РЕЗОЛЮЦИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  
от 17 април  2013 година  
относно  специалните  доклади  на Европейската  сметна  палата  в рамките  на освобождаването  на 
Комисията  от отговорност  във връзка  с изпълнението  на бюджета  за финансовата  2011 година  
ЕВРОПЕЙСКИЯТ  ПАРЛАМЕНТ , 
— като  взе предвид  общия  бюджет  на Европейския  съюз  за финансовата  2011 година  ( 1 ), 
— като  взе предвид  консолидираните  годишни  отчети  на Европейския  съюз  за финансовата  2011 година  
(COM(2012) 436 – C7-0224/2012) (  2 ), 
— като  взе предвид  годишния  доклад  на Сметната  палата  за изпълнението  на бюджета  за финансовата  2011 
година , придружен  от отговорите  на институциите  ( 3 ), и специалните  доклади  на Сметната  палата , 
— като  взе предвид  декларацията  за достоверност  ( 4 ) относно  надеждността  на отчетите , както  и относно  
законосъобразността  и редовността  на свързаните  с тях операции , предоставена  от Сметната  палата  за 
финансовата  2011 година  съгласно  член  287 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , 
— като  взе предвид  своето  решение  от 17 април  2013 г. относно  освобождаването  от отговорност  във връзка  
с изпълнението  на общия  бюджет  на Европейския  съюз  за финансовата  2011 година , раздел  III – 
Комисия  ( 5 ) и своята  резолюция  със забележки , която  е неразделна  част  от настоящото  решение , 
— като  взе предвид  специалните  доклади  на Сметната  палата , изготвени  съгласно  член  287, параграф  4, 
втора  алинея  от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , 
— като  взе предвид  препоръката  на Съвета  от 12 февруари  2013 г. за освобождаване  на Комисията  от 
отговорност  във връзка  с изпълнението  на общия  бюджет  на Европейския  съюз  за финансовата  2011 
година  (05752/2013 – C7-0038/2013),  
— като  взе предвид  членове  317, 318 и 319 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , както  и 
член  106 а от Договора  за Евратом , 
— като  взе предвид  Регламент  ( ЕО, Евратом ) № 1605/2002 на Съвета  от 25 юни  2002 г. относно  
Финансовия  регламент , приложим  за общия  бюджет  на Европейските  общности  ( 6 ), и по-специално  
членове  55, 145, 146 и 147 от него , 
— като  взе предвид  Регламент  ( ЕС, Евратом ) № 966/2012 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 
25 октомври  2012 г. относно  финансовите  правила , приложими  за общия  бюджет  на Съюза  и за 
отмяна  на Регламент  (ЕО, Евратом ) № 1605/2002 на Съвета  ( 7 ), и по-специално  членове  62, 164, 165 
и 166 от него , 
— като  взе предвид  член  76 и приложение  VI към своя  правилник , 
— като  взе предвид  доклада  на комисията  по бюджетен  контрол  (A7-0096/2013),  
А. като  има предвид , че съгласно  член  17, параграф  1 от Договора  за ЕС Комисията  изпълнява  бюджета  и 
управлява  програмите  и съгласно  член  317 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  тя 
извършва  това  на своя  собствена  отговорност , в сътрудничество  с държавите  членки , в съответствие  с 
принципа  на доброто  финансово  управление ; 
Б. като  има предвид , че специалните  доклади  на Сметната  палата  предоставят  информация  по будещи  
тревога  въпроси , свързани  с усвояването  на средствата , и по този  начин  те подпомагат  Парламента  
при упражняването  на неговата  роля  на орган  по освобождаването  от отговорност  във връзка  с изпъл­  
нението  на бюджета ;BG L 308/68 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) ОВ L 68, 15.3.2011 г. 
( 2 ) ОВ C 348, 14.11.2012 г., стр. 1. 
( 3 ) ОВ C 344, 12.11.2012 г., стр. 1. 
( 4 ) ОВ C 348, 14.11.2012 г., стр. 130.  
( 5 ) Приети  текстове , P7_TA(2013)0122 ( вж. страница  25 от настоящия  брой  на Официален  вестник ). 
( 6 ) ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1. 
( 7 ) ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1.
В. като  има предвид , че забележките  на Парламента  относно  специалните  доклади  на Сметната  палата  са 
неразделна  част  от горепосоченото  решение  на Парламента  от 17 април  2013 г. относно  освобожда­  
ването  от отговорност  във връзка  с изпълнението  на общия  бюджет  на Европейския  съюз  за финансовата  
2011 година , раздел  III – Комисия . 
Част  I Специален  доклад  № 12/2011 на Сметната  палата , озаглавен  „ Допринесли  ли са 
мерките  на ЕС за адаптиране  на капацитета  на риболовния  флот  към  наличните  
възможности  за риболов ?“ 
1. Приветства  доклада  на Сметната  палата  и отбелязва  неговата  критична  оценка  на мерките , предприети  
от Комисията  и държавите  членки . 
2. Подчертава  факта , че Общата  политика  в областта  на рибарството  (ОПОР ) претендира , че насърчава  
устойчивия  риболов , което  предполага  дългосрочната  жизнеспособност  на риболовния  сектор  и 
постигане  на баланс  между  рибните  ресурси  и капацитета  на риболовния  флот , за да се избегне  
прекомерната  експлоатация  на рибните  запаси . 
3. Отбелязва , че въпреки  че въпросът  за намаляването  на риболовния  свръхкапацитет  беше  повтаряща  се 
тема  в предишните  реформи  на ОПОР  и беше  разгледан  в Специални  доклади  № 3/1993 и № 7/2007 
на Сметната  палата , предприетите  до момента  скъпи  мерки  за намаляване  на риболовния  свръхка­  
пацитет  чрез  адаптиране  на риболовния  флот  към риболовните  ресурси  се оказаха  неуспешни . 
4. Признава , че от 1995 г. насам  се наблюдава  тенденция  на намаляване  на рибния  улов  в Съюза  и че 
според  Зелената  книга  на Комисията  относно  реформата  на ОПОР  от 22 април  2009 г. (COM(2009) 
163) това  намаляване  се дължи  до голяма  степен  на прекомерен  риболов  и е част  от порочния  кръг  на 
риболовен  свръхкапацитет  и слаби  икономически  резултати  на риболовния  флот . 
5. Изразява  загриженост , че от последната  реформа  на ОПОР  през  2002 г. досега  рибният  улов  е спаднал  
с 1 000 000 тона , а работните  места  в риболовния  сектор  са намалели  от 421 000 до 351 000.  
6. Отбелязва , че въпреки  че няма  официално  определение  на термина  „свръхкапацитет “, намаленият  улов  и 
загубените  работни  места , причинени  от свръхулова  на рибни  запаси , демонстрират  свръхкапацитет  де 
факто ; затова  призовава  Комисията  да даде  определение  за „ свръхкапацитет “ и да предприеме  по- 
уместни  и строги  мерки , за да улесни  действията  за уравновесяване  на риболовния  капацитет  и 
възможностите  за риболов . 
