ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 19.10.2011 
SEC(2011) 1234 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщение  на оценката  на въздействието  
придружаващ  
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
относно  указания  за трансевропейската  енергийна  инфрастр уктура и за отмяна  на 
Решение  № 1364/2006/ ЕО 
 
{COM(2011) 658 окончател eн} 
{SEC(2011) 1233 окончател eн}  
 
 11) Определяне  на проблема  
В съобщението  на Комисията  относно  приоритетите  за енергийната  инфраструктура  за 
2020 г. и по-нататък1 се потвърждава  нуждата  от преработване  на политиката  за 
трансевропейски  енергийни  мрежи  (TEN-E), установяват  се приоритетните  коридори  и 
области , работата  по които  да бъде  завършена  до 2020 г. и се предлага  нов метод  за 
определяне  на проекти  от общ интерес  (ПОИ ) в изпълнение  на тези приоритети . В 
съпътстващата  оценка  за въздействието  се изтъква  промяната  в мащаба  относно  
обема  на инвестициите  и сроковете  за изпълнение , като до 2020 г. трябва  да се 
инвестират  около  140 млрд . EUR в електроенергийни  мрежи  от европейско  значение  и 
около  70 млрд . EUR в газови  мрежи , както  и 2,5 млрд . EUR за инфраструктура  за 
пренос  на CO 2. В нея се посочват  и пречките  по отношение  на издаването  на 
разрешения . 
Анализът  на проблемите  се доразвива  в настоящата  допълваща  оценка  на 
въздействието , съпътстваща  законодателното  предложение  относно  енергийните  
инфраструктури . 
Проблеми  по процедурите  за издаване  на разрешения  и с общественото  
противопоставяне  
Те спадат  към основните  причини , спъващи  своевременното  изпълнение  на енергийни  
инфраструктурни  проекти , по-специално  за въздушни  електропроводи . 
Административните  процедури  са сложни  и неефикасни , особено  по отношение  на 
организирането  на процедурите  и компетентността  на участващите  страни , остават  
разпокъсани  и без ясни  срокове , без предварително  планиране  и координация  на 
прилагането  на екологичното  законодателство  на ЕС2. Противопоставянето  на 
засегнатото  население  е свързано  с неяснотата  относно  добавената  стойност  от даден  
проект , реалното  или въображаемото  въздействие  върху  околната  среда  и ландшафта , 
загрижеността  за здравето  и безопасността , закъснялото  и недостатъчно  участие  на 
обществеността  и заинтересованите  страни . 
Проблеми , свързани  с регулаторната  рамка  
Съществуващата  рамка  не е насочена  към прилагането  на установените  европейски  
приоритети  относно  инфраструктурата . При определянето  на тарифите  и въвеждането  
на регулаторни  стимули  продължава  съсредоточаването  на национално  равнище  върху  
краткосрочната  икономическа  ефективност , без да се взема  предвид  съответното  
предизвикателство  за дългосрочно  инвестиране  съгласно  стратегията  „Европа  2020“. 
Ключови  решения  по трансгранични  проекти  се вземат  въз основа  само  на национални  
приоритети . Това  представлява  проблем , особено  когато  ползите  и разходите  са 
разпределени  асиметрично  между  държавите -членки  и одобряването  на трансгранични  
инвестиции  е свързано  със сложна  или забавена  процедура . 
Проблеми , свързани  с финансирането  
С оглед  на промяната  в мащаба  относно  обема  на инвестициите  и наложителността  да 
се определят  приоритети  за енергийната  инфраструктура  до 2020 г., мрежовите  
оператори  ще се изправят  пред  значителни  финансови  предизвикателства . Поради  
финансовата  криза  дружествата  трудно  привличат  чужд  капитал  при благоприятни  
условия , докато  държавният  риск  нараства , а кредитният  рейтинг  намалява . 
Действащата  нормативна  база и структурите  на собственост  затрудняват  операторите  
на преносни  мрежи  (ОПС ) ефективно  да привличат  нови  институционни  инвеститори . 
                                                 
1  COM/2010/0677 
2  Директиви  2001/42/ ЕО, 85/337/ЕИО , 92/43/ЕИО , 2009/147/ ЕО и 2000/60/ ЕО. 
 
 2На равнището  на ЕС, съществуващата  програма  за трансевропейски  енергийни  мрежи  
със своето  ограничено  съсредоточаване  върху  проучвания  за осъществимост  и липсата  
на адекватни  инструменти  за ограничаване  на риска  не е подходяща  за улесняване  на 
достъпа  до дългово /капиталово  финансиране  и за привличане  на публични  и частни  
инвестиции  в енергийни  мрежи  за бъдещето . 
 
