Брюксел, 10.11.2010

COM(2010) 658 окончателен

2010/0324 (NLE)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2011 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

1. Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Съветът на министрите е задължен всяка година да приема решение за възможностите за риболов на запасите в Атлантическия океан, Северно море и международния риболов, в който участват кораби на ЕС. Това е основният регламент за възможностите за риболов по брой регулирани запаси. Заедно с регламентите относно установяване на възможностите за риболов за Балтийско море, Черно море и дълбоководните морски запаси (последните на всеки две години), тези регламенти ограничават добива от запаси до равнища, които трябва да съответстват на общите целите на общата политика в областта на рибарството. В това отношение Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството[1] определя целите на годишните предложения за ограничения на улова и риболовното усилие, за да се гарантира, че рибарството на ЕС е екологично, икономически и социално устойчиво. Възможностите за риболов, установени в тези регламенти, отразяват успеха на политиката като цяло. Целият набор от инструменти, който Съюзът използва за изпълнение на целите на политиката, следва да се прилага заедно, за да се гарантира, че ресурсите на европейското рибарство се експлоатират на правилното ниво, а не го надвишават. Това управление е резултат не само от ограничаване на възможностите за риболов. Политиката на флота и контролът върху риболовните дейности, които са само две от останалите области, в които политиката активно разработва регулаторни мерки, могат да бъдат определящи в това отношение. Всъщност основната характеристика на установяването на годишни възможности за риболов е неговият краткосрочен характер. Основно това се дължи на исторически причини, свързани с начина, по който общата политика в областта на рибарството предвижда споделяне на морското пространство и ресурсите в него между националните флотове на ЕС. Важно е да се поддържа ежегодно подновяван процес за това общо за целия ЕС споразумение въз основа на политиката. Това обаче не пречи на въвеждането на дългосрочни подходи за управление. Съюзът е постигнал добър напредък в това отношение и вече основните запаси, които представляват търговски интерес, са предмет на многогодишни планове за управление, на които трябва да отговарят ежегодните общ допустим улов и тавани на усилието. Общата оценка сочи, че многогодишните планове действат, тъй като по-голямата част от регулираните по този начин запаси като цяло се справят по-добре от останалите. Единствено в дългосрочен план, особено във времена на недостиг, регулаторът може да очаква да приложи смислена политика и да си даде справедлив шанс да постигне нейните цели. В този контекст Комисията вече от пет години публикува съобщение, в което се прави преглед на състоянието на ситуацията, на което трябва да отговарят предложенията за възможности за риболов. Тази година в Съобщението на Комисията по отношение на Консултация относно възможностите за риболов през 2011 г. (COM(2010)241 окончателен) има и добри новини, тъй като състоянието на някои запаси се е подобрило. Много рибни запаси обаче остават обект на препоръка за прекратяване на улова или за ограничаването му до възможно най-ниско ниво. Много от запасите са извън безопасните биологични граници. Въпреки наложените по ОПОР мерки за опазване, твърде много запаси попадат в тези уязвими категории и много по-малко запаси са се подобрили. Анализът потвърждава, че ние имаме нужда от засилени мерки за опазване на прекомерно експлоатираните рибни запаси. За 2011 г. в препоръката на Международния съвет за изследване на морето (ICES) и на Научно-техническия и икономически комитет по рибарство (НТИКР) отново се подчерва лошото състояние на много рибни ресурси във водите на ЕС. В тях се отбелязват също така и подобрения на някои важни запаси като мерлуза, морски език и морски дявол. В отговор на искане от Комисията ICES даде препоръки относно стратегия за постигане на управление, което да е съвместимо с максималния устойчив улов (MSY) през 2015 г. Това е нещо, което Съюзът се е ангажирал да направи с подписването на заключенията на Световната срещата на върха за устойчивото развитие в Йоханесбург и свързания с нея план за изпълнение. |

Общ контекст Определянето и споделянето на възможностите за риболов е изключително от правомощията на Съюза. Задълженията на ЕС за устойчива експлоатация на живите водни ресурси произтичат от задълженията, определени в член 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Определените от Съюза възможности за риболов, свързани с трансгранично преминаващи и далекомигриращи запаси, трябва да съответстват на международните споразумения, inter alia Споразумението на ООН от 1995 г. относно опазването и управлението на трансгранично преминаващите рибни запаси и далекомигриращите рибни запаси. Настоящото предложение прилага в правото на ЕС мерките за опазване, които са договорени между Съюза и неговите международни партньори по отношение на тези запаси, когато те се превръщат във възможности за риболов, без значение дали касаят ограничение на улова или на риболовното усилие. За запаси, с чието управление е натоварен само Съюзът, предложените възможности за риболов отговарят на получените от Комисията научни препоръки, отнасящи се до състоянието на запасите, въз основа на които се определят ограничения на улова, съответстващи на многогодишните планове за управление. За запасите, които не са обхванати от такива планове, предложеният ОДУ отговаря на научните препоръки по начина, очертан в Съобщение COM(2010)241 окончателен. В съобщението всъщност се посочват редица реакции на управлението, които са считани за целесъобразни за всеки от различните сценарии, които могат да бъдат очертани въз основа на научните препоръки, в зависимост от състоянието на запаса (от „устойчиво експлоатиран“ до „намалял“) или на наблюдаваните тенденции, ако въз основа на наличните данни не е възможно да бъде направена точна оценка. Запасите се разделят на категории. След това за всяка от тях се установяват правила за определяне на ограниченията на улова/усилието, които следва да се прилагат. Научните препоръки до голяма степен зависят от данните. Единствено запаси, за които има достатъчно количество и надеждни данни, могат да бъдат оценявани, така че да бъдат направени приблизителни оценки за размера, както и прогноза за тяхната реакция на различните експлоатационни сценарии (това се нарича „таблици на вариантите за улов“). Това положение важи само за определен брой регламентирани запаси. За останалата част управлението трябва да се основава на наблюдаваните тенденции, получени от показатели като докладвания улов, които могат да бъдат повече или по-малко надеждни. В някои случаи липсата на надеждни данни не позволява на учените да дадат препоръки дори за тенденции. Във всички такива случаи Съветът следва да вземе решение относно възможностите за риболов въз основа на подхода на предпазливост, при който се прилагат консервативни мерки. Понякога е трудно да се следва този подход, като се вземат предвид различните засегнати интереси. Въпреки това Комисията е задължена да прави предложения в съответствие с този принцип. От съществена важност е по-специално стриктно да се приложи правилото, че не трябва да има увеличение на натиска от риболов, освен ако научните препоръки сочат, че това е възможно без да се вреди на въпросния запас. |

Съществуващи разпоредби в областта на предложението Съществуващите разпоредби в сферата на предложението са приложими до 31 декември 2010 г. с изключение на някои ограничения на усилието, които са приложими до 31 януари 2011 г. |

Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Предложените мерки са разработени в съответствие с целите и правилата на общата политика в областта на рибарството и са съвместими с политиката на Съюза за устойчиво развитие. |

2. Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

Методи на консултиране, основни целеви сектори и общ профил на респондентите Предложението взема предвид консултациите, проведени с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури (ККРА се състои от представители на професионалните организации, които представляват производствения сектор, преработвателната промишленост и търговията с рибни продукти и продукти от аквакултури и на непрофесионалните организации, представляващи интересите на потребителите, на околната среда и на развитието) и регионалните консултативни съвети (РКС), заинтересовани от риболова, до който се отнася предложението. Тези консултации се проведоха въз основа на Съобщението „Подобряване на консултациите при управление на политиката по рибарство на Общността“ на Комисията до Съвета и Европейския парламент (COM(2006)246 окончателен), в което са изложени принципите на така наречения подход на предварителните действия. В този контекст Комисията състави четири документа за консулациите по конкретни въпроси, отнасящи се до настоящото предложение, а именно: Пространствено структурирано управление на норвежкия омар в зона VII, Разделяне на ОДУ зони за писия в зони VIId и VIIe, Управление на усилието в зона VIIfg: екосистемен подход, Решения за управлението, насочени към преодоляване на неустановеността на запасите от категория 11. В първите два документа се разглеждат техническите корекции на пространственото прилагане на ограниченията на улова и изчисленията, които са необходими за съответното определяне на дела на квотата на държавите-членки. В третия документ се разглежда въвеждането на таван на усилието в отговор на общата препоръка относно запасите в Келтско море за замразяване или намаляване на риболовното усилие. В последния документ се разглежда евентуалният подход за вземане на решения по отношение на запасите, за които учените не могат да дадат препоръка поради липсата на подходящи данни, като това се прави с оглед на предложението за 2012 г. Това е така, защото прилагането на предложения подход първо ще трябва да бъде прието в рамките на процес на даване на научни препоръки през първата половина на 2011 г. Тези предварителни документи бяха предоставени на държавите-членки и предадени също така на РКС, за да им се даде възможност за обратна връзка. Комисията организира съвместна среща на ККРА и РКС на 14 октомври, предшествана от открит семинар на 14 септември (с участието на държави-членки, членове на Европейския парламент, експерти в областта на рибарството, заинтересовани лица, пресата и обществеността), на който бяха представени и обсъдени резултатите от научните препоръки и техните основни последици. Процесът на консултиране беше основан също така на Съобщението на Комисията „Консултация относно възможностите за риболов през 2011 година“ (COM(2010)241 окончателен), в което са изложени вижданията и намеренията на Комисията по отношение на нейните предложения за възможности за риболов преди получаването на научните препоръки относно състоянието на запасите за 2011 г. |