7. Счита  за наложително  Комисията  спешно  да изготви  доклад , съдържащ  данни  за съществуващия  
свръхкапацитет  в Съюза , разбити  по риболовни  дейности  и по държави . 
8. Освен  това  изразява  загриженост , че горните  граници  на капацитета  на флота , като  мярка  за ограни­  
чаване  на размера  на риболовния  флот , са изгубили  значение , тъй като  действителният  размер  на флота  
е доста  под горните  граници  и би могъл  да бъде  дори  с 200 000 тона  по-голям  и пак да продължава  да 
бъде  в съответствие  с правилата ; подчертава , че в същото  време  вследствие  на технологичния  напредък  
риболовният  капацитет  на флота  се е увеличавал  средно  с 3 % годишно  през  последното  десетилетие . 
9. Отбелязва , че ОПОР  измерва  капацитета  на кораба  от гледна  точка  на мощността  (киловати ) и размера  
(брутен  тонаж ) и че въпреки  това  тези  мерки  не отчитат  технологичния  напредък  в риболовните  
методи , което  усложнява  задачата  по определянето  на подходящи  цели  за неговото  намаляване ; отбе­  
лязва , че Комисията  иска  да запази  тези  статични  параметри  до края  на 2015 г. 
10. Призовава  Комисията  да наложи  задължение  на държавите  членки  за правилно  актуализиране  на 
техния  регистър  на корабите  и да установи  задължение  за докладване  на усилията  им за балансиране  
на риболовния  капацитет  спрямо  възможностите  за риболов . 
11. Отбелязва , че по отношение  на намаляването  на риболовния  капацитет  новото  предложение  на 
Комисията  за ОПОР  се основава  на нов подход , съобразен  с пазара  (схеми  за предоставяне  на права  
за риболов , които  могат  да се прехвърлят ), тъй като  Комисията  стигна  до заключението , че тези  схеми  
ще имат  положителна  роля  за намаляването  на риболовния  свръхкапацитет .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/69
12. Изразява  своята  загриженост  относно  недостатъците  на правилата  за третирането  на правата  за риболов , 
когато  риболовните  кораби  се бракуват  с публични  помощи , и относно  неопределянето  на ясни  и 
ефективни  критерии  за подбор  на кораби ; счита , че част  от схемите  за бракуване  са били  лошо  
изпълнени , като  има случаи , в които  парите  на данъкоплатците  са използвани  за бракуването  на 
вече  нефункциониращи  кораби  или дори  непряко  за строителството  на нови  кораби ; отбелязва  все 
пак, че в някои  държави  членки  схемите  за бракуване  са изпълнили  поставените  цели ; подчертава  
следователно  необходимостта  от стриктни  мерки  при използването  на схеми  за бракуване  като  начин  за 
намаляване  на свръхкапацитета , за да се избегнат  злоупотреби . 
13. Изразява  съжаление , че инвестициите  на борда  на риболовните  кораби , финансирани  от Европейския  
фонд  за рибарство  (ЕФР ), биха  могли  да увеличат  риболовните  възможности  на отделните  кораби ; счита  
за недостатъчна  тълкувателната  бележка , изготвена  от Комисията  и изпратена  на държавите  членки  
вследствие  на Специалния  доклад  на Сметната  палата  относно  риболовните  възможности  на корабите , в 
която  Сметната  палата  призова  националните  органи  да извършват  по-строги  проверки , преди  да вземат  
решение  относно  финансирането  на проекти  за инвестиции  на борда . 
14. Отбелязва , че докато  точка  36 от Специален  доклад  № 12/2011 гласи , че към края  на 2010 г. 
изпълнението  на ЕФР  от гледна  точка  на сертифицираните  от държавите  членки  разходи  е в размер  
на 645 милиона  евро , или 15 % от наличните  средства  за периода  2007—2013 г., по-голямата  част  от 
тази  сума  е декларирана  през  2010 г. и към 31 декември  2010 г. 292 милиона  евро  все още  не са 
били  изплатени  от Комисията  вследствие  на късното  приемане  от Съвета  на Регламент  ( ЕО) № 
1198/2006 на Съвета  от 27 юли  2006 г. за Европейския  фонд  за рибарство  ( 1 ) и по-сложната  
структура , в сравнение  с първоначалната , на системите  за управление  и контрол  на държавите  
членки ; отбелязва , че сертифицираните  междинни  плащания , подадени  от държавите  членки  до края  
на декември  2011 г., възлизат  на 28 % (1 188 милиона  евро ) от общия  размер  на отпуснатите  от ЕФР  
средства , и приветства  факта , че скоростта  на усвояване  на ЕФР  понастоящем  се увеличава . 
15. Препоръчва  държавите  членки  да предприемат  мерки , за да: 
— адаптират  капацитета  на риболовния  си флот  към наличните  възможности  за риболов , 
— гарантират , че критериите  за подбор  за схемите  за извеждане  от експлоатация  на риболовни  кораби  
са изготвени  така , че да оказват  положително  влияние  върху  устойчивостта  на целевите  рибни  
запаси , и да предотвратяват  предоставянето  на публична  помощ  за извеждане  от експлоатация  на 
неактивни  риболовни  кораби . 
16. Призовава  Комисията  да определи  ефективни  горни  граници  за капацитета  на риболовния  флот . 
17. Счита , че е необходима  реформа  на ОПОР  с цел регионализиране  на нейното  изпълнение  и на управ­  
лението  на програмите  и мерките  по нея. 
18. Подкрепя  препоръките  на Сметната  палата , че: 
— следва  да се разработят  действия  за ефективно  намаляване  на свръхкапацитета  на риболовния  флот  
и по-добро  определяне  и измерване  на риболовния  капацитет  и свръхкапацитет , като  същевременно  
не се пренебрегва  фактът , че оставащите  работни  места  в риболовния  сектор  следва  да бъдат  
запазени , 
— схемата  на предоставяне  на помощ  за модернизиране  на корабите  следва  да бъде  преразгледана , а 
ролята  на схемите  за прехвърляне  на права  за риболов  – изяснена , 
— следва  да бъдат  установени  ясни  правила  за подбор  на схемите  за извеждане  от експлоатация  на 
риболовни  кораби , 
— държавите  членки  следва  да усвояват  ЕФР  навреме , а публично  финансираните  инвестиции  на борда  
следва  да не водят  до увеличаване  на риболовните  възможности , 
— регистърът  на корабите  следва  да бъде  правилно  актуализиран , а докладите  на държавите  членки  
следва  да съдържат  изискваната  информация  с необходимото  качество . 
