[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 22.12.2009

COM(2009)698 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

ГОДИШЕН ДОКЛАД ЗА ПРОГРАМА САПАРД ЗА 2008 Г.

SEC(2009)1715

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

ГОДИШЕН ДОКЛАД ЗА ПРОГРАМА САПАРД ЗА 2008 Г.

1. Въведение

От 2000 г. насам Европейският съюз (ЕС) засили своята предприсъединителна помощ за развитието на селските райони на десет държави кандидатки от Централна и Източна Европа, като създаде САПАРД — Специалната предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони. За изпълнението ѝ бе избран единствен по рода си подход: отговорността за програмата бе изцяло възложена на националните власти в държавите кандидатки чрез напълно „децентрализирано управление“, благодарение на което стана възможна реализацията на САПАРД. Една от целите е да се изпълняват многобройни малки проекти за развитие на селските райони, а другата – да се създадат структури, които могат да прилагат достиженията на правото на Общността след присъединяването. Подробна информация за изпълнението на програма САПАРД може да бъде намерена в предишните годишни доклади, публикувани на уебсайта на Европейската комисия http://ec.europa.eu/agriculture/external/enlarge/publi/index_en.htm.

Настоящият доклад се отнася по-конкретно до финансовото изпълнение на програма САПАРД в България, Румъния и Хърватия, тъй като вече приключи работата по програмите САПАРД на осемте нови държави-членки, които се присъединиха към ЕС на 1 май 2004 г. През 2004 г. те спряха да договарят средства по своите програми САПАРД и преминаха към договаряне на средства по следприсъединителните програми за развитие на селските райони. Плащанията към крайните бенефициери по техните програми САПАРД приключиха към края на 2006 г.

България и Румъния, които се присъединиха към ЕС на 1 януари 2007 г., също спряха да договарят средства за крайни бенефициери по САПАРД съответно на 31 октомври 2007 г. и 31 юли 2007 г.

Програмата на Хърватия бе одобрена с решение на Комисията на 8 февруари 2006 г. С Решение 2006/658/EО на Комисията от 29 септември 2006 г. за поверяване на управлението Хърватия получи правото да получава средства по САПАРД. Както сключването на договори с крайни бенефициери, така и финансовото изпълнение, бяха в ход през 2008 г.

2. Изпълнение и управление на програмата

В Годишния доклад за програма САПАРД за 2005 г. бе извършена оценка на степента на постигане на целите в осемте нови държави-членки, които бяха приключили договарянето на средства. Подобен анализ беше направен за България и Румъния в Годишния доклад за програма САПАРД за 2007 г. след като приключи сключването на договори в тези държави-членки през 2007 г.

2.1 Общи резултати от изпълнението [1]

Тъй като сключването на договори с крайни бенефициери по програма САПАРД приключи в България и Румъния през 2007 г., през 2008 г. прилагането на тези програми беше основно съсредоточено върху финансовото изпълнение и проблемите на контрола. През 2008 г. само Хърватия имаше право да сключва договори с крайни бенефициери по фондовете на ЕС.

В края на 2008 г. отпуснатите по САПАРД средства за държавите бенефициери за периода 2000—2006 г. възлизаха на общо 2 936 млн. EUR, от които 1 334,1 млн. EUR бяха отпуснати на осемте държави, които се присъединиха към ЕС през 2004 г[2]., а 1 601,9 млн. EUR — на България, Румъния и Хърватия.

В този период реално изплатените от Комисията средства възлизаха на 2 446,4 млн. EUR[3], което представлява 99,6 % от средствата, заделени за осемте нови държави-членки, и 69,8 % от средствата, заделени за България, Румъния и Хърватия.

През 2008 г. приключиха програмите за Литва, Латвия и Полша чрез плащането на окончателните изравнителни суми за Литва и Полша. За Латвия, за която сумата на допустимите разходи на ЕС, окончателно декларирана в евро, беше едва 88 % от средствата, заделени за програмата, беше направено нареждане за възстановяване за изплащането на отрицателното окончателно салдо, което трябва да бъде върнато на Комисията. Договорените проекти в осемте държави-членки бяха 34 000 на брой, като по тях помощта от Общността възлезе на 1 448 милиона EUR. Съгласно правилата за преминаване от САПАРД към програмите за развитие на селските райони новите държави-членки могат да включат оставащите многогодишни бюджетни задължения по САПАРД в своите преходни програми за развитие на селските райони за периода 2004—2006 г.

