Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно финансирането, управлението и мониторинга на Общата селскостопанска политика /* COM/2011/0628 окончателен - 2011/0288 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Предложението на Комисията за многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. (предложението за МФР)[1] определя бюджетната рамка и основните насоки за Общата селскостопанска политика (ОСП). На тази основа Комисията представя пакет от регламенти за определяне на законодателната рамка за ОСП за периода 2014—2020 г., заедно с оценка на въздействието на алтернативните сценарии за развитието на тази политика. Настоящите предложения за реформа се основават на съобщението относно ОСП до 2020 г.[2], което очерта общи варианти на политиката, с цел да се отговори на бъдещите предизвикателства пред селското стопанство и селските райони и да се постигнат целите на ОСП, а именно: 1) жизнеспособно производство на храни; 2) устойчиво управление на природните ресурси и действия, свързани с климата; и 3) балансирано териториално развитие. Формулираните в съобщението насоки на реформата получиха след това широка подкрепа както в хода на междуинституционалния дебат[3], така и при консултацията със заинтересованите страни, състояла се в рамките на оценката на въздействието. Като обща тема по време на този процес се очерта необходимостта от насърчаване на ефективното използване на ресурсите с оглед на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж на селското стопанство и селските райони в ЕС в съответствие със стратегията „Европа 2020“, като се запазва структурата на ОСП, изградена около два стълба, които използват допълващи се инструменти за постигането на едни и същи цели. Стълб I обхваща директните плащания и пазарните мерки, осигуряващи основно годишно подпомагане на доходите на селскостопанските производители в ЕС и подпомагане в случай на специфични смущения на пазара, а стълб ІІ обхваща развитието на селските райони, при което държавите-членки изготвят и съфинансират многогодишни програми в обхвата на една обща рамка[4]. Чрез последователни реформи ОСП повиши пазарната насоченост на селското стопанство, като същевременно осигури подпомагане на доходите на производителите, подобри интегрирането на изискванията за опазване на околната среда и засили подкрепата за развитието на селските райони като интегрирана политика за развитие на селските райони в целия ЕС. Същият процес на реформи обаче доведе до искания за по-добро разпределяне на подпомагането между държавите-членки и в самите тях, както и до призиви за по-добро насочване на мерките, предназначени за справяне с екологичните предизвикателства и по-добро справяне с увеличената нестабилност на пазара. В миналото реформите се извършваха главно в отговор на вътрешни предизвикателства — от огромните излишъци до кризите, свързани с безопасността на храните; те носеха ползи за ЕС както във вътрешен, така и в международен план. По-голямата част от днешните предизвикателства обаче произтичат от фактори, които са външни за селското стопанство, и поради това изискват един по-широк отговор на политиките. С увеличаването на рисковете пред селскостопанските производители, спада на производителността и свиването на печалбите вследствие на нарастващите цени на входящите производствени ресурси се очаква да продължи и натискът върху селскостопанските доходи; поради това е необходимо да се запази подпомагането на доходите и да се усъвършенстват инструментите за по-добро управление на рисковете и за реагиране при кризисни ситуации. Силното селско стопанство е от жизнено значение за хранително-вкусовата промишленост в ЕС и за продоволствената сигурност в световен мащаб. В същото време селското стопанство и селските райони се призовават да увеличат усилията си за постигане на амбициозните цели в областта на климата и енергетиката, както и на стратегията за биологично разнообразие, които са част от стратегията „Европа 2020“. Селскостопанските производители, които заедно с горските стопани са основните лица, които управляват земи, ще се нуждаят от подкрепа при приемането и поддържането на системи за земеделие и земеделски практики, които са особено благоприятни за постигане на целите в областта на околната среда и климата, тъй като пазарните цени не отразяват осигуряването на такива обществени блага. От съществено значение ще бъде също така да се използва във възможно най-висока степен разнообразният потенциал на селските райони, което ще допринесе за приобщаващия растеж и сближаването. Следователно бъдещата ОСП няма да бъде политика, която се отнася само до една малка, макар и съществена част от икономиката на ЕС, а ще бъде също политика от стратегическо значение за продоволствената сигурност, околната среда и териториалния баланс. В това се състои ползата за ЕС от една действително обща политика, която осигурява най-ефективното използване на ограничените бюджетни ресурси за поддържането на устойчиво селско стопанство в целия ЕС, за решаването на важни трансгранични въпроси като изменението на климата и укрепването на солидарността между държавите-членки, като едновременно с това позволява гъвкавост при прилагането, за да се вземат предвид местните нужди. Рамката, залегнала в предложението за МФР, предвижда ОСП да запази своята структура с два стълба, като бюджетът за всеки стълб в номинално изражение се запази на своето равнище от 2013 г. и вниманието бъде ясно насочено върху постигането на резултати по основните приоритети на ЕС. Директните плащания следва да насърчават устойчивото производство, като 30 % от предназначения за тях бюджетен пакет се определят за задължителни мерки, които ще са от полза за климата и околната среда. Равнищата на плащанията следва постепенно да се сближават, като за плащанията към големите бенефициери постепенно бъде въведена горна граница. Развитието на селските райони следва да бъде включено в обща стратегическа рамка с други фондове на ЕС с поделено управление, със засилен, ориентиран към резултатите подход и при спазване на по-ясни и усъвършенствани предварителни условия. Накрая, по отношение на пазарните мерки финансирането на ОСП следва да бъде подсилено с два инструмента извън МФР: 1) извънреден резерв за реакция при кризисни ситуации; и 2) разширяване на обхвата на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. На тази база основните елементи на законодателната рамка за ОСП през периода 2014—2020 г. са изложени в следните регламенти: – Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на правила за директни плащания за селскостопанските производители по схемите за подпомагане в рамките на общата селскостопанска политика (наричан по-долу „регламент за директните плащания“); – Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти (Общ регламент за ООП) (наричан по-долу „Общ регламент за ООП“); – Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (наричан по-долу „регламент за развитието на селските райони“); – Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансирането, управлението и наблюдението на Общата селскостопанска политика (наричан по-долу „хоризонтален регламент“); – Предложение за регламент на Съвета за определяне на мерки за определянето на някои помощи и възстановявания, свързани с общата организация на пазарите на селскостопански продукти; – Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета по отношение на прилагането на директни плащания в полза на селскостопанските производители за 2013 година; – – Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на режима на схемата за единно плащане и подпомагането за лозарите. Регламентът за развитие на селските райони се основава на предложението, представено от Комисията на 6 октомври 2011 г., в което се установяват общи правила за всички фондове, действащи в Общата стратегическа рамка[5]. Ще последва регламент относно схемата за най-нуждаещите се лица, финансирането за която вече е включено в друга функция на МФР. Освен това се подготвят и нови правила за публикуване на информация относно бенефициерите, като се вземат под внимание възраженията на Съда на Европейския съюз с оглед намирането на най-подходящия начин за съчетаване на правото на бенефициерите на защита на личните данни с принципа на прозрачност. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ ОБСЪЖДАНИЯТА СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Въз основа на оценката на настоящата рамка на политиката и на анализ на бъдещите предизвикателства и нужди, в оценката на въздействието се оценява и съпоставя въздействието на три алтернативни сценария. Това е резултат от продължителен процес, започнал през април 2010 г. и направляван от междуведомствена група, която направи задълбочен количествен и качествен анализ, включващ определянето на изходни параметри под формата на средносрочни прогнози за селскостопанските пазари и доход до 2020 г. и моделиране на въздействието на различните сценарии на политика върху икономическото състояние на сектора. Трите сценария, разработени при оценката на въздействието, са следните: 1) сценарий на корекция, при който продължава използването на настоящата рамка на политиката, като се отстраняват най-важните ѝ недостатъци, като например разпределението на директните плащания; 2) сценарий на интеграция, който предполага значителни промени в политиката под формата на по-добро насочване и обвързване с околната среда на директните плащания и засилено стратегическо насочване на политиката за развитие на селските райони в условията на по-добра координация с останалите политики на ЕС, както и разширяване на правното основание за по-широкообхватно сътрудничество между производителите; 3) сценарий на пренасочване, който пренасочва политиката изключително към околната среда, с постепенно премахване на директните плащания, като се приема, че производственият капацитет може да се запази без подпомагане и че социално-икономическите нужди на селските райони могат да бъдат задоволени посредством други политики. На фона на икономическата криза и натиска върху публичните финанси, на които ЕС отговори със стратегията „Европа 2020“ и предложението за МФР, и трите сценария придават различна тежест на всяка от трите цели на бъдещата ОСП, която е насочена към постигане на по-конкурентоспособно и устойчиво селско стопанство в жизнените селски райони. С оглед постигането на по-добро съгласуване със стратегията „Европа 2020“, по-специално по отношение на ефективното използване на ресурсите, ще става все по-важно да се подобри селскостопанската производителност чрез изследователска дейност, трансфер на знания и насърчаване на сътрудничеството и иновациите (включително и чрез европейското партньорство за иновации в областта на селскостопанската производителност и устойчивост). Доколкото селскостопанската политика на ЕС вече не се развива при условия на политика, нарушаващи свободната търговия, се очаква по-нататъшното либерализиране да окаже допълнителен натиск върху сектора, особено в рамките на Програмата за развитие от Доха (ПРД) или Споразумението за свободна търговия с Меркосур. Трите сценария за развитие на политиката бяха изготвени с оглед на предпочитанията, изразени по време на консултацията, проведена в контекста на оценката на въздействието. Заинтересованите страни бяха поканени да представят мнения в периода 23.11.2010 г. — 25.1.2011 г., а на 12.1.2011 г бе сформиран консултативен комитет. Основните точки са обобщени по-долу[6]: – повечето от заинтересованите страни изразиха съгласие относно необходимостта от стабилна ОСП, основана на структура с два стълба, за да се преодолеят предизвикателствата, свързани с продоволствената сигурност, устойчивото управление на природните ресурси и териториалното развитие; – повечето от участниците са на мнение, че ОСП следва да играе роля в стабилизирането на пазарите и на цените; – заинтересованите страни са на различни мнения по отношение на насочеността на подпомагането (особено преразпределянето на директната помощ и определянето на горна граница на плащанията); – съществува съгласие, че и двата стълба могат да играят важна роля за засилване на действията, свързани с климата, и подобряването на екологичните показатели в полза на обществото на ЕС. Въпреки че много