СЪКРАЩЕНИЯ

ГД "Здравеопазване и потребители" : Генерална дирекция "Здравеопазване и потребители"

ГД "Земеделие и развитие на селските райони" : Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони"

ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

ЕОБХ : Европейски орган за безопасност на храните

Инициатива BTSF : Инициатива "По-добро обучение за по-безопасни храни"

МНПК : Многогодишен национален план за контрол

ПХП : Предприятие за хранителни продукти

САПАРД : Специална предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони

ФЕОГА : Европейски фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието

EAHC : Изпълнителна агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите

FVO : Хранителна и ветеринарна служба

HACCP : Анализ на риска и контрола на критичните точки

OLAF : Европейска служба за борба с измамите

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Анализ на риска и контрола на критичните точки (HACCP) :

Предприятията за хранителни продукти следва да въведат, поддържат и прилагат в своята дейност процедури, основани на принципите на HACCP:

идентифициране на всички рискове, които трябва да бъдат предотвратени, елиминирани или редуцирани,

идентифициране на критичните точки за контрол на етапа (етапите), при които контролът е от съществено значение за предотвратяването или елиминирането на риска, или редуцирането му до приемливи нива,

установяване на критични граници в критичните точки за контрол, разграничаващи приемливото от неприемливото,

установяване и изпълнение на ефективни процедури за наблюдение на критичните точки за контрол,

установяване на коригиращи действия, когато наблюдението показва липсата на контрол върху дадена критична контролна точка,

установяване на процедури за проверка на ефективността на мерките, посочени по-горе,

въвеждане на документация и архиви, които да показват ефективното прилагане на мерките [1].

Верига на охлаждане : Предприятията за хранителни продукти следва да осигурят по време на процеса на производство на храни, от клането на животните до изпращането на продуктите до крайния потребител, непрекъсната верига от подходящи, достатъчно големи помещения за обработка и съхранение с регулируема, подходяща за храните температура. Тези температури следва да поддържат и да удължават срока на съхранение на пресните продукти, като предотвратяват растежа и размножаването на микроорганизми.

Критични точки за контрол (CCP) : Етапът или етапите, при които контролът е от съществено значение за предотвратяването или елиминирането на риска, или редуцирането му до приемливи нива (вж. HACCP).

Микробиологично изследване : Предприятията за хранителни продукти следва да гарантират, че хранителните продукти отговарят на съответните микробиологични критерии и да вземат специфични проби от кланични трупове и месо, според изискванията на Регламент (ЕО) № 2073/2005 [2].

Многогодишен национален план за контрол (МНПК) : държавите членки прилагат законодателството в областта на храните, следят и проверяват дали предприятия за хранителни продукти и производство за фуражи спазват съответните изисквания на законодателството в областта на храните. За тази цел те трябва да поддържат система за официални проверки [3]. С цел да гарантира ефективното изпълнение на тези изисквания, всяка държава членка следва да изготви единен интегриран многогодишен национален план за контрол, който да съдържа обща информация за структурата и организацията на системите за контрол върху храните и фуражите и за контрол на здравето на животните и хуманното отношение към животните в дадената държава членка. МНПК е създаден с оглед насърчаване на последователен, всеобхватен и интегриран подход към официалния контрол и определяне на приоритети, базирани на риска, както на и критерии за категоризиране на риска на съответните дейности и на най-ефективните процедури на контрол [4].

По-добро обучение за по-безопасни храни (BTSF) : Инициатива на Комисията, насочена към създаване на стратегия за обучение на Общността (ЕС) в областта на законодателството относно храните и фуражите, правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните, а също и правилата за растителна защита. Обучението е предназначено за всички служители на компетентните органи в държавите членки, които извършват официален контрол, с цел те да бъдат информирани за актуалното състояние на всички аспекти на правото на Общността в гореспоменатите области, както и за да се гарантира извършването на контрол по унифициран, обективен и подходящ начин във всички държави членки [5].

Програма за собствен контрол : Предприятията за хранителни продукти трябва да вземат проби на всеки етап от производството, преработката и дистрибуцията на храни, за да гарантират, че процесът на производство функционира на приемливи нива и нивото на замърсяване не налага корективни мерки. Честотата на вземане на проби от кланични трупове в кланиците е определена в приложение I на Регламент (ЕО) № 2073/2005. Освен това трябва да се вземат проби от преработвателните помещения и използваното в производството на храни оборудване. Вземането на проби от предприятията за хранителни продукти (програма за собствен контрол) се различава от вземането на проби от официалните ветеринари на държавите членки в рамките на Многогодишните национални планове за контрол.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Кланиците са важен етап от веригата на преработване на храни. В съответствие със законодателството на Европейския съюз относно хигиената, предприятията за хранителни продукти (ПХП) ръководещи кланици, следва да осигурят подходящи условия и процедури, за да гарантират безопасността на храните. За кланиците в държавите, които се присъединяват към ЕС след 2004 г., са отделени средства на ЕС с цел да им се помогне да спазват разпоредбите на законодателството. Това е голямо предизвикателство, тъй като тези изисквания по принцип са по-строги отколкото действащите национални норми. Свързаното с това подобрение на кланиците се подпомага от вноски от ЕС по Специалната предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони (САПАРД), а по-късно от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) и от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР).

II. Одитът на Палатата провери дали Комисията и съответните държави членки са предприели необходимите действия, за да гарантират, че кланиците са приведени в съответствие с хигиенните стандарти на ЕС. Това включи проверка на надзора, наличните указания, изпълнението и финансирането на мерки, свързани с хигиенните изисквания (точки 1—21).

III. Одитът откри слабости при прилагането на правилата и процедурите в посетените държави членки, които са обобщени по-долу. Тези слабости не поставят под съмнение цялостния модел на системите, но показват необходимостта от по-стриктно извършване на проверки на всички нива, за да се намалят рисковете и да се избегнат потенциално сериозни проблеми за безопасността на храните (точка 51).

IV. Изпълнението на изискванията на приложимия регламент за хигиената в държавите членки е проверено частично от Хранителната и ветеринарна служба (FVO) на Комисията (точки 22—25). Открити са слабости при изпълнението от страна на държавите членки на многогодишните национални планове за контрол (МНПК) (точки 26—27). Надзорът от страна на компетентните национални органи не е предотвратил проблеми, възникващи при изпълнението на хигиенните изисквания от ПХП (точки 28—35).

V. Въпреки че Комисията публикува указания с цел да улесни изпълнението на хигиенните изисквания, някои от проверените държави членки не са изготвили национални насоки (точки 36—38).

VI. Липсват систематични консултации между Комисията и Изпълнителна агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите относно инициативата "По-добро обучение за по-безопасни храни" (точка 39), както и подходящи процедури в държавите членки за разпространение на резултатите от тази инициатива (точки 40—44).

VII. Приносът на средствата на ЕС за улесняване на изпълнението на хигиенните изисквания в кланиците е засегнат от слабости, свързани с устойчивостта и подбора на проекти (точки 45—50).