Напредъкът през 2008 г., измерен въз основа на плащанията от Комисията към България, Румъния и Хърватия[4], се забави и поради проблеми с контрола в България и Румъния и ниското усвояване на средства от страна на бенефициерите в Хърватия. Общото изпълнение на плащанията от началото на програмата, измерено като процент от разполагаемите средства, за трите държави в края на 2008 г. беше 69,8 % спрямо 46 % и 62 % съответно в края на 2006 г. и 2007 г.

Към 31 юли 2007 г. — датата, на която Румъния спря сключването на договори с крайни бенефициери, договорената обща сума възлизаше на 1 132 милиона EUR. В края на 2008 г. договорената сума се понижи до около 1 066 млн. EUR средства от ЕС по над 4 500 проекта, от които почти 4 000 бяха завършени. Понижението с 6 % се дължи на отменени проекти.

Трите най-големи мерки „ Инвестиции в земеделски стопанства “, „ Преработване и предлагане на пазара на земеделски и рибни продукти “ и „ Инвестиции в инфраструктура в селските райони “, които обхващат 87 % от общата сума, предназначена за програмата, приключиха с 3 300 одобрени проекта, от които почти 3 000 бяха завършени в края на 2008 г. В края на 2008 г. плащанията за Румъния, включително авансовите, направени от началото на програмата, възлизат на 843,5 млн. EUR или 72,7 % от сумата, заделена за програма САПАРД.

Към 31 юли 2007 г. — датата, на която България спря сключването на договори с крайни бенефициери, сумата, за която бяха сключени договори, възлизаше на 458 млн. EUR. В края на 2008 г. договорената сума се понижи до около 376 млн. EUR средства от ЕС по над 2700 проекта, от които почти 2 100 бяха завършени. Понижението с 18% се дължи на отменени проекти.

Трите най-големи мерки „ Инвестиции в земеделски стопанства “, „ Преработване и предлагане на пазара на земеделски и рибни продукти “, включително подмярката „Пазари на едро“, и „Развитие и диверсификация на икономическите дейности“, които обхващат 80 % от общата сума, предназначена за програмата, приключиха с 2 300 одобрени проекта, от които над 1 900 бяха завършени в края на 2008 г. Слабото усвояване на средства, отчетено в края на 2007 г. и през 2008 г., доведе до отмяна на поети задължения за средства от ЕС на стойност 27,6 млн. EUR за 2008 г. и се очаква да доведе до отмяна на поети задължения на стойност 45,7 млн. EUR за 2009 г., като по този начин общата първоначална отпусната сума по програмата в размер на 444,7 млн. EUR се намалява с 16 % до 371,4 млн. EUR.

В края на 2008 г. плащанията за България, включително авансовите, направени от началото на програмата, възлизат на 265,2 млн. EUR или 63,6 % от сумата, заделена за програма САПАРД.

По програма САПАРД за Хърватия, одобрена през февруари 2006 г., с предоставени управленски правомощия през септември 2006 г., бяха поети задължения за 25 млн. EUR въз основа на единното Годишно финансово споразумение (ГФС) за 2006 г. Тази сума беше разпределена за мерките „ Инвестиции в земеделски стопанства “ и „ Преработване и предлагане на пазара на земеделски и рибни продукти “.

Сключването на договори за средства от ЕС все още продължаваше в края на 2008 г., като към този момент сумата, за която бяха сключени договори, възлизаше на около 10,5 млн. EUR, което представлява 42 % от сумата, заделена за програмата. От 33 одобрени проекта, 16 бяха завършени в края на 2008 г. В края на 2008 г. плащанията за Хърватия от началото на програмата достигнаха 9,5 млн. EUR, които представляват 37,9 % от сумата, заделена по програма САПАРД, включително авансови плащания в размер на 7,2 млн. EUR.