селскостопански производители смятат, че това вече се осъществява понастоящем, широката общественост е на мнение, че плащанията по стълб I могат да бъдат използвани по-ефективно; – участниците желаят всички части на ЕС, включително по-слабо облагодетелстваните райони, да бъдат част от бъдещия растеж и развитие; – много от участниците подчертаха значението на интегрирането на ОСП с други политики, като политиките в областта на околната среда, здравето, търговията, развитието; – иновациите, развитието на конкурентоспособни предприятия и осигуряването на обществени блага на гражданите на ЕС се смятат за начини за привеждане на ОСП в съответствие със стратегията „Европа 2020“. С оценката на въздействието бе направена следната съпоставка между трите алтернативни сценария на политика: сценарият на пренасочване би ускорил структурното приспособяване в селскостопанския сектор, като прехвърли производството към най-рентабилните райони и най-печелившите сектори. Макар че значително ще увеличи средствата, предназначени за опазването на околната среда, този сценарий същевременно ще изложи сектора на по-големи рискове поради ограничените възможности за намеса на пазара. Освен това той ще има значителна социална и екологична цена, тъй като по-слабо конкурентоспособните райони ще бъдат изправени пред значителни загуби на доходи и влошаване на околната среда, вследствие на това, че политиката ще изгуби възможностите за въздействие чрез директните плащания, свързани с изискванията за кръстосано спазване. В другия край на спектъра сценарият на корекция ще даде най-добра възможност за приемственост в политиката с ограничени, но осезаеми подобрения, както по отношение на конкурентоспособността в селското стопанство, така и по отношение на екологичните показатели. Съществуват обаче сериозни съмнения дали този сценарий може по подходящ начин да посрещне важните климатични и екологични предизвикателства на бъдещето, които също са в основата на дългосрочната устойчивост на селското стопанство. Сценарият на интеграция открива нови възможности за по-добро насочване на директните плащания и обвързването им с околната среда. Анализът показва, че обвързването с околната среда е възможно на разумна цена за селскостопанските производители, въпреки че някои административни тежести не могат да се избегнат. Също така е възможен нов тласък в развитието на селските райони, при условие че държавите-членки и регионите използват ефективно новите възможности и че общата стратегическа рамка с други фондове на ЕС не елиминира взаимодействието със стълб І и не отслабва характерните силни страни на развитието на селските райони. Ако се постигне правилното съотношение, този сценарий е най-подходящ за постигане на дългосрочната устойчивост на селското стопанство и на селските райони. На тази основа в оценката на въздействието се стига до заключението, че сценарият на интеграция е най-балансираният с оглед на постепенното привеждане на ОСП в съответствие със стратегическите цели на ЕС и такъв баланс съществува и при прилагането на отделните елементи в законодателните предложения. От съществено значение ще бъде също така и разработването на рамка за измерване на резултатите от ОСП с общ набор от показатели, свързани с целите на политиката. В хода на целия процес опростяването се разглеждаше като важно съображение и то трябва да бъде стимулирано по различни начини, например чрез рационализиране на кръстосаното спазване и пазарните инструменти или чрез разработването на схема за подпомагане на дребните селскостопански производители. Освен това повишаването на обвързаността на директните плащания с околната среда следва да бъде предвидено по такъв начин, че да се сведе до минимум административната тежест, включително разходите за проверки. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Предлага се да се запази настоящата структура на ОСП с два стълба, със задължителни годишни мерки с общо приложение в стълб І, допълнени с доброволни мерки, които да съответстват в по-голяма степен на националните и регионалните особености в рамките на многогодишен програмен подход в стълб ІІ. Целта на новата форма на директните плащания обаче е възползване в по-голяма степен от взаимодействията със стълб ІІ, който от своя страна е включен в обща стратегическа рамка за по-добра координация с другите фондове на ЕС със споделено управление. На тази основа се запазва също така настоящата структура от четири основни правни инструмента, въпреки че обхватът на регламента относно финансирането се разширява, така че да се включат общите разпоредби в настоящия т.нар. хоризонтален регламент. Предложенията са в съответствие с принципа на субсидиарност. ОСП е действително една обща политика: тя представлява област на споделена компетентност между ЕС и държавите-членки, която се регулира на равнището на ЕС с цел да се запази устойчивото и разнообразно селско стопанство в целия ЕС, като се решават важни трансгранични въпроси като изменението на климата и засилването на солидарността между държавите-членки. С оглед на значимостта на бъдещите предизвикателства, свързани с продоволствената сигурност, околната среда и териториалното равновесие, ОСП остава политика със стратегическо значение за осигуряването на най-ефективния отговор на предизвикателствата пред политиката и на най-ефикасното използване на бюджетните ресурси. Предлага се освен това да се запази настоящата структура на инструментите в два стълба, като държавите-членки имат по-голяма свобода да вземат решения, съответстващи на местните им особености и да съфинансират стълб ІІ. Новото европейско партньорство за иновации и новият набор от инструменти за управление на риска също попадат в стълб ІІ. Същевременно политиката ще съответства по-пълно на стратегията „Европа 2020“ (включително обща рамка с други фондове на ЕС) и ще бъдат въведени редица подобрения и елементи на опростяване. И накрая, извършеният анализ в рамките на оценката на въздействието недвусмислено показва цената на бездействието, изразена под формата на отрицателни икономически, екологични и социални последствия. В допълнение към разпоредбите за финансиране, хоризонталният регламент обединява съответните правила за всички инструменти, като например разпоредби за кръстосано спазване, проверки и санкции. В резултат на това регламентът определя правилата за финансиране, системата за съвети в селското стопанство, системи за управление и контрол, кръстосано спазване и уравняване на сметките. Целта е да се адаптират правилата за финансиране въз основа на досегашния опит, да се рационализира и подобри кръстосаното спазване и да се укрепи системата за съвети в селското стопанство. По отношение на кръстосаното спазване по-специално, настоящите правила бяха преразгледани с оглед на опростяването, по-силното присъствие на аспекта за изменението на климата в ДСЕС, както и осигуряване на съответствие с разпоредбите за екологосъобразност и съответните мерки за опазване на околната среда, предложени в рамките на развитието на селските райони. Накрая, регламентът осигурява основата за обща рамка за мониторинг и оценка за измерване на постиженията на ОСП през следващия период. Настоящият регламент включва различни елементи на опростяване. Първо, той прегрупира всички правила за кръстосано спазване в един законодателен акт, като по този начин се подобрява тяхната яснота. Освен това, той предвижда намаляване на броя на разплащателните агенции и укрепване на ролята на координиращия орган. Това ще направи системата по-прозрачна и по-малко обременяваща за националните администрации и службите на Комисията. Ще има по-малко акредитации и декларации за управление, които се изискват на ниво държави-членки, а броят на одитите от страна на Комисията може да бъде намален. Правилата за управление и контрол ще се уеднаквят, доколкото е възможно, за двата стълба на ОСП, за да се внесат правна яснота и хармонизирани процедури. Освен това регламентът предвижда оправомощаване на Комисията да допуска намаляване на броя на проверките на място за държавите-членки с добре функциониращи системи за контрол и нисък процент грешки. Това би могло да намали административната тежест както за производителите, така и за националните администрации. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА В предложението за МФР се предвижда значителна част от бюджета на ЕС да продължи да бъде насочена към селското стопанство, което е обща политика със стратегическо значение. Затова се предлага ОСП да се съсредоточи върху основните си дейности, като за периода 2014—2020 г. се отпуснат 317,2 млрд. EUR за стълб І и 101,2 млрд. EUR за стълб ІI по текущи цени. Финансирането по стълб І и стълб ІІ се допълва от допълнително финансиране в размер на 17,1 млрд. EUR, от които 5,1 млрд. EUR за научноизследователска дейност и иновации, 2,5 млрд. EUR за безопасност на храните и 2,8 млрд. EUR за подпомагане с храна на най-нуждаещите се лица по други функции на МФР, както и 3,9 млрд. EUR в нов резерв за кризисни ситуации в сектора на селското стопанство и до 2,8 млрд. EUR в Европейския фонд за приспособяване към глобализацията извън МФР, като по този начин общият бюджет достига 435,6 млрд. EUR за периода 2014—2020 г. По отношение на разпределението на подпомагането между държавите-членки, се предлага за всички държави-членки, чиито директни плащания са под 90 % от средната стойност за ЕС, да бъде намалена с една трета разликата между директните плащания и тези 90 % от средната стойност за ЕС. На тази основа се изчисляват националните тавани в регламента за директните плащания. Разпределението на подпомагането за развитие на селските райони се основава на обективни критерии, обвързани с целите на политиките, като се отчита настоящото разпределение. Както и понастоящем, по-слабо развитите региони следва да продължат да се ползват от по-високите ставки на съфинансиране, които ще се прилагат и за някои мерки като трансфер на знания, групи производители, сътрудничество и Leader. Въвежда се и известна гъвкавост на прехвърлянията между стълбовете (до 5 % от директните плащания): прехвърлянето от стълб І към стълб ІІ ще позволи на държавите-членки да засилят политиката си за развитие на селските райони, а прехвърлянето от стълб ІІ към стълб І е за тези държави-членки, в които равнището на директните плащания остава под 90 % от средното за ЕС. Данни относно финансовото въздействие на предложенията за реформа на ОСП са представени във финансовата обосновка, придружаваща предложенията. 