РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Взаимоспомагателни фондове : Взаимоспомагателните фондове предоставят помощ за производителите, които желаят да се застраховат срещу колебанията на пазара. Общностното подпомагане на създаването на взаимоспомагателни фондове може да се предостави под формата на временна и постепенно намаляваща помощ за покриване на административните разходи на тези фондове.

Използваемо производство : Добив на мъст, предвидена за производството на вино и еквивалентна на общото производство минус всички останали продукти с изключение на виното, и по-специално минус мъстта, предназначена единствено за добив на гроздов сок и загубите, дължими на изпаряването.

Използване на концентрирана гроздова мъст : Подпомагане, което до 31 юли 2012 г. се предоставя на винопроизводители, които използват концентрирана гроздова мъст, включително концентрирана ректифицирана гроздова мъст, с цел увеличаване на естественото алкохолно съдържание на продуктите в съответствие с условията, предвидени в приложение ХVа на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета.

Концентрирана гроздова мъст : Концентрираната гроздова мъст представлява некарамелизирана гроздова мъст, получена чрез частично дехидратиране на гроздова мъст, извършено по всеки разрешен метод с изключение на директно нагряване.

Концентрирана мъст (ректифицирана) : Концентрираната ректифицирана гроздова мъст е течен некарамелизиран продукт, който е получен чрез частично дехидратиране на гроздова мъст, извършено по разрешен метод с изключение на директно нагряване, и е преминал разрешените обработки за намаляване на киселинното съдържание и отстраняване на другите компоненти освен захарта.

Лозаро-винарска година : Производствената година на лозаро-винарските продукти (описани в част XII от приложение I на Регламент (ЕО) № 1234/2007) започва всяка година на 1 август и приключва на 31 юли на следващата година).

Лозаро-винарски опис : База данни, която съдържа информация относно производствения потенциал за вино на всяка държава членка.

Мярка за дестилация на вторични продукти : Подпомагане на доброволната или задължителната дестилация на вторични продукти от производството на вино (гроздови джибри и винени утайки), извършена съгласно условията, посочени в приложение ХVб, буква Г от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

Мярка за застраховане на реколтата : Подпомагането на застраховането на реколтата има за цел да съдейства за запазване на доходите на производителите, когато същите са засегнати от природни бедствия, неблагоприятни климатични условия, болести или нашествия от вредители.

Мярка за кризисна дестилация : До 31 юли 2012 г. може да се предоставя подпомагане за доброволна или задължителна дестилация на излишъците от вино в оправдани кризисни ситуации по преценка на държавите членки, за да се намали или премахне излишното количество и същевременно се осигури непрекъснатост на предлагането до следващата реколта.

Мярка за подпомагане на инвестирането : Помощ при материални и нематериални инвестиции в съоръжения за преработка, инфраструктура на лозаро-винарския сектор и продажба на вино, които подобряват общите резултати от работата на предприятието и засягат една или повече от следните дейности: а) производството или предлагането на пазара на продуктите, посочени в приложение ХIб на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета; б) разработването на нови продукти, процеси и технологии, свързани с продуктите, посочени в приложение ХIб. а) производството или предлагането на пазара на продуктите, посочени в приложение ХIб на Регламент (ЕО) № 1234/2007; б) разработването на нови продукти, процеси и технологии, свързани с продуктите, посочени в приложение ХIб.

Мярка за дестилация на алкохол за консумация : До 31 юли 2012 г. се предоставя подпомагане на производители под формата на помощи на хектар за вино, което се дестилира за получаване на алкохол за консумация.

Мярка за популяризиране : Подпомагането обхваща мерки за информиране или популяризиране на вината на Общността. Мерките за популяризиране се отнасят до вината със защитено наименование за произход или защитено географско указание или вината с означение на винения сорт лоза. Тази мярка може да включва единствено: а) връзки с обществеността, мерки за популяризиране или реклама, б) участие в мероприятия, панаири или изложения с международна значимост, в) информационни кампании, г) проучвания на нови пазари, необходими за разширяване на възможностите за реализация на пазара; и д) проучвания с цел оценка на резултатите от действията по мерките за популяризиране и информиране. Делът, с който Общността участва в дейностите за популяризиране, не надвишава 50 % от разходите, които отговарят на условията за финансиране.

Мярка за събиране на реколтата на зелено : Събиране на реколтата на зелено означава пълното унищожаване или отстраняване на гроздовете, докато все още не са узрели, като по този начин добивът от съответната площ се намалява до нула. Помощ за събиране на реколтата на зелено може да се предоставя като обезщетение под формата на плащане с фиксиран размер за хектар, който се определя от съответната държава членка.

Обогатяване : Повишаването на естественото алкохолно съдържание в единица обем прясно грозде, гроздова мъст или младо вино в процес на ферментация чрез добавяне на захароза, концентрирана гроздова мъст или ректифицирана концентрирана гроздова мъст, или посредством частична концентрация.

Права на засаждане : В рамките на ЕС засаждането на винени сортове лози е забранено, освен ако е регулирано с права на засаждане — изразени в хектари права, които предоставят възможност на лозарите да засаждат лози. Тези права могат да бъдат под формата на i) отделни права за презасаждане, предоставени на земеделския производител след изкореняването на съществуващи лозя, или ii) права за ново засаждане и права от управляваните от държавите членки национални или регионални резерви, които все още не са предоставени на други стопанства. В членове 85е и 85н от Регламент (ЕО) № 1234/2007 се съдържат допълнителни изисквания по отношение на правата на засаждане.

Премия за изкореняване : Подпомагане на лозари за окончателното изкореняване на всички лозя, засадени върху даден парцел или стопанство.

Преструктуриране и конверсия на лозя : Подпомагането на преструктурирането и конверсията на лозя може да обхваща единствено една или повече от следните дейности: а) конверсия на сортовете, включително и чрез повторно присаждане; б) промяна на местонахождението на лозя; в) подобряване на техниките за управление на лозята. Обичайното обновяване на лозя, които са приключили естествения си жизнен цикъл, не се разглежда като дейност за преструктуриране и конверсия. Подпомагането на преструктурирането и конверсията на лозя може да се осъществява единствено под следните форми: а) обезщетение на производителите за загуба на доход вследствие прилагането на мярката; б) помощ за покриване на разходите по преструктуриране и конверсия.

Схема за единно плащане (СЕП) : Схема за подпомагане, която замества повечето съществуващи преки плащания на помощи. В рамките на СЕП помощите са отделени от всякакви задължения за производство. Вместо това пълното изплащане на пряка помощ зависи от условието земеделските производители да поддържат цялата си земя в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) и да спазват законоустановените изисквания за управление (ЗИУ) — така нареченото "кръстосано спазване".

Шаптализация : Процес, при който се добавя захар към неферментиралата гроздова мъст с цел увеличаване на алкохолното съдържание след ферментация.

СЪКРАЩЕНИЯ

ООП : Обща организация на пазара

ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

ЕФГЗ : Европейски фонд за гарантиране на земеделието

ЕС-27 : Европейският съюз с 27 държави членки

ха : хектар

хл : хектолитър

СЕП : Схема за единно плащане

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Европейският съюз е най-големият производител на вино в света. С 3,5 милиона хектара лозя в ЕС през лозарската 2007/2008 г. са произведени приблизително 160 милиона хектолитра вино. Това представлява около 60 % от световното производство на вино и приблизително 5 % от земеделската продукция на ЕС. Франция, Испания и Италия са най-големите производители на вино сред държавите членки.

II. През 2008 г. Съветът въвежда реформа на общата организация на пазара на вино, чиято основна цел е подобряване на конкурентоспособността на винопроизводителите в ЕС и постигане на равновесие между търсенето и предлагането в лозаро-винарския сектор. Реформата се извършва в контекст на дълготрайни структурни излишъци от продукти и понижено търсене. Основните финансови инструменти на реформата включват временна схема за изкореняване на лозя и установяване на национални програми за подпомагане: на всяка държава членка се предоставя на разположение специфичен бюджет. Държавата членка може да избере кои мерки (от общо 11) да приложи като най-подходящи за нейната ситуация.

III. Главната цел на извършения одит беше да се оцени постигнатия досега напредък във връзка с една от основните задачи на реформата: подобряване на баланса между търсенето и предлагането. Одитът беше насочен към мерките за изкореняване и преструктуриране и конверсия, които представляват двете най-големи разходни области.

IV. В контекста на общи (ЕС-27) и дълготрайни структурни излишъци и загуба на конкурентоспособност на международно ниво, с реформата се създават или изменят инструменти, които имат за цел преодоляване на основните проблеми на пазара на вино. Прекалено е рано да се оцени ефективността на мерките, с изключение на мерките за изкореняване и преструктуриране, въведени с националните пакети, които отчитат разнообразието на пазарните условия на нивото на всяка държава членка.

V. По отношение на мярката за изкореняване, която е важен инструмент за постигане на равновесие между търсенето и предлагането, най-вече посредством елиминирането или поне значителното намаляване на пазарния дисбаланс, по време на одита беше установено, че нивата на подпомагане са били прекалено високи през първите две години от прилагане на мярката. Всяка година заявленията за прилагане на мярката са надвишавали предвидената цел, дори когато през третата година размерът на подпомагане е бил същият като преди реформата. Палатата счита, че при тези обстоятелства схемата е могла да бъде по ефикасна, тъй като е вероятно едно по-малко увеличение на нивата на подпомагане или дори задържане на предишните нива да позволи постигането на по-съществени резултати с наличните средства, или същите резултати с по-малко средства.

