Предложение за РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване /* COM/2013/0107 final - 2013/0064 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. Контекст на предложението Космическите системи правят възможни редица приложения, които играят основна роля в нашето всекидневие (телевизия, интернет или системи за определяне на местоположението), имат решаващо значение за някои ключови области от икономиката и спомагат за гарантиране на нашата сигурност. Космическите приложения и производните услуги, както и космическите изследвания, са от съществено значение за прилагането на политиките на ЕС, като например политиките в областта на околната среда и изменението на климата, морската политика, политиката за развитие, селскостопанската политика и политиката в областта на сигурността, включително ОВППС/ОПСО, както и за развитието на техническия прогрес, промишлените иновации и конкурентоспособността. С увеличаването на зависимостта от космическите услуги, способността да се защити космическата инфраструктура придоби съществено значение за нашето общество. Всеки отказ, дори на част от космическата инфраструктура, може да има значителни последствия за доброто функциониране на икономическите дейности и безопасността на гражданите и би попречил на предоставянето на спешни услуги. Космическата инфраструктура обаче е все по-застрашена от риска от евентуален сблъсък между космически апарати, а което е още по-важно — между космически апарати и космически отпадъци. Всъщност, космическите отпадъци се превърнаха в най-сериозната заплаха за устойчивостта на някои космически дейности. С цел да се намали рискът от сблъсъци, при установяване на такъв риск е необходимо да се набележат и наблюдават спътниците и космическите отпадъци, да се опишат техните позиции и да се проследи тяхното движение (траектория), така че спътниковите оператори да бъдат предупредени и да преместят своите спътници. Тази дейност е известна като космическо наблюдение и проследяване (КНП) и в днешно време се основава предимно на наземни датчици, като телескопи и радари. Съществуват и други мерки за намаляване на риска от сблъсъци или последствията от тях. Те включват усилия в научноизследователската сфера с цел по-добра защита на спътниците от сблъсъци и разработването на технологии за отстраняване на космическите отпадъци от орбитите. Освен това, съществуват редица инициативи, чиято цел е да се гарантира поемането на задължения от страна на държави, извършващи космически дейности, за намаляване на количеството космически отпадъци, създавани при извършване на космически дейности на международно равнище. Международният кодекс за поведение при дейности в открития космос, предложен от Съюза и понастоящем обект на преговори с държавите, извършващи космически дейности, до този момент получава широка международна подкрепа. Независимо колко важни могат да бъдат тези актове, ако техните разпоредби бъдат приложени, те все пак няма да решат проблема, свързан със съществуващите и бъдещите космически отпадъци, а само ще намалят експоненциалния растеж на количеството на космическите отпадъци в бъдеще. Единственото решение днес е да се предотвратяват сблъсъци и да се наблюдава неконтролираното повторно навлизане на космически апарати или техни части в земната атмосфера. Понастоящем Европа обаче има ограничен капацитет за наблюдение и проследяване на спътници и космически отпадъци, както и на повторното навлизане на космически обекти в земната атмосфера. Освен това не съществуват компетентни служби, които да предупреждават спътниковите оператори за евентуални сблъсъци. Със Съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ (COM(2007)152), с което се признава както значението на космическата инфраструктура и производните услуги, така и необходимостта от осигуряване на тяхната защита, се подчертава, че Съюзът следва да определи организацията и управлението на европейската система за наблюдение и проследяване на космически апарати, като вземе предвид нейната двойствена функция и необходимостта да се гарантира нейното устойчиво използване, както се подчертава в Съобщението за индустриалната политика, прието през октомври 2010 г. Действията на ЕС в тази област са обосновани с влизането в сила на Договора от Лисабон на 1.12.2009 г., с който се разширяват правомощията на ЕС в космическия сектор. Член 189 от Договора за функционирането на Европейския съюз предоставя възможност на ЕС да насърчава съвместни инициативи, да подкрепя научните изследвания и технологичното развитие и да координира усилията, необходими за проучването и използването на космическото пространство в контекста на европейската космическа политика. Необходимостта от действия на ЕС в тази област бе подкрепена от държавите членки в няколко резолюции и заключения на Съвета[1]. През 2008 г. на петото заседание на Съвета по въпросите на космическото пространство бе потвърдено, че Европа трябва да „да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци“[2]. Съветът също така потвърди, че Съюзът трябва да играе активна роля в изпълнението на системата за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) и нейните механизми за управление. В заключенията на Съвета от май 2011 г. във връзка със съобщението относно космическата стратегия на ЕС се подчерта необходимостта от капацитет на Европа за КНП с цел подобряване на безопасността на европейските космически апарати и тяхното изстрелване. Съветът постановява, че за тази цел „Европейският съюз следва да оползотворява максимално, на европейско равнище и съответно в международен план, активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите членки“. В резолюцията се призова ЕС [Европейската комисия и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД)], в тясно сътрудничество с Европейската космическа агенция и държавите членки, да излезе с предложения за схема на управление и политика в областта на данните, в които се отчита високата степен на чувствителност на данните, свързани с КНП. Тези мнения се споделят и от Европейския парламент в доклада му относно космическата стратегия на ЕС, приет на 30 ноември 2011 г.[3] Напредъкът по две водещи европейски програми — „Галилео“ и „Коперник“ (новото име на ГМОСС, програмата за глобален мониторинг на околната среда и сигурността) също доведе до осъзнаването в по-голяма степен на необходимостта от защита на космическата инфраструктура на ЕС. „Галилео“ е първият водещ проект на ЕС за космоса и ще продължи да бъде един от основните градивни елементи на участието на ЕС в космическите дейности, а „Коперник“ включва много важен космически компонент (спътниците Сентинел). Възникнала като проект за научноизследователска и развойна дейност, програмата „Коперник“ наскоро навлезе в своята първоначална оперативна фаза. В съответствие с горепосоченото настоящото предложение за решение се отнася до създаването на европейска услуга, чиято цел ще е да се предотвратяват сблъсъците между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и да се наблюдава неконтролираното повторно навлизане на цели космически апарати или техни части в земната атмосфера. За технически цели тази услуга ще се обозначава като европейска услуга за КНП. Като следва подхода, предвиден в съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“[4] от 2011 г., настоящото решение дава възможност за установяване на партньорство, при което държавите членки ще допринесат със своите съществуващи и бъдещи активи към капацитета за КНП на европейско равнище, а Съюзът ще осигури нормативната уредба и финансова помощ за изпълнението на определените действия. Правната рамка определя схемата на управление и политиката относно данните съгласно съответните заключения на Съвета. На последно място, но не и по важност, в предложената европейска услуга за КНП се вписва и една от основните цели на космическата индустриална политика на ЕС (установена в Съобщението на Комисията относно принципите на космическата индустриална политика на ЕС, което следва да бъде представено през 2013 г.), а именно постигането на технологичната самостоятелност на Европа в ключови области и запазването на независим достъп до космоса. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Предложението е резултат от задълбочени консултации със заинтересованите страни и обществеността. То е придружено от оценка на въздействието. През последните години ГД „Предприятия и промишленост“ се консултира с различни заинтересовани страни, които участват в космическите дейности, относно различни области на потенциални бъдещи дейности на ЕС в космическия сектор, и по-специално относно създаването на европейска услуга за космическо наблюдение и проследяване (КНП). Създаването на такава услуга също е предмет на политически дебат между министрите, отговарящи за космическите дейности. Основните заключения от тези консултации могат да бъдат обобщени, както следва: – Между министрите на държавите — членки на ЕС и на ЕКА, отговарящи за космическите дейности, е налице консенсус, че създаването на европейска услуга за КНП трябва да бъде ръководено от ЕС, а не от Европейската космическа агенция (ЕКА). Този консенсус намира отражение в посочените по-горе резолюции на Съвета. Основната причина за това се появява в многобройни обсъждания. Европейската услуга за КНП има измерение, свързано със сигурността (позволява събиране на сведения за гражданската и военната космическа инфраструктура и операциите на държавите), за което ЕС, за разлика от ЕКА, разполага с необходимото оборудване и компетентност. ДФЕС предоставя на ЕС правомощия да координира използването на космическите системи, като