхватен подход, при който се вземат предвид щетите за околната среда от всякакъв вид. Ангажиментите за опазване на социалното благополучие не бива да се окажат кухи фрази. От решаващо значение е да се осигури справедливо разпределение на усилията, но и на печалбите от прехода. ЕИСК подчертава значението на поддържането на стабилен бизнес климат и на силни промишлени вериги за създаване на стойност в Европа и призовава водещата позиция на Европа в промишлеността да бъде обвързана със стремеж към устойчивост. Механизмът за корекция на въглеродните емисии на границите трябва да бъде изготвен по ефективен начин, а мерките за държавна помощ трябва да бъдат обвързани със създаването на качествени работни места и със зачитането на правата на работниците и фискалните задължения. И накрая, ЕИСК подчертава, че нито един преход към екологично данъчно облагане не бива да води до регресивни ефекти на разпределението или до енергийна бедност.

1.4. ЕИСК приветства предложенията на Комисията относно реформите и инвестициите и насърчаването на справедлив единен пазар с цел да се осигури стабилна икономическа основа. Стъпките за насърчаване на единния пазар и подобряване на бизнес средата са от решаващо значение за стимулиране на иновациите и производителността. Освен това справедливият подход към производителността е жизненоважен двигател за конкурентоспособността и за сближаване във възходяща посока в дългосрочен план. Социалните и трудовите права обаче са основни права, но не са част от конституционно защитените свободи на вътрешния пазар. ЕИСК призовава за подходящи предложения за начини, по които да се гарантират националните правила, които не са защитени от Договорите. ЕИСК препоръчва смекчаване на неблагоприятните последици от нарастващите цени на енергията върху производството и разпространението и приветства по-строгия мониторинг на рисковете на финансовите пазари, произтичащи от кризата в областта на климата. Задълбочаването на съюза на капиталовите пазари и банковия съюз следва да консолидира каналите за финансиране, да насърчава усилията за инвестиране и да повишава устойчивостта.

1.5. ЕИСК подчертава, че едновременният стремеж към справедлив и честен екологичен и цифров преход, който изисква устойчиви социални условия, ще послужи за основа на бъдещия просперитет и устойчивост. Добре разработените политики на пазара на труда и системите за социална защита са основата за устойчивост и приобщаващ растеж. ЕИСК се съгласява напълно, че държавите членки трябва да увеличат усилията си за подобряване на резултатите от обучението в своите системи за образование и обучение и че трябва се осигурят възможности за учене през целия живот. ЕИСК призовава Комисията да разгледа внимателно ефектите от разпределението на изплащания по линия на Многогодишната финансова рамка (МФР) и европейския инструмент за възстановяване „NextGenerationEU“ и да гарантира техния принос за развитието на по-екологична и по-цифровизирана икономика, както и за социално сближаване във възходяща посока.

1.6. Икономическото възстановяване и стабилният приобщаващ растеж са предпоставки за устойчиви публични бюджети. Политиката трябва да бъде все така подкрепяща и готова да отговори на продължителни сътресения. ЕИСК приветства продължаване на изпълнението на общата клауза за дерогация. За нейното отменяне ще трябва да се отчетат актуалните нива на икономическа активност, заетост и бедност в сравнение с нивата преди кризата. Освен това ЕИСК призовава Комисията да представи насоки за преходен период преди влизането в сила на модернизирана рамка. ЕИСК предупреждава да не се насърчават политики, които ограничават текущите разходи, свързани със социални, образователни и здравни плащания, и призовава за справедливи политики за приходите. Освен това ЕИСК призовава и за мониторинг на социалните дисбаланси, тъй като при наблюдението в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) не се отчитат в достатъчна степен взаимодействията между нововъзникващите икономически предизвикателства.

1.7. ЕИСК смята, че навлизаме в нова фаза на икономическа политика и развиващият се европейски семестър през 2022 г. е шанс за повишаване на икономическата, екологичната и социалната устойчивост. Балансираният подход на програмата за конкурентоспособна устойчивост следва да бъде отразен в предстоящите специфични за всяка държава препоръки. Отдавна се очаква проява на по-активно участие от страна на социалните партньори и организираното гражданско общество. Съответствието с обявените реформи се превръща в условие за отпускането на безвъзмездни средства от МВУ и по този начин специфичните за всяка държава препоръки придобиват по-голяма политическа тежест. Въпреки че засиленият фокус върху принципите на Европейския стълб на социалните права се приветства, остава неясна степента, до която той действително ще бъде отразен в специфичните за всяка държава препоръки и в плановете за възстановяване и устойчивост. Икономическото управление трябва да бъде интегрирано в процеса на европейския семестър по такъв начин, че да осигури демократичното участие на парламентите, социалните партньори и организираното гражданско общество.

