BG    BG BG
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 30.9.2010 
SEC(2010) 1127 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
 
Придружителен  документ  към 
  
предложение  за  
 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА   
 
относно  Европейската  агенция  за мрежова  и информационна  сигурност  (ENISA) 
  
{COM(2010) 521  окончателен } 
{SEC(2010) 1126} 
BG 2   BG ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
1. ОБХВАТ  И КОНТЕКСТ  
1.1. Обхват  
Настоящата  оценка  на въздействието  се фокусира  върху  това как следва  да бъде  
изградена  една  модернизирана  агенция  за мрежова  и информационна  сигурност  (МИС ), 
широко  призната  като подходящ  и необходим  политически  инструмент  за справяне  с 
предизвикателства  в сферата  на МИС , така че да подкрепи  органите  на държавите -
членки  и на Комисията  за постигане  на целите  на политиката  в сферата  на МИС  след  
изтичането  на мандата  на Европейската  агенция  за мрежова  и информационна  
сигурност  (ENISA) през март  2012 г. 
1.2. Контекст  
В съвременния  свят обществото  и икономиката  са силно  зависими  от правилното  
функциониране  на информационните  и комуникационни  технологии  (ИКТ ). Поради  
това е от първостепенно  значение  да се гарантира  както  стабилността  на системите , 
така и доверието  на потребителите  в тях. Нарастващият  брой  заплахи , атаки  и 
зловреден  софтуер , използвани  срещу  системите , би могъл  да изложи  на риск  
правилното  функциониране  на основната  мрежова  и информационна  инфраструктура . 
Предвид  транснационалния  характер  на тези системи  и мрежи  съществува  
необходимост  от европейски  отговор  на предизвикателствата  в сферата  на мрежовата  и 
информационна  сигурност  (МИС ). 
За справяне  с тези проблеми  през 2004 г.1 беше  създадена  Европейската  агенция  за 
мрежова  и информационна  сигурност  (ENISA) за срок  от пет години  с цел 
„гарантиране  на високо  и ефективно  ниво  на мрежова  и информационна  сигурност  в 
рамките  на Общността , (…) и с цел развитие  на култура  на мрежова  и 
информационна  сигурност  в полза  на гражданите , потребителите , предприятията  и 
организациите  от обществения  сектор  на Европейския  съюз , с което  да се допринесе  
за безпрепятственото  функциониране  на вътрешния  пазар “. 
Впоследствие  предизвикателствата  в сферата  на МИС  бележат  постоянни  промени  в 
съответствие  с технологичното  и пазарно  развитие . Поради  това доста  преди  
изтичането  на срока  на действие  на регламента  относно  ENISA през март  2009 г. 
Комисията  постави  началото  на процес  за определяне , заедно  със съответните  
заинтересовани  страни , на предложения  за политика , които  най-добре  биха  отговорили  
на целите  на ЕС в сферата  на МИС  през периода  след  2009 г. След  направена  през 
2007 година  средносрочна  оценка2 на ENISA и обществено  допитване3, на 24 септември  
2008 г. Съветът  и Европейският  парламент  приеха  регламент , с който  установеният  
                                                 
1 Регламент  (ЕО) № 460/2004 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 10 март  2004 г. относно  
създаване  на Европейска  агенция  за мрежова  и информационна  сигурност . 
2 Съобщение  от Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета  относно  оценката  на 
Европейската  агенция  за мрежова  и информационна  сигурност  (ENISA), COM(2007)285 
окончателен , 1.6.2007 г. 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Допитването  е проведено  от 13 юни до 7 септември  2007 г. 
BG 3   BG мандат  на ENISA се удължава  с три години  в срок  до 13 март  2012 г.4 В съображенията  
към този регламент  Съветът  и Европейският  парламент  призоваха  за „по-нататъшно  
обсъждане  на въпросите  във връзка  с Агенцията  [и] общата  насока  на 
европейските  усилия  за все по-голяма  мрежова  и информационна  сигурност “. 
Комисията  подпомогна  обсъждането , като започна  допълнително  обществено  
допитване  на ниво  ЕС през ноември  2008 г. относно  възможните  цели  на политика  за 
повишаване  на МИС  и средствата  за постигането  на тези цели5. През  декември  2008 г. 