ЕС разполага с необходимата компетентност и механизми да предприема действия по отношение на свързаното със сигурността измерение на тази услуга. Държавите членки считат, че ЕКА следва да подпомага ЕС в това начинание (чрез нейната подготвителна програма за ОСКП), но в качеството на организация, извършваща научноизследователска и развойна дейност, тя самата не притежава компетентността и механизмите, необходими за създаване и управление на европейска услуга за КНП. – По-специално държавите членки искат ЕС да определи управлението и политиката в областта на данните за европейска услуга за КНП, да играе активна роля в създаването на услугата, както и да използва по най-добрия начин съществуващите датчици и експертни познания. Държавите членки също изрично посочват как следва да бъдат взети предвид съображенията за сигурност: датчиците за КНП трябва да останат под национален контрол. Поверителността на информацията от КНП бе определена като ключов принцип на политиката в областта на КНП. Информация от КНП може да бъде декласифицирана само в отделни случаи, ако това се налага. – Между държавите — членки на ЕС и на ЕКА, и експертите е налице консенсус, че за бъдещата европейска услуга за КНП следва да се използва и да се надгради работата на съществуващите датчици, които следва да бъдат свързани и управлявани като мрежа. Съществува и принципно съгласие по отношение на факта, че наличните към момента активи са недостатъчни за гарантиране на желаното равнище на ефективност. За постигане на желаното равнище ще трябва да бъдат създадени нови активи (като например радари и телескопи за проследяване и наблюдение), които да бъдат интегрирани в европейската система за КНП. Държавите членки, които разполагат с датчици, и онези, които желаят да развиват такъв капацитет, следва да играят ключова роля в създаването на европейската услуга за КНП. – Също така е налице консенсус сред държавите членки и експертите в областта, че за да се създаде и осъществява европейска услуга за КНП, е необходимо най-малкото: · да се свържат ограничените съществуващи активи (главно наземни телескопи и радари за събиране на информация за позицията на спътниците) и да се увеличават тези капацитети чрез изграждането и свързването на нови активи (сензорни функции); · да се разработят функции по обработване, чрез които се обединяват и анализират получените данни от КНП (функции по обработване на данните); · да се създаде информационно бюро, което работи денонощно и което осъществява връзката с потребителите и изпраща сигнали до спътниковите оператори и съответните публични органи относно рисковете от сблъсъци и повторно навлизане на космически апарати или техни части в земната атмосфера. – В рамките на дългогодишни дискусии държавите членки, притежаващи активи, които са от значение за КНП, настояваха за един важен аспект на управлението: от съображения за сигурност сензорните функции и функциите по обработване на данни на една бъдеща европейска система за КНП трябва да останат под контрола на националните компетентни органи (в някои случаи военните органи). Мнозинството от държавите членки подкрепят идеята, че за целите на създаването на европейска услуга за КНП тези държави членки, които притежават съществуващи или нови активи, биха могли да сформират консорциум, чрез който да осъществяват в мрежа сензорните функции и функциите по обработване на данни. Държавите членки също така са на мнение, че функциите на информационно бюро трябва да бъдат осъществявани от самия консорциум или от друг орган, притежаващ съответните сертификати за сигурност, като например Сателитния център на Европейския съюз. В същото време, по причини, свързани с националната сигурност, държавите членки ясно показаха, че те не биха могли да си сътрудничат с търговски участник в тази област. – Налице е консенсус, че разработването на европейска услуга за КНП следва да стане в тясно сътрудничество със Съединените американски щати. – Държавите членки са готови да предоставят своите активи на разположение за създаването на европейска услуга за КНП. Те са на мнение, че за сметка на това създаването на услугата следва да включва финансиране от ЕС, което да обхваща поне операциите, пряко свързани със създаването на услугата. В допълнение към предоставянето на своите активи, държавите членки са готови и за финансово участие. Обществената консултация също така показва, че обществеността е запозната с необходимостта от защита на космическата инфраструктура и я подкрепя. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Правното основание за предложението на Комисията е член 189, параграф 2 от ДФЕС. Предложението следва да бъде прието под формата на решение на Европейския парламент и на Съвета в съответствие с обикновената законодателна процедура. Текстът е с общ обхват и съдържанието му следва да се прилага пряко по отношение на всички държави членки, въпреки че участието в създаването и осъществяването на европейската система за КНП не е задължително. Предложението определя целите на предложеното действие, а именно извършването на услуги по космическо наблюдение и проследяване, обхвата на услугите, които ще бъдат предоставяни, тяхното управление, както и бюджетните им ресурси. Основният текст се допълва от приложение относно принципите за защита на данните от КНП, което е неразделна част от него. Предложението отговаря на принципите на субсидиарност и пропорционалност. Целта на предложението, а именно: подкрепа за създаването на европейски услуги за КНП посредством обединяване на съществуващите национални активи надхвърля финансовите и техническите възможности на отделните държави членки и може да бъде постигната по задоволителен начин само на равнището на Съюза. Що се отнася до принципа на пропорционалност, дейността на Съюза не надхвърля необходимото, за да се постигне целта на предложението, доколкото планираният бюджет съответства на разходите, изчислени в резултат на подробни анализи, и при положение, че се използва моделът за управление, който изглежда най-подходящ. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Програмата за КНП остава в рамките на общия бюджетен пакет на ЕС, предложен от Комисията за следващата многогодишна финансова рамка (МФР). Не бяха направени искания за финансиране извън предложението за МФР. В член 11, параграф 1 от предложението се уточнява, че финансирането на програмата за подкрепа на КНП се осигурява от други програми в пълно съответствие с техните правни основания. Съюзът ще подкрепи определени дейности чрез безвъзмездни средства (включително еднократни суми). Бенефициерите на тези безвъзмездни средства ще бъдат участващите държави членки, които допринасят с националните си активи към европейската система за КНП, както и Сателитният център на Европейския съюз в случаите, при които си сътрудничи с държавите членки при създаването и осъществяването на функцията по обслужване във връзка с услугата за КНП, посочена в член 3, буква в), а именно функцията на информационно бюро на равнището на ЕС. Ориентировъчният размер на цялостното финансово участие на Съюза в изпълнението на програмата за подкрепа е в размер на 70 млн. EUR за периода 2014—2020 г. по текущи цени. Това цялостно финансово участие обаче зависи от резултата от провеждащия се в момента процес за съвместно вземане на решения относно МФР и свързаните с МФР програми, от които следва да се осигури финансирането за програмата за подкрепа на КНП. Освен това то ще зависи от решенията, които ще се приемат в рамките на всяка от съответните програми, относно използването на финансовите средства за дейностите, които ще бъдат съфинансирани от програмата за подкрепа на КНП. Очакваните разходи по програмите са резултат от обстойни анализи и обсъждания с експерти, по-специално от космическите агенции или подобни органи в държавите членки и от ЕКА. 2013/0064 (COD) Предложение за РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[5], като взеха предвид становището на Комитета на регионите[6], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) В своето съобщение, озаглавено „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“[7], Комисията подчертава, че споделената компетентност по въпроси на космоса, предоставена на Съюза с Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), върви ръка за ръка със засилено партньорство с държавите членки. Комисията също така изтъква, че всяко ново действие трябва да се основава на съществуващия капацитет и на съвместното определяне на нуждата от нов капацитет. (2) В резолюцията си от 26 септември 2008 г., „Развиване на европейската космическа политика“[8], Съветът припомня, че космическите активи са се превърнали в неделима част от нашата икономика и че поради това тяхната сигурност трябва да бъде гарантирана. Той подчертава, че е необходимо Европа „да развие европейска способност за мониторинг и наблюдение на своята космическа инфраструктура и на космическите отпадъци, първоначално основана на съществуващите национални и европейски активи, като се възползва от отношенията, които могат да бъдат установени с други нации партньори, и техните способности“. (3) В своята Резолюция „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“[9] от 25 ноември 2010 г. Съветът отчита необходимостта от бъдеща способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (наричана по-долу „ОСКП“) като дейност на европейско равнище за развитие и експлоатация на съществуващите национални и европейски граждански и военни активи и приканва Европейската комисия и Съвета да предложат схема за управление и политика по отношение на данните, които ще дадат възможност