2011/0288 (COD) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно финансирането, управлението и мониторинга на Общата селскостопанска политика ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 2 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия[7], след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[8], след като се консултираха с Европейския надзорен орган по защита на данните[9], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) В Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Общата селскостопанска политика през 2020 г.: подготовка за бъдещите предизвикателства в областта на хранителното снабдяване, природните ресурси и териториалния баланс“[10] се очертават потенциални предизвикателства, цели и насоки за Общата селскостопанска политика (ОСП) след 2013 г. В светлината на дебата по това съобщение, ОСП следва да бъде реформирана считано от 1 януари 2014 г. Тази реформа следва да включва всички основни инструменти на ОСП, включително Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика[11], изменен чрез регламент на Европейския парламент и съвета [COM(2010)…(Привеждане в съответствие с Договора от Лисабон)][12] Опитът, почерпан от прилагането на този регламент показва, че някои елементи на механизма за финансиране и мониторинг трябва да бъдат коригирани. С оглед на обхвата на тези изменения е целесъобразно да бъде отменен Регламент (ЕО) № 1290/2005 и да бъде заменен с нов текст. Реформата следва също така във възможно най-висока степен да рационализира и опрости разпоредбите. (2) Тъй като целите на настоящия регламент не могат да се постигнат задоволително от държавите-членки, като се имат предвид връзките между него и другите инструменти на ОСП и ограниченията на финансовите ресурси на държавите-членки в един разширен Съюз, следователно могат да се постигнат по-добре на равнище ЕС чрез многогодишна гаранция за финансиране от Съюза и чрез съсредоточаване върху неговите приоритети, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, определен в член 5, параграф 3 от Договора за Европейския съюз. Съобразно принципа на пропорционалност, така както е изложен в член 5, параграф 4 от Договора, настоящият регламент не превишава това, което е необходимо за постигането на тази цел. (3) За да се допълнят или изменят някои несъществени елементи на настоящия регламент, съгласно член 290 от Договора на Комисията следва да се делегира правото да приема делегирани актове по отношение на акредитацията на разплащателните агенции и координационните органи, съдържанието на системата за съвети в селското стопанство, мерките, подлежащи на финансиране от бюджета на ЕС като публична интервенция и оценяването на действията, свързани с публична интервенция, намалението или временното спиране на възстановяванията на суми за държавите-членки, компенсацията между разходи и приходи в рамките на фондовете, събиране на вземания, наказателни мерки спрямо бенефициерите в случаите на неспазване на условията за допустимост, правилата за обезпеченията, за функционирането на интегрираните системи за администриране и контрол, за мерките, изключени от проверката на транзакциите, наказателните мерки, прилагани в рамките на кръстосаното спазване, правилата за поддържане на постоянни пасища, правилата за определяне на правопораждащия факт и обменния курс за държавите-членки, които не използват еврото и по отношение на съдържанието на общата рамка за оценка на мерките, приети по ОСП. От особено значение е Комисията да проведе подходящи консултации по време на подготвителната работа, включително и на ниво експерти. При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното, своевременно и подходящо предаване на съответните документи на Европейския парламент и Съвета. (4) Общата селскостопанска политика се състои от поредица от мерки, някои от които се отнасят до развитието на селските райони. Важно е да се осигури финансиране за тези мерки, за да допринесат за постигането на целите на ОСП. Тъй като мерките имат определени общи елементи, но също така се различават в много отношения, финансирането им следва да бъде комбинирано в един и същ набор разпоредби, който позволява различно отношение там, където е необходимо. Регламент (ЕО) № 1290/2005 създаде два европейски фонда в областта на земеделието, а именно Европейски фонд за гарантиране на земеделието (наричан нататък за краткост ЕФГЗ) и Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (наричан нататък за краткост ЕЗФРСР). Тези два фонда следва да бъдат запазени. (5) Регламент (ЕС) № [FR]/xxx на Европейския парламент и на Съвета от […] относно финансовите правила, приложими към годишния бюджет на Съюза[13] и приетите в съответствие с него разпоредби следва да се прилагат към мерките, установени в настоящия регламент. По-специално, регламентът постановява разпоредби, свързани със споделено управление с държавите-членки, основани на принципите на доброто финансово управление, прозрачността и липсата на дискриминация, както и разпоредби за функцията на акредитираните органи, бюджетните принципи, и разпоредби, които следва да се зачитат в контекста на настоящия регламент. (6) Бюджетът на Съюза следва да финансира разходите по ОСП, включително и тези за развитието на селските райони чрез двата фонда, или пряко, или в контекста на споделеното управление с държавите-членки. Следва да се посочат видовете мерки, които могат да бъдат финансирани чрез тези фондове. (7) Следва да бъдат предвидени разпоредби за акредитиране на разплащателните агенции от държавите-членки, за утвърждаване от агенциите на процедури за набавяне на изискваните годишни декларации за управлението, сертифициране на системите за управление и контрол, както и заверка на годишните счетоводни отчети от независими органи. Освен това, за да се осигури прозрачността на националните проверки, особено по отношение на процедурите за разрешение, валидиране и плащане, за да се намали административното и одитното натоварване на службите на Комисията и на държавите-членки, където се изисква акредитация за всяка отделна разплащателна агенция, броят на властите и органите, на които се прехвърлят тези отговорности, следва да бъде ограничен, като се вземе предвид конституционната уредба на всяка държава-членка. (8) В случаите, когато държава-членка акредитира повече от една разплащателна агенция, е важно държавата да излъчи единен координиращ орган, който да осигурява съгласуваност при управлението на фондовете от отделните разплащателни агенции, да осъществява свръзка между Комисията и всяка една от акредитираните разплащателни агенции и да обезпечава своевременното предоставяне на изискваната от Комисията информация относно операциите, извършвани от няколкото разплащателни агенции. Координиращият орган следва също да отговаря за прилагането на коригиращи действия и информирането на Комисията за тях, както и за еднаквото прилагане на общи правила и стандарти. (9) Валидни са основателните уверения, предоставени единствено от акредитираните от държавите-членки разплащателни агенции, че са приложени необходимите системи за контрол преди отпускането на помощи от Съюза на бенефициерите. Следователно е необходимо изрично да се посочи, че само разходите, направени от акредитирани разплащателни агенции могат да бъдат възстановени от бюджета на Съюза. (10) За да се повиши осведомеността на бенефициерите относно връзката между земеделските практики и управлението на стопанствата от една страна, и стандартите, свързани с околната среда, измененията на климата, доброто земеделско състояние на земята, безопасността на храните, общественото здраве, здравето на животните и растенията, хуманното отношение към животните и други, необходимо е държавите-членки да установят широкообхватна система за съвети в селското стопанство, която да консултира бенефициентите. Тази система за съвети в селското стопанство по никакъв начин не следва да повлиява задълженията и отговорностите на бенефициерите за спазване на посочените стандарти. Освен това, държавите-членки трябва да постигнат ясно разграничение между съветите и проверките. (11) Системата за съвети в селското стопанство следва да покрива най-малко изискванията и стандартите, влизащи в обхвата на кръстосаното спазване. Тя следва също така да покрива изискванията, които трябва да се спазват по отношение на земеделските практики от полза за климата и околната среда във връзка с директните плащания, както и да обхваща поддръжката на земеделската площ по Регламент (ЕС) № DP/ххх на Европейския парламент и на Съвета от ххх, относно установяване на правила за директни плащания за селскостопански производители по схеми за подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика[14]. Накрая, системата следва да покрива и определени елементи, свързани с адаптацията и смекчаването на последиците от измененията на климата, биологичното разнообразие, опазването на водите, оповестяването на болести по животните и растенията и новаторството, както и устойчивото развитие и икономическата дейност на малките стопанства. (12) Бенефициерите следва да се включват в системата за съвети в селското стопанство на доброволни начала. Всички бенефициери, дори тези, които не получават подпомагане по ОСП, следва да имат право да участват в системата. Държавите-членки обаче могат да установят критерии за включване с предимство. Поради естеството на системата е удачно информацията, получена в процеса на консултациите, да се смята за поверителна, освен в случаите на сериозни нарушения на националното законодателство или законодателството на Съюза. За да се обезпечи ефективността на системата, съветниците следва да притежават съответните квалификации и редовно да участват в обучения. (13) Финансовите средства по линия на ЕФГЗ, необходими за покриване на извършените разходи от акредитираните разплащателни агенции, се отпускат на държавите-членки от Комисията под формата на възстановяване на разходите на разплащателните агенции при представяне на счетоводните отчети за тях. До изплащането на сумите за възстановяване на разходите под формата на месечни плащания, финансовите средства за извършване на съответните разходи трябва да се мобилизират от държавите-членки съгласно потребностите на акредитираните от тях разплащателни агенции. Разходите за персонала и административните разходи на държавите-членки и бенефициерите, участващи в изпълнението на Общата селскостопанска политика, следва да бъдат понесени самостоятелно и не подлежат на възстановяване. (14) Използването на агрометеорологичната система и придобиването и подобряването на сателитни изображения следва да предостави на Комисията възможности за управление на селскостопанските пазари и да улесни мониторинга на селскостопанските разходи. (15) В контекста на спазването на бюджетната дисциплина е необходимо да се определи годишен таван за разходите, финансирани по ЕФГЗ, като се вземат предвид максималните суми, предвидени за този фонд в многогодишната финансова рамка, установена с Регламент (ЕС) № ххх/ххх на Съвета за установяване на многогодишната финансова рамка за периода 2014 —2020 г.[15]. [МФР]. (16) Бюджетната дисциплина изисква, също така, годишният таван на финансираните от ЕФГЗ разходи да бъде спазван при всички обстоятелства и на всички етапи от бюджетната процедура и от изпълнението на бюджета. Това изисква националният таван за преките плащания по държави-членки, установен с Регламент (ЕС) № xxx/xxx[DP] да се разглежда като финансов таван за такива директни плащания за съответната държава-членка, и възстановяването на тези плащания да остава в рамките на същия финансов таван. Освен това, бюджетната дисциплина включва изискването всички законодателни мерки, предложени от Комисията или приети от Съвета или от Комисията в изпълнение на Общата селскостопанска политика и финансирани от ЕФГЗ, да са съобразени с годишния таван за разходите, финансирани от фонда. (17) С оглед гарантирането, че сумите за финансирането на ОСП са в съответствие с годишните тавани, финансовият механизъм, посочен в Регламент (ЕО) № 73/2000 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на селскостопански производители, за изменение на регламенти (EО) № 1290/2005, (EО) № 247/2006, (EО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003[16], чрез който нивото на директното подпомагане се коригира, следва да се запази. В същия контекст е необходимо да се упълномощи Комисията да направи тези корекции там, където Съветът не ги е коригирал преди 30 юни в календарната година, по отношение на която те се прилагат. (18) Предприетите мерки за определяне на финансовия принос от ЕФГЗ и ЕЗФРСР с оглед на изчисляването на финансовите тавани не засягат правомощията на бюджетния орган, посочен в Договора. Следователно тези мерки трябва да се базират на референтните суми, определени в съотсветствие с Междуинституционалното споразумение от […] между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление[17] и Регламент (ЕС) № ххх/ххх [МФР]. (19) Бюджетната дисциплина изисква също така постоянно проучване на средносрочната бюджетна обстановка. Следователно при предаването на предварителния проектобюджет за дадена година, Комисията трябва да представи своите прогнози и анализи пред Европейския парламент и Съвета и да предложи, ако е необходимо, подходящи мерки на законодателя. Освен това, Комисията следва по всяко време да упражнява в пълна степен своите управленски правомощия, за да гарантира спазването на годишния таван и при необходимост да предлага подходящи мерки на Европейския парламент и Съвета или на Съвета за коригиране на състоянието на бюджета. Ако в края на бюджетната година годишният таван не може да бъде спазен поради по-високия общ размер на изискваните суми за възстановяване на разходите от държавите-членки, Комисията следва да бъде в състояние да предприеме мерки, позволяващи, от една страна, допълнително разпределение на наличния бюджет между държавите-членки, пропорционално на исканите от тях суми за възстановяване, които все още не са изплатени, и