VI. Въпреки това не е постигнато очакваното намаляване на обемите, най-вече защото други мерки не са оказали очакваното въздействие. Целта за изкореняване на 175000 хектара се е оказала недостатъчна за коригиране на съществуващия пазарен дисбаланс. Тя се основава на критерии, които не са били изпълнени, като например предложението за прекратяване на мярката за обогатяване със захароза, както и отражението на допълнителните мерки като събирането на реколтата на зелено и насърчаването на продажбите.

VII. По отношение на мярката за преструктуриране и конверсия, която понастоящем е на разположение на държавите членки като част от националните пакети, е постигнат значителен ефект за голяма част от лозовите насаждения на територията на ЕС. Тази мярка улеснява и вследствие на това ускорява процеса на качествено адаптиране на предлагането към търсенето и модернизирането и рационализирането на лозята. Държавите членки обаче са се възползвали от предоставената им свобода на действие при прилагането на мярката, за да изберат голям брой дейности, както и много разнообразни нива на подпомагане. Освен това увеличаването на добивите в резултат на мярката за преструктуриране, която не оказва осезаемо въздействие върху потреблението, е неутрализирало частично ефекта от изкореняването в Испания и Италия.

VIII. Въпреки че като цяло дейността на Комисията за подготвянето на реформата е била задълбочена и с подходящ обхват, някои от нейните първоначални предложения не са се осъществили, а за предвидената либерализация на системата с права на засаждане не са били извършени достатъчно проучвания.

IX. Въз основа на тези констатации и оценки Палатата препоръчва:

- Комисията да направи прогнозна оценка на равновесието между търсенето и предлагането във винения сектор въз основа на актуализирани данни, като вземе предвид планираната либерализация на правата на засаждане. Въз основа на тази прогнозна оценка тя следва да определи дали са необходими мерки за коригирането на евентуален дисбаланс.

- Ако се окаже, че са необходими допълнителни мерки за изкореняване, трябва да се избегне изкореняването на модернизирани лозови насаждения, като се въведат допълнителни критерии за допустимост, допълнителни критерии за допустимост, които са свързани със самите лозови насаждения, а не само със земеделския производител.

- Като се има предвид широкият спектър операции, които държавите членки използват при прилагане на мярката за преструктуриране, Комисията следва да дефинира по-прецизно допустимите операции за преструктуриране, по-специално тези, разрешени в рамките на дейността "Подобряване на техниките за управление на лозята".

- С оглед да се избегне прекомерно компенсиране в случаите, в които плащанията към бенефициентите се основават на фиксирани ставки за хектар, Комисията би следвало да изисква от държавите членки да проверяват, поне въз основа на извадки, дали субсидията от ЕС не надвишава допустимия процент на действителните разходи.

- Докато от една страна ЕС финансира мярката за изкореняване с цел намаляване на излишъците от произведено вино, от друга страна прилагането на мярката за преструктуриране и конверсия води до увеличаване на добивите от грозде и съответно на произведените количества вино, което, при липсата на нови пазари, е в противоречие с целта за постигане на равновесие между търсенето и предлагането. Следователно Комисията трябва да осигури прилагането на подходящо съчетание от политики за преодоляване на това противоречие.

- По отношение на статистическите данни Комисията следва да дефинира ключови показатели за изпълнение във връзка с целите на реформата, които да позволят своевременна оценка на нейното прилагане.

ВЪВЕДЕНИЕ

ОПИСАНИЕ НА ОДИТНАТА ОБЛАСТ

1. Европейският съюз е най-големият производител на вино в света. С 3,5 милиона хектара лозя в ЕС през лозарската 2007/2008 г. са произведени приблизително 160 милиона хектолитра вино [1]. Това представлява около 60 % от световното производство на вино и приблизително 5 % от земеделската продукция на ЕС. Франция, Испания и Италия са най-големите производители на вино сред държавите членки.

ГРАФИКА 1

ЛОЗАРСКА ПЛОЩ, ОТ КОЯТО СЕ СЪБИРА РЕКОЛТАТА, И ИЗПОЛЗВАЕМО ПРОИЗВОДСТВО НА ВИНО (СРЕДНА СТОЙНОСТ ЗА ПЕРИОДА 2003/2004—2007/2008 Г.) [2]

+++++ TIFF +++++

Източник: Евростат, счетоводен баланс на доставките и годишни статистики относно културите.

2. Общата организация на пазара (ООП) е създадена през 1962 г. В този период съществуват само няколко законодателни инструмента за регулиране на пазара на вино. По това време ООП оказва подкрепа на производството посредством гарантирани продажби, използвайки интервенционни мерки като дестилация и възстановявания при износ, които водят до структурни излишъци. От 1976 г. е въведена забрана за нови насаждения и задължение за дестилация на производствените излишъци, а към края на 80-те години се увеличават мерките за финансово насърчаване на изкореняването на лозята. Реформата на ООП за виното от 1999 г. има за цел постигането на по-добро равновесие между търсенето и предлагането на пазара, като финансира преструктурирането на голяма част от общата площ с лозя в ЕС и стимулира интервенционните мерки като възстановяванията при износ и подпомагането на дестилацията и складирането. Въпреки засилените интервенционни мерки не е постигнато равновесие между търсенето и предлагането, тъй като тези мерки на практика поддържат субсидиран пазар за пласиране на излишъците от вино.

ОБЩА КАРТИНА НА ЛОЗАРО-ВИНАРСКИЯ СЕКТОР В ЕС ПО ВРЕМЕ НА РЕФОРМАТА

3. През последните десетилетия структурните производствени излишъци са постоянна характеристика на пазара на вино в ЕС и редовно се посочват като ключов проблем в рамките на различните реформи на ООП. Когато през 2005 г. Комисията започва подготвителната дейност във връзка с последната реформа на ООП, натрупаните запаси от вино представляват еквивалента на една производствена година, а структурните излишъци са оценени приблизително на 14,5 милиона хектолитра [3], което е равностойно на 8,5 % от общото производство. Комисията е изчислила, че субсидираната схема за дестилация на алкохол за консумация е увеличила тези излишъци с допълнителни 4 милиона хектолитра до 18,5 милиона хектолитра. Превишаването на предлагането спрямо търсенето е довело до намаляване на цените на виното на ниво производител.

4. По отношение на търсенето общото ниво на потребление на вино в ЕС е намаляло през последните 20 години до 2009 г. Това в голяма степен се дължи на значителното понижаване на нивото на консумация в основните държави членки производителки (графика 2). Докато в някои държави членки консумацията на вино се е увеличила, увеличеното търсене в голяма част е било компенсирано от внос, чиито нива са продължили да нарастват до 2007 г., а след това остават непроменени (графика 3). Това е знак за общо понижаване на нивото на конкурентоспособност на европейското производство на вино. Както Комисията отбелязва през 2006 г., положителното развитие на консумацията на вино в държави членки, които не произвеждат вино, не се е отразило благоприятно върху продажбите на вино от ЕС, тъй като допълнителните консумирани количества почти изцяло съответстват на увеличеното потребление на вина, внесени от трети страни. По време на реформата износът се е увеличил, но в по-малка степен, отколкото вносът.

ГРАФИКА 2

КОНСУМАЦИЯ НА ВИНО НА ГЛАВА ОТ НАСЕЛЕНИЕТО В ИЗБРАНИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

+++++ TIFF +++++

1 Данните относно лозаро-винарската година 2010/2011 не са окончателни.

Източник: Евростат, счетоводен баланс на доставките на вино.

ГРАФИКА 3

ТЪРГОВИЯ НА ВИНО ИЗВЪН ЕС

+++++ TIFF +++++

1 Данните относно лозаро-винарската година 2010/2011 не са окончателни.

Източник: Евростат, счетоводен баланс на доставките на вино.

5. Последният доклад на Палатата относно ООП на вино е публикуван през 1987 г. Той се отнася основно до мерките на Общността за дестилация на вино [4]. Още по това време е ясно, че предлагането превишава търсенето поради съчетаването на увеличаването на добивите (което е компенсирало мерките за намаляване на площите с лозя) и спада в търсенето. Освен че установява недостатъци в основните регламенти и тяхното прилагане на ниво държави членки, Палатата достига до заключението, че мерките за дестилация на практика допринасят за структурните излишъци на предлагани продукти, като гарантират пласиране на продуктите на прекалено атрактивни цени. В действителност основният ефект от мерките за дестилация е прехвърлянето на проблема за структурните излишъци от пазара на вино към пазара на алкохол. В своите годишни доклади от следващите години [5] Палатата посочва също така неблагоприятните последици от мерките за дестилация, както и по-общите проблеми, свързани с продължаващия дисбаланс на пазара на вино и относителната неефективност на мярката за изкореняване (която отчасти се дължи на компенсиращия ефект от схемите за подпомагане на презасажданията).

ЦЕЛИ НА РЕФОРМАТА

6. Основната причина за стартирането на реформата, посочена от Комисията в нейното съобщение от 2006 г. до Съвета и Европейския парламент — "Към устойчив европейски лозаро-винарски сектор" [6] — е нарастващият дисбаланс между търсенето и предлагането. Като допълнителни причини Комисията посочва сложния характер на съществуващата нормативна рамка, увеличеното използване на кризисна дестилация, която се превръща в обичайна практика, намаляващата консумация, все по-засилената конкуренция на държавите извън ЕС, недостатъчния положителен ефект от правата на засаждане върху контролирането на производствения потенциал, и отрицателните последици от ограниченията за засаждане в процеса на рационализиране на структурата на стопанствата.

