Прогнозно становище на Европейския комитет на регионите — Управлението в областта на климата след 2020 г., европейската и световната перспектива: принос към 24-тата конференция на страните по РКООНИК

(2018/C 387/08)

Докладчик: Andrew Varah COOPER (UK/EA), член на Съвета на Кърклийс Отправен документ: прогнозно становище

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Европейско управление за постигане на целите в областта на изменението на климата и енергетиката за 2030 г.

1. изтъква важната роля на местните и регионалните власти в стратегическото управление на най-близкото до гражданите равнище, управлението на децентрализираното производство на енергия чрез потребление на собствена електроенергия, разпределено производство и интелигентни мрежи, насърчаването на подходящи условия за инвестиции и създаването на връзки между политиките в областта на енергетиката и климата и мерките в областта на жилищното настаняване, енергетиката, транспорта и устойчивата мобилност, икономическото развитие, градоустройството или земеползването. Местните и регионалните власти имат и силна лидерска роля в общностите и могат да призовават предприятията и по-широкото гражданско общество към действия в областта на климата в своите общности, като увеличават участието на гражданите-потребители и гарантират тяхното одобрение за енергийните политики;

2. подчертава, че целите на един устойчив енергиен съюз с амбициозна политика по отношение на изменението на климата могат да бъдат постигнати най-добре чрез координирани действия на равнището на Съюза, на национално, регионално и местно равнище, и чрез насърчаване на научните изследвания, дейности за повишаване на осведомеността и местни решения за повишаване на енергийната ефективност и системи за доставка на енергия, и че това е необходимо, за да поемат ЕС, както и неговите държави членки и техните местни и регионални власти по пътя на изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН;

3. отбелязва, че новите цели, според които възобновяемите източници в енергийния микс на ЕС трябва да достигнат 32 %, а енергийната ефективност — 32,5 %, както и Регламентът относно управлението на Енергийния съюз, представляват стъпка напред към устойчивия енергиен преход на Европа и по-голямо участие на местните и регионалните власти;

4. отново заявява, че държавите членки следва да вземат предвид изрично ангажиментите, поети на местно и регионално равнище, и резултатите, постигнати в рамките на инициативи като Конвента на кметовете. Държавите членки следва също така да разработят процедури за отчитане на приноса на всички съответни управленски и административни равнища в рамките на своите интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата. Те следва също така да включват местните и регионалните власти в планирането и мониторинга, съгласно техните съответни планове и в съответствие с конституционните и политическите разпоредби на всяка държава членка ( 1 )

5. подновява призива си към държавите членки и Европейската комисия да постигнат бърз напредък във връзка със създаването на постоянна платформа за многостепенен енергиен диалог в подкрепа на активното участие на местните и регионалните власти, организациите на гражданското общество, бизнес средите и други заинтересовани страни в управлението на енергийния преход ( 2 )

6. с оглед на предложението на Европейската комисия във всички програми на ЕС за периода 2021—2027 г. да се предвидят разходи за дейности в областта на климата в размер на 25 % от финансирането, което представлява едно добро начало, отправя искане многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г. да бъде проектирана с оглед на по-доброто постигане на целите на ЕС в областта на енергетиката и климата, като се обръща особено внимание на намаляването на емисиите на парникови газове, енергийната ефективност, екологичната мобилност, производство на енергия от възобновяеми източници и поглътителите на въглерод. Призовава за подходящо и леснодостъпно финансиране от страна на ЕС, което да се предоставя за програми и проекти, насочени към постигането на тези цели в съответствие с интегрираните национални планове на държавите членки в областта на енергетиката и климата, с оглед на дългосрочните цели на Парижкото споразумение;

7. счита, че в контекста на регулаторната политика на ЕС за енергията от възобновяеми източници и структурата на пазара за електроенергия, за местните и регионалните участници на пазара трябва да бъдат премахнати законовите и административните пречки, трябва да бъдат определени опростени процедури за съхранение на електроенергия, търговия с нея и потребление на собствена електроенергия, като например възможността енергийните общности да получат пълен достъп до пазара; подчертава, че при разработването на схеми за подпомагане за енергията от възобновяеми източници държавите членки ще се координират с местните и регионалните власти, като вземат предвид спецификата на местните и регионалните общности, използващи енергия от възобновяеми източници, така че да им се даде възможност да оперират в енергийната система и да се улесни тяхното интегриране на пазара;

Значението на действията на местно и регионално равнище за изпълнението на Парижкото споразумение

