РЕЧНИК НА ПОНЯТИЯТА

Горско стопанство : Един или повече парцели с гори и други залесени земи, които представляват отделна единица от гледна точка на управлението или използването.

ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони. ЕЗФРСР е основният финансов инструмент на политиката за развитие на селските райони. Наред с ЕФГЗ (Европейски фонд за гарантиране на земеделието), ЕЗФРСР е един от двата финансови инструмента на ОСП.

ЕС : Европейски съюз.

ОСП : Обща селскостопанска политика.

ОРМО : Обща рамка за мониторинг и оценка.

Мярка : Основна единица на програмното управление, която се състои от съвкупност от сходни операции и разполага с точно определен бюджет.

Мярка 122 : Мярка за развитие на селските райони за подобряване на икономическата стойност на горите.

Необходимост : Възможност или затруднение, имащи значение за съответните групи или региони, за които се търси решение чрез публичната намеса. С предварителна оценка се проверява дали представените като основание за намесата нужди са реални.

Операция : Инвестиционен проект, избран съгласно критериите и изпълнен от бенефициента.

ПКГ : Постоянен комитет по горите.

Политика за РСР : Политика за развитие на селските райони.

Промишлена обла дървесина : Всякаква дървесина, добита от горите, която не се използва за гориво. Това включва два основни растителни вида, а именно иглолистни и неиглолистни (широколистни) видове.

ПРСР : Програма за развитие на селските райони. Документ, изготвен от държава членка или регион и одобрен от Комисията, за планиране и изпълнение на политиката на ЕС за развитие на селските райони.

Тематична ос : Съгласувана група от мерки със специфични цели, произтичащи пряко от тяхното изпълнение и допринасящи за постигане на една или повече от целите за подпомагане на развитието на селските райони.

SWOT анализ : Анализ на силните страни, слабите страни, възможностите и заплахите. Той цели да развива, преразглежда и актуализира стратегията и планирането, като взема под внимание нуждите на заинтересованите страни и наличните ресурси.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. В ЕС общата площ на горите и другите залесени земи възлиза на 177,8 милиона хектара, като същевременно горското стопанство и производствените дейности надолу по веригата осигуряват заетост на милиони хора. В периода 2007—2013 г. Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони финансира редица мерки за подпомагане на развитието и експлоатацията на горите.

II. Мярката "Подобряване на икономическата стойност на горите" (мярка 122) предоставя финансова помощ за гори, притежавани от частни собственици или техни сдружения, или от общини или техни сдружения, с цел подпомагане на дейностите за подобряване на икономическата стойност на горите по отношение на инвестициите на равнище "горско стопанство".

III. Общата стойност на подпомагането от ЕЗФРСР, предвидено за мярката, възлиза на 534,72 милиона евро за периода 2007—2013 г. За следващия програмен период 2014—2020 г. е предложено подпомагане в подобен размер.

IV. Основната цел на одита беше да се направи оценка на това дали подпомагането за развитие на селските райони за подобряване на икономическата стойност на горите е управлявано ефективно и ефикасно. Имайки предвид това Палатата оцени: а) дали концепцията на мярката е адекватна; б) дали процесът на прилагане е подходящ; и в) дали оценката на ефективността на мярката е задоволителна.

V. Одитът обхвана както Комисията, така и избрани държави членки (Испания (Галисия), Италия (Тоскана), Унгария, Австрия и Словения), на които се дължат повече от 50 % от общите декларирани разходи.

VI. Палатата заключава, че Комисията и държавите членки не са управлявали ефективно и ефикасно одитираните аспекти на подпомагането за подобряване на икономическата стойност на горите.

VII. Одитът на Палатата разкри недостатъци в концепцията на мярката, които значително възпрепятстват нейното успешно прилагане — на равнището на Комисията ситуацията в сектора на горското стопанство в ЕС не е била специално анализирана с цел да се обоснове предложението за конкретно финансово подпомагане за подобряване на икономическата стойност на горите, принадлежащи на частни собственици или общини. Освен това основните характеристики на мярката не са определени в правните разпоредби, и по-специално значението на "икономическа стойност на горите" и какво е "горско стопанство". При това държавите членки са определили много различни размери на горските стопанства, над които се изисква план за управление на горите.

VIII. На равнището на държавите членки нуждите не са били описани по подходящ начин в ПРСР и редица държави членки са преустановили прилагането на мярката или са преразпределили по-голямата част от отпуснатите средства в полза на други мерки.

IX. Палатата установи също така, че в определени отношения процесът на прилагане не е адекватен — в зависимост от подхода на държавата членка, много от финансираните впоследствие проекти не са в съответствие с разпоредбите на мярката. Освен това държавите членки са подпомогнали по мярка 122 операции, които не отговарят на целите на мярката и за които би било по-подходящо финансиране от други мерки с различни — обикновено по-ниски — изисквания за допустимост и проценти на финансиране на помощта. Тъй като не всички инвестиции сами по себе си увеличават икономическата стойност на горите, присъщата връзка между предоставената помощ и възможното подобряване на икономическата стойност на горите варира в зависимост от типологията на инвестицията.

X. Палатата счита, че оценката на ефективността на помощта не е задоволителна — държавите членки не са определили и не са изискали от бенефициентите да определят стойността на горските райони преди и след инвестициите.

XI. По отношение на мониторинга ОРМО не е в състояние да оцени въздействието на финансовото подпомагане по мярка 122, тъй като показателите за изпълнение и въпросите за оценка, които са включени в ОРМО, не позволяват да се определи дали финансираните инвестиции са довели до подобряване на икономическата стойност на горите, в случай че са били осъществени.

XII. Палатата установи, че само някои от одитираните проекти са подобрили значително икономическата стойност на горите — чрез подобряване на стойността на земята (изграждане на горски пътеки и пътища) или чрез подобряване на стойността на насажденията (лесовъдни операции като резитба или прореждане).

XIII. С оглед на гореизложените заключения и на факта, че се предлага подпомагането, предмет на одита, да бъде запазено за следващия програмен период 2014—2020 г., Палатата препоръчва:

- Комисията следва да:

i) определи и оцени нуждите на ЕС от подобряване на икономическата стойност на горите;

ii) определи ясно основните характеристики, така че подпомагането от ЕС да бъде насочено към удовлетворяване на тези нужди и по този начин да създава "европейска добавена стойност".

- Държавите членки следва да:

i) опишат по подходящ начин в своите ПРСР специфичните икономически нужди и възможности на различните видове горски райони и бенефициенти;

ii) подобрят управлението на горите, като предвидят разработване на планове за управление на горите за по-голямата част от горските стопанства и насърчаване на сертифицирането на горските райони.

- Държавите членки следва да:

i) определят подходящи изисквания, за да се гарантира, че подпомагането за горското стопанство в рамките на политиката за развитие на селските райони е последователно, съответства на разпоредбите за държавна помощ и увеличава своята ефективност;

ii) въведат подходящи процедури, така че подпомагането да е ефективно за реалното увеличаване на икономическата стойност на горските райони, в които се осъществяват инвестициите.

- Комисията следва да подобри мониторинга на мярката, за да гарантира, че държавите членки я прилагат в съответствие с поставените конкретни цели. По-конкретно, държавите членки следва да изискват от бенефициентите да предоставят подробна информация за стойността на своите горски площи както преди, така и след финансираните инвестиции, а от управляващите органи следва да се изисква да потвърждават тези стойности.

ВЪВЕДЕНИЕ

ГОРСКОТО СТОПАНСТВО В ЕС

1. В ЕС общата площ на горите и другите залесени земи възлиза на 177,8 милиона хектара, което е около 40 % от общата земна площ на ЕС и е приблизително колкото площта, използвана за селскостопански цели [1] (183,9 милиона хектара). Залесените земи в Германия, Испания, Франция, Финландия и Швеция, взети заедно, представляват повече от три пети от залесените земи в ЕС. Графика 1 показва разпределението на залесените земи в ЕС и техния дял в сравнение със земеделските земи във всяка държава членка.