Обобщение на отговорите и на начина, по който са взети предвид Докато подходът на предварителни действия е съсредоточен върху техническите аспекти, отзвукът на консултацията на Комисията относно възможностите за риболов отразява вижданията на държавите-членки и на заинтересованите лица по отношение на направената от Комисията оценка на състоянието на ресурсите и на начина да се гарантира подходящ отговор на управлението. В това отношение четири държави-членки и 4 регионални консултативни органа предоставиха вижданията си в отговор на Съобщението на Комисията. Въпросите, изтъкнати от всеки от отговорилите РКС, могат да бъдат обобщени по следния начин: РКС „Югозападни води“ подкрепя целта за MSY и изразява съжаление, че Комисията не е започнала по-рано процеса на придвижване в посока на тази цел. Тя трябва да бъде приложена за смесен риболов — в екосистемен контекст. Той изразява съжаление обаче, че, в сравнение с другите варианти, този подход ще доведе до по-големи намаления на ОДУ за запаси от категории 2 и 3, по отношение на делегирането на държавите-членки на вземането на решения по отношение на ОДУ на отделните държави-членки, РКС „Югозападни води“ счита, че трябва да бъде изработен механизъм за консултации със сектора, а не просто делегиране на държавите-членки, подкрепя многогодишните планове, но те следва да включват технически мерки, ограничения на капацитета и усилието и др. и да бъдат разработени в регионална рамка, подчертава проблема, свързан с липсващата научна информация, подставя под съмнение данните за усилието за южните запасите от южен хек, противопоставя се на възприемането на средни равнища на улова по категориите 6 и 9. РКС „Северозападни води“ отбелязва законодателното задължение на ЕС да постигне целта за MSY. В контекста обаче на научната неопределеност и липсата на данни, Комисията ще трябва да насочи своя избор към предпазния край на диапазона. РКС се опасява, подобно на РКС „Югозападни води“, че това ще доведе до по-големи намаления на ОДУ отколкото през предходните години за запаси от категории 2 и 3. Представителите на отрасъла в РКС признават, че определено не е възможно за всеки запас да се направи оценка на социално-икономическите въздействия на предложенията за 2011 г. върху всички рибари в съответствие с новия принцип. Въпреки това те подчертават, че такава оценка следва да се направи преди налагането на много важна промяна в насоката на политиката, що се отнася до управлението на Келтско море, РКС „Северозападни води“ се отнася по-благосклонно към таван на риболовния капацитет, отколкото таван на усилието, по отношение на управлението на писия в подучастъци VIId и VIIe, РКС не е съгласен с предложеното разделяне на ОДУ по причини, свързани със смесването на двата запаса, и смята, че държавите-членки, които се занимават с такъв риболов, са най-подходящи да управляват ОДУ, за да се постигнат целите по отношение на устойчивостта, РКС „Северозападни води“ предлага да се разработи комплексен план за управление на рибарството във връзка с риболова на норвежки омар в зона VIIa, който трябва да урежда също така опазването на меджид и морски език, тъй като те представляват значителен прилов при такъв вид риболов. РКС „Пелагични запаси“ би желал Комисията да беше представила по-положителна картина по отношение на пелагичните запаси, подкрепя рамката на ICES за MSY, би приветствал да се отчете, че ОДУ за пелагични видове се определят в съответствие с научни препоръки, продължава да настоява за подобряване на данните, би желал да се изготви западен дългосрочен план за балтийска херинга, изразява съжаление за забавянето по отношение на приемането на западния многогодишeн план за сафрид, отбелязва необходимостта от процес, който да направи преглед на оценките на нивото на смърността от риболов, отговарящи на MSY (Fmsy), изразява съжаление, че липсва социален и икономически анализ. РКС „Северно море“ предпочита подход на множество видове, основан на екосистемите, противопоставя се на намаленията за запаси от категории 2 и 10 в размер на 25 %; те би трябвало да бъдат само 15 %, вместо преминаване към Fmsy на 4 равни стъпки до 2015 г., би било по-добре да се запази известна гъвкавост, изразява безпокойство от големия брой на запасите, за които данните са недостатъчни, и призовава за използване на информацията от рибарите, твърди, че непрекъснатите намаления на усилието стават причина за изхвърляне, изразява съжаление за липсата на социален и икономически анализ на решенията през годината, би желал всички инициативи във връзка с делегирането на отговорности да включват заинтересовани страни, добавя разяснение по отношение на таваните на усилието за дълбоководни видове, като указва, че таваните са определени по отношение на записите на всяка държава-членка поотделно, противопоставя се на намаленията за запаси от „категория 11“. * * * Заинтересованите страни настояват на принципа, при който всички промени в годишните равнища на ОДУ и на квотите трябва да бъдат постепенни, за да се ограничат във възможно най-голяма степен нарушенията на стопанските дейности в краткосрочен план. Както е видно от подробното описание на предложението по-долу, принципът на постепенно коригиране и ограничаване на годишните промени на възможностите за риболов е включен в предложението, когато това е било възможно, без да води до влошаване на състоянието на уязвимите ресурси. Заинтересованите страни се противопоставят също така на целта да се възстановят запасите до максималния устойчив улов в съответствие с ангажимента, поет от Съюза на Световната среща на върха за устойчивото развитие през 2002 г. в Йоханесбург. По принцип те са съгласни с тази цел, но съжаляват, че разработването на подход за постепенното ѝ постигане през 2015 г. може да е болезнено за отрасъла сега, тъй като остават само 5 години за предприемане на действия. Те очакват, че необходимите корекции ще могат да намалят техните очаквания за улов на запаси, които са в относително добро състояние на опазване. Всъщност целта за MSY за такива запаси може да изисква уловът да бъде намален, за да се увеличат до максимална степен ползите от тяхното по-добро състояние, в сравнение с равнищата на улова, които са насочени единствено към поддържане на запаса в рамките на безопасните биологични граници. За запаси, за които има достатъчна техническа база да се продължи с тази стратегия, е следван подходът, предложен от ICES, който действително предлага поетапен подход към MSY, но с прилагане на допълнителни предпазни мерки към запасите, които са на ниски равнища. Съобразяването с вижданията на РКС по отношение на запасите в относително добро състояние ще означава отхвърляне на целта от Йоханесбург, по-специално за ресурсите, за които това изглежда най-приложимо. Заинтересованите страни са до голяма степен на едно мнение по отношение на нуждата да се делегира отговорност на отрасъла. Във всички отговори се подчертава нуждата от по-добри данни като се предлага по-активна роля на риболовния отрасъл в предоставянето на такива данни на учените. Делегирането на отговорност обаче е свързана и с поемане на последствията от бездействието. Тези последствия стават видими с развитието на състоянието на запасите. Ако то не се подобрява, възможностите за риболов трябва да останат ниски или дори допълнително да се понижат. |

Събиране и използване на експертни становища |

Обхванати научни/експертни области Биология на рибните видове и икономика на риболовните дейности. |

Използвана методика Комисията се консултира с ICES — международен независим научен орган — и организира пленарната среща на НТИКР. Препоръките от ICES се базират на рамка за препоръки, разработена от ICES, и използвана в съответствие с исканията на техните клиенти, сред които е и Комисията. НТИКР дава своите препоръки в съответствие със задание, което получава от Комисията. |

Основни организации/експерти, с които са проведени консултации Международен съвет за изследване на морето (ICES). Научно-технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР ). |

Обобщение на получените и използвани препоръки За пръв път през 2010 г. ICES предостави три варианта на своите препоръки, които съответстват на: прилагането на рамката на „подхода на предпазливост“, предвидена за историческа последователност; незабавно прилагане на рамката на ICES за MSY; постепенно прилагане на рамката на ICES за MSY, което да доведе до пълното прилагане през 2015 г. (в съответствие със Световната среща на върха от Йоханесбург). Тези варианти са предоставени в допълнение към информацията, която е необходима за прилагане на правилата, очертани в Съобщение COM(2010)241 окончателен, включително постепенният преход до 2015 г. от настоящите нива на смъртност от риболов към нивата, които съответстват на MSY (Fmsy). Според зоните, най-важните моменти, произтичащи от получените препоръки, могат да бъдат обощени, както следва: Северно море, Скагерак и Категат (зони на ICES IIa (води на ЕС), III, IV) Възможни са малки увеличения за писия. Необходими са малки намаления за морски език, херинга, норвежки омар, пикша, меджид, сайда. Смъртността от риболов на треска се повишава от 2007 г. насам и запасът все още е под граничната референтна точка на биомаса, дори с мерките за избягване на изхвърлянето. Оцененият улов е около три пъти по-голям от квотата. Херингата и пикшата все още се ловят в съответствие с MSY. Келтско море (зона по ICES VI) Вследствие на дълбоководния риболов чудският сиг в тази зона е почти напълно изловен и сега продължават да съществуват само норвежки омар, морски дявол и мегрим. Морски дявол: нови проучвания показват намаляване на изобилието от 2007 г. насам и на биомаса от 2009 г. Това показва, че е нужно да се прилага категория 7 и намаление на ОДУ с 15 %. Чудският сиг все още е проблемен вид. Въпреки (горещо оспорваните) нови технически мерки на запад от Шотландия, изхвърлянето на пикша като численост през 2009 г. все още беше 66 %. Пикшата е все още много под Blim; меджид е в силно намалено състояние; треската показва много малко увеличение, но също все още е доста под Blim. Препоръките за норвежки омар също са рестриктивни и предполагат 15 % намаление. Бедна база от знания поради ненадеждни доклади за улова. Планът за треската изисква допълнително намаление от 25 % на ОДУ и на усилието. Ирландско море (зона по ICES VIIa) Положението не е променено спрямо миналата година: Продължават проблемите с докладването на улова. Не е намерено решение на проблема с намаляването на меджид или морски език. Планът за треска изисква най-малко още 25 % намаление на ОДУ и на усилието. Всички видове риба са намалели с изключение на писия и херинга. Необходимо е да се помисли относно задълбочен преглед на рибарството в тази зона. Келтско море (зона по ICES VIIb до k) Лошото състояние на норвежкия омар в Porcupine Bank е потвърдено, но има окуражаващи знаци за въздействието на сезонната забрана, наложена през 2010 г. Нивата на изхвърляне на норвежки омар са оценявани на около 20 до 25 %. Оценката и препоръките за морския език в зона VIIe са потвърдени: многогодишният план отново е действащ. Възможно е увеличение на ОДУ на морски дявол, като при тази препоръка обаче не е взето предвид увеличението, което вече е одобрено миналата година от Съвета. Бискайския залив и Иберийско-атлантическата зона Хамсията в западните иберийски води показва признаци на намаляване. Възможно е да се увеличи ОДУ на морски дявол. Прилагането на плана за южен хек не е ефективно: смъртността от риболов не е намаляла и ОДУ са надвишени. Малко намаление на ОДУ на мегрим. Норвежки омар: 10 % намаление в зони VIIIc и IXa; без промяна в зона VIIIab. Необходимо е намаление на ОДУ за морски език в Бискайския залив. Дълбоководни запаси (всички зони) Някои индекси за изобилие показват тенденции към повишаване за морска щука, менек и синя молва, но наличната информация не позволява да се правят заключения за тенденциите в размер на запасите. Учените продължават да препоръчват, че основният инструмент за управление трябва да бъде ограничението на усилието и че трябва да бъдат продължени или разширени мерките, които предотвратяват намаляването на местните струпвания на определени видове (атлантически големоглав, синя молва). |