2) Анализ  на субсидиарността  и на добавената  стойност  за ЕС 
Компетентността  на ЕС в областта  на енергетиката  е заложена  в Договора  за 
функционирането  на Европейския  съюз  (ДФЕС ), по-специално  в отнасящия  се до 
енергетиката  член  194 от него . Енергийните  мрежи  попадат  в обхвата  на членове  170 и 
171 от ДФЕС . По отношение  на издаването  на разрешения , в член  171, параграф  2 от 
ДФЕС  се определя : „Държавите -членки , като  поддържат  връзка  с Комисията , 
координират  помежду  си политиките , водени  от тях на национално  равнище , които  
могат  да има важно  значение  за постигането  на целите , посочени  в член 170“. Освен  
това съгласно  член  194, параграф  2 на ЕС се дава възможност  да установи  
необходимите  мерки , за да подпомогне  взаимната  свързаност  на енергийните  мрежи . 
 
3) Цели  на инициативата  на ЕС 
Общата  цел на настоящата  инициатива  е да се гарантира  достатъчно  и своевременно  
развитие  на енергийните  инфраструктури  в целия  ЕС и в съседство  с него , за да се 
постигнат  целите  на политиката  на ЕС в областта  на енергетиката  за пазарна  
интеграция , сигурност  на доставките  и устойчивост . Инициативата  е насочена  по-
специално  към осъществяването  до 2020 г. на приоритетните  трансевропейски  
енергийни  инфраструктурни  коридори , като: 
− се рационализират  процедурите  за издаване  на разрешения  с оглед  значително  да се 
съкрати  тяхното  времетраене  за проекти  от общ интерес  и да се увеличи  
съпричастността  на обществеността  към такива  проекти  и одобрението  от нея на 
тяхното  изпълнение ; 
− се улесни  регулаторното  третиране  на проекти  от общ интерес  в областта  на 
електроенергията  и газа, като разходите  се разпределят  в зависимост  от 
предоставяните  ползи  и се гарантира , че позволената  рентабилност  е в съответствие  
с поетите  рискове ; 
− се предоставят  правила  за допустимост  на финансовата  помощ  от страна  на 
Европейския  съюз  под формата  на основана  на пазара  пряка  финансова  подкрепа  от 
ЕС за проекти  от общ интерес . 
Тази  инициатива  трябва  да замени  сега действащите  насоки  за TEN-E и да допълни  
предложението  за регламент  за установяване  на „Механизъм  за свързване  на Европа “ 
(МСЕ ), обхващащ  всички  инфраструктурни  сектори  (енергетика , транспорт , 
далекосъобщения ) и определящ  общи  правила  за отпускане  на помощ  от Европейския  
съюз  под формата  както  на безвъзмездни  средства , така и на нови  финансови  
инструменти . 
 
4) Варианти  на политиката  
За трите  области  на политиката , за които  се отнасят  установените  проблеми , се 
разглеждат  следните  варианти : 
 
 3 
Област  А на политиката : издаване  на разрешения , участие  на заинтересованите  страни  и 
обезщетяване  
Вариант  А.0 Запазване  на обичайната  практика  
Вариант  А.1 Установяване  на режим  от общ европейски  интерес  
Вариант  А.2 Организация  и ограничаване  по време  на процеса  на издаване  на разрешения  
 Елемент  А.2.1: Организация  на процеса  на издаване  на разрешения  
 Подвариант  
А.2.1.а Водещ  орган  без правомощия  за вземане  на решения  на 
национално  равнище  („олекотено  единично  звено  за контакт “) 
 А.2.1.б Водещ  орган  с правомощия  за вземане  на решения  („пълно  
единично  звено  за контакт “) 
 А.2.1.в Трансграничен  водещ  орган  с европейски  орган  като последна  
инстанция  и европейска  процедура  за издаване  на разрешения  
 Елемент  А.2.2: Ограничаване  по време  на процеса  на издаване  на 
разрешения  
 А.2.2.а Изискване  към държавите -членки  да определят  срокове  за 
всеки  отделен  ПОИ 
 А.2.2.б Правно  обвързващи  срокове , установени  от заинтересовани  
страни  в рамките  на регионалното  сътрудничество  
 А.2.2.в Правно  обвързващи  срокове , установени  с правен  акт на ЕС 
Вариант  А.3 Установяване  на режим  от общ европейски  интерес , организация  и 
ограничаване  по време  на процеса  на издаване  на разрешения  
Област  Б на политиката : регулиране  
Вариант  Б.0 Запазване  на обичайната  практика  
Вариант  Б.1 Разпределение  на разходите  
 Б.1.а Тарифа  на ЕС за пренос  
 Б.1.б Предварително  разпределение  на разходите  
 Б.1.в Предварително  разпределение  на разходите  с коригиране  
впоследствие  
Вариант  Б.2 Стимули  за инвестиции  
 Б.2.а Свързани  с риска  стимули  за ПОИ 
 Б.2.б Санкции  и мерки  за изпълнение  на ПОИ 
Вариант  Б.3 Предварително  разпределение  на разходите  и свързани  с риска  стимули  за 
ПОИ  
Област  В на политиката : финансиране  
Вариант  В.0 Запазване  на обичайната  практика  
Вариант  В.1  Инструменти  за споделяне  на риска  
Вариант  В.2 Инструменти  за рисково  финансиране  
Вариант  В.3 Подпомагане  с безвъзмездни  средства  на строителството  по проекти  
Вариант  В.4 Комбинация  от отпускане  на безвъзмездни  средства  и инструменти  за 
споделяне  на риска  и рисково  финансиране  
След  предварителен  анализ  подварианти  А.2.1.а, А.2.1.в, А.2.2.а, А.2.2.б и Б.1.а бяха  
отхвърлени  за по-нататъшно  разглеждане , тъй като свързаните  с тях мерки  бяха  
сметнати  за неефективни  или несъразмерни  в сравнение  с въздействието  си. 
 
5) Оценка  на въздействието  
Ако се запази  обичайната  практика , ще продължи  забавянето  на новите  
инфраструктурни  проекти  особено  в електроенергетиката  поради  проблеми  с 
финансирането , регулирането  и издаването  на разрешения . Европейските  приоритети  
 
 4няма  да бъдат  зачетени  в достатъчна  степен  от пазарните  оператори  и държавите -
членки . Комисията  преценява , че значителна  част от необходимите  инвестиции  в 
размер  на приблизително  200 млрд . EUR до 2020 г. не ще бъдат  осъществени  
навреме  при съществуващата  рамка , което  застрашава  способността  на ЕС да постигне  
своите  цели  по отношение  на енергетиката  и климата  до 2020 г. Липсата  на 
взаимосвързаност  ще намали  възможностите  за оптимизиране  на системите , ще 
увеличи  риска  от смущения  и ще доведе  до допълнителни  инвестиции  за скъпо  
струващи  резервни  и балансиращи  мощности . Ако се запази  обичайната  практика  за 
средствата  по TEN-E и други  средства  на ЕС, те няма  да окажат  съществено  
въздействие  за решаване  на проблема  с инвестициите . 
 
5.1. Издаване  на разрешения  
ВАРИАНТ  А.1: Установяване  на режим  от общ европейски  интерес  
Очаква  се този вариант  да окаже  междинно  положително  въздействие , като допринесе  
за изпълнението  в срок  на повече  проекти  отколкото  при запазване  на обичайната  
практика . Гражданите  евентуално  ще бъдат  засегнати  от ограничената  възможност  да 
поставят  под въпрос  необходимостта  от даден  проект  по време  на процедурата  за 
издаване  на разрешение . При новия  режим  не се очаква  голямо  увеличение  на 
въздействието  върху  околната  среда  в сравнение  със сегашния  предвид  на 
предположението , че проектите  ще бъдат  завършвани  по-бързо . С успешното  
осъществяване  на проектите  се очаква  голямо  положително  въздействие  за постигане  
на целите  във връзка  с климата . Ще бъде  повишена  сигурността  за инвеститорите , 
което  ще допринесе  за жизнеспособността  на проектите . По отношение  на 
административните  разходи , намаляването  на необходимите  ресурси  за разглеждане  на 
определен  брой  проекти  се оценява  да бъде  в размер  на 3% за организаторите  на 
проекти  и на 12 % за органите . 
ВАРИАНТ  А.2: Правила  относно  организацията  и времетраенето  на процеса  на 
издаване  на разрешения  (подварианти  А.2.1.б „пълно  единично  звено  за контакт “ 
и А.2.2.в „срок  от 4 години  “) 
При този вариант  се очаква  силно  положително  въздействие , което  да даде  възможност  
за изпълнението  в срок  на голямото  мнозинство  от проектите . Броят  на осъществените  
в срок  проекти  ще бъде  по-голям  отколкото  при вариант  А.1, но не всички  ПОИ  ще 
бъдат  приоритетни . При този вариант  значително  ще се подобрят  условията  за 
гражданите  да участват  в процеса  на вземане  на решения , тъй като водещият  орган  
и/или организаторите  ще трябва  да гарантират  провеждането  на консултации  на ранен  
етап. Разходите  за съответствие  ще бъдат  по-високи  отколкото  при вариант  А.1. При 
този вариант  на политиката  се очаква  също  и положителното  въздействие  върху  
административните  разходи  да бъде  по-значително  с постигането  на икономии  от 26 %. 
ВАРИАНТ  А.3. Установяване  на режим  от общ европейски  интерес  и на правила  
относно  организацията  и времетраенето  на процеса  на издаване  на разрешения  
Смята  се, че този вариант  на политиката , който  съчетава  въздействията  на варианти  А.1 
и А.2, ще бъде  с най-положително  въздействие  от всички  варианти , тъй като би довел  
до завършването  в срок  на почти  всички  нужни  проекти  до 2020 г., при условие  че са 
налице  подходящи  мерки  по регулирането  и финансирането . При този вариант  на 
политиката  се очаква  въздействието  върху  околната  среда , социалното  въздействие  
върху  заетостта  и икономическото  въздействие  върху  БВП  да бъдат  по-силни , тъй като 
 
 5биха  се завършили  всички  проекти  при икономии  на административни  разходи  в 
размер  на 31 %. 
В резултат  от този  анализ  вариант  А.3 на политиката  се определя  като  
предпочитан . 
 4.2. Регулаторни  мерки
 
ВАРИАНТ  Б.1: Разпределение  на разходите  
Предварителното  разпределение  би позволило  определени  инвестиции , за които  не 
би било  възможно  приемливо  споделяне  на разходите , ако се запази  обичайната  
практика , с разпределително  и социално  въздействие  върху  участниците  в пазара  и 
крайните  потребители . Ограничено  административно  въздействие  се очаква  от 
изискването  националните  регулаторни  органи  (НРО ) да си сътрудничат  с други  такива  
и с ОПС  от различни  държави -членки . 
Последиците  от предварителното  разпределение  на разходите  с възможност  за 
коригиране  впоследствие  ще се различават  само  в крайното  икономическо  и 
разпределително  въздействие . То би направило  разпределението  по-прецизно , но 
същевременно  би породило  риск  от намаляване  на приходите  на ОПС  и на външните  
инвеститори . Прилагането  може  да причини  допълнителни  административни  разходи , 
тъй като е възможно  да се наложи  ОПС  и НРО  да преоценяват  ползите  и да договарят  
наново  разпределението  на разходите .  
Поради  това  предпочитаният  вариант  е Б.1.б. 
ВАРИАНТ  Б.2: Стимули  за инвестиции  
Стимулите  за ПОИ  с повишен  риск  биха  породили  положително  икономическо  
въздействие  за изграждането  на инфраструктура  чрез отчитане  на проблемите , 
свързани  с определени  инвестиции . Финансовото  въздействие  от такава  добавка  към 
мрежовите  тарифи  би останало  много  ограничено  предвид  на очаквания  малък  обем  на 
въпросните  инвестиции , ограниченото  административно  въздействие  и като цяло  
малкия  дял на разходите  за пренос  в крайната  цена  на енергията .  
Санкциите  и мерките  за изпълнение  на ПОИ  могат  евентуално  да повишат  
социалното  благосъстояние  на равнището  на ЕС чрез принуждаване  на ОПС  да 
осъществят  договорени  приоритетни  проекти . За такива  мерки  ще се изисква  на НРО  да 
бъдат  предоставени  нови  правомощия . Тези  мерки  могат  също  така да предизвикат  
силна  съпротива  от страна  на ОПС , тъй като икономическото  въздействие  може  да е 
отрицателно  или поради  намалени  приходи  вследствие  на санкциите  в случай  на 
неизпълнение , или понеже  са поети  допълнителни  непокрити  рискове  в случай  на 
осъществяване  на съответния  проект . Поради  това добавената  стойност  от такава  
задължителна  схема  изглежда  ограничена  в сравнение  със схема , основана  на стимули .  
Поради  това  предпочитаният  вариант  е Б.2.а. 
ВАРИАНТ  Б.3: Предварително  разпределение  на разходите  и свързани  с риска  
стимули  за ПОИ  
Тази  вариант  е за предпочитане , тъй като той комбинира  положителните  въздействия  
и от двата  предпочитани  подварианта  и позволява  да се обхванат  максимален  брой  
ПОИ . 
 
 6 
4.2. Финансиране  
ВАРИАНТ  В.1: Инструменти  за споделяне  на риска  
Въвеждането  на инструменти  за споделяне  на риска  би подобрило  достъпа  до капитал , 
нови  финансови  източници  и рисков  капитал  (например  облигации  или гаранции ) при 
по-подходящи  условия , като по този начин  ще се повиши  и търговската  
жизнеспособност  на проектите  за положително  решение  за инвестиране . Такава  
подкрепа  ще бъде  свързана  с по-малки  разходи  за публичния  бюджет  отколкото  
прякото  отпускане  на безвъзмездни  средства  и е с голям  мултиплициращ  ефект  (до 25). 
Този  вариант  изисква  сътрудничество  с финансови  институции , които  намалява  
административната  тежест  за Комисията .  
ВАРИАНТ  В.2: Инструменти  за рисково  финансиране  
Осигуряването  на капитал  би породило  много  положително  въздействие  върху  
капацитета  за финансиране  и привлекателността  за нови  инвеститори . Чрез  
подпомагането  на проекти  на техния  начален  етап ще се ускори  работата  по тях на зрял 
етап, особено  ако те са сложни , иновативни  и с участието  на множество  заинтересовани  
страни . Може  да се очаква  голям  мултиплициращ  ефект  с коефициент  между  1 и 10. 
Ако инвестирането  бъде  възложено  на финансова  институция , това ще породи  нужда  от 
значителни  ресурси  в нея. 
ВАРИАНТ  В.3: Подпомагане  с безвъзмездни  средства  на строителството  по 
проекти  
Безвъзмездните  средства  биха  осигурили  голямо  положително  икономическо  и 
социално  въздействие  чрез подкрепата  за ПОИ , които  не са осъществими  само  от 
пазарни  сили  или по регулаторен  път, като същевременно  се ограничи  въздействието  
върху  мрежовите  тарифи . Интервенцията  с безвъзмездни  средства  следва  да бъде  
насочена  към тези ПОИ , които  са от особено  значение  за постигането  до 2020 г. на 
целите  на политиката  по отношение  на енергията  и климата , както  и за вътрешния  
пазар  и за сигурността  на доставките  за Европейския  съюз . Административното  
въздействие  ще бъде  пряко  свързано  с броя  на проектите  и наличните  средства  от 
бюджета  на ЕС за тяхното  подпомагане . 
ВАРИАНТ  В.4: Комбинация  от отпускане  на безвъзмездни  средства  и 
инструменти  за споделяне  на риска  и рисково  финансиране  
Тъй като този вариант  съчетава  вариантите  В.1, В.2 и В.3, при него  биха  се натрупали  
положителните  въздействия  на тези отделни  варианти . Предоставянето  на набор  от 
пазарни  инструменти  (В.1 и В.2) и на пряка  финансова  помощ  (В.3) ще доведе  обаче  
също  и до полезни  взаимодействия  и повишаване  на ефективността , тъй като ще бъде  
възможно  гъвкаво  да се предостави  икономически  най-ефективното  решение  за 
рисковете  по конкретния  проект . 
Поради  това  предпочитаният  вариант  е В.4. Той отразява  предложенията  на 
Европейската  комисия  от 29 юни 2011 г. относно  бъдещия  бюджет  на ЕС и изцяло  е 
съобразен  с предложения  механизъм  за свързване  на Европа . 
 