ГРАФИКА 1

СЪОТНОШЕНИЕ МЕЖДУ ГОРИТЕ И ДРУГИ ЗАЛЕСЕНИ ЗЕМИ И ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ЗЕМИ В ЕС-27

+++++ TIFF +++++

Източник: Евростат.

2. През 2009 г. ЕС осигурява около 12 % от производството на дървесина в света [2] с 392,9 милиона м3 дървесина, добита от горите и залесените райони. Горското стопанство, сеченето и извозването на дървени трупи и свързаните с тях услуги обхващат производството на дървен материал, както и извличането и събирането на диворастящи горски продукти. В допълнение към промишлената обла дървесина [3], горското стопанство произвежда дървен материал за гориво. В някои региони недървесните стоки [4] също могат да бъдат важен източник на местни приходи.

СОБСТВЕНОСТ ВЪРХУ ГОРИТЕ

3. С около 16 милиона частни собственици на гори тази категория представлява около 60 % от собствеността в горското стопанство на ЕС. Частните горски стопанства имат среден размер от 13 хектара, но по-голямата част от горите, които са частна собственост, са по-малки от пет хектара [5]. Счита се, че частни лица и семейства притежават около 80 % от горските райони — частна собственост, а останалата част е собственост на частни институции и дружества [6]. Площта на горите, които са частна собственост, се е увеличила през последните години и продължава да се увеличава, което се дължи главно на залесяването на земеделски земи, а в Източна Европа — на приватизацията на бивши национализирани горски земи [7].

4. От друга страна, около 40 % от горската площ в ЕС е публична собственост. Публичната собственост върху горите обхваща национални, регионални или областни органи, държавни предприятия и общини. Общинските гори се определят като обхващащи по-малко от 15 % от общата площ на горите — публична собственост [8]. Общата площ на горските райони, които са публична собственост, е намаляла с около 3 % между 2000 г. и 2010 г. Около 75 % от горите в България, Чешката република, Гърция и Полша са публична собственост. Графика 2 показва разпределението на публичната и частната собственост на горите във всяка държава членка [9].

ГРАФИКА 2

СОБСТВЕНОСТ ВЪРХУ ГОРИТЕ В ЕС

+++++ TIFF +++++

Източник: Евростат.

ПОЛИТИКА НА ЕС В ОБЛАСТТА НА ГОРИТЕ И ПОДПОМАГАНЕ — ИСТОРИЧЕСКИ КОНТЕКСТ

5. До 1992 г. действията на ЕС във връзка с горското стопанство бяха свързани със селскостопанската политика. По това време основен приоритет беше развитието и експлоатацията на горски дейности в земеделските стопанства, за да се предложат алтернативни дейности и доходи на заетите в селското стопанство [10]. От 1992 г. подпомагане за горското стопанство се предоставя не само на земеделски производители, но и на други частни лица, както и на местни органи [11].

6. През 1998 г. Резолюцията на Съвета относно "Стратегия на Европейския съюз за горите" [12] установи стратегическа рамка за свързани с горите действия в подкрепа на устойчивото управление на горите и многофункционалната роля на горите въз основа на координирането на горските политики на държавите членки и на Съюза.

7. През 2006 г. Комисията в сътрудничество с държавите членки изготви "План за действие на ЕС за горите" [13] насочен към осигуряване на рамка за изпълнението на свързани с горите действия на равнището на Съюза и държавите членки. В този план се предвижда държавите членки да могат да насърчават инвестиции за повишаване на икономическата стойност на горите и за засилване на конкурентоспособността и икономическата жизнеспособност на горското стопанство [14].

ПОЛИТИКА ЗА РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ 2007—2013 Г.

8. Политиката за развитие на селските райони се прилага чрез многогодишни програмни периоди [15] и се съсредоточава върху три основни цели [16], известни като "тематични оси", които трябва да бъдат постигнати чрез поредица от мерки за финансово подпомагане:

подобряване конкурентоспособността на секторите на земеделието и горското стопанство ("Ос 1");

подобряване на околната среда и ландшафта ("Ос 2");

подобряване на качеството на живот в селските райони и насърчаване на разнообразяването на селската икономика ("Ос 3").

Мерките за развитие на селските райони, приложими към горското стопанство, са главно по оси 1 и 2 [17].

МЯРКА 122: ПОДОБРЯВАНЕ НА ИКОНОМИЧЕСКАТА СТОЙНОСТ НА ГОРИТЕ

9. Мярка 122 "Подобряване на икономическата стойност на горите" [18] е единствената специфична мярка във връзка с горското стопанство по Ос 1 (подобряване на конкурентоспособността на секторите на земеделието и горското стопанство). Мярка 122 е включена в 49 програми за развитие на селските райони, изготвени от 17 държави членки [19]. Общата стойност на подпомагането от ЕЗФРСР, предвидено за действия по тази мярка, възлиза на 534,72 милиона евро за периода 2007—2013 г., докато плащанията от ЕЗФРСР съответстват на 137,13 милиона евро (вж. приложение I за подробна информация относно разпределянето на финансови средства за мярка 122 и размера на горските райони, които са частна собственост, във всяка държава членка).

10. Отговорността за доброто финансово управление на бюджетните разходи за мярката "Подобряване на икономическата стойност на горите" се споделя между Комисията и държавите членки.

11. В рамките на тази мярка може да бъде предоставено финансовото подпомагане от ЕЗФРСР за инвестиции за гори, притежавани от частни собственици или техни сдружения, или от общини или техни сдружения [20]. Изключва се възможността за подпомагане за горски и други залесени земни площи, собственост на държава, район или публичноправни предприятия, или собственост на Короната, или на юридически лица, в чийто капитал един от тези субекти има най-малко 50 % участие [21]. Очаква се около 88000 частни или общински собственици на гори да се възползват [22] от мярката. От 31 декември 2011 г. общо 20662 инвестиционни проекта са били одобрени от 15 държави членки.

12. Съгласно правното основание подпомаганите операции за подобряване на "икономическата стойност на горите" се отнасят за инвестиции на равнището на "горското стопанство" и могат да включват инвестиции за "техника за прибиране на дървен материал", докато дейности, свързани с възобновяването след окончателна сеч, се изключват от възможността да се ползват от подпомагане [23]. Инвестициите трябва да се основават на "планове за управление на горите" за горски стопанства "над определен размер", определен от държавите членки в техните програми. Финансовото подпомагане се ограничава до 50 % от сумата на допустимата инвестиция, като се увеличава до 60 % в по-необлагодетелствани райони [24].

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

13. Одитът се съсредоточи върху разработването и прилагането на помощта за развитие на селските райони, по мярка 122 "Подобряване на икономическата стойност на горите". Основната цел на одита беше да се направи оценка на това дали подпомагането за развитие на селските райони за подобряване на икономическата стойност на горите е управлявано ефективно и ефикасно.

14. По-конкретно, одитът се съсредоточи върху следните въпроси:

а) Адекватна ли е концепцията на мярката?

б) Подходящ ли е процесът на прилагане?

в) Задоволителна ли е оценката на ефективността на мярката?

15. Одитът обхвана както Комисията, така и избрани държави членки. На равнището на Комисията работата по одита обхвана разработването на концепцията на мярката и дейностите по нейното управление, включително одобрението на ПРСР, представени от държавите членки, и мониторинга на финансовото подпомагане по мярката. На равнището на държавите членки одитът на Сметната палата включи посещения в Испания (Галисия), Италия (Тоскана), Унгария, Австрия и Словения. На тези държави членки се дължат повече от 50 % от общите разходи, декларирани по мярка 122 в текущия програмен период 2007—2013 г.

