СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА И СМЕТНАТА ПАЛАТА

Годишни отчети на Европейския съюз за 2020 г.

(2021/C 436/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

ПРЕДГОВОР 2

ФИНАНСОВИ АКЦЕНТИ ЗА ГОДИНАТА 3

БЕЛЕЖКА, СЪПЪТСТВАЩА КОНСОЛИДИРАНИТЕ ОТЧЕТИ 33

КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ 34

СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС 35

ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ 36

ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ 37

ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ 38

БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ 39

ДОКЛАДИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ 130

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ 200

СПИСЪК НА СЪКРАЩЕНИЯТА 204

ПРЕДГОВОР

2020 година бе необичайна година във всяко отношение: Изправен пред икономическите и политическите предизвикателства, причинени от пандемията от коронавируса, Европейският съюз трябваше да реагира с безпрецедентни решения и скорост. Европейската комисия работи на всички фронтове, за да спаси човешки живот и поминъка на хората, да окаже подкрепа на националните здравни системи и предприятията и да стимулира възстановяването и устойчивостта. Мобилизирали сме всички средства, с които разполагаме, за да помогнем на държавите членки да координират националните си ответни мерки и да помогнем на най-засегнатите от кризите, като използвахме инструменти като Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса или SURE (подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства). По линия на SURE през 2020 г. на засегнатите държави членки вече бяха отпуснати 39,5 милиарда евро от общо 100 милиарда евро, за да посрещнат внезапното увеличение на публичните разходи за запазване на заетостта. През 2021 г. бяха отпуснати значителни допълнителни средства.

Въпреки че се бореше с пандемията, Европейският съюз все пак постигна своите цели на политиката, като акцентът бе поставен върху младите хора, работните места и растежа, както и върху изменението на климата. За мерките за подпомагане на икономическия растеж и намаляване на икономическите различия между регионите бяха използвани почти половината от заделените средства. По линия на финансирането от ЕС бяха отпуснати 29,7 милиарда евро на по-слабо развитите региони и 16,4 милиарда евро за научните изследвания и иновациите в рамките на „Хоризонт 2020“. Освен това бюджетът на ЕС за 2020 г. подпомогна селското стопанство и селските райони по линия на Европейския фонд за гарантиране на земеделието и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони с поети задължения в размер на 59 милиарда евро. Бюджетът за 2020 г. бе последният бюджет от настоящата многогодишна финансова рамка, като изпълнението на бюджета възлезе на 181,7 милиарда евро поети задължения — добавяйки стойност за всички европейци.

Накрая, 2020 година бе също годината, през която бе постигнато споразумението относно дългосрочния бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г. на стойност 1,074 трилиона евро (по цени от 2018 г.), допълнен със 750 милиарда евро посредством NextGenerationEU — временен инструмент за стартиране на възстановяването и насочване на прехода към една по-устойчива и цифрова Европа.

Имам удоволствието да представя годишните отчети на Европейския съюз за 2020 г. Те съдържат пълен преглед на финансите на ЕС и на изпълнението на бюджета на ЕС за предходната година, включително информация за условните пасиви, финансовите задължения и други задължения на Съюза. Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз са част от пакета на Комисията от интегрирани отчети за финансите и управленската отговорност и представляват съществена част от силно развитата ни система за финансова отчетност.

Йоханес ХАН Член на Европейската комисия, отговарящ за бюджета и човешките ресурси

ФИНАНСОВИ АКЦЕНТИ ЗА ГОДИНАТА

Целта на частта „Анализ на финансовите отчети“, която бе изготвена въз основа на принципите, описани в Насока за препоръчани практики № 2 (RPG 2) „Обсъждане и анализ на финансовите отчети“ на Съвета по международни счетоводни стандарти за публичния сектор (СМССПС), е да се помогне на читателите да разберат как оперативните, финансовите и инвестиционните дейности на ЕС са отразени в различните елементи на консолидираните финансови отчети на ЕС. Информацията, представена в тази част, не е била одитирана. Следва да се отбележи, че поради закръглянето на цифрите в милиони евро някои финансови данни в таблиците по-долу може да изглеждат грешни.

СЪДЪРЖАНИЕ

1 .КЛЮЧОВИ ЦИФРИ ЗА 2020 Г. 4

2. МЕРКИ В ОТГОВОР НА КОРОНАВИРУСА 5

2.1. Акценти при мерките на ЕС в отговор на коронавируса 5

2.2. Инициативи за реагиране съгласно многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. и програмата SURE 7

3. ДЪЛГОСРОЧНИЯТ БЮДЖЕТ НА ЕС ЗА ПЕРИОДА 2021—2027 Г. И NEXTGENERATIONEU 11

4. ОТТЕГЛЯНЕ НА ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО ОТ ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ 13

4.1. Контекст 13

4.2. Дял на Обединеното кралство 14

4.3. Годишни отчети на ЕС: суми, дължими от и на Обединеното кралство съгласно Споразумението за оттеглянето 14

5. ОБОБЩЕНИЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА 17

6. ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ И БЮДЖЕТНИ ГАРАНЦИИ 18

6.1. Финансови инструменти, финансирани от бюджета на ЕС 18

6.2. Финансови активи, държани в гаранционни фондове за бюджетни гаранции 18

6.3. Отпуснати заеми и свързаните с тях получени заеми за програми за финансова помощ 19

6.4. Бюджетни условни пасиви във връзка с програмите за финансова помощ 23

7. АНАЛИЗ НА ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ 24

7.1. ПРИХОДИ 24

7.2. РАЗХОДИ 25

7.3. АКТИВИ 26

7.4. ПАСИВИ 27

8. ПОЛИТИЧЕСКА И ФИНАНСОВА РАМКА, УПРАВЛЕНИЕ И ОТЧЕТНОСТ НА ЕС 28

8.1. ПОЛИТИЧЕСКА И ФИНАНСОВА РАМКА 29

8.2. УПРАВЛЕНИЕ И ОТЧЕТНОСТ 30

1. КЛЮЧОВИ ЦИФРИ ЗА 2020 Г.

Бюджетът на ЕС през 2020 г. — изпълнение на бюджетните кредити за поети задължения

181,7 млрд. евро, приведени в действие с цел изпълняване на целите на политиката на ЕС: ⇨ докладите за изпълнението на бюджета и обяснителните бележки, таблица 4.2





Мерки на ЕС в отговор на коронавируса SURE — Суми, отпуснати през 2020 г. Инструмент договорени млрд. евро Държава членка отпуснати млрд. евро NextGenerationEU 750 Италия 27,4 SURE* 100 Испания 21,3 Макрофинансова помощ 3,0 Полша 11,2 ИСП 2,7 Белгия 7,8 МГЗ 0,3 Португалия 5,9 Общо 856,0 Румъния 4,1 Гърция 2,7 Други 9,9 * от които 39,5 млрд. евро, отпуснати през 2020 г. Общо предоставени през 2020 г. 90,3 ⇨ вж. точки 2.2 и 3 ⇨ вж. точка 2.2.6

Консолидирани финансови отчети

Консолидираните финансови отчети на ЕС обхващат над 50 субекта (включително Европейския парламент, Съвета, Комисията и агенциите на ЕС). Европейската комисия е най-значителният субект — на нея се падат 98 % от общите активи в консолидираните финансови отчети.

Отчетите на ЕС са изготвени в съответствие с най-високите налични стандарти, а именно международните счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС). Придържането към тези стандарти гарантира, че отчетите предоставят релевантна, надеждна, сравнима и разбираема финансова информация за гражданите. Те предоставят информация за финансовото състояние (счетоводния баланс) на ЕС, както и подробни обяснения за неговите активи, пасиви, финансови ангажименти и задължения. Те показват също как е бил изпълняван бюджетът на ЕС през годината.

милиарди евро 2020 г. 2019 г. АКТИВИ Финансови активи 113,1 71,2 Предварително финансиране 62,7 51,4 Вземания 74,5 24,0 Пари и парични еквиваленти 16,7 19,7 Имоти, машини и съоръжения и други активи 13,0 12,6 Общо 280,0 178,9 ПАСИВИ Доходи след напускане 116,0 97,7 Финансови пасиви 95,0 54,5 Задължения 32,4 27,2 Начисления 64,6 67,2 Други пасиви 5,4 4,8 Общо 313,5 251,5 НЕТНИ АКТИВИ Резерви 5,1 5,0 Суми, които трябва да бъдат поискани от държавите членки (38,5 ) (77,6 ) Общо (33,4 ) (72,5 ) ⇨ вж. частта „Анализ на финансовите отчети“, точка 7

2. МЕРКИ В ОТГОВОР НА КОРОНАВИРУСА

2.1. АКЦЕНТИ ПРИ МЕРКИТЕ НА ЕС В ОТГОВОР НА КОРОНАВИРУСА

От началото на пандемията от COVID-19 Европейската комисия предприема решителни действия за укрепване на секторите на общественото здравеопазване и смекчаване на социално-икономическите последици в Европейския съюз. Въз основа на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. Европейската комисия мобилизира всички средства, с които разполага, за да помогне на държавите членки да координират националните си ответни мерки и предоставяше обективна информация за разпространението на вируса и за ефективните усилия, полагани за ограничаването му.

Хронология на предприетите действия (1)

— 2 април Мерки отговор на коронавируса: Европейската комисия мобилизира всяко евро в защита на човешки живот и поминъка — 14 април 2,7 милиарда евро, отпуснати от бюджета на ЕС за подкрепа на сектора на здравеопазването — 16 април Председателят Фон дер Лайен: „Европейският бюджет ще бъде основният двигател на възстановяването на Европа“ — 22 април Пакет от финансова помощ на стойност 3 милиарда евро за десет държави, участващи в процеса на присъединяване, и съседни на ЕС — 27 май Часът на Европа: обявен е план за възстановяването на Европа на стойност цели 2,4 трилиона евро с цел възстановяване и подготвяне за следващото поколение — 4 юни Европейската комисия поема ангажимент да предостави 300 милиона евро на Алианса за ваксини — 21 юли Европейските лидери постигат споразумение относно плана за възстановяването и европейския дългосрочен бюджет за периода 2021—2027 г. — 25 август Европейската комисия предлага да се предоставят 87,3 милиарда евро финансова подкрепа за 16 държави членки по линия на инструмента SURE — 17 септември Европейската комисия представя следващите стъпки за Механизъм за възстановяване и устойчивост на стойност 672,5 милиарда евро — 22 септември Европейската комисия приветства завършването на системата за гаранции за инструмента SURE на стойност 100 милиарда евро — 7 октомври Европейската комисия ще емитира облигации на ЕС по инструмента SURE в размер до 100 милиарда евро под формата на социални облигации — 27 октомври Европейската комисия отпуска първите траншове от 17 милиарда евро по инструмента SURE на Италия, Испания и Полша — 10 ноември Европейската комисия приветства споразумението относно дългосрочния бюджет на ЕС на стойност 1,8 трилиона евро и NextGenerationEU, които ще допринесат за изграждането на една по-екологична, по-цифровизирана и по-устойчива Европа — 17 ноември Европейската комисия отпуска 14 милиарда евро на девет държави членки по линия на инструмента SURE — 1 декември Европейската комисия отпуска 8,5 милиарда евро по линия на инструмента SURE на пет държави членки, за да им помогне да запазят работните места — 17 декември Европейската комисия приветства приемането на дългосрочния бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г.

2.2. ИНИЦИАТИВИ ЗА РЕАГИРАНЕ СЪГЛАСНО МНОГОГОДИШНАТА ФИНАНСОВА РАМКА (МФР) ЗА ПЕРИОДА 2014—2020 Г. И ПРОГРАМАТА SURE

Интервенциите на Европейския съюз съгласно МФР за периода 2014—2020 г. с цел борба с пандемията от COVID-19 варираха от незабавни действия, като финансиране на спешни медицински материали и увеличаване на медицинските запаси, до въвеждане на по-голяма гъвкавост по отношение на използването на финансовата подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове и до предоставяне на заеми при благоприятни условия както на държавите членки, така и на партньорите, обхванати от политиките за разширяване и съседство. Общата пряка подкрепа от бюджета на ЕС бе на стойност около 70 милиарда евро през 2020 г. Тя обхваща поетите задължения, които можеха да бъдат пренасочени към действия, свързани с COVID-19, от които 66 милиарда евро дойдоха от преразпределяне на средствата и промяна на приоритетите в рамките на съществуващите програми, а 4 милиарда евро — от увеличение на бюджетните средства. Основните инициативи са обяснени по-подробно по-долу.