НТИКР потвърждава, а в няколко случая и доразвива, представените от ICES препоръки. |

Използвани средства за запознаване на обществеността с експертните мнения След официално одобрение на Комисията всички доклади на НТИКР са достъпни на уебсайта на ГД „Морско дело и рибарство“. Всички доклади на ICES са достъпни на неговия уебсайт. |

Оценка на въздействието Регламентът относно възможностите за риболов вече не е инструмент, който позволява Съветът сам да приема комплексни пакети от мерки, и трябва да се ограничи до обхвата, определен в член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на ЕС. Следователно той е добре приспособен към подхода на управление според резултатите. Ако политиката като цяло функционира по-добре, тогава годишните възможности за риболов ще се подобрят. Това включва по-специално управление на флота, структурно подпомагане, контрол и правоприлагане, регулиране на пазарите и интегриране на инструментите за управление в цялостна морска политика. Въпреки това все още е необходимо да се използва този инструмент, за да се направят нужните корекции за опазването на ресурсната база за европейската риболовна и преработвателна промишленост, както и да се предотвратят или коригират отрицателните въздействия на твърде високата смъртност от риболов върху морската среда. Съюзът е приел редица многогодишни планове за управление на запаси с ключово икономическо значение, в това число мерлуза, треска, калкан и др. Преди приемането им тези планове са предмет на изискването за оценка на въздействието. След като влязат в сила, те определят равнищата на ОДУ, които трябва да бъдат установени за дадената година, с оглед постигане на тяхните дългосрочни цели. Комисията е задължена да прави своето предложение за ОДУ в съответствие с тези планове. В резултат на това много важни ОДУ, които са включени в предложението, са резултат на специфичната оценка на въздействието, извършена за плана, на който се основават. Що се отнася до останалата част, въпреки факта, че за съответните запаси няма влезли в сила многогодишни планове, предложението се стреми да избегне краткосрочните подходи в полза на дългосрочни решения за устойчивост. В много случаи това води до по-плавно намаление на възможностите за риболов. Следователно намалените ОДУ, както и възстановяването на свръхексплоатираните запаси, в краткосрочен план ще доведат до увеличение на възможностите за риболов. Очаква се в средносрочен и дългосрочен план последиците от подхода да бъдат ─ ограничено въздействие върху околната среда в резултат на намаляване на риболовното усилие, ограничения в сектора на улова като брой кораби и/или средната стойност на риболовното усилие на кораб, както и запазване или увеличаване на разтоварванията на суша. |

3. Правни елементи на предложението |

Обобщение на предложената мярка Предложението установява ограниченията на улова и усилието, приложими към риболовните дейности на ЕС и международния риболов с участието на кораби на ЕС, с оглед постигане на целта на общата политика в областта на рибарството за осигуряване на нива на риболовните дейности, които са устойчиви от биологична, икономическа и социална гледна точка. |

Правно основание Член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |

Принцип на субсидиарност Предложението попада под изключителните правомощия на Съюза в съответствие с член 3, параграф 1, буква г) от Договора за функционирането на Европейския съюз. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението отговаря на принципа на пропорционалността поради следната причина. |

Общата политика в областта на рибарството е обща политика. Съгласно член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз на Съвета е възложено да приема мерките за определянето и разпределянето на възможностите за риболов. С предложения регламент на Съвета се разпределят възможностите за риболов на държави-членки. Като се вземе предвид член 20, параграф 3 от Регламент № 2371/2002 държавите-членки на свой ред са свободни да разпределят тези възможности сред региони или оператори по своя преценка. Следователно държавите-членки имат голяма свобода на действие във връзка с решенията относно социално-икономическия модел, който ще изберат, за да усвоят предоставените им възможности за риболов. |

Предложението не поражда нови финансови последици за държавите-членки. Настоящият Регламент се приема от Съвета всяка година и държавните и частните механизми за неговото прилагане вече действат. |

Избор на инструменти |

Предложени правни инструменти: регламент. |

Това е предложение за управление на рибарството въз основа на член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз и в съответствие с член 20 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета. |

4. Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на ЕС. |

5. Допълнителна информация |

Опростяване |

Предложението предвижда опростяване на административните процедури за публичните органи (на ЕС или национални) и по-специално по отношение на изискванията за управление на усилието. |

Преглед / Преразглеждане / Клауза за изтичане на срока на действие |

Тъй като предложението се отнася до годишен регламент за 2011 г., то не включва клауза за преразглеждане. |