16. Работата по одита обхвана интервюта с отговорните управляващите органи, преглед на ПРСР и съответните национални или регионални законодателства и процедури, по-специално тези за избор на инвестиционни проекти. В извадката бяха включени 50 подпомогнати проекта, които бяха посетени на място, за да се провери въздействието на инвестициите (вж. приложение II за подробна информация).

17. В допълнение Сметната палата изпрати въпросници на две държави членки, които са избрали да не прилагат мярката, въпреки че тяхното горско стопанство е значим отрасъл (Финландия и Швеция), както и на три държави членки, които не са декларирали разходи или са декларирали много ограничени разходи до края на 2010 г., въпреки че първоначално са планирали големи разходи по мярката (България, Гърция и Румъния).

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ЗНАЧИТЕЛНИ СЛАБОСТИ В КОНЦЕПЦИЯТА НА МЯРКАТА

СЛАБОСТИ В ЦЯЛОСТНАТА ОБОСНОВКА НА МЯРКАТА

18. Одитът провери дали е налице адекватна обосновка, подкрепяща концепцията на мярката и нейното предложение.

19. В преамбюла към регламента [25] се посочва, че частните гори играят важна роля за икономическите дейности в селските райони и поради това помощта от ЕС е важна за подобряване и разширяване на тяхната икономическа стойност, за увеличаване на разнообразяването на продукцията и разширяване на пазарните възможности в сектори като например възобновяемите източници на енергия, като същевременно се поддържа устойчивото управление и многофункционалната роля на горите. В преамбюла към регламента не се споменават изрично горите, които са собственост на общини.

20. По време на одита не беше открит изготвен от Комисията конкретен SWOT анализ [26] на ситуацията в горския сектор на равнище ЕС, който да обосновава предложението за конкретно финансово подпомагане за подобряване на икономическата стойност на горите на частни собственици и общини или да определя обществения интерес, на който следва да отговаря такова подпомагане.

21. За да обосноват мярка 122, службите на Комисията впоследствие се позоваваха на становища и доклади на Постоянния комитет по горите [27], които те считат, че обосновават предложението за мярка 122. Нито едно от тези становища обаче не беше на разположение на Комисията преди представянето на нейното предложение [28] до Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от ЕЗФРСР, което подсказва липса на надлежна подготовка.

22. В определени случаи общините могат да отговарят за управлението на гори, собственост на други местни органи. Например в Тоскана регионът е делегирал на общините управлението на регионалните гори, така че на практика за дадена община няма разлика между управлението на нейните собствени гори и управлението на поверените и` регионални гори. Въпреки че на практика за общината не съществува разлика в това дали управлява собствени гори или поверени регионални гори, не е възможно да се приложи мярка 122 по отношение на регионалните гори, което показва известна непоследователност в мярката.

НЕДОСТАТЪЧНО ЯСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ОСНОВНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

ИКОНОМИЧЕСКА СТОЙНОСТ НА ГОРИТЕ

23. В регламентите не е формулирано определение за "икономическа стойност на горите", която мярка 122 цели да подобри, въпреки че ясното определение е от съществено значение, за да се прецени дали финансираните проекти действително са увеличили или не икономическата стойност на горите, подпомогнати по схемата [29] (вж. точка 49). Според Евростат [30] икономическа стойност на дадена гора по същество включва стойността на земята и стойността на наличните растящи върху нея дървета. Въпреки това, тъй като и за двете стойности най-обективното средство за измерване е пазарната цена, пазарната стойност на горските площи може да варира значително в зависимост от фактори като производствен капацитет на почвата, състав на дървесните видове, възраст на насажденията, местоположение, достъп и други фактори. Освен това тези стойности не са лесно достъпни.

РАЗМЕР НА ГОРСКОТО СТОПАНСТВО В СРАВНЕНИЕ С ПОЛУЧЕНОТО ПОДПОМАГАНЕ

24. Съгласно правното основание операциите за подобряване на икономическата стойност на горите се отнасят до инвестиции на равнището на горското стопанство, но терминът "горско стопанство" не е определен допълнително. Съгласно определението на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) "горско стопанство" означава един или повече парцели с гори и други залесени земи, които представляват отделна единица от гледна точка на управлението или използването [31]. С оглед на гореизложеното Палатата счита, че подпомагането трябва да се адаптира към конкретните нужди на бенефициента, като се отчита размерът на неговото горско стопанство. Одитът установи редица случаи (Унгария и Словения) на подпомагане, предоставено за придобиване на нови машини и оборудване, които надхвърлят всякакво тяхно възможно използване от бенефициента в неговото горско стопанство (например вж. точка 33) [32].

РАЗМЕР НА БЕНЕФИЦИЕНТА

25. Съгласно правното основание подпомагането в горския сектор следва да не оказва отрицателно въздействие върху конкуренцията [33]. За други горски мерки (като например компонента за горското стопанство в мярка 123 [34]) подпомагането е ограничено до микропредприятията [35]. Тъй като подобно условие не е предвидено за мярка 122, отсъствието на всякакво превантивно ограничение по отношение на размера, основната икономическа дейност или правния статут на бенефициента може да засили пазарната позиция на големите предприятия [36].

ПЛАНОВЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА ГОРИТЕ

26. Съгласно правното основание инвестициите се основават на планове за управление на горите за горски стопанства над определен размер, определен от държавите членки в техните програми [37]. Одитът установи, че държавите членки са определили много различни размери на горски стопанства, над които се е изисквал план за управление на горите, и че в една държава членка (Австрия) 99 % от частните собственици на гори са били освободени от това задължение [38].

ПРИБИРАНЕ НА ДЪРВЕН МАТЕРИАЛ И ВЪЗОБНОВЯВАНЕ СЛЕД ОКОНЧАТЕЛНА СЕЧ

27. В съответствие с правните разпоредби [39] подпомаганите операции за подобряване на икономическата стойност на горите се отнасят за инвестиции на равнището на горското стопанство и могат да включват инвестиции в техника за прибиране на дървен материал, докато дейности, свързани с възобновяването след окончателна сеч, се изключват от възможността да се ползват от подпомагане. Палатата счита, че липсва последователност в подпомагането на инвестиции в техника за прибиране на дървен материал, от една страна, и изключването на възможността за подпомагане за възобновяване след окончателна сеч, от друга страна.

ПРИ ОДИТИРАНИТЕ ПРОГРАМИ ЛИПСВА ЗАДОВОЛИТЕЛЕН ПЪРВОНАЧАЛЕН АНАЛИЗ ПРЕДИ ПРИЕМАНЕТО НА ПРОГРАМАТА

28. ЕЗФРСР се прилага в държавите членки чрез ПРСР, които трябва да включват предварителна оценка и анализ на ситуацията по отношение на силните страни, слабостите и установените нужди, както и стратегията, избрана за справяне с тях и за оптимизиране на разпределението на ресурсите.

29. В ПРСР на петте държави членки [40] или региона, които бяха посетени, идентифицирането на нуждите, до степента, в която беше предприето, беше свързано със сектора на горското стопанство като цяло, което затруднява установяването на връзки между конкретните нужди и мерки.

30. Одитът установи, че тези нужди като цяло не са адекватно описани в ПРСР (вж. каре 1). По-специално анализът и обосновката на различните видове горски райони и бенефициенти са незадоволителни. Освен това изискваното описание на икономическите възможности е изложено само в общ смисъл или напълно липсва.

КАРЕ 1

ПРИМЕРИ ЗА НЕЯСНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА НУЖДИТЕ В ПРСР НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

В Словения ниският инвестиционен капацитет беше определен като слабост в сектора на горското стопанство, без обаче да се направи отделен анализ на нуждите по отношение на вида бенефициенти — според това дали тези предприятия са юридически или физически лица. Вследствие на това Палатата установи, че предприятия в горското стопанство с висок инвестиционен капацитет също могат да се възползват от значително по размер публично подпомагане.