2.2.1. Задействане на Инструмента за спешна подкрепа (ИСП)

Поради сериозността на кризата вследствие на пандемията от COVID-19, както и величината и естеството на нуждите, за които е необходима подкрепа от бюджета на ЕС, ЕС задейства отново ИСП за период от 2 години, за да бъдат финансирани разходите, необходими за справяне с пандемията от COVID-19, за периода от 1 февруари 2020 г. до 31 януари 2022 г. (вж. Регламент (ЕС) 2016/369 на Съвета (2)). За да бъде постигнат напредък по реализирането на тази цел, бюджетът за 2020 г. беше изменен (3). Освен това благодарение на DEC 13/2020, приет на 24 юли 2020 г., 2,7 милиарда евро бюджетни кредити за поети задължения и 2,6 милиарда евро бюджетни кредити за плащания бяха отпуснати за ИСП за 2020 г. Това повторно задействане дава възможност на Съюза да предприеме мерки за предотвратяване и намаляване на тежките последици в една или повече държави членки и да отговори по координиран начин на нуждите, свързани с пандемията от COVID-19, в допълнение към помощта, предоставяна по линия на други инструменти на ЕС. Инструментът се управлява централно от Комисията и е съсредоточен върху прякото възлагане на поръчки и предоставянето на безвъзмездни средства, като се допълва в определени случаи от действия, изпълнявани чрез партньори, като например международни организации.

През 2020 г. Комисията подписа предварителни споразумения за закупуване с редица фармацевтични предприятия. Предварителните споразумения за закупуване спомагат за намаляване на риска, свързан с инвестициите, направени от производителите, в разработването на потенциални ваксини, или имат за цел да гарантират доставки, като по този начин увеличават максимално шансовете за бързо разработване, произвеждане и внедряване на безопасни и ефективни ваксини и за гарантиране, че гражданите на ЕС ще имат достъп до тях. Комисията проведе преговори с фармацевтични предприятия от името на държавите — членки на ЕС, което доведе до първоначалното подписване на шест споразумения, като провежда и други проучвателни разговори с допълнителни производители на ваксини, които започнаха през 2020 г. и продължават през 2021 г. Първата ваксина, за която на 21 декември 2020 г. бе издадено разрешение за търговия при определени условия, бе произведена от BioNTech/Pfizer. Нейното разпространение започна след няколко дни, навреме за откриването на Дните на ваксинацията в ЕС на 27, 28 и 29 декември 2020 г. Разрешението бе дадено след положителна научна препоръка, основана на задълбочена оценка на безопасността, ефективността и качеството на ваксината от Европейска агенция по лекарствата, и бе подкрепено от държавите членки.

Към 31 декември 2020 г. Комисията е сключила договори за 1 965 милиона дози (от които 1 305 милиона фиксирани и 660 милиона по избор).

През 2021 г. Комисията е сключила договори за още 2 400 милиона дози (фиксирани или по избор). Тези дози ще бъдат обаче изцяло платени от съответните държави членки без последици за бюджета на ЕС.

2.2.2. Подкрепа за научните изследвания

На 4 май 2020 г. ЕС и неговите партньори бяха домакини на международна конференция за поемане на ангажименти за дарения, на която бяха набрани 9,8 милиарда евро под формата на ангажименти от донори от цял свят, за да се стартира глобалното сътрудничество в областта на научните изследвания във връзка с коронавируса. Това включва ангажимент от страна на Комисията да предостави 1,4 милиарда евро, 1 милиард евро от които идват от „Хоризонт 2020“.

ЕС играе централна роля в подкрепата и координирането на научните изследвания в областта на заразните болести, като от 2007 г. до 2019 г. са инвестирани 4,1 милиарда евро чрез Седмата рамкова програма и „Хоризонт 2020“, като през 2020 г. са поети нови ангажименти в допълнение към ангажимента за 1 милиард евро за научните изследвания във връзка с коронавируса. Онлайн могат да бъдат намерени актуални данни за цялото обещано финансиране и за вече мобилизираното по линия на „Хоризонт 2020“ финансиране, имащо за цел да се допринесе към маратона за поемане на ангажименти за дарения „Глобални действия срещу коронавируса“. (4)

Освен това на 3 март 2020 г. Инициативата за иновативни лекарства (ИИЛ), подкрепена чрез Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ на Европейската комисия, отправи специална ускорена покана за представяне на предложения за „Разработване на терапевтични и диагностични средства за борба с инфекциите от коронавирус“ с принос от ЕС в размер на 45 милиона евро, който впоследствие беше увеличен на 72 милиона евро.

Накрая, на 8 юни 2020 г. Комисията предостави чрез пилотния инструмент „Ускорител“ на Европейския съвет по иновациите (ЕСИ) близо 166 милиона евро на 36 предприятия, готови да се включат в борбата с пандемията от коронавируса.

2.2.3. Допълнително подсилване на Механизма за гражданска защита на Съюза (МГЗС/rescEU)

Като допълваща ИСП мярка бе подсилен МГЗС/rescEU, за да се даде възможност за натрупване на повече запаси и координиране на разпределението на основни ресурси в цяла Европа (вж. Решение за изпълнение (ЕС) 2019/570 на Комисията (5), изменено с Решение за изпълнение (ЕС) 2020/414 на Комисията (6) и с Решение за изпълнение (ЕС) 2020/452 на Комисията (7)). За тази цел бюджетът за 2020 г. бе изменен, като в него бяха включени допълнителни бюджетни кредити за поети задължения в размер на 0,4 милиарда евро и бюджетни кредити за плащания в размер на 0,2 милиарда евро.

С увеличаването на средствата за МГЗС/rescEU се помага на държавите членки да закупят част от необходимото оборудване (включително средства за лечение, медицинско оборудване, лични предпазни средства, лабораторни консумативи), като по този начин се увеличава количеството и се допълва и разширява обхватът на приоритетните изделия, закупувани съгласно споразумението за съвместно възлагане на обществени поръчки — координиран подход, който осигурява силна позиция на държавите членки при преговорите с предприятията относно наличността и цената на медицинските продукти.

С преките безвъзмездни средства по линия на rescEU се предоставя 100 % финансиране от бюджета на ЕС, включващо пълно финансиране за изграждането на този капацитет и за разполагането на оборудването. Закупеното оборудване ще бъде складирано в една или няколко държави членки, докато вземането на решения ще се извършва на равнище ЕС, като по този начин ще се осигуряват спешни доставки извън националните резерви. То ще е на разположение на всички държави членки и ще се използва в случай на недостатъчни национални наличности.

2.2.4. Инвестиционна инициатива в отговор на коронавируса (CRII и CRII+):

Една от първите мерки, предприети от ЕС, за да помогне финансово на държавите членки да предприемат действия в отговор на кризата, бе CRII, която бе въведена с Регламент 2020/460 на Европейския парламент и на Съвета (8) от 30 март 2020 г. Чрез мобилизирането на неизразходваните средства, вече отпуснати на държавите — членки на ЕС, инициативата осигури незабавен стимул за ликвидността на бюджетите на държавите членки и регионите и им помогна да използват финансирането по линия на политиката на сближаване за финансиране на разходите за здравеопазване и режимите на работа при непълно работно време, както и да предложат подкрепа за осигуряване на оборотен капитал за малките и средните предприятия. Обхватът на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз също беше разширен, за да обхване сериозни извънредни ситуации в областта на общественото здраве, като по този начин се даде възможност на държавите членки да получават подкрепа по линия на този фонд, за да им се помогне да се борят с пандемията от COVID-19.

От месец април CRII+, въведена с Регламент 2020/558 на Европейския парламент и на Съвета (9), опрости бързото използване на съществуващите европейски структурни и инвестиционни фондове за мерки, свързани с кризата, и даде възможност приносът на ЕС за програмите по политиката на сближаване да бъде увеличен до 100 % за заявленията за плащане, подадени между 1 юли 2020 г. и 30 юни 2021 г.

През декември Комисията обяви резултатите от двете инициативи за 2020 г. От началото на кризата ЕС мобилизира значително финансиране за борба с последиците от пандемията. Малките и средните предприятия се ползваха от по-голямата част от наличното финансиране — над 10 милиарда евро, което помогна на предприятията да оцелеят. 3 милиарда евро бяха насочени към гражданите, включително предоставянето на социални услуги за уязвимите групи и схемите за временна заетост на работниците. Накрая, бяха предоставени 7 милиарда евро в подкрепа на сектора на здравеопазването в допълнение към сумата от 10,2 милиарда евро от бюджета на ЕС, която вече беше отпусната за тази област за периода 2014—2020 г. (следва да се отбележи, че съществува известно припокриване между групите бенефициери).

2.2.5. Помощ за партньорите, участващи в процеса на разширяване, партньорите от съседството и други държави

Досега ЕС е мобилизирал над 38,5 милиарда евро за борба с коронавируса в световен мащаб. Подходът на „Екип Европа“ съчетава ресурси от ЕС, от неговите държави членки и от финансови институции, включително Европейската инвестиционна банка и Европейската банка за възстановяване и развитие, за да окаже подкрепа на партньорските държави. Половината от сумата от 38,5 милиарда евро, на която възлизат глобалните действия в отговор на пандемията от коронавируса, са отпуснати.

Освен това Комисията е сключила десет споразумения за финансови гаранции на стойност 990 милиона евро с партньорски финансови институции, които допълват Европейския фонд за устойчиво развитие — финансиращия клон на Плана за външни инвестиции. Споразуменията следва да генерират инвестиции в размер до 10 милиарда евро, за да се стимулира икономическото възстановяване и да се подобри устойчивостта на съседните на ЕС държави и на африканските държави.

Допълнителни 500 милиона евро бяха отпуснати за подкрепа на глобалната инициатива за ваксини COVAX, чиято цел е да се осигурят един милиард дози ваксини срещу коронавируса за държавите с ниски и средни доходи в Африка, Азия, Карибите и Тихоокеанския басейн, както и в южното и източното съседство на Европа. 100 милиона евро бяха отпуснати от Комисията, а 400 милиона евро — от Европейската инвестиционна банка, гарантирани от Европейския фонд за устойчиво развитие, за участието на държави с ниски и средни доходи в предварителния пазарен ангажимент за ваксини срещу COVID-19 (COVAX AMC). На 19 февруари 2021 г. Европейският съюз обяви допълнителни 500 милиона евро за механизма COVAX, а Европейската комисия обяви хуманитарна помощ в размер на 100 милиона евро в подкрепа на провеждането на кампании за ваксинация в Африка.

На 25 май 2020 г. Европейският парламент и Съветът приеха Решение (ЕС) 2020/701 на Европейския парламент и на Съвета (10) за предоставяне на макрофинансова помощ на десет партньори, обхванати от политиките за разширяване и съседство, за да се даде възможност за краткосрочно пространство в рамките на политиката с цел прилагане на мерки за противодействие на икономическите последици от пандемията от COVID-19 с максимален размер от общо 3 милиарда евро под формата на заеми. През 2020 г. бяха отпуснати общо 1,0 милиард евро като първи транш на седем държави (Украйна, Йордания, Северна Македония, Грузия, Косово (*1), Молдова и Черна гора). До юни 2021 г. общо 0,6 милиарда евро бяха отпуснати на пет държави като първи транш (Албания, Тунис) или втори транш (Северна Македония, Косово, Черна гора). Освен това беше подписан Меморандум за разбирателство с Босна и Херцеговина.

2.2.6. Временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) вследствие на пандемията от COVID-19

Като част от своя пакет от мерки за спешна подкрепа за преодоляване на икономическите последици от пандемията от COVID-19 на 19 май 2020 г. ЕС прие Регламент (ЕС) 2020/672 на Съвета (11) за създаване на инструмента SURE с цел да се помогне на работниците да запазят работата си по време на кризата. SURE е временна схема, по която на държавите членки може да се предостави финансова помощ (заеми при благоприятни условия) в размер до 100 милиарда евро. Инструментът дава възможност на държавите членки да искат финансова помощ от ЕС за подпомагане на финансирането на внезапното и драстично увеличаване на националните публични разходи, считано от 1 февруари 2020 г., във връзка с националните режими на работа при непълно работно време и подобни мерки, включително за самостоятелно заети лица, или във връзка с някои мерки в областта на здравето, и по-специално на работното място, в отговор на кризата. За да може ЕС да предоставя финансова помощ в рамките на SURE, Комисията е упълномощена да заеме от името на ЕС средства на капиталовите пазари или от финансови институции в размер до максимум 100 милиарда евро. Отпусканите по SURE заеми се обезпечават от бюджета на ЕС и от гаранции, предоставени от държавите членки в зависимост от техния дял от БНД на ЕС. Общият размер на гаранциите възлиза на 25 милиарда евро. Срокът на действие на инструмента е ограничен до 31 декември 2022 г.

