BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 30.9.2010 
SEC(2010) 1123 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
придружителен  документ  към 
 
предложение  за 
 
 
ДИРЕКТИВА  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
   
относно  атаките  срещу  информационните  системи  и за отмяна  на Рамково  
решение  2005/222/ ПВР  на Съвета   
   
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final} 
BG 2   BG РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
1. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Броят  на атаките  срещу  информационните  системи  се е увеличил  значително  след  
приемането  на Рамковото  решение  относно  атаките  срещу  информационни  системи  
("РР относно  атаките "). Една  от водещите  фирми  за сигурност  в интернет  съобщи , че 
заплахите , надвиснали  над поверителната  информация  (за разлика  от публично  
достъпната  информация ), са се увеличили  значително  през 2008 г., от 624 267 до 1 656 
227 идентифицирани  нови  заплахи  през 2008 г.1 Освен  това се наблюдават  
многобройни  атаки  от невиждан  до този момент  по своята  големина  и опасност  мащаб  
като, например , в Естония  и Литва  съответно  през 2007 г. и 2008 г. През  март  2009 г. 
компютърните  системи  на държавни  и частни  организации  от 103 страни  са били  
атакувани  от мрежа , състояща  се от заразени  компютри , която  е извличала  
чувствителни  и класифицирани  документи2. Това  е извършено  чрез използване  на 
"ботнети "3— мрежи  от заразени  компютри , които  могат  да бъдат  контролирани  от 
разстояние . На последно  място  в момента  сме свидетели  на разпространението  по 
целия  свят на ботнет , наречен  "Conficker" ( известен  също  като Downup, Downadup и 
Kido), който  от ноември  2008 г. се е размножил  в безпрецедентен  мащаб  и обхват  и е 
поразил  милиони  компютри  в света4. 
Второ , недостатъчното  сътрудничество  между  държавите -членки , и по-специално  
между  правоприлагащите  и съдебните  органи  в рамките  на ЕС, затруднява  
координираното  и ефективното  противодействие  на тези атаки . Макар  и от доклада  за 
прилагането  на РР относно  атаките  да личи , че мнозинството  от държавите -членки  са 
създали  постоянни  звена  за контакт , както  се изисква  в член  11 от РР относно  атаките , 
все още съществуват  проблеми  по отношение  на тяхната  готовност  да откликнат  и 
способността  им да реагират  на спешни  искания  за сътрудничество5. 
Наличието  на звено  за контакт  не е гаранция  за правилното  му функциониране . В 
уведомленията  си до Комисията  редица  държави -членки  посочиха , че макар  и 
съответните  им звена  за контакт  да са създадени , те не работят  24 часа в денонощието , 
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf, стр.10. 
2
 ww.theglobeandmail.com/servlet/story/RTGAM.20090328.wspy0328/BNStory/International/h
ome?cid=al_gam_mostemail 
3 С термина  "ботнет “ се назовава  мрежа  от компютри , които  са били  заразени  от зловреден  
софтуер  (компютърен  вирус ). Такава  мрежа  от заразени  компютри  ("зомбита ") може  да бъде  
активирана  за извършване  на определени  действия , като атаки  срещу  информационни  системи  
(кибератаки ). Тези  "зомбита " могат  да бъдат  контролирани  от друг  компютър  - често  без 
знанието  на потребителите  на заразените  компютри . Този  "контролиращ " компютър  е познат  
още като "командно -контролен  център ". Лицата , които  контролират  този център , са сред  
нарушителите , тъй като те използват  заразените  компютри , за да започнат  атаки  срещу  
информационните  системи . Много  е трудно  извършителите  да бъдат  проследени , тъй като 
компютрите , които  образуват  ботнет  и извършат  атаката , могат  да се намират  на различно  място  
от самия  престъпник . 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html 
5 Доклад  от Комисията  до Съвета  въз основа  на член  12 от Рамково  решение  на Съвета  от 24 
февруари  2005 година  относно  атаките  срещу  информационните  системи  COM (2008) 0448 
окончателен . 
BG 3   BG както  се изисква  в РР относно  атаките . Това  показва , че те не могат  да отговорят  на 
неотложни  искания  извън  работно  време . Публично -частното  сътрудничество  често  е 
възпрепятствано  от ниската  ефективност  на звената  за контакт  или неспособността  им 
да откликнат  на искания  за сътрудничество  от страна  частния  сектор . 
Трето , все още има малко  данни  за атаки  в кибернетичното  пространство , както  и за 
последващите  действия  на полицията  и съдебните  органи  срещу  тези атаки . Не всички  
държави -членки  събират  данни  за атаки  в кибернетичното  пространство . Тези , които  ги 
събират , правят  това по начин , който  не дава възможност  те да бъдат  сравнявани  
поради  разликите  в статистическите  методологии , използвани  от държавите -членки .  