на държавите членки да допринасят със съответни национални способности съобразно приложимите изисквания и разпоредби, свързани със сигурността. Съветът също така приканва „всички институционални европейски участници да разработят подходящи мерки“, които да се основават на дефинирани изисквания към потребителите в гражданската и военната сфера, да използват съответните активи в съответствие с приложимите изисквания, свързани със сигурността, и да вземат предвид първоначалните резултати от подготвителната програма на ЕКА в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство. (4) В Заключенията на Съвета от 31 май 2011 г. относно съобщението на Комисията „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“[10] и в Резолюция на Съвета от 6 декември 2011 г. „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“[11] се потвърждава „необходимостта от ефективна способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство (ОСКП) като дейност на европейско равнище“ и се призовава Съюза да „оползотворява максимално, на европейско равнище и съответно в международен план, активите, компетентностите и уменията, които вече съществуват или се разработват в държавите членки“. Като отчита двойствения характер на тази система и като взема предвид особеното ѝ свързано със сигурността измерение, Съветът призовава Комисията „в сътрудничество с [Върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност], в тясно сътрудничество с ЕКА и държавите членки, които притежават такива активи и имат капацитет, и в консултация с всички участници, да направи предложения за пълноценното използване и надграждане на тези активи и капацитет с цел развитие на способност за осведомяване относно ситуацията в космическото пространство като дейност на европейско равнище и във връзка с това да очертае подходяща политика по отношение на данните и управлението, като обърне внимание на високата чувствителност на данните за ОСКП“. (5) Космическите отпадъци се превърнаха в най-сериозната заплаха за устойчивостта на космическите дейности. Поради това следва да се създаде програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (наричано по-долу „КНП“) с цел да се подпомогне създаването и осъществяването на услуги, състоящи се в наблюдението и проучването на космически обекти, за да се предотвратява увреждането на космически апарати поради сблъсък, както и да се предотвратява повреждането на наземната инфраструктура или загубата на човешки живот в резултат на неконтролирано повторно навлизане на космически апарати или техни части в земната атмосфера. (6) Предоставянето на услуги за КНП ще бъде от полза за всички публични и частни оператори на космическата инфраструктура, включително и на Съюза с оглед на отговорностите му за космическите програми на ЕС – Европейската геостационарна служба за навигационно покритие (EGNOS) и „Галилео“, чието изпълнение се осигурява с Регламент (ЕО) № 683/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. за продължаване на изпълнението на европейските програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“)[12] и програмата „Коперник“/ГМОСС, създадена с Регламент (ЕС) № 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2010 г. относно Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните начални операции (2011—2013 г.)[13]. Предупрежденията за повторно навлизане също така ще бъдат от полза и за националните публични органи за гражданска защита. (7) Услугите за КНП следва да бъдат допълващи по отношение на изследователските дейности, свързани със защитата на космическата инфраструктура, които се провеждат в рамките на програма „Хоризонт 2020“, създадена с [препратката към Регламента относно „Хоризонт 2020“ следва да бъде добавена след приемането ѝ], както и по отношение на дейностите на Европейската космическа агенция в тази област. (8) Програмата за подкрепа на КНП също така следва да е допълваща по отношение на съществуващи мерки за понижаване на риска, като насоките на Организацията на обединените нации (ООН) относно намаляването на космическите отпадъци или други инициативи, като например предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейности в открития космос. (9) Изискванията към потребителите на КНП в гражданската и военната сфера са определени в работния документ на службите на Комисията „Изисквания към потребителите на високо равнище в гражданската и военната сфера във връзка с осведомяването относно ситуацията в космическото пространство“[14], одобрен от държавите членки в Комитета по политика и сигурност на Съвета на 18 ноември 2011 г.[15] Предоставянето на услуги за КНП би трябвало да служи единствено за граждански цели. Чисто военните изисквания не следва да се разглеждат в настоящото решение. (10) Осъществяването на услуги за КНП следва да се основава на партньорство между Съюза и държавите членки и да използва съществуващите, както и бъдещите национални експертни познания и активи, като например математически анализ и ноу-хау относно моделирането, наземни радари или телескопи, предоставени от участващите държави членки. Държавите членки запазват собствеността и контрола върху своите активи и остават отговорни за тяхното функциониране, поддръжка и обновяване. (11) Сателитният център на Европейския съюз (EUSC), агенция на Съюза, създадена със Съвместно действие на Съвета от 20 юли 2001 г. за създаването на Сателитен център на Европейския съюз (2001/555/ОВППС)[16], която предоставя информационни услуги и продукти, свързани с геопространствени образи, с различни нива на класификация за потребителите в гражданската и военната сфера, може да отговаря за осъществяването и предоставянето на услуги за КНП. Неговият опит в работата с поверителна информация в защитена среда и строгите му институционални връзки с държавите членки е предимство, улесняващо предоставянето на услуги за КНП. Необходима предпоставка за участието на EUSC в програмата за подкрепа на КНП е изменението на Съвместното действие на Съвета, което понастоящем не предвижда дейности на EUSC в областта на КНП. (12) Предоставянето на точна информация относно естеството, спецификациите и местоположението на някои космически обекти може да засегне сигурността на Европейския съюз или на неговите държави членки. Поради това следва да се вземат предвид съответните съображения за сигурност при създаването и експлоатацията на мрежата от сензори за КНП, обработката и анализа на данни от КНП и предоставянето на услуги за КНП. Поради това е необходимо в настоящото решение да се установят общи разпоредби относно използването и сигурността при обмена на данни и информация от КНП между държавите членки, EUSC и получателите на услуги за КНП. Освен това Европейската комисия и Европейската служба за външна дейност следва да определят механизми за координация, необходими за справяне с въпроси, свързани със сигурността на програмата за подкрепа на КНП. (13) Участващите държави членки и EUSC следва да отговарят за договарянето и изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурността на обмена на данни и информация от КНП. В разпоредбите относно използването и обмена на данни и информация от КНП, предвидени в настоящото решение и в споразумението между участващите държави членки и EUSC, следва да се вземат предвид препоръките относно сигурността на данните от КНП, одобрени от Комитета по сигурността на Съвета[17]. (14) Комитетът по сигурността на Съвета препоръча създаването на структура за управление на риска, за да се гарантира, че въпросите, свързани със сигурността на данните, ще бъдат надлежно взети под внимание при изпълнението на програмата за подкрепа на КНП. За тази цел участващите държави членки и EUSC следва да създадат подходящи структури и процедури за управление на риска. (15) Програмата за подкрепа на КНП следва да се финансира от Съюза в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза[18]. Средствата за финансирането от страна на Съюза на програмата за подкрепа на КНП следва да бъдат осигурени от съответните програми, предвидени в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. (16) Финансовите интереси на Съюза следва да се защитават посредством пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, в това число чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, възстановяване на изгубени, погрешно изплатени или неправилно използвани средства, а в случаите, когато е необходимо — санкции. (17) С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнението на настоящото решение по отношение на приемането на многогодишна работна програма и спазването от страна на държавите членки на критериите за тяхното участие в програмата за подкрепа на КНП следва да се предоставят изпълнителни правомощия на Комисията. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[19]. (18) Тъй като целите на настоящото решение, а именно подкрепа на действията, насочени към създаването и управлението на мрежа от датчици, изграждането на капацитет за обработка и анализ на данни от КНП и създаването и осъществяването на услуги за КНП, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки, тъй като надхвърлят финансовите и техническите възможности на отделните държавите членки, и следователно, с оглед на мащаба на решението, могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Създаване на програмата За периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. се създава програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (наричано по-долу „КНП“). Член 2 Определения За целите на настоящото решение се прилагат следните определения: (1) „Космически обект“ означава всеки създаден от човека или естествен обект в космическото пространство; (2) „Космически апарат“ означава всеки създаден от човека космически обект, който обслужва конкретна цел, включително изкуствените спътници; (3) „Космически отпадъци“ означават космически апарати или части от тях, които вече не служат за каквато и да било конкретна цел, включително части от ракети или изкуствени спътници или неактивни изкуствени спътници; (4) „Датчик за КНП“ означава устройство или комбинация от устройства, като например наземни или разположени в космоса радари и телескопи, които могат да определят физичните характеристики, свързани с космически обекти, като например размер, местоположение и скорост; (5) „Данни от КНП“ означават физически характеристики на космически обекти, установени с датчици за КНП; (6) „Информация от КНП“ означава обработени данни от КНП, които носят определен смисъл за получателя. Член 3 Цели на програмата за подкрепа на КНП Целта на програмата за подкрепа на КНП е да подкрепя действия, насочени към създаването на капацитет за КНП, и по-специално: а) създаването и осъществяването на сензорни функции чрез мрежа от наземни или разположени в космоса съществуващи национални датчици за проучване и проследяване на космическите обекти; б) създаването и осъществяването на функции по обработване, чрез които се извършва обработка и анализ на данните от КНП, отчетени от датчиците, включително капацитет за засичане и идентифициране на космически обекти и за включването им в общ каталог и неговото поддържане; в) създаването и осъществяването на функции по предоставяне на услуги, чрез които се предоставят услуги за КНП на операторите на космически апарати и на публичните органи. Член 4 Услуги за КНП 1. Услугите, посочени в член 3, буква в), се състоят от следното: а) оценка на риска от сблъсък между космически апарати или между космически апарати и космически отпадъци и подаване на сигнали за избягване на сблъсък при изстрелването и експлоатацията в орбита на космически апарати; б) засичане и оценка на риска по отношение на експлозии, разбивания или сблъсъци в орбита; в) оценката на риска и сигнали, свързани с повторното навлизане на космически обекти и космически отпадъци в земната атмосфера, и прогнозиране на времето и мястото на удара. 2. Услугите за КНП се предоставят на държавите членки, Съвета, Комисията, ЕСВД, публични и частни оператори на космически апарати и публичните органи за гражданска защита. Услугите за КНП се предоставят в съответствие с разпоредбите за използването и обмена на данните и информацията от КНП, посочени в член 9. 3. Участващите държави членки, EUSC и Комисията не носят отговорност за евентуални щети, произтичащи от липсата, прекъсването или закъснението на предоставянето на услугите за КНП, или неточността на информацията, предоставена посредством услугите за КНП. Член 5 Действия, които следва да бъдат подкрепени чрез програмата 1. Програмата за подкрепа на КНП предоставя подкрепа за действия, насочени към постигане на целите, определени в член 3, и предвидени в работната програма, посочена в член 6, параграф 2, и при специалните условия, посочени в член 7. 2. Програмата за подкрепа на КНП не предоставя подкрепа за развитието на нови датчици за КНП. 3. Съюзът съфинансира действията, посочени в параграф 1, включително посредством безвъзмездни помощи в съответствие с Регламент (ЕС) № […]/2012. Член 6 Роля на Европейската комисия 1. Комисията: а) управлява фондовете, които ще бъдат насочени към програмата за подкрепа на КНП, и гарантира изпълнението на програмата за подкрепа на КНП; б) предприема необходимите мерки за идентифициране, контрол, понижаване и наблюдение на рисковете, свързани с програмата; в) създава в сътрудничество с Европейската служба за външна дейност необходимите координационни механизми, за да се гарантира сигурността на програмата. 2. Комисията приема актове за изпълнение, установяващи многогодишна работна програма за програмата за подкрепа на КНП, с която се допълват, при необходимост, работните програми, предвидени в рамките на програмите, посочени в член 11, параграф 1. Работната програма определя целите, които трябва да бъдат постигнати, очакваните резултати, действията, които ще се финансират, графика за изпълнението на тези действия, метода на изпълнение, максималния размер на съфинансиране от Съюза, както и специфичните условия, приложими за безвъзмездните средства от Съюза в рамките на програмата за подкрепа на КНП. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 14, параграф 2. Член 7 Участие на държавите членки 1. Държавите членки, които желаят да участват в изпълнението на целите, посочени в член 3, подават заявление до Комисията, с което доказват, че са спазени следните критерии: а) притежаване на датчици за КНП и адекватни технически и човешки ресурси за тяхната експлоатация или капацитет за обработка на данни; б) създаване на план за действие за изпълнението на целите, определени в член 3. 2. Комисията приема решения за изпълнение относно съответствието на държавите членки с критериите, определени в параграф 1. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 14, параграф 2. 3. Държавите членки, които отговарят на критериите, посочени в параграф 1, сключват споразумението, посочено в член 10. 4. Държавите членки, които отговарят на критериите, посочени в параграф 1, и които са страни по споразумението, посочено в член 10, могат да се ползват от финансирането по програмата за подкрепа на КНП. Комисията публикува и актуализира на интернет страницата си списъка на участващите държави членки. Член 8 Участие на Сателитния център на Европейския съюз Сателитният център на Европейския съюз (EUSC) участва в изпълнението на целите, посочени в член 3, буква в), и може да се ползва от финансирането по програмата за подкрепа на КНП, след като сключи споразумението, посочено в член 10. Член 9 Използване и обмен на данни и информация от КНП По отношение на използването и обмена на данни и информация от КНП с оглед на изпълнението на целите, посочени в член 3, се прилагат следните правила: а) Неразрешеното оповестяване на данни и информация се избягва, като същевременно се осигурява безпрепятствено функциониране и оптимизиране на използването на получената информация; б) Гарантира се сигурността на данните от КНП; в) Информацията, получена в рамките на програмата за подкрепа на КНП, се предоставя на принципа „необходимост да се знае“, в съответствие с инструкциите и правилата за сигурност на източника на информацията и на собственика на съответния космически обект. Член 10 Координация на оперативните действия Държавите членки, които отговарят на критериите, посочени в член 7, параграф 1, и EUSC сключват споразумение, в което се определят правилата и механизмите за тяхното сътрудничество при изпълнението на предвидените в член 3 цели. В частност, това споразумение включва разпоредби относно следното: а) използването и обмена на данни и информация от КНП, като се отчитат препоръките „Политика в областта на осведомяването относно ситуацията в космическото пространство — препоръки относно аспектите, свързани със сигурността“, одобрени от Комитета по сигурността на Съвета[20]; б) създаването на структура за управление на риска с цел да се гарантира изпълнението на разпоредбите относно използването и сигурността на обмена на данни и информация от КНП. Член 11 Финансиране на програмата за подкрепа на КНП 1. Финансирането от страна на Съюза на програмата за подкрепа на КНП се осигурява от други програми, предвидени в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. в пълно съответствие с техните правни основания. Съответните програми, от които може да бъде осигурено финансирането, включват програми, създадени със следните актове: а) Регламент (ЕС) № […] на Европейския парламент и на Съвета за изграждане и експлоатация на европейските системи за спътникова навигация[21], член 1, член 3, букви в) и г) и член 4; б) Решение № […] на Съвета за създаване на специфичната програма за изпълнение на „Хоризонт 2020“[22], член 2, параграф 2, букви б) и в), приложение, част II, точка 1.6.2, буква г) и приложение, част III, точка 6.3.4; в) Регламент (ЕС) № […] на Европейския парламент и Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“[23], член 3, параграф 2, буква б) и член 3, буква д). 2. Годишните бюджетни кредити се разрешават от бюджетния орган в рамките на предвиденото за тази дейност по програмите, от които е било осигурено финансирането. Член 12 Защита на финансовите интереси на Съюза 1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че когато се изпълняват дейности, финансирани по настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всяка друга форма на незаконна дейност, чрез ефективни проверки, а при установени нередности — чрез възстановяване на неоснователно платени суми и — когато е целесъобразно — чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции. 2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одит по документи и проверки на място на всички бенефициери, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва проверки и инспекции на място по отношение на икономически оператори, засегнати пряко или непряко от такова финансиране в съответствие с процедурите, предвидени в Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета[24], с оглед установяване дали е налице измама, корупция или друга незаконна дейност, накърняваща финансовите интереси на Европейския съюз във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства, решение за отпускане на безвъзмездни средства или договор за финансиране от страна на Съюза. Без да се засягат разпоредбите на първа и втора алинея, в споразумения за сътрудничество с трети държави и международни организации, споразумения за отпускане на безвъзмездни средства, решения за отпускане на безвъзмездни средства и договори, произтичащи от прилагането на настоящото решение, се предвижда изрично упълномощаване на Комисията, Сметната палата и OLAF за провеждане на такива одити, проверки и инспекции на място. 