7. Предвид тези проблеми целите на реформата са следните [7]:

- създаване на лозаро-винарски режим, почиващ на ясни, прости и ефикасни правила, подсигуряващи равновесие между търсенето и предлагането;

- повишаване на конкурентоспособността на винопроизводителите от Общността;

- укрепване на репутацията на качествените вина от Общността като най-добри в света;

- възвръщане на старите пазари и спечелване на нови в рамките на Общността и навсякъде по света;

КАРЕ 1

ОСНОВНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ИЗМЕНЕНАТА ООП

Основните инструменти, които се финансират от годишния бюджет в размер на 1,4 милиарда евро, са:

доброволно изкореняване на лозя, което е ограничено за период от три години.

национални финансови пакети: на всяка държава членка се предоставя на разположение специфичен бюджет. Държавата членка може да избере кои мерки (от общо 11 [8]) да приложи като най-подходящи за нейната ситуация.

Развитие на селските райони и опазване на околната среда в регионите на производство на вино.

Други характеристики на реформата на виното включват:

незабавно оттегляне на интервенционните мерки като възстановяванията при износ и складирането и постепенно оттегляне на други интервенционни мерки (напр. кризисната дестилация), което би трябвало да приключи до края на 2012 г. Тези мерки са включени в националните пакети.

Удължаване на срока на действие на режима на правата на засаждане до края на 2015 г. с възможност за държавите членки да продължат да прилагат режима до края на 2018 г.

Адаптиране на енологичните практики към тези, които са установени от Международната организация по лозарство и винарство (OIV).

Нови правила за класифициране на виното в три категории ("защитено наименование за произход", "защитено географско указание" и други вина, включително сортови вина).

Опростяване на правилата за етикетиране.

Изисквания за кръстосано спазване (понастоящем лозарите трябва да спазват условията за добро земеделско и екологично състояние, определени в Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета).

+++++ TIFF +++++

- създаване на лозаро-винарски режим, който да съхрани най-добрите традиции на винопроизводството в Общността и да заздрави социалната тъкан в много селски райони, и

- гарантиране, че производството като цяло зачита околната среда.

8. Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино влиза в сила на 1 август 2008 г. и определя общата рамка на реформа на лозаро-винарския сектор. През август 2009 г. този регламент е отменен [9] и ООП на вино е интегрирана в ООП, установена от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета.

+++++ TIFF +++++

ПРЕСТРУКТУРИРАНО ЛОЗЕ В ИСПАНИЯ

ЦЕЛ, ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

9. Целта на одита беше най-вече да се извърши оценка на постигнатия досега напредък във връзка с една от основните задачи на реформата: подобряване на баланса между търсенето и предлагането. Одитът беше насочен към мерките за изкореняване и преструктуриране и конверсия, тъй като те представляват двете най-големи разходни области и поради факта, че са от решаващо значение за постигането на целта за подобряване на баланса между търсенето и предлагането. Мярката за изкореняване цели да намали предлагането, а една от задачите на мярката за преструктуриране и конверсия е адаптирането на предлагането към търсенето. Въпреки че беше извършен общ преглед на модела на другите мерки, одитът нямаше за цел да оцени тяхната ефективност, тъй като те се прилагат само от 2009 г. досега. По време на извършване на одита подобна оценка би била преждевременна.

10. Палатата осъществи одитни мисии в Германия, Испания, Франция, Италия и Румъния, както и в Комисията, с оглед провеждането на разговори с длъжностните лица, отговорни за подготовката, прилагането и мониторинга на реформата. В подбраните държави членки въз основа на извадка от операции одитът включи проверка и анализ на националното законодателство, статистическите данни и вътрешните процедури. Бяха извършени също така и проверки на място на бенефициентите–лозари. Проверените операции бяха подбрани от извършени разходи през финансовата 2009 г. [10] — първата година на прилагане на реформата.

+++++ TIFF +++++

ПРЕСТРУКТУРИРАНО ЛОЗЕ В РУМЪНИЯ

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

МОДЕЛ НА РЕФОРМАТА

ПРЕДПРИЕТАТА ОТ КОМИСИЯТА РЕФОРМА Е КАТО ЦЯЛО ЗАДЪЛБОЧЕНА

11. При подготвянето на реформата Комисията е извършила широкообхватен преглед на лозаро-винарския сектор. Между 2005 г. и 2008 г. тя е направила последваща оценка на предходния режим, провела е консултации със заинтересованите страни, реализирала е оценка на въздействието и проучване на специфичните аспекти на лозаро-винарския сектор.

КАРЕ 2

ИЗПОЛЗВАНЕ НА "КРИЗИСНА ДЕСТИЛАЦИЯ" И "СКЛАДИРАНЕ", ДЕСТИЛИРАНИ КОЛИЧЕСТВА И РАЗХОДИ НА ЕС ЗА ПЕРИОДА 2000—2008 Г.

Използване на кризисна дестилация | | Складиране на вино и гроздова мъст |

Лозаро-винарска година | Дестилирани количества (хл) | Разходи (евро) | | Финансова година | Разходи (евро) |

2000/01 | 5923000 | 120400000 | | 2001 | 61706018 |

2001/02 | 6679000 | 165160000 | | 2002 | 68534023 |

2002/03 | - | - | | 2003 | 53182036 |

2003/04 | - | - | | 2004 | 50206010 |

2004/05 | 7058000 | 175053000 | | 2005 | 69571712 |

2005/06 | 4880000 | 120300000 | | 2006 | 90332117 |

2006/07 | - | - | | 2007 | 85452311 |

2007/08 | - | - | | 2008 | 73821269 |

Общо | 24540000 | 580913000 | | Общо | 552805497 |

Източник: Европейска комисия, ГД "Земеделие и развитие на селските райони". | | Източник: Европейска комисия, общ бюджет. |

12. В допълнение към мерките за изкореняване и преструктуриране, които подробно са разгледани в следващите раздели, реформата включва следните важни елементи:

a) Създаването на национални пакети, което означава, че предвид разнообразието на лозаро-винарския сектор, държавите членки [11] са в състояние да изберат мерките, които са най-подходящи за тяхната специфична ситуация, включително горепосочените мерки за преструктуриране. В действителност виното не е основен и слабо диференциран продукт: съществува голямо разнообразие на продукти, както и различно състояние на пазара в различните държави членки. Адаптирането на националните пакети може би е подходящо решение за тези различни национални пазарни условия.

б) Постепенното прекратяване на интервенционните мерки като складирането и дестилацията, които са системно използвани, както е посочено в каре 2, има за цел да отстрани алтернативните възможности за пласиране на винената продукция.

КОМИСИЯТА ОБАЧЕ НЕ Е ПРОУЧИЛА ДОСТАТЪЧНО ЕДИН ВАЖЕН ВЪПРОС

КРАЯТ НА РЕЖИМА НА ПРАВАТА НА ЗАСАЖДАНЕ

13. Един от ключовите елементи на ООП на вино е режимът на правата на засаждане, който се прилага от 1976 г. и съществено ограничава засаждането на нови лозя. Въпреки че през 1999 г. в рамките на ООП е предвидено този режим да спре да се прилага през 2010 г., реформата от 2008 г. удължава срока му на действие до края на 2015 г., като държавите членки имат възможността да продължат да го прилагат на цялата си територия или на част от нея до края на 2018 г. [12]

14. В документи за вътрешно ползване Комисията накратко анализира въздействието от прекратяването на правата на засаждане и достига до заключението, че не съществува риск от увеличаване на насажденията вследствие на прекратяването на този режим. Тя счита, че след премахването на механизмите за подпомагане на пазара производителите ще засаждат само ако са сигурни за търговския пласмент. Комисията обаче не е направила задълбочена оценка на евентуалните последствия —както рискове, така и възможности — произтичащи от удължаването на срока на действие на правата на засаждане [13].

НЯКОИ ПЪРВОНАЧАЛНИ ПРЕДЛОЖЕНИЯ НА КОМИСИЯТА НЕ СА ПРИЕТИ

РЕЖИМЪТ НА ДЕСТИЛАЦИЯ НА АЛКОХОЛ ЗА КОНСУМАЦИЯ

15. По-ранните предложения относно ООП включват подпомагане на дестилацията на вино за алкохол за консумация, който може да бъде използван в напитки като портвайн или бренди. Това подпомагане се изчислява въз основа на обема на действително дестилираното вино. Във фазата на подготовка на последната ООП Комисията е разгледала както намаляването на помощта за дестилация, така и нейното прекратяване. Зад тези алтернативни решения се крият опасенията, че предходните нива на подпомагане за дестилация са били прекалено атрактивни в сравнение с пазарните цени на виното, като така изкуствено се е насърчавало производството на нискокачествено вино и се е затруднявало преструктурирането на сектора. В крайна сметка Съветът е взел решение да удължи срока на действие на режима за ограничен преходен период от 4 години, но под формата на предоставяне на помощ на хектар (независимо от обема на дестилираното вино), изплащана на производителите, чиято продукция се използва за винени дестилати. Макар това решение да оказва положително краткосрочно въздействие върху равновесието на пазара на вино, то не води до преодоляване на отрицателните последствия от прилагането на режима.

ОБОГАТЯВАНЕ

16. В години с неблагоприятни климатични условия обогатяването е необходимо за производството на вино с необходимото алкохолно съдържание. В Европа всяка година се извършва обогатяване средно на 27 милиона хектолитра вино, като се използва концентрирана мъст или ректифицирана концентрирана мъст, и на 28 милиона хектолитра вино, като се използва захароза (вторият процес е известен също така като "шаптализация"). Сумарното количество от 55 милиона хектолитра представлява 30 % от общия размер на производството на вино в ЕС. При обогатяване от такъв мащаб се използват 5 милиона хектолитра мъст и 90000 тона захароза.

