BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 21.4.2009 
SEC(2009) 451 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
 
придружаващ  
 
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
За по-точно  насочване  на помощите  за земеделски  производители  в райони  с 
неблагоприятни  природни  условия   
 
Обобщение  на оценката  на въздействието  
{COM(2009) 161 окончателен } 
{SEC(2009) 449} {SEC(2009) 450}  
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщение  на оценката  на въздействието  
За по-точно  насочване  на помощите  за земеделски  производители  в райони  с 
неблагоприятни  природни  условия   
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Въведената  през 1975 година  схема  за предоставяне  на помощи  на земеделски  
производители  от райони  в по-неблагоприятно  положение  е механизъм  за подпомагане  
на продължаването  на земеделските  дейности , като така се запазва  и селото  в 
планинските  райони , в райони  в по-неблагоприятно  положение , различни  от планини  
(т. нар. „междинни  райони  в по-неблагоприятно  положение “), както  и в райони  със 
специфични  неблагоприятни  природни  условия .  
Логиката  на интервенциите  при плащанията  в полза  на райони  в по-неблагоприятно  
положение , сега наричани  „плащания  за неблагоприятни  природни  условия “, бе 
преразгледана  през 2005 г. с цел повишаване  на техния  принос  към стратегията  на ЕС 
за устойчиво  развитие  и след  като през 2003 г. Сметната  палата  сигнализира  за 
несъответствия , по-точно  по отношение  на определянето  на границите  на междинните  
райони  в по-неблагоприятно  положение .  
Все пак новата  правна  рамка  на плащанията  за неблагоприятни  природни  условия  
остава  недовършена , тъй като през 2005 г. Съветът  не постигна  съгласие  относно  обща  
система  на равнището  на Общността  за ново  класифициране  на районите  с 
неблагоприятни  природни  условия , различни  от планинските  райони  и от районите  със 
специфични  неблагоприятни  природни  условия , в съответствие  с новите  цели  на 
политиката . Следователно  целта  на настоящия  преглед  е да довърши  процеса , започнал  
през 2005 г., без да изключва  възможността  от бъдещо  развитие  в разработването  на 
политиката  за периода  след  2013 г. 
Трябва  да бъдат  решени  следните  проблеми : 
• съществуващите  несъответствия  между  настоящият  подход  при определянето  на 
границите  на междинните  райони  в по-неблагоприятно  положение , който  частично  
се основава  на социално -икономически  показатели , и ревизираните  цели  на схемата  
за плащания  за неблагоприятни  природни  условия , която  се основава  по-скоро  на 
мерки  за управление  на земята  отколкото  на социално -икономическите  цели ;  
• изключителното  разнообразие  на критериите , използвани  от държавите -членки  при 
определянето  на междинни  райони  в по-неблагоприятно  положение , предполагащо  и 
липса  на прозрачност , което  може  да доведе  до неравностойно  третиране  на 
бенефициерите ;  
• недостатъчно  точното  насочване  на помощта  към районите , които  са най-силно  
застрашени  от изоставяне  на земи .  
BG 3   BG Отбелязва  се, че с член  37 от Регламент  (ЕО) № 1698/20051 бе въведена  промяна  по 
отношение  на изчисляването  на сумата  на плащането . Тази  разпоредба , която  ще влезе  
в сила  след  приключване  на прегледа  на районите  в по-неблагоприятно  положение , ще 
допринесе  значително  за повишаване  на ефективността  на помощта .  
2. ПРИНЦИП  НА СУБСИДИАРНОСТ  
Прегледът  не представлява  процес  на сериозни  реформи , а по-скоро  актуализиране  на 
съществуващата  в рамките  на Общата  селскостопанска  политика  схема . Обхватът  му се 
ограничава  само  до привеждане  на определянето  на границите  на районите  в по-
неблагоприятно  положение  и на системата  за плащане  в съответствие  с целите  на 
политиката , определени  от Съвета  през 2005 г.  
Определянето  на целите  на ревизията  предоставя  възможност  за опростяване  в резултат  
на повишената  прозрачност  при определянето  на границите  на районите  чрез общи  
обективни  критерии .  
3. ЦЕЛИ  
В отговор  на гореизброените  проблеми  ревизията  цели  следното : 
• адаптиране  на определянето  на границите  на междинните  райони  в по-
неблагоприятно  положение  и на системата  за плащане  към подхода  за управление  на 
земята , приет  през 2005 г.; 
• повишаване  на прозрачността  и на обективността  при определянето  на границите  на 
районите  на цялата  територия  на ЕС; 
• по-висока  ефективност  и по-точно  насочване  на помощите  в районите , в които  
съществува  най-голяма  опасност  от изоставяне  на земи . 
На този етап, поради  липсата  на достатъчно  данни , Комисията  не може  да представи  
законодателно  предложение , подкрепено  с подробен  анализ  на нова  система  за 
определяне  на границите  на районите . Подробна  информация , необходима  за оценка  на 
резултата  от въвеждането  на нов подход  за определяне  на границите  на районите , е 
налична  или може  да бъде  събрана  само  на национално  равнище . Затова  се предвижда  
да се предприемат  следните  три стъпки , за да се създадат  условия  за последващо  
законодателно  предложение : 
(1) приемане  на съобщение  на Комисията , отразяващо  състоянието  към момента  и 
приканващо  държавите -членки  да симулират  прилагането  на тяхна  територия  на 
евентуални  общи  критерии  за определяне  на границите  на районите  с 
неблагоприятни  природни  условия , различни  от планинските  райони  и от 
районите  със специфични  неблагоприятни  природни  условия ; 
                                                 
