BG    BG BG 
 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 18.9.2008 
SEC(2008) 2425  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружителен  документ  към 
 
РЕГЛАМЕНТ  НА СЪВЕТА  
 
относно  защитата  на животните  по време  на умъртвяване  
   
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружителен  документ  към 
 
РЕГЛАМЕНТ  НА СЪВЕТА  
 
относно  защитата  на животните  по време  на умъртвяване  
   
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Всяка  година  близо  360 милиона  свине , овце , кози  и говеда , както  и повече  от 4 
милиарда  птици  се умъртвяват  в кланиците  на ЕС. Освен  това, в 
европейската  
кожухарска  индустрия  се умъртвяват  около  25 милиона  животни , а в инкубаторите  — 
около  330 милиона  еднодневни  пилета . Контролът  на заразните  заболявания  може  също  
да наложи  умъртвяването  на хиляди  до милиони  животни . 
Умъртвяването  на селскостопански  животни  е регулирано  с Директива  93/119/ЕО на 
Съвета  относно  защитата  на животните  по време  на клане  или умъртвяване1. 
Посочената  директива  никога  не е била  изменяна . Поради  това настоящата  оценка  на 
въздействието  ще бъде  съсредоточена  предимно  върху  това дали  проблемите  са се 
променили  и дали  първоначалните  цели  все още са актуални .  
Отправна  точка  за предложението  на Комисията  беше  приемането  през 2004 г. и 2006 г. 
на две научни  становища  на Европейския  орган  за безопасност  на храните , в които  се 
предлага  техническите  приложения  на директивата  да бъдат  преразгледани . 
Едновременно  с това Световната  организация  за здравеопазване  на животните  прие  
през 2005 г. две ръководства  относно  хуманното  отношение  към животните  при клане  и 
умъртвяване , които  водят  до подобни  заключения . Вследствие  на това през 2006 г. 
Комисията  упълномощи  външен  консултант  да проучи  практиките  на кланиците  при 
зашеметяване /умъртвяване  на животни  и икономическите , социалните  и екологичните  
последици  от тях. Проучването  приключи  през 2007 г. По същото  време  Комисията  
проведе  консултации  със заинтересованите  страни  и с държавите -членки . Бяха  
анализирани  докладите , изготвени  от експертите  на Комисията  от Службата  по 
хранителен  и ветеринарен  контрол  (FVO), тъй като те отразяват  положението  с 
прилагането  на действащата  директива  в държавите -членки . Между  декември  2007 г. и 
февруари  2008 г. беше  проведено  и допитване  в Интернет . 
Настоящият  законодателен  акт засяга  предимно  кланиците , животновъдството  за 
нуждите  на кожухарската  индустрия , инкубаторите  и умъртвяването  с цел контрол  на 
заболяванията . Месопроизводството  е най-засегнатият  отрасъл , тъй като в него  се 
умъртвява  най-голям  брой  животни . Също  така в този бранш  законодателните  
изисквания  са най-обстойни  и това обосновава  факта , че по-голямата  част от оценката  
на въздействието  е съсредоточена  върху  тази промишленост . 
                                                 
1 ОВ L 340, 31.12.1993 г., стр. 21. 
 
BG 3   BG Контекстът  на умъртвяването  на селскостопански  животни  се промени  значително  от 
1993 г. насам . Бяха  въведени  нови  технологии , бяха  проведени  нови  научни  
изследвания , които  обезсмислят  сегашните  стандарти  в някои  сфери . В обществото  ни 
нарасна  загрижеността  във връзка  с хуманното  отношение  към животните , а 
европейските  граждани  проявяват  все по-голяма  взискателност  по отношение  на този 
аспект  от хранителната  верига . Промени  се и правната  среда  за кланиците  с приемането  
на „Хигиенния  пакет “ — серия  от законодателни  актове  на ЕС относно  безопасността  
на храните , в които  се подчертават  отговорностите  на търговските  субекти  в 
хранително -вкусовата  промишленост . Масовото  умъртвяване  по време  на големи  
епидемии  по животните  също  повдигна  въпроси  в стремежа  ни към хуманно  
умъртвяване  на животните . През  2006 г. Комисията  прие  първия  План  за действие  на 
Общността  за защита  и хуманно  отношение  към животните , с който  се въвеждат  нови  
понятия  като показателите  за хуманно  отношение  и необходимостта  от допълнителни  
изследователски  програми  и референти  центрове  за хуманно  отношение  към 
животните . 
Бяха  установени  и някои  конкретни  проблеми  с действащото  законодателство  на ЕС 
като липсата  на хармонизирана  методология  за нови  методи  на зашеметяване , липсата  
на ясно  определени  отговорности  на операторите  по отношение  на хуманното  
отношение  към животните , недостатъчната  квалификация  на персонала , занимаващ  се с 
животни , или незадоволителните  условия  за хуманно  отношение  към животните  по 
време  на умъртвяване  с цел контрол  на заболяванията . 
Умъртвяването  на селскостопански  животни  е област , която  е предмет  на 
законодателството  на ЕС от 1974 г., а през 1993 г. компетенцията  на Общността  беше  
засилена . Консултациите  със заинтересованите  страни  и държавите -членки  потвърдиха  
важното  значение  на инициативата  на Общността  в тази област . Настоящият  
законодателен  акт се отнася  за месопроизводството , сектора  за производство  на 
оборудване  и някои  дейности  на селскостопанските  производители . Всички  те действат  
на международно  равнище  и се нуждаят  от рамка  на равнище  ЕС. 
Общата  цел на придружаващата  оценката  на въздействието  инициатива  е да се подобри  
защитата  на животните  по време  на клане  или умъртвяване , като същевременно  се 
осигуряват  равноправни  условия  за всички  засегнати  стопански  субекти , така че 
тяхната  конкурентоспособност  да не бъде  засегната  от несъответствия  в техните  
производствени  цени  или достъпа  им до пазара . Тази  инициатива  следва  да допринесе  и 
за политиката  за по-добро  регулиране /опростяване .  
Конкретните  цели  са стимулиране  на иновациите  за хуманно  умъртвяване  на 
животните , осигуряване  на по-добро  интегриране  на хуманното  отношение  към 
животните  в производствения  процес  на кланиците , повишаване  нивото  на знанията  на 
съответния  персонал  и подобряване  на защитата  на животните  в случаите  на масово  
умъртвяване . 
Вариантите  за действие  включват  бездействие  (=основна  линия  на поведение = 
вариант  1), необвързващи  препоръки  (вариант  2), изменение  на директивата  (вариант  3) 
посредством  техническите  ѝ приложения  и реорганизация  на законодателството  
(вариант  4).  
Разходите  за клане  представляват  ограничена  част от общите  разходи  за дейността  на 
кланиците  (20 %), но биха  могли  да засегнат  тяхната  конкурентоспособност . Въпреки  
 