Подробно обяснение на предложението Лисабонският договор определя съвместното вземане на решения като основна процедура за въпросите, попадащи в обхвата на ОПОР. Изключение е предвидено в член 43, параграф 3 от Договора във връзка с мерките „за определянето и разпределянето на възможностите за риболов“. Тези мерки трябва да се приемат от Съвета по предложение на Комисията и без участието на парламента. Следователно настоящото предложение е ограничено до определянето и разпределянето на възможностите за риболов и условията, които са функционално свързани с използването на тези възможности. По отношение на ограниченията на улова и на управлението на усилието предложението е в съответствие с принципите на така наречения „подход на предварителните действия“, който е изложен в Съобщението на Комисията до Съвета и до Европейския парламент „Подобряване на консултациите при управление на политиката по рибарство на Общността“ (COM(2006)246 окончателен), и в Съобщението на Комисията „Консултация относно възможностите за риболов през 2011 година“ (COM(2010) 241 окончателен), изразяващо становището и намеренията на Комисията относно предложенията за възможностите за риболов преди представянето на научните препоръки за състоянието на запасите за 2011 г. В съответствие с това съобщение, риболовните възможности за нарастващ брой рибни запаси като например мерлуза, морски език, писия и норвежки омар бяха установени въз основа на правилата, определени в съответните многогодишни планове. За запасите, за които са предложени нови дългосрочни планове (западен запас от сафрид), както и за запасите, по отношение на които Съветът и Комисията са се ангажирали с приета по време на заседанието на Съвета от декември 2009 г. декларация (херинга в Келтско море и пикша в зони Vb и VIa), предложението следва заложените в тези документи правила. Следва да бъде подчертано специфичното състояние на запасите на треска. В западните води (Ирландско море, западно от Шотландия и Категат) тези запаси са под 5 % от тяхната непокътната биомаса и следователно са силно отслабени. Тези запаси, заедно със запаса обитаващ Северно море, Скагерак и Източната част на Ламанш, са предмет на многогодишен план за управление (Регламент (ЕО) № 1342/2008 от 18 декември 2008 г.), който, в контекста на научните препоръки, не се изпълнява правилно. Състоянието на запасите продължава по-скоро да се влошава, отколкото да се подобрява. Изважданията се оценяват на много по-високи нива от регламентираните, което говори за липса на подходящ контрол на риболова и липса на надеждни данни, включително за изхвърлянията. За трите запаса (Ирландско море, западно от Шотландия и Категат) това отново води до „ситуация, бедна на данни“ и липса на белези за обръщане на тенденциите, които са довели тези запаси до настоящото им силно отслабено състояние. За треската от Северно море положението трябва да бъде обсъдено с Норвегия, тъй като това е споделен запас. По отношение на запасите обаче, които само Съюзът носи отговорност, член 10, параграф 2 от плана за управление предвижда, че той прилага по-строги мерки от тези, които нормално са приложими, ако НТИКР изрази становище, че запасите не се възстановяват както трябва. Получените препоръки съдържат достатъчна информация, за да се стигне до заключението, че тази разпоредба може да се приложи, и действително самите ICES и НТИКР изрично отбелязват това. Изглежда целесъобразно този вид риболов да бъде преустановен поетапно, като се има предвид силно отслабеното състояние на запасите. По тази причина в предложението е предвидено намаление на ОДУ с 50 %, вместо намаление с 25 %, което нормално би било приложено. Намаленията на усилието с 25 % ще се приложат във всички случаи. Впоследствие ще бъде предложен нулев ОДУ за риболовен сезон 2012 г. Успоредно с това Комисията ще поиска от държавите-членки да предприемат необходимите мерки за строг контрол на прилагането на тези мерки. Освен това предложението е в съответствие и със Съобщението на Комисията до Съвета и до Европейския парламент „Прилагане на принципа за устойчиво развитие в рибарството на ЕС чрез максимален устойчив улов (MSY)“ (COM(2006)360 окончателен), тъй като предложените възможности за риболов не предполагат увеличение на смъртността от риболов за съответните запаси. Подобни увеличения биха били в противоречие с ангажимента на ЕС и на държавите-членки от Световната среща на върха за устойчивото развитие в Йоханесбург за поддържане или възстановяване на запасите до равнища, от които може да се постигне максималният устойчив улов, с оглед спешното постигане на тези цели по отношение на крайно намалелите запаси и, където е възможно, не по-късно от 2015 г. Въведената миналата година възможност за допълнителен улов на треска до 5 % от квотата за напълно документиран улов на треска се запазва в настоящото предложение, но в квадратни скоби, тъй като тези разпоредби зависят от споразумение с Норвегия. За всички такива инициативи следва във всички случаи да се извършва предварителна научна оценка, особено от страна на НТИКР. На тази основа в предложението е предвиден стимул под формата на риболовна квота за ОДУ на морски език в зона VIIe. Предложението включва ограничения на улова, които са договорени в контекста на някои регионални организации за управление на рибарството. Ограниченията на улова и другите препоръки на Регионалната организация за управление на риболова в южната част на Тихия океан (SPRFMO), Комисията за опазване на южния червен тон (CCSBT), Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR), Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC), Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO), Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централен Тихи океан (WCPFC), Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) и Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) остават нерешени до годишните срещи на тези организации в периода от октомври до декември 2010 г. Равнищата на ОДУ за запасите във водите на Гренландия, както и за тези, които подлежат на съвместно използване с Норвегия и с Фарьорските острови, все още не са налични, тъй като се изчаква приключване на консултациите през ноември и декември 2010 г. Поради това тези равнища на ОДУ се представят pro memoria (pm). Във връзка с управлението на риболовното усилие за треска от 2009 г. насам се прилага система, основана на киловат дни, която продължава и през 2011 г. По отношение на управлението на риболовното усилие за морски език в Западния Ламанш и за южен хек и норвежки омар и през 2011 г. ще продължи да се прилага системата за управление, използваща дни в морето по тип кораб с регистриран в минали години риболов, но предлаганият регламент ще продължи да разрешава на държавите-членки да прилагат система с киловат дни с цел по-ефективно използване на възможностите за риболов и стимулиране на практиките за опазване в съгласие с риболовния сектор. Що се отнася по-специално до правилата за риболовното усилие за южен хек и норвежки омар, предложението ще рационализира системата, като установи тавани на усилието, приложими за всяка държава-членка. От 2011 г. нататък действителната цифра за всяка държава-членка ще бъде определена в регламента. Това ще позволи по-прозрачен процес на преразпределяне на дните в морето, които са възстановени от нарязани за скрап кораби в този риболовен район и които водят до конкретни цифри за всяка държава-членка според нейната дейност по нарязване за скрап. Максималното допустимо риболовно усилие, което е определено за различните запаси в приложение II, без значение дали е измерено в дни в морето на кораб или в киловат дни на група за усилие, понстоящем е указано временно и може да е необходимо да бъде актуализирано в светлината на окончателните препоръки от НТИКР след неговото пленарно заседание през ноември 2010 г. Методиката за определяне на окончателното риболовно усилие за риболовните дейности, насочени към вида пясъчна змиорка във води на ЕС от зони IIa, IIIa и IV, също e все още предмет на анализ. Настоящото предложение съдържа мерки по отношение на ограничението на риболовното усилие в Келтско море, които са предложени за пръв път в процедурата по регламентиране през 2011 г. Тези предложени мерки се състоят в установяване на таван на риболовното усилие за тази зона, който да се прилага без разграничение за всични риболовни дейности. Предлага се таванът да бъде определен на 10 % намаление на равнищата на усилието, които са били определени за референтната 2007 година. Тази референтна година е избрана, за да се избегне санкциониране на държави-членки, които са приложили намаления през последните няколко години, в сравнение с онези, които всъщност са увеличили техните равнища на усилието в зоната през същия период. Мярката се обосновава с факта, че научните препоръки за повечето запаси в тази зона са усилието да се намали или да не се увеличава. Поради смесения характер на тези риболовни дейности е целесъобразно да се приложи мярка за общ таван, което ще бъде по-лесно да се приложи и наблюдава. Той ще се прилага в подучастъци f и g на зона по ICES VII, където е съсредоточена по-голямата част от риболовното усилие. Очакваното въздействие върху флота е незначително, тъй като мярката би трябвало да стабилизира настоящото положение в риболовните райони. За запасите тя ще бъде благоприятна, тъй като ще предотврати отклоняването на усилие към тази зона от съседните райони, в които запасите са намалели по-сериозно, като Ирландско море (подучастък VIIa). По отношение на управлението на усилието за дълбоководните запаси Комисията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) препоръча през 2002 г. замразяване на усилието за две години. След това максимално допустимото риболовно усилие бе намалено поетапно чрез ежегодна конвенция в NEAFC и нейното транспониране от Съвета и за 2008 г. и 2009 г. то достигна съответно 75 % и 65 % от разгърнатото усилие през референтната 2003 г. За годините от 2010 до 2012 NEAFC препоръча риболовното усилие да не надхвърля 65 %. Запазването на ограничението на усилието е необходимо както с оглед изпълнението на международните задължения на ЕС, така и за опазване на запасите, които са крайно уязвими и се нуждаят от спешна защита поради своя изключително нисък потенциал за възстановяване, както ICES подчертава от няколко години. Схемите за годишно управление се запазват за видове с кратък жизнен цикъл, като например пясъчна змиорка, норвежки паут и трицона в Северно море. В тези случаи предложените за началото на 2011 г. възможности за риболов може да бъдат преразгледани през годината в съответствие с актуализираните научни препоръки, чрез регламенти на Комисията, което ще даде възможност за бързо прилагане на предвижданите мерки по управлението. Методиката за управлението на запаса от пясъчна змиорка обаче понастоящем се преразглежда и този преглед може да доведе до система, която да направи прегледите през годината ненужни. Тези евентуални промени ще трябва да бъдат обсъдени и договорени с Норвегия през есента, така че може да се наложи приложение IID да бъде значително изменено или дори премахнато в светлината на резултата от тези обсъждания. В заключение, за пръв път в рамките на ежегодната процедура по регламентиране на възможностите за риболов, настоящият регламент предвижда приемане на определени ОДУ от самите държави-членки. Това се предлага за 7 ОДУ, при които само една държава-членка е посочена като имаща възможности за риболов. В този случай няма реално разпределение, тъй като ОДУ всъщност се „притежава“ и администрира само от една държава. При тези условия е целесъобразно регламентът да се опрости, като в тези случаи се предлага отговорността да бъде поета от заинтересованата държава-членка, но със задължението да действа в съответствие с целите на общата политика в областта на рибарството. |

.

2010/0324 (NLE)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2011 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 43, параграф 3 от него,

като взе предвид предложението на Комисията[2],

като има предвид, че:

(1) В съответствие с член 43, параграф 3 от Договора Съветът по предложение на Комисията приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.

(2) Регламент (ЕО) № 2371/2002 от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството[3] изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като взема предвид наличните научни, технически и икономически препоръки, и по-специално докладите, съставени от Научно-техническия и икономически комитет по рибарство (НТИКР).

(3) Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.

(4) Когато ОДУ е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно да се оправомощи въпросната държава-членка в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз да определи равнището на този ОДУ. Въпреки това следва да се вземат мерки, за да се гарантира, че, когато се установява равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, и да гарантира, че въпросният запас се експлоатира на равнища, които действително ще осигурят максимален устойчив улов, включително чрез предприемане на необходимите мерки за събиране на съответните данни, оценяване на въпросния запас и определяне на равнищата на максималния устойчив улов.

(5) ОДУ следва да се определят въз основа на наличните научни препоръки, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.

(6) За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запаси на мерлуза, норвежки омар, морски език в Бискайския залив, Западната част на Ламанш и Северно море, на писия в Северно море, на херинга на запад от Шотландия и на треска в Категат, Северно море, Скагерак, източната част на Ламанш, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определен в съответствие с правилата, определени съответно в Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 година относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза[4], Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 година за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров[5], Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 година за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив[6], Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 година за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш[7], Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 година за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море[8], Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас[9], Регламент (ЕО) № 1342/2008 и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 година относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море[10].

(7) Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите[11], запасите, които са предмет на различните установени в него мерки, трябва да бъдат посочени.

(8) При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо риболовните възможности за такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.

(9) Норвежкият омар е улавян заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като Porcupine Bank, има спешна нужда от опазване, с оглед намаляване, колкото е възможно повече, улова на норвежки омар. Следователно е целесъобразно възможностите за риболов в тази зона да бъдат ограничени само до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.

(10) Необходимо е таваните за риболовно усилие за 2011 г. да бъдат определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008[12].

[(11) Съгласно становището на ICES е необходимо да се запази и преразгледа системата за управление на риболовното усилие за вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от зони IIa, ІІІа и ІV на ICES.]

(12) В контекста на научните препоръки по отношение на състоянието на запасите в Келтско море и с оглед на смесения характер на риболовните дейности в тази зона, е целесъобразно да се приемат мерки за определяне на таван на риболовното усилие за риболовните дейности, които се извършват в подучастъци f и g на статистическа зона VII на ICES.

(13) Предвид последните научни препоръки на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.

(14) В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия[13], Фарьорските острови[14] и Гренландия[15] в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права.

(15) Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации като сътрудничи без да е договаряща страна. Освен това по силата на Акта за присъединяване от 2003 г., вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша към Европейския съюз, се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2011 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат прилагани от Съюза.

