P9_TA(2022)0038

Укрепване на Европа в борбата с рака

Резолюция на Европейския парламент от 16 февруари 2022 г. относно укрепването на Европа в борбата с рака — към всеобхватна и координирана стратегия (2020/2267(INI))

(2022/C 342/12)

Европейският парламент,

— като взе предвид своето решение от 18 юни 2020 г. относно създаването, правомощията, числения състав и продължителността на мандата на специалната комисия за борба с рака (1),

— като взе предвид работния документ на своята специална комисия за борба с рака от 27 октомври 2020 г., озаглавен „Приносът на специалната комисия за борба с рака (BECA) за оказване на влияние върху бъдещия Европейски план за борба с рака“ (2),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 3 февруари 2021 г., озаглавено „Европейски план за борба с рака“ (COM(2021)0044),

— като взе предвид програмата на ЕС за финансиране на научните изследвания и иновациите за периода 2021—2027 г. („Хоризонт Европа“) (3) и специалната мисия на „Хоризонт Европа“ за борба с рака (4),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 11 декември 2019 г., озаглавено „Европейският зелен пакт“ (COM(2019)0640),

— като взе предвид заключенията на Съвета от 15 юни 2021 г. относно достъпа до лекарства и медицински изделия за по-силен и устойчив ЕС (5),

— като взе предвид насоките, разработени от съвместните действия в областта на рака (EPAAC, CANCON, iPAAC) и Програмата за борба с редките ракови заболявания до 2030 г., установена в рамките на съвместното действие относно редките ракови заболявания (JARC),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 30 септември 2020 г. относно ново ЕНП за научни изследвания и иновации (COM(2020)0628),

— като взе предвид препоръката на Съвета 2003/878/ЕО от 2 декември 2003 г. относно онкологичния скрининг (6),

— като взе предвид доклада на Международната агенция за изследване на рака (IARC) от май 2017 г. относно изпълнението на препоръката на Съвета относно онкологичния скрининг (7),

— като взе предвид европейските насоки за гарантиране на качеството на скрининга и диагностиката на рака на гърдата, рака на шийката на матката и на дебелото черво,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2020 г., озаглавено „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020)0381),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 28 юни 2021 г. относно стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021 — 2027 г. (COM(2021)0323),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 25 ноември 2020 г., озаглавено „Европейска стратегия за данните“ (COM(2020)0761),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 14 октомври 2020 г., озаглавено „Стратегия за устойчивост в областта на химикалите: Към нетоксична околна среда“ (COM(2020)0667),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 12 май 2021 г., озаглавено „Път към здравословна планета за всички — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“ (COM(2021)0400),

— като взе предвид Директива 2004/37/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа (Директива относно канцерогените и мутагените) (8), включително трите директиви за нейното изменение и предложението на Комисията за четвъртата директива за изменение (COM(2020)0571),

— като взе предвид Директива 98/24/ЕО на Съвета от 7 април 1998 г. за опазване на здравето и безопасността на работниците от рискове, свързани с химични агенти на работното място (9),

— като взе предвид обзорния доклад от обществената консултация на своята специална комисия за борба с рака от 19 април 2021 г., озаглавен „Въздействието на пандемията от COVID-19 върху профилактиката на рака, здравните услуги, пациентите с рак и научните изследвания: уроци от кризата, засягаща общественото здраве“,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 11 ноември 2020 г., озаглавено „Изграждане на Европейски здравен съюз: подсилване на издръжливостта на ЕС на трансгранични заплахи за здравето“ (COM(2020)0724), и свързаните с тази област предложения на Комисията и временните споразумения относно регламенти на Европейския парламент и на Съвета от 11 ноември 2020 г. относно сериозните трансгранични заплахи за здравето (COM(2020)0727), относно засилена роля на Европейската агенция по лекарствата в готовността за действия при кризи и управлението на кризи по отношение на лекарствените продукти и медицинските изделия (COM(2020)0725) и за изменение на Регламент (ЕО) № 851/2004 за създаване на Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията (COM(2020)0726),

— като взе предвид Регламент (EС) 2021/522 на Европейския парламент и на Съвета от 24 март 2021 г. за създаване на програма за действията на Съюза в областта на здравето (програма „ЕС в подкрепа на здравето“) за периода 2021 — 2027 г. (10),

— като взе предвид предложението на Комисията и споразумението относно регламент на Европейския парламент и на Съвета относно оценката на здравните технологии и за изменение на Директива 2011/24/ЕС (COM(2018)0051),

— като взе предвид Регламент (ЕС) № 536/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. относно клиничните изпитвания на лекарствени продукти за хуманна употреба, и за отмяна на Директива 2001/20/ЕО (11) (Регламент за клиничните изпитвания) и информационната система за клинични изпитвания, създадена в съответствие с този регламент,

— като взе предвид Регламент (EС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2021 година за създаване на програмата „Цифрова Европа“ (12),

— като взе предвид доклад № 21/2019 на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС), озаглавен „Здравословна околна среда, здравословен живот: как околната среда оказва влияние върху здравето и благосъстоянието в Европа“ (13),

— като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет от 9 юни 2021 г. относно европейския план за борба с рака (14),

— като взе предвид заключенията и препоръките от проучването, изготвено за своя Комитет за бъдещето на науката и технологиите (STOA) през юли 2021 г., относно „Въздействието на 5G върху здравето“ (15),

— като взе предвид целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), по-специално ЦУР 3 за добро здраве и благосъстояние,

— като взе предвид четвъртото издание на Европейския кодекс за борба с рака (16),

— като взе предвид Европейския кодекс за практики в областта на рака (17),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 24 март 2021 г., озаглавено „Стратегия на ЕС в областта на правата на детето“ (COM(2021)0142),

— като взе предвид работния документ на службите на Комисията от 19 юли 2018 г. относно борбата с ХИВ/СПИН, вирусния хепатит и туберкулозата в Европейския съюз и съседните държави — актуално състояние, политически инструменти и добри практики (SWD(2018)0387),

— като взе предвид доклада на Световната здравна организация (СЗО) от 2020 г., озаглавен „Алкохолът и ракът в европейския регион на СЗО: призив за по-добра профилактика“ (18),

— като взе предвид дейността и заключенията на съставената от представители на всички партии група по интереси „Членове на ЕП срещу рака“ (MAC),

— като взе предвид своята резолюция от 15 януари 2020 г. относно Европейския зелен пакт (19),

— като взе предвид резолюцията на Европейския парламент от 2 март 2017 г. относно възможностите на ЕС за подобряване на достъпа до медикаменти (20),

— като взе предвид своята резолюция от 10 юли 2020 г. относно стратегията за химичните вещества с цел устойчивост (21),

— като взе предвид своята резолюция от 12 февруари 2019 г. относно прилагането на Директивата за трансграничното здравно обслужване (22),

— като взе предвид своята резолюция от 16 януари 2019 г. относно процедурата на Съюза за разрешаване на пестициди (23),

— като взе предвид своята резолюция от 10 юли 2020 г. относно стратегията на ЕС за общественото здраве след COVID-19 (24),

— като взе предвид своята резолюция от 17 септември 2020 г. относно недостига на лекарства — как да се намери решение на нововъзникващ проблем (25),

— като взе предвид своята резолюция от 15 декември 2016 г. относно Регламента относно лекарствените продукти за педиатрична употреба (26) и първоначалната оценка на въздействието на Комисията във връзка с преразглеждането на законодателството на ЕС относно лекарствата за деца и редки заболявания,

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид доклада на специалната си комисия за борба с рака (A9-0001/2022),

А. като има предвид, че европейският план за борба с рака („Планът“) следва ефективно да отговори на призива за постигане на напредък от страна на семействата и медицинските специалисти на 1,3-те милиона души, които всяка година умират от ракови заболявания в Европа, включително 6 000 деца и младежи, ключовите нужди на пациентите, които понастоящем се нуждаят от своевременна диагноза и ефективни, иновативни, достъпни и финансово достъпни лечения и грижи за усложнения при рак и във връзка с рак и придружаващи го заболявания, основателните очаквания на над 12 милиона души, преживели рак, и техните семейства, изправени пред трудното връщане към „нормален живот“, ясната воля на бъдещите поколения да бъдат защитени от заплахи за здравето и рискови фактори, и загрижеността на правителствата, изправени пред нарастваща икономическа и социална тежест от рак и свързаните с него лечения; като има предвид, че действията на Съюза в борбата срещу рака следва да имат за цел увеличаване на процента на петгодишната преживяемост от рак на болните от рак пациенти;

Б. като има предвид, че Европа представлява по-малко от 10 % от световното население, но на нейна територия са една четвърт от всички случаи на рак и че ракът е втората причина за смърт в Европа след сърдечносъдовите заболявания, както и първата причина за смърт, причинена от заболяване при децата на възраст над една година; като има предвид, че специфичните нужди на децата и подрастващите, болни от рак, изискват постоянно внимание и подкрепа в световен мащаб, а педиатричната онкология следва да се диференцира от управлението на рака при възрастни; като има предвид, че се наблюдава леко намаляване на смъртността благодарение на кампаниите за скрининг, подобрената диагностика и иновативните терапии, но броят на диагностицираните случаи въпреки това се увеличава, най-вече поради по-голямата продължителност на живота, която води до застаряване на населението; като има предвид, че почти три четвърти от всички диагностицирани случаи на рак в ЕС се срещат при хора на възраст 60 години или повече;

В. като има предвид, че ракът илюстрира социалната несправедливост и неравнопоставеността в здравеопазването, тъй като разликите в процента на оцеляване от раковите заболявания в държавите — членки на ЕС, надвишават 25 %; като има предвид, че гражданите на ЕС се сблъскват с неравнопоставеност по отношение на профилактиката и не са защитени по един и същ начин от рисковите фактори, както и не са еднакво просветени по отношение на здравословното поведение и срещу невярна информация; като има предвид, че гражданите на ЕС не са равнопоставени по отношение на своевременния достъп до финансово достъпни и качествени лекарства, лечение и грижи в различните държави членки и в различните региони във всяка една държава; като има предвид, че достъпът до напълно мултидисциплинарни и мултипрофесионални медицински екипи варира значително в Европа; като има предвид, че след възстановяване или по време на ремисия гражданите на ЕС не са равнопоставени що се отнася до връщането им на работа, финансовата независимост и връщането към хармоничен семеен, социален и емоционален живот; като има предвид, че социалната класа и полът са важни мерки и фактори за неравнопоставеност и неравенство на всички етапи от болестта;

Г. като има предвид, че в повечето държави членки са създадени специфични национални или регионални политики в областта на рака, чиито мисии, капацитет и бюджети са разнородни; като има предвид, че някои региони се превърнаха в центрове в борбата срещу рака с експертен опит, който следва да бъде споделян в целия Съюз;

Д. като има предвид, че целта на Плана следва да бъде не само борбата срещу ключов проблем на общественото здраве и подпомагането на пациентите да живеят по-дълго и по-добре, но също така следва да постави началото на намаляване на неравнопоставеността и неравенствата в здравеопазването и намаляване на социалната и икономическата тежест на заболяването; като има предвид, че Комисията следва да насърчава ориентиран към пациентите и основан на правата на гражданите подход чрез интегриране на съображенията за справедливост, устойчивост, равенство, солидарност, иновации и сътрудничество още в основата на Плана, включително инициативата „Подпомагане на децата болни от рак“;

