СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ относно сключването на междуправителствено споразумение за операциите на европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) от 2014 г. до 2020 г. /* COM/2012/0218 final */





СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ относно сключването на междуправителствено споразумение за операциите на европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) от 2014 г. до 2020 г. (текст от значение за ЕИП) 1. Въведение Програмата за ГМОСС има за цел разработването на висококачествен европейски капацитет за наблюдение на Земята. В момент, когато международните партньори на ЕС инвестират огромни средства в създаването на такъв капацитет, координираният отговор от страна на ЕС е от стратегическо значение. Самите услуги на ГМОСС ще бъдат от полза за широк кръг от политики на ЕС. Програмата също така съдържа значителен потенциал за икономически растеж и създаване на работни места в съответствие със стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Бъдещата програма за ГМОСС: актуално състояние В своето съобщение, озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020“[1], Комисията предложи да финансира eвропейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) извън следващата многогодишна финансова рамка (МФР), като се имат предвид ограничените възможности на бюджета на ЕС за финансиране на мащабни проекти от този тип. Комисията обаче е твърдо решена да осигури успеха на ГМОСС и в тази връзка през ноември 2011 г. прие съобщение[2], съдържащо основните елементи за определяне на подходящото управление и дългосрочното финансиране на програмата за ГМОСС от 2014 г. нататък. По-специално, Комисията предложи да се създаде специален фонд за ГМОСС с финансово участие на всичките 27 държави — членки на ЕС, въз основа на техния брутен национален доход (БНД), по модел, подобен на този на Европейския фонд за развитие. Това предполага сключването на междуправителствено споразумение между държавите — членки на ЕС, заседаващи в рамките на Съвета. Управлението на фонда следва да бъде делегирано на Комисията. На 16 февруари 2012 г. Европейският парламент прие резолюция относно бъдещето на ГМОСС, като изрази предпочитание за финансиране на ГМОСС в рамките на МФР. Съобщението бе обсъдено и в рамките на Съвета, по-специално въпросът за финансиране чрез междуправителствен фонд, но не се стигна до заключения. Рискове, свързани с евентуално забавяне От нейното началото през 1998 г. в рамките на програмата за ГМОСС не е имало нито превишаване на разходите, нито значително забавяне. Евентуално прекъсване на операциите обаче би било в ущърб на ползвателите и би застрашило направените до момента инвестиции и надеждността на програмата. Освен това то би довело до превишаване на разходите. В своята предоперативна фаза услугите на ГМОСС доведоха до значително полезно взаимодействие между националните или регионалните инвестиции. От началото на 2012 г. две от услугите на ГМОСС са оперативни: услугата на ГМОСС за мониторинг на земната повърхност и услугата на ГМОСС за реагиране при извънредни ситуации, които понастоящем се използват от съответните ползватели. Прекъсването на предоставянето на тези услуги би довело до важна липса по отношение на информацията и би оказало отрицателно въздействие върху дейностите на ползвателите. Това би било в сила и за другите услуги на ГМОСС, които се доставят на предоперативен принцип, като например услугите на ГМОСС за наблюдение на моретата и океаните и атмосферата, или услугите на ГМОСС във връзка със сигурността и изменението на климата, които все още са в процес на разработване. В това отношение настоящата несигурност при подготовката на оперативната фаза вече възпрепятства поемането на ангажимент от заинтересованите страни, независимо дали става дума за гражданската защита, екологични или научни общности или частни компании, и по-специално малки и средни предприятия (МСП), по отношение на услуги надолу по веригата. Несигурността относно оперативната фаза също може да предизвика трудности при разгръщането на космическия компонент, за което първите три спътника „Sentinel“ ще бъдат готови за изстрелване през 2013 г. На заседанието на Съвета на Европейската космическа агенция (ЕКА) през април 2012 г. бе поставена под въпрос възможността да се даде разрешение за изстрелването на спътниците при липсата на повече яснота относно операциите и