Комисията  също  така проведе  семинар  с експерти  в сферата  на МИС  от компетентните  
органи  на държавите -членки  относно  инструментите  и механизмите  за политика  на ЕС 
за повишаване  на МИС . В допълнение  към това, през март  2009 г. Комисията  прие  
Съобщение  относно  защитата  на критичната  информационна  инфраструктура  (CIIP)6, в 
което  се определя  ключовата  роля  на ENISA в подкрепа  на ЕС за подобряване  на 
сигурността , устойчивостта  и подготвеността . Този  подход  беше  одобрен  от 
конференцията  на министрите  относно  CIIP, проведена  в Талин  на 27 и 28 април  
2009 г., едно  от заключенията  на която  беше , че „предстоящите  нови  и трайни  
предизвикателства  изискват  цялостно  преосмисляне  и преформулиране  на 
мандата  на Агенцията  с цел по-добро  фокусиране  върху  приоритетите  и нуждите  
на ЕС; придобиване  на способност  за по-гъвкаво  реагиране ; развиване  на европейски  
умения  и компетенции ; и за повишаване  на оперативната  ефективност  и цялостното  
въздействие  от страна  на Агенцията . По този  начин  ENISA може  да се превърне  в 
постоянен  актив  на всяка  държава -членка  и на Европейския  съюз  като  цяло “. 
На 18 декември  2009 г. Съветът  прие  резолюция  относно  „относно  европейски  подход  
на сътрудничество  по отношение  на мрежовата  и информационната  сигурност “7, в 
която  се подчертава , че „съгласно  един  преработен  мандат  ENISA следва  да бъде  
център  на ЕС за експертен  опит  по въпроси , свързани  с мрежовата  и 
информационната  сигурност  в ЕС“. 
Една  от водещите  инициативи  за осъществяването  на стратегията  „Европа  — 2020“ на 
Комисията  за интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж8 е Програмата  в областта  
на цифровите  технологии  за Европа , в която  МИС  играе  централна  роля . Целта  на тази  
политическа  инициатива  за доверие  в Програмата  в областта  на цифровите  
технологии  за Европа  е да позволи  на ЕС, държавите -членки  и заинтересованите  
страни  да развият  висока  степен  на способност  и подготвеност  за 
предотвратяване , установяване  и по-добро  реагиране  на проблеми  в сферата  на 
МИС . Това  ще допринесе  за повишаване  на доверието  и сигурността  в рамките  на 
единния  европейски  цифров  пазар  и ще подобри  конкурентоспособността  на 
европейските  предприятия . 
                                                 
4 Регламент  (ЕО) № 1007/2008 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 24 септември  2008 г. за 
изменение  на Регламент  (ЕО) № 460/2004 относно  създаване  на Европейска  агенция  за мрежова  
и информационна  сигурност  по отношение  на срока  на съществуване  на агенцията , ОВ L 293, 
31.10.2008 г. 
5 От 7 ноември  2008 г. до 9 януари  2009 г., докладът  е публикуван  на 
http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm . 
6 Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент , Съвета , Европейския  икономически  и 
социален  комитет  и Комитета  на регионите  относно  защитата  на критичната  информационна  
инфраструктура , COM (2009)149 окончателен , 30.3.2009 г. 
7 Резолюция  на Съвета  от 18 декември  2009 г. относно  европейски  подход  на сътрудничество  по 
отношение  на мрежовата  и информационната  сигурност  (2009/C 321/01). 
8 COM(2010)2020. 
BG 4   BG 2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
2.1. В какво  се състои  проблемът ? 
Установени  са следните  фактори  за възникване  на проблеми , които  поставят  
заинтересованите  страни  в уязвимо  положение  откъм  заплахи  в сферата  на МИС  и 
свързани  с инциденти  в сферата  на МИС . Всички  те свидетелстват  за наличието  на 
нужда  от надеждна  структура  на ниво  ЕС за справяне  с проблема  и за привеждане  в 
съответствие , в рамките  на цяла  Европа , с постоянно  променящите  се технологии  и 
пазарни  условия  в областта  на МИС .  