Към 31 декември 2020 г. Комисията е предложила финансова подкрепа в размер на общо 90,3 милиарда евро на 18 държави членки, като цялата тази подкрепа вече е одобрена от Съвета. По-голямата част от тази сума — 87,3 милиарда евро — предназначена за 16 държави членки, вече беше предложена до август 2020 г., а останалите 3 милиарда евро, предназначени за Унгария и Ирландия, бяха предложени съответно през октомври и ноември 2020 г.:

След първите три емисии на облигации по SURE през октомври и ноември 2020 г., Комисията отпусна общо 39,5 милиарда евро на 15 държави — членки на ЕС (Белгия, Хърватия, Кипър, Гърция, Унгария, Италия, Латвия, Литва, Малта, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Словения и Испания — вж. точка 6.3).

Изпълнението на SURE продължи и през 2021 г. През февруари и март 2021 г. Комисията предложи 230 милиона евро на Естония и още 3,7 милиарда евро на Белгия, Кипър, Гърция, Латвия, Литва и Малта, с което общият обем на финансирането по линия на SURE нарасна на 94,3 милиарда евро. Тези допълнителни суми бяха одобрени от Съвета през март и април 2021 г. След четири допълнителни емисии на облигации през януари, март и май 2021 г. Комисията отпусна още 50,1 милиарда евро, с което общото равнище на отпуснатите средства достигна 89,6 милиарда евро.

Всички облигации, емитирани по линия на SURE, до голяма степен бяха записани много над предложения обем, повечето от тях с двуцифрени числа, и привлякоха разнообразна база от европейски и международни инвеститори. Това доведе до много благоприятни ценови условия. Облигациите, емитирани от ЕС в рамките на инструмента SURE, се ползват със знак за социална облигация. Това дава увереност на инвеститорите, че мобилизираните средства ще служат за постигането на една наистина социална цел. Набраните средства се прехвърлят на държавите членки бенефициери под формата на заеми, за да им се помогне да покрият разходите, пряко свързани с финансирането на национални режими на работа при непълно работно време и подобни мерки в отговор на пандемията.

3. ДЪЛГОСРОЧНИЯТ БЮДЖЕТ НА ЕС ЗА ПЕРИОДА 2021—2027 Г. И NEXTGENERATIONEU

През 2020 г. ЕС предприе безпрецедентни мерки в отговор на кризата с коронавируса, която засегна Европа и света. В основата им стои пакет от мерки за стимулиране на стойност 2,018 трилиона евро по текущи цени (1,8 трилиона евро по цени от 2018 г.). Той се състои от дългосрочния бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г. в размер на 1,211 трилиона евро (1,074 трилиона евро по цени от 2018 г.), допълнен с 807 милиарда евро (750 милиарда евро по цени от 2018 г.) чрез NextGenerationEU — временен инструмент за стимулиране на възстановяването (12). Взети заедно, средствата ще допринесат за поправянето на икономическите и социалните щети, причинени от пандемията от коронавируса, и ще направляват прехода към една модерна и по-устойчива Европа.

Над 50 % от дългосрочния бюджет и NextGenerationEU ще бъдат използвани за нови приоритети. Средствата ще бъдат отпуснати за научни изследвания и иновации чрез „Хоризонт Европа“, за справедлив климатичен и цифров преход чрез Фонда за справедлив преход и програмата „Цифрова Европа“, за готовност, възстановяване и устойчивост чрез Механизма за възстановяване и устойчивост и Механизма за гражданска защита на ЕС — rescEU, и за здравната програма „ЕС в подкрепа на здравето“.

30 % от дългосрочния бюджет и NextGenerationEU ще бъдат изразходени за борба с изменението на климата — най-големият досега дял от най-големия досега европейски бюджет.

20 % от средствата, предвидени за NextGenerationEU, ще бъдат инвестирани в цифровата трансформация на ЕС. Средствата ще помогнат на ЕС да инвестира повече в суперкомпютрите, изкуствения интелект, киберсигурността, задълбочените цифрови умения и по-широкото използване на цифровите технологии в икономиката и обществото.

През 2026 г. и 2027 г. 10 % от годишните разходи в рамките на дългосрочния бюджет ще допринесат за спиране и обръщане на тенденцията за намаляване на биологичното разнообразие.

NEXT GENERATION EU

Набраните и изразходвани суми по NextGenerationEU (NGEU) ще бъдат включени в годишните отчети за 2021 г. Първото емитиране на облигации, чрез благодарение на което бяха набрани 20 милиарда евро чрез 10-годишна облигация, чийто падеж настъпва през 2031 г., се състоя на 15 юни 2021 г.

С бюджет от 806,9 милиарда евро NextGenerationEU ще допринесе за поправянето на непосредствените икономически и социални щети, причинени от пандемията от коронавируса. Инструментът ще спомогне за изграждането в периода след COVID-19 на една по-екологична, по-цифровизирана, по-устойчива и по-добре пригодена към днешните и бъдещите предизвикателства Европа.

Част от средствата — 385,8 милиарда евро — ще бъдат използвани за предоставяне на заеми от Съюза на отделни държави членки. Тези заеми ще бъдат изплатени от тези държави членки. Другата част — 338,0 милиарда евро — ще бъде предоставена под формата на безвъзмездни средства или за предоставяне на възможност за бюджетни гаранции за подкрепа на инвестициите.

Основният елемент на NextGenerationEU е Механизмът за възстановяване и устойчивост — инструмент за предоставяне на безвъзмездни средства и заеми в подкрепа на реформите и инвестициите в държавите — членки на ЕС, до обща стойност от 723,8 милиарда евро. Средствата по Механизма за възстановяване и устойчивост ще бъдат разпределяни в съответствие с националните планове за възстановяване и устойчивост, изготвени от всяка държава членка в сътрудничество с Комисията, и в съответствие с договорен коефициент на разпределение.

Освен това NextGenerationEU ще подсили няколко съществуващи програми на ЕС:

— сближаване — в рамките на помощта за възстановяване в полза на сближаването и териториите на Европа (REACT-EU) — за да се подпомогне преодоляването на икономическите последици от COVID-19 през първите години на възстановяването;

— Фонд за справедлив преход, за да се гарантира, че преходът към неутралност по отношение на климата работи за всички;

— развитие на селските райони, за да се подпомогнат допълнително земеделските стопани;

— InvestEU, за да се подкрепят инвестиционните усилия на нашите предприятия;

— rescEU, за да разполага Механизмът на ЕС за гражданска защита с капацитет за реагиране при мащабни извънредни ситуации;

— „Хоризонт Европа“, за да се гарантира, че ЕС разполага с капацитет за финансиране на повече високи постижения в областта на научните изследвания.

За да финансира NextGenerationEU, ЕС ще взема назаем средства на пазарите с бюджета на ЕС като гаранция. Погасяването ще се извършва в продължение на дълъг период от време — до 2058 г. По този начин ще се избегне незабавният натиск върху националните финанси на държавите членки и ще се даде възможност на държавите от ЕС да съсредоточат усилията си върху възстановяването.

4. ОТТЕГЛЯНЕ НА ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО ОТ ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

4.1. КОНТЕКСТ

На 31 януари 2020 г. Обединеното кралство се оттегли от Европейския съюз. Условията за неговото напускане са определени в Споразумение за оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС и Европейската общност за атомна енергия (13), известно също като „Споразумението за оттеглянето“ или СО. В рамките на това споразумение Обединеното кралство се съгласи да изпълни всички финансови задължения, поети по време на членството му в ЕС. Споразумението влезе в сила на 31 януари 2020 г.

— 31 януари 2020 г. Обединеното кралство официално напуска Съюза и Споразумението за оттеглянето влиза в сила — 1 февруари — 31 декември 2020 г. Преходен период — 31 март 2021 г. ЕС докладва пред Обединеното кралство за финансовата информация — 16 април 2021 г. ЕС съобщава на Обединеното кралство сумите, които трябва да бъдат платени — 30 юни 2021 г. Трябва да започнат първите плащания от Обединеното кралство съгласно Споразумението за оттеглянето — 16 септември 2021 г. ЕС съобщава на Обединеното кралство сумите, които трябва да бъдат платени — 31 октомври 2021 г. Трябва да започнат втори кръг от плащания от Обединеното кралство

По време на преходния период Обединеното кралство продължи да прави вноски в бюджета на ЕС и да се ползва от него, все едно че е държава членка. След края на преходния период и в съответствие със СО Обединеното кралство ще продължи да прави вноски в бюджета на ЕС. Аналогично Обединеното кралство ще продължи да се ползва от програмите и разходите на ЕС отпреди 2021 г., все едно че е държава членка. Обединеното кралство ще получи обратно и конкретни суми с определен размер, които е внесло в бюджета на ЕС, или суми, получени от бюджета на ЕС във връзка с неговия период на членство.

Тези задължения пораждат задължения и вземания за ЕС, които трябва да бъдат изчислени и отразени в неговите годишни отчети: годишните отчети за 2020 г. показват тези суми за първи път, тъй като това е годината, през която Обединеното кралство напусна ЕС.

Поради това настоящите годишни отчети съдържат подробни обяснения за бъдещите вноски на Обединеното кралство в бюджета на ЕС, изисквани по силата на СО, както и сумите, дължими на Обединеното кралство. Обединеното кралство ще плаща съответните суми в продължение на дълъг период от време.

Нетната сума е изцяло съобразена с трите принципа, залегнали в основата на финансовото споразумение в СО:

— никоя държава членка не следва да плаща повече или да получава по-малко поради оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза;

— Обединеното кралство следва да плати своя дял от задълженията, поети по време на неговото членство; и

— Обединеното кралство не следва да плаща повече или по-рано, отколкото ако беше останало държава членка. Това означава по-специално, че сумите, които Обединеното кралство следва да плати, се основават на действителните резултати от изпълнението на бюджета, т.е. са коригирани с оглед на изпълнението.

СО описва подробно и методиките за изчисляване на различните суми, както е обяснено по-долу.

4.2. ДЯЛ НА ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО

В съответствие с член 139 от СО делът на Обединеното кралство от финансовите задължения, произтичащи от СО, се изчислява като съотношение между собствените ресурси, предоставени от Обединеното кралство през периода 2014—2020 г., и собствените ресурси, предоставени през този период от всички държави членки и Обединеното кралство. Корекциите, произтичащи от нетирането на салдата по ДДС и по БНД за годините 2014—2019, също са включени. Изчисленият дял на Обединеното кралство ще подлежи на окончателните корекции, предвидени в член 139 от СО, през 2022 г. Делът на Обединеното кралство за 2021 г. се използва за изчисленията по член 136, параграф 3, букви а) и в) и членове 140—147.

Делът на Обединеното кралство, изчислен в съответствие с член 139 от СО, е 12,358072326018200 %.

4.3. ГОДИШНИ ОТЧЕТИ НА ЕС: СУМИ, ДЪЛЖИМИ ОТ И НА ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО СЪГЛАСНО СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ОТТЕГЛЯНЕТО

СО предвижда задължения за плащания между двете страни, по-специално в следните области:

— собствени ресурси (член 136)

— неизпълнени поети задължения (член 140)

— глоби в областта на конкуренцията (член 141)

— задължения на Съюза (член 142)

— условни финансови пасиви и финансови инструменти (членове 143 и 144)

— нетни активи на Европейската общност за въглища и стомана (член 145)

— инвестиции на ЕС в Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) (член 146)

— условни пасиви във връзка със съдебни дела (член 147)

СО съдържа също методиката за това как тези задължения ще се изпълняват всяка година — в обобщение ЕС ще докладва на Обединеното кралство два пъти годишно за дължимите суми, а Обединеното кралство ще ги плаща ежемесечно. Докладването ще бъде актуализирано всяка година въз основа на реалните цифри.

Таблицата по-долу обобщава сумите, дължими от Обединеното кралство на ЕС, както и всички суми, дължими от ЕС на Обединеното кралство, което води до нетно общо вземане за ЕС. Всички изчисления са направени при пълно спазване на СО. Тези задължения са свързани с минали задължения, поети, когато Обединеното кралство беше държава — членка на ЕС, и по време на преходния период до 31 декември 2020 г., и ще изтекат веднага след като бъдат платени или ако задължението не се материализира. Плащанията ще бъдат извършвани в съответствие с процедурата, посочена в член 148 от СО.