1 Регламент  (ЕО) № 1698/2005 на Съвета  от 20 септември  2005 г. относно  подпомагане  на 
развитието  на селските  райони  от Европейския  земеделски  фонд  за развитие  на селските  райони  
(ЕЗФРСР ), ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1. 
BG 4   BG (2) Предаване  на извършените  от държавите -членки  симулации  на Комисията  през  
есента  на 2009 г.; 
(3) Финализиране  на оценката  на въздействието  и подготвяне  на законодателното  
предложение  във възможно  най-кратък  срок  след  получаването  на симулациите  
от държавите -членки .  
4. ВАРИАНТИ  ЗА ПОЛИТИКА  
Бяха  изготвени  четири  варианта , които  бяха  предложени  за обществено  обсъждане  на 
22 май 2008 г.  
Вариант  1: Непроменено  положение +  
Определяне  на района  
Това  предложение  предвижда  държавите -членки  да преустановят  употребата  на 
социално -икономическите  показатели , използвани  понастоящем  за определянето  на 
границите  на районите  в по-неблагоприятно  положение , и да определят  критериите , 
които  те смятат  за най-целесъобразни  при определянето  на неблагоприятните  
природни  условия , засягащи  земеделието . На държавите -членки , които  използват  
индексни  системи , може  да се предостави  възможност  да продължат  да ги използват , 
след  като отстранят  от тях социално -икономическите  показатели . От останалите  
държави -членки  ще се изисква  да разработят  система  от критерии , отнасящи  се до 
почвата  и климата , приспособени  към съответното  им положение . Комисията  ще 
трябва  да оцени  целесъобразността  на системата , използвана  от всяка  държава -
членка , във връзка  с целите  на схемата  за плащания  за неблагоприятни  природни  
условия .  
 
Условия  за предоставяне  на помощ  
На държавите -членки  ще бъде  предоставена  възможност  да определят  условията  за 
предоставяне  на помощ  на равнището  на земеделските  стопанства  с цел насочване  на 
помощта  към специфични  системи  за земеделие  в рамките  на техните  програми  за 
развитие  на селските  райони . Комисията  ще трябва  да прецени  доколко  тези критерии  
са обективни , недискриминационни  и съобразени  с целите  на мярката  и с 
международните  ангажименти  на ЕС.  
 
Варианти  2, 3 и 4 се основават  на един  и същ метод  за определяне  на границите  на 
районите , използващ  осем  биофизически  показатели , определени  от група  експерти  по 
въпросите  на оценяването  на почвата , климата  и земята , чиято  работа  се координира  от 
Съвместния  изследователски  център . Определянето  и прилагането  на критериите  се 
обсъждат  в съобщението , което  се придружава  от настоящото  обобщение . 
Вариант  2: Общи  критерии  
Определяне  на района  
Междинните  райони  в по-неблагоприятно  положение  ще се определят  посредством  
BG 5   BG общите  биофизически  критерии , изброени  в приложението  към съобщението . 
 
