ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА относно краткосрочната статистика съгласно Регламент (ЕО) № 1165/98 на Съвета от 19 май 1998 година /* COM/2014/0381 final */





1. Въведение Европейската краткосрочна статистика (КС) описва най-новите тенденции в европейските икономики в четири основни области: промишленост, строителство, търговия на дребно и услуги (с изключение на финансовите услуги). За всяка област краткосрочната статистика предоставя поредица от показатели като производство, оборот, производствени цени (често наричани също цени на производителя), брой заети лица, отработени часове, брутни надници и редица други. Правното основание за краткосрочната статистика е Регламент (ЕО) № 1165/1998 на Съвета[1] в изменения му вид (наричан по-долу „регламент за краткосрочната статистика“ или „регламент за КС“). Съгласно член 14, параграф 2 от регламента: В срок до 11 август 2008 г. и след това на всеки три години Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета отчет по статистиката, съставен в съответствие с настоящия регламент, който в частност се отнася до нейната приложимост и качество и преразглеждането на показателите. В отчета освен това се обръща по-специално внимание на стойността на статистическата система и бремето върху предприятията, произтичащи от настоящия регламент спрямо ползите от него. В него се отчита най-добрата практика за намаляване на бремето върху предприятията и се посочват пътища за намаляване на бремето и разходите. Настоящият доклад представлява продължение на докладите, които бяха представени през юни 2008 г. и юни 2011 г. в съответствие с горепосочения член[2]. В раздел 2 на настоящия доклад са очертани областите на употреба на краткосрочната статистика и нейната приложимост по отношение на основните европейски политики и на управлението на европейската парична политика. В него се посочват също така основните промени в краткосрочната статистика след последния доклад за качеството през юни 2011 г. В раздел 3 са описани по-подробно различните аспекти на качеството на краткосрочната статистика. В раздел 4 са представени разходите и бремето, които възникват при събирането и обработката на данни за краткосрочна статистика, и някои примери за начините, по които държавите членки са успели да ги намалят. В последния раздел са представени перспективите за бъдещото развитие в областта на краткосрочната статистика. Преглед на краткосрочната статистика и най-важни тенденции Изготвянето на краткосрочна статистика бе важен фактор, позволил създаването на еврозоната и наблюдението на европейската парична политика[3]. От първоначалните 22 основни европейски икономически показателя (ОЕИП)[4], създадени с цел наблюдение на икономическото развитие на Европейския съюз и неговите държави членки и по-специално за провеждането на парична политика в еврозоната, осем са в областта на краткосрочната статистика: промишлено производство, промишлени производствени цени на вътрешния пазар, промишлени вносни цени, производство в строителството, обем на търговията на дребно и ремонтните дейности, оборот в сферата на услугите (с изключение на услугите в търговията на дребно), (други) услуги, производствени цени на услугите и разрешения за строителство. Европейската централна банка и националните централни банки са сред най-важните ползватели на краткосрочната статистика. Други важни ползватели са Европейската комисия, националните правителства, научноизследователски институти, предприятия и стопански организации. Информационните бюлетини за краткосрочната статистика обикновено получават широк отзвук в медиите. Краткосрочната статистика предоставя също важна информация за други статистически области, като националните сметки. Краткосрочната статистика е сред най-важните елементи на работата на Статистическата служба на Европейския съюз (Евростат). Тя се използва най-често за анализ, прогнозиране и моделиране на икономическите тенденции, но е необходима също за подготовката на политически решения, научноизследователски цели, проверка и валидиране на данните от други източници и като основа за вземането на стопански решения (например при пазарни проучвания). Резултатите от краткосрочната статистика могат също да се използват от предприятията за различни други цели (например индексите на производствените цени се използват за индексиране на договори). След приемането на последния доклад за качеството на краткосрочната статистика през юни 2011 г. настъпиха редица промени. С Регламент (ЕС) № 461/2012 на Комисията от 31 май 2012 г.