VIII. Палатата препоръчва на Комисията да подобри надзора и насоките за изпълнението на хигиенните изисквания в новоприсъединяващите се държави членки. Като се вземе предвид използването на средства на ЕС за изпълнението на хигиенните изисквания в тези държави членки, Комисията следва да упражнява ефективен надзор върху изпълнението на съответните програми и да направи оценка на отражението на тези средства.

ВЪВЕДЕНИЕ

1. Основен приоритет за Комисията е поддържането на високо ниво на безопасност на храните на разумна цена чрез предотвратяване на основни рискове и осигуряване на ефективно прилагане на законодателството за безопасността на храните [6]. Поредица от кризи, свързани с храните и фуражите (например Спонгиформна енцефалопатия по говедата, диоксин), подчертаха слабостите в модела и прилагането на разпоредбите за храните в Европейския съюз (ЕС). След публикуването през 2000 г. на "Бяла книга за безопасността на храните" [7], Комисията е предприела стъпки към цялостно преразглеждане на законодателството на ЕС във връзка с хигиената на храните и ветеринарните въпроси.

2. През 2002 г. Европейският парламент и Съвета приемат регламент относно безопасността на храните [8]. Със законодателния пакет за хигиената от 2004 г. са приети специфични регламенти относно хигиената и безопасността на храните в кланиците и мониторинга на тяхното прилагане. Той влиза в сила през януари 2006 г. и включва:

а) правила относно хигиената на храните [9];

б) специфични хигиенни правила за храните от животински произход [10]; както и

в) специфични правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход, предназначени за човешка консумация [11].

3. Официалният контрол [12] се извършва, за да се гарантира спазването на законодателството в областта на фуражите и храните, правилата за здравето на животните и за хуманното отношение към животните. Предвид поддържането на високо ниво на безопасност на храните, кланиците [13] се превръщат в ключов етап във веригата на преработване на храни. В приложение I са изложени основните изисквания за хигиена и безопасност на храните, които следва да се прилагат в кланиците [14].

4. Държавите членки, които се присъединяват към ЕС от 2004 г. нататък, се сблъскват със специфични предизвикателства при спазването на новите изисквания от законодателния пакет за хигиената в сравнение със старите държави членки, които вече прилагат законодателството на ЕС в тази област. Поради тази причина са отделени средства на ЕС за кланиците в новите държави членки с цел да се улесни спазването на законодателството.

5. Към декември 2011 г. 2154 кланици са били одобрени от националните органи на тези държави членки (вж. таблицата в точка 45) като спазващи регламентите на ЕС за хигиената.

ОТГОВОРНОСТИ

6. Законодателният пакет за хигиената разпределя задължения за хигиената и безопасността на страните между Комисията, държавите членки и предприятията за хранителни продукти.

КОМИСИЯТА

7. Комисията (Генерална дирекция "Здравеопазване и потребители") отговаря за разработването на политиката на ЕС за безопасност на храните, и по-специално за управлението на риска във връзка с безопасността на храните. Две агенции ѝ помагат в изпълнението на тази задача. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ), със седалище в Парма, осигурява експертни становища относно въпроси по безопасността на храните, които служат като научна база за мерки на ЕС. Европейският център за профилактика и контрол върху заболяванията (ЕЦПКЗ), със седалище в Стокхолм, също има принос от научен характер за оценката на риска, но с по-силно фокусиране върху здравето на хората.

8. Комисията контролира изпълнението от страна на държавите членки на политиката на ЕС за безопасност на храните, по-точно като проверява дали държавите членки са разработили система от национални официални контроли в съответствие със законите на ЕС. Тази проверка се извърша от определено звено на Генерална дирекция "Здравеопазване и потребители" — Хранителната и ветеринарна служба (FVO), която извършва одити на официалните национални контроли на държавите членки. ГД "Здравеопазване и потребители" също така разработва обучения за безопасността на храните за държавите членки по програмата BTSF. Обучението се провежда от Изпълнителната агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите (EAHC) със седалище в Люксембург.

ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

9. Всяка държава членка има компетентен орган, натоварен с прилагането на пакета за хигиената от 2004 г., както и с проверката дали ПХП спазват неговите изисквания. Основните задачи на компетентните органи включват:

а) изготвяне и разпространение на национални насоки;

б) одобрение на кланици;

в) подготовка на единен Многогодишен национален план за контрол (МНПК), в който са описани техните системи за официален контрол и други дейности за налагане на спазването от ПХП на изискванията за безопасност на храните на всички етапи от хранителната верига;

г) изготвяне на доклади за изпълнението на МНПК;

д) извършване на официален контрол (в допълнение към контрола, извършван от официалните ветеринари, работещи в кланиците) на ПХП в съответствие с МНПК;

е) насърчаване на обучението на служителите, които извършват контрол;

ж) определяне на национални референтни лаборатории;

з) извършване на одити на системите за официален контрол с цел да се гарантира, че те постигат поставената в Регламент (ЕО) № 882/2004 цел.

10. Държавите членки докладват ежегодно на Комисията за резултатите от своите контроли и одити от предходната година.

ПРЕДПРИЯТИЯТА ЗА ХРАНИТЕЛНИ ПРОДУКТИ

11. Предприятията за хранителни продукти (ПХП) следва да гарантират, че всички етапи на производството, преработката и дистрибуцията на храни, които са под техен контрол, отговарят на съответните хигиенни изисквания. ПХП, които управляват кланици в държавите членки, отговарят за спазването на изискванията, свързани с:

а) осигуряване на подходящи помещения и оборудване, които да позволят на официалния ветеринарен контрол да извършва предкланични и следкланични прегледи;

б) проследяване на животинските продукти;

в) проби за микробиологично замърсяване;

г) разделяне на дейностите по време или място с цел да се избегне кръстосано замърсяване;

д) поддържане на веригата на охлаждане и подходящо пакетиране или опаковане и изпращане;

е) правилно обезвреждане на всички отпадъци, получени в резултат от извършваните на територията на кланиците операции.

12. Всички процедури за хигиена на храните трябва да се основават на принципите на Анализ на риска и контрола на критичните точки (HACCP) [15] — международната стандартна методология за управление на рискове, свързани с храни.

СПЕЦИФИЧНО ФИНАНСИРАНЕ ЗА НОВОПРИСЪЕДИНЯВАЩИТЕ СЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

13. Държавите членки, които се присъединяват към ЕС от 2004 г. нататък, трябва да гарантират, че кланиците им отговарят на хигиенните изисквания на ЕС. Тъй като тези изисквания като цяло са с по-висок стандарт от съществуващите национални изисквания, предвидено е отпускане на средства на ЕС за модернизиране на кланиците с цел да се подпомогне спазването на хигиенните изисквания.