от друга страна, да бъде спазен определеният за съответната година таван. Плащанията за същата година следва да бъдат включени в следващата бюджетна година и да бъде твърдо установен общият размер на финансирането от бюджета на Съюза по държави-членки, както и размерът на компенсациите между държави-членки с оглед на непревишаването на установения размер за всяка от тях. (20) При изпълнението на бюджета Комисията следва да приведе в действие система за ранно предупреждение и мониторинг по отношение на селскостопанските разходи, така че, ако съществува риск от превишаване на годишния таван, Комисията да може при първа възможност да предприеме необходимите мерки в рамките на управленските си правомощия, а в последствие, ако тези мерки се окажат недостатъчни, да предложи други мерки на Съвета, който трябва да ги разгледа възможно най-скоро. С месечни доклади пред Европейския парламент и Съвета Комисията следва да прави съпоставка на развитието на направените до момента разходи с профилите и да дава оценка на прогнозното изпълнение на бюджета за останалата част от бюджетната година. (21) Обменният курс, който Комисията използва при съставянето на бюджетните документи, следва да отразява най-актуалната налична информация, като същевременно се взема под внимание изтеклият период от време между съставянето и предаването на документите. (22) Регламент (ЕС) № CR/xxx на Европейския парламент и на Съвета от […] за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, обхванати от общата стратегическа рамка, и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006[18], установява правила, приложими към финансовото подпомагане от фондовете, обхванати от този регламент, включително ЕЗФРСР. Тези разпоредби включват определени правила за допустимостта на разходите, за финансовото управление, както и за системите за управление и контрол. По отношение на финансовото управление на ЕЗФРСР, с цел правна яснота и съгласуваност между земеделските фондове следва да се посочват съответните разпоредби относно бюджетните кредити, сроковете за плащане и автоматичната отмяна на задълженията съгласно Регламент (ЕС) № CR/xxx. (23) Програмите за развитие на селските райони се финансират от бюджета на Съюза на базата на поемане на задължения за изплащане на годишни вноски. Държавите-членки трябва да бъдат в състояние да се ползват от предвидените средства от момента, в който започнат изпълнение на програмите. Следователно е необходимо да се въведе подходяща система за ограничено предварително финансиране, която да осигури непрекъснат поток на средствата с оглед на своевременното извършване на плащанията в полза на бенефициерите по програмите. (24) Освен предварителното финансиране, следва да се прави разлика между плащанията от Комисията към акредитираните разплащателни агенции. Следва да се определят междинни плащания и плащане на салдата, както и правила за осъществяването им. Правилото за автоматично освобождаване следва да допринесе за ускоряване на изпълнението на програмите и за провеждането на надеждно финансово управление. (25) Финансовата помощ от Съюза следва да се изплаща на бенефициерите навреме, за да могат да я използват ефективно. Неспазването от държава-членка на крайните срокове за плащанията, постановени в законодателството на Съюза, може да създаде сериозни затруднения на бенефициерите и да изложи на риск годишното бюджетиране на Съюза. Следователно направените разходи след изтичането на крайните срокове за плащанията следва да бъдат изключени от финансирането от бюджета на Съюза. За да бъде спазен принципът на пропорционалност, Комисията следва да има правото да въвежда изключения от това общо правило. Този принцип, заложен в Регламент (ЕО) № 1290/2005, следва да се спазва и да се отнася както до ЕФГЗ, така и до ЕЗФРСР. Ако държавите-членки плащат със закъснение, те следва да начисляват лихва върху главницата на собствени разноски, за да компенсират бенефициерите. Такава разпоредба може да създаде стимул за държавите-членки да спазват по-добре сроковете за плащане и може да даде повече сигурност на бенефициерите, че ще получат сумите си навреме, или поне че ще бъдат компенсирани в случай на забавяне. (26) Регламент (ЕО) № 1290/2005 предвижда намаления или временно спиране на месечни или междинни плащания по ЕФГЗ и ЕЗФРСР. Въпреки доста широката формулировка на тези разпоредби, на практика се наблюдава тенденция те да се прилагат основно за намаляване на плащанията при неспазване на сроковете за плащане, таваните и други подобни „счетоводни въпроси“, които лесно се установяват в декларациите за разходи. Тези разпоредби също позволяват намаляване или временно спиране в случай на значителни или трайни недостатъци на националните системи за контрол, но включват доста ограничаващи материалноправни условия за това и предвиждат специална процедура от два етапа, която трябва да се приложи. Бюджетният орган многократно се е обръщал към Комисията да прекрати плашанията за държави-членки, които не спазват условията. При тези обстоятелства е необходимо да се изясни системата, предвидена в Регламент (ЕО) № 1290/2005, и да се обединят правилата за намаляване и временно спиране за ЕФГЗ и за ЕЗФРСР в един единствен член. Системата на намаления по „счетоводни причини“ трябва да се запази, като ѝ се даде по-ясна формулировка в съответствие с установените административни практики. Възможността за намаляване или временно спиране на плащанията в случай на значителни или трайни недостатъци на националните системи за контрол следва да се разшири, за да включва небрежност при възстановяването на погрешни плащания, като се запази процедурата от два етапа за такива намаления и временни спирания. (27) Секторното законодателство в областта на селското стопанство изисква държавите-членки да пращат информация за броя на извършените проверки и техния резултат в определени срокове. Тази статистика за контрола се използва при определянето на нивото на грешка на равнище държави-членки, и по-общо за целите на контрол на управлението на ЕФГЗ и ЕЗФРСР. Те са важен източник за Комисията, когато иска да се увери в правилното управление на фондовете, и представляват съществен елемент от годишната декларация за управление. Като се има предвид особената важност на тази статистическа информация и с цел да се обезпечи спазването от страна на държавите-членки на задължението им да я предават навреме, необходимо е да се предвиди възпираща мярка за закъсняло предоставяне на изискваните данни по начин, съизмерим със степента на липсата. Следователно трябва да се установят разпоредби, според които Комисията да прекратява временно част от месечните или междинни плащания, за които съответната статистическа информация не е била изпратена навреме. (28) За да стане възможно повторното използване на средствата по ЕФГЗ и ЕЗФРСР, необходими са правила за разпределянето на специфични суми. Списъкът, включен в Регламент (ЕО) № 1290/2005 следва да се допълни със сумите, свързани със закъснелите плащания и уравняването на сметките по отношение на разходите по ЕФГЗ. Освен това, Регламент (ЕИО) № 352/78 на Съвета от 20 февруари 1978 г. относно предоставянето на обезпечения, депозити и гаранции, дадени в рамките на Общата селскостопанска политика и впоследствие невъзстановени[19] установи правила за разпределянето на сумите, постъпили в резултат от невъзстановени обезпечения. Тези разпоредби следва да се хармонизират и обединят със съществуващите разпоредби за целевите приходи. Следователно Регламент (ЕИО) № 352/78 следва да бъде отменен. (29) Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета от 17 април 2000 г. относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика[20] и правилата за приложението му определят информационните мерки, свързани с ОСП, които могат да се финансират съгласно член 5, буква в) от Регламент (ЕО) № 1290/2005. Регламент (ЕО) № 814/2000 съдържа списък с такива мерки и техните цели и определя правилата на финансирането им и изпълнението на съответните проекти. След приемането на този регламент бяха приети правила по силата на Регламент (ЕС) № ххх/ххх[FR] относно безвъзмездните помощи и обществените поръчки. Тези правила следва да се прилагат също и към информационни мерки по ОСП. За целите на опростяването и съгласуваността, Регламент (ЕО) № 814/2000 следва да се отмени, като се запазят специфичните разпоредби по отношение на целите и видовете мерки, които подлежат на финансиране. Тези мерки следва също така да отчитат необходимостта от по-добра ефективност и комуникация с широката общественост и по-силно взаимодействие между комуникационните дейности, предприемани по инициатива на Комисията, както да гарантират ефективно разясняване на политическите приоритети на Съюза. Следователно, те трябва да включват и мерки за информиране, свързани с ОСП в рамките на корпоративната комуникация, както е посочено в съобщението от Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Бюджет за Европа 2020 — Част ІІ: Информационни документи за политиките[21]. (30) Финансирането на мерките и операциите съгласно Общата селскостопанска политика ще включва отчасти и споделено управление. За да обезпечи надеждно управление на финансовите средства на Съюза, Комисията следва да извършва проверки на управлението на фондовете от властите на държавата-членка, отговарящи за извършване на плащанията. В тази връзка е уместно да се определи естеството на проверките, които Комисията трябва да извърши, да се посочат условията за упражняване на нейните функции по изпълнение на бюджета и да се изяснят задълженията на държавите-членки в рамките на сътрудничеството с Комисията. (31) За да може Комисията да изпълнява задължението си да проверява за съществуването и правилното функциониране на системите за управление и контрол над изразходването на средствата на Съюза в държавите-членки, независимо от вътрешния контрол, упражняван от държави-членки, следва да бъде предвидено извършване на проверки от упълномощени от Комисията лица, които да имат право да изискват подпомагане от държавите-членки при тяхната работа. (32) За набавянето на информацията, която трябва да бъде изпратена на Комисията, е необходимо в максимална степен да се използват възможностите на информационните технологии. При провеждането на проверките Комисията следва да има пълен и непосредствен достъп до информацията за разходите, съхранена както на хартиен носител, така и в електронни файлове. (33) С цел да установи финансовите взаимоотношения между акредитираните разплащателни агенции и бюджета на Съюза, Комисията следва да извършва годишно уравняване на сметките на тези разплащателни агенции. Решението за уравняване на сметките се взема въз основа на преценката за пълнотата, точността и верността на сметките, но не и на съответствието на разходите със законодателството на Съюза. (34) Комисията, която отговаря за правилното прилагане на разпоредбите на Съюза по силата на член 17 от Договора за Европейския съюз, следва да реши дали извършените разходи от държавите-членки са в съответствие със законодателството на Съюза. Държавите-членки следва да имат правото да оправдават решенията си за извършване на плащания и да имат достъп до помирителните процедури в случаите, когато не могат да достигнат до взаимно съгласие с Комисията. За да се предоставят на държавите-членки правни и финансови гаранции по отношение на разходите, извършени в минали периоди, следва да се определи срок, в който Комисията да взема решение какви финансови обстоятелства ще последват от неспазването на законодателството. Процедурата по уравняване по съответствие по отношение на ЕЗФРСР следва да съответства на разпоредбите относно финансовите корекции от страна на Комисията, както е установена в част 2 от Регламент (ЕС) No CR/xxx. (35) По отношение на ЕФГЗ, изплатените суми за възстановяване на разходите следва да бъдат върнати на фонда в случаите, когато разходите са извършени в противоречие със законодателството на Съюза и не е съществувало правно основание за тяхното извършване. Следва да бъде предвидена система за финансова отговорност за нередности при липсата на пълно възстановяване. В тази връзка следва да се установи процедура, даваща възможност на Комисията да защитава интересите на бюджета на