19. Освен  това  счита , че в контекста  на критиките  на Сметната  палата  стана  ясно , че ЕФР  и ОПОР  
понастоящем  не използват  ефективно  общите  ресурси , и по тази  причина  приветства  факта , че в най- 
близко  бъдеще  схемата  ще бъде  изцяло  преразгледана ; подчертава , че при преструктурирането  на тези  
схеми  е важно  вниманието  да се насочи  по-скоро  към области  на политиката  в областта  на рибарството , 
които  могат  да бъдат  изпълнени  най-добре  на равнището  на Съюза , като  например  екологичните  
аспекти , отколкото  към различни  видове  неефективни  схеми  за субсидии .BG L 308/70 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) ОВ L 223, 15.8.2006 г., стр. 1.
Част  II Специален  доклад  № 13/2011 на Сметната  палата , озаглавен  „ Успява  ли контролът  на 
митническа  процедура  42 да предотврати  и открие  случаите  на укриване  на ДДС ?“ 
20. Приветства  Специален  доклад  № 13/2011 на Сметната  палата . 
21. Припомня , че правилното  събиране  на данък  добавена  стойност  (ДДС ) пряко  засяга  както  икономиките  
на държавите  членки , така  и бюджета  на Съюза , тъй като  данъчните  измами , в частност  данъчните  
измами  с ДДС , причиняват  огромни  загуби  за бюджета  на Съюза  и за икономиките  на държавите  
членки , като  по този  начин  задълбочават  кризата  с дълговете ; посочва , че данъчните  измами  с ДДС  се 
оценяват  на около  1,4 милиарда  евро  годишно . 
22. Счита , че особено  при сегашната  икономическа  обстановка , вниманието  следва  да се пренасочи  към по- 
ефективните  и по-справедливи  системи  за събиране  на приходите ; подчертава , че подобряването  на тези  
системи  следва  да бъде  основен  приоритет  за Съюза  и за всички  държави  членки , особено  за тези , 
които  са изправени  пред  най-големи  икономически  затруднения . 
23. Припомня , че съгласно  проучване , извършено  от името  на Комисията , приблизителната  средна  стойност  
на несъответствие  в приходите  от ДДС  в Съюза  е 12 %; обръща  специално  внимание  на факта , че това  
несъответствие  в приходите  от ДДС  достига  тревожни  равнища  от съответно  30 и 22 % в Гърция  и 
Италия  — държавите  членки , в които  кризата  с дълговете  е най-тежка . 
24. Подчертава , че освен  на избягването  на данъци  и загубите , свързани  с изпадането  в неплатежоспо­  
собност , несъответствието  в приходите  от ДДС  се дължи  и на измами , непрозрачни  правила , некоор­  
динирани  системи  за контрол  и неизпълнение  или частично  изпълнение  на правото  на Съюза  в 
държавите  членки , както  и че загубите  на ДДС , възлизащи  на милиарди  евро , се компенсират  
предимно  чрез  мерки  за бюджетна  дисциплина , които  засягат  гражданите  на Съюза , и се поемат  от 
гражданите , чиито  доходи  са добре  документирани  и лесно  проследими . 
25. Е дълбоко  загрижен  предвид  констатациите  на Сметната  палата , и по-конкретно  че само  прилагането  на 
митническа  процедура  42 (  1 ) е довело  до загуби , оценени  чрез  екстраполация  на приблизително  2,2 
милиарда  евро  в седемте  държави  членки , в които  Сметната  палата  е извършила  одит  през  2009 г., 
което  представлява  29 % от ДДС , теоретично  дължим  върху  облагаемата  сума  на всички  вносни  
операции  по митническа  процедура  42 през  2009 г. в тези  държави  членки . 
26. Отбелязва  със загриженост  констатацията  на Сметната  палата , че регулаторната  рамка  на Съюза  не 
осигурява  единно  и добро  управление  на тази  процедура  по освобождаване  от ДДС  от страна  на 
митническите  органи  на държавите  членки  и не гарантира , че информацията  за тези  операции  
винаги  се предоставя  на данъчните  органи  в държавата  членка  по местоназначение , което  прави  
системата  уязвима  на злоупотреби  от страна  на организираната  престъпност  и отделни  измамници  и 
поставя  добросъвестните  икономически  оператори  в изключително  неблагоприятно  положение  от 
гледна  точка  на конкуренцията . 
27. Обръща  внимание  на констатацията  на Сметната  палата , че митническите  органи  в одитираните  
държави  членки  не гарантират  валидността  и изчерпателността  на данните  и изпълнението  на 
другите  условия  за освобождаване  от облагане . 
28. Изразява  загриженост  предвид  констатираните  от страна  на Сметната  палата  сериозни  пропуски  в 
контрола  на опростените  митнически  процедури , които  представляват  70 % от всички  митнически  
процедури , и по-специално  лошо  качество  или лошо  документиране  на одити , както  и автоматизирани  
методи  за обработка  на данните  при извършването  на проверки  по време  на обработването  на опро­  
стените  процедури , които  се използват  в недостатъчна  степен ; посочва , че тези  пропуски  са довели  до 
неоправдани  загуби  за бюджета  на Съюза  и че правилното  функциониране  на митниците  оказва  пряко  
въздействие  върху  изчисляването  на ДДС ; изразява  съжаление  относно  факта , че през  последните  десет  
години  Комисията  не е предприела  подходящи  мерки  за справяне  с тази  ситуация , а се е крила  зад 
правила , които  изглеждат  напълно  подходящи  на хартия . 
29. Отбелязва  със съжаление , че откакто  е въведен , моделът  за събиране  на ДДС  не е променян ; счита , че 
той е остарял , като  се имат  предвид  множеството  промени , настъпили  в технологиите  и икономиката . 
30. Настоятелно  призовава  Комисията  и държавите  членки  да наблюдават  и да отговарят  по ефективен  
начин  както  на съществуващите , така  и на нововъзникващите  тенденции , свързани  с измамите , и 
изисква  от Комисията  да информира  комисията  по бюджетен  контрол  до септември  2013 г. за пред­  
приетите  временни  и постоянни  мерки  на базата  на митническа  процедура  42, не само  от Съюза , но и 
на национално  равнище , и за тяхното  въздействие  върху  броя  на случаите  на измами ; отбелязваBG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/71  
( 1 ) Режим , използван  от вносител  за освобождаване  от облагане  с ДДС  при транспортиране  на внесените  стоки  в друга  
държава  членка  и когато  в държавата  членка  по местоназначение  се дължи  ДДС .
Зелената  книга  на Комисията  относно  бъдещето  на ДДС  — за по-опростена , по-солидна  и по-ефективна  
система  на ДДС  (COM(2010) 695), и призовава  за конкретни  предложения  за реформа  на системата  на 
ДДС . 