В Австрия в ПРСР не е посочено кои слабости на горския сектор е планирано да бъдат компенсирани с мярката. Въпреки че в ПРСР има количествена оценка на районите, към които е насочено подпомагането, не е обяснено защо за тези райони се изисква публично финансиране.

31. Комисията е одобрила програмите за развитие на селските райони, въпреки че в тях не са определени специфичните нужди на частните собственици на гори от финансово подпомагане за подобряване на икономическата стойност на техните гори.

32. Въпреки че са планирали големи финансови суми, България, Румъния и Гърция не са декларирали никакви разходи до края на 2011 г. (Гърция и Румъния) или са декларирали много малки суми (България). Палатата беше осведомена от тези държави членки, че техните ръководни органи са решили да прехвърлят предвидените по мярка 122 финансови средства към други мерки (България и Румъния са преразпределили съответно около 80 % и 33 % от първоначално планираните суми), да приложат мярката по-късно в рамките на програмния период или дори да прекратят прилагането на мярката (Гърция).

ЗНАЧИТЕЛНИ НЕДОСТАТЪЦИ В ПРИЛАГАНЕТО ПРЕДВИД ПОСТАВЕНИТЕ ЦЕЛИ

СЛУЧАИ НА НЕСЪРАЗМЕРНО ВИСОКО ПУБЛИЧНО ПОДПОМАГАНЕ В СРАВНЕНИЕ С РЕАЛНИТЕ НУЖДИ

33. Във връзка с отношението между размера на горските площи, декларирани от кандидатите, и равнището на предоставеното публично подпомагане одитът установи, че някои държави членки (Унгария и Словения), като са определили относително високи горни граници за публично подпомагане [41], не са установили никаква пропорционалност между размера на горските площи, декларирани от кандидатите, и равнището на публично подпомагане, което може да бъде предоставено. В една държава членка (Словения) бенефициент, който е декларирал три хектара горски площи, е бил одобрен за инвестиция в размер на 1,1 милиона евро за прибиране на дървен материал и допълнително оборудване и е получил 375000 евро от ЕЗФРСР. Друга държава членка (Австрия) до 2009 г. е финансирала бенефициенти, които не са били собственици на гори, във връзка с инвестиции за преработка на биомаса, без да изисква от тях да декларират конкретна горска площ, така например бенефициент, без декларирана горска земя, е бил одобрен за проект за 132000 евро и е получил 17000 евро от ЕЗФРСР.

34. През 2010 г. обаче управляващите органи в Унгария са променили изискванията за допустимост, за да направят подпомагането пропорционално на размера на регистрираните горски площи, и са ограничили помощта до максимален размер от 115500 евро.

ИНВЕСТИЦИИ, НЕСЪОТВЕТСТВАЩИ НА РАЗПОРЕДБИТЕ НА МЯРКАТА

35. Въпреки че подпомагане по мярка 122 може да се предоставя само за инвестиции, одитът установи случаи на подпомагане, предоставено за нетрайни стоки като консумативи с кратък цикъл (Тоскана) [42] и оперативни производствени разходи (Австрия) [43]. Палатата счита, че като цяло придобиването на такива нетрайни стоки не е инвестиция. Също така оперативните разходи не могат да се разглеждат като инвестиции.

36. В някои държави членки (Унгария и Словения, вж. приложение II) нямаше никакво изискване бенефициентите да притежават или наемат гори, където могат да бъдат използвани машините, закупени с безвъзмездна финансова помощ. Инвестициите, осъществени от изпълнители/доставчици на услуги, не могат да се разглеждат като предназначени изключително за целите на конкретно горско стопанство и като такива не могат да се приемат като допустими съгласно регламента (вж. т. 24).

НЯКОИ ДЕЙСТВИЯ, ФИНАНСИРАНИ ПО МЯРКА 122, БИХА БИЛИ ПО-ДОБРЕ ФИНАНСИРАНИ С БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ПО ДРУГИ МЕРКИ НА ЕЗФРСР

37. Подпомагането от ЕЗФРСР се осъществява чрез редица мерки, между които се осигурява последователност [44]. Като се има предвид разликата в максималния размер на помощта, която може да бъде предоставена по различните мерки, финансирането на дадена операция по една или друга мярка не е неутрално от гледна точка на бюджета [45]. Следва да се отбележи, че одитът не установи нито един случай на двойно финансиране на една и съща операция.

38. Въпреки това одитът установи случаи на инвестиции, подпомогнати по мярка 122, които отговарят повече на целите на мярка 121 "Модернизация на земеделските стопанства", която подпомага инвестиции в земеделски стопанства за подобряване на цялостната им ефективност. Например в Унгария придобиването на селскостопанска техника е финансирано по мярка 122. В Тоскана по мярка 122 са финансирани дейности като закупуване на оборудване за сушене на култивирани кестени, ремонт на селскостопански сгради, които не са разположени в горски райони и се използват за сортиране и временно съхранение на кестени по време на прибирането на реколтата, както и реконструкция на селскостопански сгради за съхранение на инструменти и машини.

39. В Италия, Унгария и Словения е предоставено подпомагане на горски стопанства за закупуването на техника за извършване на операции, които използват дървесината като суровина преди нейното промишлено нарязване в дъскорезница (отсичане, обелване, разсичане, транспортиране), или за операции по преработване (раздробяване, цепене, производство на дъски и палети). В Австрия е подпомогнато изграждането на складове и сушилни инсталации, както и закупуването на транспортни контейнери. Палатата счита, че тези инвестиции съответстват по-скоро на целите на мярката за "добавяне на стойност към земеделските и горски продукти" (мярка 123), отколкото на тези на мярка 122, тъй като инвестициите засягат дървесината, добита от гората, а не гората, която се състои от живи дървета.

НЕ ВСИЧКИ ИНВЕСТИЦИИ УВЕЛИЧАВАТ САМИ ПО СЕБЕ СИ ИКОНОМИЧЕСКАТА СТОЙНОСТ НА ГОРИТЕ

40. Одитът установи, че по-голямата част от инвестициите, подпомогнати от мярката, могат да бъдат групирани в две категории: горски дейности и машини. Палатата счита, че в първия случай като цяло подобни дейности (прореждане, резитба и т.н.) подобряват пазарната стойност на горските насаждения: производството на качествена дървесина е тясно свързано с гъстотата на дървета, която се подобрява чрез прореждане, докато резитбата е насочена към намаляване на броя на неравностите по дървените дъски, което увеличава пазарната им стойност (вж. каре 2).

КАРЕ 2

ПРИМЕР ЗА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО НА ГОРСКИТЕ ДЕЙНОСТИ, ФИНАНСИРАНИ ПО МЯРКА 122 (ВЛЯВО), В СРАВНЕНИЕ С ГОРСКИ РАЙОНИ, ЛИШЕНИ ОТ ВСЯКАКВИ ГОРСКИ ГРИЖИ (ВДЯСНО)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. Що се отнася до инвестициите в машини, Палатата счита, че самият факт на придобиване на машини, които могат да се използват в горска среда, но също така и в други области, например земеделски, не означава сам по себе си увеличаване на стойността на конкретната горска площ, принадлежаща на собственика на машините. По време на своите одитни мисии Палатата установи, че много собственици на гори извършват и селскостопанска дейност и в много случаи по мярка 122 е финансирано закупуването на машини, които могат да бъдат използвани също така за селскостопански цели, като например товарни автомобили, селскостопански трактори, плугове, брани, тороразпръсквачки, багери и т.н. (вж. каре 3).