Съюза, като взема решения сумите, изгубени в резултат от нередностите и невъзстановени в разумни срокове, да бъдат частично начислени на съответната държава-членка. Правилата следва да се прилагат към всички суми, все още невъзстановени до момента на влизане в сила на настоящия регламент. В определени случаи на небрежност от страна на държавата-членка е оправдано сумата да ѝ бъде начислена в пълен размер. По отношение на ЕЗФРСР следва да важат същите правила, като се запази особеността, че възстановените или отменени вследствие на нередности суми следва да останат на разположение на одобрените програми за развитие на селските райони в съответната държава-членка, тъй като тези суми са били отпуснати в полза на тази държава-членка. Също така следва да се установят разпоредби за задължението за докладване на държавите-членки. (36) Процедурите по възстановяване, прилагани от държавите-членки, могат да имат за последица забавяне на възстановяването с години, без да има гаранция, че крайният резултат действително ще бъде успешен. Разходите по прилагането на тези процедури също могат да не бъдат пропорционални на сумите, които са или могат да бъдат събрани. Затова в определени случаи на държавите-членки следва да се разреши да спрат процедурите по възстановяване. (37) С оглед на защитата на финансовите интереси на бюджета на Съюза, държавите-членки следва да предприемат мерки с цел да се уверят, че финансираните от ЕФГЗ и ЕЗФРСР транзакции са действителни и са правилно извършени. Също така, държавите-членки следва да предотвратяват и да се справят ефективно с всякакви нередности или неспазване от страна на бенефициерите. За тази цел следва да се прилага Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности[22]. (38) Разпоредбите, свързани с общите принципи на проверки, оттегляне, намаляване, изключване от плащания и налагане на наказания, се съдържат в различни регламенти, отнасящи се до селскостопанския сектор. Тези правила следва да се съберат в една и съща правна рамка на хоризонтално ниво. Те следва да разглеждат задълженията на държавите-членки по отношение на административните проверки и проверките на място, правилата за възстановяване, намаляване и изключване от подпомагането. Правилата за проверките на задълженията, които не са непременно свързани с плащането на помощ, следва също да се опишат. (39) Различни разпоредби на секторното законодателство в областта на селското стопанство изискват внасянето на гаранция, за да се осигури плащането на сума, дължима в случай на неизпълнение на задължение. Към всички тези разпоредби следва да се прилага единно хоризонтално правила, за да се укрепи рамката за гараннции. (40) Държавите-членки следва да въведат интегрирана система за управление и контрол за някои плащания, предвидени в Регламент (ЕС) № ххх/ххх [DP] и в Регламент (EС) № xxx/xxx на Европейския парламент и на Съвета от Xxx относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[23] За да се подобрят ефективността и наблюдението на помощите от Съюза, държавите-членки следва да бъдат упълномощени да използват тази интегрирана система също и за други схеми за подпомагане на Съюза. (41) Следва да се запазят основните елементи на тази интегрирана система, и по-специално разпоредбите относно компютризираната база данни, системата за идентификация на земеделските парцели, заявленията за подпомагане или исканията за плащане и системата за идентификация и регистриране на правата на плащане. (42) Плащанията към бенефициерите, предоставени по линия на схемите на Съюза за подпомагане, трябва да се извършват от компетентните национални органи, в рамките на предписани срокове, в пълен размер, и са обект на намаленията, предвидени в настоящия регламент. За постигане на по-гъвкаво управление на преките плащания, държавите-членки следва да имат право да извършват плащания, включени в интегрираната система, под формата на най-много две вноски годишно. (43) Проверката на търговските документи на предприятията, които получават или правят плащания, може да представлява много ефикасно средство за проверка на транзакциите, съставляващи част от системата за финансиране на ЕФГЗ. Разпоредбите относно проверката на търговските документи са заложени в Регламент (ЕО) № 485/2008 на Съвета от 26 май 2008 г. относно проверките от страна на държавите-членки на транзакции, съставляващи част от системата за финансиране на Европейския фонд за гарантиране на земеделието[24]. Тази проверка допълва другите проверки, които се извършват от държавите-членки. Освен това настоящият регламент не засяга националните разпоредби по отношение на проверките, които са по-обширни от тези, предвидени в него. (44) Съгласно Регламент (ЕО) № 485/2008, държавите-членки са длъжни да вземат мерките, необходими за осигуряване на ефективна защита на финансовите интереси на бюджета на Съюза, и по-специално за да се проверят истинността и съответствието на операциите, финансирани от ЕФГЗ. В интерес на яснотата и рационалността съответните разпоредби следва да се интегрират в един и същи акт. Следователно Регламент (ЕО) № 485/2008 следва да бъде отменен. (45) Документите, въз основа на които се извършва въпросният контрол, следва да се определят така, че да позволяват осъществяването на пълна проверка. Изборът на предприятията за проверка следва да се извърши именно като се държи сметка за характера на транзакциите, които стават под тяхната отговорност, както и за разпределението по сектори на предприятията, които получават или правят плащания, в зависимост от тяхната финансова важност в рамките на системата за финансиране от ЕФГЗ. (46) Важно е да се определят правомощията на служителите, натоварени с проверките, както и задължението на предприятията да им предоставят за определен период търговските документи и да им предоставят сведенията, които изискват. Следва да се предвиди разпоредба, позволяваща конфискуването на търговски документи в определени случаи. (47) Като се вземе предвид международната структура на търговията със селскостопански продукти и в интерес на функционирането на вътрешния пазар е необходимо да се организира сътрудничество между държавите-членки. Също така, е необходимо централизираната документация, която се отнася до предприятията—бенефициери или длъжници, установени в трети държави, да се определят на равнище Съюз. (48) Макар че приемането на програмите за проверка е отговорност на държавите-членки, необходимо е тези програми да бъдат съобщени на Комисията, за да може тя да поеме надзорната си и координационна роля, за да гарантира, че програмите са приети въз основа на подходящи критерии и за да гарантира, че проверките се концентрират върху сектори или предприятия, в които рискът от измами е висок. (49) От съществено значение е всяка държава-членка да има специален отдел, който отговаря за надзора на проверките на търговски документи, предвидени в настоящия регламент, или за координиране на тези проверки. Тези специални отдели следва да се организират независимо от отделите, които извършват проверките преди плащанията. Информацията, събрана по време на проверките, следва да се защитава от условията за професионална тайна. (50) Регламент (EO) № 1782/2003 на Съвета от 29 септември 2003 г. относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на селскостопански производители, и за изменение на Регламенти (EИО) № 2019/93, (EО) № 1452/2001, (EО) № 1453/2001, (EО) № 1454/2001, (EО) № 1868/94, (EО) № 1251/1999, (EО) № 1254/1999, (EО) № 1673/2000, (EИО) № 2358/71 и (EО) № 2529/2001[25], който беше заменен от Регламент (ЕО) № 73/2009, установиха принципа, че пълното изплащане на бенефициерите на някои видове подпомагане по ОСП следва да бъде обвързано със спазването на правила за управлението на земите, селскостопанската продукция и селскостопанските дейности. Този принцип впоследствие залегна в Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[26] и Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои селскостопански продукти ("Общ регламент за ООП")[27]. В рамките на тази т.нар. „система за кръстосано спазване“ държавите-членки са длъжни да прилагат наказателни мерки във вид на намаляване или изключване от подпомагането, получено по ОСП изцяло или частично. (51) Системата за кръстосано спазване съдържа основните стандарти на ОСП за околната среда, изменението на климата, доброто земеделско и екологично състояние на земите, общественото здраве, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към животните. Тази връзка има за цел да допринесе за развиването на устойчиво селско стопанство чрез по-добра осведоменост на бенефициерите относно необходимостта от зачитане на тези основни стандарти. Тя също така цели да направи ОСП по-адекватна на обществените очаквания чрез по-добрата съгласуваност на тази политика с политиките относно околната среда, общественото здраве, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към животните. (52) Тази система за кръстосано спазване съставлява неделима част от ОСП и затова следва да се запази. Обхватът ѝ обаче, който до момента се състои от списъци със законоустановени изисквания за управление и стандарти за добри земеделски и екологични условия на земите следва да се рационализира така, че да бъде видимо и гарантирано по-последователен. За целта изискванията и стандартите следва да се организират в единен списък и да се групират по области и теми. Въпреки това опитът показа, че редица изисквания от обхвата на кръстосаното спазване не съответстват достатъчно на селскостопанската дейност или на стопанската земя, или по-скоро се отнасят до националните органи, отколкото до земеделските стопани. Следователно е уместно да се адаптира обхватът на кръстосаното спазване. Освен това следва да се установят разпоредби за поддържането на постоянни пасища през 2014 и 2015 г. (53) Законоустановените изисквания за управление трябва да се приложат изцяло от държавите-членки, за да влязат в действие на ниво индивидуално стопанство и да гарантират необходимото еднакво отношение към селскостопанските производители. (54) По отношение на Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г., за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите[28], разпоредбите ще влизат в сила само в рамките на кръстосаното спазване, когато всички държави-членки са ги приложили изцяло по-специално с ясни задължения на селскостопанските производители. Съгласно директивата изискванията на ниво индивидуално стопанство ще се приложат най-късно до 1 януари 2013 г. (55) По отношение на Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г., за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди[29], разпоредбите ще влизат в сила само в рамките на кръстосаното спазване, когато всички държави-членки са ги приложили изцяло по-специално с ясни задължения на селскостопанските производители. Според директивата изискванията на ниво индивидуално стопанство ще се прилагат постепенно, следвайки график, и особено общите принципи на интегрирана борба с вредителите ще се прилагат най-късно от 1 януари 2014 г. (56) Съгласно член 22 от Директива 2000/60/ЕО, Директива 80/68/ЕИО на Съвета от 17 декември 1979 относно опазването на подземните води от замърсяване, причинено от определени опасни вещества[30] се отменя на 23 декември 2013 г. За да се запазят правилата относно кръстосаното спазване, свързани с опазването на подземните води, докато се очаква включването на Директива 2000/60/ЕО в кръстосаното спазване е уместно да се коригира обхватът на кръстосаното спазване и да се определи стандарт за добро селскостопанско и екологично състояние, който да включва изискванията по членове 4 и 5 от Директива 80/68/ЕИО. (57) Системата за кръстосано спазване предполага някои административни ограничения както за бенефициерите, така и за националните администрации, тъй като воденето на документация трябва да се гарантира, трябва да се провеждат проверки и да се прилагат наказателни мерки, където е необходимо. Тези наказателни мерки следва да са пропорционални, ефективни и възпиращи. Такива наказателни мерки не следва да се влияят от предвидени в други разпоредби на съюзното или националното законодателство наказания. В името на последователността е уместно да се обединят съответните разпоредби на Съюза в единен