31. Призовава  Комисията  да настоява  пред  държавите  членки  за опростяване  на тяхното  право  относно  
ДДС , за въвеждане  на стандартен  формуляр  за уведомяване  на данъчните  органи  за прилагането  на ДДС  
и за установяване  на единно  и добро  управление  на случаите  на освобождаване  от ДДС  от страна  на 
митническите  органи  на държавите  членки  и осигуряване  на по-добра  наличност  на тези  законодателни  
текстове , които  да бъдат  преведени  най-малко  на английски , френски  и немски . 
32. Изразява  съжаление  относно  отлагането  на влизането  в сила  на Модернизирания  митнически  кодекс , 
предвидено  в предложението  на Комисията  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  за 
създаване  на Митнически  кодекс  на Съюза  (COM(2012) 64), и счита  предложената  нова  дата , 
31 декември  2020 г., за неприемлива ; припомня , че Регламент  (ЕО) № 450/2008 на Европейския  
парламент  и на Съвета  от 23 април  2008 г. за създаване  на Митнически  кодекс  на Общността  
(Модернизиран  митнически  кодекс ) ( 1 ) предвижда  Модернизираният  митнически  кодекс  да влезе  в 
сила  до 24 юни  2013 г., и настоятелно  призовава  Комисията  и държавите  членки  да предприемат  
необходимите  стъпки  за ускоряване  на процеса  на подготовка . 
33. Настоятелно  предлага  на всички  държави  членки  да участват  в Работно  поле  3 на Eurofisc  относно  
неправомерни  операции , използващи  митническа  процедура  4200.  
34. Подкрепя  предложението  на Комисията  за Директива  на Съвета  за изменение  на Директива  
2006/112/ ЕО относно  общата  система  на данъка  върху  добавената  стойност  по отношение  на непла­  
щането  на данъци  при внос  и други  трансгранични  сделки  (COM(2008) 805), което  цели  да въведе  
солидарна  отговорност  на търговците  при сделки  в рамките  на Съюза , като  се търси  солидарна  отго­  
ворност  от вносителите  в случаите , когато  невярното , закъсняло  или непълно  докладване  на сделката  на 
органа  по ДДС  е довело  до загуба  на ДДС , и им се налагат  съответните  санкции . 
35. Подчертава  значението  на едно  по-интензивно  и по-бързо  сътрудничество  между  държавите  членки , на 
по-доброто  наблюдение  на обмена  на информация  и на повечето  преки  контакти  между  местните  
данъчни  и митнически  служби , включително  посредством  онлайн  системата  за обмен  на информация  
за ДДС  (VIES), за да се гарантира , че държавите  членки  си съдействат  ефикасно . 
36. Препоръчва  на държавите  членки  да предоставят  онлайн  достъп  на митническите  органи  до иденти­  
фикационните  номера  по ДДС , съдържащи  се в системата  VIES, без по-нататъшно  отлагане , за да могат  
последните  да изпълняват  задълженията  си да проверяват  номерата  по ДДС , събирани  чрез  митни­  
ческите  декларации ; отправя  искане  към Комисията  всеки  месец  да информира  компетентните  комисии  
на Парламента  и Сметната  палата  относно  мерките , предприемани  във всички  държави  членки  за 
предотвратяване  на измамите  в рамките  на митническа  процедура  42.  
37. Призовава  Комисията  да създаде  система , която  да съчетава  оказването  на помощ  в митническата  сфера  
и административното  сътрудничество  в областта  на ДДС , с цел гарантиране  на ефективен  обмен  на 
информация , за да могат  съответните  органи  от едната  сфера  да бъдат  редовно  информирани  за 
действията  в другата  сфера ; счита , че това  ще направи  сътрудничеството  между  компетентните  органи  
и начисляването  на ДДС  в държавата  членка  по местоназначение  по-ефективно  и по-бързо ; 
38. Подчертава  ролята  на електронното  управление  за увеличаването  на прозрачността  и за борбата  с 
измамите  и корупцията  и следователно  за защитата  на публичните  средства ; подчертава , че Съюзът  
изостава  от индустриалните  си партньори , наред  с другото , поради  липсата  на оперативна  съвместимост  
на системите  ( 2 ); подчертава , че Съюзът  трябва  да увеличи  усилията  си за постигане  на ново  поколение  
електронно  управление . 
39. Посочва , че документираните  електронни  непарични  сделки  затрудняват  участието  в сивата  икономика  
и че изглежда  съществува  тясна  връзка  между  дела  на електронните  плащания  в дадена  държава  и 
отчетената  в нея сива  икономика  ( 3 ); насърчава  държавите  членки  да намалят  праговете  си за задъл­  
жителни  непарични  плащания .BG L 308/72 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) ОВ L 145, 4.6.2008 г., стр. 1. 
( 2 ) Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент , Съвета , Европейския  икономически  и социален  комитет  и 
Комитета  на регионите  от 19 май 2010 г.: Програма  в областта  на цифровите  технологии  за Европа  („Digital 
Agenda for Europe“), COM(2010) 245.  
( 3 ) Сивата  икономика  в Европа , 2010 г.: Използването  на системи  за електронно  плащане  за борба  със сивата  икономика / 
Friedrich Schneider, A.T. Kearney, 2010 г.
40. Подкрепя  препоръките  на Сметната  палата , и по-специално : 
— препоръката  за изменение  на Разпоредбите  за прилагане  на Митническия  кодекс  с цел въвеждане  на 
задължително  съобщаване  на съответните  идентификационни  номера  по ДДС , 
— препоръката  за изменение  на Директивата  за ДДС  с цел въвеждане  на солидарна  отговорност  на 
вносителите  за загуба  на ДДС , 
— препоръката  до Комисията  да предостави  указания  на държавите  членки  относно  помощта  и 
административното  сътрудничество , 
— препоръката  за въвеждане  на автоматична  проверка  на идентификационните  номера  по ДДС  и 
създаване  на рисков  профил  на равнище  на ЕС в рамките  на митническа  процедура  42,  
— препоръката  за изменение  на Директивата  за ДДС , което  да позволи  по-ефективно  сравнение  между  
митническата  и данъчната  информация , 
— препоръката  за въвеждане  на обмен  на информацията , необходима  за правилното  начисляване  на 
ДДС , 
— препоръката  за въвеждане  на пряк  автоматичен  обмен  на информация  относно  рисковите  операции  
в рамките  на митническа  процедура  42,  
призовава  Комисията  да докладва  на всеки  шест  месеца  как изпълнява  и кога  ще изпълни  посочените  
препоръки . 