17. Първоначално Комисията предлага да премахне помощта за използването на концентрирана мъст и да забрани използването на захароза. Преминаването от обогатяване със захар към обогатяване с ректифицирана концентрирана мъст не би трябвало да представлява сериозна техническа трудност, но би увеличило производствените разходи, като например разходите за транспортиране на ректифицирана концентрирана мъст. Комисията предвижда това до доведе икономии в размер на 130 милиона евро годишно и да подпомогне възстановяването на равновесието на пазара (4,4 милиона хектолитра чрез заменянето на захарозата с ректифицирана концентрирана мъст). Въпреки това предложението среща силна опозиция от страна на някои държави членки, които посочват, че това ще се отрази отрицателно върху конкурентоспособността на засегнатите производители и ще ги принуди да променят традиционните практики в региони без структурни излишъци. Съветът взима решение да отмени помощта за използването на концентрирана мъст от лозаро-винарската година 2012/2013, като същевременно продължава да позволява използването на захароза в някои региони (така, както е посочено в приложение XVa на Регламент (ЕО) № 1234/2007). По този начин не може да бъде постигнато теоретичното намаляване с 4,4 милиона хектолитра.

ОГРАНИЧЕНИ МЕРКИ ЗА СПРАВЯНЕ С КРАТКОСРОЧНИТЕ КОЛЕБАНИЯ В ПРОИЗВОДСТВОТО

18. От архивните данни е видно, че общото винопроизводство може да варира между две последователни години с повече от 15 % [14]. Реформата премахва механизмите за подпомагане на пазара (като складиране, дестилация или възстановявания при износ), които помагат на винопроизводителите да се справят с различните нива на производство. Въведените от реформата две мерки, които имат за цел да минимизират отрицателния ефект от подобно вариране (събиране на реколтата на зелено и взаимоспомагателните фондове), засега имат ограничено приложение или обхват [15]. Събирането на реколтата на зелено, което представлява мярката с най-голям потенциал за справяне с колебанията в добивите, има присъщия допълнителен недостатък да се прилага само в периода между юни и юли [16], когато е възможно производителите все още да нямат ясна представа за годишната реколта. Така тази нова мярка не може да окаже съществено въздействие върху равновесието на пазара на вино.

ВЪЗДЕЙСТВИЕ ОТ МЕРКИТЕ ЗА ИЗКОРЕНЯВАНЕ И ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ

СХЕМА ЗА ИЗКОРЕНЯВАНЕ НА ЛОЗЯ

ДОБРЕ АДАПТИРАН ИНСТРУМЕНТ

19. Преходната "схема за изкореняване на лозя" е една от основните характеристики на изменената ООП, тъй като има за цел бързото и окончателното преодоляване на проблема със структурните излишъци посредством намаляване на производството. По същество тази схема предоставя компенсации на земеделските производители, които са избрали окончателно да изкоренят своите лозя и да загубят съответните права на засаждане. Чрез подпомагането на окончателното изкореняване на лозя тази схема е много по-ефективен инструмент за борба със структурните излишъци на вино в сравнение с предишните интервенционни мерки като мерките за складиране и дестилация, които представляват просто временно решение на този структурен проблем. При тези обстоятелства успешното прилагане на схемата за изкореняване е от съществено значение за постигане на структурно равновесие между търсенето и предлагането на пазара на вино.

20. Макар в предишните версии на ООП вече да е съществувала подобна схема ("премия за трайно изоставяне"), обхватът на настоящата мярка е разширен, по-специално защото е премахната възможността, с която по-рано са разполагали държавите членки, да избират дали да прилагат схемата на тяхната територия. Между 1996 г. и 2008 г. достъпът до мярката за земеделските производители е бил обусловен от националното законодателство, като в резултат площите с действително изкоренени лозя са били с незначителен размер в повечето държави членки [17]. Съгласно последната реформа всеки отделен земеделски производител има право да прилага мярката, което е довело до увеличаване на потенциалния ѝ обхват до всички площи с лозя в ЕС [18].

21. С Регламент (ЕО) № 479/2008 се отпуска бюджет за мярката за изкореняване на лозя в размер на 1,074 милиарда евро, които се предвижда да бъдат използвани за периода от 3 години, както следва:

(милиони евро) |

Лозаро-винарска година | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | Общо |

Отпуснат бюджет | 464 | 334 | 276 | 1074 |

РАЗМЕРИТЕ НА ПОМОЩТА ОБАЧЕ СА ПРЕКАЛЕНО ВИСОКИ И ИСКАНИЯТА ЗА ПРИЛАГАНЕ НА МЯРКАТА НАДВИШАВАТ ПЛАНИРАНИТЕ РЕЗУЛТАТИ, ДОРИ ПРИ ЗАДЪРЖАНЕ НА ПОМОЩТА НА ПРЕДХОДНИТЕ ѝ НИВА

22. Без явно основание Комисията е взела решение да увеличи размера на помощта с 20 % за първата от трите години на прилагане на схемата, с 10 % за втората, докато за третата и последна година е задържала нивото неизменено [19]. Това решение почива на предположението, че нивата на премиите би трябвало да покрият стойността на маржа на печалбата за земеделските производители за поне 5 години. Въпреки това според базата данни от лозаро-винарския опис някои области на ЕС, които в голяма степен са участвали в дейностите по изкореняване [20], вече са изпълнявали този критерий преди реформата. Палатата счита, че тези увеличения на размера на помощта струват 100 милиона евро на ЕФГЗ, или 10 % от общата стойност на разходите за схемата за изкореняване на лозя.

23. По време на прилагането на реформата на ООП през 2008 г. комбинираният ефект от високия размер на подпомагане и почти неограничения достъп са довели до значително увеличаване на заявленията за прилагане на мярката в много държави членки, производителки на вино, което превишава наличните средства за всяка от трите години на прилагане на мярката. Вследствие на това Комисията е трябвало да ограничи одобряването на заявленията във всяка държава членка до определен процент от паричната стойност на получените заявления. В таблица 1 е представена цялостна картина на ситуацията.

24. През трите години от нейното действие заявленията за прилагане на мярката за изкореняване на лозята значително надвишават наличните средства. Поради това е било необходимо да се установят приоритети, които посочват, че при фиксираните нива земеделските производители, които са готови да пристъпят към изкореняване на лозята, са много повече от тези, които в действителност са се възползвали от схемата. Такава ситуация е установена дори през третата година от прилагане на мярката, когато размерът на помощта е същият като преди реформата. Това поставя под съмнение мащаба на увеличението на размера на помощта и следователно ефикасността на мярката: големият брой заявления за прилагане на мярката сочи, че изкореняването на лозята на една и съща площ е могло да се извърши с по-малко средства, посредством по-малки увеличения на размера на помощта или дори чрез запазване на този размер на предходното му ниво.

ТАБЛИЦА 1

СХЕМА ЗА ИЗКОРЕНЯВАНЕ НА ЛОЗЯ: ДЕКЛАРИРАНИ ПЛОЩИ, КОИТО СА ИЗКОРЕНЕНИ И ОДОБРЕНИ СЛЕД ПРИЛАГАНЕ НА ПРОЦЕНТ НА ПРИЕМАНЕ

Източник: ГД "Земеделие и развитие на селските райони", съобщения от държавите членки.

Лозаро-винарска година | Декларирана площ (ха) | Процент на приемане | Одобрена площ (ха) | Изкоренена площ (ха) | Процент на изкореняване |

2008/09 | 159949 | 45,9 | 73377 | 68903 | 93,9 |

2009/10 | 108064 | 50,1 | 54182 | 47613 | 87,9 |

2010/11 | 83210 | 59,6 | 49612 | 44033 | 88,8 |

Общо | 351223 | 50,4 | 177171 | 160550 | 90,6 |

ВЪПРЕКИ ТОВА НЕ Е ПОСТИГНАТО ОЧАКВАНОТО НАМАЛЯВАНЕ НА ОБЕМИТЕ, НАЙ-ВЕЧЕ ЗАЩОТО ДРУГИ МЕРКИ НЕ СА ОКАЗАЛИ ПРЕДВИДЕНОТО ВЪЗДЕЙСТВИЕ

25. Като е взела предвид предложението за прекратяване на прилагането на мерките за дестилация, Комисията първоначално е оценила структурните излишъци от вино в размер на 18,5 милиона хектолитра (вж. точка 3) и е изчислила, че за намаляването на предлагането с такова количество ще се наложи изкореняване на 400000 хектара лози за период от 5 години, като разходите ще бъдат на стойност 2,4 милиарда евро. По-късно, през 2007 г., Комисията е счела, че други мерки от реформата като забраната на захарозата, събирането на реколтата на зелено, развитието на селските райони, популяризирането и етикетирането биха намалили излишъците от вино с 10 милиона хектолитра. В резултат на това целевата стойност на схемата за изкореняване на лозя е изменена на 175000 хектара, а съответният бюджет — на около 1,1 милиарда евро.