Е. като има предвид, че пандемията от COVID-19 причини и все още причинява сериозни смущения в програмите за скрининг за рак, лечението, научните изследвания и услугите за оцеляване и последващи действия, което води до последици за болните от рак пациенти, семействата им и здравните специалисти; като има предвид, че пандемията създаде неотложна необходимост от възобновяване на услуги във връзка с раковите заболявания във всички европейски държави и от предприемане на сериозни мерки по отношение на действията в областта на профилактиката, както и в областта на ранното откриване и диагностиката; като има предвид, че приблизително 100 милиона скринингови изследвания не са били извършени в Европа по време на пандемията и че 1 милион случая на рак са недиагностицирани; като има предвид, че 1 от 5 болни от рак пациенти не са получили навреме хирургичното лечение или химиотерапията, от които се нуждаят (27); като има предвид, че здравните специалисти понесоха тежестта на пандемията и се налага да се справят в много стресова работна среда;

Ж. като има предвид, че здравната грамотност включва придобиване на знания и умения, осведоменост за правата и доверие за предприемане на действия за подобряване на личното здраве и здравето в общността; като има предвид, че действията за насърчаване на здравната грамотност в рамките на Плана следва да се съсредоточат върху овластяването на пациентите и гражданите чрез съвременни инструменти за комуникация, включително чрез търсене на експертен опит и сътрудничество с организации на пациенти и други НПО, които от години работят за разпространение на здравната грамотност; като има предвид, че овластяването на пациентите изисква подпомагане на пациентите при разбирането на техните права; като има предвид, че всички усилия за повишаване на здравната грамотност, включително цифровата грамотност, следва да вземат предвид хората, които са в положение на изолация, и нуждите на хората с когнитивни увреждания; като има предвид, че неравенствата по отношение на знанията, достъпа до и използването на ИТ технологии, както и регионалните, националните, социалните и икономическите различия, следва да бъдат взети предвид; като има предвид, че необходимата информация следва да бъде достъпна на общи езици извън ЕС, за да се достигне до мигрантите, новопристигналите и други уязвими групи и малцинствени общности; като има предвид, че в усилията за подобряване на здравната грамотност вниманието следва да бъде насочено към подпомагане на гражданите да откриват невярна информация, като се отбелязва вредното въздействие, което това може да има във всички области на грижите за болните от рак, включително профилактиката, ваксинирането и лечението;

З. като има предвид, че около 40 % от случаите на ракови заболявания в ЕС могат да бъдат предотвратени; като има предвид, че профилактиката е по-ефективна от всяко лечение, както и е най-ефективна от гледна точка на разходите дългосрочна стратегия за контрол на рака; като има предвид, че Планът следва да обхваща всички ключови рискови фактори и социалните фактори, определящи рака; като има предвид, че равнището на ЕС е от решаващо значение за профилактиката на рака, тъй като то разполага със значителни правомощия, които оказват въздействие върху най-рисковите фактори за раковите заболявания;

И. като има предвид, че според доклад № 21/2019 на ЕАОС ракът е най-често срещаната незаразна болест, която може да се свърже с околната среда, като през 2016 г. над 250 000 смъртни случая от рак в 32 европейски държави с високи доходи се свързват с околната среда; като има предвид, че ЕАОС определи замърсяването на атмосферния въздух, химикалите, изгарянето на гориво в закрити помещения и радиацията като рискови екологични фактори с оглед предизвикването на ракови заболявания;

Й. като има предвид, че замърсяването на въздуха е основен фактор за смъртност и включва замърсители от широк диапазон източници, включително енергетика, транспорт, селско стопанство и промишленост, като годишно причинява 400 000 случая на преждевременна смърт, включително от рак на белите дробове, сърдечни заболявания и инсулт;

К. като има предвид, че в съобщението на Комисията относно засиленото сътрудничество в борбата срещу болестите, предотвратими чрез ваксинация (COM(2018)0245), се препоръчва разработването на насоки на ЕС за създаване на всеобхватни електронни информационни системи за имунизация на национално равнище за ефективен мониторинг на имунизационните програми; като има предвид, че това следва да се извърши при пълно спазване на правилата за защита на данните; като има предвид, че инфекцията, предавана по полов път от човешки папиломавирус (HPV), се свързва с почти 5 % от всички случаи на ракови заболявания при жените и мъжете по света, а именно рак на маточната шийка и орофарингеален рак, но също така рак на ануса, пениса, вагината и влагалището; като има предвид, че както постигането на целите за ваксиниране срещу HPV за момичета, така и създаването на висококачествен организиран скрининг за рак на маточната шийка е необходимо, за да се постигнат целите на СЗО за 2030 г. по отношение на премахването на рака на маточната шийка като проблем на общественото здраве; като има предвид, че равнищата на ваксинация срещу HPV са обезпокоително ниски в държавите членки; като има предвид, за съжаление, че има значителни различия в обхвата на ваксинирането между държавите членки, които варират от по-малко от 30 % до повече от 70 % (като изискваното равнище на имунитет на населението е 70 %) и изразява съжаление във връзка с това; като има предвид, че Helicobacter Pylori е основната инфекциозна причина за рака в световен мащаб, и най-вече за появата на аденокарцином на стомашната некардия;

Л. като има предвид, че някои видове рак на ендокринната система (като рак на щитовидната жлеза, рак на гърдата и рак на тестисите) се увеличават; като има предвид, че ендокринното лечение на ракови заболявания, зависещи от хормоните, може да има странични ефекти върху ендокринната система; като има предвид, че лечението на рак може да има дългосрочно въздействие, като например ендокринни съпътстващи заболявания при преживели рак лица; като има предвид, че затлъстяването е известен рисков фактор за много видове рак, включително за ендокринните ракови заболявания; като има предвид, че е известно, че излагането на химикали, нарушаващи функциите на ендокринната система, може да доведе до развиване на затлъстяване и ракови заболявания; като има предвид, че ендокринните нарушители създават за държавите членки между 157 и 270 милиарда евро годишно (до 2 % от БВП в ЕС) (28) под формата на разходи за здравеопазване и загуба на потенциал за доходи, които се дължат най-вече на неврологични разстройства и метаболитни разстройства и рак;

М. като има предвид, че излагането на опасни вещества на работното място е причина за около 120 000 случая на ракови заболявания, свързани с работата, всяка година, което води до приблизително 80 000 смъртни случая годишно, което представлява 8 % от всички смъртни случаи от рак (12 % от смъртните случаи от рак сред мъжете и 7 % от смъртните случаи от рак сред жените); като има предвид обаче, че може да се окаже трудно да се установят причинно-следствени връзки поради дългите латентни периоди; като има предвид, че Международната агенция за изследване на рака (IARC) на СЗО определи 50 приоритетни канцерогена и показа, че работниците са широко изложени на въздействието им в Европа; като има предвид, че по-голямата част от раковите заболявания, причинени от свързани с работата канцерогени на работното място, изглежда могат да бъдат предотвратени, ако канцерогените са регулирани по съответния начин, но съгласно Директива 2004/37/ЕО до момента съществуват задължителни гранични стойности на професионална експозиция (ГСПЕ) само за 27 от тях; като има предвид, че са необходими по-нататъшни действия за профилактика, откриване и по-добро признаване на свързаните с работата онкологични заболявания, свързани с нощния труд и ултравиолетовото лъчение (при работещите на открито);

Н. като има предвид, че променящият се пазар на труда с демографски промени, нови технологии и нови видове работни места има потенциално въздействие върху здравословните и безопасни условия на труд; като има предвид, че все повече работници се насочват към работа през платформа, нетрадиционна работа или нетипична заетост; като има предвид, че за факторите като радиация, стрес, организация на труда и условия на труд е установена връзка с ракови заболявания, свързани с работата (29); като има предвид, че понастоящем липсват надеждни и съпоставими данни на равнището на ЕС относно експозицията на работното място на рискови фактори за рак (30);

О. като има предвид, че за разлика от трудовите злополуки, при които нараняванията могат да бъдат оценени по-лесно и да бъде присъдено обезщетение, може да са необходими години или десетилетия преди диагностицирането на свързаните с работата ракови заболявания и правилното установяване на причината; като има предвид, че препоръката на Комисията относно професионалните заболявания (31) препоръчва държавите членки да въведат възможно най-скоро в своите национални законови, подзаконови или административни разпоредби относно професионалните заболявания, за които се предвижда обезщетение, европейския списък, установен в приложение I към горепосочената препоръка; като има предвид, че съществуващите различия между държавите членки по отношение на процента на признаване на професионалните заболявания означават, че професионалните заболявания на много работници никога не получават признание;

П. като има предвид, че радонът е радиоактивен газ, който няма цвят или миризма, и тъй като радонът се разпада във въздуха, той отделя лъчение, което може да увреди ДНК на клетките в тялото; като има предвид, че нивата на радон варират значително в различните региони или дори жилищни райони и могат да са налице както на открито, така и на закрито;

Р. като има предвид, че през 2011 г. IARC класифицира радиочестотните електромагнитни полета като потенциално канцерогенни за хората въз основа на повишен риск от глиом, свързан с използването на мобилни телефони; като има предвид, че съществуват проучвания, публикувани през 2015 г. и 2018 г., които показват значително увеличение (повече от удвояване) на туморите от вида глиобластом (Glioblastoma) за период от двадесет години (1995 — 2015 г.) във всички възрастови групи, а други показват повишен риск от глиобластом, свързан с използването на мобилни телефони и безжични телефони при хора на възраст 18 — 80 години; като има предвид, че са необходими повече проучвания, за да се установят тези свързани рискове;

С. като има предвид, че 24 % от всички нови диагнози за рак, включително всички педиатрични ракови заболявания, в Европа всяка година са редки форми на рак и представляват предизвикателство в областта на общественото здраве сами по себе си; като има предвид, че пациентите с редки ракови заболявания са изправени пред предизвикателства, свързани със закъсняла или неправилна диагноза, липса на достъп до подходящи терапии и експертен опит, липса на разбиране на основната наука, липса на търговска осъществимост при разработването на нови терапии, малко на брой достъпни банки за тъкани, трудности при провеждането на добре обосновани клинични проучвания, както и усещане за изолация;

Т. като има предвид, че Планът следва да се изпълнява в тясна връзка с препоръките и действията на IARC, ЦУР на ООН за здравето в световен мащаб, включително целта за постигане на всеобщо здравно осигуряване, препоръките и насоките на СЗО, международните споразумения в областта на здравеопазването, включително Рамковата конвенция на СЗО за контрол на тютюна и Глобалната инициатива на СЗО за борба с рака при децата, съвместните действия на ЕС за борба с рака и препоръките и насоките на експерти и сдружения на пациенти; като има предвид, че Планът следва да признае като приоритет солидарността и партньорството на ЕС с държавите с ниски и средни доходи, включително тези в по-широкия европейски регион на СЗО;

У. като има предвид, че Актът относно условията за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция предоставя на Швеция освобождаване от забраната в целия ЕС за продажба на някои видове тютюн за орална употреба;