Част  III Специален  доклад  № 14/2011 на Сметната  палата , озаглавен  „ Подобрила  ли е 
помощта  от ЕС капацитета  на Хърватия  за управление  на следприсъединителното  
финансиране ?“ 
41. Приветства  Специален  доклад  № 14/2011 на Сметната  палата  и подкрепя  заключенията  на Сметната  
палата , в частност  констатацията  ѝ, че „ като  цяло  предприсъединителната  помощ  от ЕС за Хърватия  
допринася  значително  за напредъка  на Хърватия  при изграждането  на нейния  административен  
капацитет  за управление  на нарасналото  финансиране  на ЕС след  присъединяването “; приветства  
важната  положителна  роля  на предприсъединителната  помощ  в подготовката  на хърватските  органи  
за управлението  на политиката  на сближаване  и политиката  в областта  на селското  стопанство  в 
периода  след  присъединяването . 
42. Изразява  съжаление , че докладът  на Сметната  палата  не включва  достатъчно  информация  относно  
нивата  на грешки  и измами  и относно  последващите  действия , включително  съдебни , когато  е необ­  
ходимо , както  и относно  оценката  на изпълнението . 
43. Подчертава  обаче , че Сметната  палата  стига  до заключението , че „до настоящия  момент  помощта  има 
само  частичен  успех  при постигането  на целите  си, а по-нататъшния  напредък  в областта  на изграждане  
на капацитета  трябва  да бъде  подкрепен  в няколко  ключови  области  преди  и след  присъединяването “; 
отбелязва  констатацията  на Сметната  палата , че „в повечето  области  на предприсъединителната  помощ  
Комисията  все още  не е оценила  капацитета  на Хърватия  като  достатъчен , за да може  да ѝ разреши  да 
прилага  помощта  без предварителните  проверки  на Комисията “ и че „ въпреки  постигнатия  наскоро  
успех , капацитетът  за възлагане  на обществени  поръчки  и антикорупцията  са две области , в които  
хърватските  органи  имат  специална  нужда  от подкрепа “. 
44. Изразява  загриженост , с оглед  на някои  случаи  при предишните  присъединявания  към Съюза  на липса  
на подготвеност  на администрациите  и институциите , както  и прехода  от финансиране  от фондовете  за 
присъединяване  към финансиране  от структурните  фондове , как могат  да бъдат  избегнати  подобни  
рискове  в случая  на Хърватия . 
45. Изразява  загриженост , че в допълнение  към значителната  степен , в която  Сметната  палата  съсредоточава  
вниманието  си върху  сближаването  на законодателството , ще бъде  необходимо  непрекъснато  
наблюдение  и прилагане  на мерки  за справяне  с: 
— недостатъчните  нива  на усвояване  на средствата  по редица  от последните  програми , 
— адекватността  на външния  одит  и капацитета  за вътрешен  контрол ,BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/73
— стабилността  на процедурите  по програмите  за финансиране , 
— въпросите , свързани  с прозрачността , и необходимостта  от повишаване  на осведомеността  на заин­  
тересованите  лица  и обществеността , 
— въпросите , свързани  с ефикасността , ефективността  и икономичността  при използването  на финан­  
совите  средства , чрез  оценки  на изпълнението . 
46. Подкрепя  препоръките  на Сметната  палата  и по-специално  приканва  Комисията  и хърватските  органи  
да работят  в тясно  сътрудничество , за да дадат  по-висок  приоритет  на изграждането  на капацитета  за 
възлагане  на обществени  поръчки  посредством  изпълнение  на планове  за обучение  на работното  място  
и извън  него , да вземат  по-значителни  мерки  за посрещане  на нуждите  от изграждане  на капацитет  на 
регионално  и местно  ниво  и да развият  допълнително  оценяването  на ефективността  на проектите , 
както  и да създадат  портфейл  от развити  проекти , за да могат  напълно  да усвоят  нарасналото  след­  
присъединително  финансиране , също  така  да предприемат  действия  по отношение  на програмите  за 
развитие  на селските  райони  и да засилят  антикорупционните  мерки . 
47. Подкрепя  препоръката  на Сметната  палата  към Комисията  да вземе  предвид  натрупания  опит  от пред­  
присъединителната  помощ  за Хърватия  за своята  предприсъединителна  помощ  за други  държави , когато  
е приложимо . 
48. Приветства  оценката , която  Комисията  дава  в своя  мониторингов  доклад  от 24 април  2012 г. относно  
подготовката  за присъединяване  на Хърватия , в която  се казва : „ Като  цяло  подготовката  на Хърватия  за 
членство  в ЕС се движи  по план . Хърватия  е постигнала  значителна  степен  на съответствие  с дости­  
женията  на правото  на ЕС. От представянето  на доклада  за напредъка  за 2011 г. и последната  
актуализация  на таблиците  за мониторинг  през  есента  на 2011 г. бе постигнат  допълнителен  
напредък . Въпреки  това  Комисията  набеляза  ограничен  брой  въпроси , изискващи  допълнителни  
усилия .“ (  1 ). 
49. Отбелязва , че остават  нерешени  въпроси  в някои  глави  от достиженията  на правото  на ЕС, по които  
трябва  да се предприемат  мерки ; в частност  трябва  да се обърне  внимание  на сближаването  на 
вторичното  законодателство  в областта  на обществените  поръчки , особено  при възлагането  на 
обществени  поръчки  в областта  на отбраната , както  и на правилното  прилагане  на новоприетото  
законодателство , особено  на местно  равнище , с оглед  също  така  на бъдещото  управление  на струк­  
турните  фондове . 
50. Отбелязва  също  така , че са необходими  непрекъснати  усилия  в областта  на финансовия  контрол  за 
подобряване  на цялостното  функциониране  на публичния  вътрешен  финансов  контрол  и външния  одит  
на централно  и местно  равнище , както  и в областта  на финансовите  и бюджетните  разпоредби , където  
трябва  да продължи  изграждането  на капацитета  за ефективно  координиране  на цялостната  система  на 
собствени  ресурси  след  присъединяването  и да се ускори  модернизацията  на стратегията  за митническия  
контрол  с по-голяма  насоченост  към последващи  проверки . 
51. Подчертава , че са необходими  повече  усилия  в някои  области , по-специално  в селското  стопанство  и 
развитието  на селските  райони , където  трябва  да се отдели  внимание  на по-нататъшното  сближаване  на 
законодателството  и на укрепването  на административния  капацитет  в областта  на преките  плащания  и 
развитието  на селските  райони . 
52. Изразява  загриженост  относно  ниската  степен  на усвояване  на финансирането  по САПАРД  и IPARD - 
някои  сектори  са особено  слабо  представени  при прилагането  на Мярка  1 ( Инвестиции  в земеделските  
стопанства ), по-специално  секторът  на млякото , секторът  на оранжериите  и секторът  на плодовете  и 
зеленчуците ; счита , че това  е знак  за сериозни  слабости  на капацитета  и подготовката  на тези  сектори  за 
усвояване  на средствата  на Съюза  в бъдеще . 