2. Общи бележки

2.1. ЕС беше изправен пред неблагоприятни икономически и социални промени и кризи още преди избухването на пандемията от COVID-19. След дълъг период на икономически спад след кризата на финансовите пазари през 2008 г. състоянието на икономиката на ЕС най-накрая се подобри през 2014 г., като след това се радваше на период на растеж и повишаване на нивата на заетост. Публичните инвестиции обаче паднаха под нивата, необходими за поддържане на стабилността на публичния капитал като дял от БВП. Въпреки че ЕС като цяло се радва на относително благоденствие според световните стандарти, различията между държавите и регионите, както и неравенствата и неравнопоставеността между половете сред нашите общества продължиха да съществуват. Заплахата от климатичната криза и предизвикателствата, дължащи се на технологичните промени, вече бяха очевидни.

2.2. През март 2020 г. пандемията от COVID-19 и мерките, предприети за нейното ограничаване, драстично промениха ситуацията. ЕС навлезе в „най-дълбоката икономическа рецесия в своята история“ ( 1 ) , докато съществуващите предизвикателства далеч не бяха разрешени. Но не само пандемията и нейните последици бяха безпрецедентни — ЕС предприе и безпрецедентен набор от действия на солидарност, за да смекчи бедствието, включително активиране на общата клауза за дерогация и инструмента за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) ( 2 ) . ЕИСК по-специално оценява факта, че ЕС успя да изготви и приеме толкова широкообхватна инициатива като Next Generation EU в условията на толкова тежка криза. Тази инициатива следва да помогне не само за преодоляване на кризата, но и, съвсем правилно, за справяне с процеса на преход. Чрез повишаване на доверието благодарение на цялостния подкрепящ и сплотен политически подход успешно бяха смекчени социално-икономическите последици от кризата, която в противен случай можеше да доведе до икономическа и политическа дестабилизация.

2.3. Тясната връзка между икономиката и пандемията стана очевидна и от икономическото възстановяване, предизвикано от подобряващата се епидемиологична ситуация в средата на 2021 г. В прогнозата от есента на 2021 г. се предвижда преминаване от възстановяване към експанзия и темп на растеж от 4,3 % през 2022 г., a създаването на работни места се очаква да последва този тласък ( 3 ) . На фона на новата вълна на пандемията и варианта омикрон тази положителна перспектива за съжаление може да не се осъществи. ЕИСК посочва високото ниво на несигурност и значителното въздействие на пандемията върху икономическата активност.

2.4. Не е възможно да се справим с пандемията и да предотвратим появата на нови варианти на вируса само на национално равнище. Необходим ни е транснационален подход. ЕИСК призовава за тясно и предвидливо сътрудничество по отношение на здравната политика на ЕС, което не само ще помогне за преодоляването на здравната криза, но и ще смекчи нейното въздействие върху икономиката. ЕИСК препоръчва повишаването на нивата на ваксинация да продължи да бъде основен приоритет и призовава за световен подход, не на последно място защото достатъчното предлагане на ваксини в световен мащаб също е в интерес на ЕС. Ето защо ЕИСК приканва Комисията да води открит дебат на равнището на ЕС относно временно и доброволно освобождаване от прилагането на Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС) по отношение на ваксините, лечението и тестовете за COVID-19 ( 4 )

2.5. ЕИСК приветства многоизмерния подход на програмата за „конкурентоспособна устойчивост“, очертан в обзора на устойчивия растеж. Той е в съответствие с политическия подход, насочен към благоденствието, за който ЕИСК е изразявал подкрепа в предходни становища. В него се призовава да се отчетат редица цели: екологична и социална устойчивост, устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и добро качество на труда, справедливо разпределение на усилията и печалбите, здраве и качество на живот, стабилност на финансовите пазари, ценова стабилност, балансирана търговия въз основа на справедлива и конкурентоспособна промишлена и икономическа структура и стабилни публични финанси. Освен това тези цели са в съответствие с целите, посочени в член 3 от Договора за Европейския съюз, и са тясно свързани помежду си. Подход за устойчив растеж, който не се стреми единствено към растеж на БВП, например е от решаващо значение за постигането на неутрална по отношение на климата икономика през 2050 г.