Ф. като има предвид, че средиземноморската диета е известна като здравословен и балансиран хранителен режим, който играе защитна роля при първичната и вторичната превенция на основните хронични дегенеративни заболявания;

Х. като има предвид, че въпреки че в Плана се обръща съществено внимание на редица нужди на политиката по отношение на скрининга на рака, не е предложена толкова голяма инициатива за ранното откриване на раковите заболявания, които не са обхванати от програми за скрининг; като има предвид, че поради това са необходими целенасочени действия за насърчаване на по-добрата осведоменост сред гражданите и здравните специалисти относно предупредителните знаци за рак;

Ц. като има предвид, че увеличението на цените на лекарствата за лечение на рак надхвърли увеличението на общите разходи за рак и че новите лекарства за лечение на рак, които навлизат на пазара на високи цени, бяха определени като важен фактор за увеличаването на разходите за грижи за болните от рак; като има предвид, че в техническия доклад на СЗО от 2018 г. относно ценообразуването на лекарствата за лечение на рак и тяхното въздействие (32) се признава, че цените на лекарствата за лечение на рак са по-високи от лекарствата за лечение на други заболявания и разходите за тях нарастват с по-бързи темпове, което води до липса на достъп до лечение за много пациенти в световен мащаб и до възпрепятстване на капацитета на правителствата да предоставят достъп на всички на достъпни цени;

Ч. като има предвид, че справянето с рака в широкообхватна стратегия като европейският план за борба с рака, представен от Комисията, би могло да се използва като модел при други незаразни болести, поради което пациентите с други хронични заболявания също следва да се възползват от постиженията и принципите на Плана и подобни планове следва да се разработват за други патологии с високо равнище на смъртност;

Ш. като има предвид, че координацията между европейските държави, общата политика, водена на европейско равнище, и трансграничното споделяне на знания са абсолютно крайно необходими за напредъка в областта на рака; като има предвид, че основната отговорност за защитата на здравето и системите на здравеопазване се носи от държавите членки;

Щ. като има предвид, че е необходим всеобхватен, мултидисциплинарен и координиран подход за справяне със свързаните с поведението, биологичните, свързаните с околната среда, с работата, социално-икономическите и свързаните с търговията определящи здравето фактори на регионално, национално и европейско равнище, за да се подкрепят действия, насочени към всички аспекти на рака (профилактика, откриване, лечение, палиативни грижи, последващи грижи за преживелите рак и реинтеграция) чрез ефективно мобилизиране на основните инструменти, например подходящи ресурси и финансиране, законодателство, научни изследвания и обмен на знания; като има предвид, че ориентираните към пациента подходи към лечението са показали, че подобряват качеството на живот и цялостната преживяемост на пациентите; като има предвид, че новите технологии и изкуственият интелект имат голям потенциал за подобрения при научните изследвания в областта на раковите заболявания, процесите на лечение и грижи;

АА. като има предвид, че научните изследвания и иновациите са единствената ни надежда за окончателно справяне с рака някой ден; като има предвид, че е необходимо устойчиво и ефективно финансиране в подкрепа на амбициозни проекти и добри и стабилни условия на труд за изследователите, работещи в областта на раковите заболявания; като има предвид, че фармацевтичните дружества, включително МСП, са ключови участници за иновациите в областта на раковите заболявания;

АБ. като има предвид, че подходите „Здраве във всички политики“ и „Едно здраве“ следва да бъдат допълнително насърчавани, а усилията за борба с рака следва да бъдат интегрирани във всички политики на ЕС;

АВ. като има предвид, че ЕС и неговите държави членки следва да мобилизират силите си и да предоставят подходящи стимули и устойчиви бюджети, за да се постигне амбициозната цел за намаляване на бремето от рака и смъртността от рак в Европа;

АГ. като има предвид, че Планът следователно би могъл да представлява важна стъпка към истински Европейски здравен съюз и публична демонстрация пред гражданите за успеха, който сътрудничеството в областта на здравеопазването в ЕС може да постигне;

1. приветства Плана и призовава Комисията да се стреми към нови полезни взаимодействия между Плана и програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ (EU4Health), фармацевтичната стратегия за Европа, стратегията за химикалите и актуализираната европейска промишлена стратегия; счита, че подобна всеобхватна рамка за борба с рака би допринесла за профилактиката, ранното откриване и лечението на рака; призовава Комисията да работи за разработването на обща политика за борба с рака, която да включва, когато е необходимо, предложения за проекти на законодателни актове;

А. Области на дейност

I. Профилактика на рака във всички европейски политики

2. изразява твърдо убеждение, че широкообхватните превантивни действия срещу рака, чрез мерки в подкрепа на премахването или намаляването на вредите, породени от подлежащи на изменение рискови фактори, следва да се изпълняват във всички европейски политики и програми за финансиране; призовава Комисията и държавите членки да включат кампании за повишаване на обществената осведоменост относно профилактиката на рака във всички съответни политики; призовава Комисията да рационализира целите на плана във всички съответни секторни политики; изразява твърдо убеждение, че превантивните действия следва да се основават на доказателства; поради това призовава Комисията и държавите членки да увеличат финансирането за научни изследвания относно причините за раковите заболявания и ефективността и прилагането на превантивни мерки;

3. призовава Комисията и държавите членки да разработят и прилагат ефективни превантивни мерки на национално равнище и на равнището на ЕС, които се основават на независим експертен опит, най-добри практики и извлечени поуки, както и клинични насоки; във връзка с това призовава по-специално за прилагането на Европейския кодекс за борба с рака (ECAC) с цел намаляване на рисковете от рак въз основа на най-новите научни доказателства и за редовно актуализиране на ECAC през цикъл, който се основава на непрекъснат мониторинг и оценка;

4. потвърждава, че над 40 % от всички ракови заболявания могат да бъдат предотвратени чрез координирани действия по отношение на свързаните с поведението, биологичните, свързаните с околната среда, с работата, социално-икономическите и свързани с търговията определящи здравето фактори; призовава да се обърне повече внимание на поддържането на здравословен начин на живот с цел предотвратяване на рака и намаляване на повторната поява на някои видове рак;

5. подкрепя целта на мисията за борба с рака на „Хоризонт Европа“ за предотвратяване на над 3 милиона допълнителни преждевременни смъртни случая през периода 2021—2030 г. чрез ускоряване на напредъка в програмите за профилактика и контрол на рака, които се стремят към по-равнопоставени възможности за достъп до тези програми; призовава Комисията да отпусне подходящо финансиране за мисията за борба с рака на „Хоризонт Европа“ и други съответни програми (като например „Наука и политика за здравословно бъдеще“ — HBM4EU), за да се постигне тази цел;

6. изразява съжаление във връзка със значителните неравенства и неравнопоставеност в областта на здравеопазването в ЕС при профилактиката на раковите заболявания; подчертава необходимостта от идентифициране, както и от обръщане на специално внимание на уязвимите, маргинализирани, социално изключени групи от населението и хората, които живеят в отдалечени райони (като например селски, изолирани или най-отдалечени райони, далеч от медицински центрове), за да се гарантира техният достъп до услуги за предотвратяване на рака; във връзка с това счита, че превенцията на раковите заболявания трябва също така да бъде поставена в контекста на социалната справедливост, което води до необходимост от системни промени чрез публични политики, обхващащи цялото население, отвъд промените в индивидуалното поведение;

7. потвърждава, че тютюнопушенето определено е най-голямата предотвратима причина за рак в ЕС, тъй като на нея се дължат 15—20 % от случаите на рак в Европа и е основният рисков фактор за смърт от рак в Европа (27 % от случаите на ракови заболявания се равняват на 700 000 смъртни случая от рак годишно в ЕС); припомня, че съществуват големи различия в рамките на ЕС, тъй като делът на пушачите варира повече от пет пъти в различните държави;

8. решително подкрепя целта за „поколение, неупотребяващо тютюн“, заложена в Плана, чиято цел е до 2040 г. по-малко от 5 % от населението да употребява тютюн в сравнение с около 25 % днес; настоятелно призовава Комисията да определи междинни цели, които да бъдат непрекъснато наблюдавани и насърчавани, включително и на национално равнище, и да бъдат докладвани в рамките на регистъра за неравнопоставеност в борбата с рака, за да се положат най-добри преки усилия за постигане на общата цел; призовава Комисията да финансира програми, които насърчават спирането на тютюнопушенето; призовава Комисията да подкрепи сътрудничеството между държавите членки при обмена на най-добри и най-ефективни практики за намаляване на тютюнопушенето;

9. приветства намерението на Комисията да преразгледа Директивата за тютюневите изделия ( 33 ) , Директивата за данъка върху тютюневите изделия ( 34 ) и правната рамка относно трансграничните покупки на тютюневи изделия от частни лица и призовава Комисията да вземе подходящи мерки и да представи законодателни предложения, за да се въведе следното: а) увеличаване и възходяща конвергенция на минималните акцизи за всички тютюневи изделия и тяхната крайна пазарна цена, което би подобрило превенцията чрез намаляване на излагането и употребата на тютюн, по-специално сред настоящите пушачи, както и би предотвратило това, младите хора да започнат да пушат; б) изискване за стандартизирана опростена опаковка и задължение за включване на предупреждение за вредата за здравето върху 80 % от предната и задната част на опаковката на тютюневото изделие, включително изображения с предупреждение; както и в) строгото прилагане на забраната на характерни аромати в тютюневите изделия с цел намаляване на привлекателността на тези изделия за пушачите, непушачите и младите хора;

10. призовава за оценка и преглед на използваните понастоящем методи за измерване на катран, никотин и въглероден оксид в тютюневите и свързаните с тях изделия въз основа на независими и неотдавнашни научни изследвания;

11. призовава за пълно прилагане от страна на държавите членки на задълженията съгласно Директива (ЕС) 2019/904 за пластмасите за еднократна употреба ( 35 ) по отношение на филтрите в тютюневите изделия, съдържащи пластмаси, за да се отговори на опасенията по отношение на околната среда и здравето, свързани с тези филтри;

12. призовава Комисията да предприеме последващи действия във връзка с научните оценки на рисковете за здравето, свързани с електронните цигари, тютюневите изделия с подгряване и новите тютюневи изделия, включително оценката на рисковете от използването на тези изделия в сравнение с употребата на други тютюневи изделия, както и изготвянето на европейско равнище на списък на веществата, съдържащи се в тези изделия и отделяни от тях; счита, че електронните цигари биха могли да позволят на някои пушачи постепенно да се откажат от тютюнопушенето; същевременно счита, че електронните цигари не следва да бъдат привлекателни за малолетните и непълнолетните лица и за непушачите; поради това призовава Комисията да оцени, в рамките на Директивата за тютюневите изделия, кои аромати в електронните цигари са особено привлекателни за малолетните и непълнолетните и непушачите и да предложи забрана на тези аромати и освен това да предложи забрана на всички характерни аромати на тютюневите изделия с нагряване и новите тютюневи изделия;