Условия  за предоставяне  на помощ  
На държавите -членки  ще бъде  предоставена  възможност  да определят  условията  за 
предоставяне  на помощ  на равнището  на земеделските  стопанства  с цел насочване  на 
помощта  към специфични  системи  за земеделие  в рамките  на техните  програми  за 
развитие  на селските  райони . Комисията  ще трябва  да прецени  доколко  тези критерии  
са обективни , недискриминационни  и съобразени  с целите  на мярката  и с 
международните  ангажименти  на ЕС. 
 
Вариант  3: Условия  за предоставяне  на помощ  
Определяне  на района  
Междинните  райони  в по-неблагоприятно  положение  ще се определят  посредством  
общите  биофизически  критерии , изброени  в приложението  към съобщението . 
Условия  за предоставяне  на помощ  
От държавите -членки  ще се изисква  да определят  целесъобразни  правила  за 
насочване  на помощта  към екстензивното  земеделие , което  допринася  за устойчиво  
управление  на земята , и изключване  от предоставянето  на помощ  на системите  за 
интензивно  земеделие . Законодателството  на Общността  ще предостави  основната  
рамка  за определяне  на критериите  за предоставяне  на помощ , като посочи  
принципите  и видовете  критерии , които  трябва  да се използват , за да се изключат  
системите  за интензивно  земеделие  (напр . максимална  гъстота  на животните , среден  
добив , стандартна  брутна  печалба ). На тази основа  държавите -членки  ще изберат  най-
целесъобразните  показатели  и ще определят  съответните  прагове  в програмите  си за 
развитие  на селските  райони . Условията  за предоставяне  на помощ  следва  да са 
обективни , недискриминационни  и съобразени  с целите  на мярката  и с 
международните  ангажименти  на ЕС.  
 
Вариант  4: Висока  природна  стойност   
Определяне  на района  
Този  вариант  предполага  по-целенасочено  определяне  на границите  на районите : 
само  районите , класифицирани  като обработваеми  земи  с висока  природна  стойност  в 
райони  с неблагоприятни  природни  условия , ще могат  да бъдат  окачествени  като 
райони  в по-неблагоприятно  положение .  
Определянето  на междинните  райони  в по-неблагоприятно  положение  ще се извърши  
първоначално  въз основа  на същия  метод , използван  за варианти  2 и 3, въз основа  на 
общите  биофизически  показатели . Впоследствие  определените  по този начин  райони  
ще бъдат  допълнително  намалени , така че да останат  само  районите , класифицирани  
като обработваеми  земи  с висока  природна  стойност , които  се определят  като райони  
в Европа , в които  земеделието  е важен  (обикновено  преобладаващ ) начин  за ползване  
на земята  и в които  земеделието  подкрепя  или е свързано  било  с голямо  разнообразие  
BG 6   BG на видове  и местообитания , било  с наличието  на видове , които  са от значение  в 
европейски  и/или национален  и/или регионален  мащаб , било  и с двете .  
 
Условия  за предоставяне  на помощ  
На държавите -членки  ще се предостави  възможността  да определят  условия  за 
предоставяне  на помощ  въз основа  на прозрачни , обективни  и недискриминационни  
критерии , съответстващи  на целите  на мярката .  
 