8. припомня, че Парижкото споразумение признава важната роля на многостепенното управление в политиките в областта на климата и необходимостта да се привлекат за участие регионите, градовете и заинтересованите лица, които не са страни по РКООНИК;

9. признава, че местните и регионалните власти (МРВ) са най-близкото до гражданите равнище на държавната администрация, и подчертава, че много решения относно областите на политика, които попадат в обхвата на Парижкото споразумение, се вземат предимно от тези власти;

10. изтъква, че въздействието им върху намаляването на емисиите на парникови газове зависи до голяма степен от тяхната способност и готовност да приложат съответните политики. Поради това счита, че местните и регионалните власти трябва да бъдат приобщени към превръщането на политическите ангажименти в публична политика, инвестиции и мерки за прилагане и да координират тясно този процес;

11. отбелязва, че макар обявеното от Съединените щати намерение да се оттеглят от Парижкото споразумение да буди съжаление, то създаде нови стимули за поднационалните управленски равнища в ЕС, САЩ и другаде да работят за справяне с предизвикателствата, свързани с изменението на климата, и да покажат по този начин ангажираността на гражданите и на най-близкото до тях управленско равнище. Изразява своята готовност да задълбочи партньорството си с Конференцията на кметовете от САЩ и да си сътрудничи в световен мащаб със сдружения на градове и региони за действия в областта на климата;

12. изразява твърдото си убеждение, че представителите, избрани на местно и регионално равнище, и техните власти и мрежи, работейки съвместно със заинтересованите лица от промишлеността и гражданското общество, могат да играят ключова роля при подпомагането на националните правителства в усилията им да изготвят и прилагат политики, свързани с климата, когато последните не са достатъчно амбициозни. Във връзка с това подчертава подкрепящата роля на инициативи като Конвента на кметовете за насърчаването на развитието и разпространението на инструменти и методологии за осъществяване на дейности по изграждане на капацитет;

13. счита, че засилването на политически значимите, демократично избрани заинтересовани лица, които не са страни по РКООНИК, като МРВ в глобалното управление на климата е тенденция, която не може да бъде подценявана, и че поради това е от съществено значение регулаторната рамка на РКООНИК да отдаде дължимото на тази форма на управление „от долу нагоре“, като официално признае нейната роля в процеса на вземане на решения;

14. отбелязва, че между сесиите на Конференцията на страните през май 2017 г. и май 2018 г. спомагателният орган по изпълнението предостави възможност за постигане на напредък във връзка с ангажираността на заинтересованите страни в процеса на РКООНИК, и призна необходимостта от засилване на ефективното участие в системата на глобалното управление на климата на заинтересовани лица, които не са страни по РКООНИК;

15. приветства доклада на Европейския парламент за ролята на регионите и градовете на ЕС в изпълнението на сключеното на COP 21 Парижко споразумение относно изменението на климата ( 3 ) и по-специално отбелязва, че местните власти носят отговорност за прилагането на повечето мерки за смекчаване и адаптиране към изменението на климата и по-голямата част от законодателството на ЕС в тази област;

Официалното участие на поднационалните управленски равнища в световната система за управление на климата

16. препоръчва диалогът Таланоа да не се свежда до дискусии между националните правителства, а да дава възможност на широк спектър от заинтересовани лица, които не са страни по РКООНИК, включително регионите и градовете и техните избрани представители, да представят ключови въпроси във връзка с действията в областта на климата на вниманието на авторите на политики на национално и световно равнище; обявява своята подкрепа и ангажимент към диалозите Таланоа на градовете и регионите като непосредствен глобален и активен отговор на този процес и насърчава да бъде увеличен броят на диалозите, които ще се провеждат в Европа;

17. подчертава, че диалогът не бива да се свежда до наративен подход или да бъде доминиран от него. В духа на диалога от основно значение за създаването на доверие и ангажираност с процеса е да се получи обратна връзка относно отговорите на заинтересованите лица, които не са страни по РКООНИК, на трите основни въпроса „Какво сме постигнали? Какво искаме да постигнем? Как да го направим?“ Поради това призовава председателствата на Конференцията на страните, Секретариата по изменението на климата на ООН и страните по РКООНИК да изяснят по какъв начин резултатите от диалога ще бъдат обработвани и интегрирани в преговорните текстове, които следва да бъдат приети на 24-тата конференция на страните по РКООНИК;