14. Специалната предприсъединителна програма за развитие на земеделието и селските райони (САПАРД) [16] осигурява около 117 милиона евро за 241 кланици по мярката "Подобряване на преработването и маркетинга на земеделски и рибни продукти" [17]. По тази мярка се отпускат средства за подпомагане на държавите членки да се справят със структурната корекция в сектора на земеделието и селските райони, включително законодателството за хигиената, свързано с кланиците. Тя се фокусира върху приоритетите, определени в споразуменията за партньорство за присъединяване, в които подробностите за всяка държава са изложени в план за развитие на селските райони.

15. Финансирането по САПАРД е използвано за помощи като изграждане на помещения за кланици, закупуване на оборудване, преустройство на производствените помещения, използване на хигиенични материали (например не е разрешено използването на обикновена боя за стени), стерилизиращи и почистващи инсталации, отговарящи на хигиенните стандарти.

16. След това кланиците са подпомагани от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) [18] по мярката "Подобряване на процеса на преработване и маркетинга на земеделски продукти", а впоследствие — от Европейския земеделски фонд за развитие на земеделските райони (ЕЗФРСР) [19] по мярката "Добавяне на стойност към земеделските и горски продукти". Тези фондове се управляват от Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" (ГД "Земеделие и развитие на селските райони") и от държавите членки.

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

17. Целта на одита беше да провери дали Комисията и държавите членки, които са получили средства по програма САПАРД, ФЕОГА и ЕЗФРСР [20], са предприели необходимите стъпки, за да гарантират, че кланиците са достигнали хигиенните стандарти на Европейския съюз (ЕС). Това включи проверка на следните въпроси:

а) Упражнен ли достатъчен надзор от страна на Комисията и компетентните органи в държавите членки на изпълнението на хигиенните изисквания, приложими за кланиците?

б) Налице ли са адекватни насоки и обучение за подпомагане изпълнението на хигиенните изисквания, приложими за кланиците?

в) Съществуват ли адекватни процедури за изпълнение на хигиенните изисквания в кланиците?

г) Ефективни ли са процедурите за осигуряване на финансиране от ЕС за кланиците и за изпълнение на изискванията на ЕС за хигиена и безопасност на храните?

18. Одитът включи посещения съответните служби на Комисията, EAHC и ЕОБХ. Бяха посетени пет от гореспоменатите нови държави членки (Чешка република, Унгария, Полша, Румъния и Словения), а 25 кланици, които ползват финансиране от ЕС (пет във всяка държава членка), бяха одитирани на място.

19. Одитната дейност в службите на Комисията, отговарящи за безопасността на храните, включи проверка на документацията и процедурите, свързани с мисиите за одит и инспекция на безопасността на храните, управлението на програми за обучение, както и съответните насоки за ПХП и компетентните органи.

20. Одитната дейност в службите на Комисията, отговарящи за финансирането, включи проверка на документацията във връзка с програмите за развитие на селските райони (ПРСР) по предприсъединителни фондове (САПАРД), ФЕОГА и ЕЗФРСР, както и проверка на съответната документация, свързана с изпълнението на програмите в държавите членки, посетени по време на одита.

21. В държавите членки одитът се фокусира върху проверката на управленските системи за прилагане на законодателството на ЕС за хигиената в кланиците и включи преглед на приноса на финансираните от ЕС програми за постигане на тази цел. Одитът в кланиците провери изпълнението на съответните процедури.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

НАДЗОР НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ХИГИЕННИТЕ ИЗИСКВАНИЯ

22. Одитът провери надзора от страна на Комисията на действията, предприети в държавите членки, както и надзора от страна на държавите членки на дейностите на ПХП. Одитът на Палатата установи, че като цяло моделът на системите за надзор на хигиенните изисквания от страна на Комисията и на компетентните органи на посетените държави членки (точка 18) е подходящ, но тяхното прилагане все още може да се подобри в редица важни аспекти, посочени по-долу.

23. Изпълнението на хигиенните изисквания все още не е проверено изцяло от Комисията (точки 24—25). На нивото на одитираните държави членки са установени слабости при прилагането на МНПК (точки 26—27) и извършването на ветеринарен контрол (точка 28).

КОМИСИЯТА САМО ОТЧАСТИ Е ПРОВЕРИЛА ИЗПЪЛНЕНИЕТО В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ НА ЗАКОНОДАТЕЛНИЯ ПАКЕТ ЗА ХИГИЕНАТА ОТ 2004 Г.

24. ГД "Здравеопазване и потребители" проверява изпълнението на хигиенните изисквания в държавите членки посредством инспекции, извършвани от нейната Хранителна и ветеринарна служба (FVO). FVO извършва 250 посещения за инспекция на година, повече от една трета от които се провеждат в трети страни. ГД "Здравеопазване и потребители" определя ежегодно приоритети за тези инспекции, като взема предвид риска, регулаторните фактори, настоящата стратегия и предишните резултати от инспекции. Извършват се инспекции на специфични сектори [21], общи последващи инспекции, както и специфични последващи инспекции.

25. През 2006 г. FVO провери изпълнението на изискванията на пакета за хигиената от 2004 г. (точка 8) за сектора на червеното месо във всички държави членки, присъединили се към ЕС от 2004 г. нататък. По време на одита през 2011 г. в процес на приключване беше проследяването на незадоволителните нива на изпълнение, установени по време на този преглед. В сектора на птичето месо обаче прегледът стартира едва през 2008 г. По време на одита през 2011 г. (пет години след крайния срок за изпълнение на хигиенните изисквания) този преглед, както и последващото му проследяване, също са все още в процес на изпълнение [22].

НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПРИЛАГАНЕТО НА МНОГОГОДИШНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ПЛАНОВЕ ЗА КОНТРОЛ (МНПК) ОТ ОДИТИРАНИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

26. Прилагането на МНПК от държавите членки (точка 9 и Речник на термините) се оценява от FVO по време на общите последващи одити. FVO откри слабости при прилагането [23] на МНПК в три от посетените новоприсъединили се държави членки (Унгария, Румъния и Словения), което намалява тяхната пригодност като основа за извършване на официален контрол.

27. Освен това при одита на Палатата беше установено, че планираният от МНПК контрол за 2009 г. в Румъния не е бил извършен докрай.

СЛАБОСТИ ПРИ ИЗВЪРШВАНЕТО НА ВЕТЕРИНАРНИЯ КОНТРОЛ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

28. Компетентните органи на държавите членки следва да извършват официален ветеринарен контрол в кланиците в съответствие с документираните процедури [24]. Ефективният контрол налага тези процедури да бъдат ясно определени и правилно прилагани (вж. приложение II). Одитът установи, че като цяло са въведени подходящи процедури за спазване на изискванията. Бяха установени обаче някои специфични недостатъци. Те са свързани с проблеми с координирането и документирането на програмите за вземане на проби и на резултатите от контрола (вж. каре 1).