26. Някои от тези предположения обаче не са се осъществили: забраната на захарозата не е включена в окончателния текст на реформата, а събирането на реколтата на зелено и насърчаването на развитието на селските райони досега са оказали само ограничено въздействие. Палатата счита също така, че увеличаването на очакваните заявления вследствие на мерките за популяризиране, етикетиране и развитие на селските райони, не се е основавало на конкретни количествени доказателства, които да оправдаят подобни очаквания. При липса на планирано въздействие от други мерки целевата стойност от 175000 хектара от мярката за изкореняване на лозя не е била достатъчна сама по себе си, за да се справи с прогнозираните от Комисията структурни излишъци по време на реформата.

27. По този начин, въпреки че заявленията за изкореняване са били за площ от над 350000 хектара (таблица 1), мярката за изкореняване е ограничена от фиксираната целева стойност от 175000 ха, а накрая са били изкоренени само 160550 ха. Палатата счита, че мярката за изкореняване в крайна сметка е намалила площта в лозаро-винарския опис с около 5 % [21], което съответства на оттеглянето от пазара на приблизително 10,2 милиона хл вино или 6 % от използваемото производство [22]. Както е показано в графика 4, използваемото производство на вино и запасите от вино за ЕС-27 леко са намалели през лозаро-винарска година 2010/2011, но консумацията също е намаляла. Дори ако подобно намаляване на производството и запасите се потвърди в дългосрочен план, за преодоляване на оставащия пазарен дисбаланс ще е необходимо значително увеличение на вноса.

28. В графики 5 и 6 са показани последните налични данни за производството на вино до лозаро-винарска година 2011/2012, която следва трите години на прилагане на мярката за изкореняване.

ГРАФИКА 4

СКОРОШНО РАЗВИТИЕ НА ИЗПОЛЗВАЕМОТО ПРОИЗВОДСТВО, КОНСУМАЦИЯТА И ЗАПАСИТЕ

+++++ TIFF +++++

1 Данните относно лозаро-винарска година 2010/2011 не са окончателни.

Източник: Евростат, счетоводен баланс на доставките.

ГРАФИКА 5 И 6

ПРОИЗВОДСТВО НА ВИНО ЗА ЕС-27

+++++ TIFF +++++

РАЗВИТИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА В ИНО ЗА НЯКОИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ (2008/2009 Г. =100)

+++++ TIFF +++++

1 Данните относно лозаро-винарска година 2011/2012 не са окончателни.

Източник: ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

29. Като цяло производството на вино за ЕС-27 е намаляло през лозаро-винарска година 2010/2011, но не в държавите членки, които са изкоренили най-големите площи през първите две кампании, а именно Испания (68447 ха), Италия (20532 ха) и Франция (16674 ха). Без нови пазари една част от намалелия производствен капацитет може да бъде компенсиран с увеличаване на добивите в някои региони (както е описано по-подробно в точки 36 и 37). Намаляването на производството на вино за ЕС-27 през лозаро-винарска година 2010/2011 се дължи основно на по-ниско производство в Германия и Румъния, където общата изкоренена площ е била съответно 56 ха и 185 ха за първите две години на прилагане на режима. В сравнение с 2010 г. производството на вино е намаляло през лозаро-винарската 2011/2012 г. Палатата счита, че като се имат предвид климатичните условия, изкореняването все още не е позволило да се достигне очакваното намаляване при производството на вино.

МЯРКАТА ЗА ИЗКОРЕНЯВАНЕ НЕ Е НАСОЧЕНА КЪМ НАЙ-НЕУСТОЙЧИВИТЕ ЛОЗОВИ ПЛОЩИ

30. Откриването на помощта за повечето лозари, както и критериите, установени от член 85т, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 (които дават предимство на земеделски производители на възраст най-малко 55 години или на тези, които заявяват за изкореняване всичките си лозови насаждения) означават, че изкореняването не е насочено непременно към слабо конкурентните или нерентабилни лозови насаждения. Този подход е в съответствие с целта на схемата, която дава възможност на производителите сами да решат дали лозята им са рентабилни [23]. Въпреки това по този начин се създава риск програмата да финансира изкореняване на лозя, които вече са били преструктурирани и по принцип са конкурентоспособни. Палатата констатира подобни случаи на модернизирани лозя, които въпреки това са били изкоренени със средства от ЕС (вж. каре 3). Съществува присъщо напрежение между програмата за изкореняване и мерките за преструктуриране, което води до неефикасно използване на помощта от ЕС.

КАРЕ 3

ПРИМЕР ЗА МОДЕРНИЗИРАНИ ЛОЗЯ, КОИТО СА ИЗКОРЕНЕНИ

Един от посетените от Палатата земеделски производители в Испания е избрал изкореняването на насажденията върху парцел от около 55 хектара, който е бил засаден само преди 11 години с червен сорт грозде ранозрейка (tempranillo) с решетъчна структура (espaldera) — условия, които съответстват на модела, при който помощта за преструктуриране се предоставя също така и за други лозари. За тази операция са предоставени приблизително 420000 евро от ЕФГЗ. От една страна това подчертава факта, че тази по политика се финансира преструктурирането на по-стари лозя, като едновременно се предоставят средства за изкореняването на лозя, които вече са били с модернизирана и ориентирана към пазара структура. От друга страна така се потвърждава, че е възможно помощта за изкореняване да бъде прекомерно привлекателна дори за модерни конкурентоспособни лозя.

НЕДОСТАТЪЦИ В НАЦИОНАЛНИТЕ ПРАВИЛА ЗА ПРИЛАГАНЕ

31. След изкореняването земеделските производители са длъжни да изпълняват изискванията за кръстосано спазване, тоест възможно е да има намаляване на премията за изкореняване в случай на неспазване на някои изисквания [24] в техните стопанства за период от три години [25]. Във Франция обаче това задължение не се прилага за бенефициентите, които изцяло прекратяват земеделската си дейност поради факта, че в тези случаи бенефициентите не отговарят повече на дефиницията на регламента за "земеделски производител". Това тълкуване обаче излага на риск основната цел на изискването, която е да се гарантира един отговорен подход към площите с изкоренени насаждения. Ето защо Палатата счита, че частта от регламента, в която се посочва, че "правото на премия следва да зависи от спазването от страна на съответните производители на приложимите екологични правила [26]" остава в сила дори когато земеделските производители преустановят земеделската си дейност.

МЯРКА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И КОНВЕРСИЯ

ВАЖНА МЯРКА ЗА ПО-ДОБРО АДАПТИРАНЕ КЪМ ТЪРСЕНЕТО

32. Мярката за преструктуриране и конверсия на лозя е основен елемент от ООП на вино от реформата през 1999 г. Целта на мярката е да се повиши конкурентоспособността на винопроизводителите, като се компенсират породените от адаптирането на лозята загуби на доходи и като се участва в разходите за преструктуриране и конверсия.

33. ЕС е отпуснал значителни средства за тази мярка, не само в абсолютна стойност (4,2 милиарда евро за периода 2001—2010 г., тоест средно около 420 милиона на година), но също и като дял от общите средства на ООП (приблизително 32 %). Тази тенденция продължава да съществува след въвеждането на последната реформа, като държавите членки продължават да се фокусират върху тази мярка, която понастоящем е една от опциите в рамките на техните национални пакети. На обща стойност от 326 милиона евро за финансовата година 2009, тази мярка представлява основният избор на държавите членки с изключение на Испания (която предоставя най-голямата част от своя национален пакет за 2009 г. за дестилация) и други държави членки, които не са големи производителки и които са избрали да прехвърлят съществена част от своите национални пакети към схемата за единно плащане [27].

34. Въздействието на мярката е значително. Съответно 16 % и 21 % от общата площ лозя на двата региона с най-голямо производство на вино: Кастилия-Ла Манча и Лангедок-Русийон, е била преструктурирана през последните 10 години с помощта на средствата от ЕС [28].

35. Някои фактори са от съществено значение за гарантиране на конкурентоспособността на лозарска площ: сортът грозде (в зависимост от това дали е адаптиран към търсенето на пазара), добивът (производителността) и структурата на разходите (производствените разходи). В този контекст мярката за преструктуриране, която включва помощ за конверсия на сортовете [29], промяна на местонахождението на лозята или подобряване на техниките за управление на лозята, като цяло е призната за основен инструмент за насърчаване на конкурентоспособността [30], тъй като улеснява полагането на усилия от страна на земеделския производител за адаптиране на продукцията му към търсенето и за повишаване на производителността и/или за икономии на разходи [31].

ТАБЛИЦА 2

ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ФИНАНСИРАНОТО ОТ ЕС ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ В НЯКОИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ И РЕГИОНИ

Източник: Данни, събрани от Евростат (основно и годишно проучване на лозята) и посетените национални и регионални органи.

| Италия | Испания (Кастилия-Ла Манча) | Франция (Лангедок-Русийон) | Германия |

Обща площ на лозята през 2000 г. (2002 г. за Лангедок-Русийон) в хектари | 724860 | 566380 | 295464 | 101541 |

Брой преструктурирани хектари между лозаро-винарските години 2000/2001 и 2008/2009 | 127177 | 90000 | 63166 | 16016 |

Процент на преструктуриране | 18 | 16 | 21 | 16 |

ПРИ ЛИПСА НА НОВИ ПАЗАРИ УВЕЛИЧЕНИТЕ ДОБИВИ ОТ ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И КОНВЕРСИЯТА НА ЛОЗЯ МОГАТ САМО ЧАСТИЧНО ДА КОМПЕНСИРАТ ИЗКОРЕНЯВАНЕТО

36. От друга страна, когато преструктурирането води до увеличаване на добива от лозята, това може частично да неутрализира ефекта от изкореняването за намаляване на пазарния дисбаланс, освен ако не бъдат открити нови пазари. Това е така най-вече защото новите правила на ЕС относно преструктурирането вече не забраняват подобно увеличаване на добива, за разлика от реформата през 1999 г. [32] Въпреки че все още не са известни общите резултати от последните проекти за преструктуриране, установено е увеличение на добивите през последните две десетилетия, по-специално в Испания, където добивите в исторически план са били относително ниски в сравнение с други лозарски региони (вж. графика 7).