18. предлага диалогът Таланоа да продължи и след 24-тата конференция на страните по РКООНИК и да се превърне в междинен в рамките на циклите на глобалния преглед, които се провеждат на всеки 2,5 години. По време на този процес, с цел подобряване на общото разбиране за напредъка към постигането на целите на Парижкото споразумение и осъзнаване на неотложния характер, предлага в рамката на диалога Таланоа да се добави четвърти въпрос „В какъв срок?“;

19. отправя искане към председателството на РКООНИК да извърши оценка на резултатите от диалога през 2019 г. и да представи предложения за по-структуриран процес в бъдеще, който да е от значение за преговорите;

20. призовава Европейската комисия и държавите членки да използват процеса на диалога Таланоа, за да ангажират местните и регионалните власти и другите заинтересовани страни в подготовката на преговорните позиции на ЕС и приноса за 24-тата конференция на страните по РКООНИК;

21. препоръчва на градовете и регионите да подготвят доклади за портала на диалога Таланоа и да използват възможността техните амбиции, позиции и намерения да бъдат чути в процеса на световните преговори за климата;

22. приветства платформата на Зоната на недържавните участници за действия в областта на климата (NAZCA) като полезен инструмент за приобщаване на заинтересованите страни, които не са страни по РКООНИК, в процеса на вземане на решения по РКООНИК. Призовава РКООНИК да представи предложения за по-добро дефиниране на ролята на регионите и градовете в международната система на управление, редом с тази на гражданското общество и частния сектор;

23. припомня ангажимента от Бон — Фиджи, приет от местните и регионалните лидери на 23-тата конференция на страните, и своя призив за по-активно ангажиране на групата на членовете на местните правителства и общинските органи (LGMA) в официалните световни органи, занимаващи се с въпросите на климата, и страните, на основание на факта, че през март 2018 г. ангажиментът от Бон — Фиджи беше приветстван и от Съвета по външни работи на ЕС. Предлага Комитетът на регионите да развие структурирано сътрудничество със Секретариата по изменението на климата на ООН, председателствата на Конференцията и нейните лидери на високо равнище, както и със съответните органи, водещи преговори по РКООНИК, и групата „Приятели на градовете“ в рамките на РКООНИК във вида, в който се предлага да бъде променена;

Приноси, определени на национално, регионално и местно равнище

24. подчертава необходимостта от системни децентрализирани консултации с поднационалните равнища на управление в процеса на определяне и преразглеждане на национално определените приноси, в които участват заинтересовани страни от ключови сектори на дейност, така че по този начин да се създаде метод, основан на участието;

25. призовава национално определените приноси да включват съвкупност от приносите, определени на регионално и местно равнище, за да се признае ролята на поднационалните власти за изпълнението на международните ангажименти в областта на климата;

26. счита, че за да бъде този процес ефективен на равнището на ЕС, в Регламента относно управлението на Енергийния съюз следва да залегнат определени разпоредби, особено по отношение на участието на МРВ в изготвянето на интегрирани национални планове в областта на енергетиката и климата;

27. счита, че тези разпоредби биха предоставили по-силна политическа и методологична основа за предложенията на КР за създаване на приноси, определени на регионално и местно равнище ( 4 ) , чиято основна идея е да се даде възможност на регионалните и местните власти да определят своите ангажименти за смекчаване и адаптация, както са направили страните по РКООНИК чрез своите национално определени приноси, за да осигурят стабилен и прозрачен принос, като се започне от строг мониторинг, докладване и проверка;

28. приканва Европейската комисия да представи, след консултации с КР, незаконодателно предложение за методиката за мониторинг и оценяване с цел проследяване на напредъка на градовете в реализирането на техните визии до 2050 г. и стратегии до 2030 г., което би могло да доразвие съществуващата рамка за мониторинг и оценка на Конвента на кметовете;

29. призовава Европейската комисия да опрости процеса на докладване и системата за мониторинг на Конвента на кметовете, като се консултира с местните и регионалните власти, и да съкрати времето, необходимо за оценка на плановете за действие за устойчива енергетика, за да увеличи броя на признатите ангажименти, да гарантира съвместимостта на рамките за мониторинг и оценка и да сведе до минимум обременителните задължения на градовете и регионите за водене на отчетност;