ИЗПЪЛНЕНИЕ ОТ ПХП НА ИЗИСКВАНИЯТА ЗА ХИГИЕНА И БЕЗОПАСНОСТ НА ХРАНИТЕ В КЛАНИЦИТЕ

29. Палатата провери как ПХП изпълняват изискванията за хигиена и безопасност на храните в кланиците под надзора на компетентните органи на държавите членки. При одита беше установено, че като цяло ПХП са въвели подходящи процедури за спазване на изискванията. Въпреки това посочените по-долу констатации и оценки показват, че изпълнението на изискванията за хигиена и безопасност на храните от страна на ПХП все още налага засилване на проверките от националните компетентни органи и строг надзор на тези органи от Комисията.

КАРЕ 1

СЛАБОСТИ ПРИ ОФИЦИАЛНИЯ ВЕТЕРИНАРЕН КОНТРОЛ

Към момента на одита, извършен от Палатата, в Полша компетентните органи провеждат одит на официалния ветеринарен контрол от под отговорността на същите служби за инспекция, които извършват ветеринарния контрол. Това излага на риск независимостта на работата.

В Румъния един доклад от инспекция, проведена от компетентните органи с цел проверка на изпълнението на задълженията на официалния ветеринар, съдържа констатации относно дейността на кланицата и относно прилагането на собствен контрол, което в действителност е отговорност на ПХП.

Ветеринарните служби на държавите членки проверяват дали моделът и прилагането на системите HACCP на ПХП отговарят на регулативните изисквания. В Унгария обаче централните ветеринарни служби не са направили преглед на прилагането на HACCP. Освен това данните, свързани с често срещаните недостатъци, не са достатъчно добре съпоставени. Вследствие на това не е възможно да бъде наблюдавано цялостното приложение и изпълнение на системата за HACCP.

В Словения липсват ясни насоки и стандартна документация за докладване на резултатите от ветеринарния контрол, което води до различия в докладите за контрола. Това създава риск за тяхното качество и изчерпателност.

В някои от малките кланици, посетени по време на одита, липсва ясно разграничаване на отговорностите на ПХП от тези на официалния ветеринар. Това може да засегне независимостта на официалния контрол.

НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ХИГИЕННИТЕ ИЗИСКВАНИЯ

30. Одитът отбеляза слабости при изпълнението на хигиенните изисквания в девет от посетените 25 кланици. Те са свързани с неподходящо оборудване за почистване, дезинфекция и зашеметяване, отделяне на "чистите" от "мръсните" зони, и липса на подходящи съоръжения за съхранение за месото, обявено за негодно за човешка консумация (вж. каре 2).

КАРЕ 2

НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ХИГИЕННИТЕ ИЗИСКВАНИЯ

Въпреки че производствения поток в кланиците следва да бъде проектиран по такъв начин, че да се избегне кръстосаното замърсяване, в една от посетените кланици в Румъния персоналът може свободно да преминава от мръсни в чисти зони и се наложи одитният екип да се върне в потока от мръсната към чистата зона поради липса на друг изход. В друга румънска кланица месото от съоръженията за съхранение е трябвало да бъде пренасяно обратно в разфасовъчния цех, за да бъде етикетирано за изпращане. И в двете кланици фактът, че пространството или времето на дейностите не са разделени, може да създаде риск от кръстосано замърсяване. В трета кланица ножовете не се съхраняват правилно по време на клането. В четвърта кланица персоналът обработва кланични трупове от свине веднага след почистване на подовете, без първо да си измие ръцете.

В една от посетените кланици в Чешката република съоръженията за почистване на ръцете и ботушите не са подходящи, за да се гарантира, че всички работници действително ги използват, преди да преминат в чистите зони. В този случай и в още една кланица няма ясно отделяне на различните зони, което позволява свободен достъп до съоръженията, без да се вземат съответните мерки за дезинфекция. В трета посетена кланица клетките, използвани за транспорт на живи пилета, не са почиствани изцяло след разтоварването на птиците, което би могло да доведе до риск от кръстосано замърсяване.

В една от посетените кланици в Полша оборудването за зашеметяване не функционира добре, което причинява ненужен стрес на животните, тъй като= не е налично резервно оборудване, за да се довърши зашеметяването в разумен срок. В друга кланица, посетена в Полша, липсват отделни охладителни съоръжения за съхранение за месото, обявено за негодно за човешка консумация.

ЛИПСА НА ДОСТАТЪЧНА УВЕРЕНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА СЪС СИСТЕМАТА ЗА АНАЛИЗ НА РИСКА И КОНТРОЛА НА КРИТИЧНИТЕ ТОЧКИ (HACCP)

31. Подходящото документиране (например във връзка с веригата на охлаждане) представлява основна част от системите за HACCP [25]. Плановете за HACCP на посетените кланици изискват да се записват мониторинговите дейности на критичните точки за контрол (CCP). В пет от посетените кланици обаче процедурите за HACCP не са приложени по отношение на CCP, свързани с температурата, и документирането на проверките на CCP е непълно и/или ненадеждно (вж. каре 3). Това намалява увереността във връзка с докладвания критичен контрол.

КАРЕ 3

НЕДОСТАТЪЧНИ ПРОВЕРКИ НА КРИТИЧНИТЕ ТОЧКИ ЗА КОНТРОЛ

В една от посетените кланици в Словения определената от регламентите максимална температура на месото преди то да бъде транспортирано (7oC) е използвана като граница за CCP, като температурата е систематично измервана. В случай че при отчитането на температурата се установи, че готовото за изпращане месо не е достатъчно студено, следва то допълнително да се охлади. При одита обаче бяха установени документирани доставки на месо от кланицата с отчетена температура над 8oC без допълнително охлаждане.

В една от посетените кланици в Унгария температурата в помещенията за охлаждане подлежи на CCP. Системата за мониторинг на температурата обаче не изпраща достатъчно сигнали в случай на температурни отклонения от нивата, определени в плана за HACCP. В друга посетена кланица документацията, свързана с CCP, се попълва само в случай че възникнат проблеми. Липсват документни доказателства за отчитане на температурата в рамките на разрешените нива.

В една от посетените кланици в Румъния документацията за температурата в помещенията за охлаждане не се счита за надеждна. В документите е вписвана систематично една и съща температурна стойност, измервана четири пъти дневно в продължение на няколко седмици от един и същи човек.

Във втора посетена кланица в Румъния документацията за отчетена температура се попълва предварително, като попълваният код е винаги "С" — "в съответствие с изискванията".

НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПРИЛАГАНЕТО НА ПРОГРАМАТА ЗА СОБСТВЕН КОНТРОЛ

32. Законодателството изисква ПХП да изпълняват програма за собствен контрол, която включва вземане поне веднъж седмично на проби за микробиологично замърсяване от кланични трупове, с изключение на някои случаи, в които ветеринарните органи могат да разрешат пробите да се вземат веднъж на две седмици. В пет от посетените кланици в три държави членки честотата на вземане на проби или тяхната обработка не са извършени съгласно изискванията. В четири случая, при които ветеринарните органи са одобрили вземане на проби веднъж на всеки две седмици, това е ставало в действителност на по-големи интервали от време. В един от случаите са липсвали резултатите от тестването (вж. каре 4).