3. Бенефициерите на финансовата подкрепа за дейностите, посочени в член 3, предоставят на разположение на Комисията за срок от пет години след последното плащане по отношение на всяка конкретна дейност, всички оправдателни документи, отнасящи се до разходите за тази дейност. Член 13 Мониторинг и оценка 1. Комисията наблюдава прилагането на програмата за подкрепа на КНП. 2. До 1 юли 2018 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за оценка на изпълнението на програмата за подкрепа на КНП. Този доклад включва препоръки за подновяване, изменение или прекратяване на дейностите, подкрепяни от програмата за подкрепа на КНП, като се вземе под внимание следното: а) постигането на целите на програмата за подкрепа на КНП от гледна точка както на резултатите, така и на въздействието на действията, подпомагани от програмата за подкрепа на КНП; б) ефективността при използването на ресурсите; Член 14 Процедура на комитет 1. Комисията се подпомага от комитет. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011. 2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Член 15 Влизане в сила Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Съставено в Брюксел на […] година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА ЗА ПРЕДЛОЖЕНИЯ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цели 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.6. Срок на действие и финансово отражение 1.7. Предвидени методи на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано отражение върху приходите ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата Решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на програма за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване (КНП) 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД[25] Дял XX — Административни разходи Дял 02 – Предприятия и промишленост Дял 18 – Вътрешни работи 1.3. Естество на предложението/инициативата ý Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност след пилотен проект/подготвителна дейност[26] ¨ Предложението/инициативата е във връзка с продължаване на съществуваща дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с дейност, пренасочена към нова дейност 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишни стратегически цели на Комисията, за чието изпълнение е предназначено предложението/инициативата Целта на предложението е да се установи уредба за създаването на структурите, необходими за гарантиране в дългосрочен план на наличието и сигурността на европейски и национални космически инфраструктури, и услуги, които са от съществено значение за безпроблемното функциониране на европейската икономика и общество и за сигурността на европейските граждани посредством предоставяне на услуга за „космическо наблюдение и проследяване“ (КНП). По-конкретно, установената структура има за цел да увеличи капацитета на ЕС за: i) намаляване на рисковете, свързани с изстрелването в космоса на европейски космически апарати; ii) оценка и намаляване на рисковете от сблъсъци, свързани с орбиталните операции на европейските космически апарати, както и предоставяне на възможност на операторите на космически апарати по-ефикасно да планират и приемат мерки за понижаване на риска (например по-акуратни маневри за избягване на сблъсъци; избягване на ненужни маневри, които сами по себе си са рисковани и намаляват времето на пребиваване на спътника в орбита); iii) проучвания на неконтролираното повторно навлизане на космически апарати или техни части в земната атмосфера и по-точни и ефикасни ранни предупреждения за органите за национална сигурност и гражданска защита/управление на бедствия с цел да се намалят потенциалните рискове за сигурността и здравето на европейските граждани и да се сведат до минимум потенциалните щети върху наземните инфраструктури от решаващо значение. Следователно това предложение спомага за осигуряване на успеха на водещите програми на ЕС „Галилео“, EGNOS и „Коперник“/ГМОСС, които представляват неразделна част от стратегията „Европа 2020“ и политиките за устойчив растеж. 1.4.2. Конкретни цели и съответни дейности във връзка с УД/БД Конкретна цел № 1 Установяване на нормативна уредба за създаване и осъществяване на свързани с КНП сензорни функции (мрежа от датчици за КНП, притежавани от държавитe членки) и функции по обработване на данни. Конкретна цел № 2 Установяване на нормативна уредба за създаване и осъществяване на услуги за КНП, насочени към публичните и частните оператори на космически апарати и публичните органи. Съответни дейности във връзка с УД/БД Глава XX 01 – Административни разходи, разпределени по области на политиката 1.4.3. Очаквани резултати и отражение Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/ целевите групи. Очаква се, че вследствие на предложението ще бъдат предоставени ефективни и навременни услуги на публичните и частните оператори на космически апарати, както и на държавите членки, което ще им позволи да избегнат икономическото, социалното и екологичното въздействие в резултат на: i) щети или унищожаване на космически апарати, които се дължат на сблъсъци между космически апарати и други космически обекти, както и на неконтролирано повторно навлизане на космически апарати в атмосферата; ii) разходи, дължащи се на ненужни маневри за намаляване или избягване на риска от сблъсък, поради несигурността на оценките на риска (всяка маневра за избягване на сблъсък намалява времето на пребиваване на спътника в орбита); iii) щети или разрушения на инфраструктури на земята вследствие на неконтролирано повторно навлизане на космически апарати или техни части в земната атмосфера. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението Да се посочат показателите, които позволяват да се проследи изпълнението на предложението/инициативата. При необходимост ще се прилагат показатели за резултатите и въздействието на програмите, от които ще бъдат отпуснати средства за програмата за подкрепа на КНП. Когато те не са достатъчно конкретни, за да се наблюдава изпълнението на предложението, могат да се приложат долупосочените показатели: Съгласно нормативната уредба, установена с настоящото предложение, група от участващи държави членки, разполагащи със съответния капацитет, следва да предприемат действия за изпълнението на целите на програмата за подкрепа, посочени в член 3, букви а) и б), и по-конкретно създаването и осъществяването на свързани с КНП сензорни функции и функции по обработване на данни съобразно подходяща структура на управление. Конкретна цел № 1: Показатели за резултати, свързани със създаването и осъществяването на свързани с КНП сензорни функции и функции по обработване на данни: - В съответствие с член 7 от решението списъкът на участващите държави членки е установен до края на 2014 г.; - Свързани с КНП сензорни функции (въз основа на датчици, които са собственост на участващите държави членки и се предоставят от тях): стартиране на първоначалната оперативна фаза до края на 2015 г.; - Функции по обработване на данни, основана на съществуващите капацитети на държавите членки (например съществуващите центрове за данни): стартиране на първоначалната оперативна фаза до края на 2015 г.; - До края на 2015 г. се изготвя каталог на космическите обекти; - Сензорни функции и функции по обработване на данни: стартиране на пълна оперативна фаза до края на 2016 г.; Конкретна цел № 2: Съгласно нормативната уредба, установена с настоящото предложение, самите услуги за КНП се предоставят по ефективен и навременен начин на голям брой европейски и национални публични и частни/търговски участници, които се нуждаят от информация от КНП. За тази цел участващите държави членки, посочени в член 7, и Сателитният център на Европейския съюз, посочен в член 8, трябва да предприемат действия за изпълнението на целта на програмата, определена в член 3, буква в), т.е. създаването и осъществяването на функцията по предоставяне на услугата за КНП. Показатели за резултатите, свързани със създаването и осъществяването на функцията по предоставяне на услугите за КНП: - Необходимият капацитет за създаване и осъществяване на функция по предоставяне на услугите за КНП и на самите услуги за КНП се определя официално и се приема до края на 2014 г.; - Споразумението за определяне на правилата и механизмите за сътрудничество между държавите членки и Сателитния център на Европейския съюз се сключва до края на 2014 г.; - Стандартите за качество и механизмите за събиране на обратна информация от операторите относно качеството на услугите за КНП се установяват до края на 2014 г.; - Услуги за КНП: стартиране на първоначалната оперативна фаза в края на 2015 г. и окончателна оперативна фаза в края на 2016 г.; Показателите за въздействието за цели 1 и 2 могат да включват: - Липсата на сблъсък; - Липсата на смущения във функционирането на спътниците или на операциите по изстрелване на космически апарати поради трудности или несигурност в анализа на риска; - Показателите за въздействието могат да включват положителната обратна информация, получена от операторите и публичните органи, относно информацията, предоставяна чрез услугите за КНП, и действията за избягване на сблъсъци, осъществявани въз основа на предоставената информация от КНП. 