При всички  варианти  плащанията  ще се изчисляват  въз основа  на допълнителните  
разходи  и пропуснатите  ползи , свързани  с неблагоприятните  условия  в съответните  
райони , като се спазват  определените  от Съвета  минимални  и максимални  размери . 
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
5.1. Свързани  с данните  ограничения  и затруднения  при оценката  на вариант  4  
Както  бе вече отбелязано  настоящият  анализ  е ограничен  от факта , че необходимите  
данни  са налични  само  на национално  равнище . На този етап оценката  може  да 
предостави  само  индикации  и екстраполации  относно  видовете  въздействия , които  
могат  да се очакват  от прегледа ; за по-нататъшния  напредък  на прегледа  се разчита  на 
симулациите , които  трябва  да направят  държавите -членки .  
При оценката  на вариант  4 „Висока  природна  стойност “ възникват  значителни  и 
обективни  трудности . Процесът  на определянето  на показателите  за висока  природна  
стойност  в Общата  рамка  за мониторинг  и оценка  на развитието  на селските  райони  не 
е развит  достатъчно  на този етап и напредва  с различни  темпове  в различните  държави -
членки . При тези обстоятелства  е изключително  трудно  да се установи  обща  рамка , 
свързваща  неблагоприятните  природни  условия  с показателите  за висока  природна  
стойност , която  би могла  да бъде  използвана  като основа  за оценката .  
При липсата  на достатъчно  ясни  индикации  относно  показателите  за висока  природна  
стойност , изглежда  целесъобразно  в краткосрочен  план  вариант  4 да не се разглежда , 
без да се отхвърля  възможността  той да придобие  значение  в дългосрочен  план .  
5.2. Прозрачност  и точно  насочване  на помощта  
С варианта  „непроменено  положение +“ до голяма  степен  ще се запази  липсата  на 
прозрачност , на обективност  и на научна  обоснованост  на критериите  за 
класифициране , както  и опасността  от неравностойно  третиране  на бенефициерите , за 
което  е критикувана  настоящата  система  за определяне  на границите . 
С вариант  2 и вариант  3 ще се повиши  прозрачността  и отчетността  при насочването  на 
помощите  благодарение  на общата  система  за определяне  на границите . Липсата  на 
общ подход  за по-точно  насочване  на помощта  посредством  условия  за предоставяне  на 
помощи  при вариант  2 води  до опасност  от недостатъчно  концентрирана  помощ ; все 
BG 7   BG пак, в сравнение  с вариант  3, той предлага  по-добра  възможност  да се отговори  на 
местните  нужди .  
5.3. Социално -икономическо  въздействие   
Основният  вид социално -икономическо  въздействие , което  се очаква  от прегледа  на 
районите  в по-неблагоприятно  положение , засяга  доходите  на стопанствата  в районите , 
засегнати  от новата  система  за определяне  на границите  и на плащане . Наличната  на 
този етап информация  не позволява  идентифицирането  на районите , които  ще бъдат  
засегнати  от промяна  в статута  на районите  в по-неблагоприятно  положение  при 
различните  варианти .  
В обобщение  може  да се счита , че отрицателното  въздействие  от загубата  на статута  на 
район  в по-неблагоприятно  положение  вследствие  на прилагането  на нови  критерии  за 
определяне  на границите  ще бъде  различно  в зависимост  от дела , който  заема  
плащането  за район  в по-неблагоприятно  положение  в доходите  на земеделското  
стопанство . В това отношение  вариант  „непроменено  положение  +“ изглежда  вариант  с 
най-ограничено  въздействие , тъй като не води  до значителни  промени  в сравнение  с 
начина , по който  се определят  границите  понастоящем . 
При вариант  2 и вариант  3 промените  при определяне  на границите  могат  да окажат  
както  положително , така и отрицателно  влияние  върху  доходите  на земеделските  
стопанства , но на този етап не могат  да бъдат  оценени , поради  липса  на необходимите  
за целта  данни . Във всеки  случай  загубата  на плащането  за район  в по-неблагоприятно  
положение  ще има сериозни  последици  и ще доведе  до състояние  на отрицателна  
стойност  на доходите  (изразена  в нетна  добавена  стойност  за земеделското  стопанство ) 
в ограничен  брой  от случаите  (3 % от всички  бенефициери ). 
Въвеждането  на обща  рамка  за националните  критерии  за отпускане  на помощ , 
предвидена  във вариант  3, ще насочи  помощта  към системи  за екстензивно  земеделие , 