КАРЕ 4

ВЗЕМАНЕТО НА ПРОБИ ОТ КЛАНИЧНИТЕ ТРУПОВЕ НЕ ВИНАГИ СЕ ИЗВЪРШВА В СЪОТВЕТСТВИЕ С ПРАВИЛАТА

ПХП, които управляват кланици, следва да вземат проби за микробиологичен анализ минимум веднъж седмично. В две кланици, посетени в Румъния, вземането на проби за салмонела е било извършвано от ПХП по-рядко от законовите изисквания без за това да е получено предварително разрешение от ветеринарните органи.

Освен това официалният ветеринар е взел пробите, въпреки че това е задължение на ПХП.

В една от посетените кланици в Полша вземането на проби е било извършвано от ПХП в някои случаи до веднъж месечно. В друга кланица липсват доказателства, че всички необходими тестове са били извършени.

В една от посетените кланици в Чешката република, въпреки че ПХП е спазило изискваната честота на вземане на проби, те са били изпращани в лабораторията само веднъж месечно или по-рядко. Тази практика представлява риск за хигиената на процеса на производство, тъй като би било невъзможно да се вземат незабавни корективни мерки, ако евентуалните положителни резултати от микробиологичното изследване не станат известни достатъчно бързо.

НЕСПАЗВАНЕ НА ИЗИСКВАНИЯТА ЗА ПРОСЛЕДЯВАНЕ

33. Храните и фуражите, които могат да бъдат продавани в ЕС, следва да бъдат подходящо етикетирани или идентифицирани, за да се улесни тяхното проследяване посредством съответната документация или информация [26]. Одитът установи слабости при шест от посетените 25 кланици. Те са свързани с неподходящи системи за идентифициране на кланичните трупове и стада и непълни системи за проследяване на преработката на животни в кланични трупове в хранителната верига (вж. каре 5).

КАРЕ 5

ЛИПСА НА ИНФОРМАЦИЯ ЗА ПРОСЛЕДЯВАНЕ

Операторите на кланици не трябва да допускат на територията на кланицата животни, освен ако не разполагат с актуална информация относно безопасността на храните, която се вписва в документацията в стопанството на произход. В две от посетените кланици в Полша липсваше информация за хранителната верига за кравите, заклани по време на посещението.

В две от посетените кланици за свине в Румъния и в една в Чешката република правилата относно идентифицирането на кланични трупове са недостатъчни по отношение на гарантирането на проследяване. И в двата случая в Румъния ПХП е заявило, че датата на клане е партидният номер. В хладилното помещение на първата кланица по време на посещението на място са били забелязани свински глави без идентификационен номер. Следователно липсата на конкретна информация за идентифициране на частите от кланични трупове или на партидата може да представлява риск за проследяването. В случая в Чешката република кланични трупове са били номерирани само с номера на поръчката за клане, а датата на клане не е била записана. Това би попречило на бързото проследяване на месото до стопанството в случай на криза.

В две от посетените кланици за птици в Полша броят на доставените птици не отговаря на броя на закланите. В едната от кланиците се наблюдават различия между броя на птиците, одобрени за клане от предкланичната ветеринарна инспекция на територията на стопанството, и броя на птиците, доставени в кланицата.

Във втората кланица липсва физическо преброяване на закланите птици. Освен това в същия случай придружаващите птиците за клане идентификационни документи посочват стопанството, но липсва информация относно идентификацията на групата птици. В случаите, когато в стопанствата има повече от една група птици, това води до невъзможност за проследяване между проверените и закланите птици. Подобна липса на информация за идентифициране е наблюдавана в кланица за птици в Унгария.

НЕСЪОТВЕТСТВИЕ НА ПРАВИЛАТА ОТНОСНО ГЪВКАВОСТТА

34. Както е отбелязано в точка 11, от ПХП се изисква да вземат микробиологични проби в кланиците. Законодателството [27] разрешава изключения от правилото за честота на пробите при малки кланици, в случай, че е направен анализ на риска, който показва, че по-рядкото взимане на проби е оправдано.

35. В законодателството за хигиената в ЕС липсва дефиниция на малки предприятия за производство на храни. Освен това е налице несъответствие в изискването всички предприятия, без значение от размера им, да прилагат действащото законодателство за хигиената и Регламент (ЕО) № 2073/2005, който позволява дерогации за малки кланици.

НАСОКИ И ОБУЧЕНИЕ

36. Одитът провери дали Комисията и държавите членки са разработили актуални насоки и са насърчили провеждането на подходящо обучение за заинтересованите страни. Въпреки че на нивото на Комисията са разработени насоки, в националните професионални сектори са разработени малко на брой насоки за хигиенните практики в кланиците (точки 37—38). Посетените държави членки считат организираната от Комисията програма за обучение за много полезна, но одитът отбеляза, че има възможност тя да се подобри допълнително (точки 39—44).

ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПРЕДОСТАВЯТ ОГРАНИЧЕНИ НАСОКИ ОТНОСНО ПРИЛАГАНЕТО НА ЗАКОНОДАТЕЛСТВОТО

37. Регламентите за безопасността на храните изискват Комисията да създаде насоки за официалните контроли [28] и ръководства за добри практики [29] относно хигиената и прилагането на принципите за HACCP, и да гарантира тяхното разработване и разпространение. С тази цел Комисията публикува и актуализира съответните насоки след консултация с държавите членки и с други заинтересовани страни.

38. Държавите членки следва също да насърчават разработването на национални ръководства за добри практики относно хигиената и прилагането на принципите за HACCP от отраслите на хранителния сектор [30]. Тези ръководства ще бъдат важен инструмент за предотвратяване на ситуациите, описани в констатациите на Палатата на ниво държавите членки, както и на слабостите, установени при инспекциите на Хранителната и ветеринарна служба. В три от одитираните държави членки обаче (Полша, Румъния, Словения) националните професионални асоциации не са съставили такива ръководства.

ЛИПСА НА СИСТЕМАТИЧНИ КОНСУЛТАЦИИ МЕЖДУ ГД "ЗДРАВЕОПАЗВАНЕ И ПОТРЕБИТЕЛИ" И EAHC

39. Темите на обучението и модела на курсовете за обучение по BTSF се избират от ГД "Здравеопазване и потребители" и се предоставят в детайли на EAHC. През одитирания период (одитни посещения до януари 2011 г.) липсват систематични консултации между EAHC и ГД "Здравеопазване и потребители" относно модела на тези курсове за обучение, което създава риск познанията на Агенцията, придобити при изпълнението на програмите, да не се използват.

НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПРИЛАГАНЕТО НА BTSF

40. С цел хармонизиране на официалните ветеринарни контроли от държавите членки Комисията може да организира курсове за обучение за служители на държавите членки [31]. Инициативата за обучение BTSF е разработена от ГД "Здравеопазване и потребители" и се изпълнява от EAHC. С оглед осигуряване на по-добра комуникация с държавите членки се организират редовни срещи между Комисията и националните звена за контакт на държавите членки.