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.5.1. Нужди, които трябва да бъдат задоволени в краткосрочен или дългосрочен план Космическият сектор е стратегически сектор за Европа. Икономиката, обществото, сигурността и политическата независимост на ЕС силно зависят от космическите системи и инфраструктури. Това е причината, поради която ЕС участва в скъпоструващи широкомащабни космически проекти като „Галилео“, EGNOS и „Коперник“. Тези системи и инфраструктури трябва да бъдат предпазени от повреда или унищожаване вследствие на сблъсъци или неконтролирано повторно навлизане на космически апарати в атмосферата с цел да се гарантира безотказното им действие и обслужване. Изискването за такава защита е с постоянен характер. 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС От обсъжданията със заинтересовани страни през последните години стана ясно, че създаването на европейски оперативни услуги за КНП ще изисква намесата на ЕС. Между министрите на държавите членки на ЕС и на ЕКА, отговарящи за космическите дейности, е налице консенсус, че създаването на такава услуга трябва да бъде водено от ЕС, а не от ЕКА. Този консенсус е отразен в няколко резолюции на Съвета по въпросите на космоса (Резолюция на Съвета по въпросите на космоса от 26 ноември 2010 г., стр. 24; Заключения на Съвета за конкурентоспособност от 31 май 2011 г., стр. 14—15; Резолюция на Съвета по въпросите на космоса от 6 декември 2011 г., глава II). По-специално държавите членки искат ЕС да определи управлението и политиката в областта на данните за европейска услуга за КНП, да играе активна роля в създаването на услугата, както и да използва по най-добрия начин съществуващите датчици и експертни познания на национално и европейско равнище. Държавите членки също изрично посочват как следва да бъдат взети предвид съображенията за сигурност: датчиците за КНП трябва да останат под национален контрол. Поверителността на информацията от КНП бе определена като ключов принцип на политиката в областта на КНП (напр. информацията от КНП се класифицира и може да бъде декласифицирана само в отделни случаи). Причината за тази договореност не е официално оповестена, но личи от многобройни обсъждания: Европейската услуга за КНП има измерение, свързано със сигурността (позволява събиране на сведения за гражданската и военната космическа инфраструктура и операциите на държавите), за което ЕС, за разлика от ЕКА, разполага с необходимото оборудване и компетентност. ДФЕС предоставя на ЕС правомощия да координира осъществяването на космическите дейности, а ДЕС предоставя на ЕС правомощия по въпроси, свързани със сигурността, като тези, които възникват в контекста на КНП. ЕС разполага с необходимия законодателен капацитет, за да въведе механизми за управление и политиката в областта на данните от КНП. Европейската космическа агенция (ЕКА), от друга страна, е агенция от световна величина за научноизследователска и развойна дейност, създадена с цел да определя и изпълнява научни, технологични и космически програми за развитие. EКА не е създадена за извършване на сложните политически и законодателни дейности, необходими за създаването на система за КНП, при която активите са до голяма степен в ръцете на въоръжените сили, нито е създадена за осъществяване на свързани с космоса услуги (нещо, което самата ЕКА подчертава в своите документи, свързани с политиките). Държавите членки несъмнено биха могли да създадат нова организация, която да отговаря за КНП. Подобна организация би трябвало да притежава много от характеристиките, които ЕС вече има. Поради това тази нова организация би довела до дублиране и неефективност. Освен това някои държави членки изразиха загриженост, че всяко решение извън рамката на ЕС може да бъде доминирано от онези държави членки, които понастоящем вече притежават датчици, като по този начин биха попречили на други държави членки да разработят техен собствен капацитет в рамките на една действителна европейска услуга. В крайна сметка ЕС няма за цел да замени инициативите, предприети от държавите членки индивидуално или в рамките на ЕКА. Той има за цел да допълни действията, предприети на това равнище и да подобри координацията, когато такава координация е необходима за постигането на общи цели. Участието на ЕС е необходимо, за да се обединят инвестициите, необходими за финансирането на някои космически проекти, да се изгради структура за управление, да се определи политиката в областта на данните и да се гарантира, че съществуващият и бъдещият капацитет функционират по координиран и ефективен начин, като се гарантира жизнеспособна и оперативно съвместима система, което ще е от полза за всички съответни заинтересовани лица в Европа. Освен това предложено действие на ЕС няма за цел да замени или дублира съществуващите мерки за намаляване на въздействието на международно или многостранно равнище, като например насоките на ООН относно намаляването на космическите отпадъци или предложението на Съюза за Международен кодекс за поведение при дейностите в открития космос. Тези мерки няма да решат проблема, но ще ограничат увеличаването на космическите отпадъци в дългосрочен план. 1.5.3. Изводи от подобен опит в миналото Не съществува предишен опит в тази област. Въпреки това, при споделянето на информация и данни добавената стойност е неоспорима. 1.5.4. Съгласуваност и евентуална синергия с други актове В предложението COM (2011) 814 окончателен за регламент относно въвеждането и експлоатацията на европейски системи за сателитна навигация се посочва необходимостта от защита на системата посредством система за ОСКП (съображение 15, член 3в) и се предвижда финансиране за подобни дейности (член 7.1а), без да се предрешава изходът от законодателната процедура и резултатът от следващата многогодишна финансова рамка (МФР). Космическият сегмент на „Коперник“ има сходни нужди от защита. Поради това програмата „Коперник“ би могла да допринесе за финансирането на дейностите по КНП в зависимост от резултата от следващата МФР. Освен това, настоящото предложение е съгласувано и ще създаде взаимодействие с целите на научните изследвания в областта на космическото пространство и сигурността в рамките на предложената програма „Хоризонт 2020“ COM (2011) 809 окончателен), както и с тези за защитата на инфраструктурите от решаващо значение в рамките на предложения фонд „Вътрешна сигурност“ (COM (2011) 753 окончателен). В съответствие с двата инструмента се предоставя финансиране за дейности по КНП, без да се предрешава изходът от законодателната процедура и резултата от следващата МФР. 1.6. Срок на действие и финансово отражение ý Предложение/инициатива с ограничен срок на действие – ý Предложение/инициатива в сила от 01/01/2014 г. до 31/12/2020 г. – ý Финансово отражение от 2014 г. до 2020 г. ¨ Предложение/инициатива с неограничен срок на действие – Осъществяване с период на започване на дейност от ГГГГ до ГГГГ, – последван от функциониране с пълен капацитет. 1.7. Предвидени методи на управление[27] ý Пряко централизирано управление от Комисията ¨ Непряко централизирано управление чрез делегиране на задачи по изпълнението на: – ¨ изпълнителни агенции – ¨ органи, създадени от Общностите[28] – ¨ национални органи от публичния сектор/организации, предоставящи обществени услуги – ¨ лица, натоварени с изпълнението на специфични дейности по силата на дял V от Договора за Европейския съюз и посочени в съответния основен акт по смисъла на член 49 от Финансовия регламент ¨ Споделено управление с държавите членки ¨ Децентрализирано управление с трети държави ¨ Съвместно управление с международни организации (да се уточни) Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“. Забележки 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Да се посочат честотата и условията. Финансирането от страна на Съюза за програма за подкрепа на КНП ще се осигури от други свързани програми, предвидени в следващата МФР в пълно съответствие с тяхното правно основание. Съответните програми могат да включват „Галилео“, „Хоризонт 2020“ и фонд „Вътрешна сигурност“ на ЕС. Ще се прилагат изискванията за мониторинга и докладване за тези програми. Независимо от изискванията за мониторинг и докладване на програмите, от които се предоставя финансиране за програмата за КНП, ще бъде въведена специална система за контрол, за да се гарантира високото качество на резултатите и най-ефикасното използване на ресурсите. Мониторингът се провежда през целия жизнен цикъл на програмата. Той се основава на обратната информация относно програмата от страна на бенефициерите. Беше предприета разширена оценка на въздействието, включваща изискванията на предварителната оценка. След сравнителна оценка на наличните варианти на политики беше определен предпочитаният вариант на политика и бяха оценени свързаното с него въздействие, рискове, допускания и рентабилност. Настоящото предложение е напълно съгласувано със заключенията на оценката. Междинна оценка на програмата ще бъде извършена през петата година от прилагането ѝ, следователно достатъчно своевременно с оглед на подготовката на следващата многогодишна финансова рамка. Оценката ще се съсредоточи върху постигнатите резултати и качеството на изпълнението на програмата. Също така ще бъде извършена последваща оценка. 2.2. Система за управление и контрол 2.2.1. Установени рискове Изпълнение на споразуменията за безвъзмездни средства, подписани с участващите държави членки и EUSC: нивото на риск се счита за ниско, тъй като бенефициерите са публични администрации. 