КАРЕ 3

ПРИМЕРИ ЗА СЕЛСКОСТОПАНСКИ МАШИНИ, ФИНАНСИРАНИ ПО МЯРКА 122

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

ОЦЕНКАТА НА ЕФЕКТИВНОСТТА НА ПОДПОМАГАНЕТО НЕ Е ЗАДОВОЛИТЕЛНА

ПОКАЗАТЕЛИТЕ НЕ ИЗМЕРВАТ АДЕКВАТНО ПОСТИГАНЕТО НА ОПЕРАТИВНИТЕ ЦЕЛИ

42. Съгласно законодателството [46], в сътрудничество между Комисията и държавите членки беше създадена "Обща рамка за мониторинг и оценка" (ОРМО). В регламента се посочва, че напредъкът, резултатността и ефективността на изпълнение на програмите за развитие на селските райони по отношение на поставените цели се оценяват на базата на показатели, отнесени към първоначалната ситуация и такива за оценка на финансовото разходване на средства, управление, постигнати резултати и въздействие от програмите [47].

43. По отношение на мярка 122 Комисията изготви насоки, в които като показатели за крайните продукти се определят "броят на горските стопанства, получили инвестиционно подпомагане" и "общият обем на инвестициите", а като показатели за резултатите — "броят на стопанства, въвеждащи нови продукти и/или техники" и "увеличаването на брутната добавена стойност (БДС) в подпомогнатите стопанства".

44. Палатата отбелязва, че тези показатели за крайните продукти не измерват постигането на оперативната цел, което е неизбежна последица от факта, че целите за тази мярка не са ясно определени.

ВЪПРОСИТЕ ЗА ОЦЕНКА НА ПОДОБРЯВАНЕТО НА ИКОНОМИЧЕСКАТА СТОЙНОСТ НА ГОРИТЕ СА НЕДОСТАТЪЧНО ДОБРЕ НАСОЧЕНИ

45. ОРМО предвижда също така извършването на средносрочна оценка от независими оценители през 2010 г. За мярка 122 въпросите за оценка са свързани с разнообразяването на продукцията [48], подобряването на достъпа до пазара и на пазарния дял, устойчивото управление на горите и конкурентоспособността на горските стопанства.

46. Палатата счита, че нито един от тези въпроси не дава възможност за цялостна оценка на това дали мярката е довела до подобряване на икономическата стойност на горите. Въпросите, свързани с пазарния дял и конкурентоспособността на горските стопанства, не са приложими за оценка на ефективността на мярката в стопанствата бенефициенти, които не извършват търговска дейност. Освен това докладите за оценка по принцип се позовават на отговори от бенефициенти на въпросници за оценка или възпроизвеждат световни статистически данни за горския сектор, но не предоставят никаква конкретна информация за въздействието на мярка 122 върху икономическата стойност на горите.

НЕ СЕ ОПРЕДЕЛЯ СТОЙНОСТТА НА ГОРСКИТЕ РАЙОНИ ПРЕДИ И СЛЕД ИНВЕСТИЦИИТЕ

47. Одитът установи, че в нито една от посетените по време на одита държави членки или региони не са установени адекватни процедури за определяне на въздействието от съфинансираните от ЕЗФРСР действия върху икономическата стойност на включените горски райони (горски земи и насаждения), нито е изкисвано от бенефициентите да посочат това. Стойността на горските райони преди инвестициите не е определена и не е сравнена със ситуацията след инвестициите, финансирани от мярката. При липсата на такива оценки, които не са лесно достъпни, е трудно да се определи дали са постигнати целите на мярката.

СЛАБА ЕФЕКТИВНОСТ НА ГОЛЯМА ЧАСТ ОТ ОДИТИРАНИТЕ ПРОЕКТИ

48. Палатата провери дали одитираните по време на одитните посещения 50 проекта са постигнали целите, определени от мярката (за подобряване на икономическата стойност на горите).

49. Палатата установи, че само някои от тях са подобрили икономическата стойност на горите — чрез подобряване на стойността на земята (изграждане на горски пътеки и пътища) или чрез подобряване на стойността на насажденията (лесовъдни операции като резитба или прореждане). По отношение на други проекти Палатата не откри достатъчно доказателства за връзката им със или значителния им принос за подобряване на стойността на горите, тъй като те се отнасят до:

а) селското стопанство (овощни кестени [49], пасища, дървесни култури с кратък цикъл на ротация, селскостопански машини, селскостопански сгради);

б) преработката и търговията на дървесина (оборудване за раздробяване на дърва за горене и последващо изсушаване или рязане, складове, транспортни контейнери); и

в) оперативни разходи за производството на дървесина (прибиране на дървен материал, раздробяване и сушене, консумативи като работни дрехи, обувки и ръкавици).

ПРОГРАМЕН ПЕРИОД 2014—2020 Г.

50. През октомври 2011 г. Комисията представи предложение за регламент относно подпомагане на развитието на селските райони за програмния период 2014—2020 г. [50] Проектът за регламент предлага да се предоставя подпомагане на "частни собственици на гори, общини и техни сдружения" за инвестиции "свързани с подобряване на икономическата стойност на горите" [51]. Инвестициите се осъществяват на равнището на горското стопанство и могат да включват инвестиции за оборудване и практики за прибиране на реколтата, щадящи почвата и ресурсите.

51. В предложението отново не се посочва защо разпоредбата се отнася за частните собственици като цяло, а не за конкретни категории собственици или конкретни ситуации на някои частни собственици.

52. В своето Становище № 1/2012 Палатата отбеляза, че всеки вид подпомагане продължава да се ръководи от специфични изисквания и разпоредби, въпреки че в проекта за регламент една единствена мярка следва да обхваща всички видове подпомагане за инвестиции в горското стопанство и всички съответни подмерки са споменати в един единствен член [52].

53. Палатата счита, че съществува вероятност проблемите, отбелязани в настоящия доклад, да продължат през следващия програмен период, ако предложението на Комисията бъде прието без никаква промяна.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

54. Специфичната мярка 122 за "подобряване на икономическата стойност на горите" беше въведена през програмния период 2007—2013 г. Одитът на Сметната палата разкри недостатъци по отношение на разработването на концепцията, прилагането и мониторинга на мярката. Следователно Палатата заключава, че Комисията и държавите членки не са управлявали ефективно и ефикасно одитираните аспекти на подпомагането за подобряване на икономическата стойност на горите. Като обръща по-специално внимание на факта, че подобно подпомагане е предложено да бъде запазено за следващия програмен период 2014—2020 г., Палатата отправя изложените по-долу препоръки.

ЗНАЧИТЕЛНИ НЕДОСТАТЪЦИ В КОНЦЕПЦИЯТА НА МЯРКАТА

55. Одитът установи недостатъци в концепцията на мярката, които значително възпрепятстват нейното успешно прилагане, както е обяснено по-долу.

56. Комисията не е анализирала специално ситуацията в горския сектор на равнище ЕС, за да обоснове предложението за специално финансово подпомагане за подобряване на икономическата стойност на горите на частни собственици и общини или да определи обществения интерес, на който следва да отговаря такова подпомагане (точки 18—22).

57. Основните характеристики на мярката не са определени в правните разпоредби, а именно значението на "икономическа стойност на горите" и какво е "горско стопанство". Освен това липсват конкретни условия по отношение на размера, основната икономическа дейност или правния статут на потенциалните бенефициенти, за да се избегнат рисковете от потенциално нарушаване на конкуренцията (точки 23—25).

58. Държавите членки са определили много различни размери на горски стопанства, над които се изисква план за управление на горите, които варират от минимален размер, целящ да се увеличат горските райони с план за управление, до размер с толкова висока горна граница, че на практика в една държава членка (Австрия) 99 % от частните собственици на гори са били освободени от това задължение (т. 26).