• Разнообразие  и фрагментация  на националните  подходи . Проблемите  в сферата  
на МИС  надхвърлят  националните  граници  и поради  това не могат  да бъдат  
разрешавани  по ефективен  начин  единствено  на национално  ниво . Същевременно  
държавните  органи  в отделните  държави -членки  се справят  с проблема  по доста  
различни  начини . Многобройните  изисквания  по отношение  на сигурността  в 
отделните  държави -членки  налагат  разходна  тежест  за предприятията , които  
осъществяват  дейност  в рамките  на ЕС, което  води  до фрагментация  и липса  на 
конкурентоспособност  на европейския  вътрешен  пазар .  
• Ограничена  способност  на Европа  за ранно  предупреждаване  и реагиране . 
Настоящите  национални  системи  за ранно  предупреждаване  и действия  при 
инциденти  се различават  значително  в отделните  държави -членки , като 
същевременно  не съществува  подобна  система  на ниво  ЕС. Налице  е необходимост  
от инструменти  на политиката  на ЕС за установяване  на рискове  и уязвими  аспекти  
на МИС , за създаване  на подходящи  механизми  за реагиране  и за гарантиране , че 
заинтересованите  страни  познават  и прилагат  тези механизми  за реагиране . 
• Липса  на надеждни  данни  и ограничени  познания  за възникващи  проблеми . 
Налице  е твърде  оскъдна  надеждна  количествена  информация  за въздействието  и 
дори  за възникването  на инциденти  във връзка  с МИС , което  затруднява  политиците  
при приемането  на подходящи  политически  мерки , както  и предприятията  при 
вземането  на решения  за инвестиции  в сигурността .  
• Липса  на осведоменост  за рисковете  и предизвикателствата  в сферата  на МИС . 
Отговорността  за обезпечаване  на МИС  е на отделните  заинтересовани  страни ; 
въпреки  това техните  отговорности  невинаги  са ясно  определени  и оповестени . От 
една  страна , потребителите  често  подценяват  рисковете  в сферата  МИС  и 
пренебрегват  своята  лична  отговорност  за сигурността  на своите  системи  за ИКТ . От 
друга  страна , предприятията  често  се интересуват  най-вече от разходите  за МИС , а 
не от произтичащите  от нея възможни  икономии .  
• Международното  измерение  на проблемите  в сферата  на мрежовата  и 
информационна  сигурност . Заплахите  за МИС  и евентуалните  последващи  
инциденти  са международни  по своя  характер , поради  което  действията  на ЕС могат  
да не са толкова  ефикасни , ако проблемите  в сферата  на МИС  не бъдат  разглеждани  
по подходящ  начин  на международно  ниво . Нуждаем  се от разработване  на 
стратегия  на ЕС и референтен  център  за МИС , които  да изведат  ЕС на по-добри  
международни  позиции . 
BG 5   BG • Необходимостта  от модели  на сътрудничество  с цел гарантиране  на адекватно  
изпълнение  на политиката . Адекватното  изпълнение  на политиките  в сферата  на 
МИС  изисква  модели  за сътрудничество  на ниво  ЕС. Заинтересованите  лица  се 
нуждаят  от насоки  при определяне  на заплахите  за МИС  и от разработване  на добри  
практики  за изпълнение  на съществуващите  политики  в сферата  на МИС . 
• Необходимостта  от по-ефективни  действия  срещу  престъпления  в 
кибернетичното  пространство . Усилията  в сферата  на МИС  са организирани  
предимно  в условията  на предишния  първи  стълб , т.е. въпроси , обсъждани  между  
институциите . С влизането  в сила  на Лисабонския  договор  обаче  е необходимо  да се 
вземе  под внимание  един  по-широк  пакет  от задачи  на Агенцията  за МИС , който  да 
обхваща  и области  от „втория  и третия  стълб “, т.е. въпроси , които  преди  бяха  
решавани  единствено  от Съвета .  
2.2. Кой е най-засегнат  от проблема ? 
Инцидентите , свързани  с МИС , биха  могли  да окажат  огромно  въздействие  върху  
различни  заинтересовани  лица , включително  големите  и малките  предприятия , 
държавни  органи  и администрации  и отделни  граждани . Иначе  казано , МИС  е грижа  и 
отговорност  на всеки . 
Налице  е малко  или почти  никаква  обективна  количествена  информация  за точния  брой  
на инцидентите  в сферата  на МИС  и/или за съответното  им икономическо  въздействие . 
Един  от показателите  в тази насока  се съдържа  в пазарно  проучване  на IDC EMEA9, 
според  което  през последните  12 месеца  28  % от домакинствата  от ЕС-27 са имали  
проблеми  със спам  или вируси . През  последната  година  средно  около  7 % от 
предприятията  потребители  са се сблъскали  с инциденти  във връзка  със сигурността . 