37. При извършения от Палатата анализ на лозаро-винарския опис на региона Кастилия-Ла Манча беше установено, че преструктурираните площи имат среден добив, надвишаващ с почти 60 % добива от лозята, които не са били предмет на преструктуриране (вж. графика 8). В графика 9 се посочва по какъв начин въздействието от изкореняването върху производството на вино е било частично неутрализирано от увеличаването на добивите в Испания и Италия. Ако това увеличено производство не намери пазарна реализация, ще се задълбочи проблемът с наличието на трайни излишъци.

ГРАФИКА 7

ТЕНДЕНЦИЯ ПРИ ДОБИВА НА ГРОЗДЕ ЗА ВИНО

+++++ TIFF +++++

Източник: Годишни статистики на Евростат относно културите.

ГРАФИКА 8

СЪПОСТАВЯНЕ НА СРЕДНИЯ ДОБИВ МЕЖДУ ПРЕСТРУКТУРИРАНИ ПЛОЩИ И ПЛОЩИ, КОИТО НЕ СА БИЛИ ПРЕДМЕТ НА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ В РЕГИОНА КАСТИЛИЯ-ЛА МАНЧА ЗА ПЕРИОДА 2007—2009 Г.

+++++ TIFF +++++

Източник: Лозаро-винарски опис, Кастилия-Ла Манча.

ГРАФИКА 9

ОЦЕНКА НА ПАЛАТАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ОТ ИЗКОРЕНЯВАНЕТО И УВЕЛИЧАВАНЕТО НА ДОБИВИТЕ ВЪРХУ ПРОИЗВОДСТВОТО НА ВИНО В ИСПАНИЯ, ФРАНЦИЯ И ИТАЛИЯ

+++++ TIFF +++++

Източник: Оценка на Палатата въз основа на годишни статистики на Евростат относно културите и данни от ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

38. Ефектът от преструктурирането върху производството е засилен и от факта, че някои проекти се считат за допустими за подпомагане дори когато се основават на права на засаждане от национален или регионален резерв. Палатата отбелязва, че в Румъния мярката за преструктуриране на практика служи за финансиране на разрастване на лозарските площи, вместо за подновяване на съществуващите лозя, много от които не са адаптирани към настоящото търсене на пазара. Палатата счита, че отражението върху производството може да достигне увеличаване с допълнителни 250000 хектолитра или 5 % от средното производство на Румъния за периода 2000—2008 г. [33] Това също може да допринесе за трайния пазарен дисбаланс на ниво Европейски съюз, ако това увеличаване на производството не е придружено от общо повишаване на търсенето.

НЕДОПУСТИМИ ДЕЙНОСТИ И ГОЛЯМО РАЗНООБРАЗИЕ НА РАЗХОДИТЕ ПРИ МЯРКАТА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И КОНВЕРСИЯ

39. В член 103р от Регламент (ЕО) № 1234/2007 се посочва, че подпомагането за преструктуриране и конверсия може да се осъществява единствено под формата на обезщетение на производителите за загубата на доходи вследствие прилагането на мярката и/или на помощ за покриване на разходите по преструктуриране и конверсия, която не надвишава 50 % или 75 % от тези разходи в регионите по цел "Сближаване". Регламентът определя също така, че дейности като конверсия на сортове, промяна на местонахождението на лозя и подобряване на техниките за управление на лозята могат да бъдат обхванати от мярката.

КАРЕ 4

НЕДОПУСТИМИ ДЕЙНОСТИ, ФИНАНСИРАНИ В РАМКИТЕ НА МЯРКАТА ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ И КОНВЕРСИЯ ЗА ЛОЗАРО-ВИНАРСКАТА ГОДИНА 2008/2009

Одитните служби на Европейската комисия са установили, че в по мярката за преструктуриране и конверсия в Чешката република са били финансирани дейности за активно и пасивно опазване на птиците и дивата фауна при условие, че поне 300 часа следва да бъдат предназначени за опазване на лозята.

Комасацията на земя, тоест процесът на преустройване на парцели земя и тяхната собственост, се подпомага като дейност за развитие на селските райони в съответствие с член 30 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета. Палатата установи, че в случай на комасация на земя в Германия като помощ за преструктуриране се изплаща допълнителна сума в размер на 1500 евро на хектар.

Палатата счита, че нито една от описаните по-горе ситуации не отговаря на изискванията за допустимост за подпомагане по мярката за преструктуриране и конверсия на лозя, тъй като те са извън приложението на член 103р от Регламент (ЕО) № 1234/2007: конверсия на сортовете, промяна на местонахождението на лозя и подобряване на техниките за управление на лозята.

40. Условието "техники за управление на лозята" е с широк обхват и държавите членки, които носят крайната отговорност за прилагането на мярката, разполагат със значителна свобода при тълкуването му. Липсата на допълнителни насоки, по-специално в Регламент (ЕО) № 555/2008 относно правилата за прилагане, води до две значими последици за ефективността и ефикасността на мярката:

a) държавите членки са определили широк кръг от дейности, някои от които са трудно съпоставими една с друга, докато други изобщо не се отнасят до проекти за преструктуриране — в каре 4 са посочени подобни примери, установени от Палатата и от Комисията:

б) оценките на държавите членки относно разходите за всяка дейност са твърде разнообразни, както и размерът на помощта от ЕС, който се изчислява за всяка операция. Бяха установени разминавания в оценките за разходи за сходни операции в размер до 200 %, дори в случаите, когато гъстотата на лозовите насаждения на хектар е сходна.

41. С изключение на Испания, посетените държави членки са използвали ставки с фиксиран размер за хектар за изчисляване на плащанията, а не процент от поетите от бенефициента действителни разходи. Въпреки че тази процедура е предвидена в регламента, ако разплащателните агенции не извършват допълнителни проверки, които да следят субсидията от ЕС да не надвишава установения праг от 50 % или 75 % от действителните разходи на всеки бенефициент, нищо не гарантира, че земеделските производители не получават завишени компенсации.

42. В допълнение Палатата установи специфични случаи (колективни планове за преструктуриране във Франция) на неправомерно изплатени суми за компенсиране на загубата на доходи на земеделски производители, които не са засаждали наново своите лозя, а просто са ги изкоренявали, както и на свръхкомпенсиране на земеделски производители, които едновременно са изкоренявали и засаждали лозя (до 6,5 години загуба на доходи, което надвишава обичайния срок, в който новите лозови насаждения не са продуктивни).

43. На последно място, във Франция (в региона на Бордо) Палатата установи, че достъпът до помощта за преструктуриране на лозя със защитено наименование на произход е бил обусловен от членуването на земеделския производител в специфичен регионален орган и от плащането на съответната членска такса — изискване, което не се прилага за тези производители, които желаят да преструктурират лозята си без подпомагане от ЕС. Палатата счита, че тази такса представлява неправомерно намаляване на субсидията от ЕС, на която тези производители имат право, и в следствие на това е в нарушение на член 11 от Регламент (ЕО) № 1290/2005 [34] на Съвета, както и на член 96 от Регламент (EC) № 555/2008, които предвиждат извършване на плащанията към бенефициентите в пълен размер.

ПРИЛАГАНЕ НА НАЦИОНАЛНО НИВО НА НАЦИОНАЛНИТЕ ПАКЕТИ И КОНТРОЛНИ СИСТЕМИ

НАЦИОНАЛНИ РЕШЕНИЯ СЪС СИЛЕН ФОКУС ВЪРХУ ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО

44. Възможността за държавите членки да избират мерките, които са най-добре адаптирани към местните условия, е една от основните характеристики на реформата на ООП на вино. През финансовите години 2009 и 2010 (графика 10) държавите членки са избрали да се фокусират върху мярката за преструктуриране и конверсия, която представлява 41 % от общия размер на разходите от националните пакети през тези години (714 милиона евро [35] от общо 1,737 милиарда евро) и почти 27 % от общия размер на бюджета на ООП на вино.

ГРАФИКА 10

НАЦИОНАЛНИ ПРОГРАМИ — ДЕЙСТВИТЕЛНИ РАЗХОДИ ЗА 2009 И 2010 Г. ПО МЕРКИ И ПРОГНОЗНА ОЦЕНКА ЗА ПЕТГОДИШНИЯ ПЕРИОД 2009—2013 Г.

Разходи през финансовите години 2009 и 2010 - национални пакети

Прогнозна оценка за периода 2009—2013 г. - национални пакети

+++++ TIFF +++++

Източник: Съобщения от държавите членки в съответствие с приложение IV на Регламент (ЕО) № 555/2008 на Комисията.

45. Докато мярката за преструктуриране допринася за повишаване на конкурентоспособността, не всички решения на държавите членки, които те вземат при изпълнение на националните си програми, съответстват на целите на реформата. В съобщение до Комисията от 1 март 2011 г. Испания посочва, че смята да отпусне близо 450 милиона евро, или 30 % от националния си пакет между 2009—2013 г., за схемата за единно плащане, която е една от предвидените от регламента мерки. Въпреки това в Испания повечето от правата по схемата за единно плащане са изчислени въз основа на помощта от предходни години за мярката за дестилация на алкохол за консумация, като по този начин се създава постоянно икономическо облекчение за специфична група от лозари — тези, чиято продукция е била дестилирана, а не пусната на пазара. За разлика от лозарите, които избират изкореняването, тези земеделски производители могат да продължат да доставят вино за пазара. Така тези разходи ще се извършват в противоречие с целите на реформата, тъй като нито са благоприятни за равновесието между търсенето и предлагането, нито представляват стимул за подобряване на пазарната конкурентоспособност на лозарите.