2.6. Освен това четирите измерения на програмата за конкурентоспособна устойчивост — устойчивост на околната среда, производителност, справедливост и макроикономическа стабилност — са тясно свързани помежду си и са еднакво важни. Всички те са парченца от един и същи пъзел — никое измерение не може да съществува без останалите, но и никое измерение не е подчинено на останалите. Комисията съвсем правилно подчертава, че тези измерения следва взаимно да се подсилват. ЕИСК приветства това, но и посочва опасността от ефект на свиване. Колкото по-слабо е участието на парламентите, социалните партньори и други организации на гражданското общество, толкова по-вероятно е да има различия между тези четири измерения.

2.7. Освен това ЕИСК отбелязва, че четирите измерения са не само взаимосвързани помежду си, но и са тясно обвързани с конкурентоспособността, която е от еднакво значение за тях, заедно с балансираната търговия, която е една от ключовите икономически цели. Справедливостта и социалната устойчивост например са ключови елементи на конкурентоспособността и обратно. Европейският социален модел и по-специално Европейският стълб на социалните права са основни елементи на конкурентоспособността на ЕС. И обратно — балансираната търговия, основаваща се на справедлива, конкурентоспособна промишлена и икономическа структура, е важна предпоставка за приобщаващия растеж, справедливостта и социалната устойчивост на ЕС.

3. Конкретни бележки

3.1. Устойчивост на околната среда

3.1.1. Едно от основните предизвикателства на този век е да се отдели, доколкото е възможно, икономическото благоденствие от застрашаването или унищожаването на околната среда. ЕИСК се съгласява напълно с Комисията, че изменението на климата и увреждането на околната среда изискват незабавни действия. Въпреки че ЕИСК напълно подкрепя целта за борба с климатичната криза, той призовава за цялостен подход, който да отчита еднакво всякакъв вид щети върху околната среда, като заплахи за биологичното разнообразие, водите и почвата, замърсяването на въздуха и ядрените и други видове токсични отпадъци.

3.1.2. но и на печалбите от прехода. С цел това да се постигне ЕИСК подчертава решаващата роля на социалния диалог, пълното зачитане на автономията на социалните партньори, укрепването на колективното договаряне, доброто корпоративно управление с участие на работниците Съвсем правилно Комисията посочва социалните и икономическите измерения на този преход и подчертава значението на запазването на просперитета и благосъстоянието. ЕИСК подчертава, че е от изключително значение тези изказвания да не се окажат кухи фрази, и призовава Комисията да предостави подробно картографиране и анализ на въздействието, което преходът ще окаже върху заетостта и уменията ( 5 ) . Освен това е от решаващо значение да се осигури справедливо разпределение на усилията,от прехода. С цел това да се постигне ЕИСК подчертава решаващата роля на социалния диалог, пълното зачитане на автономията на социалните партньори, укрепването на колективното договаряне, доброто корпоративно управление с участие на работниците ( 6 ) и участието на социалните партньори и организираното гражданско общество в създаването на политики. Това не само ще гарантира ангажираност — то преди всичко е наложително за осигуряване на балансиран и приобщаващ процес на преход.

3.1.3. Такова участие трябва да бъде засилено особено в пакета „Подготвени за цел 55“, който съдържа голям брой широкообхватни предложения за политики. ЕИСК подчертава значението на поддържането на силни промишлени вериги за създаване на стойност в Европа и призовава водещата позиция на Европа в промишлеността да бъде обвързана със стремеж към устойчивост на околната среда. Предложението за „механизъм за корекция на въглеродните емисии на границите“ има потенциала да направи заетостта в благоприятни за климата трансформирани компании по-стабилна; следователно то е от ключово значение и трябва да бъде разработено по ефективен начин. В контекста на всякакъв преход към екологично данъчно облагане, като например налагането на данъци върху замърсяващите дейности, е наложително да се предотвратят регресивните ефекти на разпределението и енергийната бедност. Във връзка с това следва да се обърне внимание на данъчната тежест върху труда.