правен инструмент. За селскостопански производители, участващи в схемата за подпомагане на малките стопанства, посочена в дял V от Регламент (ЕС) № ххх/ххх [DP], усилията, които е необходимо да се положат в системата за кръстосано спазване, може да се считат за надвишаващи предимствата от обхващането на тези производители в системата. С цел опростяване тези селскостопански производители следва да бъдат освободени от кръстосано спазване и особено от системата за контрол и риска за наказателни мерки по кръстосаното спазване. Освобождаването обаче не следва да оказва влияние върху задължението им да зачитат приложимите разпоредби на секторното законодателство или върху възможността да бъдат направени проверки и наложени наказания по това законодателство. (58) Регламент (ЕО) № 1782/2003 установи рамка от стандарти за добри селскостопански и екологични условия на земята, в която държавите-членки да могат да приемат национални стандарти, като вземат предвид специфичните характеристики на засегнатите области, включително почвено-климатичните условия и съществуващите системи за селско стопанство (ползване на земята, сеитбообращение, селскостопански практики) и структурата на индивидуалните стопанства. Тези стандарти за добро селскостопанско и екологично състояние на земята имат за цел да допринесат за предотвратяване на ерозията, за запазване на органичните вещества и структурата на почвите, да осигурят минимално ниво на поддръжка, да избегнат влошаването на местообитанията и да защитават и управляват водните ресурси. По-широкият обхват на системата за кръстосано спазване, залегнала в този регламент, следва да включва рамка, в която държавите-членки да приемат национални стандарти за добро селскостопанско и екологично състояние. Съюзната рамка следва също да включва правила за подобряване на мерките по въпросите на водите, почвите, въглеродните запаси, биологичното разнообразие и ландшафта, както и минимално ниво на поддържане на земята. (59) За бенефициерите следва да е ясно с какво точно трябва да се съобразяват във връзка с правилата за кръстосано спазване. За тази цел всички изисквания и стандарти, които съставляват част от тези правила, следва да се съобщат на държавите-членки в изчерпателно и разбираемо обяснение, включително и по електронен път, където е възможно. (60) Ефективното прилагане на кръстосаното спазване изисква проверка дали задълженията се спазват на ниво бенефициери. Ако държава-членка реши да се възползва от възможността да не прилага намаление или изключване за суми под 100 EUR, през следващата година компетентният контролен орган следва да се увери чрез проверка на извадка от бенефициерите, че констатираното неспазване е отстранено. (61) За осигуряване на хармонично сътрудничество между Комисията и държавите-членки по отношение на финансирането на разходите по Общата селскостопанска политика, и по-специално, за да се даде възможност на Комисията да следи стриктно управлението на средствата от държавите-членки и да извършва уравняване на сметките на акредитираните разплащателни агенции, държавите-членки са длъжни да предоставят на Комисията определена информация или да я държат на нейно разположение. (62) За целите на събирането на данните, които трябва да бъдат изпратени на Комисията, и за да има Комисията пълен непосредствен достъп до данните за извършените разходи, както на хартиен, така и на електронен носител, е необходимо постановяване на подходящи правила за предоставянето и преноса на данни, а също и за допустимите срокове за изпълнение на тези задължения. (63) Тъй като при прилагането на националните системи за контрол и при уравняването по съответствие е възможно да се борави с лични данни или търговски тайни, държавите-членки и Комисията следва да гарантират поверителността на получената информация в този контекст. (64) В интерес на доброто финансово управление на бюджета на Съюза и на безпристрастното третиране както на ниво държава-членка, така и на ниво бенефициер, следва да бъдат установени правила за използването на еврото. (65) Курсът на еврото към националната валута може да се изменя във времето, през което се извършва дадена операция. Следователно, обменният курс, приложим за споменатите суми, се определя като се вземе предвид събитието, чрез което се постига икономическата цел на операцията. Обменният курс следва да бъде този от датата на настъпване на събитието. Необходимо е да се определи това събитие или да се отмени използването му, като се съблюдават определени критерии, по-специално скоростта, с която валутните колебания се отразяват в транзакциите. Тези правила са залегнали в Регламент (ЕО) № 2799/98 от 15 декември 1998 г. за определяне на агромонетарния режим на еврото[31] и допълват сходни разпоредбни в Регламент (ЕО) № 1290/2005. В интерес на яснотата и рационалността съответните разпоредби следва да се интегрират в един и същи акт. Следователно Регламент (ЕО) № 2799/98 следва да бъде отменен. (66) Следва да се установят специални правила за действие в извънредни монетарни ситуации, възникващи в ЕС или на световния пазар и изискващи незабавно действие за обезпечаване на ефективното функциониране на договореностите в рамките на ОСП. (67) Държавите-членки, които не са приели еврото, следва да имат възможността да извършват плащанията си по разходите, произлизащи от законодателството по ОСП, по-скоро в евро, отколкото в националната си валута. Необходими са конкретни правила, с които да се гарантира, че тази възможност няма да доведе до необосновано преимущество на страните, извършващи или получаващи плащанията. (68) Всяка мярка по ОСП следва да бъде предмет на наблюдение и оценка, за да се подобри качеството ѝ и да се покажат нейните постижения. В този контекст следва да се определи списък с показатели и Комисията да оценява въздействието на ОСП във връзка с целите на политиката. Комисията следва да установи обща рамка за наблюдение и оценяване, с която между другото да гарантира, че съответните данни, включително тези от държавите-членки, се предоставят своевременно. Същевременно тя следва да вземе предвид нуждата от данни и синергиите между потенциалните източници на данни. Освен това, в съобщението от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейският икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Бюджет за Европа 2020 — част ІІ се посочва, че разходите, свързани с климата в цялостния бюджет на Съюза следва да нараснат до поне 20 %, с принос от различните политики. Поради това Комисията следва да може да оцени въздействието на подпомагането от страна на Съюза на целите, свързани с климата в рамките на ОСП. (69) Прилага се законодателството на Съюза за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни, по-специално Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни[32] и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни[33]. (70) В решението си по дела C-92/09 и 93/09[34], Съдът на Европейския съюз обяви съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 1290/2005, засягащи задължението на държавите-членки да публикуват информацията за физически лица бенефициери на европейските земеделски фондове за нищожни. Тъй като е в интерес на физическите лица техните лични данни да бъдат защитени, и с оглед съчетаването на различните цели, залегнали в основата на задължението за публикуване на информация за бенефициерите на фондове, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 259/2008 на Комисията за установяване на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1290/2005 относно публикуването на информация за получателите на средства от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[35], този регламент беше изменен, за да постанови ясно, че задължението не се отнася до физически лица. Приемането на нови правила от Европейския парламент и Съвета, които да вземат предвид възраженията на Съда, трябва да бъде предшествано от задълбочен анализ и оценка, за да се намери най-подходящият начин за съчетаване на правото на защита на личните данни на бенефициерите с необходимостта от прозрачност. До извършването на анализа и оценката настоящите разпоредби за публикуване на информация за бенефициерите на европейските земеделски фондове следва да продължат да се прилагат. (71) С цел да се осигурят еднакви условия за прилагане на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с разпоредбите на Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[36]. (72) За приемането на някои актове за изпълнение следва да се използва процедурата по консултиране. По отношение на актовете за изпълнение, включващи изчисления на суми от Комисията, процедурата по консултиране дава възможност на Комисията изцяло да поеме отговорността си за управлението на бюджета и цели увеличаването на ефективността, предсказуемостта и бързината, като взема предвид ограниченията във времето и бюджетните процедури. По отношение на актовете за изпълнение в рамката на плащанията към държавите-членки и прилагането на процедурата по уравняване на сметките, процедурата по консултиране дава на Комисията възможност изцяло да поеме отговорността за управлението на бюджета и проверката на годишните сметки на националните разплащателни агенции с оглед приемането на такива сметки или, в случай на разходи, направени в разрез с правилата на Съюза, изключването на такива разходи от финансирането на Съюза. В други случаи, за приемането на актове за изпълнение следва да се прилага процедурата по разглеждане. (73) Комисията следва допълнително да бъде оправомощена да изпълнява определени административни или управленски задачи, по-специално тези, засягащи установяването на нетно салдо за разходите по ЕФГЗ. Регламент (ЕС) № 182/2011 г. не следва да се прилага спрямо тези правомощия. (74) Преходът от разпоредбите на регламентите, отменени с настоящия регламент, към разпоредбите, залегнали в настоящия регламент, може да породи специфични практически затруднения. За да се отстранят евентуалните затруднения, следва да се предвиди възможността Комисията да приема необходимите и надлежно обосновани мерки. (75) Тъй като програмният период за програмите за развитие на селските райони, финансирани въз основа на настоящия регламент, започва да тече от 1 януари 2014 г., настоящият регламент следва да се прилага от тази дата. Някои разпоредби обаче, свързани по-специално с финансовото управление на фондовете, следва да се прилагат от по-ранна дата в съответствие с началото на финансовата година, ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: СЪДЪРЖАНИЕ ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ.......................................................................................... 2 1........... КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО....................................................................... 2 2........... РЕЗУЛТАТИ ОТ ОБСЪЖДАНИЯТА СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО..................................................................................................... 5 3........... ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО....................................................... 7 4........... ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА............................................................................ 9 РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно финансирането, управлението и мониторинга на Общата селскостопанска политика........................................................... 10 ДЯЛ I ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ...................................................................................... 30 ДЯЛ II ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ФОНДОВЕ....................... 31 Глава I Земеделски фондове................................................................................................... 31 Глава II Разплащателни агенции и други органи................................................................. 33 ДЯЛ III СИСТЕМА ЗА СЪВЕТИ В СЕЛСКОТО СТОПАНСТВО...................................... 37 ДЯЛ IV ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ НА ФОНДОВЕТЕ................................................ 