3. ОБОСНОВКА  НА ДЕЙСТВИЯТА  НА ЕС, ДОБАВЕНАТА  СТОЙНОСТ  НА ЕС И 
СУБСИДИАРНОСТТА  
Взаимозависимостта  на мрежовите  и информационни  системи  силно  затруднява  и дори  
прави  невъзможно  за отделните  участници  да преценяват  правилно  глобалното  
икономическо  и социално  въздействие  на техните  мерки  за защита  срещу  свързани  с 
МИС  инциденти . Различните  национални  политики  и практики  водят  до нестабилност  
на вътрешния  пазар  както  поради  отрицателните  външни  последици  от свързаните  с 
МИС  инциденти  (неадекватни  политики  засягат  други  държави -членки ), така и поради  
положителните  външни  последици  от добрите  практики  в сферата  на МИС  (добрите  
практики  в дадена  държава -членка  подобряват  МИС  като цяло , като по този начин  
носят  безспорна  социална  полза ). Поради  това политическата  намеса  на ЕС е 
оправдана , тъй като би осигурила  реална  добавена  стойност  за функционирането  на 
вътрешния  пазар . Подобна  добавена  стойност  е призната  и в Регламент  
(ЕО) № 460/2004 относно  създаването  на ENISA, съгласно  който  компетенциите  на 
ENISA имат  за цел да допринесат  за безпрепятственото  функциониране  на вътрешния  
пазар . 
                                                 
9 IDC EMEA, Европейски  пазар  за мрежова  и информационна  сигурност  — сценарий , тенденции  и 
предизвикателства , април  2009 г., с препратки  към проучването  на Евробарометър  за 
електронните  съобщения , април  2007 г. 
BG 6   BG Освен  това намесата  на ЕС в политиката  в сферата  на МИС  е оправдана  от принципа  за 
субсидиарност . Както  е посочено  в Съобщението  за CIIP, една  стратегия  на ЕС за 
пълна  ненамеса  в националните  политики  в сферата  на МИС  би била  почти  
равностойна  на изискването  всяка  държава -членка  да се грижи  единствено  за себе си, 
независимо  от взаимозависимостта  на информационните  системи . Поради  това 
подходяща  степен  на координация  между  държавите -членки  с цел да осигуряване  на 
добро  управление  на трансграничните  последствия  от рискове  във връзка  с МИС  е в 
съответствие  с принципа  за субсидиарност . Освен  това действията  на ЕС биха  
подобрили  ефективността  на всички  съществуващи  национални  политики .  
Гражданите  на ЕС все повече  поверяват  своите  данни  на сложни  информационни  
системи  (например  „изчислителен  облак “). Поради  това съгласуваните  и съвместни  
политически  действия  в сферата  на МИС  могат  да окажат  силно  благоприятно  влияние  
върху  ефективната  защита  на основни  права , и по-специално  правото  на защита  на 
личните  данни  и неприкосновеността  на личния  живот . Поради  същата  причина  
допълнителните  политически  действия  от страна  на ЕС изглеждат  напълно  оправдани .  
4. ЦЕЛИ  НА ПОЛИТИКАТА  
В настоящата  оценка  на въздействието  се изследва  степента , до която  една  
модернизирана  агенция  за МИС , широко  призната  като най-подходящата  
организационна  структура , може  да бъде  структурирана  по най-добър  начин , за да 
допринесе , заедно  с други  инструменти  на ЕС, за постигането  на целите  на политиката . 
Общата  цел е да се даде  възможност  на ЕС, на държавите -членки  и 
заинтересованите  страни  да развият  висока  степен  на способност  и подготвеност  
за предотвратяване , установяване  и по-добро  реагиране  на проблеми  в сферата  на 
МИС . Това  ще допринесе  за повишаване  на доверието  в европейския  единен  цифров  
пазар  и ще подобри  конкурентоспособността  на европейските  предприятия . 