2.2.2. Предвидени методи на контрол Тъй като финансовите средства за изпълнението на програмата за подкрепа на КНП ще бъдат осигурени от съществуващите програми по силата на следващата МФР, ще се прилагат механизмите за контрол, предвидени в тези програми. Независимо от тези механизми, в споразумението за отпускане на безвъзмездни средства, подписано с бенефициерите на програмата за подкрепа (публичните администрации на участващите държави членки и EUSC), се определят условията, приложими за финансирането на дейности, които се ползват от безвъзмездните средства, включително е предвидена и глава относно методите за контрол. Всички участващи администрации се ангажират да спазват финансовите и административните правила на Комисията по отношение на разходите. За Комисията разпоредбите от Финансовия регламент се прилагат по отношение на предварителната проверка на поетите задължения и на плащанията от финансовия отдел, както и по отношение на писмените декларации, които трябва да се предоставят от вторично оправомощените разпоредители с бюджетни кредити. За административния мониторинг на безвъзмездните средства и свързаните плащания отговарят централните служби на Комисията. Особено внимание се обръща на характера на разходите (допустимост на разходите) и на проверката на оправдателните документи и на съответната документация. 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности Да се посочат съществуващите или планираните мерки за превенция и защита. Тъй като финансовите средства за изпълнението на програмата за подкрепа на КНП ще се осигурят от съществуващите програми по следващата многогодишна финансова рамка, мерките за предотвратяване на измами и нередности, предвидени в тези програми, ще се прилагат по целесъобразност. Независимо от тези мерки, споразуменията, произтичащи от настоящото решение, предвиждат наблюдение и финансов контрол от страна на Комисията или от всеки упълномощен представител, както и одити, извършени от Сметната палата или OLAF, включително и на място, ако това е необходимо. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове · Съществуващи разходни бюджетни редове (не е приложимо) По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Брой [Наименование…………………………….] || Многогод./едногод. || от държави от ЕАСТ || от държави кандидатки || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент || [XX.YY.YY.YY] || || ДА/НЕ || ДА/НЕ || ДА/НЕ || ДА/НЕ · Поискани нови бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред * || Вид на разхода || Вноска Брой [Наименование…………………...……….] || Многогод./едногод. ([29]) || от държави от ЕАСТ[30] || от държави кандидатки[31] || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент 1.1 || 02.04.01.01 [02.02.02.01] Изследвания в областта на космическото пространство || Многогод. || ДА || НЕ || ДА || НЕ 1.1 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] Изследвания в областта на сигурността || Многогод. || ДА || НЕ || ДА || НЕ 1.1 || 02.05.01 Европейски програми за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“) || Многогод. || ДА || НЕ || ДА || НЕ 1.1 || 02.01.05.03 Други разходи за управление за изследвания || Едногод. || ДА || НЕ || ДА || НЕ 1.1 || 02.01.04.05 Европейски сателитни навигационни програми (EGNOS и Галилео) — разходи за административно управление || Едногод. || ДА || НЕ || ДА || НЕ 3.1 || 18.05.08 Предотвратяване, подготвеност и управление на последиците от тероризма || Многогод. || ДА || НЕ || НЕ || НЕ 5 || XX.01.01.01 Разходи, свързани с активно заетия персонал, работещ в институцията || Едногод. || ДА || НЕ || НЕ || НЕ 5 || XX.01.02.01 Външен персонал, работещ за институцията || Едногод. || ДА || НЕ || НЕ || НЕ 5 || XX.01.02.11 Други разходи за управление на институцията || Едногод. || ДА || НЕ || НЕ || НЕ 5 || XX.01.03.01 Разходи, свързани с оборудване, обзавеждане и услуги на Комисията || Едногод. || ДА || НЕ || НЕ || НЕ * Бюджетните редове се посочват съгласно текущата многогодишна финансова рамка за периода 2007—2013 г. и без да се засяга следващата многогодишна финансова рамка за периода 2014—2020 г. Освен това бюджетните редове от номенклатурата се посочват съгласно законодателните предложения относно „Хоризонт 2020“, „Галилео“ и фонд „Вътрешна сигурност“ и могат да бъдат заменени от техните еквиваленти съгласно окончателната бюджетна номенклатура. 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Функция от многогодишната финансова рамка: || 1.1 || „Интелигентен и приобщаващ растеж“ ГД: „Предприятия и промишленост“ * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО ||  Бюджетни кредити за оперативни разходи || || || || || || || || || 02.04.01.01 [02.02.02.01] || Поети задължения || (1) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || Плащания || (2) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] || Поети задължения || (1) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || Плащания || (2) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || 02.05.01 || Поети задължения || (1) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Плащания || (2) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми[32] || || || || || || || || || 02.01.05.03 || || (3) || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,504 02.01.04.05 || || || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,196 ОБЩО бюджетни кредити за ГД „Предприятия и промишленост“ || Поети задължения || =1+1а +3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || Плащания || =2+2а +3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || * В таблицата се посочват финансирането за програмата за подкрепа на КНП, което се осигурява от съответните програми, предвидени в следващата многогодишна финансова рамка. Тези цифри са примерни и не засягат окончателното споразумение за разпределяне на средства в рамките на научноизследователските области и дейности по „Хоризонт 2020“. Не е предвидено препрограмиране. Годишните суми, посочени за всеки бюджетен ред, са резултат от разпределението на общите годишни суми, изисквани за настоящото предложение. Разпределението се основава на относителната тежест на всяка програма по отношение на общата сума, предвидена в съответните предложения на Комисията („Галилео“ - 72%, изследвания на космическото пространство - 16%, изследвания в областта на сигурността - 12%). Въпреки това, всички суми са примерни. Може да се наложи те да бъдат коригирани в зависимост от окончателния резултат от законодателната процедура за съответните програми и на обсъждането на следващата МФР. По същия начин финансирането може да се осигури от програмата „Коперник“ в зависимост от крайния резултат от обсъждането на МФР. * * Разбивка между бюджетни редове: 72% за 02.01.05.03 и 28% за 02.01.04.05. Функция от многогодишната финансова рамка: || 3.1 || „Свобода, сигурност и справедливост“ ГД: „Вътрешни работи“* || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО  Бюджетни кредити за оперативни разходи || || || || || || || || 18.05.08 || Поети задължения || (1) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Плащания || (2) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми[33] || || || || || || || || Номер на бюджетния ред || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ОБЩО бюджетни кредити за ГД „Вътрешни работи“ || Поети задължения || =1+1а +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Плащания || =2+2а +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 * Предложението на Комисията за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инструмента за финансово подпомагане на полицейското сътрудничество, предотвратяването и борбата с престъпността и управлението на кризи като част от фонд „Вътрешна сигурност“ (COM (2011) 753 окончателен от 15.11.2011 ) предвижда финансиране за защита на инфраструктура от решаващо значение. Следователно финансирането за програмата за подкрепа на КНП също може да бъде осигурено от фонд „Вътрешна сигурност“. Не е предвидено препрограмиране. Освен това, сумите са само примерни. Може да се наложи да бъдат коригирани в тясно сътрудничество с ГД „Вътрешни работи“ с оглед на крайния резултат от законодателната процедура относно програмата и обсъждането на следващата МФР.  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000 Плащания || (5) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000  ОБЩО бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,700 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—4 от многогодишната финансова рамка (Референтна стойност) || Поети задължения || =4+ 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Плащания || =5+ 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Функция от многогодишната финансова рамка: || 5 || „Административни разходи“ млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО ГД: „Предприятия и промишленост“ ||  Човешки ресурси || 0,096 || 0,191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 1,242  Други административни разходи || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 ОБЩО ГД „Предприятия и промишленост“ || Бюджетни кредити || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || (Общо поети задължения = oбщо плащания) || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 Плащания || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи – ý Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу: Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Да се посочат целите и резултатите ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО РЕЗУЛТАТИ Вид резултат || Среден разход за резултата || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Общ брой на резултатите || Общо разходи КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 