Общата сума на изплатените на крайни бенефициери публични средства, декларирани по всички програми САПАРД в края на 2008 г., възлиза на 3 415 милиона EUR (3 113 млн. EUR в края на 2007 г.), от които съфинансирането от Общността се равнява на 2 562 млн. EUR (2 333 млн. EUR в края на 2007 г.). Тъй като голяма част от инвестициите, направени по програма САПАРД, са генериращи приходи инвестиции, за които подпомагането е до 50 % от публични източници, цялостното пряко въздействие на помощта от Общността по инструмента САПАРД, т.е. включително частното финансиране, възлиза общо на около 6 123 млн. EUR (5 683 млн. EUR към края на 2007 г.) в инвестиции и предоставени услуги. Следователно всяко евро, дадено от Общността по програма САПАРД, води до инвестиция от 2,39 EUR. Стойността на този „ефект на лоста“ бе постоянна през последните три години.

3. Оценка на степента на постигане на целите

Оценката на общото въздействие на инструмента САПАРД в десетте държави, първоначални бенефициери по програмата, беше подробно изложена в годишните доклади за САПАРД за 2005 г. и 2007 г. Беше установено, че различните мерки, финансирани по програма САПАРД, допринасят за устойчивото икономическо развитие, подобряването на околната среда и условията за живот, както и за създаването на възможности за работа в селските райони. Инвестициите, направени в земеделски стопанства и в хранително-вкусовата промишленост, допринесоха особено за постигането на стандартите на ЕС.

В контекста на продължаващата от 2008 г. последваща оценка на осемте програми, които вече приключиха работата си, ще бъде направена хоризонтална оценка. След приключването и след последващите оценки на програмите в България, Румъния и Хърватия също ще бъде направена подобна оценка.

4. Изпълнение и управление на програмата

4.1 Наблюдение на изпълнението на програмата

През 2008 г. ЕС продължи да работи в тясно сътрудничество с държавите бенефициери България, Румъния и Хърватия във връзка с наблюдението и оценяването. Като допълнение към текущото наблюдение през 2008 г. бяха проведени шест заседания на комитетите за наблюдение.

През 2008 г. бяха приети две решения на Комисията за изменение на програмата за България и едно за изменение на програмата за Хърватия[5]. Основната цел на изменението, прието за Хърватия, беше промяната на финансовата таблица с цел съсредоточаване на средства в акредитираните само две мерки, за да може програмата да бъде по-добре фокусирана върху нуждите от подготовка за присъединяване и от подобряване на капацитета за усвояване.

Първото решение на Комисията от 2008 г. за изменение на програмата за България се отнасяше до промяна на финансовите таблици, за да бъде взето под внимание реалното състояние на договарянето и изпълнението. Второто решение на Комисията от 2008 г. за изменение се отнасяше до промяна на финансовите таблици, за да бъде взета под внимание отмяната на поетите ангажименти за 27,6 млн. EUR по Годишното финансово споразумение (ГФС) за 2004 г. Това е част от поетото задължение, която е останала неуредена чрез плащане по сметка и за която Комисията не е получила приемливо заявление за плащане до края на 2007 г. в съответствие с член 4 от ГФС за 2006 г.

4.2 Правна рамка

През декември 2008 г. Комисията удължи срока за отмяна на задълженията по ГФС за 2006 г., подписани с България, Румъния и Хърватия, от края на 2008 г. до края на 2009 г., за да даде възможност на държавите да повишат усвояемостта чрез извършване на плащания до края на 2009 г. за проекти, договорени по програма САПАРД.

Като се има предвид, че 2008 г. е предпоследната година от изпълнението на оставащите програми САПАРД за България, Румъния и Хърватия, свързаните с тях регламенти останаха непроменени през 2008 г.

Последният законодателен акт, свързан със САПАРД, е Регламент (ЕО) № 248/2007 на Комисията от 8 март 2007 г., с който се урежда преходът на България и Румъния от САПАРД към програмите за развитие на селските райони като държави-членки и продължаването на прилагането на многогодишните и годишните финансови споразумения във връзка със САПАРД.

5. Дейности във връзка с поверяването на управлението, одитите и проверките

5.1 Актуална информация относно поверяването на управлението и мисиите за наблюдение [6]

Управлението на помощите по програма САПАРД е поверено от Комисията на държавите кандидатки. През 2008 г. не бяха издавани решения на Комисията и не бяха извършвани мисии за одит във връзка с поверяването на управлението.

Съгласно член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2222/2000 от 7 юни 2000 г. Комисията също така наблюдава за продължаващо съответствие с условията и разпоредбите на този регламент, включително и тези от приложението. Въз основа на това бяха организирани две мисии за наблюдение в България и Румъния, съответно през май и юни 2008 г.