Тази  цел е разделена  на седем  специфични  цели : 
(1) съгласуваност  на регулаторните  подходи  — предоставяне  на насоки  и 
консултации  за Комисията  и на държавите -членки  относно  актуализирането  и 
разработването  на цялостна  нормативна  рамка  в сферата  на МИС ; 
(2) предотвратяване , установяване  и реагиране  — подобряване  на 
подготвеността  чрез подпомагане  на европейската  способност  за ранно  
предупреждаване  и реагиране  на инциденти , както  и на паневропейски  планове  
и учения  за действие  при извънредни  ситуации ; 
(3) подкрепа  за разработване  на политики  — предоставяне  на помощ  и 
консултации  за Комисията  и държавите -членки ; 
(4) упълномощаване  на заинтересованите  страни  — създаване  на култура  на 
управление  на сигурността  и риска  чрез насърчаване  на споделянето  на 
информация  и широко  сътрудничество  между  участниците  от публичния  и 
частния  сектор , също  и в пряка  полза  на гражданите  и малките  и средни  
предприятия , както  и чрез изграждане  на култура  на осведоменост  във връзка  с 
МИС ; 
(5) превръщане  на Европа  в реален  фактор  в международен  контекст  — 
постигане  на високо  ниво  на сътрудничество  с трети  държави  и международни  
BG 7   BG организации  за насърчаване  на общ глобален  подход  към въпросите  на МИС  и 
придаване  на тежест  на международни  инициативи  на високо  ниво  в Европа ; 
(6) съвместно  изпълнение  — улесняване  на сътрудничеството  при изпълнението  
на политиките  относно  МИС ; 
(7) борба  срещу  престъпленията  в кибернетичното  пространство  — развиване  
на способност  за ефективно  реагиране  на свързаните  с МИС  аспекти  на 
престъпленията  в кибернетичното  пространство  чрез сътрудничество  с органи  от 
(предишния ) втори  и трети  стълб , например  с Европол . 
5. ВЪЗМОЖНИ  ОРГАНИЗАЦИОННИ  ФОРМАТИ  И ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
В оценката  на въздействието  (глава  4 и приложение  4) са изследвани  няколко  възможни  
организационни  формати  за изпълнение  на горепосочените  варианти  на политика , 
включително  i) агенция , ii) до една  или друга  степен  формализирано  публично -частно  
партньорство  (ПЧП ), iii) неформална  мрежа  за контакти , iv) постоянна  мрежа  от 
компетентни  органи  и v) пряко  включване  в дадена  служба  на Комисията .  
При сравняване  на тези различни  организационни  формати  този на агенция  изглежда  
най-подходящ  избор  за инструмент  за политика  поради  неговите  предимства  по 
отношение  на: 1) правната  сигурност  на организационната  структура , както  и по 
същество , 2) неговата  пригодност  за специфичните  проблеми  на един  толкова  
чувствителен  сектор  като МИС  (орган  за външни  експертни  становища , координиране  
на отношенията  със заинтересованите  страни , включване /ангажираност  на държавите -
членки ) и 3) приемането  и репутацията  на ENISA в общността  на МИС . 
Поради  това бяха  разработени  и подробно  оценени  следните  варианти  на политика  за 
организационния  формат  на агенция . 
Вариант  на политика  1: Липса  на политика  
При варианта  „Липса  на политика “ се предполага , че ENISA ще преустанови  
съществуването  си след  март  2012 г. и че никоя  друга  институция  на ЕС няма  да поеме  
изцяло  или отчасти  текущите  дейности  на ENISA.  
Закриването  на ENISA би означавало  всички  осъществени  досега  инвестиции , 
например  за изграждане  на организация , способна  да привлича  висококвалифицирани  
специалисти , за натрупване  на експертен  опит  и за създаване  на мрежи  със и между  
заинтересовани  лица  и с международни  институции , да бъдат  оттеглени  в момент , 
когато  съществуващата  агенция  е набрала  пълна  скорост .  
Комплексният  характер  на проблема  във връзка  с МИС  в цяла  Европа  изисква  
модернизирана  и стабилна  агенция , а не закриването  на сегашната . Това  се 
потвърждава  от ясно  определената  роля , предоставена  на ENISA, например  в 
реформираната  регулаторна  рамка  за електронните  съобщения10, и изразената  от 
заинтересованите  страни  обща  подкрепа  за придаване  на по-голямо  значение  на ролята  
на една  европейска  агенция  за МИС .  