(16) На своето годишно заседание през 2010 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) не успя да постигне консенсус за приемането на мерки за опазване на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец. Независимо от това по-голямата част от договарящите се страни, включително Европейският съюз, сметнаха, че възможностите за риболов за тези три запаса следва да бъдат регулирани с цел да се осигури на устойчивото им управление. Следователно е целесъобразно Съюзът да приеме мерки в тази насока.

(17) На своето годишно заседание през 2010 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) преразгледа общия капацитет на флотите, чиято цел е тропическата риба тон, между 2006—2008 г. и рибата-меч и белия тон между 2007—2008 г. IOTC одобри също прилагането на планове за развитие на флота. Освен това IOTC одобри Резолюция относно опазването на акули скитници (сем. Alopiidae ), уловени заедно с видовете в нейната зона на правомощия.

(18) По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, в т. ч. възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава RFMO. Тези мерки бяха преразгледани на 8-ите международни консултации за създаването на SPRFMO през ноември 2009 г. и ще бъдат преразгледани отново на идната 2-ра подготвителна конференция за Комисията на SPRFMO през януари 2011 г. Сегашните временни мерки следователно ще останат в сила до приемането на новите мерки. В съответствие със споразумението, постигнато от участниците, тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Въпреки това, във връзка със съответните разпоредби на Споразумението на ООН за рибните ресурси, е препоръчително тези мерки да се включат в правото на Съюза.

(19) На своята годишна среща през 2010 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие ограничения на улова за още четири рибни запаса в зоната на Конвенцията на SEAFO. Необходимо е тези ограничения на улова да бъдат въведени в правото на Съюза.

(20) В съответствие с член 291 от Договора, мерките необходими за определяне на ограниченията на улова на определени рибни запаси, които имат кратък жизнен цикъл, следва да се приемат в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 година за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията[16] от съображения за спешност,

(21) Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за ЕС, се приемат от съответната Регионална организации за управление на рибарството в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Следователно е необходимо разпоредбите за прилагане на тези мерки да се прилагат със задна дата.

(22) Използването на възможностите за риболов, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 година за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството[17], и по-специално на член 33 и член 34 от него, отнасящи се до записването на уловите и риболовното усилие, и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Следователно е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, които подлежат на разпоредбите на настоящия регламент.

(23) Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото законодателство на Съюза, свързано с този предмет,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

ДЯЛ I

ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

Член 1

Предмет

Настоящият регламент установява следните възможностите за риболов и функционално свързаните с тяхното използване условия:

а) за 2011 година — възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси; и

б) за периода от 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. — определени ограничения на усилието;

в) за периодите, определени в членове 18—20 и в приложение IД и приложение V — възможностите за риболов на определени запаси в зоната на Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR);

[г) за периодите, определени в член 26 — възможностите за риболов на определени запаси в зоната на Междуамериканската конвенция за тропическа риба тон (IATTC).

Член 2

Приложно поле

Освен ако не е предвидено друго, настоящият регламент се прилага за:

а) кораби на ЕС; и

б) кораби на трети държави във води на ЕС.

Член 3

Определения

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

а) „кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка, и регистриран в Съюза;

б) „кораби на трета страна“ означава риболовни кораби, плаващи под знамето на и регистрирани в трети държави;

в) „води на Общността“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с териториите, посочени в приложение II към Договора;

г) „общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улавя и разтоварва от всеки запас всяка година;

д) „квота“ означава дял от ОДУ, отпуснат на ЕС, на държавите-членки или на трета държава;

е) „международни води“ означава водите, попадащи извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;

ж) „размер на окото“ означава размера на окото, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 на Комисията от 10 юни 2008 година за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 850/98 по отношение определянето на размера на окото и оценяването на дебелината на влакното на рибарските мрежи[18];

з) „регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, изготвян от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (EО) № 2371/2002;

и) „риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (EО) № 1224/2009.

Член 4

Риболовни зони

За целите на настоящият регламент се прилагат следните определения на зони:

а) „зони на ICES“ (Международен съвет за изследване на морето) — зоните са определени в Регламент (ЕИО) № 218/2009 на Европейския парламент и на Съвета[19];

б) „Скагерак“ означава зоната, ограничена на запад от линия, начертана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, а на юг от линия, начертана от фара Skagen до фара Tistlarna и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие;

в) „Категат“ означава районът, ограничен на север от линия, начертана от фара Skagen до фара Tistlarna и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие, а на юг от линия, начертана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;

г) „VII (Ирландско море Изток — единица 14)“ означава зоната, ограничена от:

i ) локсодрома, последователно съединяваща следните точки:

- точка на пресичането на меридиана с дължина 5° з.д. и брега на остров Великобритания в близост до Portpatrick,

- 54° 30' с.ш., 5° з.д.,

- 54° 30' с.ш., 4° з.д.,

- точка на пресичане на меридиана с дължина 4° з.д. и брега на остров Великобритания в близост до Llanfairfechan;

ii ) брега на остров Великобритания;

д) „VII (Ирланско море Запад — единица 15)“ означава зоната, ограничена от:

i ) локсодрома, последователно съединяваща следните точки:

- точката на пресичане на паралела с ширина 55° с.ш. и брега на остров Ирландия в близост до Camlough,

- точката на пресичане на паралела с ширина 55° с.ш. и брега на остров Великобритания в близост до Stranraer;

ii ) брега на остров Великобритания между точката на пресичане на паралела с ширина 55° с.ш. и брега в близост до Stranraer и пресечната точка на меридиана с дължина 5° з.д. и брега в близост до Portpatrick;

iii ) локсодрома, последователно съединяваща следните точки:

- точката на пресичане на меридиана с дължина 5° з.д. и брега на остров Великобритания в близост до Portpatrick,

- 54° 30' с.ш., 5° з.д.,

- 54° 30' с.ш., 4° з.д.,

- точката на пресичане на меридиана с дължина 4° з.д. и брега на остров Великобритания в близост до Llanfairfechan;

iv ) брега на остров Великобритания между точката на пресичане на меридиана с дължина 4° з.д. и брега в близост до Llanfairfechan и точката на пресичане на паралела с ширина 53° с.ш. и брега на полуостров Llyn;

v ) локсодрома, последователно съединяваща следните точки:

- точката на пресичане на паралела с ширина 53° с.ш. и брега на остров Великобритания на полуостров Llyn,

- точката на пресичане на паралела с ширина 53° с.ш. и брега на остров Ирландия в близост до Wicklow,

- източния бряг на остров Ирландия между паралели с ширина 53° 00' с.ш. и 55° 00' с.ш.;

е) „VII (Porcupine Bank — единица 16)“ означава зоната, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:

- 53° 30' с.ш., 15° 00' з.д.,

- 53° 30' с.ш., 11° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 11° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 13° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 13° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 15° 00' з.д.,

- 53° 30' с.ш., 15° 00' з.д.;

ж) „VII (Aran Grounds — единица 17)“ означава зоната, ограничена от:

i ) западния бряг на остров Ирландия;

ii ) паралела с ширина 53° 30' с.ш.;

iii ) меридиана с дължина 11° 00' з.д.;

iv ) паралела с ширина 52° 30' с.ш.;

з) „VII (Южно и югозападно крайбрежие на Ирландия — единица 19)“ означава зоната, ограничена от:

i ) локсодромите, последователно съединяващи следните точки:

- точката на пресичане на паралел с ширина 52° 30' с.ш. и западния бряг на остров Ирландия,

- 52° 30' с.ш., 11° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 11° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 8° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 8° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 7° 00' з.д.,

- 52° 00' с.ш., 7° 00' з.д.,

- 52° 00' с.ш., 6° 00' з.д.,

- 52° 30' с.ш., 6° 00' з.д.,

- точката на пресичане на паралел с ширина 52° 30' с.ш. и

ii ) източния бряг на остров Ирландия южно от 52° 30' с.ш.;

и) „VII (Келтско море — единици 20—22)“ означава зоната, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:

- 51° 00' с.ш., 9° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 8° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 8° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 7° 00' з.д.,

- 52° 00' с.ш., 7° 00' з.д.,

- 52° 00' с.ш., 6° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 6° 00' з.д.,

- 51° 30' с.ш., 5° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 5° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 6° 00' з.д.,

- 50° 30' с.ш., 6° 00' з.д.,

- 50° 30' с.ш., 7° 00' з.д.,

- 49° 30' с.ш., 7° 00' з.д.,

- 49° 30' с.ш., 9° 00' з.д.,

- 51° 00' с.ш., 9° 00' з.д.;

й) „VII (Северозападно крайбрежие на Ирландия и други области — единица 18)“ означава онази част от зона VII, която не е включена в зоните, определени в букви г) — и) по-горе;

к) „залив на Кадис“ означава района на зона IXa на ICES, разположен на изток от дължина 7° 23′ 48″ з.д.;

л) „зони CECAF“ (Централна източна част на Атлантическия океан или главна риболовна зона 34 на ФАО) — зоните са определени в Регламент (ЕО) № 216/2009 на Европейския парламент и на Съвета[20];

м) „зони на NAFO“ (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан) — зоните са определени в Регламент (ЕО) № 217/2009 на Европейския парламент и на Съвета[21];

н) „зона на конвенцията SEAFO“ (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан) е определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан[22];

о) „зона на конвенцията ICCAT“ (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан) е определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан[23];

п) „зона на конвенцията CCAMLR“ (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) в определена в Регламент (ЕО) № 601/2004 на Съвета от 22 март 2004 година за определяне на някои контролни мерки за риболовната дейност в зоната, обхваната от Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика[24];

р) „зона на конвенцията IATTC“ (Междуамериканска конвенция за тропическа риба тон) е определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. [25];

с) „зона на IOTC“ (Комисия по рибата тон в Индийския океан) — зоната е определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан[26];

т) „зона на конвенцията SPRFMO“ (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан) означава откритото море на юг от 10o с.ш., на север от зоната на конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в южен Индийски океан[27], и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;

у) „зона на конвенцията WCPFC“ (Конвенция за риболова в Западен и Централен Тихи океан) е определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан[28].