[5] беше преустановено събирането на данни относно новите промишлени поръчки и последният информационен бюлетин по темата, съдържащ данни за декември 2011 г., беше публикуван на 22 февруари 2012 г. Първоначално тези данни трябваше да служат като водещ показател и ранна индикация за развитието на промишленото производство. Техният прогнозен капацитет обаче се оказа доста ограничен на европейско равнище и Комитетът на Европейската статистическа система реши, че задължителното събиране на данни относно променливите за нови промишлени поръчки на европейско равнище следва да бъде преустановено. През март 2012 г. беше въведен нов метод за сезонна корекция при европейската краткосрочна статистика. Предназначението на сезонната корекция е да се направят данните за различните месеци или тримесечия пряко съпоставими чрез премахване на сезонни ефекти, като например спада в промишленото производство през лятната ваканция или увеличението на оборота в търговията на дребно преди Коледа. Считано от базовата 2012 г. Евростат възприе косвен метод за сезонна корекция, при който националните серии от данни първо се коригират според сезона и след това се използват под формата на претеглени средни стойности, за да бъдат изготвени европейски агрегирани данни. В миналото Евростат използваше пряк подход за краткосрочната статистика, т.е. некоригирани национални данни се агрегираха на европейско равнище, след което резултатите се подлагаха на сезонна корекция. Новият метод гарантира съгласуваност на европейските и националните агрегирани данни и освен това е съобразен с насоките за сезонна корекция на Европейската статистическа система (ЕСС). През октомври 2012 г. бяха издадени насоки на Европейската статистическа система (ЕСС) относно политиката за преглед на краткосрочната статистика. Европейските агрегирани данни от осемте краткосрочни ОЕИП и в търговията на дребно понастоящем се подлагат на преглед и публикуват само веднъж месечно. Данните се обявяват предварително в графика за публикуване на краткосрочната статистика[6]. Националните данни продължават да се актуализират незабавно след като се получи нова информация. В началото на 2013 г. базата на краткосрочните показатели беше променена от 2005 г. на 2010 г. В рамките на процеса бяха актуализирани тегловните стойности, използвани за изчисляване на европейските агрегирани данни, така че да отразяват икономическата структура през 2010 г. (пребазиране), и беше извършена аритметична промяна на референтната година (средно 100 през 2010 г. вместо през 2005 г.). От 2013 г. са на разположение тримесечните данни за отработените часове и за брутните надници и заплати в търговията на дребно и ремонтните дейности и за други услуги. Правното основание за това е Регламент (ЕО) № 329/2009 на Комисията.[7] Обхват и качество на краткосрочните статистически показатели Обхват и съответствие с регламента за краткосрочната статистика На всеки шест месеца Евростат проследява съответствието на държавите членки с регламента за краткосрочната статистика по отношение на надеждността, актуалността, съгласуваността и съпоставимостта, като резултатите показват високо равнище на съответствие и непрекъснато подобрение. Въз основа на различните аспекти на качеството, посочени в Кодекса на европейската статистическа практика[8], за всяка страна се изчислява всеобхватна оценка на съответствието, обхващаща всички показатели. От 1 октомври 2013 г. средният резултат за ЕС-28 е 9,6 точки (от 10 възможни) — същият като резултата от 1 април 2013 г. В момента повечето държави членки са постигнали пълно съответствие с регламента или са близо до постигането му. Точност, надеждност, съгласуваност и съпоставимост С регламента за краткосрочната статистика и свързаните с него актове се въвежда набор от общи определения, които се прилагат от всички държави членки. Евростат и националните статистически служби работят съвместно с цел да се гарантира голяма точност, надеждност и съгласуваност на краткосрочните статистически показатели. Установената от регламента методическа рамка непрекъснато се подобрява чрез консултации с технически експерти и специални тематични работни групи. Следва да се отбележи, че не е необходимо методиките да бъдат едни и същи във всички държави членки. В съответствие с принципа на субсидиарност и с цел да се вземат предвид националните различия, например по отношение на размера, икономическата структура и наличието на административни данни, регламентът за краткосрочната статистика дава свобода на държавите членки да вземат решения относно най-ефективните и ефикасни начини за събиране и обработка на данни. Евростат си сътрудничи също с други международни организации, особено с ОИСР, с оглед подобряване на съпоставимостта на данните и методите отвъд границите на Европейския съюз. Актуалност и навременност Ранната наличност на данните е от първостепенно значение за краткосрочната статистика. Поради това регламентът за краткосрочната статистика определя относително кратки срокове за предаването на националните данни на Евростат[9]. В таблица 