                                                 
10 Вж. http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML  
BG 8   BG Вариант  на политика  2: Продължаване  без изменения   
Вариант  2 представлява  сценарий  за „обичайната  работа “, т.е. продължаване  на същия  
инструмент  на политика  в същата  форма  и със същите  ресурси . Сред  заинтересованите  
страни  съществува  общ консенсус , че ENISA се е утвърдила  като референтен  център  по 
въпросите  на МИС  и се е превърнала  в център  за високи  постижения  в своята  област .  
Предвид  настоящите  ограничения  по отношение  на персонала  и бюджета  Агенцията  ще 
оказва  влияние  само  върху  силно  ограничен  кръг  от проблеми , свързани  с МИС . Това  
обаче  е в противоречие  с цялостните  очаквания  на заинтересованите  страни . 
Лишаването  на Агенцията  от възможността  да се развива  допълнително  и да оправдае  
тези все по-високи  очаквания  в крайна  сметка  може  да доведе  до криза  на доверие .  
Вариант  на политика  3: Разширяване  на понастоящем  определените  функции  на 
ENISA и добавяне  на агенциите  за правоприлагане  и защита  на 
неприкосновеността  на личния  живот  като  пълноправни  заинтересовани  страни  
Съгласно  този вариант  ролята  на една  агенция  за МИС  ще се разшири , като се 
фокусира  върху : 
• изграждане  и поддържане  на мрежа  за връзка  между  заинтересованите  страни  и 
мрежа  за познания ; 
• превръщане  на Агенцията  в център  за подпомагане  на МИС  чрез разработване  и 
прилагане  на политики  (по-специално  по отношение  на правото  на 
неприкосновеност  на личния  живот  и електронните  съобщения , електронния  подпис , 
електронната  идентификация  и стандартите  за обществени  поръчки  във връзка  с 
МИС ); 
• подкрепа  на политиката  на ЕС по отношение  на CIIP и политиката  за устойчивост  
(например  учения , EP3R11, Европейска  система  за информационен  обмен  и 
предупреждаване  и др.); 
• създаване  на рамка  на ЕС за събирането  на данни  във връзка  с МИС , включително  
разработване  на методи  и практики  за изисквани  от закона  задължения  за докладване  
и споделяне  на данни ; 
• изследвания  и изготвяне  на доклади  относно  икономиката  на МИС ; 
• стимулиране  на сътрудничеството  с трети  държави  и международни  организации  с 
цел насърчаване  на общ глобален  подход  към въпросите  на МИС  и придаване  на 
тежест  на международни  инициативи  на високо  ниво  в Европа ); 
• осъществяване  на задачи  с неоперативен  характер , свързани  с аспекти  на МИС , в 
областта  на правоприлагането  и съдебното  сътрудничество . 
Агенцията  ще разполага  с всички  необходими  ресурси  за изпълнение  на своите  
дейности  по задоволителен  и задълбочен  начин , т.е. за оказване  на реално  влияние . При 
наличие  на повече  ресурси  ENISA би могла  да играе  много  по-активна  роля  и да 
предприема  повече  инициативи  за стимулиране  на активното  участие  на 
заинтересованите  страни . Освен  това тази нова  ситуация  би позволила  по-голяма  
гъвкавост  за бързо  реагиране  на промените  в постоянно  развиваща  се среда  на МИС . 
                                                 
11 Европейско  публично -частно  партньорство  за устойчивост , вж. COM(2009)149. 
BG 9   BG Вариант  на политика  4: Добавяне  на оперативни  функции  при борбата  срещу  
атаки  в кибернетичното  пространство  и реагирането  на инциденти  в 
кибернетичното  пространство  
В допълнение  към посочените  във вариант  3 дейности  Агенцията  ще поеме  оперативни  
функции , като играе  по-активна  роля  във връзка  с CIIP на ЕС, например  при 
предотвратяване  и реагиране  на инциденти , по-специално  функционирайки  като екип  
на ЕС за действие  при инциденти  в информационната  сигурност  (CERT) във връзка  с 
МИС  и чрез координиране  на националните  екипи  за действие  при инциденти  в 
информационната  сигурност  като кризисен  център  на ЕС по отношение  на МИС , като 
успоредно  ще се извършват  както  ежедневни  управленски  дейности , така и спешни  
услуги . 
Този  вариант  би изисквал  съществено  увеличение  на бюджета  и човешките  ресурси  на 
Агенцията , което  буди  притеснения  относно  капацитета  ѝ за усвояване  и ефективно  
използване  на бюджета  по отношение  на очакваните  ползи .  