ф) „открити води на Берингово море“ е зоната на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от базовите линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.

ДЯЛ II

ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС

ГЛАВА I

Общи разпоредби

Член 5

ОДУ и разпределения

1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.

2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условията, определени в член 13 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008[29] и разпоредбите по прилагането му.

3. Комисията установява ОДУ на мойва във водите на Гренландия — зони по ICES V и XIV, който е на разположение на Съюза въз основа на ОДУ, и разпределението на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със споразумението с тази държава.

4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2011 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, могат да бъдат преразгледани от Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002:

[а) пясъчна змиорка във води на ЕС — зони по ICES IIa, IIIa и IV — в съответствие с правилата, определени в точка 6 на приложение IIГ;]

б) запаса на норвежки паут във води на ЕС — зони по ICES IIa, IIIa и IV — и за запаса на трицона във води на ЕС — зони по ICES IIa и IV;

в) запасите на меджид във води на ЕС — зони по ICES IIa, IIIa и IV — и за запасите на пикша във води на ЕС — зони по ICES IIa, III и IV — като се вземе предвид промишления прилов при риболова на норвежки паут.

Член 6

Забранени видове

1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират и да разтоварват на суша следните видове:

а) гигантска акула ( Cetorhinus maximus ) и бяла акула ( Carcharodon carcharias ) във всички води на ЕС и извън водите на ЕС;

б) морски ангел ( Squatina squatina ) във всички води на ЕС;

в) обикновен скат ( Dipturus batis ) във всички води на ЕС от зони IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;

г) вълнист скат ( Raja undulata ) и бял скат ( Rostroraja alba ) във води на ЕС от зони VI, VII, VIII, IX и X на ICES,

д) селдова акула ( Lamna nasus ) в международни води и

е) риба китара ( Rhinobatidae ) във води на ЕС от I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х, и ХII.

2. Посочените в параграф 1 видове се освобождават незабавно без да бъдат наранявани, доколкото е възможно.

Член 7

Специални разпоредби относно разпределенията

1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:

а) размените, направени по член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;

б) преразпределенията направени по член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или по член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;

в) допълнителните разтоварвания, разрешени по член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;

г) удържаните количества по член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;

д) приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.

2. Освен в случаите, когато е посочено друго в приложение I към настоящия регламент, се прилага член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент — за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.

Член 8

Ограничения на риболовното усилие

От 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. мерките за риболовното усилие, определени в:

а) приложение IIA се прилагат за управлението на някои запаси в Категат, Скагерак, частта от зона IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, зони IV, VIa, VIIa, VIId на ICES и водите на ЕС от зони IIa и Vb на ICES;

б) приложение IIБ се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в зони VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;

в) приложение IIВ се прилагат за управлението на запасите от морски език в зона VIIe на ICES;

[ г) приложение IIГ, се прилагат за управлението на запасите от пясъчна змиорка във водите на ЕС от зони IIa, IIIa и IV на ICES;]

д) приложение IIe се прилагат за управлението на някои запаси в зони VIIf и g на ICES.

Член 9

Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов

1. Член 3 от Регламент (EО) № 2347/2002[30] се прилага за гренландска камбала. Извършването на риболов, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се предмет на условията, посочени в този член.

2. Държавите-членки осигуряват за 2011 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов, в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, да не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие, извършено от корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов и/или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.

Член 10

Условия за разтоварване на суша на улова и прилова

Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на суша единствено ако:

а) уловът е извършен от кораби на държава-членка, която има квота и тази квота не е изчерпана; или

б) уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.

Член 11

Ограничения за използването на определени възможности за риболов

1. Установените в приложение I възможности за риболов на менек, атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, синя молва, морска щука, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатови, морски език [и бодлива акула] в зона ICES VII или нейните съответни подзони, се ограничават със забраната за риболов или задържане на борда на всички тези видове през периода от 1 май до 31 юли 2011 г. в Porcupine Bank. Съответните записи в приложение I се определят с препратка към настоящия член.

2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща зоната, ограничена от лаксодромите, последователно съедищяващи следните точки:

Точка | Географска ширина | Географска дължина |

1 | 52° 27' с.ш. | 12° 19' з.д. |

2 | 52° 40' с.ш. | 12° 30' з.д. |

3 | 52° 47' с.ш. | 12° 39,600' з.д. |

4 | 52° 47' с.ш. | 12° 56' з.д. |

5 | 52° 13,5' с.ш. | 13° 53,830' з.д. |

6 | 51° 22' с.ш. | 14° 24' з.д. |

7 | 51° 22' с.ш. | 14° 03' з.д. |

8 | 52° 10' с.ш. | 13° 25' з.д. |

9 | 52° 32' с.ш. | 13° 07,500' з.д. |

10 | 52° 43' с.ш. | 12° 55' з.д. |

11 | 52° 43' с.ш. | 12° 43' з.д. |

12 | 52° 38,800' с.ш. | 12° 37' з.д. |

13 | 52° 27' с.ш. | 12° 23' з.д. |

14 | 52° 27' с.ш. | 12° 19' з.д. |

3. Член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (EО) № 1224/2009 се прилагат в зоната, определена в параграф 2.

Член 12

Предаване на данни

Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси, съгласно член 33 и член 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.

ГЛАВА II

Разрешение за риболов във води на трети държави

Член 13

Разрешения за риболов

1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.

2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка (замяна на квоти) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се нотифицира за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, който е посочен в приложение III.

ГЛАВА III

възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова

Раздел 1

Зона на Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT)

Член 14

Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон

1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.

2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.

3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.

4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.

5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.

6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон, и максималното количество уловен див червен тон, отпуснати за рибни стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.

Член 15

Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ

В допълнение към забранения период, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море през периода от 15 април до 15 май 2011 г.

Член 16

Любителски и спортен риболов

Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, конкретна квота за любителски и спортен риболов на червен тон.

Член 17

Акули

1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница ( Alopias superciliosus ) във всяка риболовна зона.

2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули-скитници от род Alopias spp.

Раздел 2

Зона на Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR)

Член 18

Забрани и ограничения на улова

1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени в същото приложение.

2. За нов и проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени в същата част.

Член 19

Проучвателен риболов

1. Кораби с парагади на ЕС, за които е съобщено на CCAMLR съгласно членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004, могат да участват в проучвателен риболов на Dissostichus spp.в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 извън зоните под национална юрисдикция.

2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1 и 58.4.2 ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.

3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.

Член 20

Риболов на крил през риболовен сезон 2011─2012 г.

1. Единствено държавите-членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил ( Euphausia superba ) в зоната на конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2011─2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя нотифицира секретариата на CCAMLR и Комисията в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и не по-късно от 1 юни 2011 г.:

a) за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, определен в приложение V, част В;

б) за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, определен в приложение V, част Г.

2. Нотификацията, посочена в параграф 1, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата-членка да участва в риболова на крил.

3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, нотифицират единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на нотификацията.

4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които е нотифицирана CCAMLR в съответствие с параграфи 1, 2 и 3, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради легитимни оперативни причини или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:

a) всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;

б) изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви уместни доказателства или позовавания в подкрепа на това действие.

5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали ННН риболов, да участва в риболов на крил.

Раздел 3

Зона на Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC)

Член 21

Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на IOTC

1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропическа риба тон в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж (БТ) са равни на определените в приложение VI, точка 1.

2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч ( Xiphias gladius ) или бял тон ( Thunnus alalunga ) в зоната на IOTC, и съответният капацитет в БТ са равни на определените в приложение VI, точка 2.

3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов, посочен в параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.

4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите за прехвърляне са записани в регистъра на плавателните съдове на IOTC или в регистъра на плавателните съдове на други регионални организации за риболов на риба тон. Не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на извършващи незаконни, недокладвани и нерегулирани риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е регионална организация за управление на риболова.

С оглед да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават ограниченията на риболовния капацитет по настоящия член в рамките на границите, посочени във въпросните планове.

Член 22

Акули

1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.

2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.

Раздел 4

Зона на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO)

Член 23

Пелагични риболовни дейности — ограничения на капацитета

Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. ограничават общото ниво на брутен тонаж (БТ) на кораби, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2011 г., до нивата на общо 78 610 БТ в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.

Член 24

Пелагични риболовни дейности — ОДУ

1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., съгласно член 23, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.

2. Държавите-членки нотифицират всеки месец Комисията за наименованията и характеристиките, включително брутен тонаж (БТ), на своите кораби, които извършват риболов, посочен в този член.

3. За целите на мониторинга на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до 15-то число на следващия месец.

Член 25

Дънни риболовни дейности

Държавите-членки ограничават дънното риболовно усилие или улова в зоната на конвенцията SPRFMO до средните годишни стойности за периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г. по отношение на броя на риболовните кораби и другите параметри, които отразяват равнището на улов, риболовното усилие и риболовния капацитет, и само до онези части от зоната на конвенцията SPRFMO, в които през предходния риболовен сезон са били извършвани дънни риболовни дейности.

Раздел 5

Зона на Междуамериканска конвенция за тропическа риба тон (IATTC)

Член 26

Риболовна дейност с мрежи гъргър

1. Риболовът на жълтопер тунец ( Thunnus albacares ), дебел тон ( Thunnus obesus ) и ивичест тунец ( Katsuwonus pelamis ) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:

a) или от 29 юли до 28 септември 2011 г., или от 18 ноември 2011 г. до 18 януари 2012 г. в зоната, определена от следните граници:

тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,

дължина 150° з.д.,

ширина 40° с.ш.,

ширина 40° ю.ш.