39 Глава I ЕФГЗ............................................................................................................................ 39 Раздел 1 Финансиране на разходите..................................................................................... 39 Раздел 2 Бюджетна дисциплина............................................................................................ 42 Глава II ЕЗФРСР..................................................................................................................... 45 Раздел 1 Общи разпоредби относно ЕЗФРСР...................................................................... 45 Раздел 2 Финансиране на програмите за развитие на селските райони........................... 45 Раздел 3 Финансов принос към програми за развитие на селските райони..................... 46 Раздел 4 Финансиране на наградата за новаторско местно сътрудничество.................... 50 Глава III Общи разпоредби.................................................................................................... 51 Глава IV Уравняване на сметки............................................................................................. 56 Раздел I Общи разпоредби..................................................................................................... 56 Раздел II Уравняване.............................................................................................................. 58 Раздел III Нередности............................................................................................................. 60 ДЯЛ V СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ И НАКАЗАТЕЛНИ МЕРКИ......................................... 63 Глава I Общи правила............................................................................................................ 63 Глава II Интегрирана система за администриране и контрол............................................ 69 Глава III Проверка на транзакциите...................................................................................... 74 Глава IV Други разпоредби относно проверките................................................................ 76 ДЯЛ VI КРЪСТОСАНО СПАЗВАНЕ.................................................................................... 76 Глава I Обхват......................................................................................................................... 76 Глава II Системи за контрол и наказателни мерки във връзка с кръстосаното спазване 76 ДЯЛ VII ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ............................................................................................. 76 Глава I Комуникация.............................................................................................................. 76 ГЛАВА II Използване на еврото............................................................................................ 76 ГЛАВА III Доклад и оценка................................................................................................... 76 ДЯЛ VIII ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ....................................................................... 76 ПРИЛОЖЕНИЕ I..................................................................................................................... 76 ПРИЛОЖЕНИЕ II.................................................................................................................... 76 ПРИЛОЖЕНИЕ III................................................................................................................... 76 ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА............................................................ 76 ДЯЛ I ОБХВАТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ Член 1 Обхват С настоящия регламент се установяват: а) финансирането на разходи в рамките на общата селскостопанска политика, включително разходи за развитие на селските райони; б) системата за съвети в селското стопанство; в) системите за управление и контрол, установени от държавите-членки; г) системата за кръстосано спазване; д) уравняването на сметки. Член 2 Определения, използвани в настоящия регламент 1. За целите на настоящия регламент се прилагат определенията „селскостопански производител“, „селскостопанска дейност“, „земеделска площ“, „стопанство“, посочени в член 4 от Регламент (ЕС) ххх/ххх [DP], освен ако настоящият регламент не предвижда друго. За целите на настоящия регламент се прилага определението „директни плащания“, посочено в член 1 от Регламент (ЕС) ххх/ххх [DP]. 2. Форсмажорни и извънредни обстоятелства, както се употребяват в настоящия регламент във връзка с Регламент (ЕС) ххх/ххх [DP], Регламент (ЕС) xxx/xxx[общ регламент за ООП] и Регламент (ЕС) ххх/ххх [RD] могат да се признаят по-специално в случаи като: а) смърт на бенефициера; б) дългосрочна професионална нетрудоспособност на бенефициера; в) тежко природно бедствие, което е засегнало сериозно стопанството; г) случайно унищожение на постройките за животни в стопанството; д) епизоотична ситуация, засегнала част от или всичките селскостопански животни на бенефициера; е) отчуждаване на голяма част от стопанството, ако това не се е очаквало към деня, когато е била внесена молбата. ДЯЛ II ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ФОНДОВЕ Глава I Земеделски фондове Член 3 Фондове за финансиране на разходи в земеделието 1. С оглед на постигането на целите на Общата селскостопанска политика, определени в Договора, финансирането на различните мерки, попадащи в нейния обхват, включително мерките за развитие на селските райони, ще се извършва от: а) Европейски фонд за гарантиране на земеделието, наричан по-долу „ЕФГЗ“; б) Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони, наричан по-долу „ЕЗФРСР“. 2. ЕФГЗ и ЕЗФРСР попадат в общия бюджет на Европейския съюз. Член 4 Разходи по ЕЗФГ 1. ЕФГЗ се прилага при споделеното управление между държавите-членки и Съюза и финансира следните разходи, които са извършени в съответствие с правото на Съюза: а) мерки за регулиране или подкрепа на селскостопанските пазари; б) директни плащания на селскостопански производители в рамките на Общата селскостопанска политика; в) финансовия принос на Съюза за мерките за информиране и за насърчаване за селскостопански продукти на вътрешния пазар на Съюза и в трети страни, предприети от държавите-членки в рамките на изпълнението на програми, различни от упоменатите в член 5 и избрани от Комисията; г) финансовия принос на Съюза към схемата за предлагане на плодове в училищата и към мерките във връзка с болестите по животните и загубата на потребителското доверие, посочени съответно в членове 21 и 155 от Регламент (EС) № xxx/xxx [общ регламент за ООП]. 2. ЕФГЗ финансира следните разходи пряко и в съответствие със законодателството на Съюза: а) насърчаване на нови селскостопански продукти на пазара, предприето или пряко от Комисията, или с посредничеството на международни организации; б) мерки, предприети в съответствие със законодателството на Съюза, за гарантиране запазването, съхраняването на отличителните белези, събирането и използването на генетичните ресурси в селското стопанство; в) въвеждане и поддържане на информационни системи за счетоводни данни в селското стопанство; г) системи за извършване на земеделски проучвания, включително проучвания за структурата на земеделските стопанства. Член 5 Разходи по ЕЗФРСР ЕЗФРСР се прилага при споделеното управление между държавите-членки и Съюза и финансира приноса на Съюза към програмите за развитие на селските райони, изпълнявани в съответствие със законодателството на Съюза за подпомагане на развитието на селските райони, както и наградата за новаторско местно сътрудничество, спомената в дял ІІІ, глава ІV от Регламент (EС) № RD/xxx. Член 6 Други разходи, включително техническо подпомагане Както ЕФГЗ, така и ЕЗФРСР могат съответно да финансират, на централизиран принцип и по инициатива на Комисията и/или от нейно име, мерките за подготовка, мониторинг, административна и техническа подкрепа, оценка, одит и контрол, необходими за провеждането на Общата селскостопанска политика. Тези мерки включват, по-конкретно: а) мерките, необходими за анализиране, управление, мониторинг, обмен на информация и прилагане на Общата селскостопанска политика, както и мерките във връзка с прилагането на системи за контрол и с оказването на техническа и административна помощ; б) придобиването от страна на Комисията на сателитни изображения за проверките в съответствие с член 21 в) мерките, предприети от Комисията чрез приложения за дистанционно наблюдение, използвани за мониторинг на селскостопанските ресурси в съответствие с член 22; г) мерките, необходими за поддържане и развитие на методи и технически средства за информация, взаимна връзка, мониторинг и контрол над финансовото управление на изразходваните средства по финансиране на Общата селскостопанска политика; д) предоставяне на информация относно Общата селскостопанска политика в съответствие с член 47; е) научни изследвания по отношение на Общата селскостопанска политика и оценка на финансираните от ЕФГЗ и ЕЗФРСР мерки, включително усъвършенстване на методите за оценка и обмен на информация относно практиките; ж) където е необходимо, изпълнителни агенции, създадени в съответствие с Регламент (ЕО) № 58/2003 на Съвета[37], които работят във връзка с Общата селскостопанска политика; з) мерките, свързани с разпространението на информация, повишаването на осведомеността на населението по въпросите на Общата селскостопанска политика, насърчаването на сътрудничеството и обмяната на опит на ниво ЕС в контекста на развитието на селските райони, включително изграждането на мрежа за съвместна работа на заинтересованите страни; и) мерки, необходими за разработването, регистрацията и защитата на символи в рамките на политиките за качество на Съюза и за защитата на правата на интелектуална собственост, свързани с него, както и необходимите разработки в областта на информационните технологии. Глава II Разплащателни агенции и други органи Член 7 Акредитиране и оттегляне на акредитация на разплащателните агенции и координиращите органи 1. Разплащателните агенции са обособени отдели или органи на държавите-членки, отговарящи за управлението и контрола на разходите, посочени в член 4, параграф 1 и член 5. С изключение на плащанията, изпълнението на тези задачи може да бъде делегирано. 2. Държавите-членки акредитират като разплащателни агенции отдели или органи, отговарящи на критериите за акредитация, които Комисията предстои да установи съгласно член 8, буква а). Като вземе предвид разпоредбите на конституцията си, всяка държава-членка ще ограничи броя на акредитираните разплащателни агенции до една за държава-членка или една за регион, където е приложимо. Когато обаче разплащателните агенции се учредяват на регионално ниво, държавите-членки в допълнение акредитират разплащателна агенция на национално ниво за тези схеми за подпомагане, които по същността си трябва да бъдат управлявани на национално ниво. 3. До [1 февруари] в годината, следваща съответната финансова година, лицето, което отговаря за акредитираната разплащателна агенция, изготвя: а) годишния финансов отчет за разходите, направени при изпълнение на поверените на акредитираната разплащателна агенция задачи, придружен от необходимата информация за уравняването на сметките съгласно член 53; б) декларация за управлението във връзка с изчерпателността, точността и достоверността на отчетите, доброто функциониране на системите за вътрешен контрол, както и законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции и спазването на принципа на добро финансово управление; в) обобщение на резултатите от всички налични и проведени одити и проверки, включително анализ на системните или повтарящите се слабости, както и на коригиращите действия, които са предприети или планирани. 