5.1.1 България

Като се имат предвид проверките, извършени по време на мисията през май 2008 г., изглежда, че някои критерии за акредитиране по отношение на българската Агенция САПАРД са били прилагани некоректно, по-специално последващите проверки (ограничени до проверка на физическото съществуване на инвестициите), стандартите за човешки ресурси (много голямо текучество на кадри) и мониторинговите функции (по-специално отдела за вътрешен одит и отдела за борба с измамите и противодействие на корупцията). Проблемите на съответствието, установени по време на тази мисия, са описани в точка 5.3.1. от настоящия доклад.

След мисията до българските власти бе изпратено писмо през юни 2008 г., с което от тях беше поискано да съставят план за отстраняване на проблемите и да информират Комисията за изпълнението на този план. Освен това българските власти бяха информирани за прекъсването на възстановяването на средства от страна на Комисията по три важни мерки, докато не започне надлежното прилагане на плана за действие. Докладът на независимия одиторски орган (Ernst and Young), представен на Комисията от българските власти през ноември 2008 г., потвърди, че са били изпълнени всички предвидени действия в плана за действие по отношение на слабостите в акредитацията. През декември националният ръководител (НР) обяви в писмо, че е приложен планът за действие и това беше потвърдено от независим одиторски орган. Службите на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, след като разгледаха подробно получения одиторски доклад, стигнаха до извода, че е отбелязан значителен напредък, но, както потвърждава независимият одиторски орган, две важни мерки са приложени само частично. Това беше съобщено на българските власти с писмо през януари 2009 г., в което се казваше, че веднага щом бъдат взети подходящи мерки по нерешените проблеми и ако България продължава да полага усилия за прилагането на нови контролни процедури съгласно плана за действие, Комисията ще разгледа възможността отново да започне да изплаща средства за обявените по САПАРД разходи.

Като се има предвид че в края на 2008 г. планът за действие не се прилагаше напълно, възстановяванията от страна на Комисията на обявени разходи на обща стойност 11,4 млн. EUR за съответните мерки, останаха прекъснати към този момент. Плащанията към България бяха възстановени през септември 2009 г.

5.1.2 Румъния

През юни 2008 г. беше проведена друга мисия за наблюдение в Румъния. Целта на мисията беше да се получи достатъчно сигурност относно продължаващото съответствие на НР, Националния фонд и агенция САПАРД с условията и разпоредбите на многогодишните финансови споразумения (МФС) и да се гарантира, че акредитираните и възложените процедури и структури работят удовлетворително.

Проверката показа, че системата за вътрешен контрол и няколко критерии за акредитиране са със сериозни слабости, и породи сериозни съмнения относно ефикасността на контролните процедури относно разпределението на инвестиционна помощ.

След тези разкрития, в началото на юли 2008 г. бе изпратено писмо до румънските власти, с което от тях беше поискано да съставят план за отстраняване на проблемите и да информират Комисията за изпълнението на този план. В писмото се подчертаваха отговорностите на НР да осигури правилното изпълнение на корективните мерки, което също така трябваше да бъде потвърдено от независим одиторски орган. С оглед на сериозността на разкритията, от НР бе поискано също така да не се представят на Комисията заявления за възстановяване на разходите и да спрат плащанията към крайни бенефициери, докато не бъдат приложени оздравителни мерки. Освен това ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ спря възстановяванията на плащанията за Румъния по обявените разходи за всички мерки на програмата.

ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ също така информира Румъния, че ще обмисли възможността за възобновяване на плащанията, след като е получила потвърждение, че планът за действие е бил приложен надлежно и това потвърждение е направено от независим одиторски орган.

В края на юли 2008 г. Румъния представи план за действие. С писмо, изпратено през октомври 2008 г., румънските власти информираха службите на Комисията, че плащанията за крайните бенефициери са възобновени на 1 октомври 2008 г. С писмо, изпратено през ноември 2008 г., румънските власти информираха службите на Комисията, че смятат плана за действие за изпълнен. Оценката се основаваше на доклад на румънската Сметна палата. Въпреки че като цяло в доклада се правят положителни изводи за адекватността на предприетите оздравителни мерки, в него се установяват и редица проблеми с акредитацията, които все още не са надлежно поправени. Освен това одиторският доклад не описва систематично и не конкретизира реално извършената от румънските власти работа и постигнатите резултати от прилагането на плана за действие, особено що се отнася до проблемите с изпълнението на изискванията.