3.1.4. Комисията посочва, че изпълнението на амбициозната програма на ЕС във връзка със Зеления пакт ще изисква значителни инвестиции в размер на около 520 милиарда евро годишно. Ще са необходими допълнителни инвестиции, които да съпътстват преходите на пазара на труда. В този контекст ЕИСК изтъква допълнителни инвестиционни нужди поради цифровия преход, както и в здравеопазването, образованието и обучението, социалната закрила и научноизследователската и развойна дейност. ЕИСК подчертава, че за да се осигури достатъчно равнище на инвестициите, е жизненоважно както пренасочването, така и засилването както на частните, така и на публичните инвестиции . При все това постигането на екологична устойчивост представлява обществено благо, което носи риск от пазарен неуспех.

3.1.5. 2 . ЕИСК подчертава необходимостта от стабилен бизнес климат и приветства усилията за насочване на частното финансиране към устойчивост спрямо изменението на климата и устойчивост на околната среда, както е предвидено в новата стратегия за финансирането за устойчиво развитие Частните инвестиции играят решаваща роля в икономическия цикъл за насърчаването на икономическото развитие и създаването на работни места. За да се постигне целта за устойчивост на околната среда, са необходими инвестиции от частния сектор и най-вече иновации, например в областта на новите автомобилни акумулатори и производството на стомана с нулеви емисии на CO. ЕИСК подчертава необходимостта от стабилен бизнес климат и приветства усилията за насочване на частното финансиране към устойчивост спрямо изменението на климата и устойчивост на околната среда, както е предвидено в новата стратегия за финансирането за устойчиво развитие ( 7 ) . ЕИСК подкрепя и ролята на публичния сектор — по-специално InvestEU и съответните мерки по линия на Next Generation EU — за повишаване на частните инвестиции чрез предоставяне на целенасочена подкрепа при пълно спазване на член 107 от ДФЕС. ЕИСК призовава обаче мерките за държавна помощ да бъдат обвързани със създаването на качествени работни места и зачитането на правата на работниците, екологичните стандарти и фискалните задължения.

3.2. Производителност

3.2.1. Производителността е свързана с ефективността на икономическото производство и се определя основно от съотношението на продукцията към вложените средства. Растежът на производителността по справедлив и устойчив начин допринася за конкурентоспособността, благоденствието и сближаването във възходяща посока в дългосрочен план. Стремежът към производителност по несправедлив и неустойчив начин обаче би могъл да доведе до по-голям натиск върху работниците и работодателите посредством разклащане на екологичната устойчивост, нарушаване на конкуренцията, увеличаване на неравенството и възпрепятстване на процеса на преход. Предвид гореизложеното ЕИСК приветства подхода на Комисията за повишаване на производителността по начин, ориентиран към благоденствието, чрез насърчаване на модерни технологии и иновации, подобряване на уменията на хората, повишаване на усилията за обучение и образование, засилване на трансфера на знания и повишаване на тяхната стойност и насърчаване на ефективността на ресурсите. ЕИСК подчертава по-специално факта, че социалната устойчивост също е важен елемент от справедливия подход за производителност.

3.2.2. ЕИСК подчертава необходимостта от нови инвестиции като цяло и по-специално в цифровия сектор и изрично подкрепя призива на Комисията плановете за възстановяване и устойчивост също да се съсредоточат върху изграждането и внедряването на авангардни цифрови способности. Всъщност МВУ може и трябва да помогне на държавите членки да предприемат инвестиции и реформи, които, наред с другото, да позволяват използването на изкуствен интелект, високопроизводителни изчислителни технологии, киберсигурност, микроелектронни и електронни компоненти и сигурна свързаност. В допълнение към повишаването на цифровите умения на всички нива това ще осигури солидна основа за повишаване на производителността и конкурентоспособността и следователно ще насърчи силна икономическа основа и благоденствие в дългосрочен план.

3.2.3. Справедливият и добре функциониращ единен пазар насърчава устойчив и приобщаващ растеж и заетостта. ЕИСК се съгласява с Комисията, че зачитането на върховенството на закона, качествените и ефикасни съдебни системи, ефективните структури за борба с корупцията, ефективната администрация, включително данъчната администрация, и рамките за борба с изпирането на пари и борбата с измамите са важни фактори за подобряване на бизнес средата и защитата на лоялната конкуренция между предприятията. За съжаление, все още съществува дисбаланс между икономическите свободи, от една страна, и социалните права и правата на пазара на труда, от друга страна. Социалните и трудовите права са основни права, но не са част от конституционно защитените свободи на вътрешния пазар. Националните права на защита в полза на служителите понякога се определят като административни пречки пред пазара. Вследствие на това много работници възприемат вътрешния пазар като заплаха. ЕИСК призовава за подходящи предложения за начини, по които да се поправи този дисбаланс и да се гарантират националните правила, които не са защитени от Договорите. Освен това ЕИСК силно препоръчва да се полагат последователни усилия в рамките на инициативата „Отвъд БВП“ ( 8 )