бъдещите институционални договорености. Забавянето на изстрелването би довело до значителни допълнителни разходи, по-специално за съхраняването на спътника в подходящи условия. Освен това поради неотдавнашната загуба на ENVISAT[3], който вече беше използван доста по-дълго от номиналния му срок на експлоатация, данните от „Sentinel“ са дори още по-спешно необходими на европейските ползватели. При все че позицията на Комисията във връзка с финансирането на ГМОСС извън многогодишната финансова рамка не се е променила, Комисията остава вярна на ангажимента да подкрепя държавите членки при сключването на необходимото междуправителствено споразумение и да изготвя необходимите за операциите на ГМОСС регламенти своевременно, за да се избегнат прекъсвания в програмата. Сключването на междуправителствено споразумение, придружено от регламент за изпълнението на това споразумение и финансов регламент, ще отнеме известно време. Тъй като те трябва да са в сила на 1 януари 2014 г., Комисията настоятелно призовава държавите членки да започнат незабавно подготовката на междуправителственото споразумение. С цел улесняване на продължаващите обсъждания, приложението към настоящото съобщение съдържа по-подробен проект на основните елементи на междуправителствено споразумение, който може да служи като основа за воденето на преговорите. 2. Фондът за ГМОСС В съобщението си от ноември 2011 г. Комисията потвърди, че максималният финансов пакет, необходим за дейностите на ГМОСС в периода 2014 — 2020 г., е 5 841 милиона евро по постоянни цени. В рамките на възможните решения за финансиране на ГМОСС до момента бяха проучени три варианта, като и трите са извън финансовата рамка за периода от 2014 г. нататък: специален фонд за ГМОСС (подобен на модела, избран за Европейския фонд за развитие), вариант на засилено сътрудничество (който да включва държавите членки със силен интерес към програмата) и, накрая, вариант с участие на индустрията, при който отговорностите и финансирането да се споделят със стопанските субекти. Комисията посочи също така, че в оценката си не подкрепя последните два варианта, тъй като, от една страна, засиленото сътрудничество ще изложи на риск измерението ЕС-27 на програмата и, от друга страна, придобитият в рамките на проекта „Galileo“ опит вече показа, че привличането и участието на частния сектор ще бъде трудно в краткосрочен план и няма да бъде в съответствие с измерението за обществената полза от програмата. По тези причини Комисията предложи да създаде специален фонд за ГМОСС. Този фонд следва да се основава на вноските на всичките 27 държави членки. Въпреки че това е решение, което в крайна сметка е от изключителната компетентност на държавите членки, Комисията приканва всички държави членки да се присъединят към тези усилия, така че да се гарантира и укрепи европейското измерение на програмата за ГМОСС. Това ще изисква междуправителствено споразумение между държавите — членки на ЕС, заседаващи в рамките на Съвета. Основните елементи на това споразумение са разгледани подробно в приложението към настоящото съобщение. Междуправителственото споразумение ще уточни финансовото участие от страна на всичките 27 държави — членки на ЕС, въз основа на техния брутен национален доход (БНД), като ще бъде обхванат периодът от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. Това споразумение ще утвърди „Съвета за ГМОСС“ като основен надзорен орган на фонда, който преди всичко е оправомощен да приема общия бюджет, да одобрява изпълнението на бюджета, както и отчетите от предходната година, да одобрява сключването на всяко споразумение с държавите членки, трети държави, международни правителствени и неправителствени организации или национални организации на държавите членки. За да се гарантира непрекъснатостта на програмата, някои разпоредби относно фонда за ГМОСС следва да се прилагат временно от 1 януари 2014 г. до ратифицирането от 27-те държави членки. 