53. Отбелязва  изоставането  в усвояването  на предприсъединителната  помощ ; приветства  напредъка  в 
търсенето  на решение  на този  въпрос  и настоятелно  призовава  Комисията  и органите  на Хърватия  да 
продължават  да ускоряват  усвояването  на помощта , по-специално  чрез  укрепване  на изграждането  на 
капацитет ; подчертава , че изграждането  на капацитет  в рамките  на предприсъединителната  помощ  
следва  да бъде  насочено  към централните  институции , както  и към регионалните  и местните  структури ; 
изразява  загриженост , че в случая  на Хърватия , недостатъчното  внимание , отделено  на този  въпрос , 
може  да лиши  тези  структури  от адекватен  административен  капацитет  и опит  за прилагане  на помощта  
на ЕС.BG L 308/74 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и до Съвета  от 24 април  2012 г.: Мониторингов  доклад  относно  
подготовката  за присъединяване  на Хърватия , стр. 12
54. Отново  заявява , че целта  на предприсъединителната  помощ , наред  с другото , е да укрепи  капацитета  на 
страните  кандидатки  за членство  за усвояване  на бъдещото  финансиране  от Съюза  по ефективен  и 
прозрачен  начин ; следователно  приветства  новите  подходи , които  използва  Комисията  при планирането  
на предприсъединителната  помощ  за Хърватия , като  например  обвързването  на конкретни  проекти  за 
изграждане  на капацитет  с преговорите  за присъединяване , благодарение  на което  могат  да се въвеждат  
многогодишни  оперативни  програми . 
55. Призовава  Комисията  да максимизира  потенциала  за институционално  познание  и изграждане  на 
капацитет  в страните  кандидатки  и потенциални  кандидатки , по-специално  чрез  по-нататъшно  съгла­  
суване  на процедурите  за предприсъединителна  помощ  с процедурите , които  се прилагат  в рамките  на 
структурните  фондове , Европейския  социален  фонд  и Европейския  земеделски  фонд  за развитие  на 
селските  райони . 
56. Отбелязва  също  така , че по отношение  на регионалната  политика  и координацията  на структурните  
инструменти  са необходими  по-нататъшни  постоянни  усилия , които  да бъдат  съсредоточени  върху  
ефективното  изпълнение  на плановете  за повишаване  на административния  капацитет  за бъдещото  
прилагане  на политиката  на сближаване  и върху  създаването  на добре  развита  схема  за проекти . 
57. Приканва  хърватските  органи  да предприемат  мерки  за разрешаване  на гореспоменатите  проблеми  и 
призовава  Комисията  да докладва  относно  напредъка  на Хърватия  по отношение  на справянето  с тези  и 
с други  нерешени  въпроси . 
58. Приветства  напредъка  на Хърватия  за укрепване  на институционалния  и административния  капацитет  и 
консолидиране  на управлението  на предприсъединителната  помощ . 
59. Приветства  създаването  на хърватското  Министерство  на регионалното  развитие  и фондовете  на ЕС през  
декември  2011 г. и факта , че съответният  министър  беше  назначен  също  така  на длъжността  заместник  
министър -председател , което  показва  ангажираността  на новото  правителство  по отношение  на 
въпросите  на регионалното  развитие  и използването  на фондовете  на Съюза . 
60. Отбелязва , че Хърватия  е положила  значителни  усилия  за създаването  на система  на добро  финансово  
управление  и контрол , което  следва  да доведе  до очакваното  преустановяване  на предварителния  
контрол  през  втората  половина  на 2012 г.; подчертава  при все това , че са необходими  по- 
нататъшни  постоянни  действия , като  се има предвид , че в повечето  области  Комисията  все още  не е 
дала  разрешение  на Хърватия  да прилага  предприсъединителната  помощ  без предварителни  проверки . 
61. Приветства  факта , че от януари  2012 г. влезе  в сила  новият  закон  за обществените  поръчки , който  
обезпечава  по-голяма  прозрачност , както  и че през  2011 г. беше  реализиран  проекта  за туининг  лайт  
инструмент  на ИПП  за 2008 г. „ Укрепване  на капацитета  за противодействие  на нередности  в проце­  
дурите  за обществени  поръчки “, който  включваше , наред  с другото , полагането  на усилия  за пови­  
шаване  на осведомеността . 
62. Настоятелно  призовава  Комисията  и хърватските  органи  да дадат  приоритет  на изграждането  на 
стабилен  капацитет  в областта  на обществените  поръчки ; подчертава  в този  контекст , че борбата  
срещу  корупцията  е с централно  значение  в процеса  на присъединяване  като  цяло  и че неприлагането  
на превантивни  мерки  за борба  с корупцията  ще възпрепятства  бъдещото  усвояване  на помощта  от ЕС. 
Част  IV Специален  доклад  № 16/2011 на Сметната  палата , озаглавен  „ Финансова  помощ  от 
ЕС за извеждане  от експлоатация  на ядрени  реактори  в България , Литва  и Словакия : 
резултати  и бъдещи  предизвикателства “ 
63. Подчертава , че извеждането  от експлоатация  ще бъде  въпрос  с нарастващо  значение  през  следващите  
години , тъй като  една  трета  от 133- те ядрени  реактора , функциониращи  в четиринадесет  държави  
членки , ще бъдат  спрени  до 2025 г. ( 1 ). 
64. Призовава  комисията  по бюджети  и комисията  по промишленост , изследвания  и енергетика  да вземат  
под внимание  констатациите  на комисията  по бюджетен  контрол  при договарянето  на новата  много­  
годишна  финансова  рамка  (2014—2020 г.).BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/75  
( 1 ) Вж. Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета  от 12 декември  2007 г., озаглавено  „Втори  доклад  
относно  използването  на финансовите  ресурси , определени  за извеждане  от експлоатация  на ядрени  инсталации , 
отработено  гориво  и радиоактивни  отпадъци “ (COM(2007) 794), стр. 10.
Констатации  на Сметната  палата  
65. Счита , че констатациите  на Сметната  палата  могат  да бъдат  обобщени , както  следва : 
„а) Тъй като  политиката  е формулирана  в сравнително  широки  рамки , програмите  не включват  изчер­  
пателна  оценка  на нуждите , определяне  на приоритети , дефиниране  на конкретни  цели  и резултати , 
които  трябва  да бъдат  постигнати . Отговорностите  са неясни , особено  по отношение  на мони­  
торинга  и постигането  на програмните  цели  като  цяло . Комисията  наблюдава  най-вече  изпъл­  
нението  на бюджета  и проектите . 
б) Липсва  подробна  оценка  на напредъка  на процесите  на извеждане  от експлоатация  и смекчаване  на 
последиците  от това . При  някои  ключови  инфраструктурни  проекти  се наблюдават  закъснения  и 
надхвърляне  на планираните  разходи . 