41. Основен принцип на курсовете по инициативата BTSF не е да заместят националните програми за обучение или да обхванат всички служители на компетентните органи, а да насърчат подход за "обучение на обучаващите", при който държавите членки следва да предадат информацията, получена от участниците в сесиите за обучение на BTSF, на своите ветеринарни служби. Подходът за "обучение на обучаващите" все още не се прилага изцяло на ниво ЕС. Понастоящем липсва обща рамка за начина, по който следва да се извършват дейностите за разпространение, а също така липсват и критерии за мониторинг на разпространението на резултатите на нивото на държавите членки с цел да се извърши проследяване на тези дейности.

42. В Унгария и Румъния ролята на националните звена за контакт по инициативата BTSF е ограничена до предаване на Комисията на информация относно напредъка на дейностите и не е достатъчна за извършване на мониторинг на програмата за обучение, за осигуряване на обратна връзка и за разпространение на съответната информация.

43. Междинната оценка на инициативата BTSF [32] показа, че участниците считат, че дейностите за обучение са прекалено теоретични и не включват достатъчно практически примери. Освен това одитът на Палатата в държавите членки отбеляза, че разпространението на информация на тяхна територия след участие в курсове на инициативата BTSF не включва достатъчно практически примери, което би подобрило резултатите и въздействието на дейностите за разпространение на нивото на държавите членки (вж. каре 6).

44. Следващата оценка на инициативата BTSF, която първоначално е планирана за 2011 г., е забавена и се очаква да бъде завършена през 2012 г.

КАРЕ 6

НЕОБХОДИМОСТ ОТ ПОДОБРЕНИЕ НА ОБУЧЕНИЕТО

В посетените по време на одита държави членки компетентните ветеринарни органи считат, че инициативата BTSF е много полезна, въпреки че предлагат подобрения по отношение на:

а) Обновяване на темите за обучение в рамките на BTSF, тъй като повечето от техните инспектори на централно ниво вече са участвали в съществуващите курсове за обучение, а е необходимо да бъдат обхванати други теми, свързани с актуални въпроси,, за да се осигури хармонизиран подход за официалните контроли;

б) Промяна на езиците на обучение, тъй като курсовете за обучение обикновено се провеждат само на английски, френски или немски език.

Органите подчертават трудността да се намерят инспектори с достатъчни езикови познания, за да могат да участват в тези курсове. Освен това не всички предприятия, избрани за посещение от участниците в курсовете за обучение, съответстват на актуалните хигиенни изисквания или представляват пример за добри практики.

В Румъния и в Унгария поради липсата на обмен на информация между националните звена за контакт и ветеринарните органи не са били взети предвид предложения за подобрения.

ПРОЦЕДУРИ ЗА ИЗПОЛЗВАНЕ НА СРЕДСТВАТА ОТ ЕС

45. Одитът извърши проверка на процедурите за осигуряване на финансиране от ЕС за кланиците с цел да се улесни изпълнението на хигиенните изисквания. Палатата откри слабости, свързани с устойчивостта и подбора на проекти (точки 46—50). В таблицата е представено финансирането, предоставяно от САПАРД за кланиците с цел да им помогне да достигнат на стандартите за хигиена на ЕС. Тези операции понастоящем се подпомагат от мярката "Добавяне на стойност към земеделските и горските продукти" на ЕЗФРСР [33].

ТАБЛИЦА

САПАРД: МЯРКА "ПОДОБРЯВАНЕ НА ПРЕРАБОТВАНЕТО И МАРКЕТИНГА НА ЗЕМЕДЕЛСКИ И РИБНИ ПРОДУКТИ"

Източници:

Държава членка | Брой кланици, подпомагани от САПАРД по мярката | Размер на вноските от ЕС за кланиците, финансирани от САПАРД по мярката (в млн. евро) | Среден размер на вноските от ЕС на кланица (в млн. евро) | Брой на одобрените кланици към 31.12.2011 г. |

(А) | '(Б) | (В) | (Г)=(В)/(Б) | (Д) |

България [6666] | 42 | 29 | 0,69 | 108 |

Чешка република [7777] | 30 | 4 | 0,13 | 239 |

Естония [7777] | 4 | 1 | 0,25 | 60 |

Латвия [6666] | 4 | 1 | 0,25 | 78 |

Литва [6666] | 9 | 12 | 1,33 | 78 |

Унгария [7777] | 13 | 3 | 0,23 | 283 |

Полша [7777] | 77 | 22 | 0,29 | 1003 |

Румъния [7777] | 51 | 40 | 0,78 | 156 |

Словения [7777] | 4 | 3 | 0,75 | 61 |

Словакия [7777] | 7 | 2 | 0,29 | 88 |

Общо | 241 | 117 | 0,49 | 2154 |

46. Националните програми съдържат общи разпоредби за тяхното изпълнение, включително за управление, мониторинг и контрол. Това се изисква преди Комисията да одобри програмите по САПАРД.

47. Годишният отчет за дейността за 2008 г. на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" на Комисията съдържа резерви относно системата за управление и контрол за САПАРД в Румъния и в България. Резервата е достатъчно сериозна, за да накара Комисията да прекрати плащанията към тези държави членки. В Румъния (където проблемите са по-сериозни) от 197 проекта по САПАРД, подпомагани по мярката "Подобряване на преработването и маркетинга на земеделски и рибни продукти", по време на одита на Палатата 104 вече са били разследвани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) поради опасения относно процедурите за възлагане на обществени поръчки. При 64 проекта бяха открити сериозни нередности с препоръки за пълно възстановяване на публичната помощ. За 60 от тези проекти има подозрения за измама и са уведомени съответните съдебни органи.

СЛАБОСТИ, СВЪРЗАНИ С УСТОЙЧИВОСТТА НА ФИНАНСИРАНИТЕ ПРОЕКТИ

48. Един от критериите за финансиране по САПАРД е, че проектите трябва да отговарят на новите стандарти по отношение на хигиената и безопасността на храните до края на реализирането на инвестицията. Друга цел е устойчивостта на проектите. Финансираните проекти следва да бъдат поддържани на целевите нива на дейност в продължение на най-малко 5 години след края на инвестицията.

49. Одитът отбеляза, че средствата от ЕС допринасят за преструктурирането на кланиците с цел улесняване спазването на хигиенните стандарти на ЕС и поддържане на икономическата дейност. Отражението на финансираните инвестиции върху спазването на новите хигиенни стандарти не е подложено на специална оценка от службите на Комисията. Одитът установи случаи във всяка от посетените държави членки, при които не е спазен минималния срок за дейността от 5 години, или не са постигнати целевите нива на дейност (вж. каре 7). Това е намалило въздействието на средствата, използвани за улесняване на спазването на хигиенните изисквания в кланиците.

НЕПОДХОДЯЩИ КРИТЕРИИ ЗА ОТПУСКАНЕ НА ФИНАНСИРАНЕ ЗА ПРОЕКТИ ПО САПАРД

50. В Чешката република критериите за отпускане на финансиране по подмярката на САПАРД "Помощ за въвеждането на Анализ на риска и контрола на критичните точки (HACCP)" включват наличие на екип за HACCP. Поради това кандидатите, които вече имат създаден екип за HACCP и са напреднали в прилагането на тези принципи, са избирани пред тези, които са по-малко напреднали и имат нужда от по-голяма помощ. Това не е в съответствие с целта да се насърчава прилагането на HACCP. В случая на две от посетените от одиторите кланици, които се възползват от тази подмярка, единствените критерии за подбор при финансирането на тези две кланици са наличието на екип за HACCP и сертифициране по ISO. Следователно приносът на САПАРД за прилагането на хигиенното законодателство на ЕС е ограничен, тъй като е по-вероятно да бъдат избрани предприятия, които вече развиват процедурите за спазване на тези изисквания.

КАРЕ 7

ПРИМЕРИ, ПРИ КОИТО НЕ Е ПОСТИГНАТО ИЛИ ПОДДЪРЖАНО ПЛАНИРАНОТО НИВО НА ДЕЙНОСТ

В Румъния две от петте посетени кланици (0,9 милиона евро от средства по САПАРД) не са постигнали целевото ниво за кланична дейност. Това се дължи на комбинация от по-слабо от очакваното търсене на техните месни продукти, и по-малък от очаквания внос на подходящи животни.

В Полша една от първоначално избраните за посещение финансирани кланици (0,7 милиона евро средства по САПАРД) преустановява своята дейност през 2010 г. поради липса на икономически резултати.

В Унгария един от посетените обекти има на територията си кланица за свине, подпомагана по САПАРД през 2003 г. (60 000 евро), която от 2006 г. не функционира. ПХП е прехвърлило кланичната дейност към друга от своите кланици. Въпреки че разплащателната агенция е възстановила дължимите средства по САПАРД, целите на финансирането от ЕС не са постигнати.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

51. При одита на Палатата беше установено, че като цяло моделът на системите за надзор на хигиенните изисквания от страна на Комисията и на компетентните органи в новоприсъединилите се държави членки е адекватен. Одитът откри редица слабости при прилагането на правилата и процедурите в посетените държави членки. Освен това одитът установи слабости, свързани с устойчивостта и подбора на финансираните проекти. Въпреки че откритите слабости, по отделно или взети заедно, не поставят под съмнение цялостния модел на системите, които гарантират прилагането на хигиенните изисквания, те показват необходимостта от по-строго прилагане на проверките на всички нива, за да се намалят рисковете, които биха могли да доведат до сериозни проблеми, свързани с безопасността на храните.

52. Изпълнението на хигиенните изисквания в държавите, които се присъединяват към ЕС от 2004 г. нататък, все още не е изцяло проверено от Комисията (точки 24—25). На нивото на държавите членки са забелязани слабости при прилагането на многогодишните национални планове за контрол, ветеринарните контроли (точки 26—28) и изпълнението на хигиенните изисквания от ПХП (точки 29—35).

ПРЕПОРЪКА 1

По отношение на надзора на изпълнението на хигиенните изисквания Комисията следва да:

а) завърши проследяването от FVO на предишните си препоръки към държавите членки, формулирани след прегледа на прилагането на законодателния пакет за хигиената от 2004 г.;

б) подобри своите насоки и надзор на подготовката на държавите членки и прилагането на МНПК с цел да се осигури ефективна система за официален контрол;

в) насърчи държавите членки да изпълняват ефективно ветеринарния контрол, предимно чрез обучение, инспекции на FVO и преглед на докладите на държавите членки.

г) подобри наблюдението на контролите на държавите членки с цел да намали до минимум слабостите, открити при одита на Палатата.

53. Одитът на Палатата установи недостатъчна подкрепа и насоки за ПХП и някои недостатъци при прилагането на BTSF (точки 36—44).

ПРЕПОРЪКА 2

По отношение на насоките и обучението Комисията следва да:

а) насърчи държавите членки да разработят национални ръководства, които биха могли да допринесат за предотвратяване на недостатъците, открити при одита на Палатата;

б) обмисли действия за подобряване на обучението и да завърши оценката на инициативата BTSF;

в) гарантира, че съществува подходяща ефективна комуникация между нейните служби с цел да подобри дейностите за обучение;

г) насърчи държавите членки да засилят своите насоки и обучение за ПХП.

54. Въпреки че средствата от ЕС допринасят за изпълнението на хигиенните изисквания на ЕС, наблюдават се проблеми при подбора и устойчивостта на финансираните проекти (точки 45—50).

ПРЕПОРЪКА 3

По отношение на използването на средства на ЕС за изпълнението на хигиенните изисквания в кланиците в държави, които са се присъединили към ЕС от 2004 г.нататък, препоръчва се на Комисията да:

а) за да насърчи ефективното използване на средствата на ЕС, да осигури насоки за държавите членки,, които да засягат по-специално ефективния подбор на устойчиви проекти;

б) оцени отражението на средствата на ЕС, определени за изпълнението на стандартите за хигиена и безопасност на храните;

в) вземе решение въз основа на тази оценка дали следва да се предприемат допълнителни действия с цел да се осигури високо ниво на стандартите за хигиена в кланиците.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Ioannis SARMAS — член на Сметната палата, на заседанието му в Люксембург от 25 юли 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Член 5 от Регламент (ЕО) № 852/2004.

[2] Приложение I от Регламент (ЕО) № 2073/2005.

[3] Член 17 от Регламент (ЕО) № 178/2002.

[4] Дял V от Регламент (ЕО) № 882/2004.

[5] Източник: Изпълнителна агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите — http://ec.europa.eu/eahc/food/about.html

[6] http://ec.europa.eu/food/intro_en.htm

[7] COM(1999) 719 окончателен от 12 януари 2000 г.

[8] Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

[9] Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 1, Поправка ОВ L 226, 25.6.2004 г., стр. 3).

[10] Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 55, Поправка ОВ L 226, 25.6.2004 г., стр. 22).

[11] Регламент (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. за определяне на специфичните правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход, предназначени за човешка консумация (ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 206, Поправка ОВ L 226, 25.6.2004 г., стр. 83).

[12] Съгласно Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (OВ L 191, 28.5.2004 г., стр. 1). "официален контрол" е всяка форма на контрол, която се извършва от компетентния орган или от Общността за проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните, правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните“.

[13] Съгласно дефиницията от Регламент (ЕО) № 853/2004, "кланица" е обект, използван за клане и чистене на животните, чието месо е предназначено за човешка консумация“.

[14] Член 3 of Регламент (ЕО) № 852/2004.

[15] Вж. речника на термините за дефиниция на тези принципи.

[16] Регламент (ЕО) № 1268/1999 на Съвета относно подкрепа на Общността за предприсъединителни мерки за земеделие и развитие на селските райони в страните-кандидатки от Централна и Източна Европа в предприсъединителния период (ОВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 87).

[17] По тази мярка са отпуснати средства в размер на 1,025 милиарда евро. Сумата от 117 милиона евро за кланиците е оценка на Палатата въз основа на наличната информация в Комисията и в държавите членки. Процентите на подкрепа по САПАРД са определени и записани на ниво мерки. Тъй като не съществува мярка специално за кланиците, липсва надеждна и пълна информация относно тяхното финансиране.Помощта по САПАРД се отпуска до 2006 г. В случай, че проектите претърпят съществени изменения през петте години след датата на окончателното плащане на вноската по САПАРД, компетентните органи на държавите членки могат да възстановят неправомерно изплатени суми преди приключването на програмата. На практика програма по САПАРД се приключва максимум седем години след извършване на окончателното плащане по проектите. Следователно за държавите членки, които се присъединяват към ЕС през 2004 г., възстановяванията могат да бъдат извършени до 2013 г. За България и Румъния последната декларация за разходи беше подадена през 2009 г., а възстановяванията могат да бъдат извършвани до 2016 г.

[18] Регламент (ЕО) № 1257/1999 на Съвета от 17 май 1999 годинаотносно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА) и за изменение и отмяна на някои регламенти, (ОВ L 160, 26.6.1999 г., стр. 80).

[19] Регламент (EО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 годинаотносно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), (OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).

[20] България, Чешка република, Естония, Латвия, Литва, Унгария, Полша, Румъния, Словения и Словакия.

[21] Например одитите "Хигиена на храните — храни от животински произход", проведени през 2006 г. във всички държави членки.

[22] Все още не са обхванати Естония и Румъния.

[23] Например в Унгария МНПК не осигурява достатъчно информация относно специфични аспекти, свързани със сектора на птицевъдството; отговорностите на одобрените ветеринари; оценката на риска; както и системата, използвана за да се определи честотата на официален контрол.В Румъния МНПК не осигурява достатъчно информация относно ефективността, пропорционалността и възпиращия ефект на санкциите; приоритетите за официалния контрол не са хармонизирани; също така планът не обхваща процедурите за проверка на работата на официалните ветеринари.В Словения МНПК не осигурява достатъчно информация относно процедурите за гарантиране на безпристрастност и последователност на официалния контрол; освен това планът е непълен.

[24] Член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 882/2004.

[25] Член 5 от Регламент (ЕО) № 852/2004 (вж. също Речника на термините).

[26] Член 18, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 178/2002.

[27] Приложение I от Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (OВ L 338, 22.12.2005 г., стр. 1).

[28] Член 8(4) от Регламент (ЕО) № 882/2004.

[29] Глава III от Регламент (ЕО) № 852/2004.

[30] Член 7 и член 8 от Регламент (ЕО) № 852/2004.

[31] Член 51, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 882/2004.

[32] Междинна оценка на дейностите за обучение "По-добро обучение за по-безопасни храни", окончателен доклад, Консорциум за оценка на хранителната верига, за ГД "Здравеопазване и потребители", 4 април 2009 г.

[33] Член 28 от Регламент (ЕО) № 1698/2005. Тази мярка подпомага общо 1936 проекта с 1025 милиона евро.

[6666] Годишни доклади за изпълнението на САПАРД и наличните последващи оценки.

[7777] Информация, изпратена до Палатата от разплащателните агенции на държавите членки.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

СТАНДАРТИ ЗА ХИГИЕНА И БЕЗОПАСНОСТ НА ХРАНИТЕ, КОИТО СЛЕДВА ДА СЕ ПРИЛАГАТ ОТ ПРЕДПРИЯТИЯТА ЗА ХРАНИТЕЛНИ ПРОДУКТИ

Предприятията за хранителни продукти пускат на пазара продукти от животински произход, произведени в Общността, само когато те са приготвени и обработени изключително в обекти, които отговарят на съответните изисквания на законодателството относно храните (Регламент (EО) № 853/2004 относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход).

Въведените от ПХП процедури трябва да гарантират, че всяко животно, прието в помещенията на кланицата е правилно идентифицирано.

Кланици трябва да разполагат с необходимите хигиенични навеси за животните.

Следва операциите да бъдат отделени по място или време. Линиите за клане следва да позволяват непрекъснато придвижване по време на клане и избягване на кръстосано заразяване между отделните части на линията.

Кланиците трябва да разполагат със съоръжения за дезинфекция с гореща вода с температура над 82°C или с алтернативна система с равностоен ефект.

Те трябва да разполагат със заключващи се хладилни съоръжения за съхраняване на задържаното месо и отделни заключващи се съоръжения за съхранение за месото, обявено за негодно за човешка консумация.

Работните помещения, в които се работи с храни, трябва да са така устроени, проектирани, построени, разположени и оразмерени, че да:

а) осигуряват адекватно работно пространство за хигиеничното изпълнение на всички операции, позволяват добри хигиенни практики за работа с храни, включително предпазване от замърсяване,

б) са налице подходящи, достатъчно големи помещения за обработка и съхранение, с регулируема, подходяща за храните температура,

в) има достатъчен брой мивки, разположени на подходящо място и предназначени за почистване на ръцете (Регламент (ЕО) № 852/2004 относно хигиената на храните).

Необходимо е да има снабдяване с достатъчно питейна вода, която да се използва винаги, когато е необходимо, за да се гарантира, че хранителните продукти не са замърсени.

Всяко лице, работещо в помещение за боравене с храни, поддържа висока степен на лична чистота и носи подходящо, чисто и, когато е необходимо, защитно облекло.

В прясното месо следва да няма салмонела, а изискванията относно други микробиологични критерии и изискванията за вземане на проби следва да се спазват.

Следва да се осигури обучение за боравещия с храни персонал и за хората, отговорни за прилагането на принципите на НАССР.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

СПЕЦИФИЧНИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ОФИЦИАЛЕН ВЕТЕРИНАРЕН КОНТРОЛ

Глава II от приложение II на Регламент (ЕО) № 882/2004 определя изискванията за официален ветеринарен контрол:

1. Организация на компетентния орган и отношенията между централните компетентни органи и органите, на които те са делегирали задачи за извършване на официален контрол.

2. Отношенията между компетентните органи и контролните органи, на които те са делегирали задачи за извършване на официален контрол.

3. Декларация за целите, които следва да се постигнат.

4. Задачи, отговорности и задължения на персонала.

5. Процедури за взимане на проби, методи и техники за контрол, интерпретиране на резултатите и последващи решения.

6. Програми за наблюдение и надзор.

7. Взаимно подпомагане в случай, че официалният контрол изисква предприемане на действия от повече от една държава-членка.

8. Последващи действия след официален контрол.

9. Сътрудничество с други служби или отдели, които могат да имат отговорности в съответната област.

10. Проверка за установяване уместността на методите за взимане на проби, методите за анализ и изпитванията за установяване на нарушения.

11. Други дейности или информация, необходими за ефективното извършване на официален контрол.

--------------------------------------------------