милиарди евро Член 140 Член 142 Други 31.12.2020 г. Дължими от Обединеното кралство 35,0 14,3 0,3 49,6 Дължими на Обединеното кралство — — (2,1 ) (2,1 ) Нетно вземане от Обединеното кралство 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Суми, които се очаква Обединеното кралство да плати след 2021 г. 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Суми, които се очаква Обединеното кралство да плати през 2021 г. 6,8 0,0 0,0 6,8

Общата сума включва следните елементи:

Член 136: Собствени ресурси

В член 136 се определят разпоредбите, които се прилагат след 31 декември 2020 г. по отношение на собствените ресурси. Обединеното кралство има право да получи своя дял от корекциите, свързани с излишъка от 2020 г. Той подлежи също на корекции на собствените ресурси от ДДС и от БНД, които се отнасят до финансовите години до 2020 г. — тези корекции ще бъдат изчислявани ежегодно до 31 декември 2028 г. Правят се и актуализации на корекцията за Обединеното кралство.

Обединеното кралство трябва да плати традиционните собствени ресурси, събрани от него след 28 февруари 2021 г., но свързани с 2020 г. и по-рано. Неговият дял от общия размер на традиционните собствени ресурси, предоставени от ЕС-27 и от него, след това се приспада от тази сума. Отделната сметка за традиционните собствени ресурси ще бъде ликвидирана изцяло към 31 декември 2025 г.

През 2021 г. Обединеното кралство трябва да плати 230 милиона евро.

Член 140: Неизпълнени поети задължения (RAL)

Reste à liquider, или RAL, представлява общият обем на правните задължения, поети от ЕС към получателите, плащанията по които ще бъдат извършени през следващите години. RAL са обичаен елемент на всички многогодишни бюджети, като например бюджета на ЕС.

Поради това поетите задължения се отнасят до проекти, програми, споразумения или договори, за които вече са поети задължения преди 31 декември 2020 г., но които все още не са изцяло изпълнени и плащанията по които тепърва ще бъдат извършени. Някои от тези плащания са предназначени за получатели от Обединеното кралство.

Според СО Обединеното кралство трябва да плати своя дял от неизпълнените поети задължения на ЕС към 31 декември 2020 г., когато приключва преходният период. Всички поети задължения или части от тях, които се очаква да бъдат отменени (отмени на бюджетни кредити), и сумите, свързани с поети задължения, финансирани от целеви приходи, или с програми, в които Обединеното кралство не участва (възможност за неучастие), се приспадат от общата сума.

Другите корекции на дължимата от Обединеното кралство сума по тази статия са свързани с нетните финансови корекции от периода 2014—2020 г. или предходни периоди на програмиране и с традиционните собствени ресурси, свързани с 2020 г. и предоставени през януари-февруари 2021 г.

За да бъде изчислен делът на Обединеното кралство от RAL, като отправна точка са използвани официалните бюджетни RAL към 31 декември 2020 г. (303,2 милиарда евро, вж. таблица 4.4 в таблиците за изпълнението на бюджета). Към края на 2020 г. делът на Обединеното кралство от коригираните RAL възлизаше на 36 милиарда евро — след като бе коригирано с прогнозата за отменените бюджетни кредити, вземането на ЕС към края на 2020 г. бе 35 милиарда евро, 6,8 милиарда евро от които ще бъдат платени между 30 юни 2021 г. и 31 декември 2021 г.

Член 141: Глоби в областта на конкуренцията

Европейската комисия прилага пряко правилата на ЕС в областта на конкуренцията, като гарантира, че всички предприятия се конкурират на равни начала и лоялно въз основа на своите качества. Това може да доведе до налагане на глоби. След като бъдат наложени от ЕС, глобите могат да бъдат оспорени (по съдебен ред) от получателя на глобата, т.е. глобата не е окончателна, докато не приключат всички такива производства.

ЕС ще плаща на Обединеното кралство всяка година неговия дял от глобите в областта на конкуренцията, за които Съюзът е взел решение преди 31 декември 2020 г., след като тези глоби станат окончателни, т.е. глобеният субект или не обжалва пред Съда на Европейския съюз, или обжалването е неуспешно и той трябва да плати глобата.

В годишните отчети сумите, дължими на Обединеното кралство вследствие на глоби, се приспадат от общата сума, дължима от Обединеното кралство. Към 31 декември 2020 г. очакваният дял на Обединеното кралство от неплатените глоби възлиза на 1,8 милиарда евро. Тази сума ще бъде връщана на Обединеното кралство в продължение на дълъг период от време. Стойността се основава на дължимите суми към 31 декември 2020 г. и може да се промени, за да се отразят действителните суми, вписани в бюджета, след като глобите са станали окончателни.

Член 142: Задължения на Съюза

Обединеното кралство се е ангажирало да плати своя дял от задълженията на Съюза към края на 2020 г. с изключение на конкретни задължения, посочени в СО. Поради това Обединеното кралство ще плаща дела си от задълженията, свързани с ЕС като работодател (т.е. пенсии и здравно осигуряване на пенсионираните служители) към 31 декември 2020 г.:

1. пенсии на длъжностните лица на ЕС: плащанията на пенсиите на служителите на ЕС се покриват от годишния бюджет на ЕС. Освен това длъжностните лица на ЕС плащат пенсионни вноски през цялата си професионална кариера. Тези вноски се вписват в бюджета като приход, като по този начин се намаляват вноските, необходими от държавите членки за финансиране на общия годишен бюджет. Държавите — членки на ЕС, се ангажират да покриват разходите за пенсии на служителите на ЕС, когато те се пенсионират. В съответствие с този ангажимент Обединеното кралство ще плаща, считано от юни 2022 г. — в продължение на няколко десетилетия — дела си от годишните пенсии, плащани на длъжностните лица на ЕС, до изтичането на всички пенсионни права, придобити от служителите до 31 декември 2020 г. Обединеното кралство може да реши да уреди задължението си по всяко време, като плати актюерското задължение към края на съответната година за период от 5 години.

2. Пенсии на членовете на Европейския парламент, на европейските комисари, на съдиите в Съда на Европейския съюз и т.н.: Обединеното кралство ще плаща дела си от актюерското задължение към 31 декември 2020 г. в продължение на период от 10 години, считано от октомври 2021 г.

3. Обща здравноосигурителна схема (ОЗОС): това е системата, която покрива разходите за здравеопазване на служителите на ЕС, включително пенсионерите. Длъжностните лица и пенсионерите на ЕС правят вноски в схемата през цялата си кариера и когато се пенсионират, както прави и ЕС като работодател. В съответствие с принципа, който се прилага и по отношение на пенсионноосигурителната система за длъжностните лица на ЕС, Обединеното кралство ще плаща дела си от вноската от бюджета на ЕС за здравното осигуряване на пенсионираните служители. Тези плащания, които започват през юни 2022 г., ще продължат в продължение на няколко десетилетия или до приключването на всички тези задължения. Както с пенсиите на длъжностните лица, Обединеното кралство може да избере да уреди непогасените задължения по всяко време, като плати актюерското задължение към края на съответната година за период от 5 години.

Задълженията на ЕС, свързани с горепосочените задължения за изплащане на доходи след напускане, се изчисляват с помощта на одитирани актюерски оценки, основани на международните стандарти. Сумата, която може да се припише на Обединеното кралство към 31 декември 2020 г., възлиза на 14,3 милиарда евро.

11 милиона евро трябва да бъдат платени от Обединеното кралство през 2021 г. и са свързани само с отделните специфични пенсионноосигурителни схеми (напр. членове на ЕП). Оставащите суми за всички схеми ще бъдат платени в съответствие с договореностите, посочени по-горе, от 2022 г. нататък.

Членове 143/144: Финансови инструменти и бюджетни гаранции

Съгласно тези членове Обединеното кралство е длъжно да финансира условните задължения на ЕС, произтичащи от операции, осъществени преди датата на оттегляне, във връзка с неговите дейности по получаване, отпускане и гарантиране на заеми, в случай че тези задължения се реализират и в случай че не са обхванати от дела на Обединеното кралство от съществуващите гаранционни фондове. ЕС ще възстанови на Обединеното кралство сумите, които Обединеното кралство вече е предоставило за гаранционните фондове и които в крайна сметка се оказват ненужни.

Тези суми са преди всичко:

— суми, дължими на Обединеното кралство за дела му от Гаранционния фонд на Европейския фонд за устойчиво развитие (ЕФУР), когато Обединеното кралство вече е допринесло чрез бюджетните си плащания, но не е имало одобрени операции преди оттеглянето, поради което няма задължения, които Обединеното кралство трябва да покрие — 93 милиона евро, които трябва да бъдат върнати на Обединеното кралство през 2021 г.;

— суми, които трябва да бъдат платени на Обединеното кралство във връзка с финансови инструменти — 46 милиона евро;

— Обединеното кралство продължава има задължението да предостави своя дял от условните задължения на ЕС (бюджетни гаранции — ЕФСИ, МВК, ЕМФС и други получени заеми и т.н.), ако те станат изискуеми. Максималното задължение на Обединеното кралство възлиза на 12,9 милиарда евро към края на годината — за повече подробности вж. бележка 4.1 от консолидираните годишни отчети на ЕС. Обединеното кралство дължи сумите само ако задължението се реализира в бъдеще и не е покрито от гаранционен фонд. Счита се, че това е малко вероятно да се случи.

Член 145: Европейска общност за въглища и стомана в ликвидация (ЕОВС в ликвидация)

Обединеното кралство има право на дела си от нетните активи на Европейската общност за въглища и стомана (ЕОВС) в ликвидация към 31 декември 2020 г. — този дял ще бъде плащан на Обединеното кралство в продължение на 5 години. Общата сума, дължима на Обединеното кралство, е 183 милиона евро (37 милиона евро за възстановяване, т.е. прихванати с други суми, дължими през 2021 г.). Това означава, че всяка година между 2021 г. и 2025 г. сумата от 37 милиона евро ще бъде приспадана от дължимите от Обединеното кралство суми.

Член 146: Инвестиции в ЕИФ

Обединеното кралство има право на дела си от инвестициите, които ЕС е направил във внесения акционерен капитал на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), платим на равни вноски в продължение на 5 години. Общата сума, дължима на Обединеното кралство, е 33 милиона евро. Това означава, че всяка година между 2021 г. и 2025 г. сумата от 7 милиона евро ще бъде приспадана от дължимите от Обединеното кралство суми.

Член 147: Условни задължения, свързани със съдебни дела

Обединеното кралство трябва да плаща всяка година дела си от сумите, плащани от бюджета на ЕС във връзка със съдебни дела, свързани със събития, настъпили преди 31 декември 2020 г. Очакваният дял на Обединеното кралство от съдебните дела, за които вероятно ще трябва да бъдат извършени бъдещи плащания, към края на годината възлиза на 46 милиона евро, но не се дължи от Обединеното кралство, докато — и освен ако — делата не бъдат приключени и плащане не бъде извършено първо от ЕС.

5. ОБОБЩЕНИЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА

Окончателният приет бюджет за 2020 г. възлизаше на 173,9 милиарда евро бюджетни кредити за поети задължения и 164,1 милиарда евро бюджетни кредити за плащания. Изпълнението му се повлия силно от пандемията от COVID-19 и от последвалата междусекторна криза. Кризата създаде необходимост от предприемане на решителни действия за укрепване на секторите на общественото здравеопазване в ЕС и смекчаване на социално-икономическите последици в ЕС, както и за предоставяне на помощ на трети държави. Бюджетът за 2020 г. беше последният бюджет, изпълнен съгласно многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. Изпълнението му беше внимателно проследено и активно управлявано, което доведе до на практика пълно изпълнение на почти всички програми.

Изпълнението на общите бюджетни кредити за поети задължения през 2020 г. възлезе на 181,7 милиарда евро:

— 172,9 милиарда евро от окончателния приет бюджет;

— 1,1 милиарда евро от бюджетните кредити, пренесени от 2019 г.;

— 7,7 милиарда евро от бюджетните кредити, произтичащи от целеви приходи.

Общите плащания, извършени през 2020 г., бяха в размер на 173,3 милиарда евро:

— 161,8 милиарда евро от окончателния приет бюджет;

— 1,6 милиарда евро от бюджетните кредити, пренесени от 2019 г.;

— 9,9 милиарда евро от бюджетните кредити, произтичащи от целеви приходи.

През 2020 г. бяха постигнати високи нива на изпълнение по всички функции. Изпълнението за 2020 г. за всички видове бюджетни кредити (бюджет, пренасяния от предходната година и целеви приходи) бе 97 % за поетите задължения и 94 % за плащанията. Процентите на изпълнение, като се изключат целевите приходи, показаха пълно изпълнение през 2020 г. (99,5 % за бюджетните кредити за поети задължения и 98,5 % за бюджетните кредити за плащания).