1 са посочени настоящите срокове за предаване на данните на Евростат (трета колона) и целевите срокове, определени от Икономическия и финансов комитет (ИФК) в неговия последен доклад относно информационните изисквания в Европейския паричен съюз. Последната колона показва настоящите срокове за разпространение (напр. чрез информационни бюлетини). По принцип актуалността на краткосрочната статистика може да се счита за много добра. Евентуални забавяния се дължат обикновено на това, че целевата дата за предоставяне се пада в почивен ден или на официален празник. Посредством графика за публикуване, предоставен на уебсайта на Евростат[10], ползвателите са информирани за публикуването на информационния бюлетин много преди настъпването на съответните дати. През изминалите години всички обявени в графика за публикуването дати са спазени. Таблица 1: Актуалност — дни между края на референтния период и крайния срок за предаване, регламент за краткосрочната статистика, цел на ИФК и действителното разпространение на агрегирани данни за ЕС (състояние към май 2013 г.) Показател || Периодичност || Крайни срокове по регламента за КС a) || Цели на ИФК за 2013 г. б) || Разпространение на обобщени данни за ЕС в) Промишлено производство || Месечно || 40 || 40 || 44 Промишлени производствени цени на вътрешния пазар || Месечно || 35 || 35 || 33 Промишлени вносни цени || Месечно || 45 || 45 || 37 Производство в строителството || Месечно || 45 || 45 || 47 Разрешения за строителство || Тримесечно || 90 || 90 || 89 Оборот в търговията на дребно и ремонтните дейности || Месечно || 30 || 30 || 36 Оборот в областта на (други) услуги(те) || Тримесечно || 60 || 60 || 65 Производствени цени на услугите || Тримесечно || 90 || 90 || 91 a) Крайни срокове за предаване на данни на Евростат в съответствие с регламента за краткосрочната статистика; за по-малките държави често се прилагат по-дълги крайни срокове. б) Цели, поставени в доклада за състоянието по отношение на информационните изисквания в ИПС през 2013 г. на Икономическия и финансов комитет (ИФК). в) Дни между края на референтния период и разпространението (например чрез информационен бюлетин, публикация на данни). Има някои забавяния поради празниците през май (референтния месец). Преразглеждания на краткосрочните статистически показатели Първите резултати от краткосрочните показатели се основават отчасти на предварителни, изчислени и непълни данни. След първото публикуване на данните, резултатите от проучването често се подобряват, тъй като се добавя информация от закъснели отговори. Данните се преразглеждат поради редица други причини, включително с цел сезонни корекции, сравнения, нови и/или подобрени източници на данни, както и корекции на грешки или промени в методиката, но промените като цяло са по-скоро с ограничен обхват, особено при данни, агрегирани на равнище ЕС, и данни за еврозоната. С цел да се оцени качеството на първите резултати от четирите краткосрочни статистически показателя, които се публикуват месечно в информационен бюлетин, промените между първата и втората публикация на месечните темпове на растеж бяха анализирани за периода 2011—2013 г. Таблица 2: Обхват на преразглеждането за четирите основни краткосрочни статистически показателя, 2011—2013 г. а) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Средна стойност от преразглеждането б) || Средна абсолютна стойност от преразглеждането в) || Среден абсолютен темп на растеж || Относителна средна стойност от преразглеждането г) Промишлено производство || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Промишлени производствени цени на вътрешния пазар || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Производство в строителството || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Обем на търговията на дребно || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a) Сезонно коригирани темпове на растеж на показателите за еврозоната. б) Различия в темповете на растеж между второто и първото публикуване, 2011—2013 г. в) Абсолютни различия в темповете на растеж между второто и първото публикуване, 2011—2013 г. г) Съотношение между абсолютната стойност на преразглеждането (трета колона) и абсолютния темп на растеж при втората публикация (четвърта колона), 2011—2013 г. Разликите се дължат на грешки от закръгляне. В таблица 2 е представен средният обхват на преразглеждането на темповете на растеж за европейските агрегирани данни по четирите показателя, които подлежат на публикуване в информационен бюлетин, между първата и втората публикация месец по-късно (втора колона). Той е близо до нула, което означава, че произтичащите от преразглеждането корекции на темповете на растеж нагоре и надолу почти се неутрализират взаимно, т.