3.2.4. ЕИСК силно препоръчва да се обърне внимание на неблагоприятните икономически и преразпределителни последици от нарастващите цени на електроенергията. Този скок в цените може да се дължи на силното възобновяване на икономическата активност и смущенията от страна на предлагането и може да се коригира, когато икономическото развитие стане по-стабилно. Той обаче поставя непосредствена тежест върху производството и конкурентоспособността на индустрията. Освен това високите цени на електроенергията на едро вероятно ще повлияят на цените на дребно, като по този начин ще поставят допълнително бреме върху цените на храните. Дори тези въздействия да са преходни, те могат да създадат натиск за понижаване върху покупателната способност по отношение на заплатите, така че домакинствата с по-ниски доходи да достигнат нивото на бедност. ЕИСК подкрепя усилията за противодействие на тези тенденции.

3.3. Справедливост

3.3.1. Много преди кризата с COVID-19 слабата социална закрила, дисбалансите и неравенствата представляваха проблем. Предвид факта, че доста над 20 % от гражданите на ЕС са изложени на риск от бедност и социално изключване, още през 2016 г. ЕЦБ изведе заключението, че разпределението на нетното богатство е „изкривено в много голяма степен“ ( 9 ) . Според доклада на Световната банка за бедността в света от 2018 г. ( 10 ) през последните три десетилетия малко повече от един милиард души са се откъснали от нивото на абсолютна бедност, най-вече заради намаляването на бедността в Китай. Тази положителна тенденция се забави в резултат на пандемията. Богатството обаче все още е концентрирано във високите слоеве на обществото, а през последните 25 години много богатите всъщност са придобили повече богатство ( 11 ) . Комисията правилно насочва вниманието и към нарастващото неравенство, дължащо се на пандемията. Неравенството е не само проблем само по себе си, но ограничава и икономическото развитие, като потиска частното търсене и служи като благоприятна среда за създаване на социално напрежение. Ето защо насърчаването на качествените работни места, стабилното заплащане и условия на труд, заетостта за групи в неравностойно положение и правото на колективно договаряне са изключително важни. ЕИСК подчертава значението на зачитането на националните индустриални отношения и автономията на социалните партньори при насърчаването на подобни политики.

3.3.2. ЕИСК оценява твърдението на Комисията, че справедливостта трябва да бъде в основата на възстановяването. В условията на обезпокоително неравенство, тревожни нива на бедността и политически напрежения, социалната устойчивост, равенството между половете, равните възможности, недискриминацията и справедливото разпределение на усилията и печалбите сами по себе си са важни цели. Следователно ЕИСК силно препоръчва съсредоточаването не само върху екологичния и цифровия преход — така наречения двоен преход, но заедно с него и върху стремежа към социална устойчивост. ЕИСК подчертава, че едновременният стремеж към справедливост и честен екологичен и цифров преход, който изисква устойчиви социални условия, ще послужи за основа на бъдещия просперитет и устойчивост.

3.3.3. Добре разработените активни политики на пазара на труда, публичните служби по заетостта и системите за социална закрила, които помагат на хората да запазят жизнения си стандарт във времена на икономически сътресения, а също и в случай на индивидуална нужда, са основата за устойчивост и приобщаващ растеж. Прилагането на мерки за запазване на работни места, като схеми за краткосрочна заетост, помогна значително за справяне с негативните въздействия на кризата върху пазарите на труда. Но въпреки че подпомагането на доходите и мрежите за социална сигурност предотвратиха голям спад в доходите, пандемията от COVID-19 също разкри пропуски в достъпа до социална закрила. ЕИСК призовава за социално сближаване във възходяща посока, което да допринася за цялостната устойчивост на ЕС на кризи.