които  са с по-ниска  печалба  и представляват  по-висок  риск  от изоставяне  на земя . Така  
то би могло  да окаже  положително  въздействие  върху  земеделските  стопанства  с ниски  
доходи  и висока  степен  на зависимост  от помощта  за район  в по-неблагоприятно  
положение .  
– Трябва  също  така да се отбележи , че в редица  държави -членки  земеделските  стопани  
могат  да ползват  някои  предимства  (напр . по-ниски  данъци  въз основа  на 
националното  законодателство ), тъй като са разположени  в район  в по-
неблагоприятно  положение , дори  и да не са бенефициери  на помощ  за район  в по-
неблагоприятно  положение  stricto sensu.  Промяна  в статута  на район  в по-
неблагоприятно  положение  за тези райони  може  да има значителни  последици  върху  
доходите  на земеделските  стопанства , въпреки  че те не могат  да бъдат  оценени  на 
равнището  на Общността .  
– На настоящия  етап от анализа  не се знае дали  и в кои райони  ще има земеделски  
стопани , които  вече няма  да ползват  помощ  за район  в по-неблагоприятно  
положение  в резултат  на премахването  на социално -икономическите  критерии . 
Вероятността  от поява  на такива  случаи  и техният  мащаб  следва  да се оценяват  въз 
основа  на симулациите , които  следва  да бъдат  предоставени  от държавите -членки  
през есента  на 2009 г. В този контекст  трябва  да се прецени : 
BG 8   BG – дали  другите  мерки  на Общата  селскостопанска  политика  (ОСП ), прилагани  в 
района , например  по ос 3 на съответната  програма  за развитие  на селските  райони , 
могат  да компенсират  социално -икономическите  недостатъци , които  досега  
подлежаха  на подпомагане  като райони  в по-неблагоприятно  положение ; 
– дали  следва  да бъдат  използвани  възможни  начини  за осигуряване  на плавен  преход  
към новия  подход  за определяне  на границите .  
5.4. Жизнеспособност  на селските  общини  
В райони , където  земеделието  е от основно  значение  за местната  икономика , промяна  в 
определянето  на границите  на районите  в по-неблагоприятно  положение  и/или на 
системата  за плащане  може  да окаже  значително  влияние  върху  общото  им развитие .  
Някои  земеделски  общности  са по-застрашени  от упадък  в сравнение  с други  поради  
системата  на производство , ограничената  добавена  стойност , размера  на стопанството  и 
периферното  им местоположение . В някои  случаи  уязвимостта  на системата  на 
производство  произтича  от природните  условия , следователно  по-точното  насочване  на 
помощта  към районите  с най-неблагоприятни  природни  условия  може  да има 
положително  въздействие  върху  общата  жизнеспособност  на района .  
Когато  западането  не е свързано  с неблагоприятните  природни  условия  в района , 
мерките  за насърчаване  на конкурентоспособността  на земеделския  сектор , за 
поощряване  на диверсификацията  и за изграждане  на интегрирани  стратегии  за 
развитие  „отдолу  нагоре “ изглежда  ще се окажат  по-успешни  отколкото  плащанията , 
които  се предоставят  на земеделските  стопани  за компенсиране  на неблагоприятни  
природни  условия .  
5.5. Влияние  върху  околната  среда   
Определянето  на границите  на районите , основаващо  се на хомогенен  набор  от 
биофизически  критерии  на цялата  територия  на Европейския  съюз , би увеличило  
вероятността  помощта  да се насочи  към системите  за екстензивно  земеделие , защото  
определянето  на границите  на районите  е безусловно  свързано  с неблагоприятните  
природни  условия , които  възпрепятстват  развитието  на земеделието . По тази причина  
вариант  2 и вариант  3 са по-ефективни  от вариант  1. 
Вариант  2 ще предостави  на държавите -членки  възможността  да установят  условия  за 
предоставяне  на помощ , свързани  с изисквания  за управление  на земята . Определянето  
на границите  на районите , основано  на общи  биофизически  критерии , следва  да насочи  
помощта  към райони  с предимно  екстензивно  земеделие  и бенефициерите  на плащания  
за неблагоприятни  природни  условия  ще трябва  да се съобразяват  с изискванията  за 
кръстосано  спазване . Ефективността  на схемата  обаче  може  да бъде  ограничена  при 
недостатъчно  точно  насочване  на помощта , по-специално  в районите , в които  
системите  за интензивно  земеделие , обикновено  свързани  с по-голям  риск  за околната  
среда , съществуват  съвместно  със системи  за екстензивно  земеделие . При вариант  2 