30. в светлината на становището на КР относно финансирането на борбата с изменението на климата ( 5 ) , призовава Европейската комисия да предложи ясно и задължително определение на понятието финансиране на борбата с изменението на климата и на свързаните с него категории инвестиции, в съответствие със съществуващите определения на РКООНИК; предлага държавите членки да изготвят свързани с климата инвестиционни планове, които да предвиждат (i) определянето на равнището и типа на подкрепата, необходими за справяне със съществуващите ликвидни дисбаланси, (ii) оценяването на потенциала за по-нататъшна национална фискална подкрепа за всяко от свързаните с климата действия, (iii) координирането на действията в областта на климата, изграждането на капацитет и допълнителната ангажираност на заинтересованите страни с оглед на актуализирането на техните национално определени приноси, (iv) указания за националните средства за оценяване и управление на свързания с климата риск за инвеститорите;

Насоки за изпълнение на Парижкото споразумение

31. подчертава потенциала на приносите, определени на регионално и местно равнище, да допринесат положително за постигането на целите на Парижкото споразумение и призовава страните по РКООНИК да определят насоките за национално определените приноси, като се има предвид тяхното евентуално взаимодействие с една гъвкава система на местни и регионални приноси;

32. призовава в рамките на националните доклади за инвентаризация, които следва да бъдат представени като част от този процес, рамката за прозрачност да включва специален раздел, посветен на действията за смекчаване на последиците, предприети на поднационалните равнища на управление, като начин да се допринесе за проследяване на напредъка в изпълнението на национално определените приноси (и приносите, определени на регионално/местно равнище);

Глобален преглед

33. призовава страните по РКООНИК и Европейската комисия да включат в бъдещите правила за глобалния преглед задължение за страните да се консултират с местните и регионалните власти и да ги привлекат за участие на етапа на изготвяне на своите доклади;

34. подчертава, че обхватът на глобалния преглед следва да бъде по-широк от обикновената оценка на общите действия, съобщени от страните (чрез национално определените приноси и други национални доклади), и да включва принос за напредъка на всички заинтересовани страни, по-специално местните и регионалните власти, за да се състави цялостна картина на общия напредък към постигане на дългосрочните цели на Парижкото споразумение, както е предвидено в членове 2.1, 4.1 и 7.1;

35. подчертава готовността на КР, като част от групата на местните правителства и общинските органи на РКООНИК и в качеството си на институция, представляваща местните и регионалните власти в Европейския съюз, да увеличи участието си в дискусии с РКООНИК и страните по нея, с цел да се осигури приносът на градовете и регионите с оглед на отворена, недискриминационна и прозрачна оценка на колективните усилия в рамките на глобалния преглед;

36. отправя искане допуснатите организации на РКООНИК, както и заинтересованите лица, които не са страни по РКООНИК, да могат да изпращат въпроси до страните относно техните доклади на различните етапи от глобалния преглед, така че процесът да може да се възползва от по-голяма база от приноси, изготвени по места. Призовава методологията и данните да бъдат достъпни за обществеността за целите на пълната прозрачност и отчетност;

37. отбелязва със загриженост, че глобалният преглед може да се окаже недостатъчен за постигане на целите на Парижкото споразумение, и подчертава, че допълнителните приноси на местните и регионалните власти биха могли да помогнат да се повишат амбициите за постигане на пълно прилагане ( 6 )

Адаптация

38. предлага ЕС да поеме водеща роля в международните действия в областта на адаптирането към изменението на климата, като насърчава адаптирането на всички равнища, и да се работи успоредно с развитието в международен план с цел ускоряване на напредъка на регионално и местно равнище. За целта предлага да се създаде законодателна рамка със задължителен характер за приемането на мерки за адаптиране и приемането на количествени ангажименти, за да може да се измери напредъкът при адаптирането;

39. отправя искане, в допълнение към финансирането по линия на Механизма за чисто развитие и това от развитите страни, да се насърчат и местните и регионалните органи на управление в техния съответен национален контекст да участват във Фонда за адаптация с финансови ресурси;

40. изтъква необходимостта да се опростят процедурите на фонда за отделните финансови вноски на местните и регионалните власти;

41. призовава за това на местните и регионалните власти с особено богат експертен опит в областта на адаптирането да бъде предоставено право да участват в изпълнителните органи на Фонда за адаптация в трети държави, с цел да се допринесе за изпълнението на програми и проекти, както и за разработването на регионални/местни политики и стратегии за адаптация;

42. отправя искане представител на LGMA да получи статут на наблюдател на заседанията на управителния съвет на Фонда за адаптация;