3. Създаване на фонда за ГМОСС Междуправителственото споразумение е първата крачка към изграждането на програмата за ГМОСС в периода след 2013 г. и по отношение на подробните условия на изпълнение следва да бъде доразвито в регламент за неговото изпълнение. Регламентът за операциите на ГМОСС следва да съдържа правила, които да гарантират, че на лицата, определящи политическите насоки в ЕС и в неговите държави членки, непрекъснатото се предоставят точни и надеждни данни и информацията по въпросите на околната среда, изменението на климата и сигурността. Този регламент следва също така да допринесе за икономическата стабилност и растеж чрез насърчаване на търговските приложения в множество различни отрасли посредством пълен и открит достъп до информация и данни от наблюдение, получени чрез ГМОСС. Този регламент следва да установи правилата за администрацията, управлението, изпълнението, счетоводство, одита и освобождаването от отговорност, приложими за фонда за ГМОСС. Той следва да бъде приет от Съвета и Парламента по предложение на Комисията. Той трябва да съдържа също така разпоредбите относно планирането и провеждането на дейностите на ГМОСС, включително правилата относно споразуменията за делегиране и за възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства. Той следва да съдържа и подходящи разпоредби, за да позволи на Комисията да разчита на опита на трети страни при последващите действия и мониторинга на прилагането на ГМОСС. С цел да се гарантира функционирането на ГМОСС в дългосрочен план е важно, независимо от това каква структура ще бъде избрана, програмата за ГМОСС да разполага с необходимия оперативен капацитет, а именно по отношение на ресурсите и ноу-хауто, както и подходящия правен капацитет, за да ги използва и да провежда дейностите на ГМОСС за постигане на целите на програмата в съответствие с очакванията на ползвателите. 4. Заключения Като се имат предвид времето, нужно за подготовката на необходимите мерки за оперативната фаза, както и рискът от прекъсване, Комисията: – настоятелно призовава държавите членки да предприемат необходимите мерки за своевременното приемане на междуправителствено споразумение и на регламент за операциите на програмата за ГМОСС и – отново заявява своя ангажимент да подкрепя държавите членки в този процес. ПРИЛОЖЕНИЕ Основни елементи на проект на МЕЖДУПРАВИТЕЛСТВЕНО СПОРАЗУМЕНИЕ за създаване на междуправителствен фонд за европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) за периода 2014 — 2020 г. между представителите на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането на европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) за периода 2014 — 2020 г. ПРЕДСТАВИТЕЛИТЕ НА ПРАВИТЕЛСТВАТА НА ДЪРЖАВИТЕ — ЧЛЕНКИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, ЗАСЕДАВАЩИ В РАМКИТЕ НА СЪВЕТА, като имат предвид, че: (1) [Започва се с главна буква …]. (2) [Започва се с главна буква …]. (3) [Започва се с главна буква …]. СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО: Създаване на Фонда за ГМОСС 1. С настоящото споразумение държавите членки създават съвместно фонд за финансиране на европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС), наричан по-нататък „Фондът за ГМОСС“. 2. Фондът за ГМОСС ще служи за финансиране на всички операции и действия в рамките на програмата за ГМОСС. За тази цел той може да използва всички инструменти за финансиране, които счете за необходими или най-подходящи за постигане на целите на ГМОСС. 3. Правилата за администрацията, управлението, изпълнението, счетоводство, одита и освобождаването от отговорност, приложими спрямо Фонда за ГМОСС, се установят с регламент. Той се приема от Съвета и Парламента по предложение на Комисията. 4. Този регламент съдържа разпоредби, отнасящи се до дейността на Фонда за ГМОСС и планирането и провеждането на дейностите на ГМОСС, включително правилата, уреждащи делегирането на правомощия на Комисията, правилата относно споразуменията за делегиране с агенции, уредени от правото на Съюза, органи, създадени от Общностите, и други специализирани органи на Съюза, и национални или международни органи от публичния сектор или частноправни субекти със задължение за обществена услуга, и правилата за възлагането на поръчки и отпускането на безвъзмездни средства. 5. Освен това регламентът определя задълженията на държавите членки за контрол и одит при изпълнението на бюджета, както и отговорностите, произтичащи от това. Той определя и отговорностите и подробните правила за всеки орган, на който са делегирани правомощия за управлението на бюджета, относно неговото участие в извършването на неговите собствени разходи. Надзор и управление 6. Фондът за ГМОСС е обект на надзор от страна на Съвет за ГМОСС, съставен от по един представител, определен от всяка държава членка, и председателстван от Комисията. 