1 Създаване и поддържане на мрежа от датчици и функция по обработване на данни || || || || || || || || || || || || || || || || - сензорни функции || Продукт || || || 4,000 || || 5,500 || || 7,000 || || 9,000 || || 9,500 || || 10,000 || || 10,000 || || 55,000 - обработване на данни || Услуга || || || || || || || || || Междинен сбор за конкретна цел № 1 || || || || || || || || || || || || || || || || КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 2 Създаване и осъществяване на услуги за КНП || || || || || || || || || || || || || || || || - Доставка на услуги || Услуга || || || 1,000 || || 1,500 || || 2,000 || || 2,000 || || 2,500 || || 3,000 || || 3,000 || || 15,000 Междинен сбор за конкретна цел № 2 || || || || || || || || || || || || || || || || ОБЩО РАЗХОДИ || || 5,000 || || 7,000 || || 9,000 || || 11,000 || || 12,000 || || 13,000 || || 13,000 || || 70,000 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.3.1. Обобщение – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за административни разходи – ý Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу: млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || 0,096 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 1,242 Други административни разходи || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Извън ФУНКЦИЯ 5 [34]от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || || || || || || || || Други разходи с административен характер || || || || || || || || Междинен сбор извън ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || ОБЩО || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 3.2.3.2. Очаквани нужди от човешки ресурси – ¨ Предложението/инициативата не налага използване на човешки ресурси – ý Предложението/инициативата налага използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу: Оценката се посочва в цели стойности (или най-много до един знак след десетичната запетая) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и временно наети лица) || || XX 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 01 02 (Делегации) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Непреки научни изследвания) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Преки научни изследвания) || || || || || || || ||  Външен персонал (в еквивалент на пълно работно време — ЕПРВ)[35] || || XX 01 02 01 (ДНП, ПНА, КНЕ от общия финансов пакет) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 02 02 (ДНП, ПНА, МЕД, МП и КНЕ в делегациите) || || || || || || || || XX 01 04 yy[36] || - в централата[37] || || || || || || || || - в делегациите || || || || || || || || XX 01 05 02 (ДНП, ПНА, КНЕ — Непреки научни изследвания) || || || || || || || || 10 01 05 02 (ДНП, ПНА, КНЕ — Преки научни изследвания) || || || || || || || || Други бюджетни редове (да се посочат) || || || || || || || || ОБЩО || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX е съответната област на политиката или бюджетен дял. Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на ГД, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения. Описание на задачите, които трябва да се изпълнят: Длъжностни лица и временно наети лица || Едно длъжностно лице със степен AD за управление на функциите на Комисията по програмата, като например осигуряване на дейността на секретариата на двете комисии (включително подготовката на документите, които следва да бъдат приети), изготвяне на годишната работна програма и бюджета, управление на годишната процедура за отпускане на субсидии, отговорност за международните отношения. Външен персонал || Един договорно нает служител за осигуряване на необходимата подкрепа за длъжностното лице със степен AD. 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка – ý Предложението/инициативата е съвместимо(а) с настоящата многогодишна финансова рамка. – ¨ Предложението/инициативата налага препрограмиране на съответната функция от многогодишната финансова рамка. Обяснете какво препрограмиране е необходимо, като посочите съответните бюджетни редове и суми. – ¨ Предложението/инициативата налага да се използва Инструментът за гъвкавост или да се преразгледа многогодишната финансова рамка[38]. Обяснете какво е необходимо, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми. 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането – ¨ Предложението/инициативата не предвижда съфинансиране от трети страни – ý Предложението/инициативата предвижда съфинансиране съгласно следните прогнози: Програмата за подкрепа предвижда съфинансиране от страна на държавите членки, включително апортни вноски. Точните суми зависят от участващите държави членки и ще трябва да бъде определено на по-късен етап. Бюджетни кредити в млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || … да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || Общо Да се посочи съфинансиращият орган || || || || || || || || ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити || || || || || || || || 3.3. Очаквано отражение върху приходите – ý Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите. – ¨ Предложението/инициативата има следното финансово отражение: – ¨ върху собствените ресурси – ¨ върху разните приходи млн. EUR (до 3-тия знак след десетичната запетая) Приходен бюджетен ред: || Налични бюджетни кредити за текущата бюджетна година || Отражение на предложението/инициативата[39] Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || … да се добавят толкова колони, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) Статия ………… || || || || || || || || За разните целеви приходи да се посочат съответните разходни бюджетни редове. Да се посочи методът за изчисляване на отражението върху приходите. [1] Вж. Съвет на Европейския съюз, Резолюция относно европейската космическа политика, Брюксел, 25 май 2007 г., 10037/07 , с която се постави началото на европейската космическа политика; Резолюция на Съвета „Развиване на европейската космическа политика“ от 26 септември 2008 г. (Документ на Съвета 13569/08); Резолюция на Съвета „Приносът на космоса за иновациите и конкурентоспособността в контекста на Европейския план за икономическо възстановяване и бъдещи стъпки“ от 29 май 2009 г. (10500/09); Резолюция на Съвета „Глобални предизвикателства: пълноценно използване на европейските космически системи“ от 25 ноември 2010 г. (16864/10); Заключения на Съвета „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“ от 31 май 2011 г.; и Резолюция на Съвета „Насоки относно добавената стойност и ползите от космическото пространство за сигурността на европейските граждани“ от 6 декември 2011 г. (18232/11). [2] Съвет на Европейския съюз, Резолюция относно „Развиване на европейската космическа политика“, Брюксел, 26 септември 2008 г., 13569/08. [3] Доклад на Европейския парламент относно Съобщението на Комисията относно космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите (2011/2148 (INI). [4] Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“, COM (2011) 152 окончателен от 4.4.2011 г. [5] ОВ С , […] г., стр. […]. [6] ОВ С , […] г., стр. […]. [7] COM(2011) 152 от 4 април 2011 г. [8] CS 13569/08, 29.9.2008 г. [9] CS 16864/10, 26.11.2010 г. [10] CS 10901/11, 31.5.2011 г. [11] ОВ C 377, 23.12.2011 г., стр. 1. [12] OВ L 196, 27.4.2008 г., стр. 1. [13] ОВ L 276, 20.10.2010 г., стр. 1. [14] SEC(2011) 1247 окончателен, 12.10.2011 г. [15] Вж. Документ на Съвета 15715/11 от 24.10.2011 г. [16] OВ L 200, 25.7.2001 г., стр. 5. [17] Документ № 14698/12 на Съвета, 9.10.2012 г. [18] ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1 [19] ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13. [20] CS 14698/12, 9.10.2012 г. [21] COM(2011) 814 окончателен, 31.11.2011 г. Позоваването следва да се актуализира след приемането на акта. [22] СОМ(2011) 811 окончателен, 30.11.2011 г. Позоваването следва да се актуализира след приемането на акта. [23] СОМ(2011) 753 окончателен, 15.11.2011 г. Позоваването следва да се актуализира след приемането на акта. [24] ОВ L 292, 15.11.1996 г., стр. 2. [25] УД: управление по дейности; БД: бюджетиране по дейности. [26] Съгласно член 49, параграф 6, буква а) или б) от Финансовия регламент. [27] Подробности във връзка с методите на управление и позоваванията на Финансовия регламент могат да бъдат намерени на уебсайта BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [28] Посочени в член 185 от Финансовия регламент. [29] Многогод. = многогодишни бюджетни кредити / едногод. = едногодишни бюджетни кредити. [30] ЕАСТ: Европейска асоциация за свободна търговия. [31] Държави кандидатки и — ако е приложимо, държави потенциални кандидатки от Западните Балкани. [32] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки научни изследвания, преки научни изследвания. [33] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки научни изследвания, преки научни изследвания. [34] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки научни изследвания, преки научни изследвания. [35] ДНП = договорно нает персонал; ПНА = персонал, нает чрез агенции за временна заетост; МЕД = младши експерт в делегация; МП = местен персонал; КНЕ = командирован национален експерт. [36] Под тавана за външния персонал от бюджетните кредити за оперативни разходи (предишни редове „BA“). [37] Основно за структурните фондове, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за рибарство (ЕФР). [38] Вж. точки 19 и 24 от Междуинституционалното споразумение. [39] Що се отнася до традиционните собствени ресурси (мита, налози върху захарта), посочените суми трябва да бъдат нетни, т.е. брутни суми, от които са приспаднати 25 % за разходи по събирането.