Сред  жертвите  на широкомащабни  атаки  срещу  информационни  системи  е широката  
публика , състояща  се от потребители  на информационни  системи , както  и централните  
и местните  власти , международни  организации  и частни  структури .  
Атаките  могат  да бъдат  започнати  в трети  страни  срещу  цели  в рамките  на ЕС, както  и 
обратното . 
2. СУБСИДИАРНОСТ  
Престъпленията  в кибернетичното  пространство  представляват  истински  
международен  проблем , който  едва ли може  да бъде  решен  в тесен  национален  
контекст . По принцип  се приема , че са необходими  действия  на ЕС и международни  
действия  с цел той да бъде  предотвратен  и решен . Повечето  атаки  пресичат  границите  
на ЕС. Те засягат  всички  държави -членки  и има доказателства , че значителна  част от 
тях включват  дейности  от една  държава -членка  към друга . Информационните  системи  
често  са технически  взаимосвързани  и взаимозависими  зад граница . Сред  експертите  
има консенсус , че поради  това са необходими  международни  действия  и действия  на 
ЕС и че целта  за ефективната  борба  с такива  престъпления  не може  да бъде  постигната  
в достатъчна  степен  от държавите -членки .  
Прилагането  на национален  подход  към престъпността  в кибернетичното  пространство  
носи  риск  от пораждане  на разпокъсаност  и неефективност  в цяла  Европа . Различията  в 
националните  подходи  и липсата  на систематично  трансгранично  сътрудничество  
съществено  намаляват  ефективността  на националните  мерки  за противодействие . Това  
отчасти  се дължи  на взаимосвързаността  на информационните  системи , като ниското  
ниво  на сигурност  в една  страна  може  да увеличи  на уязвимостта  в други  страни . 
3. КАКВИ  СА ЦЕЛИТЕ ? 
3.1 Общи , конкретни  и оперативни  цели  
Общата  цел на действията  на ЕС е борбата  и преследването  на организираната  или 
други  форми  на престъпност  в съответствие  с член  67 от Договора  за функционирането  
на Европейския  съюз , посредством  борбата  широкомащабни  атаки  в кибернетичното  
пространство  срещу  информационните  системи .  
А Конкретна  цел: преследване  и осъждане  на престъпниците , отговорни  за 
широкомащабни  атаки , чрез  сближаване  на наказателното  право  в 
сферата  на атаките  срещу  информационните  системи . 
BG 4   BG Б Конкретна  цел: подобряване  на трансграничното  сътрудничество  между  
правоприлагащите  агенции  (ППА ). 
В Конкретна  цел: създаване  на ефективни  системи  за наблюдение  и 
събиране  на данни  
4. КАКВИ  СА ВАРИАНТИТЕ  НА ПОЛИТИКАТА ? 
4.1 Вариант  (1) : запазване  на статуквото /без нови  действия  от страна  на ЕС 
Този  вариант  предполага , че ЕС няма  да предприеме  по-нататъшни  действия  за борба  с 
този конкретен  вид престъпления  в кибернетичното  пространство . Очаква  се сегашните  
действия  да продължат , по-специално  програмите  за укрепване  на защитата  на особено  
важната  информационна  инфраструктура  и подобряване  на публично -частното  
сътрудничество  срещу  престъпността  в кибернетичното  пространство .  
4.2 Вариант  (2): разработка  на програма  за по-енергични  усилия  за 
противодействие  на атаките  срещу  информационните  системи  
посредством  незаконодателни  мерки   
В допълнение  към програмата  за защита  на особено  важната  информационна  
инфраструктура , незаконодателните  мерки  биха  се съсредоточили  върху  
трансграничното  правоприлагане  и публично -частното  партньорство  и следва  да 
улеснят  по-нататъшните  координирани  действия  на равнище  ЕС. Едно  незаконодателно  
предложение  може  да включва  действия  като засилване  на съществуващата  за 
правоприлагащите  органи  мрежа  от звена  за контакт , които  са на тяхно  разположение  
24 часа в денонощието  и седем  дни в седмицата , създаване  на мрежа  на ЕС от 
публично -частни  звена  за контакт , в които  да участват  експерти  по престъпления  в 
кибернетичното  пространство  и експерти  по правоприлагане  и разработка  на типово  
споразумение  на ЕС за нивото  на обслужване  при сътрудничество  с операторите  в 
частния  сектор  в областта  на правоприлагането .  