б) от 29 септември до 29 октомври 2011 г. в зоната, определена от следните граници:

дължина 96° з.д.,

дължина 110° з.д.,

ширина 4° с. ш.,

ширина 3° ю. ш.

2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период на закриване, посочен в параграф 1, буква а), до 1 април 2011 г. Всички кораби на заинтересованите държави-членки, оборудвани с мрежи гъргър, трябва да преустановят риболова с мрежи гъргър в посочената зона по време на избрания период.

3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в регулаторната зона на IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша целия улов на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец с изключение на рибата, която се счита негодна за консумация от човека по причини, различни от размера. Единственото изключение е последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.

Раздел 6

Зона на Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO)

Член 27

Мерки за опазване на дълбоководните акули

Целевият риболов на следните дълбоководни акули в зоната на Конвенцията SEAFO се забранява:

- скатови ( Rajidae ),

- бодлива черноморска акула ( Squalus acanthias ),

- акула от вида Etmopterus bigelowi ,

- късоопашата светеща акула ( Etmopterus brachyurus ),

- голяма светеща акула ( Etmopterus princeps ),

- гладка светеща акула ( Etmopterus pusillus ),

- акула от вида Apristurus manis ,

- кадифена котешка акула ( Scymnodon squamulosus )

- и дълбоководните акули от разред Selachimorpha .

Раздел 7

Зона на Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централен Тихи океан (WCPFC)

Член 28

Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон

Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон ( Thunnus obesus ), жълтопер тунец ( Thunnus albacares ), ивичест тунец ( Katsuwonus pelamis ) и южнотихоокеански бял тон ( Thunnus alalunga ) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.

Член 29

Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)

1. В частта от зоната на конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, които използват УСР, се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2011 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2011 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:

а) не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;

б) не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.

2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, жълтопер тунец и ивичест тунец.

3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:

а) в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;

б) когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или

в) при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.

Член 30

Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър

Риболовът с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, на дебел тон и на жълтопер тунец се забранява в следните зони в открити води:

а) международните води, затворени от границите на изключителните икономически зони на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;

б) международните води, затворени от границите на изключителните икономически зони на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.

Член 31

Ограничения за броя на корабите с разрешения за риболов на риба меч

Максималният брой на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч ( Xiphias gladius ) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на конвенцията WCPFC е равен на посочения в приложение VII.

Раздел 8

Берингово море

Член 32

Забрана за риболов в откритите води на Берингово море

Забранява се риболова на минтай ( Theragra chalcogramma ) в откритите води на Берингово море.

ДЯЛ III

ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС

Член 33

ОДУ

На риболовните кораби, плаващи под знамето на Норвегия, и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I, и при спазване на условията, предвидени в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008 и в настоящия дял.

Член 34

Разрешения за риболов

1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.

2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.

Член 35

Забранени видове

1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират и да разтоварват на суша следните видове:

а) слънцелюбива акула ( Cetorhinus maximus ) и бяла акула ( Carcharodon carcharias ) във всички води на ЕС;

б) морски ангел ( Squatina squatina ) във всички води на ЕС;

в) обикновен скат ( Dipturus batis ) във всички води на ЕС от зони IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и

г) вълнист скат ( Raja undulata ) и бял скат ( Rostroraja alba ) във води на ЕС от зони VI, VII, VIII, IX и X на ICES.

2. Посочените в параграф 1 видове, във възможната степен, се освобождават незабавно без да бъдат наранявани.

ДЯЛ IV

ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ

Член 36

Влизане в сила и прилагане

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Той се прилага от 1 януари 2011 г.

Когато възможностите за риболов за зоната на конвенцията CCAMLR са определени за периоди, започващи преди 1 януари 2011 г., се прилагат членове 18—20 и приложения IД и V, считано от началото на съответните периоди на прилагане на тези възможности за риболов.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] г.,

За Съвета

Председател

ПРИЛОЖЕНИЕ І

Ограничения на улова, приложими за кораби на ЕС в зони, в които съществува ОДУ, и за кораби на трети държави във води на ЕС, по видове и по зона (в тонове живо тегло, с изключение на случаите, в които е посочено друго)

В таблиците по-долу се определят равнищата на ОДУ и квотите (в тонове живо тегло, с изключение на случаите, когато е предвидено друго) по запаси и функционално свързаните с тяхното използване условия според случая.

Всеки ОДУ, посочен в настоящото приложение, се счита за квота за целите на настоящия регламент, и следователно към него се прилагат правилата, посочени в Регламент (ЕО) № 1224/2009, и по-специално в членове 33 и 34 от него. Ако не е посочено друго, под риболовни зони се разбира зоните на ICES.

Във всяка зона рибните запаси са посочени по азбучен ред в зависимост от наименованията на видовете на латински език. За целите на настоящия регламент се прилага следната таблица за съответствие на латинските и общоприетите наименования:

Научно наименование | 3-буквен код | Общоприето наименование |

Amblyraja radiata | RJR | Бодлив скат |

Ammodytes spp. | SAN | Пясъчна змиорка |

Argentina silus | ARU | Атлантическа аргентина |

Beryx spp. | ALF | Берикс |

Brosme brosme | USK | Менек |

Centrophorus squamosus | GUQ | Сива късошипа акула |

Centroscymnus coelolepis | CYO | Португалска котешка акула |

Chaceon maritae | CGE | Западноафрикански джерион |

Champsocephalus gunnari | ANI | Антарктическа ледена риба |

Chionoecetes spp. | PCR | Снежен краб |

Clupea harengus | HER | Херинга |

Coryphaenoides rupestris | RNG | Гренадир |

Dalatias licha | SCK | Черна акула |

Deania calcea | DCA | Птицеклюна акула |

Dipturus Batis | RJB | Обикновен скат |

Dissostichus eleginoides | TOP | Кликач |

Engraulis encrasicolus | ANE | Хамсия |

Etmopterus princeps | ETR | Голяма светеща акула |

Etmopterus pusillus | ETP | Гладка светеща акула |

Euphausia superba | KRI | Крил |

Gadus morhua | COD | Атлантическа треска |

Galeorhinus galeus | GAG | Галеорхинус галеус |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Камбала |

Hippoglossoides platessoides | PLA | Американска камбала |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | Атлантическа писия |

Hoplostethus atlanticus | ORY | Атлантически големоглав |

Illex illecebrosus | SQI | Късоопашат калмар |

Lamna nasus | POR | Селдова акула |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | Сива скална треска |

Lepidorhombus spp. | LEZ | Мегрим |

Leucoraja circularis | RJI | Скат от вида Leucoraja circularis |

Leucoraja fullonica | RJF | Скат от вида Leucoraja fullonica |

Leucoraja naevus | RJN | Кукувичев скат |

Limanda ferruginea | YEL | Жълтоопашата лиманда |

Limanda limanda | DAB | Лиманда |

Lophiidae | ANF | Морски дявол |

Macrourus spp. | GRV | Макруруси |

Makaira nigricans | BUM | Син марлин |

Mallotus villosus | CAP | Мойва |

Martialia hyadesi | SQS | Калмар |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | Пикша |

Merlangius merlangus | WHG | Меджид |

Merluccius merluccius | HKE | Мерлуза |

Micromesistius poutassou | WHB | Северно путасу |

Microstomus kitt | LEM | Малоуста писия |

Molva dypterygia | BLI | Синя молва |

Molva molva | LIN | Морска щука |

Nephrops norvegicus | NEP | Норвежки омар |

Pandalus borealis | PRA | Северна скарида |

Paralomis spp. | PAI | Крабове |

Penaeus spp. | PEN | Скариди от рода Penaeus |

Platichthys flesus | FLE | Писия (речна писия) |

Pleuronectes platessa | PLE | Писия |

Pleuronectiformes | FLX | Калканоподобни |

Pollachius pollachius | POL | Сребриста сайда |

Pollachius virens | POK | Сайда |

Psetta maxima | TUR | Калкан |

Raja brachyura | RJH | Късоопашат скат |

Raja clavata | RJC | Морска лисица |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Норвежки скат |

Raja microocellata | RJE | Скат от вида Raja microocellata |

Raja montagui | RJM | Петнист скат |

Raja undulata | RJU | Вълнист скат |

Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Скатови |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Гренландска писия |

Rostroraja alba | RJA | Бял скат |

Scomber scombrus | MAC | Скумрия |

Scopthalmus rhombus | BLL | Средиземноморски калкан |

Sebastes spp. | RED | Морски костур |

Solea solea | SOL | Обикновен морски език |

Solea spp. | SOO | Морски език |

Sprattus sprattus | SPR | Трицона |

Squalus acanthias | DGS | Бодлива черноморска акула |

Tetrapturus albidus | WHM | Бял марлин |

Thunnus maccoyii | SBF | Южен червен тон |

Thunnus obesus | BET | Дебел (големоок) тон |

Thunnus thynnus | BFT | Червен тон |

Trachurus spp. | JAX | Сафрид |

Trisopterus esmarkii | NOP | Норвежки паут |

Urophycis tenuis | HKW | Бяла мерлуза |

Xiphias gladius | SWO | Риба меч |

Следната таблица за съответствие на общоприетите и латинските наименования е дадена изключително за обяснителни цели:

Берикс | ALF | Beryx spp. |

Американска камбала | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Хамсия | ANE | Engraulis encrasicolus |

Морски дявол | ANF | Lophiidae |

Антарктическа ледена риба | ANI | Champsocephalus gunnari |

Атлантическа писия | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Дебел (големоок) тон | BET | Thunnus obesus |