7. Управлението на Фонда за ГМОСС се поверява на Комисията. Комисията поема финансовото изпълнение на бюджета, одобрен от Съвета за ГМОСС, и финансовото изпълнение на проектите и програмите. 8. Комисията провежда дейностите, финансирани от Фонда за ГМОСС. За тази цел тя може да делегира задачи по изпълнението на: а) агенции, уредени от правото на Съюза; б) органи, създадени от Общностите и други специализирани органи на Съюза, при условие че това е съвместимо със задачите на органа, определени в основния акт; в) национални или международни структури от публичния сектор или частноправни субекти, натоварени със задължения за обществена услуга, при осигуряване на достатъчни финансови гаранции и спазване на условията, предвидени в регламента за изпълнение на настоящото споразумение. 9. Комисията обаче не може да делегира правомощията, които упражнява по силата на Договорите или настоящото споразумение, когато те налагат висока степен на преценка, предполагаща политически избор. 10. По отношение на възстановяването на неправомерно изплатени суми, решенията на Комисията подлежат на принудително изпълнение съгласно член 299 от ДФЕС. Съвет за ГМОСС 11. Съветът за ГМОСС се оправомощава с квалифицирано мнозинство от две трети от неговите членове с право на глас: а) да приема общия бюджет и одобрява изпълнението на бюджета, както и отчетите от предходната година, заедно с баланса на активите и пасивите на Фонда за ГМОСС, след като се запознае с доклада на външния одитор; б) да взема решение по мерките за финансиране на програми, включително чрез специални финансови инструменти; в) да взема решения относно реда и условията за присъединяване на трети държави; г) да одобрява сключването на споразумения с държавите членки, трети държави, международни правителствени и неправителствени организации или национални организации на държавите членки. 12. Съветът за ГМОСС се оправомощава с обикновено мнозинство от своите членове с право на глас: а) да вземе решения за коригиране на годишните вноски във Фонда за ГМОСС на неговите държави членки; б) да назначава одитори и да решава относно продължителността на техния мандат; в) да приема свои собствени процедурни правила; г) да приема препоръки до държавите членки, които засягат изменения на настоящото споразумение; д) да предприема мерки за управление, които не са поверени на Комисията, ако това е оправдано от гледна точка на доброто функциониране на Фонда за ГМОСС. 13. Съветът за ГМОСС решава с единодушие на неговите държави членки относно изключването на държава членка, условията за това изключване, както и за закриване или ликвидация на Фонда за ГМОСС. 14. Всяка държава членка разполага с брой гласове в Съвета за ГМОСС, пропорционален на нейното участие във Фонда за ГМОСС. Дадена държава членка обаче няма право на глас в Съвета за ГМОСС, ако размерът на неизплатените вноски надхвърля прогнозния размер на нейната вноска за текущата финансова година. Държавите членки, които се въздържат от гласуване, се считат за негласуващи. 15. Общият брой гласове е 999, разпределени както следва: Държава членка || Гласове Белгия || 29 България || 3 Чешка република || 12 Дания || 19 Германия || 203 Естония || 1 Ирландия || 12 Гърция || 17 Испания || 85 Франция || 157 Италия || 126 Кипър || 1 Латвия || 2 Литва || 2 Люксембург || 3 Унгария || 8 Малта || 1 Нидерландия || 48 Австрия || 24 Полша || 29 Португалия || 14 Румъния || 10 Словения || 3 Словакия || 6 Финландия || 15 Швеция || 31 Обединено кралство || 138 Общо || 999 16. Съветът за ГМОСС може да делегира на Комисията чрез мандат всяка друга необходима компетентност, която е извън границите на нейните управленски правомощия, и да ѝ предостави задачата за постигане на целите на ГМОСС, както и да отмени всяко подобно делегиране. Състав на Фонда за ГМОСС 17. Фондът за ГМОСС се състои от 5 841 милиона евро, по цени от 2011 г., предоставени от държавите членки въз основа на техния брутен национален доход, и обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. За първата година от неговата дейност държавите членки осигуряват следните средства преди 30 септември 2013 г.: Държава членка || Алгоритъм за вноските || Вноска за 2014 г. (в евро)[4] Белгия || 2,93 % || 24 451 749 България || 0,31 % || 2 573 644 Чешка република || 1,25 % || 10 398 781 Дания || 1,91 % || 15 917 693 Германия || 20,34 % || 169 693 249 Естония || 0,13 % || 1 056 893 Ирландия || 1,23 % || 10 304 449 Гърция || 1,72 % || 14 378 433 Испания || 8,49 % || 70 