3.3.4. Особено внимание трябва да се обърне и на социалното въздействие на цифровия преход, не на последно място тъй като пандемията ускори този процес. ЕИСК приветства факта, че наред с другото, Комисията изтъква неравностойния достъп до онлайн обучението, който може да има дългосрочни последици, включително ниски нива на основни умения, и следователно може да задълбочи неравенството в образованието. ЕИСК се съгласява напълно, че държавите членки трябва да увеличат усилията си за подобряване на резултатите в своите системи за образование и обучение. За да се преодолеят несъответствията между търсените и предлаганите умения и да се предотврати нарастващото социално разделение, трябва да бъде признато правото на учене през целия живот и да бъде гарантиран достъпът до него. За това е необходима подкрепа с публично финансиране, така че да се помогне на отговорните предприятия да извършват качествено обучение през целия живот. С цел да се намали цифровото разделение трябва да се обърне голямо внимание на достъпа до цифрови услуги за хората с увреждания и за възрастните хора.

3.3.5. Новата многогодишна финансова рамка (МФР) и инструментът „Next Generation EU“, и по-специално Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ), възлизат на 1,824 трилиона евро, които ще подпомогнат държавите членки при справянето с настоящите предизвикателства. ЕИСК призовава Комисията да проучи внимателно дали обявените политически мерки се прилагат правилно, така че целите на екологичния и цифровия преход да се насърчават осезаемо чрез разпределението на финансовите средства. Преди всичко планираните вече разходи не трябва да се приемат като част от националните планове за възстановяване и устойчивост. Също така това би спомогнало да се избегне необходимостта от увеличаване на националните вноски или от намаляване на разходите от бюджета на ЕС.

3.3.6. Освен това ефектите от разпределението на изплащанията на финансовите средства и тяхното социално въздействие също трябва да бъдат внимателно наблюдавани, за да се гарантира принос към социално сближаване във възходяща посока. Комисията надлежно посочва различните аспекти на асиметричното въздействие на кризата върху различните групи от населението, сектори и региони. Ето защо ЕИСК призовава за специални усилия за защита на домакинствата с ниски и средни доходи и на уязвимите хора, които са най-засегнати от всяка криза и процес на преход. Инвестициите трябва да се финансират, при условие че водят до нетно създаване на работни места и се зачитат правата на работниците. Като цяло е важно бъдещите поколения да получават ползи на същата стойност като тази на настоящите разходи.

3.4. Макроикономическа стабилност

3.4.1. Сътресението от пандемията не само засили съществуващите преди това уязвимости и доведе до забавяне на намаляването на дисбаланса между държавите членки, но и увеличи несигурността. Поради това икономиката и паричната политика не само трябва да останат подкрепящи, но трябва и да бъдат гъвкави и готови да реагират на всякакви сътресения или смущения и да гарантират устойчивостта на ЕС. Ето защо ЕИСК приветства продължаване на изпълнението на общата клауза за дерогация. За нейното отменяне ще трябва да се вземат предвид нивото на икономическа активност, както и данните за заетостта и бедността в сравнение с нивата отпреди кризата. Освен това фискалните политики на национално и европейско равнище, както и паричните политики, следва да бъдат координирани по разумен начин, за да се засилят взаимно предвидените подкрепящи и стабилизиращи въздействия.

3.4.2. Както е посочвал в редица становища, ЕИСК призовава за преход към насочено към благоденствието икономическо управление ( 12 ) . Ето защо след временното му спиране поради пандемията, най-сетне беше възобновен прегледът на рамката за икономическо управление, за да се насърчат подходящи фискални политики както в добри, така и в лоши времена. Недостатъците на настоящата фискална рамка бяха очевидни още през 2020 г., а кризата поставя още по-сериозни предизвикателства. Анализ показва, че критерият за дефицита няма да бъде изпълнен от 23 държави членки, а критерият за дълга — от 13.

3.4.3. ЕИСК изразява съгласие с Комисията относно необходимостта да не се започва процедура при прекомерен дефицит срещу която и да е държава членка и относно нейната препоръка държавите членки да продължат да предоставят фискална подкрепа, като същевременно запазят фискалната устойчивост в средносрочен план, когато икономическите условия го позволяват. Това е в съответствие с призива на ЕИСК за подкрепа на устойчивия растеж, като по този начин се даде възможност за укрепване на публичните финанси ( 13 ) . ЕИСК обаче призовава да се признае, че съществува спешна необходимост от увеличаване на инвестициите с цел справяне с процеса на преход. Освен това преди преразгледаната рамка да влезе в сила, Комисията следва да представи насоки за преходен период, по време на който не следва да се задейства процедурата при прекомерен дефицит и на всяка държава следва да се предостави възможност да използва „клаузата за необичайни събития“ ( 14 )

3.4.4. ЕИСК се съгласява с Комисията, че е възможно при наблюдението в рамките на процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) взаимодействията между новите възникващи икономически предизвикателства да не са били взети предвид в достатъчна степен, по-специално във връзка с натиска върху околната среда ( 15 ) . Освен това социалните дисбаланси трябва да бъдат наблюдавани, за да се компенсира положението, в което преобладават фискалните и макроикономическите изисквания ( 16 ) . Социалните дисбаланси и дисбалансите в областта на заетостта могат да имат вредни трансгранични последици, затова е важно те да бъдат открити и коригирани на ранен етап. И накрая, ЕИСК приветства работата на Комисията по екологосъобразното бюджетиране.