Вариант  на политика  5: Добавяне  на оперативни  функции  в подкрепа  на 
правоприлагащите  и съдебните  органи  при борбата  срещу  престъпленията  в 
кибернетичното  пространство  
В допълнение  към изброените  във вариант  4 дейности  този вариант  би включвал  
функции  на агенцията , свързани  с: 
• предоставяне  на подкрепа  във връзка  с процесуалното  право  (вж. Конвенцията  за 
престъпленията  в кибернетичното  пространство ): например  събиране  на данни  за 
трафика , прехващане  на данни  за съдържание , мониторинг  на потоците  в случай  на 
атаки  от типа  „отказ  на услуги “; 
• превръщането  ѝ в център  за експертен  опит  по отношение  на разследване  на 
престъпления , които  включват  аспекти  на МИС . 
Подобно  на вариант  4, това би изисквало  съществено  увеличаване  на ресурсите  на 
Агенцията  и е свързано  с аналогични  притеснения  относно  капацитета  за усвояване  и 
ефективното  използване  на бюджета . 
6. СРАВНИТЕЛЕН  АНАЛИЗ  НА ВАРИАНТИТЕ  НА ПОЛИТИКА  И ОЦЕНКА  НА 
ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Анализът  на възможните  икономически , социални  и екологични  въздействия  показва , 
че вариант  1 би имал  отрицателен  ефект  във всички  аспекти  и ситуацията  би се 
влошила .  
Вариант  2 се оказва  недостатъчно  оптимален , тъй като Агенцията  не би разполагала  с 
необходимите  ресурси  за успешно  справяне  с предизвикателствата  на постоянно  
променящия  се контекст  на МИС , което  би могло  да изложи  репутацията  ѝ на риск  и в 
крайна  сметка  да доведе  до криза  на доверие . 
Съгласно  вариант  3 една  модернизирана  агенция  за МИС  би допринесла  за: 
Намаляване  на фрагментацията  на националните  подходи  (фактор  за възникване  на 
проблеми  № 1), активизиране  на политиката , базирана  на данни  и познания / 
информация , и на вземането  на решения  (фактор  за възникване  на проблеми  № 3) и 
BG 10   BG повишаване  на цялостната  осведоменост  за и справяне  с рискове  и предизвикателства  в 
сферата  на МИС  (фактор  за възникване  на проблеми  № 4), чрез допринасяне  за: 
• по-ефективно  събиране  на съответната  информация  относно  рискове , 
заплахи  и уязвими  аспекти  от всяка  отделна  държава -членка ; 
• увеличаване  на наличната  информация  относно  текущите  и бъдещи  
предизвикателства  и рискове  в сферата  на МИС ; 
• осигуряване  на по-високо  качество  на политиката  в сферата  на МИС  в 
държавите -членки . 
Подобряване  на европейска  способност  за ранно  предупреждаване  и реагиране  (фактор  
за възникване  на проблеми  № 2) чрез: 
• подпомагане  на Комисията  и държавите -членки  за организиране  на 
паневропейски  учения , като по този начин  се постигат  икономии  от мащаба  
при реагиране  на инциденти , засягащи  целия  ЕС; 
• улесняване  на функционирането  на EP3R, което  в крайна  сметка  би могло  да 
доведе  до нарастване  на инвестициите  в резултат  на общи  политически  цели  
и стандарти  за сигурност  и устойчивост , приложими  в целия  ЕС. 
Насърчаване  на общия  глобален  подход  към МИС  (фактор  за възникване  на проблеми  
№ 5) чрез: 
• увеличаване  на обмена  на информация  и познания  с държави  извън  ЕС. 
По-ефективна  и ефикасна  борба  с престъпленията  в кибернетичното  пространство  
(фактор  за възникване  на проблеми  № 7) чрез: 
• ангажиране  със задачи  с неоперативен  характер , свързани  с аспекти  на 
МИС , по отношение  на правоприлагането  и съдебното  сътрудничество , като 
например  двустранен  обмен  на информация  и обучения  (например  в 
сътрудничество  с Европейския  полицейски  колеж  — CEPOL). 