НАЦИОНАЛНИТЕ КОНТРОЛНИ СИСТЕМИ КАТО ЦЯЛО ФУНКЦИОНИРАТ ДОБРЕ

46. По отношение на подбраните държави членки (вж. точка 10) Палатата констатира, че като цяло системите за контрол относно законосъобразността и редовността на операциите функционират добре, въпреки факта, че някои изисквания на регламентите са особено трудно изпълними за държавите членки.

47. Така например измерванията на площите в съответствие с член 75 от Регламент (ЕО) № 555/2008, които са от съществено значение за изчисляването на плащанията за изкореняване и преструктуриране, сега се основават на действителната площ, засадена с лози, а не на общия размер на съответните парцели., Такъв е бил критерият в миналото и той все още се взема предвид при системите за идентифициране на поземлени парцели (LPIS), както и при лозаро-винарските описи. Това е накарало някои държави членки да извършат нови измервания на парцелите на място и след това да поддържат бази данни, които понякога съдържат три различни мерки за един и същи парцел.

В НЯКОИ СПЕЦИФИЧНИ ОБЛАСТИ ОБАЧЕ СА УСТАНОВЕНИ НЕДОСТАТЪЦИ

48. Въпреки като цяло позитивната оценка на Палатата относно националните контролни системи, посочени в точка 46, описаните по-долу случаи налагат извършването на повторни проверки на дискреционните правомощия, предоставени на държавите членки да управляват мерките, както и допълнителен мониторинг от страна на Комисията.

49. Всички лозя без съответните права на засаждане са незаконни след 1 януари 2010 г. и трябва да бъдат изкоренени за сметка на земеделския производител. Въпреки това задължение няколко държави членки признават, че на техните територии продължават да съществуват незаконни лозови насаждения, като уточняват, че процесът на изкореняване е започнал.

РОЛЯТА НА КОМИСИЯТА В ОБЛАСТТА НА МОНИТОРИНГА: НАЛИЧНА ИНФОРМАЦИЯ, НО ОГРАНИЧЕН АНАЛИЗ

50. За да може Комисията да изпълни своята роля в областта на мониторинга, в Регламент (ЕО) № 555/2008 се изброяват данните, които следва да бъдат изпратени от всяка държава членка на конкретни дати. Палатата счита, че изискванията в областта на информацията са изчерпателни. Въпреки това Палатата отбелязва липсата на специфични показатели за изпълнение, които биха допринесли за извършване на анализ на резултатите от реформата спрямо нейните цели. В тази връзка подходящи показатели въз основа на актуални данни биха били свързани с повишаването на конкурентоспособността на винопроизводителите в ЕС (внос, износ, цени, количества) и с равновесието между търсенето и предлагането (производство, потребление, складови наличности).

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

51. В контекста на постоянни структурни излишъци и влошаване на международната конкурентоспособност на територията на ЕС благодарение на реформата се създават или изменят инструменти, които имат за цел преодоляване на основните проблеми на пазара на вино. Това се отнася по-специално до дългосрочните мерки, за които се извършват по-голямата част от разходите, а именно мерките за изкореняване и преструктуриране и конверсия на лозя.

52. Като цяло дейността на Комисията при подготовката на реформата е била задълбочена и с подходящ обхват, но за някои от нейните предложения не са били направени достатъчно проучвания. Сред тях Палатата отбелязва предвидената либерализация на системата за права на засаждане. Освен това по отношение на някои специфични области установените целеви нива са се основавали на критерии, които не са били изпълнени, като например предложението за изоставяне на мярката за обогатяване със захароза, както и отражението на допълнителните мерки като събирането на реколтата на зелено и насърчаването на продажбите.

53. Схемата за изкореняване е бързо и окончателно решение за намаляване на производствения потенциал, и поради това е ключов елемент от усилията на Комисията за понижаване на нивото на структурните излишъци. Въпреки че прилагането на схемата е довело до намаляване на доставките с приблизително 10,2 милиона хектолитра вино, целевата стойност от 175000 хектара се е оказала недостатъчна за преодоляване на структурните излишъци, които са съществували преди реформата, най-вече защото не са се реализирали предвижданията, върху която е била основана тази цел. Постигането на една от основните цели на реформата ще зависи от значителното увеличение на вноса с цел преодоляване на оставащия пазарен дисбаланс.

54. Освен това при последната реформа схемата за изкореняване става достъпна за лозарите в широк смисъл, за разлика от преди, когато държавите членки са имали възможност да ограничат достъпа на земеделските производители до схемата. Тази ситуация и увеличението на съответните нива на подпомагане, за което Комисията не представя ясна обосновка, са довели в повечето държави членки производителки до засилено желание за участие в схемата на стойност два пъти повече от наличните средства. Палатата счита, че при тези обстоятелства схемата е могла да бъде по ефикасна, тъй като е вероятно едно по-малко увеличаване на нивата на подпомагане или дори задържане на предишните нива да позволи постигането на по-съществени резултати с наличните средства, или същите резултати с по-малко средства (Палатата оценява на 100 милиона евро разходите за това увеличаване на нивата на подпомагане по ЕФГЗ).

55. Постигането на целта за коригиране на пазарния дисбаланс може да бъде затруднено от въздействието на мярката за преструктуриране и конверсия в някои произвеждащи вино региони, при които за последните две десетилетия се наблюдава увеличаване на добива на хектар. Ефектът от изкореняването е бил частично неутрализиран от увеличаването на добивите в Испания и в Италия. Увеличаването на добивите не би представлявало проблем, ако така произведеното допълнително вино е действително конкурентно и отговаря на засилено търсене на пазара, без обаче да замества друга продукция от ЕС. Въпреки това, тъй като консумацията на вино в ЕС намалява, ще е необходимо намирането на нови пазари извън ЕС.

56. Все пак мярката за преструктуриране и конверсия е оказала съществено и положително въздействие по отношение на лозарите, като е подпомогнала адаптирането на предлагането към търсенето на голямо количество лозови насаждения и като е допринесла за подобряване на техниките за управление на лозята. Палатата обаче установи, че на държавите членки са предоставени прекалено големи дискреционни правомощия по отношение на прилагането на мярката, което им позволява да финансират операции извън нейния обхват и води до значителни различия между ставките с фиксиран размер, използвани за изчисляване на плащанията.

57. Въпреки че за всяка държава членка Комисията разполага с голям брой данни относно прилагането на различните мерки, нейната роля в областта на мониторинга, която би следвало да включва оценка на постигането на целите на реформата, е била затруднена от липсата на ключови показатели за изпълнение. Дефинирането на такива показатели е от съществено значение, за да е възможно да се извърши оценка на постигането на целите на реформата.

ПРЕПОРЪКИ

58. По отношение на мерките за изкореняване и като се имат предвид правата на засаждане:

Комисията следва да направи прогнозна оценка на баланса между търсенето и предлагането в сектора на виното въз основа на актуализирани данни, като вземе предвид планираната либерализация на правата на засаждане. Въз основа на тази прогнозна оценка тя следва да определи дали са необходими мерки за преодоляване на възможен пазарен дисбаланс.

Ако се окаже, че са необходими допълнителни мерки за изкореняване, трябва да се избегне изкореняването на модернизирани лозови насаждения, като се въведат допълнителни критерии за допустимост, свързани със самите лозови насаждения, а не само със земеделския производител.

59. По отношение на мерките за преструктуриране:

- като се има предвид широкият спектър операции, които са определени от държавите членки за прилагане на мярката за преструктуриране, Комисията следва да дефинира по-прецизно допустимите операции за преструктуриране, по-специално тези, разрешени по рамките на дейността "Подобряване на техниките за управление на лозята".

- за да се избегне прекомерно компенсиране в случаите, в които плащанията към бенефициентите се основават на фиксирани ставки за хектар, Комисията би следвало да изисква от държавите членки да проверяват, поне въз основа на извадки, дали субсидията от ЕС не надвишава допустимия процент на действителните разходи.

60. По отношение на основната цел на реформата, а именно подобряване на равновесието между търсенето и предлагането:

- докато от една страна ЕС финансира мярката за изкореняване с цел намаляване на излишъците от произведено вино, от друга страна прилагането на мярката за преструктуриране и конверсия води до увеличаване на добивите от грозде и съответно на произведените количества вино, което е в противоречие с целта за постигане на равновесие между търсенето и предлагането, ако не се осигурят нови пазари. Ето защо, за да преодолее тази ситуация, Комисията следва да осигури подходящо съчетание от съответни политики.

61. По отношение на статистическите данни Комисията следва да дефинира ключови показатели за изпълнение във връзка с целите на реформата, които да са в състояние да позволят своевременна оценка на нейните резултати.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Michel CRETIN — член на Сметната палата, на заседанието му в Люксембург от 7 март 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Европейска комисия/ГД "Земеделие и развитие на селските райони", данни съответно от лозарски опис и Евростат, счетоводен баланс на доставките.

[2] В графиката са представени единствено държавите членки, които имат средно производство от над 1 милион хл годишно. Посочените нива на производството се отнасят до осреднени стойности, които не включват най-високите и най-ниските стойности за всяка страна по време на посочения период.