851 816 Франция || 15,72 % || 131 203 971 Италия || 12,55 % || 104 702 411 Кипър || 0,14 % || 1 183 430 Латвия || 0,16 % || 1 294 145 Литва || 0,24 % || 2 004 516 Люксембург || 0,33 % || 2 757 700 Унгария || 0,79 % || 6 553 633 Малта || 0,05 % || 425 091 Нидерландия || 4,81 % || 40 095 555 Австрия || 2,38 % || 19 861 219 Полша || 2,92 % || 24 377 945 Португалия || 1,36 % || 11 329 104 Румъния || 1,04 % || 8 681 881 Словения || 0,28 % || 2 363 824 Словакия || 0,55 % || 4 616 893 Финландия || 1,50 % || 12 521 438 Швеция || 3,06 % || 25 492 378 Обединено кралство || 13,82 % || 115 336 728 Общо || 100 % || 834 430 583 18. Съветът за ГМОСС взема решения относно корекцията на годишните вноски на държавите членки за всяка следваща година въз основа на преразгледаните разпределителни коефициенти съгласно съответния брутен национален доход на държавата членка. Решението за корекция се изпълнява от Комисията и подлежи на принудително изпълнение в съответствие с член 299 от ДФЕС. След като бъдат уведомени за решението за корекция, държавите членки плащат дължимите суми преди 30 септември 19. Задължения за бюджетни кредити на Фонда за ГМОСС не се поемат за периода след 31 декември 2020 г., освен ако по предложение на Комисията Съветът на Европейския съюз не реши друго с единодушие. Вноски във Фонда за ГМОСС 20. Всяка година до 30 септември Комисията съставя и изпраща на Съвета за ГМОСС декларация за поетите задължения, плащанията и годишния размер на поканите за вноски, които трябва да бъдат направени през текущата и следващите две бюджетни години. 21. Тези суми се основават на капацитета за ефективно предоставяне на предложените ресурси. 22. По предложение на Комисията Съветът за ГМОСС взема решение с квалифицирано мнозинство относно тавана на годишния размер на вноската за втората година след предложението на Комисията (n+2) и в рамките на тавана, определен през предходната година, относно годишния размер на поканите за вноски за първата година след предложението на Комисията (n+1). 23. Ако вноските се отклонят от действителните нужди на ГМОСС през въпросната финансова година, Комисията внася предложения за изменение на размера на вноските в Съвета за ГМОСС, който взема решение с квалифицирано мнозинство. 24. Поканите за вноски не могат да надхвърлят тавана, посочен в горните параграфи, а таванът не може да бъде завишен, освен ако Съветът за ГМОСС не реши с квалифицирано мнозинство в случай на особени нужди, възникнали в резултат на изключителни или непредвидени обстоятелства. В този случай Комисията и Съветът за ГМОСС гарантират, че вноските съответстват на очакваните плащания. 25. Всяка година до 30 октомври Комисията съобщава на Съвета за ГМОСС своята предварителната оценка на поетите задължения, плащанията и вноските за всяка от следващите години. 26. Подробните правила за плащане на вноските от държавите членки се определят от регламента за изпълнението на настоящото споразумение. Други ресурси на Фонда за ГМОСС 27. Ако към ЕС се присъедини нова държава, разпределението на вноските се изменя с решение на Съвета за ГМОСС. 28. Финансовите ресурси могат да бъдат изменени с решение на Съвета за ГМОСС, който действа с квалифицирано мнозинство. 29. Всяка държава членка може, без да се накърняват правилата и процедурите за вземане на решения, установени в регламента, да предоставя на Комисията вноски в подкрепа на целите на ГМОСС. Държавите членки могат също така да съфинансират проекти или програми в рамките на конкретни инициативи, които се управляват от Комисията, Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) или орган или организация на Съюза, с която Фондът за ГМОСС е сключил споразумение за партньорство или на която са били възложени определени задачи по изпълнението. 30. Регламентът за изпълнението на настоящото споразумение включва необходимите разпоредби за съфинансиране от Фонда за ГМОСС, както и за съфинансиране на дейностите на държавите членки. 31. Държавите членки информират предварително Съвета за ГМОСС за своите вноски. Действия в рамките на Фонда за ГМОСС 32. Операции в рамките на услугите на ГМОСС а) Оперативни дейности в рамките на услугите на ГМОСС: – глобални систематични/рутинни дейности за мониторинг и прогнозиране на състоянието на подсистемите на Земята на регионално и световно равнище, като се обхваща по-специално морската среда, атмосферата и качеството на въздуха, услугите за глобален мониторинг на земната повърхност и изменението на климата; – регионални/местни дейности по заявка, обхващащи по-специално услуги в областта на управлението на извънредни ситуации, сигурността и паневропейския мониторинг на земната повърхност, в рамките на Европа или извън нейните граници. б) Развойни дейности, включващи подобряване на качеството и изпълнението на съществуващите услуги, разработване на нови елементи на услугите и стимулиране на възприемането надолу по веригата. 