Вариант  4 би оказал  по-голямо  въздействие  на оперативно  ниво , в допълнение  към 
въздействията , които  да бъдат  постигнати  съгласно  вариант  3. Функционирайки  като 
екип  на ЕС за действие  при инциденти  в информационната  сигурност  (CERT) във 
връзка  с МИС  и чрез координиране  на националните  екипи  за действие  при инциденти  
в информационната  сигурност , Агенцията  би допринесла  например  за по-големи  
икономии  от мащаба  при реагиране  на инциденти , засягащи  целия  ЕС, както  и за по-
ниски  оперативни  рискове  за предприятията  поради  по-високи  нива  на сигурност  и 
устойчивост . 
Вариант  5 би постигнал  по-голяма  ефективност  в борбата  с атаки  в кибернетичното  
пространство  в сравнение  с варианти  3 и 4 благодарение  на добавянето  на оперативни  
функции  при подпомагане  на правоприлагащите  и съдебните  органи . 
При все това, въпреки  че както  вариант  4, така и вариант  5 би оказал  по-голямо  
положително  въздействие  в сравнение  с вариант  3, и двата  варианта  биха  били  
политически  чувствителни  за държавите -членки  във връзка  с техните  отговорности  по 
BG 11   BG отношение  на CIIP (т.е. някои  държави -членки  не биха  подкрепили  централизирани  
оперативни  функции ). Освен  това разгледаното  във варианти  4 и 5 удължаване  на 
мандата  може  да придаде  двусмислие  на позицията  на Агенцията . Нещо  повече , 
добавянето  на тези нови  и коренно  различни  задачи  с оперативен  характер  към мандата  
на Агенцията  може  да се окаже  сериозно  предизвикателство  в краткосрочен  план  и 
съществува  значителен  риск  Агенцията  да не се справи  успешно  с подобна  задача  в 
разумен  срок . Не на последно  място , разходите  за изпълнение  на варианти  4 и 5 са 
прекомерно  високи  — изискваният  бюджет  би надвишил  четирикратно  или петкратно  
настоящия  бюджет  на ENISA. 
Сравнителният  анализ  на въздействията  на петте  варианта  на политика  за 
организационния  формат  на една  модернизирана  агенция  за МИС  показва , че варианти  
1 и 2 трябва  да отпаднат , тъй като нито  един  от тях не би позволил  адекватно  справяне  
със сложния  проблем  с МИС  на ниво  ЕС. От друга  страна , варианти  3, 4 и 5 биха  
позволили  на ЕС успешно  да разглежда  бъдещи  варианти  на политика  за МИС . За 
момента  варианти  4 и 5 изглеждат  прекалено  амбициозни  както  по отношение  на 
политическата  чувствителност  на по-голяма  част от държавите -членки , така и на 
отражението  върху  бюджета . Следователно  вариант  3 изглежда  най-добрият  
вариант  за справяне  по-най-ефективен  начин  с установените  седем  проблема  в 
сферата  на МИС . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА : КАК  МОГАТ  ДА БЪДАТ  ИЗМЕРЕНИ  ДЕЙСТВИТЕЛНИТЕ  
РАЗХОДИ  И ПОЛЗИ  И ПОСТИГАНЕТО  НА ЖЕЛАНИТЕ  ЕФЕКТИ ? 
Настоящата  политическа  инициатива  би осигурила  периодични  оценки , които  да бъдат  
препращани  от Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета  и да бъдат  
публикувани . В тези оценки  ще бъдат  взети  под внимание  мненията  на всички  
съответни  заинтересовани  страни  на основата  на условия , договорени  с управителния  
съвет  на Агенцията , и ще бъде  оценена  ефективността  на Агенцията  при постигането  на 
целите  ѝ, както  и дали  тя все още представлява  ефективен  инструмент  и дали  следва  да 
бъдат  направени  някакви  промени  в нейния  мандат  и/или други  аспекти  на регламента  
за нейното  създаване . След  извършване  на оценка  управителният  съвет  на Агенцията  
ще издаде  препоръки  до Комисията  относно  подходящи  промени , които  да бъдат  
направени  в регламента . Управителният  съвет  и изпълнителният  директор  на 
Агенцията  следва  да вземат  под внимание  резултатите  от оценката  в многогодишното  
планиране  на Агенцията . 
Действията  на Агенцията  подлежат  на надзор  от страна  на омбудсмана  в съответствие  с 
член  228 от Договора .