приносът  на плащанията  за неблагоприятни  природни  условия  за устойчиво  управление  
на земята  и за постигане  на целите  на ЕС, свързани  с опазването  на околната  среда , ще 
зависи  следователно  от прилагането  на схемата  от страна  на държавите -членки .  
BG 9   BG В сравнение  с вариант  2, вариант  3 включва  допълнителни  изисквания  относно  
практиките  за управление  на земеделските  стопанства  и ще ограничи  обхвата  на 
плащанията  за неблагоприятни  природни  условия  до земеделските  системи , които  имат  
конкретен  положителен  принос  за устойчиво  управление  на земята . Все пак плащането  
няма  да покрие  задължения , които  надхвърлят  основните  параметри , а само  ще 
компенсира  на земеделските  стопани  допълнителните  разходи  и пропуснатите  ползи , 
свързани  с неблагоприятните  условия . Следователно  вариант  3 изглежда  вариантът  с 
най-висок  потенциал  по отношение  на приноса  за постигане  на цели , свързани  с 
опазването  на околната  среда , при условие  че схемата  за помощ  се прилага  съгласувано  
с другите  мерки  от ос 2. Добре  балансираното  прилагане  на вариант  3 изисква , от една  
страна , на земеделските  стопани  да не се плаща  два пъти  (в рамките  на плащанията  за 
неблагоприятни  природни  условия  и по силата  на другите  мерки  от ос 2) за едно  и също  
задължение , и от друга  страна  — земеделските  стопани  в районите  с неблагоприятни  
природни  условия  да не бъдат  дискриминирани  като бъдат  изключени  от плащанията  за 
агроекология , които  ще се прилагат  за земеделски  стопани , отговарящи  на същите  
условия  извън  района . 
6. СРАВНЯВАНЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
На този етап от прегледа  не може  да се даде ясно  предпочитание  на конкретен  вариант . 
Все пак „непроменено  положение +“ не отговаря  достатъчно  на нуждите , предвид  
идентифицираните  критични  точки  във връзка  със сега използваната  схема , а вариант  4 
(„висока  природна  стойност “) не може  да се осъществи  в краткосрочен  план .  
Предвижда  се прегледът  да продължи  в съответствие  с предложението  в раздел  3 с цел 
вариантите  да се доразработят  подробно  и да се стигне  до предпочитание  въз основа  на 
симулацията  на прилагането  на общите  биофизически  критерии , направена  от 
държавите -членки .  
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
За мониторинг  на плащанията  за земеделски  стопани  в районите  с неблагоприятни  
условия , различни  от планински  райони , се предвиждат  следните  показатели : 
Базови  
показатели
 Биоразнообразие : обработваеми  и горски  земи  с висока  природна  стойност  
Биоразнообразие : популации  от птици , обитаващи  обработваеми  земи 
Показа
тели  за 
вложените 
ресурс
и
 Размер  на направените  публични  разходи  (общ размер  спрямо  Европейския  
земеделски  фонд  за развитие  на селските  райони  (ЕЗФРСР ) 
Изходн
и 
показат
ели  Брой  на подпомогнатите  стопанства  в райони  с неблагоприятни  природни  
условия , различни  от планински  райони  (разбивка  в съответствие  с вида  на 
неблагоприятното  природно  условие  — влажна  зона, хълм …) 
Подпомагана  площ  с обработваема  земя  (разбивка  в съответствие  с вида  на 
района  и с вида  на неблагоприятното  природно  условие ) Общи  
показатели  
Показа
тели  за 
резултаРайони  с успешно  управление  на земята , което  допринася  за: 
подобряване  на биоразнообразието : 
BG 10   BG тите подобряване  на качеството  на водата  
смекчаване  на изменението  на климата  
подобряване  на качеството  на почвата   
избягване  на маргинализацията  и изоставянето  на земи 
 
Показа
тели  за 
въздействиетоОбръщане  посоката  на тенденцията  за намаляване  на биоразнообразието  
Поддържане  на обработваеми  и горски  земи  с висока  природна  стойност  
 
 
 
При оценката  на преразгледаната  схема  за помощ  трябва  да се обърне  особено  
внимание  на следното : 
– До каква  степен  плащанията  за неблагоприятни  природни  условия  са помогнали  за 
осигуряване  на непрекъснатото  ползване  на земеделските  земи  в райони  с 
неблагоприятни  условия , различни  от планинските  райони ?  
– До каква  степен  схемата  е допринесла  за поддържане  или насърчаване  на устойчиви  
системи  за земеделие ? 
– До каква  степен  схемата  е допринесла  за съхраняване  на селото  и за подобряване  на 
околната  среда ?