е. не съществува систематична тенденция към надценяване или подценяване на резултатите. В абсолютно изражение (трета колона) средните преразглеждания варират между почти 0 процентни пункта за промишлените производствени цени и 0,7 процентни пункта за производството в строителството. Разликите между отделните показатели се обясняват основно с методологични фактори. Докато промишлените производствени цени често изобщо не се преразглеждат, показателите за производството могат да бъдат преразглеждани редица години след първото им публикуване. Средните темпове на растеж (в абсолютно изражение при втората публикация) са посочени в колона 4. Последната колона показва връзката между преразглеждането на темпа на растеж и самия темп на растеж (към момента на втората публикация). Това помага да се оцени по-точно размерът на преразглежданията, тъй като има значение дали преразглеждане на 0,2 процентни пункта, например, се прилага към относително висок или относително нисък темп на растеж. Достъпност, яснота и наличност на метаданни Всички резултати от краткосрочната статистика са свободно достъпни и са на разположение на уебсайта на Евростат. Специалният раздел, посветен на краткосрочната статистика, може да бъде намерен в темата „Промишленост, търговия и услуги“ (Industry, trade and services) или чрез функцията за търсене[11]. В областта на краткосрочната статистика Евростат публикува 48 информационни бюлетина годишно, т.е. месечни бюлетини за четири основни показателя (промишлено производство, промишлени производствени цени, производство в строителството и обем на търговията на дребно). През последните години всички информационни бюлетини са публикувани съгласно графика. Освен това след последния доклад за качеството на краткосрочната статистика през 2011 г. са публикувани седем издания на „Статистиката на фокус“ (Statistics in focus), в които, освен че се предоставят количествени данни, се засягат избрани методически въпроси и се анализират текущите икономически тенденции. Всеобхватни, целенасочени и подробни обяснения на методически въпроси (метаданни) са също достъпни, отчасти в „Статистиката на фокус“ (вж. по-горе), но също и на уебсайта на Евростат. Кратки обяснения на статистически понятия се публикуват в „Статистиката — обяснена“ (Statistics Explained) — онлайн речник в стила на Уикипедия. Базата данни „Източници на КС“ (STS sources) дава подробна информация за статистически процеси, правни въпроси, разпоредби за поверителност, качество на данните и национални методи за събиране на данни. По отношение на някои ключови показатели има на разположение допълнителни подробни методически обяснения — „ОЕИП на фокус“ (PEEIs in focus)[12]. Разходи за статистическата система и бреме за предприятията Разходите (за статистически системи, събиране, обработка и разпространение на данните) и бремето (за предприятията, предоставящи данни), свързани с краткосрочната статистика, могат да бъдат измерени само приблизително. Извадките са организирани по различен начин в различните държави членки, което затруднява съпоставките. Също така производството на краткосрочната статистика не може да бъде напълно отделено от други статистически дейности и често няма ясен метод за определяне на разходите и бремето, предизвикани от специфични видове статистически дейности (напр. данни, събрани посредством изследвания за краткосрочната статистика, се използват също за национални сметки). Освен всичко друго, методите, използвани за събирането на данните за разходите и бремето (напр. събиране посредством отделно проучване, в комбинация със съществуващи проучвания или с помощта на експертни оценки), се различават в отделните държави членки. Ориентировъчно изчисление на бремето върху средния бизнес (произтичаща главно от попълването на въпросници), е представено в таблица 3 за въпросните осем ОЕИП. С оглед улесняване на съпоставките бремето е изчислено в минути на месец, дори за тримесечните показатели. Както показва таблица 3, съществуват значителни различия между страните, като бремето за попълване на въпросника варира от почти нула до два часа на месец. Нулево бреме обикновено означава, че данните не се събират чрез въпросници за краткосрочната статистика, а се вземат от други източници (често административни ДДС източници) или се изготвят с помощта на други методи (напр. чрез комбиниране на данни от други видове статистика). Таблица 3: Средните, най-високите и най-ниските национални стойности за бремето (в минути на месец) върху предприятие, което отговаря на въпросник за 2012 г. (ЕС-27) || Бреме през 2012 г. (минути на месец) || Средна, непретеглена || Максимална || Минимална Промишлено производство || 20 || 76 || 0 Промишлени производствени цени || 19 || 120 || 1 Промишлени вносни цени || 16 || 65 || 3 Производство в строителството || 21 || 115 || 0 Разрешения за строителство || 7 || 40 || 0 Обем