13. призовава за бързо и пълно прилагане на Рамковата конвенция на СЗО за контрол на тютюна (РККТ) ( 36 ) и Протокола на СЗО за премахване на незаконната търговия с тютюневи изделия ( 37 ) , като се обърне специално внимание на член 5, параграф 3 от РККТ и насоките към него относно защитата на политиките в областта на общественото здраве от специфичните интереси на тютюневата промишленост; настоятелно призовава Комисията да прилага специфични правила за поведение за всички свои длъжностни лица и други служители, когато взаимодействат с тютюневата промишленост, в съответствие с решението на Европейския омбудсман по дело 852/2014/LP ( 38 )

14. подкрепя предложението на Комисията за актуализиране на Препоръката на Съвета от 30 ноември 2009 г. за среда без тютюнев дим ( 39 ) с оглед разширяване на обхвата ѝ към нововъзникващи продукти, като например електронни цигари и тютюневи изделия, включващи загряване, и разширяване на средата без тютюнев дим, включително откритите пространства;

15. припомня, че етанолът и ацеталдехидът от метаболизма на етанола в алкохолните напитки са класифицирани от IARC като канцерогенни за човека и че приблизително 10 % от всички случаи на рак при мъжете и 3 % от всички случаи на рак при жените в Европа се дължат на консумацията на алкохол ( 40 ) ; подчертава, че колкото по-малко е количеството на консумирания алкохол, толкова по-малък е рискът от развитие на рак; подчертава, че вредната консумация на алкохол е рисков фактор за много различни видове рак, като например на устната кухина, фаринкса, ларинкса, хранопровода, черния дроб, колоректарен рак и рак на гърдата при жената; припомня проучването, посочено от СЗО ( 41 ) , в което се признава, че най- безопасното равнище на консумация на алкохол е нулевото, когато става въпрос за превенция на рака, и подчертава необходимостта това да се вземе предвид при разработването и прилагането на политика за предотвратяване на рака ( 42 )

16. приветства целта на Комисията за постигане на намаляване с най-малко 10 % на вредната употреба на алкохол до 2025 г.; насърчава Комисията и държавите членки да подкрепят действия за намаляване и предотвратяване на вредите, свързани с употребата на алкохол, в рамките на една преразгледана стратегия на ЕС относно алкохола ( 43 ) , включително европейска стратегия за нулева консумация на алкохол за малолетни и непълнолетни лица, придружена, когато е целесъобразно, от законодателни предложения, като същевременно се зачита принципът на субсидиарност и съществуващото национално законодателство относно възрастовите ограничения за консумацията на алкохол; подкрепя предоставянето на по-добра информация на потребителите чрез подобряване на етикетирането на алкохолните напитки с цел включване информация за умерена и отговорна консумация на алкохол и въвеждане на задължително посочване на списъка на съставките и информация за хранителната стойност и чрез използване на цифрово етикетиране като допълнение; изисква от Комисията да предприеме конкретни действия, насочени към тежка и рискова консумация на алкохол ( 44 ) ; счита за важно малолетните и непълнолетните лица да бъдат защитени от търговски съобщения относно консумацията на алкохол, както и от позициониране на продукти и спонсорство на марки алкохол, включително в цифровата среда, тъй като рекламирането не бива да бъде насочено конкретно към малолетните и непълнолетните лица и не бива да насърчава употреба на алкохол; призовава за забрана на рекламирането на алкохолни напитки и спонсорството, свързано с такива напитки, по време на спортни събития, когато тези събития са основно посещавани от малолетни и непълнолетни лица; призовава за строг мониторинг на прилагането на преразгледаната Директива за аудио-визуалните медийни услуги ( 45 ) ; призовава към това, предложеният законодателен акт за цифровите услуги да укрепи способността на държавите членки да поддържат и прилагат законодателството, целящо защита на малолетните и непълнолетните лица и други уязвими групи от населението от търговски съобщения за алкохолни напитки; насърчава отпускането на публични средства за национални и европейски кампании за повишаване на осведомеността; подкрепя предвиденото преразглеждане на законодателството на ЕС относно данъчното облагане на алкохола и трансграничното закупуване на алкохол от частни лица, както и преглед на политиките за ценообразуване на алкохола, включително като се вземе предвид увеличаване на данъците върху алкохолните напитки;

17. подчертава, че храната оказва значително въздействие върху здравето на хората и че научните доказателства показват, че консумацията на неподходящи като размер порции храна оказва отрицателно въздействие върху здравето и може да увеличи риска от развитие на ракови заболявания; призовава за разработването на всеобхватни кампании в областта на храненето в съответствие със стратегията на Европейския съюз „От фермата до трапезата“;

18. насърчава държавите членки да обмислят предоставянето на консултации в областта на храненето в системата на първичните здравни грижи;

19. подчертава ролята на здравословния режим на хранене за предотвратяване и ограничаване на заболеваемостта и на повторното възникване на ракови заболявания и изтъква, че индивидуалните рискове от рак могат да бъдат намалени чрез увеличен прием на устойчиво произведени растения и базирани на растения храни, като например пресни плодове и зеленчуци, пълнозърнести и бобови култури; подчертава освен това необходимостта да се обърне внимание на прекомерната консумация на месо и ултрапреработени продукти, както и на продукти с високо съдържание на захар, сол и мазнини; поради това приветства предстоящото преразглеждане на схемата на ЕС за предлагане на плодове, зеленчуци и мляко в училищата и на политиката на ЕС за насърчаване на селскостопанските продукти; призовава Комисията и държавите членки да насърчават и подпомагат потребителите при правенето на информиран, здравословен и устойчив избор по отношение на хранителните продукти чрез приемането на задължителен и хармонизиран етикет на ЕС за хранителната стойност, който да бъде поставян върху лицевата част на опаковките и да бъде разработен въз основа на надеждни и независими научни доказателства; приветства поставянето на акцент върху здравословното хранене в гаранцията на ЕС за децата ( 46 ) и призовава за нов план за действие на ЕС относно затлъстяването при децата; подкрепя фискалните мерки, чиято цел е пресните храни (като плодове и зеленчуци, варива, бобови и пълнозърнести култури) да станат по-достъпни на национално равнище, особено за хората с ниски доходи; насърчава държавите членки да използват политики за ценообразуване, като например диференциране на данъка върху добавената стойност и контрол във връзка с предлагането на пазара, за да повлияят на търсенето, достъпа и ценовата достъпност на храни и напитки с ниско съдържание на наситени мазнини, трансмазнини, сол и захар; подкрепя държавите членки при преразглеждането на съответните разпоредби за ограничаване на рекламата на подсладени напитки и преработени хранителни продукти с високо съдържание на мазнини, сол и захар, включително рекламата в социалните медии, и призовава Комисията да представи предложение за всеобхватен регламент за целия ЕС, с който да се забрани подобна реклама за малолетни и непълнолетни лица;

20. признава, че затлъстяването се счита за рисков фактор за много видове рак, като например рак на дебелото черво, рак на бъбреците или рак на гърдата, наред с другото; призовава държавите членки да се борят активно срещу затлъстяването, като направят достъпен избора на здравословен хранителен режим и практикуване на спорт, не само като образоват и насърчават гражданите да правят правилен избор, но също така като включат интегрални програми в системата на първичните здравни грижи, които помагат на пациентите, страдащи от затлъстяване, да загубят тегло по здравословен начин; призовава Комисията и държавите членки да подкрепят научните изследвания и иновациите, свързани със затлъстяването и целящи да се опише влиянието на генетичните фактори, човешката микробиота или психологическия статус, наред с другото, върху телесното тегло и да се проучат най-ефективните интервенции;

21. приветства намерението на Комисията за борба с наличието на канцерогенни замърсители в храната; припомня на Комисията резолюцията на Парламента от 8 октомври 2020 г. ( 47 ) , в която се призовава за определяне на строги законови ограничения за наличието на акриламид в храните, за да се защитят по подходящ начин потребителите, особено най-уязвимите, като кърмачета и деца; призовава настоятелно Комисията да представи бързо регулаторни предложения;

22. призовава Комисията да вземе под внимание различните призиви на Парламента в неговата резолюция от 16 януари 2019 г. за подобряване на процедурата на Съюза за разрешаване на пестициди;

23. призовава държавите членки, регионалните и местните органи на управление, представителите на гражданското общество и работодателите да насърчават и улесняват практикуването на физическа активност и спорт през целия живот, тъй като за тях е известно, че ограничават както заболеваемостта, така и повторното възникване на ракови заболявания, както и намаляват проблемите, свързани с психичното здраве, и благоприятстват социалното приобщаване; подчертава, че е важно практикуването на физическа активност и спорт да стане достъпно и приобщаващо от млада възраст, по-специално за уязвимите групи, чрез финансиране на публични инфраструктури, оборудване и програми; призовава държавите членки да улеснят достъпа до физическа активност на хоспитализираните пациенти, ако за това има клинични препоръки;

24. приветства стартирането на кампанията на ЕС „HealthLifestyle4all“ („Здравословен начин на живот за всички“), включваща, наред с други ключови сектори, насърчаването на спорта, физическата активност и здравословното хранене; препоръчва училищата да включат здравно образование в своите учебни програми, за да се гарантира, че малолетните и непълнолетните и подрастващите се учат как да водят здравословен начин на живот и са запознати с ECAC, и призовава здравното образование да бъде неразделна част от образователните политики за социално подпомагане;

25. изтъква, че слънчевата радиация съдържа невидимо ултравиолетово (УВ) лъчение, което може да доведе до рак на кожата; поради това призовава Комисията да преразгледа Директива 2006/25/ЕО относно експозицията на работниците на рискове, дължащи се на физически агенти (изкуствени оптични лъчения) ( 48 ) , и да включи в нейния обхват слънчевата радиация; подкрепя засилването на защитата срещу излагането на ултравиолетово лъчение на равнището на ЕС, особено чрез законодателството в областта на здравословните и безопасни условия на труд за работещите на открито; приветства ангажимента на Комисията да проучи мерки във връзка с излагането на ултравиолетово лъчение, включително от устройства за получаване на изкуствен тен (солариуми) ( 49 ) ; изтъква значението на информационните кампании, за да се осведомят хората за рисковете, свързани с прекомерното излагане на слънчевите лъчи, и да им се разясни как да разпознават евентуални предупредителни признаци; призовава за конкретни мерки за намаляване на излагането на ултравиолетово лъчение на малолетни и непълнолетни лица и юноши; призовава за по-строго законодателство относно използването на солариуми за козметични цели и за забрана на използването им от малолетни и непълнолетни лица; призовава държавите членки да включат докладване за меланомни кожни карциноми в националните регистри на раковите заболявания;