в) Въпреки  че ядрените  реактори  бяха  спрени  между  2002 и 2009 г., програмите  все още  не са 
предизвикали  необходимите  организационни  промени , които  да позволят  на операторите  на АЕЦ  да 
се превърнат  в ефективни  организации , ръководещи  процеса  на извеждане  от експлоатация . 
г) Наличните  понастоящем  финансови  ресурси  (включително  приносът  от ЕС до 2013 г., възлизащ  на 
2,85 милиарда  евро ) не са достатъчни  и са необходими  значителни  допълнителни  средства  (около  
2,5 милиарда  евро ). (  1 )“. 
66. Освен  това  отбелязва , че създадената  от Комисията  схема  за финансиране  не е преминала  през  детайлна  
предварителна  оценка . 
Заключения  на Парламента  
67. Признава , че ситуацията , описана  в доклада  на Сметната  палата , се отнася  за периода  до края  на 2010 
г. и че впоследствие  Комисията  е предприела  редица  инициативи . 
68. Отбелязва , че главната  цел на Съюза  в ядрената  сфера  е максималната  ядрена  безопасност . 
69. Отбелязва  становището  на Комисията , че е въвела  процедурна  рамка , която  определя  конкретни  цели , 
дефинира  роли  и отговорности  и ясно  определя  изискванията  за докладване  и надзор  ( 2 ). 
70. Отбелязва  отговора  на Комисията  с обяснението , че оценката  на нуждите  е била  част  от оценката  на 
въздействието  (SEC(2011) 1387), проведена  през  2011 г.; отбелязва , че оценката  на въздействието  е 
обхванала  постигнатия  досега  напредък , оставащите  предизвикателства  и преглед  на положението  с 
финансирането . 
71. Припомня , че Договорите  за присъединяване  на България  и Словакия  установят  сроковете  за пред­  
оставяне  на финансова  помощ  от Съюза  съответно  на 2009 и 2006 г. 
72. Приветства  предложението  за Регламент  на Съвета  относно  помощта  от Съюза  за програмите  за 
подпомагане  на извеждането  от експлоатация  на ядрени  съоръжения  в България , Литва  и Словакия  
(COM(2011) 783), което  се основава  на широкообхватни  консултации  със заинтересованите  страни , 
съответните  държави  членки  — България , Литва  и Словакия  — и експертни  групи  по извеждане  от 
експлоатация ; приветства  факта , че констатациите  в резолюцията  на Парламента  от 5 април  2011 г. ( 3 ) 
и заключението  и препоръките  от одита  на Сметната  палата  от 2011 г. относно  осъществяването  на 
извеждане  от експлоатация  бяха  използвани  като  входна  информация . 
73. Отбелязва , че експертите  призоваха  за стабилен  и цялостен  подробен  план  за извеждане  от 
експлоатация  като  основа  за прилагането  на бъдещата  помощ  от Съюза , включително  пълни  оценки  
на разходите  до датата  на завършване  на извеждането  от експлоатация ; счита , че следва  да се посочат  
ясно  националното  съфинансиране  и начина  на обезпечаване  на това  национално  финансиране  в 
дългосрочен  план .BG L 308/76 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) Специален  доклад  № 16/2011, точка  7. 
( 2 ) Вж. Доклад  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета  от 13 юли  2011 г. относно  използването  през  периода  
2004—2009 г. на предоставените  на Литва , Словакия  и България  финансови  ресурси  за подпомагане  на извеждането  от 
експлоатация  на преждевременно  спрените  атомни  електроцентрали  съгласно  Актовете  за присъединяване  (COM(2011) 
432).  
( 3 ) Резолюция  на Европейския  парламент  от 5 април  2011 г. относно  ефикасността  и ефективността  на финансирането  от 
ЕС в областта  на извеждането  от експлоатация  на атомните  електроцентрали  в новите  държави  членки  (ОВ C 296 E, 
2.10.2012 г., стр. 19).
74. Отбелязва  със задоволство , че заинтересованите  страни  оказаха  изрична  подкрепа  за основните  етапи , 
определени  в горепосочената  оценка  на въздействието  на Комисията  ( 1 ), както  и за насочването  на 
помощта  на Съюза  към осъществяването  на конкретни  основни  етапи  с най-висока  добавена  
стойност  на Съюза ; отбелязва , че процедурите  за съответствие  и стриктното  следене  на разходите  
следва  да се обмислят  от самото  начало . 
75. Отново  посочва  и подчертава  взаимните  ангажименти , поети  от Съюза  и България , Словакия  и Литва  по 
отношение  на извеждането  от експлоатация  съответно  на четири  блока  на АЕЦ  „Козлодуй “, блок  1 и 
блок  2 на АЕЦ  „Бохунице  V1“ и блок  1 и блок  2 на АЕЦ  „Игналина “. 
76. Изразява  съжаление  относно  факта , че в случая  на АЕЦ  „Игналина “ бяха  отчетени  сериозни  закъснения  
по проекти  от особено  значение  като  В1 и В234 поради  технически  и търговски  спорове , които  
доведоха  до значителни  икономически  щети , както  и до прекъсване  на процеса  на извеждане  от 
експлоатация . 
77. Счита , че пътната  карта  със съгласуваните  технически  решения , утвърдени  през  юли  2012 г. от АЕЦ  
„Игналина “ и NUKEM/GNS, са важна  стъпка  по пътя  към преодоляване  на кризата  във връзка  със 
съоръжението  за междинно  съхранение  на отработеното  гориво  В1. 
78. Изразява  съжаление  относно  факта , че очакваният  за 5 октомври  2012 г. подробен  доклад  за напредъка  
по изпълнението  на пътната  карта  не е предаден  в срок . 
79. Приветства  напредъка , постигнат  по някои  от въпросите , залегнали  в пътната  карта , като  например  
проверката  на контейнерите  и мерките  за подобряване , свързани  с крановете . 
80. Остава  загрижен  при все това , че по нерешените  въпроси  като  проблема , свързан  с ударопоглъщащите  
устройства , и третирането  на изпусканията  и негодното  гориво  все още  не са постигнати  споразумения , 
което  затруднява  бързото  изпълнение  на горепосочената  пътна  карта . 
81. Настоятелно  призовава  двете  засегнати  страни  да се споразумеят  бързо  и своевременно  по всички  
оставащи  въпроси . 
82. Подкрепя  заключенията  на мисията  за установяване  на фактите  на комисията  по бюджетен  контрол  в 
Литва  в периода  10—12 юли  2012 г. и в това  отношение  счита , че финансовата  подкрепа  от Съюза  
следва  да бъде  преустановена  до постигането  на споразумения  по проектите  В1 и В234.  