59. Също така нуждите не са адекватно описани в ПРСР от държавите членки. При одита бяха установени няколко случая на неадекватен първоначален анализ на специфичните нужди по отношение на мярката или че мярката не е отговорила на специфичните или неотложни нужди в държавите членки (точки 28—31). Редица държави членки са преустановили прилагането на мярката или са преразпределили по-голямата част от предоставените суми в полза на други мерки (т. 32).

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва:

- да определи и оцени нуждите на ЕС от подобряване на икономическата стойност на горите;

- да определи ясно основните характеристики, което ще гарантира, че подпомагането от ЕС е насочено към удовлетворяване на тези нужди и по този начин ще се създаде добавена стойност на ЕС.

ПРЕПОРЪКА 2

Държавите членки следва:

- да опишат по подходящ начин в своите ПРСР специфичните икономически нужди и възможности на различните видове горски райони и бенефициенти;

- да подобрят управлението на горите като предвидят разработване на планове за управление на горите за по-голямата част от горските стопанства и насърчаване на сертифицирането на горските райони.

ЗНАЧИТЕЛНИ НЕДОСТАТЪЦИ В ПРИЛАГАНЕТО ПРЕДВИД ПОСТАВЕНИТЕ ЦЕЛИ

60. Одитът установи множество слабости в прилагането на мярката (точки 33—41). Вследствие на това Палатата заключава, че в определени отношения процесът на прилагане не е подходящ.

61. По-специално Палатата установи случаи на несъразмерно високо публично подпомагане в сравнение с реалните нужди (точки 33—34). В зависимост от подхода на държавата членка, много от финансираните впоследствие проекти не са в съответствие с разпоредбите на мярката — например бяха открити случаи на подпомагане, предоставено за нетрайни стоки и оперативни производствени разходи, както и на помощи, които фактически подпомагат изсичането на дървета (точки 35—36). Освен това държавите членки са подпомогнали по мярка 122 операции, които не отговарят на целите на мярката и за които би било по-подходящо финансиране от други мерки с различни — обикновено по-ниски — изисквания за допустимост и ставки на финансиране на помощта (точки 37—39).

62. Не всички инвестиции увеличават сами по себе си икономическата стойност на горите. Присъщата връзка между предоставената помощ и възможното подобряване на икономическата стойност на горите варира в зависимост от типологията на инвестицията (точки 40—41).

ПРЕПОРЪКА 3

Държавите членки следва:

- да определят подходящи изисквания, за да гарантират, че подпомагането за горското стопанство в рамките на политиката за развитие на селските райони е последователно, съответства на разпоредбите за държавна помощ и увеличава нейната ефективност;

- да въведат подходящи процедури, за да гарантират, че подпомагането е ефективно с оглед на реалното увеличаване на икономическата стойност на горските райони, в които се осъществяват инвестициите.

ОЦЕНКАТА НА ЕФЕКТИВНОСТТА НА ПОДПОМАГАНЕТО НЕ Е ЗАДОВОЛИТЕЛНА

63. Като резултат от одита Палатата счита, че съществени недостатъци възпрепятстват оценката на ефективността на подпомагането.

64. ОРМО не е в състояние да оцени въздействието на финансовото подпомагане по мярка 122, тъй като показателите за изпълнение и въпросите за оценка, които са включени в ОРМО, не позволяват да се определи дали финансираните инвестиции са довели до подобряване на икономическата стойност на горите, където те са били осъществени (точки 42—46).

65. Държавите членки не са определили и не са изискали от бенефициентите да определят стойността на горските райони преди и след инвестициите. Липсата на оценки — на равнище държави членки или на регионално равнище — на ефективното увеличение на стойността на горите, където са налице подпомогнати действия, възпрепятства оценката по отношение на постигането на основната цел на мярката, а следователно и оценката на ефективността на подпомагането (т. 47).

66. Палатата установи, че само някои от одитираните проекти са подобрили икономическата стойност на горите — чрез подобряване на стойността на земята (изграждане на горски пътеки и пътища) или чрез подобряване на стойността на насажденията (лесовъдни операции като резитба или прореждане).

ПРЕПОРЪКА 4

Комисията следва да подобри мониторинга на мярката, за да гарантира, че държавите членки я прилагат в съответствие с поставените конкретни цели. По-конкретно, държавите членки следва да изискват от бенефициентите да предоставят подробна информация за стойността на техните горски райони както преди, така и след финансираните инвестиции, а от управляващите органи следва да се изисква да потвърдят тези стойности.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Ioannis SARMAS — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 12 юни 2013 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] ГД "Земеделие и развитие на селските райони", Agriculture in the EU – Statistical and Economic information 2011 (Селското стопанство в ЕС — статистическа и икономическа информация за 2011 г.), март 2012 г.

[2] Добивът е обичайна мярка за размера на извличане на дървесина от горите.

[3] "Промишлена обла дървесина" е всяка дървесина, добита от горите, която не се използва за гориво.

[4] Горите са източник на добивани в тях продукти, включително смола, танин, фураж, лечебни растения, плодове, ядки, корени, гъби, семена и мед.

[5] ГД "Земеделие и развитие на селските райони", Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Доклад относно прилагането на мерките за горското стопанство, съгласно Регламент (EО) № 1698/2005 относно подпомагане на развитието на селските райони, за периода 2007—2013 г.), март 2009 г. Друг източник показва, че в девет проучени държави членки 61 % от всички частни горски стопанства имат площ, по-малка от 1 хектар, и 86 % от всички стопанства, принадлежат към класове размери до 5 хектара (Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report (Перспективи за предлагане на пазара на дървесина и други горски продукти от райони с разпокъсани структури на собственост върху горите — Окончателен доклад от изследването), университет BOKU, Виена, 2010 г.).

[6] Конференция на министри по въпросите на опазването на горите в Европа (MCPFE) — отдел за връзка във Варшава, UNECE, Организация по прехрана и земеделие на ООН (ФАО), State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Състояние на горите в Европа през 2007 г. Доклад на MCPFE относно устойчивото управление на горите в Европа), Варшава, 2007 г., стр. 81.

[7] ИКЕ на ООН, ФАО, Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study (Проучване 20 относно дървения материал и горите. Проучване на перспективите на горския сектор в Европа), Женева, 2005 г., стр. 115.

[8] MCPFE — отдел за връзка във Варшава, ИКЕ на ООН, ФАО, State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Състояние на горите в Европа през 2007 г.Доклад на MCPFE относно устойчивото управление на горите в Европа), Варшава, 2007 г., стр. 81: "Най-голям дял от публичните гори е собственост на държавата (85 %), а останалата част е собственост предимно на градове, селища, общини и областни правителства."

[9] Малта не разполага със залесени земи.

[10] Регламент (ЕИО) № 4256/88 на Съвета от 19 декември 1988 г. относно определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2052/88 по отношение на ФЕОГА, секция "Ориентиране" (ОВ L 374, 31.12.1988 г., стр. 25), Регламент (ЕИО) № 1610/89 на Съвета от 29 май 1989 г. относно определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 4256/88 по отношение на плана за развитие и оптимално използване на горите в селските зони на Общността (ОВ L 165, 15.6.1989 г., стр. 3), Регламент (ЕИО) № 2328/91 на Съвета от 15 юли 1991 г. относно подобряване на ефикасността на земеделските структури (ОВ L 218, 6.8.1991 г., стр. 1).

[11] Регламент (ЕИО) № 2080/92 на Съвета от 30 юни 1992 г. относно въвеждане на схема на Общността за подпомагане на мерките за горското стопанство в земеделието (ОВ L 215, 30.7.1992 г.).

[12] Резолюция на Съвета от 15 декември 1998 г. относно стратегията на Европейския съюз за горите (OВ C 56, 26.2.1999 г., стр. 1).