26. потвърждава, че около 2 % от тежестта, свързана с раковите заболявания в Европа, може да бъде отдадена на йонизиращо лъчение, и че излагането в закрити помещения на радон и продукти, получени от разпада на радона, е втората водеща причина за рак на белите дробове в Европа; очаква резултатите от програмата на Евратом за научни изследвания и обучение ( 50 ) , които ще подобрят знанията относно излагането на радон, и предложените ответните мерки за намаляване на натрупването му в жилищата; припомня, че йонизиращо лъчение би могло да присъства и в частните домакинства; поради това насърчава Комисията и държавите членки да картографират настоящите и потенциалните критични области, за да реагират ефективно на тази заплаха; призовава Комисията да отпусне средства за създаването на такава прогнозна карта и да насърчава информационни кампании за обществеността с цел повишаване на осведомеността по този въпрос; насърчава държавите членки редовно да актуализират националните си планове за намаляване на излагането на радон, както се изисква в Директивата относно експозицията на радиоактивни източници ( 51 ) , и да актуализират насоки за ограничаване концентрацията на радон за новото строителство; призовава Комисията да направи оценка на изпълнението и ефективността на текущите мерки за защита на работниците, изложени на йонизиращо лъчение, като например екипажите на авиокомпаниите, работниците в атомни електроцентрали, работниците в съответните промишлени обекти и изследователите, здравните специалисти и ветеринарите, работещи в секторите на радиологията, радиотерапията или ядрената медицина, и да преразгледа тези мерки, когато е необходимо и пропорционално;

27. призовава Комисията да насърчава мултидисциплинарните научни изследвания относно съществуването на връзки между електромагнитните полета, включително 5G, и раковите заболявания с цел събиране на научни доказателства относно дългосрочните последици от електромагнитните полета и информиране на обществеността своевременно за резултата от тези изследвания; призовава за насърчаване на научните изследвания в областта на разработването на технологии, които намаляват експозицията на радиочестоти;

28. счита, че Европейският зелен пакт е фактор, допринасящ в значителна степен за профилактиката на раковите заболявания в Европа чрез намаляване на замърсяването на въздуха, храната, водата, почвата и на излагането на химикали; призовава за това, в стратегията „От фермата до трапезата“, в Стратегията за устойчивост в областта на химикалите и в стратегиите за нулево замърсяване и за нетоксична околна среда, да бъде включена оценка на въздействието на политиките в областта на заболеваемостта от рак; приветства предстоящото преразглеждане на стандартите на ЕС за качество на въздуха и призовава Комисията да ги приведе в съответствие с насоките на СЗО, както е посочено в резолюцията на Парламента от 25 март 2021 г. относно прилагането на директивите относно качеството на атмосферния въздух ( 52 ) ; призовава Комисията да гарантира, че общата селскостопанска политика помага на земеделските стопани да намалят използването на пестициди; насърчава научните изследвания, използването и разработването на лекарства, които са по-безопасни за околната среда, и насърчава прилагането на ефективни механизми за отстраняване на отпадъците, които избягват замърсяването на околната среда, в съответствие с целите на фармацевтичната стратегия за Европа;

29. подчертава необходимостта от цялостно прилагане на преразгледаната Директива за питейната вода ( 53 ) и прилагането на Рамковата директива за водите ( 54 ) , с които ще се намалят концентрациите в повърхностните и подпочвените води на някои замърсители, които може да допринасят за заболеваемостта от рак;

30. призовава по-специално за по-строги изисквания за информация относно канцерогенността съгласно Регламента относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) ( 55 ) , за да се даде възможност за идентифициране на всички произвеждани или внасяни канцерогенни вещества, независимо от техния обем, в съответствие със стратегията за химичните вещества с цел устойчивост, като призовава също за извършване на регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали, включително химикалите, които нарушават функциите на ендокринната система, съгласно Регламента REACH съвместно с оценките на IARC и СЗО; приветства ангажимента в стратегията за устойчивост в областта на химикалите за разширяване на общия подход към управлението на риска, за да се гарантира, че потребителските продукти не съдържат химикали, които причиняват рак или генни мутации, които засягат репродуктивната или ендокринната система или са устойчиви и биоакумулативни и токсични; призовава Комисията бързо да приложи мерките, планирани в стратегията за химикалите с цел устойчивост, за да се намали експозицията на гражданите на канцерогенни вещества и вещества, нарушаващи функциите на ендокринната система, чрез всички начини на експозиция; призовава Комисията да посвети специално внимание на групите от населението, които са особено уязвими към опасни химикали и по-добре да вземе предвид тези уязвими групи от населението при оценките на риска от химикалите; подчертава, че информацията за потребителите относно начините на експозиция в ежедневието им е от ключово значение за засилване на превенцията; приветства в тази връзка създаването на базата данни „Пораждащи безпокойство вещества в продуктите“; призовава ЕАОС да изготви доклад заедно с Европейската агенция по химикали относно химикалите в околната среда в Европа; призовава в доклада да се направи оценка на системния характер на канцерогенните химикали и на химикалите, които нарушават функциите на ендокринната система, в рамките на европейските системи за производство и потребление, тяхната употреба в продукти, наличието им в околната среда в Европа и вредите, причинени на здравето на човека, особено по отношение на раковите заболявания;

31. счита, че в следващото издание на Европейския кодекс за борба с рака ще трябва да се вземат предвид най-новите познания относно канцерогените в околната среда; призовава Комисията незабавно да предложи преразглеждане на член 68, параграф 2 от REACH, на Регламента относно материалите, предназначени за контакт с храни ( 56 ) , на Регламента относно козметичните продукти ( 57 ) , на Директивата относно безопасността на детските играчки ( 58 ) и на другите съответни законодателни актове в областта на потребителските продукти, за да се гарантира, че потребителските продукти не съдържат химикали, които причиняват рак, в съответствие със Стратегията за устойчивост в областта на химикалите; освен това призовава за редовно преразглеждане на това законодателство, за да се вземе предвид разработването на нови материали и появата на нови тенденции и продукти; подчертава, че химикалите, които нарушават функциите на ендокринната система, присъстват в храните, материалите, предназначени за контакт с храни, козметиката, потребителските стоки, детските играчки, както и в питейната вода, и че експозицията, дори при ниски дози, може да предизвика неблагоприятни последици в краткосрочен и дългосрочен план, включително рак ( 59 ) ; подчертава, че предвид широко разпространената експозиция на населението на ЕС на множество химикали, за които се предполага или е известно, че нарушават функциите на ендокринната система, и факта, че комбинираното излагане на няколко такива химикала, действащи по сходни или различни пътища, може да има кумулативен ефект, е необходимо да се сведе до минимум експозицията спрямо такива химикали, и регулаторните норми на ЕС да станат по-последователни във всички сектори; насърчава по-нататъшните изследвания с цел да се определи способността на химикалите да нарушават функциите на ендокринната система;

32. напълно подкрепя ангажимента на Комисията в рамките на Стратегията за устойчивост в областта на химикалите да измени регламента относно класифицирането, етикетирането и опаковането на химикали (Регламент (ЕО) № 1272/2008 ( 60 ) ), за да въведе нови класове на опасност, наред с другото, за химикалите, които нарушават функциите на ендокринната система, включително за химикалите, за които се предполага, са такива, както и за да актуализира изискванията за информация във всички съответни законодателни актове, така че да се даде възможност за тяхното идентифициране;

33. призовава Комисията да интегрира подхода „безопасност на етапа на разработването“ в регулаторните изисквания, свързани с производството на химикали и фармацевтични продукти, за да възприеме истински подход на предпазливост към смекчаването на рисковете за нашето здраве, общество и околна среда;

34. приветства публикуването на новата стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021 — 2027 г., по-специално подхода за нулева смъртност („Vision Zero“) по отношение на смъртните случаи, свързани с работата, както и планираната през 2023 г. среща на високо равнище за преглед относно здравословните и безопасни условия на труд, за да се оцени напредъкът към „нулева смъртност“; подчертава необходимостта от близко и редовно участие на социалните партньори и заинтересованите страни в тази стратегия; изразява съжаление обаче относно ограничения брой вещества, разгледани в стратегията; насърчава постоянните анализи и изследвания на нови вещества, за които се подозира, че са канцерогенни, мутагенни и/или токсични за репродукцията (CMR), установяването на гранични стойности на професионална експозиция за онези химични агенти, за които такива все още не съществуват, и периодични преразглеждания винаги, когато това стане необходимо с оглед на по-нови научни данни и технически новости; приветства проучването сред работниците, изготвено от Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA), относно излагането на рискови фактори, свързани с рака; подчертава, че по-систематичните програми за биомониторинг на хора, при пълно спазване на мерките за защита на данните, както на работното място, така и извън него може да бъдат един от няколко подходящи източника на информация относно общите ефекти от експозицията спрямо химикали и въздействието върху здравето; ето защо призовава Комисията да спешно да разшири усилията си чрез амбициозни и редовни осъвременявания на Директива 2004/37/ЕО относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа; за тази цел призовава Комисията, след консултация с Консултативния комитет по здраве и безопасност, да представи план за действие за постигане до 2024 г. на гранични стойности на професионална експозиция за най-малко 25 допълнителни вещества, групи вещества или вещества, получени при процеси; в тази връзка подчертава, че е необходимо Комисията да увеличи капацитета, необходим за преразглеждане на подобни гранични стойности и за добавяне на нови, включително посредством увеличаване на персонала в съответните отдели и органи; припомня в този контекст, че текущите преговори по четвъртото преразглеждане на Директива 2004/37/ЕО са възможност за включване в приложение 1 и на работа, свързана с експозиция на опасни лекарствени продукти, които отговарят на критериите за класифициране като канцерогенни, мутагенни и/или токсични за репродукцията от категория 1А или 1В, посочени в приложение I към Регламент (ЕО) № 1272/2008, за да се гарантират възможно най-добрите общи и индивидуални мерки за защита на работниците, които боравят с тези продукти; призовава отново за нова съгласувана, прозрачна и основана на риска система, която да бъде установена с оглед определяне на граничните стойности на експозиция и по-добро отчитане на експозицията на работниците на комбинация от вещества; приветства ангажимента на Комисията да добави веществата, нарушаващи функциите на ендокринната система, като категория вещества, пораждащи сериозно безпокойство, съгласно Регламент (ЕО) № 1907/2006 („Регламента REACH“), както и да ги класифицира съгласно Регламент (ЕО) № 1272/2008; подчертава, че работниците следва да бъдат защитени и от експозиция на вещества, нарушаващи функциите на ендокринната система; приветства ангажимента на Комисията да представи през 2022 г. законодателно предложение за допълнително намаляване на излагането на работниците на азбест, доказан канцероген (група 1), което продължава да е причина за почти половината от всички професионални ракови заболявания в Европа; във връзка с това повтаря исканията на Парламента, отправени в неговата резолюция от 20 октомври 2021 г. относно защитата на работниците от азбест ( 61 ) , и по-специално призива си за европейска стратегия за премахване на всичкия азбест и предложенията си за по-добра оценка на рисковете, свързани с непрофесионалната експозиция на азбест; призовава държавите членки да улеснят признаването и обезщетяването на доказани ракови заболявания, свързани с работата, и да засилят мониторинга на свързаната с работата експозиция от страна на инспекторатите по труда;