3.4.5. Икономическото възстановяване и стабилният приобщаващ растеж са предпоставки за устойчиви публични бюджети и формиране на фискални буфери. Тъй като национално финансираните публични инвестиции ще продължат да играят ключова роля, прилагането на „златното правило“, без да се застрашава средносрочната фискална устойчивост и стойността на еврото, е жизненоважно, за да бъде успешен процесът на преход. Но на фона на високо ниво на несигурност ЕИСК предупреждава да не се ограничават текущите разходи, свързани със социални, образователни и здравни разноски. Добре работещите автоматични стабилизатори са от ключово значение за предотвратяване на социални трудности, стабилизиране на търсенето и устойчивост по време на криза. От друга страна несправедливите данъчни политики заедно с данъчните измами и агресивното данъчно планиране застрашават фискалната свобода на действие, необходима за реагиране в случай на сътресение и справяне с процеса на преход. Ето защо наблюденията на Комисията по отношение на приходната част са добре дошли. Това важи и за предложените реформи в контекста на Механизма за възстановяване и устойчивост, що се отнася до повишената ефективност на данъчната администрация с оглед на подобряване на събирането на данъци и намаляване на разходите за спазване на изискванията за предприятията и физическите лица.

3.4.6. Важен аспект на макроикономическата стабилност е стабилността на финансовите пазари. При задълбочаване на съюза на капиталовите пазари и банковия съюз трябва да се обърне внимание върху укрепване на каналите за финансиране и насърчаване на приноса на частния сектор в инвестиционните усилия. В този процес ЕИСК призовава за постигане на правилния баланс между споделянето на риска и неговото намаляване и по-специално приветства усилията за подобряване на мониторинга на системните рискове, произтичащи от климатичната криза. Освен това е важно да се вземат под внимание и рисковете за социалната устойчивост, които излагат на опасност социалното сближаване чрез разтварянето на ножицата при разпределението. При регулирането на финансовите пазари трябва също да се даде приоритет на ефективността пред сложността и да се осигури високо ниво на защита на потребителите.

3.5. Усъвършенстване на европейския семестър

3.5.1. ЕИСК подчертава, че с инструмента „Next Generation EU“ ЕС достига нова фаза на икономическата политика и прави решителна крачка напред към солидарността. Усъвършенстващият се европейски семестър през 2022 г. представлява възможност за повишаване на икономическата, екологичната и социалната устойчивост. ЕИСК призовава за ангажираност по отношение на насърчаването на устойчив и приобщаващ растеж, пълна заетост и създаване на качествени работни места, както и решително утвърждаване на демократичната позиция. Освен това отдавна се очаква проява на по-активно участие от страна на социалните партньори и организираното гражданско общество.

3.5.2. Управлението на МВУ в рамките на европейския семестър прави процеса на семестъра по-смислен. Освен това свързването на съответствието с реформите, които са заложени в националните планове за възстановяване и устойчивост и се основават в голяма степен на специфичните за всяка държава препоръки, и с изплащането на траншовете придава по-голяма политическа тежест на тези препоръки. Това прави задължително по-тясното включване на социалните партньори и организираното гражданско общество в разработването и прилагането на националните планове за възстановяване и устойчивост. ЕИСК призовава за определянето на минимални стандарти за такива консултации ( 17 ) . Строгите правила на политиката на сближаване относно консултациите със заинтересованите страни, и по-специално принципът на партньорство, трябва да се вземат най-малкото като модел за процедурите по линия на МВУ ( 18 )

3.5.3. В различни емпирични проучвания се подчертава, че в повечето от специфичните за всяка държава препоръки се акцентира върху повишаване на конкурентоспособността и консолидиране на публичните бюджети. ЕИСК призовава Комисията да внесе балансирания подход на конкурентната програма за устойчивост най-вече в предстоящите специфични за всяка държава препоръки. Специален акцент трябва да се постави върху препоръчването на реформи като активни и приобщаващи политики на пазара на труда и схеми за учене през целия живот, включително програми за преквалификация и предлагане на подкрепа за промяна на кариерата, включително за групи в неравностойно положение, като хора с увреждания и възрастни хора.