BG 4   BG това съществува  малка  вероятност  промените , настъпили  в разходите  за клане  на 
животни , да засегнат  крайната  цена  на месото . Кланиците  вече подлежат  на редовна  
официална  проверка  по силата  на законодателството  относно  безопасността  на храните . 
В действащото  законодателство  за хуманно  отношение  към животните  не се въвеждат  
допълнителни  изисквания  за официални  проверки . Хуманното  отношение  към 
животните  се отразява  положително  върху  качеството  на месото  и трудовата  
безопасност . То има и положителна  пазарна  стойност . Не са установени  значителни  
екологични  последици . 
При сравнение  на различните  варианти  става  ясно , че бездействието  (вариант  1) оказва  
редица  отрицателни  въздействия  върху  поставената  цел. Никоя  от целите  не може  да 
бъде  постигната  чрез този вариант . Възможно  е много  аспекти  на хуманното  
отношение  към животните  да се влошат , тъй като ще се наложи  предприятията  да 
действат  в среда , която  ще става  все по-различна  в отделните  държави -членки . Поради  
това съвсем  не се постига  по-голямо  опростяване . Въпреки  усилията , полагани  в някои  
от държавите -членки , това положение  ще възпрепятства  иновациите . Икономическите  
разходи  за стопанска  дейност  и органи  ще бъдат  ограничени  в краткосрочен  план . 
Възможно  е обаче  вредното  въздействие  върху  качеството  на месото , възприятието  на 
обществеността  и трудовата  безопасност  да въздействат  дълготрайно  и отрицателно  
върху  икономиката  на месопроизводството . 
При сравнение  на останалите  варианти  в светлината  на поставените  цели  става  ясно , че 
е по-подходящо  да се реорганизира  законодателството  (вариант  4), тъй като 
изменението  на директивата  (вариант  3) би довело  до реализиране  на ползи , а 
представянето  на необвързващи  препоръки  (вариант  2) няма  да бъде  достатъчно  за 
постигане  на повечето  цели . Следователно  не може  да се счита , че самостоятелно  
вариант  2 ще бъде  достатъчен  за справяне  с проблемите , но той би представлявал  
интерес  като допълнителен  инструмент . 
Необвързващите  препоръки  (вариант  2) биха  допринесли  по-специално  за увеличаване  
защитата  на животните  и за подобряване  качеството  на месото . Този  вариант  би 
способствал  за установяването  на гарантирани  равноправни  условия  за предприятията , 
но в доста  ограничена  степен  поради  незадължителното  му естество . 
Реорганизирането  на директивата  (вариант  4) е единственият  вариант , който  създава  
възможност  за стимулиране  на иновациите  и за постигане  на опростяване  (посредством  
промяна  на правния  инструмент  и прилагане  на нов подход ). От него  има и по-голяма  
полза , отколкото  от изменението  на директивата  (вариант  3), що се отнася  до защитата  
на животните . Това  е и вариантът , който  е възможно  да се отрази  най-благоприятно  
върху  качеството  на месото , възприятието  на обществото  и по-добрите  условия  на труд  
в кланиците . 
Варианти  3 и 4 ще генерират  краткосрочни  разходи  за някои  предприятия , но 
въздействието  им ще зависи  от предприемането  на конкретни  мерки  като евентуални  
преходни  периоди  или изключения  в специфични  случаи .  
Отражението  върху  околната  среда  се счита  за неутрално  при всички  варианти , тъй 
като по време  на събирането  на данните  не са отбелязани  признаци  за значителни  и/или 
преки  екологични  последици . 
 
BG 5   BG Общият  мониторинг  на законодателството  относно  хуманното  отношение  към 
животните  е включен  в Регламент  (ЕО) № 882/2004 относно  официалния  контрол  в 
областта  на фуражите  и храните2 и на този етап в настоящия  документ  не се предлага  
изготвянето  на конкретен  инструмент , който  би създал  административна  тежест  за 
държавите -членки .  
                                                 
2 ОВ L 165, 30.4.2004 г., стр. 1—141.