Най-голямата част от приходите представляваха собствени ресурси, които възлизаха на 91,9 % от общите приходи в размер на 174,3 милиарда евро, следвани от 4,7 % от вноски и възстановени суми във връзка със споразумения и програми на ЕС, свързани предимно с приходи от финансови корекции (ЕСИФ, ЕФГЗ и ЕЗФРСР).

Неизпълнените поети задължения (наричани понякога RAL — reste à liquider), които представляват суми, за които е поето задължение, но които все още не са платени, възлизаха на 303,2 милиарда евро към края на 2020 г. Очакваше се увеличение в сравнение с равнището за 2019 г. поради разликата между предвидените в бюджета бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания (9,8 милиарда евро) в окончателния приет бюджет и като се има предвид фактът, че увеличението на неизпълнените поети задължения е нещо нормално, тъй като бюджетните кредити за поети задължения се увеличават всяка година, както е предвидено в МФР. Увеличението на неизпълнените поети задължения в сравнение с 2019 г. бе 5,5 милиарда евро.

Бюджетният резултат (излишък) намаля от 3,2 милиарда евро за 2019 г. на 1,8 милиарда евро за 2020 г.:

милиони евро 2020 г. 2019 г. Приходи за финансовата година 174 306 163 918 Плащания спрямо бюджетните кредити за текущата година (171 721 ) (157 428 ) Бюджетни кредити за плащания, пренесени за година N+1 (2 086 ) (1 615 ) Отмяна на неусвоени бюджетни кредити, пренесени от година N-1 78 75 Промяна на целевите приходи (Б) — (А) 1 398 (1 736 ) Неизползвани бюджетни кредити към края на текущата година (А) 7 694 9 092 Неизползвани бюджетни кредити към края на предходната година (Б) 9 092 7 356 Курсови разлики за годината (207) 4 Бюджетен резултат 1 768 3 217

6. ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ И БЮДЖЕТНИ ГАРАНЦИИ

6.1. ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ, ФИНАНСИРАНИ ОТ БЮДЖЕТА НА ЕС

При този вид изпълнение на бюджета средствата или вече са прехвърлени в доверителните сметки, управлявани от оправомощените субекти, и могат да се ползват (като пари и парични еквиваленти, дългови ценни книжа или инвестиции във фондове на паричния пазар или в групи от портфейли от активи) за покриване на бъдещи задействани гаранции, или са инвестирани в капиталови инструменти. Значението и обемът на финансовите инструменти, финансирани от бюджета на ЕС, в рамките на прякото и непрякото управление нараства през последните години. Основната идея зад този подход, за разлика от традиционния метод на изпълнение на бюджета чрез предоставяне на безвъзмездни средства и субсидии, е, че за всяко евро, похарчено от бюджета чрез финансови инструменти, крайният бенефициер получава над едно евро финансова подкрепа благодарение на лостовия ефект. Финансовите инструменти, финансирани от бюджета на ЕС, съществуват под формата на гаранционни инструменти, капиталови инструменти и инструменти за отпускане на заеми. В рамките на МФР за периода 2021—2027 г. се очаква използването на бюджетни гаранции да нарасне в сравнение с използването на финансови инструменти, които се финансират или провизират изцяло от бюджета на ЕС. По-специално в рамките на програмата InvestEU ще бъде предоставена гаранция от ЕС в размер на 26,2 милиарда евро на групата на ЕИБ и други финансови институции, за да се подкрепят различни цели на политиката на Съюза посредством операции по финансиране и инвестиране.

6.2. ФИНАНСОВИ АКТИВИ, ДЪРЖАНИ В ГАРАНЦИОННИ ФОНДОВЕ ЗА БЮДЖЕТНИ ГАРАНЦИИ

При този вид изпълнение на бюджета ЕС предоставя гаранции на партньорите, финансирането за които е само частично обезпечено чрез гаранционни фондове, създадени от Комисията, и по този начин се създават условни задължения за бюджета на ЕС, в случай че осигурените провизии не са достатъчни за покриване на задействаните гаранции. ЕС е предоставил на групата на ЕИБ гаранции за заеми, отпуснати извън ЕС (т.нар. мандат за външно кредитиране или МВК), и за дългови и капиталови операции, покрити от гаранцията по ЕФСИ, и също така е предоставил на групата на ЕИБ и други финансови институции гаранции за операции, покрити от гаранцията по ЕФУР.

За да се намали рискът, който задействането на гаранциите от групата на ЕИБ или други финансови институции може да породи за бюджета на ЕС, ЕС създаде специални гаранционни фондове, финансирани от бюджета. Към 31 декември 2020 г. Комисията притежава финансови активи в:

— Гаранционния фонд за външни дейности — 2,8 милиарда евро;

— Гаранционния фонд на ЕФСИ — 8,0 милиарда евро; и

— Гаранционния фонд на ЕФУР — 0,8 милиарда евро.

Гаранционният фонд за външни дейности се захранва от бюджета на ЕС така, че да покрива 9 % от непогасените към края на годината гарантирани заеми за дейности по мандата на ЕИБ за външно кредитиране на трети държави. Към 31 декември 2020 г. общата стойност на активите, упомената по-горе, покрива експозиция от отпуснати суми в размер на 20,3 милиарда евро.

Гаранционният фонд на ЕФСИ започна дейност през 2016 г. Съгласно изменения Регламент за ЕФСИ (Регламент (ЕС) 2017/2396 на Европейския парламент и на Съвета (14)) таванът на гаранцията от ЕС по линия на ЕФСИ беше увеличен на 26 милиарда евро (от първоначалните 16 милиарда евро) и границата за Гаранционния фонд намаля на 35 % (от първоначалните 50 %) от общия размер на задължението по гаранцията на ЕС. Поради това сега се очаква Гаранционният фонд на ЕФСИ да достигне общо 9,1 милиарда евро. Общият размер на активите, които съставляват Гаранционния фонд на ЕФСИ, е 8,0 милиарда евро към 31 декември 2020 г. Тези средства покриват експозиция от отпуснати суми в размер на 18,9 милиарда евро.

Съгласно Регламента за ЕФУР (Регламент (ЕС) 2017/1601 на Европейския парламент и на Съвета (15)) гаранцията от ЕФУР в размер до 1,5 милиарда евро (увеличен допълнително с външно финансиране) следва да се предостави за подкрепа на инвестициите в партньорските държавите в Африка и в държавите, обхванати от европейската политика за съседство. ЕС оповестява гаранцията по ЕФУР в бележките към своите консолидирани годишни отчети (вж. бележка 4.1.1) като условен пасив. Към 31 декември 2020 г. бяха в сила петнадесет споразумения за гаранция по ЕФУР за общо покритие с лимит от 1 370 милиона евро. Гаранционният фонд на ЕФУР е създаден с цел да се покрият евентуални бъдещи задействания на гаранции. Към 31 декември 2020 г. финансирането, получено във фонда, възлизаше на общо 0,8 милиарда евро. Като се има предвид, че повечето гаранционни споразумения бяха сключени с партньорите през 2020 г., програмата е във фаза на засилване на изпълнението, като до края на 2020 г. партньорите подписаха гарантирани операции на стойност 438 милиона евро.

След влизането в сила на МФР за периода 2021—2027 г. нетните активи на Гаранционния фонд на ЕФСИ бяха прехвърлени, считано от 1 януари 2021 г., в общия фонд „Провизии“ (ОФП) (16), в който се държат провизиите, направени за покриване на финансовите задължения, произтичащи от бюджетните гаранции и програмите за финансова помощ в рамките на МФР за периода 2021—2027 г. Очаква се активите на Гаранционния фонд на ЕФУР и на Гаранционния фонд за външни дейности да бъдат прехвърлени в ОФП през 2021 г.

6.3. ОТПУСНАТИ ЗАЕМИ И СВЪРЗАНИТЕ С ТЯХ ПОЛУЧЕНИ ЗАЕМИ ЗА ПРОГРАМИ ЗА ФИНАНСОВА ПОМОЩ

Финансова подкрепа за държавите членки и за трети държави под формата на двустранни заеми, финансирани със средства от капиталовите пазари с гаранцията на бюджета на ЕС, се предоставя от Комисията по силата на решения на Европейския парламент и на Съвета.

През 2020 г. Комисията, като действа от името на ЕС, управлява четири основни програми, по които може да отпуска заеми:

— подкрепа за платежния баланс (ПБ);

— помощ по линия на Европейския механизъм за финансово стабилизиране (ЕМФС);

— макрофинансова помощ (МФП) и

— помощ по линия на SURE.

Капиталът, необходим за финансиране на дейностите на ЕС по отпускане на заеми, се взема от капиталовите пазари или от финансови институции. Дейностите на ЕС по получаване и отпускане на заеми за програмите за финансова помощ представляват небюджетни операции. По принцип събраните средства след това се предоставят на държавата бенефициер „бек-ту-бек“, т.е. със същия купон, срок и размер. Независимо от метода „бек-ту-бек“, обслужването на дълга по инструментите за финансиране е правно задължение на ЕС, който ще направи необходимото всички плащания да се извършват в пълен размер и в срок. Комисията е въвела процедури, за да гарантира изплащането на взетите назаем средства, дори в случай на неизпълнение на задълженията по отпуснатите заеми.

Към 31 декември 2020 г. номиналният размер на заемите, отпуснати с цел предоставяне на финансова помощ, бе:

милиарди евро Общо предоставени Общо отпуснати към края на годината Общо погасени към края на годината Непогасени към края на годината SURE Белгия 7,8 2,0 — 2,0 България 0,5 — — — Хърватия 1,0 0,5 — 0,5 Кипър 0,5 0,3 — 0,3 Чехия 2,0 — — — Гърция 2,7 2,0 — 2,0 Унгария 0,5 0,2 — 0,2 Ирландия 2,5 — — — Италия 27,4 16,5 — 16,5 Латвия 0,2 0,1 — 0,1 Литва 0,6 0,3 — 0,3 Малта 0,2 0,1 — 0,1 Полша 11,2 1,0 — 1,0 Португалия 5,9 3,0 — 3,0 Румъния 4,1 3,0 — 3,0 Словакия 0,6 0,3 — 0,3 Словения 1,1 0,2 — 0,2 Испания 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 ЕМФС Ирландия 22,5 22,5 — 22,5 Португалия 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 МФП Украйна 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Тунис 1,4 0,8 — 0,8 Йордания 1,1 0,6 — 0,6 Други 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 ПБ Латвия 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Общо 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Графикът за възстановяване за непогасените суми към края на годината е, както следва:

милиарди евро SURE ЕМФС МФП ОБЩО 2021 г. — 9,8 — 9,8 2022 г. — 2,7 — 2,7 2023 г. — 3,5 0,1 3,6 2024 г. — 2,6 0,6 3,2 2025 г. 8,0 2,4 — 10,4 2026 г. — 4,0 0,1 4,1 2027 г. — 3,0 0,2 3,2 2028 г. — 2,3 0,2 2,5 2029 г. — 1,4 0,9 2,3 2030 г. 10,0 — 0,1 10,1 2031 г. — 2,2 0,9 3,1 2032 г. — 3,0 0,1 3,1 2033 г. — 2,1 0,5 2,6 2034 г. — 0,2 0,2 2035 г. 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 г. — 1,0 — 1,0 2038 г. — 1,8 — 1,8 2040 г. 7,0 — — 7,0 2042 г. — 3,0 — 3,0 2050 г. 6,0 — — 6,0 Общо 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

Инструментът SURE бе създаден през 2020 г. с цел предоставяне на финансова помощ на държавите членки, които изпитват или са сериозно застрашени от тежко икономическо сътресение, причинено от пандемията от COVID-19 на тяхната територия. Инструментът допълва националните мерки, предприети от засегнатите държави членки.

Максималният размер на финансовата помощ не може да превишава 100 милиарда евро за всички държави членки. През 2020 г. държавите членки подписаха споразумения за заем в размер на 85,9 милиарда евро, като от тази сума бяха отпуснати 39,5 милиарда евро. Срокът на заемите варира между 5, 10, 15, 20 и 30 години.

ЕМФС

ЕМФС бе създаден с цел предоставяне на финансова помощ на всички държави членки, изпитващи или сериозно застрашени от тежки икономически или финансови сътресения, причинени от изключителни обстоятелства извън техния контрол. ЕМФС бе използван за предоставяне на финансова помощ, обвързана с провеждането на реформи, на Ирландия и Португалия между 2011 г. и 2014 г. Тази програма изтече и не могат да бъдат теглени допълнителни заеми, но тя продължава да съществува за специфични задачи, като например удължаване на сроковете на заемите, отпуснати на Ирландия и на Португалия, и отпускане на междинни заеми. През февруари 2021 г. Ирландия и Португалия поискаха да бъде удължен срокът за сумите, дължими през юни 2021 г. (4,8 милиарда евро) и септември 2021 г. (5 милиарда евро). През април 2021 г. Комисията взе назаем 4,8 милиарда евро, за да поднови заемите, дължими през юни 2021 г., които бяха удължени с 15 години.