3.5.4. По-специално ЕИСК приветства резултата от социалната среща на върха в Порто, а именно, че преразгледаният набор от социални показатели следва да помогне за наблюдение на напредъка към прилагането на принципите на Европейския стълб на социалните права и за включване на този мониторинг в процеса на европейския семестър. Поради това се приветства засиленият фокус на съвместния доклад за заетостта за 2022 г. върху принципите на Стълба и фактът, че в своя анализ той включва основните цели за 2030 г. и водещите показатели в преразгледания набор от социални показатели. Въпреки това степента, до която тези заключения ще бъдат отразени в специфичните за всяка държава препоръки и плановете за възстановяване и устойчивост, остава неясна. Освен това целите за устойчиво развитие следва да служат като отправни точки.

3.5.5. Също така ЕИСК призовава за реформи, които гарантират ефективно усвояване на средствата на ЕС, например чрез изграждане на технически капацитет в публичните администрации за управление на инвестиционни проекти, за системи за обществени поръчки, основани на принципа на икономически най-изгодната вместо най-евтината оферта, като по този начин се вземат предвид трудовите, социалните и екологичните аспекти, и накрая, за реформи за премахване на други непарични пречки пред ефективната инвестиционна политика. По-специално ЕИСК призовава Комисията да предотврати злоупотребата с финансови средства и корупцията.

3.5.6. Икономическото управление и по-специално правилата на рамката на фискалната политика трябва да бъдат интегрирани в процеса на европейския семестър по такъв начин, че да се гарантира демократичното участие на Европейския парламент, националните парламенти, социалните партньори и организираното гражданско общество. Освен това то трябва да бъде реформирано с цел насърчаване на многостранен и демократичен диалог по отношение на макроикономическите, социалните и екологичните предизвикателства и за подкрепа на координацията на политиките.

Брюксел, 23 февруари 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Икономическа прогноза на Европейската комисия от пролетта на 2020 г.

(2) Европейски инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредно положение.

(3) Прогноза от есента на 2021 г.

(4) Становище на ЕИСК относно „Да излезем по-силни от пандемията“ (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 116).

(5) Становище на ЕИСК относно „Подготвени за цел 55“ („Fit for 55“): постигане на целта на ЕС в областта на климата до 2030 г. по пътя към неутралност по отношение на климата (ОВ С 275, 18.7.2022 г., стр. 101).

(6) Становище на ЕИСК относно „Социалният диалог като важен стълб на икономическата устойчивост“ (ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 14).

(7) Становище на ЕИСК относно „Обновена стратегия за финансирането за устойчиво развитие“ (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 97).

(8) Background — Beyond GDP (Предистория — Отвъд БВП), Европейска комисия.

(9) Европейска централна банка, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave (Проучване за финансите и потреблението на домакинствата: резултати от втората вълна), № 18/декември 2016 г.

(10) Група на Световната банка: „Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview“ (Бедността и споделеното благоденствие (2018 г.) Да наредим заедно пъзела на бедността. Преглед), Графика 01, стр. 2.

(11) Световният доклад за неравенството за 2022 г. представя най-актуалните и пълни данни за неравенството в световен мащаб.

(12) Становище на ЕИСК относно „Преглед на икономическото управление за 2020 г.“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 227) и становище на ЕИСК относно „Преформулиране на фискалната рамка на ЕС за устойчиво възстановяване и справедлив преход“ (ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 11).

(13) Становище на ЕИСК относно „Преглед на икономическото управление за 2020 г.“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 227).

(14) Становище на ЕИСК относно „Преформулиране на фискалната рамка на ЕС за устойчиво възстановяване и справедлив преход“ (ОВ C 105, 4.3.2022 г., стр. 11).

(15) COM(2021) 662 final.

(16) Становище на ЕИСК относно „Европейски стълб на социалните права“ (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 13).

(17) Резолюция на ЕИСК относно „Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост“ (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 1).

(18) Становище на ЕИСК „Политиката на сближаване в борбата с неравенствата — взаимно допълване/припокриване с МВУ“ (ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 1).