Птицеклюна акула | DCA | Deania calcea |

Късоопашат скат | RJH | Raja brachyura |

Синя молва | BLI | Molva dypterygia |

Син марлин | BUM | Makaira nigricans |

Северно путасу | WHB | Micromesistius poutassou |

Червен тон | BFT | Thunnus thynnus |

Средиземноморски калкан | BLL | Scopthalmus rhombus |

Мойва | CAP | Mallotus villosus |

Атлантическа треска | COD | Gadus morhua |

Обикновен скат | RJB | Dipturus Batis |

Обикновен морски език | SOL | Solea solea |

Крабове | PAI | Paralomis spp. |

Кукувичев скат | RJN | Leucoraja naevus |

Лиманда | DAB | Limanda limanda |

Западноафрикански джерион | CGE | Chaceon maritae |

Калканоподобни | FLX | Pleuronectiformes |

Писия (речна писия) | FLE | Platichthys flesus |

Голяма светеща акула | ETR | Etmopterus princeps |

Атлантическа аргентина | ARU | Argentina silus |

Гренландска писия | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Макруруси | GRV | Macrourus spp. |

Сива скална треска | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Пикша | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Мерлуза | HKE | Merluccius merluccius |

Херинга | HER | Clupea harengus |

Сафрид | JAX | Trachurus spp. |

Черна акула | SCK | Dalatias licha |

Крил | KRI | Euphausia superba |

Сива късошипа акула | GUQ | Centrophorus squamosus |

Малоуста писия | LEM | Microstomus kitt |

Морска щука | LIN | Molva molva |

Скумрия | MAC | Scomber scombrus |

Мегрим | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Северна скарида | PRA | Pandalus borealis |

Норвежки омар | NEP | Nephrops norvegicus |

Норвежки паут | NOP | Trisopterus esmarkii |

Норвежки скат | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

Атлантически големоглав | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Кликач | TOP | Dissostichus eleginoides |

Скариди от рода Penaeus | PEN | Penaeus spp. |

Писия | PLE | Pleuronectes platessa |

Сребриста сайда | POL | Pollachius pollachius |

Селдова акула | POR | Lamna nasus |

Португалска котешка акула | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Морски костур | RED | Sebastes spp. |

Гренадир | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Сайда | POK | Pollachius virens |

Пясъчна змиорка | SAN | Ammodytes spp. |

Скат от вида Leucoraja circularis | RJI | Leucoraja circularis |

Скат от вида Leucoraja fullonica | RJF | Leucoraja fullonica |

Късоопашат калмар | SQI | Illex illecebrosus |

Скатови | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae |

Скат от вида Raja microocellata | RJE | Raja microocellata |

Гладка светеща акула | ETP | Etmopterus pusillus |

Снежен краб | PCR | Chionoecetes spp. |

Морски език | SOX | Solea spp. |

Южен червен тон | SBF | Thunnus maccoyii |

Петнист скат | RJM | Raja montagui |

Трицона | SPR | Sprattus sprattus |

Бодлива черноморска акула | DGS | Squalus acanthias |

Калмар | SQS | Martialia hyadesi |

Бодлив скат | RJR | Amblyraja radiata |

Риба меч | SWO | Xiphias gladius |

Морска лисица | RJC | Raja clavata |

Галеорхинус галеус | GAG | Galeorhinus galeus |

Калкан | TUR | Psetta maxima |

Менек | USK | Brosme brosme |

Вълнист скат | RJU | Raja undulata |

Бяла мерлуза | HKW | Urophycis tenuis |

Бял марлин | WHM | Tetrapturus albidus |

Бял скат | RJA | Rostroraja alba |

Меджид | WHG | Merlangius merlangus |

Камбала | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

Жълтоопашата лиманда | YEL | Limanda ferruginea |

ПРИЛОЖЕНИЕ IА

Скагерак, Категат, зони по ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х, ХII и XIV, води на ЕС по CECAF, води на Френска Гвиана

Вид: | Пясъчна змиорка Ammodytes spp. | Зона | Норвежки води от IV (SAN/04-N.) |

Дания | pm | Аналитичен ОДУ. Член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. Член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. |

Обединено кралство | pm |

EC | pm |

ОДУ | Неприложимо |

Вид: | Пясъчна змиорка Ammodytes spp. | Зона | Води на ЕС от ІІа, IIIa и ІV (1) (SAN/2A3A4.) |

Дания | pm | Предпазен ОДУ |

Обединено кралство | pm |

Германия | pm |

Швеция | pm |

EC | pm |

Норвегия | pm |

Фарьорски острови | pm |

ОДУ | pm |

(1) С изключение на водите в границата на шест мили от изходните линии на Обединеното кралство при Shetland, Fair Isle и Foula. (2) Осъществява се в зона IV. |

Вид: | Атлантическа аргентина Argentina silus | Зона | Води на ЕС и международни води от I и II (ARU/1/2.) |

Германия | 25 | Предпазен ОДУ |

Франция | 8 |

Нидерландия | 20 |

Обединено кралство | 42 |

EC | 95 |

ОДУ | 95 |

Вид: | Атлантическа аргентина Argentina silus | Зона | Води на ЕС от зони III и IV (ARU/3/4.) |

Дания | 963 | Предпазен ОДУ |

Германия | 10 |

Франция | 7 |

Ирландия | 7 |

Нидерландия | 45 |

Швеция | 37 |

Обединено кралство | 17 |

EC | 1 086 |

ОДУ | 1 086 |

Вид: | Атлантическа аргентина Argentina silus | Зона | Води на ЕС и международни води от V, VІ и VІІ (ARU/567.) |

Германия | 330 | Предпазен ОДУ |

Франция | 7 |

Ирландия | 306 |

Нидерландия | 3 449 |

Обединено кралство | 242 |

EC | 4 334 |

ОДУ | 4 334 |

Вид: | Менек Brosme brosme | Зона | води на ЕС и международни води от I, II и ХIV (USK/1214EI.) |

Германия | 6 | (1) | Аналитичен ОДУ |

Франция | 6 | (1) |

Обединено кралство | 6 | (1) |

Други | 3 | (1) |

EC | 21 | (1) |

ОДУ | 21 |

(1) Изключително за прилов. Не е разрешен целеви риболов по тази квота. |

Вид: | Менек Brosme brosme | Зона | IIIa; води на ЕС от зони IIIb, IIIc и подучастъци 22─32 (USK/03-C.) |

Дания | 12 | Аналитичен ОДУ |

Швеция | 6 |

Германия | 6 |

EC | 24 |

ОДУ | 24 |

Вид: | Менек Brosme brosme | Зона | води на ЕС от IV (USK/04-C.) |

Дания | 53 | Аналитичен ОДУ |

Германия | 16 |

Франция | 37 |

Швеция | 5 |

Обединено кралство | 80 |

Други | 5 | (1) |

EC | 196 |

ОДУ | 196 |

(1) Изключително за прилов. Не е разрешен целеви риболов по тази квота. |

Вид: | Менек Brosme brosme | Зона | Води на ЕС и международни води от V, VІ и VІІ (USK/567EI) |

Германия | pm | Аналитичен ОДУ Член 11 се прилага. |

Испания | pm |

Франция | pm |

Ирландия | pm |

Обединено кралство | pm |

Други | pm | (1) |

EC | pm |

Норвегия (2) | pm | (3)(4) |

ОДУ | 3 217 |

(1) Изключително за прилов. Не е разрешен целеви риболов по тази квота. (2) Да се лови във водите на ЕС от IIa, IV, Vb, VI и VII. (3) От които във всеки момент е разрешен случаен улов на други видове от pm % на кораб в зони Vb, VI и VII. Този процент обаче може да бъде надхвърлен в първите 24 часа след началото на риболова на конкретно място. Общият случаен улов на други видове в зони Vb, VI и VII не надвишава pm тона. (4) Включително морска щука. Квотите за Норвегия са: са морска щука pm тона и менек pm тона и са взаимнозаменяеми до pm тона и могат да подлежат на улов само с парагади в зони Vb, VI и VII. |

Вид: | Менек Brosme brosme | Зона | Норвежки води от IV (USK/04-N.) |

Белгия | pm | Аналитичен ОДУ |

Дания | pm |

Германия | pm |

Франция | pm |

Нидерландия | pm |

Обединено кралство | pm |

EC | pm |

ОДУ | Неприложимо |

(1) Изключително за прилов. Не е разрешен целеви риболов по тази квота. (2) Да се лови във водите на ЕС от IIa, IV, Vb, VI и VII. (3) От които във всеки момент в зони Vb, VI и VII е разрешен случаен улов на други видове от pm % на кораб. Този процент обаче може да бъде надхвърлен в първите 24 часа след началото на риболова на конкретно място. Общият случаен улов на други видове в зони Vb, VI и VII не надвишава pm тона. (4) Включително морска щука. Квотите за Норвегия са морска щука pm тона и менек pm тона и са взаимнозаменяеми до pm тона и могат да подлежат на улов само с парагади в зони Vb, VI и VII. |

Вид: | Херинга (1) Clupea harengus | Зона | IIIa (HER/03A.) |

Дания | pm | Аналитичен ОДУ |

Германия | pm |

Швеция | pm |

EC | pm |

Фарьорските острови | pm | (2) |

ОДУ | pm |

(1) Разтоварвания на суша на херинга, уловена с мрежи с размери на окото, равни или по-големи от 32 mm. (2) Да се добива в Скагерак. |

Вид: | Херинга (1) Clupea harengus | Зона | Води на ЕС и норвежки води от IV, северно от 53° 30' с.ш. (HER/4АB.) |

Дания | pm | Аналитичен ОДУ Член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. Член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. |

Германия | pm |

Франция | pm |

Нидерландия | pm |

Швеция | pm |

Обединено кралство | pm |

EC