[3] Тъй като вследствие на климатичните условия общото производство може значително да варира в зависимост от годините, най-добрият начин за изчисляване на структурните излишъци е използването на средната стойност от различни години. Прогнозната стойност от 14,5 милиона хектолитра се основава на анализ от страна на Комисията за периода 1999—2003 г. При извършения от Палатата анализ не се отбелязват значителни различия.

[4] Специален доклад № 4/87 (OВ C 297, 6.11.1987 г., стр. 14).

[5] Годишните доклади на Палатата относно финансовите години 1991 (ОВ C 330, 15.12.1992 г., стр. 1), 1993 (OВ C 327, 24.11.1994 г., стр. 1), 1996 (OВ C 348, 18.11.1997 г., стр. 1) и 1999 (OВ C 342, 1.12.2000 г., стр. 1) съдържат специфични препратки към тези въпроси.

[6] COM(2006) 319 окончателен, 22.6.2006 г.

[7] Съображение 5 от Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета от 29 април 2008 г. относно общата организация на пазара на вино, за изменение на регламенти (ЕО) № 1493/1999, (ЕО) № 1782/2003, (ЕО) № 1290/2005 и (ЕО) № 3/2008 и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 2392/86 и (ЕО) № 1439/1999 (OВ L 148, 6.6.2008 г., стр. 1).

[8] Член 103м от Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти ("Общ регламент за ООП") (ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1) съдържа списък на допустимите мерки за държавите членки: схема за единно плащане, популяризиране; преструктуриране и конверсия на лозя; събиране на реколтата на зелено; взаимоспомагателни фондове; застраховане на реколтата; дестилация на вторични продукти; дестилация на алкохол за консумация; кризисна дестилация и използване на концентрирана гроздова мъст.

[9] Регламент (ЕО) № 491/2009 на Съвета от 25 май 2009 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1234/2007 за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти ("Общ регламент за ООП")(OВ L 154, 17.6.2009 г., стр. 1).

[10] Финансовата година n на ЕФГЗ започва на 16 октомври на годината n-1 и приключва на 15 октомври на годината n.

[11] Винаро-лозарският сектор значително варира в зависимост от държавата членка не само по отношение на разнообразието от продукти, но също и във връзка с производствените структури и баланса или дисбаланса между националното производство и потреблението.

[12] Член 85ж, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[13] За разлика от другите пазари, които са предмет на съществени изменения, като например пазара на мляко след премахването на режима на квоти за мляко.

[14] Производството на използваемо вино достига 168 милиона хектолитра през 2003 г., но през 2004 г. се увеличава до 194 милиона хектолитра, т.е. допълнителни 26 милиона хектолитра вино между 2003 и 2004 г.

[15] През финансовата 2009 година единствено Словения е извършвала събиране на реколтата на зелено за сума в размер на 131000 евро, тоест 3,7 % от нейния национален пакет. През 2010 г. събирането на реколтата на зелено се е увеличило (16,8 милиона евро), но все още е ограничено само до Италия, Словения и Кипър. По отношение на взаимоспомагателните фондове през финансовите години 2009 и 2010 не са изразходвани никакви средства. Такива средства не са предвидени и до края на програмния период през 2013 г.

[16] Член 12 от Регламент (ЕО) № 555/2008 на Комисията от 27 юни 2008 г. относно определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 479/2008 на Съвета относно общата организация на пазара на вино по отношение на програмите за подпомагане, търговията с трети страни, производствения потенциал и проверките в лозаро-винарския сектор (ОВ L 170, 30.6.2008 г., стр. 1) — молбите трябва да се представят между 15 април и 31 май, докато прибирането на самата реколта и окончателните проверки трябва да се извършат между 15 юни и 31 юли.

[17] В периода преди последната реформа на ООП, по-специално между 1988 г. и 1996 г., са изкоренени повече от 500000 хектара лозя, най-вече в Испания, Италия и Франция, които са най-големите производители на вино сред държавите членки. Това съответства на намаляване с повече от 1/8 на площта с лозя, които съществуват през 1988 г. — приблизително 4 милиона хектара. След 1996 г. обаче държавите членки са разполагали с възможността да ограничат прилагането на мярката на собствената си територия, като в резултат на това след тази дата нивото на изкоренени лозя значително е намаляло (между 1997 г. и 2008 г. са били изкоренени по-малко от 30000 хектара, основно във Франция).

[18] Въпреки това държавите членки са запазили възможността да ограничат ефекта от изкореняването в някои региони или в случаите, когато изкоренената площ достигне до предварително определени прагове.

[19] Нивата на подпомагане на хектар, които са предвидени от схемата за изкореняване, се изчисляват в зависимост от добива за предходни години в съответното стопанство, въпреки че са предвидени някои изключения при липса на такава информация. Те варират между 1450 евро/хектар и 12300 евро/хектар съответно за най-ниската и най-високата категория добиви. Въпреки това тези нива са увеличени с 20 % през първата година на прилагане на схемата и с 10 % през втората.

[20] От извършения от Комисията анализ е видно, че за региона Кастилия-Ла Манча (където 44 % от изкореняването се е извършило по време на тригодишната кампания) предходните нива на подпомагане вече са обхващали стойността на маржа на печалбата за 6,5 години, докато за региона Лангедок-Русийон (където 10 % от изкореняването се е извършило по време на тригодишната кампания) критериите са почти изпълнени (стойността на маржа на печалбата е за 4,9 години).

[21] 3,5 милиона хектара при кампанията 2007/2008 г.

[22] Прогнозната стойност на общото използваемо производство, което окончателно е изтеглено в рамките на схемата за изкореняване, се основава на официалните данни, изпратени до Комисията от държавите членки относно броя на изкоренените хектари и тяхното класифициране в категории на добив за тригодишния период на кампаниите от 2008/2009 г. до 2010/2011 г. Публикуваната от Евростат средна стойност на използваемото производство за периода 2000—2008 г. е била в размер на 176,3 милиона хл.

[23] В съображение 68 от Регламент (ЕО) № 479/2008 се посочва, че "когато производителите са на мнение, че определени площи не предлагат условия, благоприятни за едно жизнеспособно производство, те следва да могат да намалят разходите си и окончателно да се откажат от производството на вино на тези площи […]".

[24] Кръстосаното спазване включва законоустановените изисквания за управление и доброто селскостопанско и екологично състояние, посочени в членове 3—7 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 от 29 септември 2003 г. относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители и за изменение на Регламенти (ЕИО) № 2019/93, (ЕО) № 1452/2001, (ЕО) № 1453/2001, (ЕО) № 1454/2001, (ЕО) № 1868/94, (ЕО) № 1251/1999, (ЕО) № 1254/1999, (ЕО) № 1673/2000, (ЕИО) № 2358/71 и (ЕО) № 2529/2001 (OВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1).

[25] Член 85у от Регламент (ЕО) № 1234/2007.

[26] Съображение 71 от Регламент (ЕО) № 479/2008.

[27] Гърция, Люксембург, Малта и Обединеното кралство (от 2010 г.) са взели решение окончателно да прехвърлят съществена част от националните си пакети към схемата за единно плащане.

[28] В някои региони, като Лангедок-Русийон във Франция, където мярката за преструктуриране се прилага след 1980 г., въздействието е дори още по-голямо — според данните от френската разплащателна агенция FranceAgriMer почти 40 % от лозята, съществуващи през 1977 г., са били преструктурирани, тоест приблизително 164000 хектара.

[29] Палатата отбеляза например значително изменение при сортовете, използвани от лозарите, като последните са се насочили по-скоро към сортовете за червено вино в периода 2000—2010 г. Площта за отглеждане на сортове за червено вино се е увеличила с 18 процентни точки в Испания (до 55 % от общите площи с лозови насаждения), с 8 процентни точки и до 32 % в Германия, с 5 процентни точки и до 75 % във Франция и с 5 процентни точки и до 56 % в Италия.

[30] Член 103р, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007: "Целта на мерките за преструктуриране и конверсия на лозя е да се повиши конкурентоспособността на винопроизводителите".

[31] Пример за потенциален фактор за намаляване на разходите представлява механизирането. Въпреки че не е обхванато от мярката за преструктуриране, механизирането на някои лозарски операции е възможно само със специфична лозарска структура (напр. решетка) — преобразуване, което от своя страна пряко се подпомага от мярката за преструктуриране и конверсия.

[32] Този проблем вече е разглеждан в миналото, по-специално в заключенията на Палатата от Специален доклад № 4/87. Регламент (ЕО) № 1227/2000 на Комисията (ОВ L 143, 16.6.2000 г., стр. 1) относно производствения потенциал има за цел да предотврати увеличаване на добивите, като постановява, че "държавите членки приемат разпоредби за ограничаване, при изпълнениeто на план, на упражняването на правата за презасаждане, произтичащи от предвиденото в плана изкореняване, когато това би довело до евентуалното увеличаване на рандемана на така засадената площ". Това изискване не съществува за новата ООП.

[33] Тази прогнозна стойност се основава на права на засаждане за 9169 хектара, които са били на разположение в националната резерва и регионалните резерви на Румъния, за среден добив от 27 хектолитра/декар.

[34] OВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 1.

[35] През финансовите години 2009 и 2010 разходите за преструктуриране и конверсия са били особено високи в Италия (168,7 милиона евро), Франция (148,6 милиона евро), Испания (134,7 милиона евро) и Румъния (83,2 милиона евро).

--------------------------------------------------