4.3 Вариант  (3): целенасочена  актуализация  на правилата  на РР относно  
атаките , която  да отговори  на конкретната  заплаха  от широкомащабни  
атаки  срещу  информационни  системи   
Този  вариант  предполага  въвеждане  на специфично  целево  (т.е. ограничено ) 
законодателство  срещу  особено  опасни  широкомащабни  атаки  срещу  информационни  
системи . Такова  целево  законодателство  ще бъде  свързано  с мерки  за укрепване  на 
оперативното  трансгранично  сътрудничество  срещу  атаки  по информационните  
системи  и увеличаване  на вече предвидените  минимални  наказания . Този  вариант  ще 
има формата  на актуализация  на съществуващото  РР относно  атаките , допълнена  с 
редица  незаконодателни  мерки  като подобряване  на готовността , сигурността  и 
устойчивостта  на особено  важната  информационна  инфраструктура , защитата  и 
укрепването  на инструментите  и процедурите  за сътрудничество  в областта  на 
трансгранично  правоприлагане , както  и обмена  на добри  практики . 
BG 5   BG 4.4 Вариант  (4): въвеждане  ново  всеобхватно  законодателство  на ЕС срещу  
престъпленията  в кибернетичното  пространство  
Признаването  на необходимостта  от предприемане  на бързи  действия  срещу  
разработването  на усъвършенствани  атаки  срещу  информационните  системи  поставя  
въпроса  дали  би било  целесъобразно  да се въведе  по-широко  законодателство  на ЕС 
срещу  престъпленията  в кибернетичното  пространство  като цяло . Такова  
законодателство  би обхванало  не само  атаките  срещу  информационните  системи , но и 
проблеми  като финансовите  престъпления  в кибернетичното  пространство , незаконно  
съдържание  в интернет , събиране /съхранение /прехвърляне  на електронни  
доказателства  и по-подробни  правила  за компетентност . Такова  законодателство  на ЕС 
ще бъде  приложимо  заедно  с Конвенцията  на Съвета  на Европа  за престъпленията  в 
кибернетичното  пространство , която  по-специално  ще бъде  допълнена  с разпоредби , 
които  се считат  за необходими  в рамките  на ЕС.  
4.5 Вариант  (5): актуализация  на Конвенцията  на Съвета  на Европа  за 
престъпленията  в кибернетичното  пространство   
За този вариант  ще се изисква  съществено  предоговаряне  на сегашната  конвенция , а 
това е продължителен  процес  и е в противоречие  със сроковете  за действие , 
предложени  в оценката  на въздействието . На международно  равнище  не личи  да има 
готовност  за предоговаряне  на конвенцията . Следователно  актуализацията  на 
конвенцията  не може  да се приеме  за осъществим  вариант , тъй като не спазва  
задължителните  срокове  за действие .  
BG 6   BG 5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Варианти  Икономи - 
ческо  
въздействие  Социално  
въздействие  Въздей -
ствие  
върху  
основните  
права  Въздействие  
върху  
трети   
държави  Значение  
за  
цели   
А, Б, В Съгла -
суваност  
с 
междуна
родното  
право  
Вариант  1: 
запазване  на 
съществуващото  
положение /без 
нови  действия  от 
страна  на ЕС 0 0 0 - 
0 0 
Вариант  2: 
разработка  на 
програма  за по-
енергични  усилия  
за 
противодействие  
на атаките  срещу  
информационните  
системи  
посредством  
незаконодателни  
мерки  -/+ ++ -/+  
++ 
A + 
Б ++ 
В + -/+ 
Вариант  3: 
целенасочена  
актуализация  на 
правилата  на РР, 
която  да отговори  
на заплахата  от 
широкомащабни  
атаки  срещу  
информационни  
системи  --/++ -/+++ -/++  
+++ А +++ 
Б +++ 
В +++ ++ 
Вариант  4: 
въвеждане  на 
всеобхватно  
законодателство  на 
ЕС срещу  
престъпленията  в 
кибернетичното  
пространство  ---/+++ +++ --/++  
++ А ++ 
Б ++ 
В ++ -/++ 
Предпочитан  
вариант  (варианти  2 
и 3) комбинация  от 
незаконодателни  
мерки  с 
целенасочена  
актуализация  на РР 
относно  атаките   --/+++ +++ -/++  
+++ А +++ 
Б +++ 
В +++ ++ 
BG 7   BG 6. КАКВО  ПОКАЗВА  СРАВНЕНИЕТО  НА ВАРИАНТИТЕ  ЗА ПОЛИТИКА ? 
6.1 Вариант  1 – Запазване  на съществуващото  положение  
Този  вариант  неизбежно  ще постави  в по-уязвимо  положение  представителите  на 
частния  сектор , държавите -членки  и ЕС като цяло  в борбата  им с престъпленията  в 
кибернетичното  пространство , особено  като се има предвид  тяхното  естество  и растеж . 