Службите на Комисията също така анализираха доклада с оглед на това да установят дали въз основа на неговите констатации могат да бъдат възобновени плащанията за Румъния. Резултатът от този анализ беше, че с оглед на някои проблеми е необходима допълнителна информация за обхвата на извършената от румънските власти работа. Това засяга по-специално въпроса дали проектите са били обект на неразрешени процедури и следователно представляват финансов риск. Освен това беше поискана повече информация за извършените допълнителни проверки на инвестиционни проекти, както и информация за обхвата и съдържанието на извършените проверки както на равнище разплащателна агенция, така и на равнище одиторски орган.

С писмо, изпратено през декември 2008 г., Румъния представи допълнителна декларация за разходите и заявление за плащанията за периода до 30 ноември 2008 г. Тъй като румънските власти все още не бяха в състояние да оценят съответния финансов риск, в анализа на Комисията беше направено заключението, че по някои въпроси е необходима допълнителна информация. Решението за възобновяването на плащанията ще зависи от удовлетворителния отговор на допълнителните искания, отправени към румънските власти. Като се има предвид, че в края на 2008 г. планът за действие не се прилагаше напълно, възстановяванията от страна на Комисията на обявени разходи на обща стойност 141,5 млн. EUR, останаха прекъснати към този момент. Плащанията към Румъния бяха възобновени през юли 2009 г.

5.2 Решения за уравняване на сметки

Следвайки изискванията, определени в Регламент (ЕО) № 2222/2000, Комисията трябва да уравни сметката (сметките) на агенциите САПАРД, създадени в държавите-кандидатки.

Въз основа на това на 30 септември 2008 г. Комисията прие решение за уравняването на сметките за 2007 г. за България и Хърватия. В очакване на прегледа на допълнителната информация, която беше изискана от Румъния, решението за уравняване на сметките за тази държава не можеше да бъде прието на този етап.

5.3 Уравняване по съответствие

През 2008 г. от отдела, отговорен за одита на разходите по САПАРД в ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, бяха организирани две мисии за проверка на съответствието — една в България и една в Румъния.

5.3.1 България

С оглед на случаите на предполагаема измама, разкрити от ОЛАФ, през май 2008 г. беше организирана одиторска мисия в България, която имаше за цел да установи дали твърденията за случаи на измама са свързани със системни пропуски в контрола. Проверката на съответствието беше съсредоточена върху мерките „ Инвестиции в земеделски стопанства “, „ Преработване и предлагане на пазара на земеделски и рибни продукти “, „Развитие и диверсификация на икономическите дейности“ и „Развитие и подобряване на междуселищната инфраструктура“ .

По-специално, проверките бяха направени, за да се постигне сигурност, че системата за контрол се прилага в съответствие с акредитираните процедури и че проверките са извършени съгласно изискваните стандарти. Проверката установи сериозни слабости, в резултат на което с писмо от юни 2008 г. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ спря плащанията за България за мерките „ Инвестиции в земеделски стопанства “, „ Преработване и предлагане на пазара на земеделски и рибни продукти “, включително подмярката „Пазари на едро“, и „Развитие и диверсификация на икономическите дейности“, главно поради неспазването на правилата за процедурите за обществени поръчки при сключването на договори по САПАРД. Тези мерки представляват около 80 % от общата сума, предназначена за програмата. Откритите пропуски доведоха до вече споменатото прекъсване на плащанията от Комисията (вж. точка 5.1.1.).

5.3.2 Румъния

В допълнение към мисията, проведена през юни 2008 г., през септември 2008 г. беше извършен и одит за съответствие, чиято цел беше да подсигури, че процедурите за управлението, контрола и санкциите, установени в Румъния във връзка с някои от акредитираните мерки на програма САПАРД — „Подобряване на структурите за проверка на качеството, за ветеринарни и фитосанитарни проверки, качество на храните и защита на потребителите“, „Инвестиции в земеделски стопанства“, „Методи за селскостопанско производство, създадени за защита на околната среда и укрепване на селските райони“ и „Лесовъдство“ , са в съответствие с разпоредбите на съответното МФС. Основните изводи се отнасят до адекватността на процедурата за частни поръчки, несъответствията, свързани с процедурата за обществени поръчки, надзора от страна на агенция САПАРД на централно равнище, както и до данните и документацията от извършените проверки на място.