През 2020 г. не бяха осъществени нови операции, нито бяха погасени заеми.

МФП

Програмата за макрофинансова помощ (МФП) е форма на финансова помощ, предоставяна от ЕС на партньорски държави извън ЕС, които изпитват криза с платежния си баланс. Тя се осъществява под формата на средносрочни/дългосрочни заеми или безвъзмездни средства, или на комбинация от тях, и се предоставя само на държави, включени в програма на МВФ, по която се предоставя помощ.

През 2020 г. Комисията прие предложение за пакет за МФП на стойност 3 милиарда евро за десет държави, обхванати от процеса на разширяване, и съседни държави, за да им се помогне да ограничат неблагоприятните икономически последици от пандемията от коронавируса. Европейският парламент и Съветът приеха решението на 25 май 2020 г.

Общо 1,7 милиарда евро бяха изплатени през 2020 г. по линия на програмата за МФП.

ПБ

ПБ е програма за подпомагане, предназначена за държави извън еврозоната, които изпитват или са застрашени от трудности по отношение на платежния си баланс. Подкрепата за ПБ се осъществява под формата на средносрочни заеми, обвързани с изпълнението на политики, целящи да се намери решение на съществуващите икономически проблеми. Обикновено подкрепата за платежния баланс от ЕС се предлага в сътрудничество с Международния валутен фонд (МВФ) и други международни институции или държави.

През 2020 г. не бяха осъществени нови операции, нито бяха погасени заеми.

6.4. БЮДЖЕТНИ УСЛОВНИ ПАСИВИ ВЪВ ВРЪЗКА С ПРОГРАМИТЕ ЗА ФИНАНСОВА ПОМОЩ

Получените заеми на ЕС представляват преки и безусловни задължения на ЕС и се гарантират от държавите — членки на ЕС (бюджетни условни пасиви). Заемите, взети с цел финансиране на заеми за държави извън ЕС, попадат в обхвата на Гаранционния фонд за външни дейности. Ако държава членка бенефициер не изпълни задълженията си по заем, ако е възможно, дългът се изплаща от средствата, с които разполага Комисията. Ако това не е възможно в този момент, Комисията взема необходимите средства от държавите членки. Съгласно законодателството на ЕС за собствените ресурси (член 14 от Регламент (ЕС, Евратом) № 609/2014 на Съвета (17)) държавите — членки на ЕС, са правно задължени да осигуряват достатъчно средства за изпълняване на задълженията на ЕС. Поради това инвеститорите са изложени само на кредитния риск на ЕС, а не на този на бенефициера, на който са отпуснати финансираните заеми. Благодарение на отпускането на заеми „бек-ту-бек“ бюджетът на ЕС не поема никакъв лихвен или валутен риск.

Заемите, предоставени на държавите членки по линия на инструмента SURE, са подкрепени от система от доброволни гаранции от държавите членки в размер на 25 % от максималния размер на финансовата помощ. Участието на всяка държава членка в общия размер на гаранцията съответства на нейния относителен дял от общия брутен национален доход (БНД) на Европейския съюз въз основа на бюджета на ЕС за 2020 г.

За всяка програма за дадена държава в решенията на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията се определят общата отпусната сума, броят на траншовете, които трябва да се платят, и максималният (среден) срок на пакета от заеми. Впоследствие Комисията и съответната държава членка се договарят относно параметрите на заема/финансирането, и по-специално срока на траншовете. Освен това всички части от заема освен първата зависят от спазването на условията на политиката в контекста на съвместна финансова помощ от ЕС и МВФ, което е друг фактор, влияещ на момента на извършване на операциите по финансиране. Това означава, че моментът на емитиране и сроковете зависят от съответните дейности на ЕС по отпускане на заеми. Финансирането се извършва само в евро, а сроковете варират от 3 до 30 години.

7. АНАЛИЗ НА ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ

7.1. ПРИХОДИ

Консолидираните приходи на ЕС включват сумите, свързани с операции с размяна и операции без размяна, като операциите без размяна са най-съществени. Петгодишната тенденция на основните категории приходи от операции без размяна (включващи ресурсите от БНД, традиционните собствени ресурси, ресурсите от ДДС, глобите и събирането на разходи и изключващи еднократния ефект на приходите, свързани с оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС през 2020 г.) е, както следва:

Петгодишна тенденция на приходите от основните операции без размяна

(в милиони евро)

Тъй като бюджетните приходи следва да са равни на (или да превишават) бюджетните разходи, основният двигател на тенденцията на приходите, показана по-горе, са извършените всяка година плащания.

През 2020 г. консолидираните приходи възлизаха на 224,0 милиарда евро, което представлява значително увеличение с 63,7 милиарда евро, или 39,7 %, в сравнение със сумата за предходната година — 160,3 милиарда евро. Основната причина за тази промяна бе финансовият ефект от оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз (47,5 милиарда евро). Ако бъдат коригирани с този еднократен ефект, консолидираните приходи за 2020 г. възлизат на 176,5 милиарда евро, което продължава да представлява увеличение с 16,2 милиарда евро, или 10,1 %, в сравнение с предходната година. Това коригирано увеличение се дължи предимно на следните ефекти:

— Приходите от БНД (брутен национален доход) — основният елемент от оперативните приходи на ЕС — нараснаха от 108,8 милиарда евро през 2019 г. на 125,4 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 16,6 милиарда евро, или 15,3 %, се дължеше предимно на нарасналите нужди от бюджетни кредити за плащания за 2020 г., предназначени за подсилване на основните политики на ЕС, напр. стратегията за ваксини срещу COVID-19 (изпълнявана чрез Инструмента за спешна подкрепа) и сферата на сближаването (чрез приемане на Инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса — плюс).

— Другите приходи от операции без размяна нараснаха от 2,1 милиарда евро през 2019 г. на 7,1 милиарда евро през 2020 г. Увеличението от 5,0 милиарда евро се дължеше предимно на приноса на държавите членки към Фонда за иновации, който започна да функционира през 2020 г. (2,1 милиарда евро), на увеличение на бюджетния излишък, взет от предходната година (3,2 милиарда евро за 2020 г. спрямо 1,8 милиарда евро за 2019 г.), както и на принос на държавите членки в размер на 0,8 милиарда евро за допълване на Инструмента за спешна подкрепа (ИСП).

— Финансовите приходи нараснаха от 1,8 милиарда евро през 2019 г. на 3,4 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 1,6 милиарда евро, или 88,9 %, се дължеше предимно на увеличението на лихвите за забава, по-конкретно за случаите във връзка с ТСР на Обединеното кралство (0,5 милиарда евро) и случаи, несвързани с Обединеното кралство (0,5 милиарда евро), както и на приходите от премии по облигации, свързани с инструмента SURE (0,7 милиарда евро).

— Приходите от глоби намаляха от 4,3 милиарда евро през 2019 г. на 0,5 милиарда евро през 2020 г. Намалението с 3,8 милиарда евро, или 88,4 %, се дължеше както на по-малкия брой, така и на по-ниския размер на глобите, наложени през 2020 г. Докато през 2020 г. основните глоби възлизаха на общо 0,26 милиарда евро (Orbia, Clariant и Celanese), най-големите случаи през 2019 г. възлизаха на 3,1 милиарда евро (Google, два случая, свързани с Forex, и MasterCard).

Посочените по-горе промени бяха балансирани от намаляване на приходите от традиционни собствени ресурси от 21,2 милиарда евро през 2019 г. на 19,6 милиарда евро през 2020 г. (намаление с 1,6 милиарда евро, или 7,5 %) и от намаляване на финансовите събирания от 2,6 милиарда евро през 2019 г. на 1,4 милиарда евро през 2020 г. (намаление с 1,2 милиарда евро, или 46,2 %).

7.2. РАЗХОДИ

Основният компонент на разходите, признати в консолидираните финансови отчети, са трансферните плащания в рамките на споделеното управление, което обхваща следните фондове: i) Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), ii) Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и други инструменти за развитие на селските райони, iii) Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ), както и iv) Европейския социален фонд (ЕСФ). Тези фондове съставляваха 109,7 милиарда евро, или 65,9 %, от общите разходи в размер на 166,6 милиарда евро, направени през 2020 г. (2019 г.: 103,9 милиарда евро, или 66,8 %). Разпределението на разходите е посочено в графиката по-долу:

Относително тегло на основните разходи, изпълнени от държавите членки (споделено управление), за 2020 финансова година:

Разходите, направени при прякото управление, представляват изпълнението на бюджета от Комисията, изпълнителните агенции и доверителните фондове. При непрякото управление бюджетът се изпълнява от агенции на ЕС, органи на ЕС, трети държави, международни организации и други субекти.

ЕС признава определени бъдещи задължения за плащане като разходи, дори когато все още не са отразени в бюджетните сметки на касова основа. Съществените суми са посочени при задълженията и начислените разходи за земеделието и развитието на селските райони и също при задълженията, свързани с пенсиите и доходите на наети лица, във връзка с пенсионните и други права след напускане, придобити от членовете на Комисията, членовете на институциите на ЕС и персонала.

Като цяло разходите нараснаха със 7,1 %, или 11,1 милиарда евро, от 155,5 милиарда евро на 166,6 милиарда евро в сравнение с 2019 г., което се дължи предимно на следните ефекти:

— Разходите по ЕФРР и КФ нараснаха от 35,2 милиарда евро през 2019 г. на 41,1 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 5,9 милиарда евро, или 16,8 %, се дължеше на по-доброто изпълнение на програмите с напредването на МФР.

— Разходите по ЕСФ нараснаха от 11,2 милиарда евро през 2019 г. на 13,7 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 2,5 милиарда евро, или 22,3 %, се дължеше предимно на засиленото изпълнение.

— Разходите в рамките на прякото управление от Комисията нараснаха от 18,9 милиарда евро през 2019 г. на 22,1 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 3,2 милиарда евро, или 16,9 %, се дължеше предимно на разходите за ваксини срещу COVID-19 (1,6 милиарда евро), както и на разходите по линия на инструментите за съседство и предприсъединителните инструменти (0,6 милиарда евро).

— Разходите по ЕФГЗ намаляха от 44,0 милиарда евро през 2019 г. на 40,5 милиарда евро през 2020 г. Намалението с 3,5 милиарда евро, или 8 %, се дължеше предимно на намалението с 2,6 милиарда евро на сумите, заявени за преки плащания, насочени към подпомагане на доходите на земеделските стопанства.

7.3. АКТИВИ

Най-важните позиции при активите в счетоводния баланс са свързани с финансовите активи (различни от парите и паричните еквиваленти), които съставляват 40,4 % от общите активи на ЕС, следвани от вземанията и предварителното финансиране, чиито проценти са съответно 26,6 % и 22,4 %:

Състав на консолидираните активи на ЕС

Към 31 декември 2020 г. активите възлизаха на общо 280,0 милиарда евро, което е със 101,1 милиарда евро, или 56,5 %, повече спрямо предходната година (2019 г.: 178,9 милиарда евро), главно поради следните основни промени:

— Вземанията нараснаха от 24,0 милиарда евро през 2019 г. на 74,5 милиарда евро през 2020 г. Значителното увеличение с 50,5 милиарда евро се дължи предимно на оттеглянето на Обединеното кралство от Европейския съюз и на генерираното от това вземане (47,5 милиарда евро).

— Заемите нараснаха от 52,7 милиарда евро през 2019 г. на 93,3 милиарда евро през 2020 г. Значителното увеличение от 40,6 милиарда евро, или 77,0 %, отразява предимно отпускането на заеми за финансова помощ по инструмента SURE (39,5 милиарда евро).

— Предварителното финансиране нарасна от 51,4 милиарда евро през 2019 г. на 62,7 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 11,3 милиарда евро, или 22,0 %, се дължи предимно на несъбирането през 2020 г. на годишното предварително финансиране за 2019 г. като част от мерките по инвестиционните инициативи в отговор на коронавируса (6,6 милиарда евро) и на предварителното финансиране, платено за разработването на ваксини за справяне с пандемията от COVID-19 (1 милиард евро).