35. насърчава Комисията и държавите членки да подкрепят целите на ООН за устойчиво развитие, които са насочени към заразни заболявания, за да се укрепи профилактиката на раковите заболявания, свързани със заразни болести; приветства програмите за ваксинация в борбата срещу предаването на човешки папиломавирус (HPV); настоява в държавите членки да се проведе неутрална по отношение на пола и финансирана с публични средства програма за ваксинация срещу HPV, за да се гарантира премахването на всички ракови заболявания, свързани с HPV, и призовава да бъдат напълно ваксинирани 90 % от момичетата, както и значително да се повиши ваксинацията с ваксина срещу HPV на момчетата до 15-годишна възраст до 2030 г.; настоятелно призовава в рамките на регистъра за неравнопоставеността в борбата с рака да се докладва за напредъка към постигане на целите на Европейския план за борба с рака по отношение на ваксинирането срещу HPV; призовава държавите членки да изпълнят препоръката на Съвета от 7 декември 2018 г. относно засиленото сътрудничество в борбата срещу болестите, предотвратими чрез ваксинация ( 62 ) , за да се намали неравенството по отношение на имунизацията сред уязвимите групи и да се подобри имунизацията в детска възраст; приветства намерението на Комисията да предложи препоръка на Съвета относно предотвратимите чрез ваксинация ракови заболявания; подчертава в този контекст необходимостта от координирани действия, насочени към канцерогенни вируси като HPV и вируса на хепатит B (HBV), за да се предотврати предаването им; призовава за повече хармонизация на ваксинацията срещу HPV и HBV в националните програми на държавите членки, като същевременно се гарантира предоставянето на информация относно ваксинацията и насърчаване на равния достъп за уязвими и изложени на риск групи възрастни; насърчава редовния мониторинг на текущата ваксинация срещу HPV и HBV на равнището на ЕС, като се използва система за проследяване, подобна на системата за проследяване на ваксините срещу COVID-19, разработена от Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC), което също така ще насърчи държавите членки да възприемат най-добрите практики и да поддържат динамиката в този процес; призовава държавите членки да хармонизират данните и да постигнат оперативна съвместимост и по-силно развитие на националните системи за данни за имунизацията; подчертава, че ECDC следва да играе ключова роля в проследяването на напредъка на държавите членки; подкрепя допълнителни изследвания за разработването на ваксини срещу други вируси, като хепатит C и човешкия имунодефицитен вирус (HIV); счита, че междувременно трябва да се използват масово терапевтични решения, за да се постигне целта на СЗО за изкореняване на хепатит С до 2030 г., и призовава Комисията да използва финансовите ресурси по линия на Фонда за възстановяване и устойчивост, за да постигне тези цели чрез финансиране на усилията за скрининг; призовава за сътрудничество с държавите членки и международните организации за борба с въздействието на невярната информация относно ваксинацията и за преодоляване на колебанията по отношение на ваксинацията; призовава да се използва програмата „ЕС в подкрепа на здравето“ (EU4Health) и други източници на финансиране от ЕС за тази цел, включително в помощ на усилията за повишаване на осведомеността на гражданите, доставчиците на здравни услуги и здравните специалисти, както и за подкрепа на научните изследвания на поведението в рамките на програмата „Хоризонт Европа“; препоръчва да се укрепи прилагането на Кодекса на ЕС за поведение във връзка с дезинформацията, по-специално по отношение на невярната информация за ваксините;

36. посочва, че последните данни потвърждават, че хората, страдащи от хронично възпаление, включително от ревматични и мускулно-скелетни заболявания, са изложени на по-висок риск от развитие на рак и други злокачествени заболявания; призовава Комисията и държавите членки да засилят научните изследвания относно връзката между хроничните възпаления, раковите заболявания и ревматичните и мускулно-скелетните заболявания;

37. призовава Комисията и държавите членки да продължат да инвестират в научни изследвания в областта на причините за рака при възрастните, но също така и на рака при децата и юношите;

38. подчертава значението на разпределянето на подходящо финансиране за научни изследвания в областта на социалните и хуманитарните науки, за да се направи оценка на неравенствата в достъпа до стандартните за полагане на грижа и иновациите в областта на раковите заболявания в детска възраст в цяла Европа, които определят разлика от 20 % между държавите членки в процента на преживелите раково болни деца, и да се формулират смекчаващи мерки с цел гарантиране на равни права и справедлив достъп до лечение за всички деца и млади хора с рак в Европа; във връзка с това изразява съжаление относно различията в достъпа до висококачествени здравни грижи сред държавите членки и също така между различни региони в тях и призовава Комисията да обърне внимание на тези различия чрез подходящи законодателни мерки с цел гарантиране на равни права в ЕС;

39. препоръчва да се насърчава кърменето, така че да се ограничи рискът от рак на гърдата при жените чрез информиране и образоване на майките за ползите от кърменето;

40. посочва, че е доказано генетичното предразположение към рак, свързано с мутации на конкретни гени; изтъква, че съществуват методи за откриване на тези мутации, както при раждането за откриване на някои педиатрични видове рак, така и през целия живот, по-специално за рака на гърдата, яйчниците, дебелото черво и ректума, и че откриването на тези мутации може да спомогне за профилактика или откриване на рак на ранен етап и да бъде ориентир в избора на лечение; поради това препоръчва държавите членки да подкрепят увеличаването на достъпа на пациентите от всички възрастови групи до генетични тестове, съчетани с медицински консултации и усъвършенствана диагностика чрез секвениране, като заделят средства и създадат ясни пътища за бързо и ефективно възстановяване на разходите, както и като повишат осведомеността за това до каква степен гражданите могат да имат достъп до такива услуги в Съюза; препоръчва да се увеличат инвестициите в инфраструктура и умения, свързани с платформите за генно секвениране, и обучението на специализирани генетични консултанти в конкретни звена, каквито вече съществуват в някои центрове; призовава Комисията да подкрепя научните изследвания в областта на генетиката, за да се открият генотиповете с по-голяма вероятност от развитие на някои видове рак, включително ракови заболявания при децата, като заболяванията с кратка експозиция на външни агенти;

41. подчертава, че в сравнение с традиционната епидемиология, техники като молекулярната епидемиология могат да дадат нови прозрения за взаимодействията между гените и околната среда при рака; посочва, че тази информация, заедно с допълнителни проучвания в областта на епигенетиката, може да се използва за подобряване на разбирането на рисковите фактори, допринасящи за причиняването на рак, и за увеличаване на ранното откриване;

42. решително подкрепя планираното преразглеждане на Европейския кодекс за борба с рака, целящо да се разработват, споделят и прилагат най-добри практики в програмите за профилактика на рака, със специален акцент върху групите в неравностойно положение, както и със стартиране на лесно за ползване мобилно приложение на ЕС, което да подпомага хората и да обхваща сфери от профилактиката на раковите заболявания и образованието по въпроса до грижите, както е обявено в плана; подчертава, че в допълнение към това да е налична на мобилни приложения, цялата актуална информация следва да се предоставя и в нецифрови формати, за да се гарантира приобщаване; подчертава, че Европейският кодекс за борба с рака следва да бъде системно оценяван от IARC и работата по оценката следва да продължи да се координира от Комисията;

43. насърчава Комисията и държавите членки допълнително да насърчават здравната грамотност по отношение на рисковете и факторите по отношение на рака, както и свързаната с нея цифрова грамотност, да разработят образователни инструменти за профилактика и да подкрепят създаването на платформи и приложения за електронно обучение; призовава да се обръща специално внимание на хората в неравностойно положение, уязвимите, социално изключените и маргинализираните лица и подчертава, че специфичните кампании за повишаване на осведомеността за групи със специфични потребности от здравна грамотност са от съществено значение; отбелязва значението на това да се повиши здравната грамотност във връзка с канцерогенните вещества на работното място, и призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че работодателите предлагат подходящото обучение; подчертава, че доставчиците на първични здравни грижи имат важна роля в насърчаването на здравето сред няколко групи от населението, тъй като те могат да адаптират своите насърчителни действия, така че да отговарят на нуждите на пациентите с оглед на цифровите им умения или дори ако те нямат никакви подобни умения; счита, че профилактиката на раковите заболявания е първа стъпка към европейска политика за образование в областта на общественото здраве;

44. призовава за постоянно укрепване на Центъра за знания в областта на раковите заболявания, който следва да бъде натоварен да създаде европейска пътна карта за разработване и координиране на широкомащабни кампании за профилактика във взаимодействие с националните органи и ефективни комуникационни кампании за насърчаване на здравето в образователните програми (безвредно поведение, здравословно хранене, физическа активност, пътища на предаване на канцерогенните вируси и възможности за ваксинация и лечение на такива инфекции и т.н.), със специален акцент върху младите хора и групите в неравностойно положение; отбелязва колко е важно сътрудничеството с национални и местни организации на гражданското общество при разработване на посланията за тези кампании;

45. подчертава, че употребата на тютюн и вредната употреба на алкохол, неправилното хранене, високият индекс на телесна маса, заседналият начин на живот и замърсяването на околната среда са рискови фактори и за други хронични заболявания; поради това счита, че профилактиката на ракови заболявания и мерките за намаляване на риска трябва да се прилагат в контекста на интегрирана програма за профилактика на хроничните заболявания в тясно сътрудничество с Ръководната група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания; призовава за среща на високо равнище за преглед на настоящото положение и във връзка с профилактиката, която да се съсредоточи върху търговски обусловените фактори за рака и за други хронични заболявания, на която да се съберат институциите на ЕС, държавите членки, сдруженията на пациентите и организациите на гражданското общество, извършващи дейност в сферата на здравеопазването;

46. призовава изпълнението на програмите за профилактика да бъде приобщаващо, като на всеки етап от процеса на вземане на решения се привличат за участие регионите и общините, гражданите, социалните партньори, гражданското общество и сдруженията на пациентите, и по-специално чрез Конференцията за бъдещето на Европа;

II. Приобщаващ скрининг и откриване на рак

47. изразява съжаление във връзка с честите забавяния в навременното диагностициране на симптоматичните ракови заболявания, свързани с липсата на информация или следване на процедурите за скрининг и откриване на ракови заболявания; признава необходимостта да се обърне специално внимание на непрекъснатостта на програмите за скрининг и ранно откриване и на службите за здравни грижи при рак в периоди на здравна криза (като например кризата с COVID-19), или в ситуации на намален капацитет на системите на здравеопазването; насърчава Комисията и държавите членки да организират, в партньорство със заинтересовани страни по въпросите на рака, кампании за обществено здраве, насочени към преодоляване на всякакви забавяния при скрининга, ранното откриване и полагането на грижи, каквито забавяния може да предизвика една здравна криза; подчертава значението на бързите и актуални данни относно програми за скрининг за ракови заболявания, за да се осигури бърза реакция и последващи действия в случай на нарушения във възможността за редовен скрининг, така че да се намали до абсолютния минимум броят отложени скрининги;

48. изразява съжаление за неравенствата между държавите членки в достъпа до скрининг за рак, водещи до по-малки шансове за оцеляване поради късното диагностициране на рака, което е неприемлива дискриминация за гражданите на ЕС на базата на тяхната държава на пребиваване; подчертава, че според Евростат при скрининга за рак на гърдата разликите в покритието в рамките на ЕС са поне десетократни; посочва, че в публикацията „Здравето накратко: Европа 2018 г.“ се отбелязва, че при скрининга за рак на маточната шийка разликата между държавите членки в покритието на целевата група от населението варира от 25 % до 80 %; отбелязва, че например само 18 държави членки са докладвали, че имат национални или регионални програми за скрининг на демографска основа за рак на гърдата, маточната шийка, дебелото черво и ректума, както се посочва в последния доклад на IARC относно прилагането на Препоръките на Съвета от 2003 г. относно скрининга; призовава Комисията да подкрепя проекти, например чрез EU4Health, мисията за борба с рака по линия на „Хоризонт Европа“ или други свързани програми, да изследва пречките, които ограничават ранното откриване и ранното диагностициране на рака в Европа;