43. предлага да се предвидят специални инструменти, предназначени за регионалните и местните власти, които да им позволяват по-близък достъп до наличните финансови инструменти на ЕС, и да се създаде портал, на който да се събере информацията, свързана с различните европейски фондове за финансиране в областта на климата;

44. настоятелно призовава Европейската комисия да си сътрудничи с другите страни за ускорено финансиране на плановете за намаляване на риска, устойчивост и адаптация, които са насочени към приоритетите на местните общности и местните и регионалните управленски равнища, на които трябва да служат;

Селскостопански сектор и земеползване, промени в земеползването и горско стопанство (ЗПЗГС)

45. признава, че през последното десетилетие значително се увеличи интензивността и честотата на природните бедствия и че проблемът с природните бедствия съставлява неразделна част от дейностите, насочени към справяне с последиците от изменението на климата, както и че двете области следва да бъдат разглеждани заедно ( 7 ) . Подчертава необходимостта от повече полезни взаимодействия между мрежите, проектите и споразуменията, насочени към решаване на проблема с изменението на климата, и занимаващите се с устойчивостта на бедствия, като например Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия за периода 2015—2030 г., за да се спомогне за укрепване на капацитета на градовете и регионите за справяне с бедствията ( 8 )

46. призовава Европейската комисия да признае и да използва местните и регионалните власти, за да отговори на климатичните и енергийните предизвикателства в селското стопанство и ЗПЗГС. В някои региони и градове стратегиите в областта на климата и енергетиката вече подкрепят декарбонизацията на тези сектори. Затова КР подчертава ролята на стратегиите в областта на климата и енергетиката на регионално и местно равнище в подкрепа на декарбонизацията на секторите на селското стопанство и земеползването;

Загуби и щети

47. приветства проведения през април 2018 г. експертен диалог, който проучи възможностите за мобилизиране на експертен опит, технологии и подкрепа за жертвите на изменението на климата. Подчертава необходимостта от включване на въпросите за загубите и щетите в съответните национални процеси и процесите на РКООНИК, като например изграждането на капацитет, трансфера на технологии и финансовата подкрепа;

48. подчертава необходимостта местните и регионалните власти от развитите и развиващите се страни да идентифицират и мобилизират, в сътрудничество с националните правителства и съгласно рамката на РКООНИК, алтернативни начини за преодоляване на загубите и щетите. За целта в оценките на териториалните и секторните рискове следва да си включи понятието „климатичен риск“;

Други въпроси

49. насърчава местните власти да продължат да се подкрепят помежду си чрез механизмите за партньорска подкрепа и признава тяхната роля в изграждането на капацитет. Признава работата на Конвента на кметовете и на инструмента TAIEX REGIO PEER 2 PEER в това отношение;

50. с нетърпение очаква публикуването на резултатите от международната конференция за градовете и науката за изменението на климата, организирана съвместно от Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC), и призовава РКООНИК да разглежда тези резултати като част от текущото изпълнение на Парижкото споразумение;

51. подчертава значимата роля на политиките в полза на местното производство и на дейността на малките и средните предприятия в контекста на усилията за смекчаване на отрицателните последици от изменението на климата, и поради това препоръчва програмите за развитие на селските райони да се съгласуват с целите на стратегията за борба срещу изменението на климата.

Брюксел, 5 юли 2018 година. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Становище на КР относно „Управление на енергийния съюз и чиста енергия“ (CDR 830/2017); Докладчик: Bruno Hranić (HR/ЕНП).

(2) Пак там.

(3) Комисия по регионално развитие на Европейския парламент, Доклад относно ролята на регионите и градовете в ЕС при прилагането на Парижкото споразумение относно изменението на климата, прието на 21-вата сесия на Конференцията на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (2017/2006(INI)).

(4) Становище на КР „Финансирането на борбата с изменението на климата: основен инструмент за изпълнението на Парижкото споразумение“ (CDR 2108/2017); докладчик: Marco Dus (IT/ПЕС).

(5) Пак там.

(6) Вж. например: Advancing climate ambition: cities as partners in global climate action, A report to the UN Secretary-General from the UN Secretary General’s Special Envoy for Cities and Climate Change, in partnership with the C40 Cities Climate Leadership Group („Укрепване на амбициите в областта на климата: градовете като партньори в глобалните действия в областта на климата. Доклад до генералния секретар на ООН от специалния пратеник на генералния секретар на ООН за градовете и изменението на климата, изготвен в партньорство с лидерската група C40 за градовете и климата“).

(7) NAT-VI/015.

(8) NAT-VI/029.