Паричната наличност от 16,7 милиарда евро към края на годината включва следните основни елементи:

— Сума в размер на 9,4 милиарда евро плащания, които все още не са извършени към края на годината, от които 7,9 милиарда евро са свързани с целеви приходи. Целевите приходи включват 1,3 милиарда евро парични средства, набрани от продажбата на квоти за емисии и събрани от ЕИБ, след като са били разпределени от държавите членки за Фонда за иновации.

— Сума от 2,4 милиарда евро, предназначена за финансовите инструменти, свързани предимно с паричните еквиваленти, управлявани от доверени лица от името на Комисията с цел изпълнение на конкретни програми по линия на финансови инструменти, финансирани от бюджета на ЕС, и с парите и паричните еквиваленти, държани в гаранционните фондове, свързани с бюджетните гаранции. Средствата, предназначени за финансовите инструменти и гаранционните фондове, могат да се използват само от съответните програми.

— Сума в размер на 1,6 милиарда евро, предназначена за агенциите и съвместните предприятия и управлявана от касата на Комисията от името на тези субекти.

— Парични средства, свързани с глоби в размер на 1,5 милиарда евро, свързани предимно с парични средства, получени вследствие на глоби, наложени от Комисията, за които случаят все още не е приключил, и — в по-малка степен — с окончателно получени глоби, които ще бъдат прехвърлени в бюджета през следващата година.

— Паричните средства, свързани с други консолидирани институции, агенции и органи, в размер на 1,4 милиарда евро.

Предварително финансиране

Следва да се отбележи, че равнището на предварителното финансиране се влияе значително от цикъла на МФР — например в началото на даден период на МФР се очаква да бъдат извършени големи авансови плащания към държавите членки в рамките на политиката на сближаване и тези суми остават на разположение на държавите членки до приключването на програмите. Изплаща се и годишно предварително финансиране, което трябва да се използва в рамките на годината или да се възстанови през следващата година като част от годишното приключване на цикъла на сметките. Комисията прави всичко възможно, за да гарантира, че нивата на предварителното финансиране се поддържат на подходящо равнище. Трябва да бъде постигнат баланс между осигуряването на достатъчно финансиране за проектите и своевременното признаване на разходите.

Общият размер на предварителното финансиране (без другите авансови плащания към държавите членки и средствата, предоставени на доверителния фонд Bêkou и доверителния фонд за Африка) в счетоводния баланс на ЕС възлиза на 55,5 милиарда евро (2019 г.: 44,4 милиарда евро), почти всички от които са свързани с дейности на Комисията. Около 58 % от предварителното финансиране от Комисията се отнасят до споделеното управление, което означава, че изпълнението на бюджета се делегира на държавите членки (Комисията има надзорна функция).

Предварително финансиране от Комисията по режими на управление

7.4. ПАСИВИ

Най-съществените позиции от страната на пасивите на счетоводния баланс се състоят предимно от четири позиции: i) пенсионни задължения и други задължения, свързани с доходите след напускане; ii) взети заеми; iii) задължения към трети държави и iv) начислени разходи.

Състав на пасивите в консолидирания счетоводен баланс на ЕС

Към 31 декември 2020 г. пасивите възлизаха на общо 313,5 милиарда евро, което е с 62,0 милиарда евро, или 24,7 %, повече спрямо предходната година (251,5 милиарда евро).

Основните промени бяха свързани със следните последици:

— Пенсиите и другите доходи след напускане нараснаха от 97,7 милиарда евро през 2019 г. на 116,0 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 18,3 милиарда евро, или 18,7 %, се дължеше предимно на актюерската загуба вследствие на финансовите предположения, причинена от допълнително значително намаляване на дисконтовия процент.

— Взетите заеми нараснаха от 52,6 милиарда евро през 2019 г. на 93,2 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 40,6 милиарда евро, или 77,2 %, отразява предимно емисията по инструмента SURE в размер на 39,5 милиарда евро към края на 2020 г.

— Задълженията нараснаха от 27,2 милиарда евро през 2019 г. на 32,4 милиарда евро през 2020 г. Увеличението с 5,2 милиарда евро, или 19,1 %, се дължи предимно на неприключените декларации за направени разходи за периода 2014—2020 г. на МФР, които бяха получени точно в края на годината и не бяха обработени или платени поради липсата на бюджетни кредити за плащания.

Общо получени декларации за направени разходи и фактури, признати в счетоводния баланс в позицията за задълженията

Нетни активи

Това, че пасивите надвишават активите, не означава, че институциите и органите на ЕС са в затруднено финансово положение, а по-скоро, че някои задължения ще бъдат финансирани от бъдещи годишни бюджети. Много разходи се признават по правилата за счетоводна отчетност на базата на текущо начисляване през текущата година, въпреки че могат в действителност да бъдат платени през следващата или по-късни години и да бъдат финансирани от бъдещи бюджети. Съответните приходи ще бъдат отчетени едва през бъдещи периоди. Най-значителните суми, които трябва да бъдат изтъкнати, са дейностите по линия на ЕФГЗ (по-голямата част от които обикновено се плащат през първото тримесечие на следващата година) и задължениeтo, свързанo с доходите на наети лица (коeто ще бъде изплащано в продължение на няколко десетилетия). Значителното намаление на сумите, които трябва да бъдат поискани от държавите членки, от 77,6 милиарда евро през 2019 г. на 38,5 милиарда евро през 2020 г. се дължи предимно на приходите, свързани с нетните суми, дължими от Обединеното кралство съгласно СО, подписано след излизането му от Съюза през 2020 г. — вж. бележка 2.6.1.2 от консолидираните годишни отчети на ЕС.

8. ПОЛИТИЧЕСКА И ФИНАНСОВА РАМКА, УПРАВЛЕНИЕ И ОТЧЕТНОСТ НА ЕС

Европейският съюз (ЕС) е съюз, на който държавите членки предоставят правомощия, чрез които да бъдат постигнати общите им цели. Съюзът се основава на следните ценности: зачитане на човешкото достойнство, свобода, демокрация, равенство, правова държава и зачитане на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства. Тези ценности са общи за държавите членки в общество, което се характеризира с плурализъм, недопускане на недискриминация, търпимост, справедливост, солидарност и равенство между жените и мъжете.

8.1. ПОЛИТИЧЕСКА И ФИНАНСОВА РАМКА

Договори на ЕС

Общите цели и принципи, от които се ръководят Съюзът и европейските институции, са определени в Договорите. Съюзът и институциите му могат да действат само в рамките на правомощията, предоставени им от Договорите с цел да изпълнят заложените в тях цели. Те трябва да правят това, като съблюдават принципите (18) на субсидиарност и пропорционалност. За да постигне целите си и изпълни политиките си, Съюзът си осигурява необходимите финансови средства. Комисията отговаря за утвърждаването на общия интерес на Съюза, което включва изпълняване на бюджета и управление на програмите в сътрудничество с държавите членки и в съответствие с принципа на добро финансово управление.

ЕС работи за изпълнението на определените от Договора цели с помощта на набор от инструменти, един от които е бюджетът на ЕС. Други инструменти са например общата законодателна рамка и съвместните стратегии за политиката.

Политически приоритети на Комисията

Политическите приоритети на Комисията са определени в политическите насоки, изготвени от нейния председател. Под ръководството на председателя Фон дер Лайен Комисията, която встъпи в длъжност на 1 декември 2019 г., ще се съсредоточи върху следните шест основни амбициозни цели:

6 ОСНОВНИ АМБИЦИОЗНИ ЦЕЛИ

Европейски зелен пакт

— Стремеж да бъдем първият неутрален по отношение на климата континент

Европа, подготвена за цифровата ера

— Предоставяне на повече възможности на хората чрез ново поколение технологии

Икономика в интерес на хората

— Работа за постигане на социална справедливост и благоденствие

По-силна Европа на световната сцена

— Европа да прояви по-голяма амбиция чрез укрепване на нашия уникален знак за отговорно глобално лидерство

Утвърждаване на европейския ни начин на живот

— Изграждане на Съюз на равенство, в който възможностите са достъпни за всички

Нов тласък за европейската демокрация

— Насърчаване, защита и утвърждаване на нашата демокрация

Многогодишната финансова рамка и разходните програми

Политиките, които се подпомагат от бюджета на ЕС, се изпълняват в съответствие с многогодишната финансова рамка (МФР) и съответното секторно законодателство, в което се определят разходните програми и инструментите. Тези програми дават финансово изражение на политическите приоритети на ЕС за период от време, който е достатъчно дълъг, за да бъдат приоритетите ефективни и да се осигури съгласувана дългосрочна перспектива за бенефициерите на средства от ЕС и съфинансиращите национални органи. Определят се максимални годишни размери (тавани) за разходите на ЕС като цяло и за основните категории разходи (функции). Сборът от таваните на всички функции дава общия таван за бюджетните кредити за поети задължения. МФР се приема от Съвета с единодушие на всички държави членки, с одобрението на Европейския парламент. Новата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. беше приета на 17 декември 2020 г.

Годишен бюджет

Годишният бюджет се изготвя от Комисията и обикновено се одобрява до средата на декември от Европейския парламент и Съвета въз основа на процедурата по член 314 от ДФЕС. Според принципа на балансираност на бюджета общият размер на приходите трябва да е равен на общия размер на разходите (бюджетните кредити за плащания) за дадена финансова година.

Основните източници на финансиране на ЕС са приходите от собствени ресурси, които се допълват от други приходи. Съществуват три вида собствени ресурси: традиционните собствени ресурси (предимно митата), собственият ресурс на база данъка върху добавената стойност (ДДС) и собственият ресурс на база брутния национален доход (БНД). Другите приходи, произтичащи от дейностите на ЕС (напр. глобите в областта на конкуренцията), обикновено представляват по-малко от 10 % от общите приходи (като се игнорира еднократният ефект от оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС върху годишните отчети за 2020 г.). Общият размер на собствените ресурси, необходими за финансиране на бюджета, се определя, като от общия размер на разходите се извади общият размер на другите приходи.

Методи на управление

Бюджетът на ЕС се изпълнява посредством три метода на управление, които определят начина, по който средствата се изплащат и управляват:

— Споделено управление: по-голямата част от бюджета (около 3/4 от него) се управлява посредством система на споделено управление от Комисията в сътрудничество с държавите членки, и по-конкретно в областта на структурните фондове и земеделието.

— Пряко управление: Комисията също така управлява сама програми и може да делегира изпълнението на конкретни програми на изпълнителните агенции.

— Непряко управление: решенията във връзка с разходите могат да се управляват и непряко чрез други органи в рамките на ЕС или извън него. Във Финансовия регламент и/или в споразуменията за финансов принос се определят необходимите механизми за контрол и докладване от страна на тези субекти и надзорът от страна на Комисията, когато задачите по изпълнението на бюджета са възложени на национални агенции, групата на Европейската инвестиционна банка, трети държави, международни организации (напр. Световната банка или ООН) и други субекти (напр. децентрализираните агенции на ЕС и съвместни предприятия).

Финансов регламент

Финансовият регламент (ФР) (19), приложим за общия бюджет, е основен акт в регулаторната структура на финансите на ЕС. В него се определят подробно финансовите правила, приложими за изпълнението на бюджета на ЕС, както и ролите на различните участници в осигуряването на това, че средствата се използват разумно и постига поставените цели.

8.2. УПРАВЛЕНИЕ И ОТЧЕТНОСТ

8.2.1. Институционална структура

EС разполага с институционална рамка, която има за цел да насърчава неговите ценности, да преследва неговите цели, да служи на неговите интереси, на интересите на неговите граждани и на тези на държавите членки, както и да осигурява съгласуваност, ефективност и последователност на неговите политики и дейности. Организационната структура се състои от институции, агенции и други органи на ЕС, които са включени в консолидираните отчети на ЕС, доколкото са изпълнени критериите за консолидиране, определени във ФР и в приложимите счетоводни правила (вж. бележка 9 от консолидираните годишни отчети на ЕС за списъка на субектите, включени в обхвата на консолидацията).

Европейският парламент изпълнява, съвместно със Съвета, законодателни и бюджетни функции. Комисията се отчита политически пред Европейския парламент. Съветът също изпълнява функции, свързани с определяне на политиките и координиране, в рамките на общите политически насоки и приоритети на Съюза, определени от Европейския съвет.

Европейската комисия е изпълнителният орган на Европейския съюз. Тя допринася за постигането на общите интереси на Съюза и предприема подходящи инициативи за тази цел. Тя гарантира прилагането на Договорите и упражнява надзор върху прилагането на правото на Съюза от държавите членки под контрола на Съда на Европейския съюз. Тя изпълнява координационни, изпълнителни и управленски функции, изпълнява бюджета и управлява програмите.