Резултатът от проверките за съответствие, като например възможността за финансови корекции на съответните разходи, ще бъде разгледан в края на процедурата по уравняване на сметки.

5.4 Извършена работа, свързана с дейността на Европейската сметна палата (ЕСП)

За целите на декларацията за достоверността за 2007 г. (DAS 2007) проверката на Европейската сметна палата включваше преглед на процедурата на Комисията за уравняване на сметките на Румъния и България. Освен това проверката на Сметната палата включваше преглед на процедурата на Комисията за уравняване по съответствие за същите две държави. След втория преглед ЕСП отбеляза, че мисията за проверка на съответствието в Румъния не е успяла да обхване рискова област, свързана със съобразяването с правилата на Общността за обществени поръчки (т.нар. „Инструкция“ № 104“). Службите на Комисията разгледаха работата, извършена от ЕСП, както и отговорите от държавите-членки, и проучиха допълнително някои въпроси, повдигнати в двете държави.

5.5 Информиране за нередности

През 2008 г. ОЛАФ получи 230 първоначални уведомления и 632 актуализирани съобщения за нередности, установени по всички програми САПАРД (876 за целия период 2003—2008 г.)[7].

Броят на съобщенията е нараснал с 8 % в сравнение с 2007 г. Няколко причини обясняват тази промяна. Хърватия започна да докладва за нередности по САПАРД едва през 2008 г. Полша и Унгария откриха някои нови нередности в резултат на последващите проверки след крайните плащания за бенефициерите. Румъния докладва за два пъти повече случаи, отколкото през 2007 г.

Най-много съобщения за нередности постъпиха от Румъния, България и Полша. При сравнение с данните за 2007 г. се наблюдава увеличение на установените нередности в България, Унгария, Литва, Латвия, Полша и Румъния. Наблюдава се спад в Чешката република, Словения и Словакия.

Засегнатото финансово участие на Общността по програма САПАРД е нараснало с 334 % в сравнение с 2007 г., а сумата, която трябва да бъде възстановена, се е увеличила с 294 %. Изглежда, че редица нередности са били открити след крайните плащания и са довели до пълно възстановяване на сумата, за която е поето задължение.

Случаи, за които има подозрения за измама, бяха докладвани само от България, Румъния и Хърватия. Те представляват 71 % от случаите през 2008 г. в България, 50 % от случаите в Хърватия и 6 % от случаите в Румъния.

Най-често използваните методи за откриване на нередности през 2008 г. са „националният административен или финансов контрол“, „проверката на място на постиженията“, системата за подаване от вътрешни лица на сигнали относно нередности, „проверката на документи“. Подобна тенденция беше наблюдавана през 2007 г., но сигнализирането от вътрешни лица е нов важен елемент и за такива случаи е докладвано от България.

Най-често срещаните нередности през 2008 г. са били „неизпълнение на поети задължения“ (23 % от случаите), „подправени оправдателни документи“ (19 %) и „неспазване на други регламенти/договорни условия“ (19 %). Най-голямата промяна в сравнение с 2007 г. се забелязва в дела на случаите, включващи „подправени оправдателни документи“ — от 4 % на 19 %. Повечето такива случаи са докладвани от България.

6. Сътрудничество с международни организации

През последните години Европейската комисия развива все по-засилено сътрудничество с международните финансови институции в областта на предприсъединителната помощ за развитието на селските райони. Това доведе до по-добро разбиране за начина, по който функционира САПАРД, и на възможните области на сътрудничество между службите на Комисията и международните финансови институции в тази сфера. Подходът, установен със САПАРД, в момента се използва от раздела на ИПП за развитие на селските райони.

[1] Приложения А и Б съдържат хоризонтален преглед.

[2] Чешката република, Естония, Унгария, Латвия, Литва, Полша, Словакия, Словения.

[3] Плащания за всички държави за предварително финансиране и за изплащане на разходи.

[4] Приложение В съдържа информация по държави.

[5] Приложение Г:

[6] ПРИЛОЖЕНИЕ Д:

[7] Приложение Е: