BG Официален вестник на Европейския съюз C 54/62

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска политика за подобряване на сеизмичната устойчивост на сградния фонд и инфраструктурата

(2018/C 054/11)

Докладчик: Vito Santarsiero (IT/ПЕС), член на Областния съвет на Базиликата

ПРЕПОРЪКИ ЗА ПОЛИТИКИТЕ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1. отбелязва, че някои неотдавнашни проучвания на сеизмичния риск в Европа (например проектът SHARE, финансиран по линията на Седмата рамкова програма (1)), макар и да потвърждават, че равнището на сеизмичния риск е най-високо в Италия, Гърция и Румъния, констатират средно равнище на опасност и в някои райони на страни като Франция, Германия, Белгия, Испания и Португалия, включително риск от цунами;

2. отбелязва, че в държавите — членки на Европейския съюз (ЕС), има много сгради и инфраструктури, които поради своето структурно състояние, промяната на екологичните условия и правилата в строителния сектор изискват постоянна поддръжка; по-специално по отношение на сградния фонд, данните на Евростат и Building Performance Institute Europe (BPIE) (2) показват, че от около 25 милиарда кв. м. полезна площ в държавите от ЕС-27 (плюс Швейцария и Норвегия) близо 40 % са построени преди 1960 г.;

3. отбелязва, че в последно време някои държави — членки на ЕС, по-специално в Средиземноморския регион, пострадаха от опустошителни земетресения, които причиниха големи социални и икономически щети; особено тежка е равносметката в Италия, където през последните петдесет години имаше много земетресения, които причиниха смъртта на над 5 000 души и икономически щети, оценявани на около 150 милиарда евро;

4. отбелязва, че съгласно анализа на предишните трусове в световен мащаб броят на жертвите и разпределението на щетите са свързани по-скоро с уязвимостта на сградите и неподготвеността на засегнатите общности, отколкото със силата на трусовете;

5. подчертава, че при анализа на въздействието на земетресенията върху местните системи, техния жилищен фонд и инфраструктура, както и върху тяхната икономическа и производствена структура, се установява ясно изразено забавяне и в много случаи пълно спиране на процесите на растеж в тези територии;

6. подчертава, че гарантирането на безопасността на сградния фонд и инфраструктурата означава положително взаимодействие и с европейските регионални политики и политики на сближаване, както и с целите за растеж в градските и селските райони в Европейския съюз;

7. счита, че европейската политика за подобряване на сеизмичната устойчивост на сградния фонд и инфраструктурата следва да се основава на подход на многостепенно управление, който да координира съответните правомощия на европейско, национално и регионално равнище с принципите на субсидиарност и пропорционалност, подобно на метода, който се прилага в Програмата на ЕС за градовете. Във връзка с това припомня, че равнището на ЕС разполага с широки правомощия за определяне на техническите стандарти, докато националното, регионалното и местното равнище разполагат с правомощия по отношение на правната уредба в областта на строителството и градоустройството;

8. отбелязва, че всеобхватните мерки за предотвратяване на сеизмичния риск са първостепенна необходимост за ЕС, с оглед на защитата на сигурността на неговите граждани, съхраняването на неговото историческо и културно наследство, ограничаването на разходите, произтичащи от увреждане на лица и вещи, запазването на условията за развитие на териториите и на инвестициите за растеж;

9. подчертава, че най-вече местните и регионалните власти носят политическата и институционалната отговорност за защитата на своите граждани, както поради факта, че те са първото управленско равнище, което трябва да осигурява спасителните операции и помощ на населението по време на извънредна ситуация, така и поради това, че играят важна роля на етапа на планиране на извънредната ситуация и разработването на действия за структурна (мерки) и неструктурна превенция (информация);

10. освен това подчертава, че като институции на най-близкото до гражданите равнище, местните и регионалните власти могат да насърчават по-добро осъзнаване на правото и задължението за превенция на рисковете и следователно да разработват активни поведенчески модели за тяхното смекчаване.

МЕРКИ ЗА СМЕКЧАВАНЕ НА СЕИЗМИЧНИЯ РИСК

11. счита, че поради големия брой частни и публични сгради и инфраструктури, по които трябва да се работи, следва да се използват единни, общоевропейски критерии (включително Еврокод) за класификация на сеизмичната уязвимост на сградите и инфраструктурата;

12. призовава Европейската комисия да насърчи започването на диалог със застрахователния сектор на общоевропейско равнище, целящ намиране на финансов стимул под формата на намаление на премиите по времето на процеса на подобряване на сеизмичната устойчивост, и счита за полезно да се задълбочат икономическата устойчивост и потенциалните ползи, които се очакват от увеличаването на възможностите на системата на застрахователно покритие, чрез въвеждане на мерки за споделяне на рисковете;

13. за да се насърчи разработването на мерки за смекчаване посредством по-добра осведоменост на общностите, смята за целесъобразно ясно да се определят и съобщят последствията от евентуални сеизмични трусове, но и най-вече предимствата, произтичащи от мерките за подобряване на сеизмичната устойчивост, свързани с намаляването както на социалното (загуба на човешки живот), така и на икономическото въздействие;

14. отбелязва, че тъй като все още не съществуват точни методи и резултати, които да подлежат на разпространяване и да могат ясно да демонстрират пред заинтересованите страни неспециалисти (администратори, граждани и др.) големите предимства, които могат да произтекат от прилагането на превантивни мерки за подобряване на сеизмичната устойчивост, е важно този аспект да се разгледа по-задълбочено чрез финансиране на конкретни проучвателни дейности;

15. счита, че с цел да се оптимизира и правилно да се насочи техническият и икономически ангажимент за намаляване на сеизмичния риск на съществуващия сграден фонд, е от съществено значение като отправна точка за по-нататъшните действия да се насърчават публични и частни инициативи за набелязване, проучване и анализ на уязвимостта на съществуващите структури. Целесъобразно е това да се извършва чрез стимулиране на кампании за събиране на данни за извършване на оценка въз основа на статистиката, като се определят всеобщо одобрени приоритетни насоки и методи, в крак с развитието на стандартите в сектора, както и като се набележат стимулиращи мерки или се отпусне финансиране;

16. отбелязва, че в някои държави членки като Италия се наблюдава слаб интерес към инвестиране в мерки от страна на възрастните собственици и собствениците на вили; поради това би било полезно да се въведат мерки за повишаване на осведомеността на тези категории, както и стимули, които да не включват само първото жилище. Признава, че е необходимо модулиране на мерките за анализ и модернизиране на съществуващия фонд, не на последно място въз основа на проучвания и опит, които да поставят отделните сгради в рамката на оценки на уязвимостта на сградния фонд в целия град или градска агломерация, като по този начин признава и евентуалните слабости в условията за използване на сградите;

17. отбелязва, че в европейските страни вече се извършва мащабна дейност по подобряване на сеизмичната устойчивост на публичния и частния сграден фонд, за да се гарантира повишаване на енергийната ефективност, като тази дейност се финансира и с европейски фондове; подобни мерки обаче като цяло не решават проблема със структурната и сеизмичната сигурност;

18. подчертава обаче, че за да бъде ефективна, дейността по подобряване на сеизмичната устойчивост трябва да се извършва посредством интегрирани и устойчиви мерки, с които по най-неинвазивния възможен начин да се постигне едновременно намаляване на сеизмичната уязвимост и повишаване на енергийната ефективност;

19. счита, че е от основно значение, наред с мерките за структурна превенция, да се разработят и мерки за „неструктурна“ превенция, насочени като цяло към по-добро познаване на сеизмичния риск и по-специално към повишаване на информираността и активната роля на гражданите;

20. счита, че структурната превенция може не само да смекчи риска, но и да окаже положително въздействие върху околната среда посредством удължаването на експлоатационния срок на сградите и произтичащото от това намаляване на мерките за разрушаване и реконструкция след земетресение; тази цел е подчертана и в европейския регламент за строителните продукти (Регламент (ЕС) № 305/2011), с който се въвежда седмо — ново спрямо предходната версия (Директива 89/106/ЕИО) — основно изискване към строежите, формулирано като „устойчиво използване на природните ресурси“;

21. признава, че макар и да изисква огромни ресурси и да е особено обременителна в регионите и в държавите членки с високо равнище и широко разпространение на сеизмичния риск, една програма за подобряване на сеизмичната устойчивост допринася за заетостта и икономическия растеж, особено що се отнася до възстановяването на строителния пазар;

22. счита, че е важно мерките за подобряване на сеизмичната устойчивост да се регулират от рамка от европейски технически стандарти, в които да е засегнат и въпросът за сеизмичното саниране на съществуващите сгради въз основа на цялостен подход, насочен към гарантиране на сигурност, здравина и устойчивост;

23. счита, че би било полезно стартирането на платформа на ЕС за обмен на знания, опит и най-добри практики на различни равнища в държавите — членки на ЕС;

НОВА ЕВРОПЕЙСКА ПОЛИТИКА ЗА СМЕКЧАВАНЕ НА СЕИЗМИЧНИЯ РИСК

24. подкрепя и отново изтъква посоченото в становището относно рамката от Сендай (3), а именно, че всички проекти на ЕС, свързани със строителството на нови инфраструктури, трябва да гарантират подходяща способност за устойчивост на катастрофи, като същевременно показват, че тази цел може да означава по-високи разходи;

25. предлага параметрите, които определят сеизмичния риск на дадена територия, и по аналогия тези, които определят рисковете, произтичащи от природни бедствия, оценени според ясно определени критерии, да могат да бъдат разглеждани като част от критериите за разпределяне на средствата по ЕСИФ между европейските региони; подчертава, че ЕС трябва да изисква всички инфраструктури, изградени със средства от ЕСИ фондове или от който и да е друг фонд на ЕС, да бъдат устойчиви на бедствия;

26. предлага регламентите на ЕС да предвиждат използване на средствата по ЕСИФ за сеизмично саниране както на публичните, така и на частните сгради, а също и на инфраструктурите за пътен транспорт и предоставяне на услуги, които са от стратегическо значение за държаните — членки на ЕС;

27. предлага планът за действие да предвижда рехабилитация на всички сгради, включително жилищните, а също и на обществените пространства, не само като сигурни места при извънредни ситуации, а като дългосрочна стратегия за градско развитие, която да включва възможността за прехвърляне на обитателите в обществени пространства за защита на населението;

28. призовава Европейската комисия да разработи, в координация с държавите членки и по целесъобразност — с компетентните местни и регионални власти, план за подобряване на сеизмичната устойчивост на сградния фонд и инфраструктурата в духа на член 5, параграф 5, буква б) от Регламент (ЕС) № 1301/2013 относно Европейския фонд за регионално развитие; освен това призовава държавите членки и местните и регионалните власти да използват пълноценно потенциала на този инвестиционен приоритет в оперативните програми за регионално развитие;

29. предлага с него да се изпрати силен сигнал за насърчаване на инвестициите, включително чрез сътрудничество между публичния и частния сектор, и за подобряване на сеизмичната устойчивост на сградите и инфраструктурите, със специален акцент върху опазването на културното и историческото наследство, стратегическите инфраструктури, както и върху строителството на индустриална и селскостопанска инфраструктура;

30. отправя искане да се увеличат инвестициите в научни изследвания и иновации в областта на сеизмичната защита на сградите, включително разработването на широкообхватни програми за информиране и обучение;

31. призовава засегнатите държави членки и региони да включват подобряването на сеизмичната устойчивост на съществуващите сгради като приоритет в своите оперативни програми за регионално развитие, като подчертава, че е необходимо да се заделят финансови ресурси, включително чрез подходящи инструменти за стимулиране на дейности за предотвратяване на сеизмичния риск;

32. счита, че е необходимо горепосочените предложения да се реализират, като се вземат предвид картите на зоните във всяка държава и/или регион, в които има опасност и сеизмичен риск, за да се оптимизират ресурсите и да се търсят най-добри резултати; предлага да се насърчат съответните научни изследвания за тяхното изготвяне, а ако такива вече съществуват, те да се актуализират;

33. счита, че един предложен от ЕК план за действие може да бъде подходящ инструмент за по-нататъшно насърчаване на подобряването на сеизмичната устойчивост на съществуващите сгради като приоритет в оперативните програми на държавите членки за регионално развитие;

34. отбелязва, че общите действия в тази област могат да бъдат по-ефикасни от частичните мерки, предприемани от отделни държави членки, и поради това призовава за обединяване на усилията и координация в областта на сеизмичната защита на сградите и подобряването на тяхната сеизмична устойчивост;

35. препоръчва, в съответствие с целите, определени в приоритет 1 на Рамковата програма от Сендай, да се насърчават и подпомагат инициативи за информиране на гражданите, които да се провеждат както на местно, така и на национално равнище, и да бъдат насочени към насърчаване на разпространението на култура на превенция.

Брюксел, 11 октомври 2017 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) www.share-eu.org

(2) BPIE, 2011 г. Europe's buildings under the microscope. A country-by-country review of the energy performance of buildings („Европейските сгради под микроскоп. Преглед по държави на енергийните характеристики на сградите“).

(3) Вж. становището относно „План за действие относно Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия за периода 2015 — 2030 г.“, NAT-VI/015, докладчик Adam Banaszak (ЕКР/PL).