на търговията на дребно || 8 || 15 || 0 Оборот в областта на (други) услуги(те) || 5 || 13 || 0 Производствени цени на услугите || 12 || 47 || 2 Таблица 4: Развитие на бремето върху предприятията, дължащо се на статистически дейности, и разходи на националните статистически институти (2009—2012 г.) || Брой на държавите членки, където || бремето е нараснало || бремето е намаляло || бремето не се е променило || не е възможно сравнение Промишлено производство || 6 || 10 || 3 || 8 Промишлени производствени цени || 8 || 11 || 4 || 4 Промишлени вносни цени || 4 || 4 || 2 || 17 Производство в строителството || 3 || 13 || 6 || 5 Разрешения за строителство || 3 || 5 || 10 || 9 Обем на търговията на дребно || 3 || 6 || 3 || 15 Оборот в областта на (други) услуги(те) || 5 || 13 || 4 || 5 Производствени цени на услугите || 5 || 14 || 3 || 5 || Брой на държавите членки, където || разходите са нараснали || разходите са намалели || разходите не са се променили || не е възможно сравнение Промишлено производство || 5 || 13 || 3 || 6 Промишлени производствени цени || 8 || 12 || 4 || 3 Промишлени вносни цени || 8 || 4 || 3 || 12 Производство в строителството || 8 || 11 || 4 || 4 Разрешения за строителство || 7 || 10 || 4 || 6 Обем на търговията на дребно || 4 || 7 || 4 || 12 Оборот в областта на (други) услуги(те) || 6 || 13 || 3 || 5 Производствени цени на услугите || 13 || 8 || 2 || 4 За редица държави членки са на разположение оценки за бремето за 2009 и 2012 г. В таблица 4 е посочен броят на страните, в които средното месечно бреме върху докладващите предприятия е нараснало, намаляло или останало непроменено (в последната колона е даден броят на страните, за които липсват данни за 2009 и/или 2012 г.). В долната част на таблицата е представена съответната информация за разходите на статистическите институти при производството на различните показатели. Като цяло средното намаляване на бремето и разходите компенсира всички увеличения. Следва също да се отбележи, че докладваният обхват на бремето и разходите в много случаи намалява по-бързо отколкото се увеличават бремето и разходите. В резултат на това може да се приеме, че положението по отношение на бремето и разходите в ЕС се е подобрило. Общото намаляване на статистическото бреме върху предприятията може да се обясни с по-малките размери на извадката в повечето държави членки за повечето краткосрочни статистически показатели. В допълнение, статистическите данни понастоящем по-често се събрат посредством електронни анкети и интернет, което също води до по-ниски разходи и бреме в сравнение с традиционните методи за събиране на данни, например въпросници, изпратени по пощата. Освен това статистическите служби изглежда разчитат в по-голяма степен на административни данни, т.е. данни, които могат да бъдат получени от данъчните служби или службите по заетостта, социалноосигурителните органи или строителните органи. Въпреки че използването на съществуващите административни източници за статистически цели намалява бремето за предприятията, то може да доведе до по-високи разходи за статистическите служби, тъй като може да е необходимо някои данни да бъдат приспособени. Тъй като административните данни често не се вписват пряко в статистическите концепции на краткосрочната статистика, е необходимо те да бъдат приспособявани и това може да повлияе на качеството на данните. Използването на административни данни изисква също така постоянно координиране, особено когато държавите имат децентрализирани администрации. Накрая, използването на административни данни при съставянето на краткосрочната статистика представлява предизвикателство, особено по отношение на месечните показатели, при които изискванията относно актуалността и кратките крайни срокове са много високи. Административните данни често се събират по-рядко, отколкото това е необходимо за целите на краткосрочната статистика, и/или са на разположение твърде късно. Чрез проект в рамките на Програмата за модернизиране на европейската статистика относно предприятията и търговията (MEETS)[13] беше осигурена финансова подкрепа за анализиране и подобряване на използването на административните данни за статистически цели, включително финансови отчети на фирми, и за подпомагане на държавите членки при преминаването им от статистически проучвания към използване на административни данни и същевременното гарантиране на високо качество на данните. Проектът приключи в средата на 2013 г.