49. приканва държавите членки да работят заедно, особено в трансграничните региони и изолираните райони (включително планинските райони и градските райони, отдалечени от центровете за скрининг), за да намалят социалните и географските неравенства при скрининга за рак и услугите за ранна диагностика;

50. подкрепя стартирането на нова, подкрепяна от ЕС, схема за скрининг за рак, както е обявено в плана, за да се помогне на държавите членки да гарантират, че до 2025 г. ще бъде предлаган скрининг на 90 % от населението на ЕС, което отговаря на условията за скрининг за рак на гърдата, маточната шийка и на дебелото черво и ректума; призовава Комисията да включи други видове ракови заболявания в схемата въз основа на най-новите научни доказателства, с ясни цели за всеки вид рак; подкрепя научните изследвания на други видове рак, които може да бъдат откривани ефективно чрез скрининг; призовава Комисията да оценява на всеки две години резултатите от програмите за скрининг за рак от гледна точка на равния достъп на целевото население, да следи неравенствата между държавите членки и регионите, да предложи подходящи нови мерки, както и да свърже скрининговите програми с последните резултати от научните изследвания в областта на скрининга за рак, а също така, ако е необходимо, да представи мерки за увеличаване на покритието на скрининговите и профилактичните услуги в държавите членки; настоятелно призовава държавите членки и Комисията да докладват и наблюдават постигането на целите на скрининга в регистъра на неравенствата по отношение на рака;

51. насърчава държавите членки да подкрепят скрининга за рак на гърдата, рака на маточната шийка и рака на дебелото черво и ректума, като част от организираните национални и регионални програми на демографска основа, включително в отдалечените и най-отдалечените региони, и да предоставят подходящи ресурси за това; същевременно отново заявява, че в рамките на плана следва да се постави по-силен акцент върху скрининга, диагностиката и инициативите за лечение на раковите заболявания, които не могат да бъдат предотвратени; насърчава Комисията и държавите членки да популяризират целевия скрининг за високорискови групи; силно препоръчва на държавите членки да разработят всеобхватна политика за скрининг, която позволява навременен скрининг при откриване на рак с наследствени характеристики; препоръчва на държавите членки да създадат за различните видове рак научноизследователски програми за проучване и разработване на ефективни, точни, неинвазивни и иновативни методи за ранна диагностика, като например биомаркери;

52. призовава Комисията и държавите членки изцяло да изпълнят европейските насоки за гарантиране на качеството при скрининга за рака на гърдата, рака на маточната шийка и рака на дебелото черво и ректума, както и да въведат услуги за ранно откриване, за да се сведе до минимум забавянето на диагностицирането на тези ракови заболявания; препоръчва да се обърне внимание на неравенствата в държавите членки по отношение на скрининга, евентуално чрез повишаване на строгостта и научната обоснованост на критериите за скрининг за рак, правните рамки, управлението и структурите за осигуряване на качеството; счита, че за да се преодолеят различията в скрининга за рак, са необходими общи стандартизирани протоколи за скрининг на равнище ЕС, които да надхвърлят насоките за най-добри практики, например относно алгоритмите за организиране на програми за скрининг и показателите за оценка на качеството на програмите за скрининг;

53. насърчава подобряването и хармонизирането на събирането на данни от скрининга за рак, за да се даде възможност за изготвяне на годишен европейски доклад; насърчава освен това редовното наблюдение на текущите програми за скрининг на равнището на ЕС; подчертава нуждата от свързване на масивите от данни за заболеваемостта от рак от програмите за скрининг с професионалните категории, което може да спомогне за определяне на подходящи мерки за профилактика; счита, че укрепването на обществените здравни услуги (включително финансирането, инфраструктурата и аспектите, включващи медицинските специалисти) е от ключово значение за подобряването на профилактиката, скрининга и диагностиката на рака; подчертава важността на скрининга и на събирането на данни за най-често срещаните придружаващи заболявания при рак с цел възможно най-успешното им прогнозиране; подчертава, че научният напредък в прогнозирането на риска от рак следва да позволи разработването на подходящи за риска програми за скрининг;

54. подчертава необходимостта от наблюдаване отблизо на настоящи и бивши пациенти с хепатит В и С, за да се предотвратява развитието на рак;

55. насърчава Комисията да обмисли възможността за улесняване на система за „второ мнение“ в рамките на Директивата за трансгранично здравно обслужване ( 63 ) за трудните или нетипични случаи на рак и препоръчва на държавите членки да въведат право на пациентите да искат специалистите от една държава членка да търсят съвет от специалисти от друга държава членка в рамките на единна съгласувана система;

56. приветства процеса, стартиран от Групата на главните научни съветници на Комисията и Механизма за научни становища относно предстоящото актуализиране на препоръката на Съвета от 2003 г. относно скрининга за рак на гърдата, рак на маточната шийка и рак на дебелото черво и ректума, за да се вземат предвид новите скринингови тестове и последните данни за най-добрите протоколи за скрининг (изображение с ядрено-магнитен резонанс, HPV тест, стратифицирани според риска подходи и калкулатори на риска); подчертава, че информацията относно тези програми за скрининг следва да се предава на Центъра за знания за рака към Съвместния изследователски център (възраст на започване, последващи етапи, ефект върху преживяемостта, разходна ефективност и др.) и че те следва да бъдат редовно оценявани от компетентните национални органи; призовава Комисията да разработи насоки на ЕС за насърчаване на научноизследователските усилия, с които да се оценки възможността за включване на нови научно обосновани програми за скрининг за рак (включително рак на белите дробове, простатата, стомаха и яйчниците) и ролята на изкуствения интелект като част от актуализацията на препоръката на Съвета през 2022 г., в тясно сътрудничество с Международната агенция за изследване на рака (IARC), СЗО, здравните специалисти и организациите на пациентите; призовава за признаване на данните, които доказват положителното въздействие на целевия скрининг за рак на белите дробове върху смъртността; насърчава Съвета въз основа на гореспоменатата оценка да включи скрининга за рак на белите дробове и простатата в актуализацията на препоръката на Съвета през 2022 г.; призовава — в отговор на становището на Групата главните научни съветници на Комисията и актуализацията за 2022 г. на Препоръките на Съвета относно скрининга за рак — да се определят ясни и осезаеми цели за всички нови видове рак, за които трябва да се вземат мерки;

57. препоръчва създаването от Комисията и държавите членки на платформа на ЕС за националните центрове за скрининг въз основа на опита на сходни платформи за обмен и сътрудничество, като например Европейската мрежа за оценка на здравните технологии и Ръководителите на агенциите по лекарствата; препоръчва на тази платформа да се възложи споделянето на информация и прилагането на най-добри практики, обсъждането на общите предизвикателства, насърчаването на сътрудничество, обучението и изграждането на капацитет за подобряване на качеството на програмите за скрининг, като тя да служи за централно звено за проекти и инициативи в областта на скрининга за рак с подкрепата на ЕС и да поддържа в дългосрочен план мрежата от доставчици на данни за доклада на IARC за изпълнението относно скрининга;

58. подчертава, че е важно да се увеличи осведомеността относно скрининга за рак и ранното откриване, както и да се увеличи тяхната употреба, сред хората в ЕС посредством кампания за осведоменост в целия Съюз, която да е част от Европейските дни на осведомеността, и посредством проучвания за мотивацията и по-добро изпълнение на съществуващите комуникационни кампании; призовава Комисията и държавите членки да подкрепят, финансират и прилагат допълнителни действия, насочени към повишаване на осведомеността относно скрининга за рак и насърчаване на участието в скрининга както сред населението като цяло, така и сред отговарящите на условията пребиваващи лица чрез преки уведомления; насърчава държавите членки активно да работят по образователни стратегии в центровете за първични здравни грижи; насърчава научните изследвания на поведенческите фактори за спазване и препятствията, които пречат на ранното откриване и диагностициране на рака, за да се стимулира участието в програми за скрининг, подкрепяни със средства от ЕС, например средствата по програмата „Хоризонт Европа“ за научни изследвания;

59. призовава за засилено сътрудничество с държави извън ЕС и особено с по-широкия европейски регион, за да се насърчи организирането на кампании за скрининг и програми за ранна диагностика, по-специално за раковите заболявания на жените и особено в държавите с ниски и средни доходи и за малцинствените общности, като същевременно се вземат предвид особеностите на раковите заболявания на жените в тези държави; подчертава, че това може да представлява важен принос на ЕС към постигането на международните цели във връзка с рака, като целта на СЗО да се премахне ракът на маточната шийка като проблем за общественото здраве;

60. признава значението на здравните медиатори, консултантите на пациенти и не правителствените организации и призовава за включването им в процесите по вземане на решения и стратегиите за разпределяне на ресурси; признава съществената им роля, особено в кампаниите за профилактика и ваксинация, като спомагат за разчупване на бариерите между органите и обществото, включително уязвимите групи;

61. призовава ЕС и държавите членки да засилят сътрудничеството със СЗО и да работят за прилагане на политическите насоки и препоръки на СЗО;

IIIа. Равен достъп до лечение на рака: към най-качествени грижи

62. изразява съжаление, че пациентите в ЕС са все още изправени пред предизвикателства при достъпа до здравни услуги и участието в клинични изпитвания в други държави членки и че само малка част от пациентите и не всички здравни специалисти са запознати с правата на пациента да поиска трансгранично здравно обслужване по две съществуващи рамки: Директивата за трансграничното здравно обслужване и Регламента относно социалната сигурност ( 64 ) ; призовава за реформа на Директивата за трансграничното здравно обслужване, по-специално за да се даде възможност за мобилност и достъп до високоспециализирано оборудване и грижи чрез укрепване на националните звена за контакт, като им се предоставят повече бюджетни ресурси, и за да се даде възможност за разработване на насоки на Комисията за определяне на приемливи и хармонизирани срокове за преглед и одобрение с цел ускоряване на времето до започване на лечение в ЕС съгласно Регламента за социалната сигурност; призовава за увеличаване на броя на информационните кампании относно правата на пациентите на трансгранично здравно обслужване, включително кампаниите, насочени към здравните специалисти, както и за разработването на обслужване на едно гише за информация относно пътеките в ЕС за трансграничен достъп; подчертава необходимостта от намаляване на логистичните и езиковите бариери, които пациентите срещат в достъпа до здравни грижи в друга държава — членка на ЕС; подчертава необходимостта да се предоставя на пациентите ясна информация относно изискванията за предварително разрешение, които се прилагат към определени държави членки; подчертава необходимостта от предоставяне на специална финансова подкрепа на родителите с ниски доходи, които придружават детето си в чужбина за лечение; подчертава необходимостта от улесняване на процеса чрез всеобхватно преразглеждане на рамките за трансграничното здравно обслужване, като се вземат в еднаква степен под внимание Директивата за трансграничното здравно обслужване и Регламента относно социалното осигуряване, за пациенти, които поради необслужени потребности и потенциални ползи пътуват в чужбина за клинични изпитвания и може да срещнат проблеми като липсата на яснота относно протоколите за последващи действия след завръщането у дома и покриването на разходите, свързани с тяхното участие в клинични изпитвания от страна на националните застрахователни агенции; подчертава необходимостта от разяснения по отношение на достъпа до трансгранични клинични изпитвания, което е неясна област в Директивата за трансгранично здравно обслужване; подчертава, че всички разходи, свързани с дадено лечение, следва да се финансират преди започване на лечението, за да се избегне изключването на пациентите с ниски доходи; призовава Комисията да разгледа, в контекста на следващото преразглеждане на съществуващите рамки, възможността за създаване на единен набор от правила за разрешаване и възстановяване на разходите за достъп до трансгранично здравно обслужване, включително право на второ становище; призовава Комисията и държавите членки да работят заедно за извършването на редовни оценки на стратегията на Комисията за електронно здравеопазване от 2018 г., за да се гарантират взаимосвързани електронни здравни досиета, по-добра оперативна съвместимост и по-високо качество на данните, повече неприкосновеност на личния живот и сигурност за пациентите с ракови заболявания на регионално и национално равнище и на равнище ЕС, като същевременно се гарантира стриктно спазване на неприкосновеността на здравните данни на пациентите и правилата за сигурност; отбелязва потенциала на регистъра на неравнопоставеността в борбата с рака като средство за докладване и измерване на подобрението в тези сфери;