[13] COM(2006)0302 окончателен, 15 юни 2006 г.

[14] COM(2006)0302 окончателен, стр. 6.

[15] Държавите членки отговарят за изготвянето на програмите за развитие на селските райони и за представянето им за одобрение от Комисията.Държавите членки отговарят за управлението на всяка програма за развитие на селските райони по ефективен и ефикасен начин, и по-специално за избора на операции за финансиране. Комисията трябва да одобри програмите за РСР и да провери дали в държавите членки съществуват системи за управление и контрол и дали те функционират правилно (член 75 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 г. на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).

[16] Член 4 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[17] Мерки № 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, заложени в приложение II към Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Комисията от 15 декември 2006 година за определянето на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 368, 23.12.2006 г., стр. 15).

[18] Член 27 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[19] BG, CZ, DE (1), EE, ES (7), FR (5), IT (20), LV, LT, LU, HU, AT, PT (3), RO, SI, SK, UK (2).

[20] Член 27 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[21] Член 30, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1974/2006.

[22] ГД "Земеделие и развитие на селските райони", Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 [Доклад относно прилагането на мерките за горското стопанство, съгласно Регламент (EО) № 1698/2005 относно подпомагане на развитието на селските райони, за периода 2007—2013 г.], март 2009 г.

[23] Член 18 от Регламент (ЕО) № 1974/2006.

[24] Приложение I към Регламент (EО) № 1698/2005, "суми и проценти на помощи".

[25] Съображение 22 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[26] SWOT анализ: Анализ на силните страни, слабите страни, възможностите и заплахите. Той цели да развива, преразглежда и актуализира стратегията и планирането като взема под внимание нуждите на заинтересованите страни и наличните ресурси.

[27] Становища на ПКГ за обосноваване на инвестиционното подпомагане по мярка 122: a) становище на ПКГ относно изменението на климата и горското стопанство; б) становище на ПКГ относно мобилизацията на ползването на дървесина; в) становище на ПКГ относно методите за оценяване и финансиране за недървесни горски стоки и услуги; и г) становище на ПКГ относно мерките за горското стопанство в развитието на селските райони.

[28] COM(2004) 490 окончателен, 14 юли 2004 г.

[29] В допълнение е налице присъщата сложност, свързана с факта, че конкретните резултати от повечето инвестиции в горите могат да бъдат установени само в дългосрочен план в момент, в който стойността на горите може да зависи по-малко от направените инвестиции, отколкото от други обстоятелства или пазарни фактори.

[30] Евростат, The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests — IEEAF (Европейска рамка за интегрирано екологично и икономическо счетоводство за горското стопанство], Служба за официални публикации на Европейските общности, Люксембург, 2002 г.

[31] Източник: UNECE/FAO Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) Database (База данни за оценка на умерените и бореални горски ресурси за 2000 г. на ИКЕ на ООН/ФАО).

[32] Съгласно определението на ИКЕ на ООН няколко отделни имота, управлявани в рамките на една корпоративна стратегия, могат да представляват едно горско стопанство и по този начин, в качеството на такова, да получат публично подпомагане, но обстоятелствата са различни в одитираните случаи в Унгария и Словения.

[33] Съображение (32) от Регламент (ЕО) №o1698/2005: "Тази помощ (за горското стопанство) следва да избягва нарушаването на конкуренцията и да бъде пазарно неутрална."

[34] Мярка "Добавяне на стойност към земеделските и горски продукти" (мярка 123), член 28, параграф 3 от Регламент (ЕО) №o1698/2005: "В случая на горско стопанство помощите се ограничават до микропредприятия."

[35] Т.е. предприятия, в които работят по-малко от десет души и чийто годишен оборот и/или годишен счетоводен баланс не надхвърля 2 милиона евро.

[36] В своя отговор до Палатата на въпроса защо не са задействали мярката шведските органи обясняват, че не следва да се предоставя подпомагане с цел повишаване на производството или стойността на недвижимия имот, тъй като това може да наруши конкуренцията между собствениците на гори. За сметка на това подпомагане се предоставя единствено за екологични цели.

[37] Член 27, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1698/2005. Плановете за управление на горите, съответстващи на размера и ползването на горските площи, следва да се базират на съответното национално законодателство, както и на съществуващите планове за земеползване и следва адекватно да обхващат горските ресурси (член 18 от Регламент (ЕО) № 1974/2006).

[38] Докато в една държава членка (Испания) е определен минимален размер от 15 хектара с цел увеличаване на горските райони с план за управление, в друга държава членка (Австрия) в програмата за развитие на селските райони е определен толкова висок праг — 1000 хектара — над който планът за управление на горите да е задължителен, че на практика 99 % от частните собственици на гори са били освободени от задължението да изготвят план за управление на горите, когато са кандидатствали за подпомагане по мярка 122.

[39] Член 18 от Регламент (ЕО) № 1974/2006.

[40] Галисия (Испания), Тоскана (Италия), Унгария, Австрия и Словения.

[41] 500000 евро (Словения); 735000 евро (Унгария — през 2008 г.).

[42] Лични предпазни средства като работни дрехи, каски, обувки, ръкавици, комплекти за първа помощ и др.

[43] Предоставено е подпомагане за частично възстановяване на оперативни разходи за дейности, свързани с подготовка на биомаса, като например транспорт, сушене и съхранение.

[44] Член 2, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) №o1974/2006.

[45] Например максималният размер на помощта по мярка 122 е с 10 % по-висок от максималния размер на помощта по мярка 121 (Модернизация на земеделските стопанства) или мярка 123 (Добавяне на стойност към земеделските и горски продукти), вж. приложението към Регламенти (ЕО) № 1698/2005. Общата ставка за инвестиции по мярка 122 е 50 %, докато за мерки 121 и 123 е само 40 %.

[46] Член 80 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[47] Член 81 от Регламент (ЕО) № 1698/2005.

[48] Една от целите на мярка 122 е да допринесе за разнообразяването на продукцията (вж. съображение 22 от Регламент (EО) № 1698/2005). Разнообразяването в областта на горското стопанство означава създаването на нови източници на приходи от дейности в горското стопанство, включително по-специално производство на недървесни стоки, като например плодове, гъби, семена, мед и т.н., както и предоставяне на търговски услуги, като например билети за лов. Производството на дърва за горене може да се счита за разнообразяване в гори, които традиционно се използват за производство на промишлена обла дървесина, и обратно.

[49] Вж. точка. 38.

[50] COM(2011) 627 окончателен/2, 19 октомври 2011 г.

[51] Член 27, COM(2011) 627 окончателен, 12 октомври 2011 г., стр. 50.

[52] Член 22.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ФИНАНСОВИТЕ РЕСУРСИ ПО МЯРКА 122 И РАЗШИРЯВАНЕ НА ГОРСКИТЕ РАЙОНИ — ЧАСТНА СОБСТВЕНОСТ В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

+++++ TIFF +++++

Източник: Собствена разработка на ЕСП въз основа на данни, представени от ГД "Земеделие и развитие на селските райони", и статистика в областта на горското стопанство, представена от Евростат през 2011 г.