Дори  при стабилно  равнище  на сега съществуващите  действия , в Европа  ще е 
необходима  координация .  
6.2 Вариант  (2): разработка  на програма  за по-енергични  усилия  за 
противодействие  на атаките  срещу  информационните  системи  
посредством  незаконодателни  мерки   
Този  вариант  притежава  всички  предимства  и недостатъци  на един  незадължителен  
правен  инструмент . Положителният  аспект  е възможността  да се опише  всеки  вариант  
на политика  по начин , който  е съобразен  с най-добрите  национални  практики , като така 
се улеснява  намирането  най-добрите  мерки  от гледна  точка  на тяхната  ефективност . 
Този  вариант  обаче  е по-малко  ефективен  за постигане  на целите . 
6.3 Вариант  (3): целенасочена  актуализация  на правилата  на РР относно  
атаките , която  да отговори  на заплахата  от широкомащабни  атаки  срещу  
информационни  системи   
С този вариант  се предлага  навременен  и целенасочен  отговор  на набелязаните  
проблеми . С него  се решават  наказателноправни  въпроси  за ефективното  преследване  
на извършителите  на такива  престъпления . С него  се подобрява  също  международното  
сътрудничество  чрез въвеждане  на механизъм  за незабавно  международно  съдействие  
при спешни  искания  за сътрудничество  и се насърчава  сътрудничеството  с частния  
сектор  чрез съпътстващи  мерки  като например  срещи  на експерти . С този вариант  се 
въвеждат  също  редица  утежняващи  вината  обстоятелства  като например  
широкомащабния  характер  на атаките , както  и нападения , извършени  с прикриване  на 
истинската  самоличност  на извършителя  и нанасящи  щети  на законния  собственик  на 
идентичността . 
Накрая , за да е възможно  да се измери  мащаба  на проблема , се въвеждат  задължения  за 
мониторинг . 
6.4 Вариант  (4): въвеждане  ново  всеобхватно  законодателство  на ЕС срещу  
престъпленията  в кибернетичното  пространство  
Тази  вариант , като и вариант  3, притежават  добавена  стойност , изразяваща  се в 
създаването  на обвързващи  разпоредби , и следователно  се очаква  по-високо  равнище  
на ефективност , ако бъдат  напълно  приложени . Очаква  се също  да се извлече  
максимална  полза  от положителното  въздействие  както  от законодателните , така и от 
незаконодателните  инструменти  върху  по-широк  кръг  от въпроси , свързани  с 
престъпленията  в кибернетичното  пространство , а не само  върху  широкомащабни  
атаки . В допълнение  с него  ще се очертае  правната  рамка  за наказателно  право  и 
същевременно  ще се подобри  трансграничното  сътрудничество  в областта  на 
правоприлагането . За този цялостен  подход  обаче , на този етап заинтересованите  
страни  не са постигнали  консенсус , въпреки  че ако бъде  приведен  в изпълнение , 
BG 8   BG борбата  с престъпленията  в кибернетичното  пространство  ще напредне  много  повече  
отколкото  с всички  други  варианти . 
7. ПРЕДПОЧЕТЕНИЯТ  ВАРИАНТ  НА ПОЛИТИКА  
След  анализа  на икономическото  въздействие , социалното  въздействие  и въздействието  
върху  основните  права , варианти  2 и 3 представляват  най-добрият  подход  към 
проблемите  с оглед  постигане  на поставените  цели .  
Като  цяло  предпочитаният  вариант  би бил комбинация  от варианти  на политиката  2 и 3, 
тъй като те взаимно  се допълват  и поради  това отговарят  най-добре  на определените  
цели  както  по същество , така и спрямо  сроковете .  
8. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
В срок  от 2 години  след  датата  на влизане  в сила  на директивата  следва  да се публикува  
доклад  за прилагането  ѝ. В този доклад  трябва  да се обърне  внимание  на точното  
прилагане  на директивата  от държавите -членки .  
Освен  това следва  да се извършват  редовни  оценки , за да се прецени  как и до каква  
степен  директивата  ще е допринесла  за постигането  на своите  цели . Първата  оценка  
следва  да бъде  извършена  в срок  от 5 години  след  влизане  в сила  на директивата . След  
това на всеки  5 години  Комисията  ще публикува  доклади  за оценка , които  ще включват  
информация  за прилагането . Въз основа  на заключенията  и препоръките  от 
извършените  оценки  Комисията  следва  да вземе  предвид  всички  по-нататъшни  
изменения  или други  вероятни  развития  на директивата .