[14] Бъдещи тенденции в областта на краткосрочната статистика За периода 2000—2012 г. делът на промишлеността и строителството в цялостната икономическа дейност намаля от 27,3 % на 24,7 %. За същия период делът на пазарните услуги (без банковото и застрахователното дело) се увеличи от 43,2 % на 45,5 %[15]. Голямото и нарастващо икономическо значение на сектора на услугите обаче не е адекватно отразено в настоящата краткосрочна статистика. По принцип показателите в областта на услугите са с по-ограничен обхват и не толкова подробни като данните за промишлеността и строителството и се публикуват по-рядко от тях (вж. приложението). С цел да се подобри съгласуваността на различните европейски бизнес статистики и да се оптимизира съотношението на ползите към разходите и бремето за тяхното производство, има идея да се хармонизират и обвържат по-тясно тези статистически области посредством рамков регламент за интегриране на бизнес статистиката (РРИБС). В този контекст се предвижда също извършването на задълбочен преглед на краткосрочната статистика. През 2011 г. Евростат започна интензивни консултации с всички ключови ползватели и национални производители на краткосрочни статистически данни, за да направи оценка на начините за подобряване на краткосрочните статистически показатели, свързани с услугите. Въпреки някои опасения относно евентуалното увеличение на разходите и бремето, консултациите показаха широк консенсус относно необходимостта от подобрение в тази област. Предвид коментарите на ползвателите и производителите Комисията планира да предложи промени в сегашния регламент, с които да се гарантира приложимостта на краткосрочната статистика с оглед нарастващото икономическо значение на услугите в европейските икономики, като в същото време изцяло се вземе предвид проявената загриженост от повишаването на разходите и административното бреме за тяхното производство. [1] ОВ L 162, 5.6.1998 г., стр.1. [2] COM(2008) 340 окончателен, 9.6.2008 г. и COM(2011) 329 окончателен, 8.6.2011 г. Беше представен също доклад за качеството през 2003 г.: COM (2003) 36 окончателен, 29.1.2003 г. [3] Статистически изисквания на Европейската централна банка в областта на Общата икономическа статистика, Европейска централна банка, август 2000 г. [4] Първоначалният списък с ОЕИП беше съставен през 2002 г. (Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно статистиката в еврозоната, 27.11.2002 г., COM(2002) 661 окончателен). [5] ОВ L 142, 1.6.2012 г., стр. 26. [6] Графикът за публикуване на краткосрочната статистика може да бъде изтеглен на адрес: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] ОВ L 103, 23.4.2009 г., стр. 3. [8] Кодексът на европейската статистическа практика е на разположение на адрес: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] Първоначалните срокове в Регламент (ЕО) № 1165/98 относно краткосрочната статистика бяха допълнително съкратени с Регламент (ЕО) № 1158/2005 на Европейския парламент и на Съвета от 6 юли 2005 г. (ОВ L 191, 22.7.2005 г., стр. 1). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases. Следва да се отбележи, че графикът обхваща голям брой европейски показатели, а не само тези в областта на краткосрочната статистика. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] Източниците на КС и докладите „ОЕИП на фокус“ са на разположение на адрес: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] Решение № 1297/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно Програма за модернизиране на европейската статистика относно предприятията и търговията (MEETS), ОВ L 340, 19.12.2008 г., стр. 76. [14] Резултатите са на разположение на адрес http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3. [15] Брутна добавена стойност по базисни цени, Евростат, национални сметки, код на данните: [nama_nace10_k]. Приложение: Краткосрочни статистически показатели (основните европейски икономически показатели са изобразени с получер шрифт), Т — тримесечен показател, М — месечен показател Промишленост || Строителство || Търговия на дребно и ремонтни дейности || Други услуги Промишлено производство (М) || Производство в строителството (М/Т) Строителство на сгради Гражданско строителство || - || - Промишлен оборот (М) Вътрешен промишлен оборот Външен промишлен оборот (в еврозоната и извън нея) || - || Оборот в търговията на дребно и ремонтните дейности (М) || Оборот в сферата на (другите) услуги(те) (Т) - || Разрешения за строителство (Т) Брой жилища полезна площ в m2 || - || - Брой заети лица (Т) || Брой заети лица (Т) || Брой заети лица (Т) || Брой заети лица (Т) Отработени часове (Т) || Отработени часове (Т) || Отработени часове (Т) || Отработени часове (Т) Брутни надници и заплати (Т) || Брутни надници и заплати (Т) || Брутни надници и заплати (Т) || Брутни надници и заплати (Т) Промишлени производствени цени (М) Вътрешни производствени цени Външни производствени цени (в еврозоната и извън нея) || Производствени цени/разходи в строителството (Т) || Обем на търговията на дребно (M) || Производствени цени в сферата на (другите) услуги(те) (Т) Промишлени вносни цени (М) (в еврозоната и извън нея) || - || - || -