4. В случаите на акредитиране на повече от една разплащателна агенция, държавата-членка определя орган, наричан по-долу „координиращ орган“, на който възлага следните задачи: а) да събира информацията, която трябва да бъде предоставена на Комисията, и да изпраща тази информация на Комисията; б) да съставя обобщен доклад с преглед на национално ниво на всички декларации за управлението, упоменати в буква б) на параграф 3 и одиторските становища по тях, посочени в член 9; в) да осигурява предприемането на корективни действия по отношение на несъответствия от общ характер и да информира Комисията за развитието по случаите; г) да насърчава и обезпечава хармонизирано прилагане на правилата на Съюза. Координиращият орган подлежи на специфична акредитация от държавите-членки по отношение на обработването на финансовата информация, посочена в буква а) на първата алинея. 5. В случаите, когато определена акредитирана разплащателна агенция не отговаря или е престанала да отговаря на едно или повече от условията по параграф 2, държавите-членки следва да оттеглят акредитацията ѝ, освен ако разплащателната агенция не внесе необходимите промени в срок, който трябва да бъде определен в съответствие с трудността на проблема. 6. Разплащателните агенции управляват и упражняват контрол върху поверените им операции, свързани с публична интервенция, и носят цялостната отговорност в тази дейност. Член 8 Правомощия на Комисията 1. За да осигури доброто функциониране на системата, предвидена в член 7, Комисията се упълномощава да приема делегирани актове съгласно член 111 относно: а) минималните изисквания за акредитация на разплащателните агенции, обхващащи вътрешната среда, контролните дейности, информацията и комуникацията, както и мониторинга, а също така и правилата във връзка с процедурата по акредитиране и отнемане на акредитацията; б) правилата във връзка с надзора и процедурата за преразглеждане на акредитацията на разплащателните агенции; в) минималните изисквания за акредитация на координиращите органи и правилата във връзка с процедурата по акредитиране и отнемане на акредитацията. 2 Чрез актове за изпълнение Комисията определя подробни правила относно: а) задълженията на разплащателните агенции по отношение на публичната интервенция, както и на естеството на техните отговорности в областта на управлението и контрола. б) функционирането на координиращия орган и нотификацията за сведение до Комисията, посочена в член 7, параграф 4. Актовете за изпълнение, предвидени в първата алинея, се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 112, параграф 3. Член 9 Сертифициращи органи 1. Сертифициращият орган е публичен или частен одиторски орган, създаден от държавата-членка, който представя становище относно декларацията за управлението във връзка с изчерпателността, точността и достоверността на годишния финансов отчет на разплащателната агенция, доброто функциониране на нейната система за вътрешен контрол, както и относно законосъобразността и правомерността на свързаните с тях операции и зачитането на принципа на доброто финансово управление. Той е оперативно независим както от съответната разплащателна агенция, така и от органа, който я е акредитирал. 2. Чрез актове за изпълнение Комисията определя правила относно статута на сертифициращите органи, специфичните им задачи, включително проверките, които трябва да провеждат, както и сертификатите и докладите, които тези органи трябва да съставят, и придружаващата ги документация. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 112, параграф 3. Член 10 Допустимост на извършените плащания от разплащателните агенции Разходите, посочени в член 4, параграф 1 и член 5, могат да бъдат обхванати от финансирането на Съюза само ако са извършени от акредитирани разплащателни агенции. Член 11 Плащания в пълен размер на бенефициерите Освен ако в законодателството на Съюза изрично не е предвидено друго, плащанията на бенефициерите по предвиденото в настоящия регламент финансиране се извършват в пълен размер. ДЯЛ III СИСТЕМА ЗА СЪВЕТИ В СЕЛСКОТО СТОПАНСТВО Член 12 Принцип и обхват 1. Държавите-членки изграждат система за съвети за бенефициерите по въпросите на управлението на земята и на стопанствата (наричана по-нататък „система за съвети в селското стопанство“), която се управлява от един или повече определени органи. Определените органи могат да бъдат публични или частни. 2. Системата за съвети в селското стопанство обхваща поне: а) законоустановените изисквания за управление и стандартите за добро земеделско и екологично състояние на земите, посочени в дял VІ, глава І. б) земеделските практики от полза за климата и околната среда, посочени в дял ІІІ, глава 2 от Регламент (ЕС) № ххх/ххх [DP] и поддържането на земеделската площ, посочено в член 4, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕС) № ххх/ххх [DP]; в) изискванията или действията, свързани с адаптация и смекчаване на въздействието на изменението на климата, биологичното разнообразие, защитата на водите, нотификацията за заболявания по животните и растенията и иновациите поне както са посочени в приложение І към настоящия регламент; г) устойчивото развитие на икономическата дейност на малките стопанства, както е определено от държавите-членки и поне на стопанствата, участващи в схемата за дребни селскостопански производители, посочена в дял V от Регламент (ЕС) № ххх/ххх [DP]. 3. Системата за съвети за селското стопанство може също да обхваща по-специално: а) устойчивото развитие на икономическата дейност на стопанства извън упоменатите в параграф 2, буква г); б) Минималните изисквания, установени в националното законодателство, както са посочени в член 29, параграф 3 и член 30, параграф 2 от Регламент (ЕС) № ххх/ххх [RD] Член 13 Специфични изисквания във връзка със системата за съвети в селското стопанство 1. Държавите-членки гарантират, че съветниците в системата за съвети в селското стопанство имат подходяща квалификация и редовно участват в обучения. 2. Държавите-членки обезпечават разделението между съвети и контрол. Без да се засяга националното законодателство по отношение на публичния достъп до документи, държавите-членки гарантират, че определените органи и частните организации, посочени в член 12, параграф 1, не разпространяват лична или индивидуализирана информация и данни, които получават в процеса на предоставяне на съвети, на лица, различни от бенефициера, който управлява съответното стопанство, с изключение на констатирани в процеса на работата им нередности или нарушения, за които съществува задължение, установено в съюзното или националното законодателство за уведомяване на обществен орган, по-специално в случай на престъпления. 3. Компетентният национален орган предоставя на бенефициера съответния списък с определени органи, според случая и по електронен път. Член 14 Достъп до системата за съвети в селското стопанство Независимо дали получават подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика, включително и развитието на селските райони, бенефициерите могат да използват доброволно системата за съвети в селското стопанство. Държавите-членки могат да определят по обективни критерии категориите бенефициери, които да имат приоритетен достъп до системата за съвети в селското стопанство. Независимо от това държавите-членки гарантират, че приоритет се дава на селскостопански производители, чийто достъп до друга система за съвети е най-ограничен. Системата за съвети в селското стопанство гарантира, че бенефициерите имат достъп до съвети, които вземат предвид специфичното положение на тяхното стопанство. Член 15 Правомощия на Комисията 1. С цел да се гарантира правилното функциониране на системата за съвети в селското стопанство Комисията се упълномощава да приема делегирани актове съгласно член 111 по отношение на разпоредби, целящи системата да стане напълно функционална. Тези разпоредби може да са свързани, освен друго, с критериите за достъпност за селскостопанските производители. 2. Посредством актове за изпълнение Комисията може да приеме правила за еднаквото прилагане на системата за съвети в селското стопанство. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 112, параграф 3. ДЯЛ IV ФИНАНСОВО УПРАВЛЕНИЕ НА ФОНДОВЕТЕ Глава I ЕФГЗ Раздел 1 Финансиране на разходите Член 16 Бюджетен таван 1. Годишният таван на разходите по ЕФГЗ се състои от максималните суми, определени за него с Регламент (ЕС) № xxx/xxx [МФР]. 2. В случай, че законодателството на Съюза предвиди намаления в посочената в параграф 1 сума, чрез актове за изпълнение Комисията ще преизчисли нетното салдо за разходите по ЕФГЗ на базата на данните, посочени в този законодателен акт. Член 17 Месечни плащания 1. Бюджетните кредити, необходими за финансиране на разходите по член 4, параграф 1, се предоставят на държавите-членки под формата на месечни плащания по възстановяване на разходи, наричани по-долу „месечни плащания“, въз основа на разходите, извършени през определен референтен период от акредитираните разплащателни агенции. 2. До прехвърлянето на месечните плащания от Комисията, държавите-членки мобилизират необходимите средства за извършване на разходите в съответствие с потребностите на акредитираните разплащателни агенции. Член 18 Процедура на месечните плащания 1. Комисията извършва месечни плащания, без това да се отразява на актовете за изпълнение, посочени в членове 53 и 54, за разходите, направени от разплащателните агенции през референтния месец. 2. Месечните плащания се правят за всяка държава-членка най-късно на третия работен ден от втория месец, следващ този, през който са направени разходите. Разходите, извършени от държавите-членки между 1 и 15 октомври, се смятат за направени през месец октомври. Разходите, направени между 16 и 31 октомври, се смятат за направени през месец ноември. 3. Чрез актове за изпълнение Комисията взема решения относно месечните плащания, които извършва въз основа на изпратените от държавите-членки декларации за разходи и предоставената информация по член 102, параграф 1, като взема предвид наложените съгласно член 43 намаления или временни преустановявания на плащанията или каквито и да било други корекции. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 112, параграф 2. 4. Чрез актове за изпълнение Комисията може да взема решения за извършване на допълнителни плащания или приспадания на суми. В такива случаи комитетът, упоменат в член 112, параграф 1 се уведомява при следващото му заседание. Член 19 Административни разходи и разходи за персонала Направените от държавите-членки и бенефициерите, получаващи подпомагане от ЕФГЗ разходи, свързани с администрацията персонала, не се поемат от фонда. Член 20 Разходи за публична интервенция 1. Когато в рамките на общата организация на пазарите не е определена сума за единица продукция във връзка с мярката за интервенция, Европейският фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) финансира тази мярка на базата на стандартните суми, еднакви за Съюза, по–специално за средства от държавите–членки, използвани за закупуване на продукти, за операции по съхраняването и, при необходимост, по обработката на интервенционните продукти. 2. За да осигури финансирането от ЕФГЗ на разходите за публични интервенции, Комисията се упълномощава да приема делегирани актове съгласно член 111 относно: а) типа мерки, допустими за финансиране от Съюза и условията за възстановяване на разходите; б) изискванията за допустимост и методи за изчисляване въз основа на действително получената от разплащателните агенции информация, или на база фиксирани суми, определени от Комисията, или на фиксирани и нефиксирани суми съгласно нормативната уредба на селскостопанския сектор. 3. Размерът на сумите, посочени в параграф 1, се определя от Комисията посредством актове за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 112, параграф 2. Член 21 Придобиване на сателитни изображения Списъкът със сателитните изображения, необходими за проверки, се съгласува между Комисията и държавите-членки в съответствие със спецификацията, изготвена от всяка държава-членка. Комисията осигурява безплатно тези сателитни изображения на контролните органи или на доставчиците на услуги, упълномощени от тези органи да ги представляват. Комисията остава собственик на изображенията и ги изисква обратно при завършване на работата. Тя може също така да предвиди извършването на дейност по подобряване на техниките и методите на работа във връзка с проверката на селскостопански земи чрез дистанционно наблюдение. Член 22 Мониторинг на селскостопанските ресурси Мерките, финансирани съгласно член 6, буква в) имат за цел да предоставят н