6) Сравняване  на вариантите  и окончателни  заключения  от оценката  на 
въздействието  
 
 7В резултат  от анализа  във връзка  с оценката  на въздействието  се представя  следният  
набор  от предпочитани  варианти : 1) установяване  на режим  от общ европейски  
интерес , пълно  единично  звено  за контакт  и срок  от 4 години  за проекти  от общ 
интерес ; 2) предварително  трансгранично  разпределение  на разходите  и свързани  с 
риска  стимули  за ПОИ ; и 3) комбинация  от отпускане  на безвъзмездни  средства  и 
инструменти  за споделяне  на риска  и рисково  финансиране . Никой  от тях не е в 
състояние  сам да осигури  необходимите  инвестиции , което  налага  координиране  на 
политическите  действия  за предпочитаните  варианти . 
Като  цяло , отрицателните  въздействия  върху  околната  среда , отделните  граждани  и 
тарифите  ще бъдат  далеч  по-малки  от ползите , очаквани  от завършването  на 
трансевропейските  мрежи . Това  ще даде  възможност  на ЕС да постигне  договорените  
на съюзно  равнище  цели  по отношение  на енергията  и климата , а именно  дял от 20 % 
на енергията  от възобновяеми  източници  и намаляване  с 20 % на емисиите  на 
парникови  газове  до 2020 г. Адекватната  инфраструктура  също  така ще улесни  пълната  
интеграция  на вътрешния  пазар  на електроенергия  и газ, като по този начин  ще се 
създадат  нови  възможности  за оптимизация  и повишаване  на ефективността  на 
системите , конкуренция  и избор  за крайния  потребител , което  като цяло  ще упражнява  
натиск  за понижаване  на цената  на енергията . Наборът  от мерки  ще повиши  и 
сигурността  на нашите  енергийни  доставки , като осигурява  диверсификация  на 
източниците , трасетата  и партньорите , увеличава  стабилността  на системите , а също  
така подобрява  сигурността  и климатичната  устойчивост  на нашите  мрежи .  
Всичко  това ще допринесе  за значителния  положителен  общ ефект  върху  БВП  и 
заетостта , което  вече беше  установено  в оценката  от 2010 г. на въздействието  (+0,42 % 
растеж  и 410 000 допълнителни  работни  места  в сравнение  с базовия  сценарий  за 
периода  2011—2020 г.).  
В таблицата  по-долу  се обобщават  въздействията  на всички  варианти  и подварианти . 
Варианти  Икономически  и 
социални  
въздействия  Екологично  
въздействие  Други  въздействия  
А.1 + = Правна  осъществимост : - 
А.2 ++ + Правна  осъществимост : - 
А.3 +++ ++ Правна  осъществимост : - 
Б.1 ++ + Административно : - 
Б.2 ++ + Тарифно  въздействие : - 
Б.3 +++ ++ Административно  и тарифно  
въздействие  - 
В.1 +++ +  
В.2 ++ + Административно : - 
В.3 +++ ++ Административно : - 
В.4 +++ ++ Административно : - 
Тарифно : + 
А.3 + Б.3 + В.4 +++ +++ Правно , административно : - 
Тарифно : + 
 
 8Обобщение  на въздействията  (= същото  като за базовия  сценарий ; + до +++ подобрение  в сравнение  с 
базовия  сценарий ; - до - - - влошаване  в сравнение  с базовия  сценарий )