63. отбелязва колко е важно бързо да се приложи лечение и резултатите от съответните медицински прегледи да се предоставят своевременно на пациентите с ракови заболявания, тъй като колкото повече време минава, толкова повече се развива заболяването и застрашава преживяемостта на пациентите; изразява съжаление, че в някои държави членки публичните ресурси са неадекватни, за да се гарантира навременно откриване и лечение, поради което пациентите, зависещи от публично предоставяно социално осигуряване, имат по-ниски шансове от оцеляване, поради което не им остава друга възможност, освен частния сектор;

64. призовава да се признават взаимно здравните квалификации в областта на грижите за онкоболни в целия ЕС и да се разгледа възможността за обща схема за признаването им за държави извън ЕС, както се изисква в Директива 2005/36/ЕО ( 65 ) , като се гарантира, че тя улеснява специалностите, свързани с онкологията; призовава за разработването на програми за повишаване на квалификацията, за да се предостави възможност на тези, които желаят да се преместят в тази сфера, да направят това във всеки един момент от своите кариери;

65. призовава за пълно признаване на медицинската и педиатричната онкология като специализирани дисциплини, за установяване на общоевропейски стандарти за качество в прилагането и надзора на медицинското лечение на ракови заболявания както за възрастни, така и за деца, и за улесняване на достъпа на пациентите до специалисти в областта на рака, така че те да могат да се възползват на ранен етап от иновациите и достъпа до клинични изпитвания на нови обещаващи лекарства, здравни технологии и референтни центрове за сложни лечения, като например клетъчна и генна терапия; подчертава необходимостта да се гарантира, че достъпът до ранни клинични изпитвания на иновации в случаи на повторни или трудно лечими злокачествени заболявания попада в обхвата на съответните разпоредби;

66. призовава за укрепване на хирургичните умения в ЕС чрез признаване на хирургическата онкология като специализирана дисциплина, установяване на общоевропейски стандарти за качество в онкологичната хирургия, улесняване на достъпа на пациентите до центрове с голям капацитет за онкологична хирургия и достъп до иновативни хирургични процедури; призовава за признаването на висококачествената хирургия и подчертава нейното значение в лечението на ракове, открити в ранен стадий; подчертава необходимостта да се насърчава разработването на основна учебна програма по хирургична онкология и на индивидуално специализирано обучение по хирургична онкология и призовава за програми за хармонизиране на образованието в тази дисциплина в ЕС; подкрепя разработването на клинични изпитвания в сферата на хирургичната онкология като част от местното и регионалното лечение и насърчава осигуряването на по-големи инвестиции в хирургичната онкология от страна на ЕС и националните фондове за научноизследователска дейности и иновации; подчертава колко са важни стандартизираните хирургични онкологични лечения за подобряване на качеството на живот на преживелите рак в дългосрочен план;

67. подкрепя подобряването и засиления и равнопоставен достъп до висококачествената лъчетерапия в ЕС чрез признаването на медицинската физика и лъчетерапията като специални дисциплини, насърчаването на общи стандарти за образование и обучение, повишено финансиране за държавите членки с цел те да разширят своята инфраструктура за лъчетерапия, както и по-големите инвестиции в научни изследвания по лъчетерапия от страна на ЕС и националните фондове за научни изследвания и иновации;

68. призовава за насърчаване на онкогериатрията като клон, който заслужава специално внимание и трябва да бъде обогатен с научни изследвания с цел установяване на най-добрите методи за лечение и диагностика за пациентите в напреднала възраст; припомня, че в ЕС над 60 % от новите случаи на рак и над 70 % от смъртните случаи от рак са при хора на възраст 65 и повече години; отбелязва, че се очаква този дял да се увеличи със застаряването на населението в ЕС, което представлява ключово предизвикателство за системите на здравеопазване; призовава Комисията и държавите членки спешно да започнат да решават този въпрос с конкретни действия; по-специално изисква от Комисията и държавите членки да предприемат действия за улесняване на клиничните изпитвания при възрастните хора, прилагането на мултидисциплинарни и всеобхватни модели на онкогериатрични грижи в рутинните клинични пътеки и създаването на центрове за високи постижения в областта на гериатричната онкология; изисква от Комисията и държавите членки да подкрепят възможностите за обучение и повишаване на квалификацията на работещите в сферата на онкологията относно принципите на гериатрията;

69. призовава Комисията и държавите членки да предвидят действия, които насърчават в контекста на грижите и лечението по-голямо внимание към защитата на плодовитостта на пациентите, и по-специално в случая на рак при деца и подрастващи;

70. приветства новия план за действие в рамките на стратегическата програма за приложенията на йонизиращите лъчения в медицината ( 66 ) , който ще подкрепи сигурността на производствения капацитет и предлагането на радиоизотопи чрез замяна на настоящия застаряващ фонд и прилагане на съществуващите технологии, по-специално реактори и ускорители на частици, в рамките на съществуващите финансови инструменти, ще избегне недостига на радиоизотопи чрез улесняване на преминаването на границите и изключенията за транспортирането им и ще повиши качеството и безопасността на радиационната технология в медицината, която понастоящем не е еднакво достъпна във всички държави — членки на ЕС, чрез оценяване на радиоизотопите посредством оценки на здравните технологии, хармонизиране на достъпа до пазара, утвърждаване на ядрената медицина като напълно независима медицинска специалност, насърчаване на стандарти за обучение и инвестиции в научни изследвания в областта на ядрената медицина;

71. призовава Комисията да насърчава, а държавите членки да укрепват ролята на общопрактикуващите лекари, педиатрите, медицинските сестри, специалистите в областта на първичната медицинска помощ и специалистите лекари, като се има предвид важната им роля за насочването на пациентите към диагностични тестове и специалисти по онкология, както и ролята на специализираните диетолози или специалисти по хранене, психолози и специалисти рехабилитатори по време на лечението на рак и последващите грижи, за да се гарантира достъп до правилното лечение и грижи в подходящия момент чрез оптимална пътека на предоставяне на грижи; призовава за създаването на мултидисциплинарни екипи, които да направляват пациентите с рак през цялото време на тяхното лечение, както и за мултидисциплинарно вземане на решения в рамките на специални срещи за съгласуване (консилиум), които да обединяват различни специалисти от различни дисциплини в областта на раковите заболявания и специалисти в областта на първичната медицинска помощ; подчертава колко е важно постоянното обучение на здравните специалисти, за да получават информация относно новите възможности за лечение на рака; призовава за по-широко разпространение на ролята на координатор по лечението, за да се гарантира, че лечението на пациентите бива координирано по подходящ начин и да се даде на пациентите лесен достъп до осъвременена информация, свързана с диагнозата на рака, и съвети как да използват здравната система;

72. счита, че обхватът на Директива 2005/36/ЕО следва да се преразгледа, за да се даде възможност за взаимно признаване на образованието за медицински сестри в областта на онкологията и образованието на друг медицински персонал, подпомагащ процеса на лечение;

73. призовава държавите членки да разработят в своите национални програми за контрол на рака (НПКР) стратегии, които обхващат и прилагат превантивни мерки срещу риска от професионално изчерпване на специалистите, полагащи грижи за болни от рак; настоятелно призовава Комисията и EU-OSHA да обърнат внимание на това опасение, и подчертава, че те следва да бъдат считани за важни партньори по изпълнението на плана в това отношение;

74. насърчава, когато е осъществимо и безопасно, използването на амбулаторно лечение на рак с цел запазване на качеството на живот на пациентите и техните семейства; подчертава по-специално, че следва да се насърчава амбулаторно лечение за деца, при условие че съответните пространства/среди и наличните медицински изделия са проектирани по такъв начин, че да удовлетворяват нуждите на педиатричните пациенти; подчертава ролята на фармацевтите, онколозите и медицинските сестри в мултидисциплинарното проследяване на пациентите, приемащи орални лекарства против рак; призовава държавите членки да въведат или подобрят технологиите за електронно здравеопазване, телемедицинските услуги и тези за дистанционни грижи, за да се гарантира непрекъснатостта на болничните и извънболничните грижи за болните от рак, както и грижите в общността; настоятелно призовава Комисията да отпусне финансиране за научни изследвания по линия на „Хоризонт Европа“ за подкрепа на използването на телемедицината, както и за съдействие при създаването на основани на доказателства насоки; призовава за действия, с които да се гарантира равен достъп до услуги от областта на телемедицината във всички държави членки, както и за финансиране по линия на EU4Health и Цифрова Европа в помощ на повишаването на цифровата грамотност за пациентите и здравните специалисти;

75. призовава държавите членки да предоставят комплексни и мултидисциплинарни палиативни грижи за болните от рак пациенти, за да се облекчи тяхната болка и дискомфорт, като се насърчават грижите за тяхното удобство и се гарантира присъствието на медицински сестри или болногледачи, като същевременно се запазва тяхното достойнство и се вземат предвид предварителното планиране на грижите и автономността на пациента; призовава Комисията да подкрепя и координира редовен обмен на информация и прилагане на най-добри практики в областта на грижите в хосписи и палиативните грижи на равнището на ЕС; призовава за развитие на специфичните за децата палиативни грижи, особено в държавите членки, където такива видове грижи все още не се осигуряват широко; насърчава държавите членки да предвидят в своите НПКР мерки относно палиативните грижи, да увеличат максимално броя на заведенията за палиативни грижи във всеки регион, за да се коригира по подходящ начин техният брой спрямо нуждите на пациентите, както и да се сведе до минимум времето за изчакване и да гарантират устойчиво финансиране и достатъчен и добре обучен персонал; счита, че регулаторната рамка на ЕС за признаване на професионалните квалификации следва да бъде разширена, за да се даде възможност за стандартизиране на образованието за палиативни грижи и най