Комисията изпълнява бюджета, до голяма степен в сътрудничество с държавите членки (20). Те гарантират съвместно, че бюджетните кредити се използват в съответствие с принципите на доброто финансово управление. Регламентите определят задълженията на държавите членки за контрол и одит, когато те участват в изпълнението на бюджета, както и отговорностите, които произтичат от тези задължения. Те определят също отговорностите и подробни правила за всяка от институциите на ЕС, що се отнася до нейните разходи.

8.2.2. Управленска структура на Комисията

Механизмите на Комисията за управление и начинът, по който те гарантират, че Комисията функционира като модерна, отговорна и ориентирана към резултатите институция, са описани в Съобщение C(2020) 4240 от 24.6.2020 г. относно управлението в Европейската комисия.

Комисията изпълнява своите функции под ръководството на колегиума на членовете на Комисията, който определя приоритетите и носи цялата политическа отговорност за работата на Комисията. Като колегиум Комисията работи под политическото ръководство на своя председател, който представя целите, които възнамерява да преследва, под формата на политическите насоки на председателя. Председателят определя вътрешната организация на Комисията, като гарантира, че тя действа последователно, ефективно и като колегиален орган. Вътрешните договорености създават структура от солидни инструменти за контрол и управление, които позволяват на колегиума на членовете на Комисията да поеме политическа отговорност за работата на Комисията (21).

Колегиумът делегира оперативното изпълнение на бюджета и финансовото управление на генералните директори и ръководителите на служби, които ръководят административната структура на Комисията. Този децентрализиран подход създава административна култура, която насърчава служителите да поемат отговорност за дейностите, върху които имат контрол, и изисква от тях да предоставят увереност за дейностите, за които носят отговорност.

8.2.3. Финансово управление на Комисията

В Комисията функциите и отговорностите в областта на финансовото управление са ясно определени (напр. във ФР и във Вътрешните правила (22)) и се прилагат по съответния начин. В качеството си на оправомощени разпоредители с бюджетни кредити генералните директори и ръководителите на служби в Комисията отговарят за доброто финансово управление на ресурсите на ЕС, за спазването на разпоредбите на Финансовия регламент, за управлението на риска и за изготвянето на подходяща рамка за вътрешен контрол.

Отговорността на разпоредителите с бюджетни кредити обхваща целия управленски процес — от определянето на това какво трябва да се направи, за да бъдат постигнати определените от институцията цели на политиката, до управлението на дейностите както от оперативна гледна точка, така и от гледна точка на доброто финансово управление. Задачите могат след това да бъдат вторично делегирани на директори, началници на отдели и други лица, които по този начин стават вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити. Всеки оправомощен разпоредител с бюджетни кредити може да разчита на един или двама директори, отговарящи за управлението на риска и за вътрешния контрол, за да надзирава и наблюдава прилагането на системите за вътрешен контрол.

Централните служби на Комисията дават насоки и съвети и насърчават най-добрите практики, включително чрез дейността на Общия управителен съвет.

Съгласно ФР всеки разпоредител с бюджетни кредити трябва да изготвя годишен отчет за дейността (ГОД), в който се описват подробно постигнатите резултати, вътрешният контрол и дейностите по финансово управление през годината. ГОД съдържа декларация, че ресурсите са били използвани при съблюдаване на принципите на доброто финансово управление и че са осигурени процедури за контрол, които дават необходимите гаранции във връзка със законосъобразността и редовността на извършените операции. Годишният доклад за управлението и изпълнението на бюджета на ЕС е основният инструмент, чрез който колегиумът на членовете на Комисията поема политическа отговорност за финансовото управление на бюджета на ЕС.

Счетоводителят на Комисията отговаря централно за управлението на касата, за процедурите по събиране на средства, за определянето на счетоводни правила въз основа на международните счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС), за утвърждаването на счетоводните системи и за изготвянето на годишните отчети на Комисията и на консолидираните годишни отчети на ЕС. Освен това счетоводителят трябва да подписва годишните отчети, като декларира, че те представят честно, във всички съществени аспекти, финансовото състояние, резултатите от дейността и паричните потоци на Съюза. Годишните отчети се приемат от колегиума на членовете на Комисията. Счетоводителят е независима функция. Той носи голяма отговорност за финансовото отчитане в Комисията.

Вътрешният одитор на Комисията също е централизирана и независима функция. Той предоставя независими съвети, становища и препоръки във връзка с качеството и функционирането на системите за вътрешен контрол в Комисията, агенциите на ЕС и други автономни органи.

Комитетът за контрол на одитите гарантира независимостта на вътрешния одитор и следи качеството на дейността по вътрешен одит и последващите действия, предприети от службите на Комисията във връзка с препоръките от вътрешен и външен одит, както и с констатациите и препоръките на Европейската сметна палата, свързани с освобождаването от отговорност, относно надеждността на годишните консолидирани отчети на ЕС. Консултативната роля на комитета допринася за цялостното допълнително подобряване на ефективността и ефикасността на Комисията при постигането на нейните цели и улеснява надзора от страна на колегиума на комисарите върху ръководенето, управлението на риска и практиките за вътрешен контрол на Комисията.

8.2.4. Външен одит и процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета

В съответствие с принципите на доброто финансово управление средствата трябва да се управляват ефективно, ефикасно и икономично. Съществува рамка за отчетност, основана на подробно докладване, външен одит и политически контрол, която има за цел да предостави разумна увереност, че средствата на ЕС се изразходват по подходящ начин.

Всяка година Европейската сметна палата проверява надеждността на отчетите, дали всички приходи са получени и всички разходи са извършени законосъобразно и редовно, както и дали финансовото управление и качествените аспекти на бюджетирането, включително измерението на изпълнението, са били надеждни. Публикуването на годишния доклад на Европейската сметна палата е началото на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Одиторите изготвят и специални доклади относно конкретни разходи или области на политиката или относно бюджетни или управленски въпроси.

След препоръка на Съвета Европейският парламент взема решение дали да даде окончателното си одобрение, известно като „разрешение за освобождаване от отговорност“, за начина, по който Комисията е изпълнила бюджета на ЕС през дадена година. Годишната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета гарантира, че Комисията носи политическа отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС.

Решението относно освобождаването от отговорност се основава и на интегрираните отчети на Комисията за финансите и управленската отговорност, на изслушванията на членове на Комисията в Европейския парламент и на отговорите, дадени на писмени въпроси, отправени към Комисията.

БЕЛЕЖКА, СЪПЪТСТВАЩА КОНСОЛИДИРАНИТЕ ОТЧЕТИ

Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз за 2020 г. са изготвени въз основа на информацията, предоставена от институциите и органите съгласно член 246, параграф 2 от Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейския съюз. С настоящото заявявам, че те бяха съставени в съответствие с дял XIII от този Финансов регламент и със счетоводните принципи, правила и методи, посочени в бележките към финансовите отчети.

От счетоводителите на тези институции и органи, които удостовериха нейната надеждност, получих цялата информация, необходима за изготвянето на отчетите, които показват активите и пасивите на Европейския съюз и изпълнението на бюджета.

С настоящото удостоверявам, че въз основа на тази информация и на проверките, които прецених за необходими, за да подпиша отчетите на Европейската комисия, имам разумна увереност, че отчетите представят честно, във всички съществени аспекти, финансовото състояние, резултатите от дейността и паричните потоци на Европейския съюз.

Rosa ALDEA BUSQUETS Счетоводител на Комисията 18 юни 2021 г.

КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ (1)

СЪДЪРЖАНИЕ

СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС 35

ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ 36

ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ 37

ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ 38

БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ 39

1. ВАЖНИ СЧЕТОВОДНИ ПОЛИТИКИ 39

2. БЕЛЕЖКИ КЪМ СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС 53

3. БЕЛЕЖКИ КЪМ ОТЧЕТА ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ 91

4. УСЛОВНИ ПАСИВИ И АКТИВИ 100

5. БЮДЖЕТНИ И ПРАВНИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ 105

6. УПРАВЛЕНИЕ НА ФИНАНСОВИЯ РИСК 110

7. ОПОВЕСТЯВАНЕ НА СВЪРЗАНИ ЛИЦА 124

8. СЪБИТИЯ СЛЕД ДАТАТА НА СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС 126

9. ОБХВАТ НА КОНСОЛИДАЦИЯТА 126

СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС

милиони евро Бележка 31.12.2020 г. 31.12.2019 г. НЕТЕКУЩИ АКТИВИ Нематериални активи 2.1 620 515 Имоти, машини и съоръжения 2.2 11 682 11 380 Инвестиции, отчетени посредством метода на собствения капитал 2.3 588 591 Финансови активи 2.4 99 214 66 714 Предварително финансиране 2.5 34 519 26 240 Вземания по операции с размяна и средства, подлежащи на събиране, по операции без размяна 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 ТЕКУЩИ АКТИВИ Финансови активи 2.4 13 881 4 514 Предварително финансиране 2.5 28 229 25 206 Вземания по операции с размяна и средства, подлежащи на събиране, по операции без размяна 2.6 28 681 20 367 Материални запаси 2.7 80 68 Пари и парични еквиваленти 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 ОБЩО АКТИВИ 280 047 178 947 НЕТЕКУЩИ ПАСИВИ Пенсии и други доходи на наети лица 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Провизии 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Финансови пасиви 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) ТЕКУЩИ ПАСИВИ Провизии 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Финансови пасиви 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Задължения 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Начислени разходи и приходи за бъдещи периоди 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) ОБЩО ПАСИВИ (313 464 ) (251 470 ) НЕТНИ АКТИВИ (33 418 ) (72 523 ) Резерви 2.14 5 062 5 037 Суми, които трябва да бъдат поискани от държавите членки (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) НЕТНИ АКТИВИ (33 418 ) (72 523 )

ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ

милиони евро Бележка 2020 г. 2019 г. ПРИХОДИ Приходи от операции без размяна Ресурси от БНД 3.1 125 393 108 820 Традиционни собствени ресурси 3.2 19 559 21 235 Ресурси от ДДС 3.3 17 858 18 128 Глоби 3.4 452 4 291 Събиране на разходи 3.5 1 355 2 627 Споразумение за оттеглянето на Обединеното кралство 3.6 47 456 — Други 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Приходи от операции с размяна Финансови приходи 3.8 3 434 1 817 Други 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Общо приходи 224 028 160 289 РАЗХОДИ Изпълнени от държавите членки 3.10 Европейски фонд за гарантиране на земеделието (40 461 ) (43 951 ) Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони и други инструменти за развитие на селските райони (14 467 ) (13 541 ) Европейски фонд за регионално развитие и Кохезионен фонд (41 118 ) (35 178 ) Европейски социален фонд (13 677 ) (11 218 ) Други (2 701 ) (2 608 ) Изпълнени от Комисията, изпълнителните агенции и доверителните фондове 3.11 (22 094 ) (18 942 ) Изпълнени от други агенции и органи на ЕС 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Изпълнени от трети държави и международни организации 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Изпълнени от други субекти 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Разходи за персонал и за пенсии 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Финансови разходи 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Други разходи 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Общо разходи (166 612 ) (155 493 ) ФИНАНСОВ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА 57 416 4 796

ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ

милиони евро 2020 г. 2019 г. Финансов резултат за годината 57 416 4 796 Оперативни дейности Амортизация на дълготрайни финансови активи 113 107 Амортизация 1 047 1 022 (Увеличение)/намаление на заемите (40 624 ) 1 255 (Увеличение)/намаление на предварителното финансиране (11 301 ) (1 472 ) (Увеличение)/намаление на вземанията по операции с размяна и на средствата, подлежащи на събиране, по операции без размяна (50 519 ) 691 (Увеличение)/намаление на материалните запаси (12) 5 Увеличение/(намаление) на задължението, свързано с пенсиите и другите доходи на наети лица 18 360 17 203 Увеличение/(намаление) на провизиите 581 693 Увеличение/(намаление) на финансовите пасиви 40 531 (1 389 ) Увеличение/(намаление) на задълженията 5 166 (4 985 ) Увеличение/(намаление) на начислените разходи и приходите за бъдещи периоди (2 645 ) 4 041 Бюджетен излишък от предходната година, взет като непаричен приход (3 218 ) (1 803 ) Преоценка на задължението, свързано с доходите на наети лица (непарично движение, което не е включено в отчета за финансовия резултат) (15 155 ) (14 164 ) Други непарични движения 63 111 Инвестиционни дейности (Увеличение)/намаление на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията (1 566 ) (1 392 ) (Увеличение)/намаление на инвестициите, отчетени посредством метода на собствения капитал 3 (1) (Увеличение)/намаление на финансовите активи, обявени за продажба (1 180 ) (2 964 ) (Увеличение)/намаление на финансовите активи