Държава членка | Принос на ЕЗФРСР за M 122, планиран в първия вариант на ПРСР 2007—2013 г. | Принос на ЕЗФРСР за M 122, планиран в ПРСР, считано от 31.12.2011 г. | Общ размер на планираните публични разходи за M 122, считано от 31.12.2011 г. | Принос на ЕЗФРСР, считано от 31.12.2011 г. за нови заявления през програмния | Общ размер на публичните разходи, считано от 31.12.2011 г. за нови заявления през | Горски и други залесени земни площи | Гори — частна собственост |

(1000 евро) | (1000 ha) |

България | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Чешка република | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Германия | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Естония | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Гърция | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Испания | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Франция | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Италия | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Латвия | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Литва | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Люксембург | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Унгария | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Австрия | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Португалия | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

Румъния | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Словения | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Словакия | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Обединено кралство | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

ОБЩО | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

СПИСЪК НА ОДИТИРАНИТЕ ИНВЕСТИЦИОННИ ПРОЕКТИ

Държава | Номер на проекта | Естество на проекта | Декларирана/управлявана горската площ (ha) | Общ размер на инвестициите (евро) | Общ размер на публичните разходи (евро) | Общ размер на приноса от ЕЗФРСР (евро) | Извършени проверки на място (OTS) |

ES | 1 | Лесовъдни дейности в широколистни и други гори | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Да |

2 | Лесовъдни дейности по евкалиптови насаждения | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Да |

3 | Прореждане и резитба на иглолистни насаждения | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Да |

4 | Прореждане и резитба на иглолистни насаждения | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Да |

5 | Прореждане на иглолистни насаждения | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Да |

6 | Програма за цялостно увеличаване на стойността и насърчаване на многофункционалността | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Не |

7 | Действия за придаване на стойност и насърчаване на многофункционалната роля на горите | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Не |

8 | Изготвяне на технически планове за управление на залесени земи | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Не |

9 | Изготвяне на технически планове за управление на залесени земи | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Не |

10 | Програма за цялостно увеличаване на стойността и насърчаване на многофункционалността | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Не |

IT | 1 | Подрязване и присаждане на кестенови дървета за производство на кестени | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Да |

2 | Рязане на храсти, подрязване и присаждане на кестенови дървета, предназначени за производство на кестени | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Да |

3 | Рязане на храсти, подрязване и присаждане на кестенови дървета, предназначени за производство на кестени, придобиване на машина за рязане на храсти и верижен трион | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Да |

4 | Подрязване и присаждане на кестенови дървета за производство на кестени, придобиване на машини за работа в горското стопанство и първоначална обработка на дървени трупи | 5,81 хектара с овощни кестенови дървета, 59,63 хектара с други дървета | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Да |

5 | Подрязване и присаждане на кестенови дървета за производство на кестени, придобиване на машини за работа в горското стопанство | 7,05 хектара с овощни кестенови дървета, 59,63 хектара с други дървета | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Да |

6 | Ремонт на помещение в селскостопанска сграда, за да бъде използвано за сортиране и временно съхранение на кестени; придобиване на инструменти и машини за обработване на овощни кестени | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Да |

7 | Придобиване на машини за работа в горското стопанство и първоначална обработка на дървесина (ремарке, кран, трактор, багер, трошачка), както и лични предпазни средства (работни дрехи, каски, обувки, ръкавици, комплекти за първа помощ) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Да |

8 | Придобиване на трактор за горското стопанство, подрязване на борови дървета (pinus pinea) | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Да |

9 | Възстановяване на гори от корков дъб (изсичане на храсти и дървета, резитба) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Да |

10 | Възстановяване на гори от корков дъб (изсичане на храсти и дървета, резитба), придобиване на машини за работа в горското стопанство (багер, трактор, машина за рязане на храсти, кран и верижен трион) | 5 хектара с възстановени коркови дъбове, 931 хектара други залесени земи | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Да |

IT | 11 | Прореждане на гори от изкуствен черен бор в напреднала възраст, за да се създадат благоприятни условия за естествените сребърни ели и да се насърчи естественото възобновяване на гората в оригиналния ѝ смесен състав от иглолистни и широколистни дървета | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Да |

12 | Възстановяване на насаждения от овощни кестенови дървета (изсичане, резитба, присаждане), частично възстановяване на селскостопанска сграда, придобиване и инсталиране на сушилня за кестени в сградата, създаване на план за управление на горите | 5 хектара с овощни кестенови дървета, 64 хектара с други дървета | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Да |

13 | Прореждане на около 50-годишни насаждения от черен бор, за да се благоприятства естественото възобновяване на широколистните видове; придобиване на машини (багер, трошачка, машина за разцепване на дърва) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Да |

14 | Прореждане на около 50-годишни насаждения от черен бор, за да се благоприятства естественото възобновяване на широколистните видове; придобиване на ремарке и брашпил | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Да |

15 | Изграждане и оборудване на дъскорезница за производство на дъски и палети | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Да |

16 | Придобиване на багер | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Да |

17 | Придобиване на горски кран и ремарке | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Да |

18 | Придобиване горски трактор | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Да |

19 | Придобиване на машини (машина за разцепване на дърва, машина за рязане на храсти, верижен трион, брашпил) и лични предпазни средства (работни дрехи, каски, обувки, ръкавици) | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Да |

HU | 1 | Машини — трактор, камион, ремарке, плуг, тороразпръсквачка | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Да |

2 | Машини — трактор, кран, превозвач, ремарке | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Да |

3 | Машини — трошачка на дървесина, трактор, кран, превозвач, ремарке | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Да |

4 | Машини — трактор, ремарке, плуг, брани | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Да |

5 | Машини — трактор, плуг | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Да |

6 | Машини — трактор, брани, ремарке | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Да |

7 | Машини — трактор, плуг, брани | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Не |

8 | Машини — трактор, брани, плуг, ремарке | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Не |

9 | Машини — трактор, кран, превозвач | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Не |

10 | Машини — трактор, плуг, брани | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Не |

11 | Машини — трактор, плуг, брани, ремарке | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Не |

12 | Машини — трактор, брани, тороразпръсквачка | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Не |

13 | Машини — трактор, трошачка на дървесина | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Не |

14 | Машини — трактор, плуг, брани, ремарке | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Не |

AT | 1 | Засаждане на върби и тополи върху земеделска земя за кратък цикъл на ротация (период на ротация от 3—4 години) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Да |

2 | Засаждане на широколистни видове в иглолистни гори, увредени от буря | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Да |

3 | Прореждане на иглолистни насаждения с височина до 15 метра | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Да |

4 | Засаждане на широколистни видове в иглолистни гори, увредени от буря | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Да |

5 | Придобиване на кран | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Да |

6 | Създаване на план за управление на горите | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Да |

7 | Прореждане на иглолистни насаждения с височина до 15 метра | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Да |

8 | Оборудване за сушене на дървесни стърготини | Не е приложимо [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Да |

9 | Раздробяване и сушене на тополи от насаждения върху земеделска земя за кратък цикъл на ротация (период на ротация от 3—4 години) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Да |

AT | 10 | Засаждане на тополи върху земеделска земя за кратък цикъл на ротация (период на ротация от 3—4 години) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Да |

11 | Придобиване на транспортен контейнер за дървесни стърготини | Не е приложимо [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Да |

12 | Прореждане на широколистни насаждения с височина до 18 метра | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Да |

13 | Изграждане на склад за дървесни стърготини | Не е приложимо [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Да |

14 | Засаждане, допълващо естественото възобновяване, прореждане на широколистни насаждения с височина до 18 метра, както и на иглолистни насаждения с височина до 15 метра | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Да |

15 | Прибиране и раздробяване на върби и тополи от насаждения върху земеделска земя за кратък цикъл на ротация (период на ротация от 3—4 години) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Да |

SI | 1 | Горска пътека | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Да |

2 | Машини — трактор | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Да |

3 | Горски път | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Да |

4 | Горски път | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Не |

5 | Машини — трактор, машина за прибиране на реколтата | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Да |

6 | Машини — ремарке | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Не |

7 | Горски път | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Не |

8 | Машини — машина за прибиране на реколтата, трактор, превозвач, камион с кран/кабел-стрела | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Да |

9 | Горска пътека | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Не |

10 | Машини — трактор | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Не |

[1] В Австрия са финансирани инвестиции за преработка на биомаса, без да се изисква от бенефициентите да декларират определени горски площи.

--------------------------------------------------