33. Операции в рамките на космическия компонент 34. Оперативни дейности в рамките на космическите наблюдения: а) операции на специалната космическа инфраструктура (т.е. мисиите „Sentinel“); б) достъп до мисии на трети страни: в) разпространение на данни; г) техническа помощ за Комисията за обединяване на изискванията спрямо данните от услугите; д) установяване на пропуските в наблюдението, с което се допринася за изготвянето на спецификации на нови космически мисии. 35. Развойни дейности: а) проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на космическата инфраструктура; б) осигуряване на техническа подкрепа за Комисията за преобразуването на изискванията за услугите в спецификации на нови космически мисии с подкрепата на оператори на космическа инфраструктура; в) координация на разработването на космически дейности, включително разработки, насочени към модернизиране и допълване на капацитета за космически наблюдения. 36. Оперативните дейности в рамките на наблюденията на ГМОСС in situ: а) координация на предоставянето на in situ данни за услугите на ГМОСС с ad hoc административни договорености с in situ операторите; б) координация на предоставянето на in situ данни от трети страни на международно равнище; в) предоставяне на техническа помощ за преобразуването на изискванията за данните по отношение на услугите на ГМОСС в спецификации на in situ инфраструктура и мрежи за наблюдение; г) взаимодействие с in situ оператори с цел насърчаване на последователността в развойните дейности, свързани с наблюдателния капацитет на ГМОСС. Участие на трети държави и международни организации 37. Съветът за ГМОСС може да сключва международни споразумения, включително за тяхното приемане във Фонда за ГМОСС, със следните трети държави: а) държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП; б) държавите кандидати, както и потенциални кандидати, включени в процеса на стабилизиране и асоцииране в съответствие със сключените с тези държави рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи за участие на тези държави в програми на Съюза; в) Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в точки 1 и 2, и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 от ДФЕС, в които се определят условията и подробните правила за тяхното участие. Приемане и влизане в сила 38. Държавите членки нотифицират генералния секретар на Съвета на Европейския съюз за приключването на вътрешните процедури, необходими за влизане в сила на настоящото споразумение. 39. Настоящото споразумение влиза в сила на първия ден от втория месец след нотифицирането на генералния секретар на Съвета на Европейския съюз за приключването на вътрешните процедури, необходими за неговото влизане в сила, от последната държава членка, която е предприела тази стъпка. 40. Настоящото споразумение престава да бъде в сила след 31 декември 2020 г. и не могат да се поемат правни или финансови задължения за периода след тази дата. 41. Без да се засяга горепосоченото, всички плащания и задължения, произтичащи от ангажиментите, поети от Фонда за ГМОСС или от негово име преди 31 декември 2020 г., се изпълняват от Фонда за ГМОСС до 31 декември 2023 г. След тази дата всички неизпълнени задължения отново преминават към държавите членки. 42. Генералният секретар на Съвета на Европейския съюз изпълнява ролята на депозитар за настоящото споразумение, което се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. В ПОТВЪРЖДЕНИЕ НА КОЕТО, долуподписаните представители на правителствата на държавите членки, заседаващи в рамките на Съвета, подписаха настоящото споразумение. [1] COM (2011) 500 окончателен, 29.6.2011 г. [2] COM (2011) 831 окончателен, 30.11.2011 г. [3] ENVISAT е научна спътникова мисия на ЕКА. Той бе изстрелян през 2002 г. с 10 инструмента на борда. Това е най-голямата гражданска мисия за наблюдение на Земята. Очакваният експлоатационен период на спътника приключи още през 2007 г. [4] Източник: Евростат, 2012 г.