83. Подкрепя  предложението  на Комисията  да бъдат  разпределени  допълнителни  230 милиона  евро  за 
АЕЦ  „Игналина “ за периода  2014—2017 г.; заявява  отново , че средства  следва  да се разпределят  само  
ако са били  изпълнени  предварителните  условия , определени  в горепосоченото  предложение  за 
регламент  на Съвета ; счита , че финансовата  подкрепа  от Съюза  следва  да бъде  сключена  след  тази  дата . 
84. Настоява , че дейността  по извеждането  от експлоатация  следва  да бъде  планирана  по безопасен  и 
ефикасен  начин , който  да позволява  бързо  издаване  на лиценз  за извеждане  от експлоатация , 
съгласно  графиците , установени  в съответните  планове  за извеждане  от експлоатация . 
85. Призовава  Комисията  да представи  на Парламента  оценка  на финансирането , необходимо  за необра­  
тимото  и пълно  извеждане  от експлоатация  на трите  атомни  електроцентрали . 
86. Припомня , че единствено  националните  органи  за ядрено  регулиране  могат  да издават  лицензи  за 
извеждане  от експлоатация  на юридически  лица  при строго  спазване  на съответното  национално  
законодателство .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/77  
( 1 ) SEC(2011) 1387, стр. 34, вж. приложение  1.
87. Призовава  правителството  на Литва  да създаде  независим  екип  за управление  на проектите  В1 и B234; 
отбелязва , че за проектите , изпълнявани  от АЕЦ  „ Игналина “, също  следва  да се въведе  независимо  
управление , както  предлага  Националната  сметна  палата  на Литва . 
88. Отправя  искане  за определянето  на ясен  и недвусмислен  срок  за придобиването  на лицензи  за 
извеждане  от експлоатация , ако това  все още  не е направено . 
89. Отбелязва  със загриженост , че има забавяне  при изграждането  и завършването  на временните  
съоръжения  за съхраняване  на отработеното  гориво  и че ако тези  съоръжения  не са налице , прътите  
ядрено  гориво  не могат  да бъдат  извадени ; отбелязва , че по отношение  на АЕЦ  „Игналина “ изваждането  
и безопасното  временно  съхраняване  на прътите  ядрено  гориво  от блок  2 трябва  да бъдат  приоритет . 
90. Отправя  искане  разногласията  при тълкуването  на договорите , възлагането  на обществени  поръчки  и 
продължаващите  технически  и търговски  спорове  между  АЕЦ  „ Игналина “ и основния  изпълнител  на 
двата  проекта  да се подложат  на арбитражна  процедура ; отбелязва , че всяка  допълнителна  финансова  
помощ  от Съюза  следва  да бъде  преустановена  до уреждането  на споровете ; призовава  Комисията  да 
докладва  ежегодно  на Парламента  за актуалното  състояние . 
91. Изразява  дълбока  загриженост , че Сметната  палата  оценява  недостига  на финансови  средства  за 
приключването  на проектите  за извеждане  от експлоатация  на 2 500 милиона  евро , което  поражда  
значителен  финансов  дефицит . 
92. Призовава  Комисията  да си сътрудничи  с правителствата  на България , Литва  и Словакия  и да 
подпомогне  в максимална  възможна  степен  извеждането  от експлоатация  на атомните  електроцентрали , 
като  предостави  достатъчно  финансови  средства  до 2017 или по целесъобразност , до 2020 г.; призовава  
също  Комисията  да постави  амбициозни  цели  по отношение  на изпълнението  и да следи  постигнатия  
напредък ; счита , че трябва  да бъдат  приложени  санкции , ако тези  цели  не бъдат  изпълнени ; призовава  
на Парламента  ежегодно  да се представя  доклад  относно  напредъка . 
93. Отбелязва , че откакто  започна  извеждането  от експлоатация  на атомните  централи  в Литва , Словакия  и 
България , отговорността  и задълженията  на държавите  членки , участващи  в процеса  на извеждане  от 
експлоатация , не са били  ясно  определени ; отбелязва , че тежестта , произтичаща  от отговорността  за 
целия  процес  на извеждане  от експлоатация , върху  държавите  членки , които  затварят  своите  атомни  
електроцентрали , е несъразмерна . 
94. Приветства  факта , че горепосоченото  предложение  за регламент  на Съвета  (COM(2011) 783) не само  
определя  общи  цели , но също  така  и конкретни , измерими , постижими , относими  и срочни  цели  за 
трите  държави  членки ; отбелязва , че допълнителни  цели  и показатели  за изпълнение  ще бъдат  
определени  на ниво  проекти , в мерките  за прилагане  и годишните  работни  програми . 
95. Счита , че в предложението  за регламент  на Съвета  правното  основание  за предоставяне  на допъл­  
нително  финансиране  на програмата  „Игналина “ следва  да бъде  протокол  № 4 от Акта  за присъеди­  
няване , а не член  203 от Договора  за създаване  на Европейската  общност  за атомна  енергия . 
96. Приветства  факта , че не по-късно  от края  на 2015 г. Комисията  ще изготви  доклад  за оценка  относно  
постигането  на целите  за всички  мерки  (на равнище  резултати  и въздействия ), ефикасното  използване  на 
средствата  и тяхната  европейска  добавена  стойност  с оглед  вземането  на решение  за изменение  или 
прекратяване  на мерките ; призовава  Комисията  да му предостави  копие  от доклада  за оценка . 
97. Призовава  Европейската  банка  за възстановяване  и развитие  (ЕБВР ) да предостави  на Парламента  своите  
доклади  относно  изпълнението  на проектите  в България , Литва  и Словакия . 
98. Призовава  Комисията  и Сметната  палата  да направят  оценка  на добавената  стойност  на сътрудни­  
чеството  с ЕБВР  и на способността  ѝ да действа  като  администратор  на фондове , като  се има 
предвид , че Съюзът  осигурява  96 % от финансирането .BG L 308/78 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
99. Призовава  Комисията  да изготви  доклад  относно  процесите  на извеждане  от експлоатация  в тези  три 
страни ; призовава  Комисията  да изготви  също  така  доклад  относно  извеждането  от експлоатация  на 
АЕЦ  „ Грайфсвалд “, с цел установяване  на най-добрите  технически  и организационни  практики  и 
създаване  по този  начин  на справочна  база  за бъдещите  проекти  по извеждане  от експлоатация . 
Част  V Специален  доклад  № 1/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „Ефективност  на помощта  
за развитие  от Европейския  съюз , предназначена  за продоволствена  сигурност  в 
Субсахарска  Африка “ 
100. Приветства  доклада  на Сметната  палата  и общото  му заключение , че помощта  за развитие  от Съюза , 
предназначена  за продоволствена  сигурност  в Субсахарска  Африка , като  цяло  е ефективна  и че тя има 
важен  принос  за постигането  на продоволствена  сигурност  в държавите  партньори , които  все още  нямат  
устойчив  и сигурен  сектор  на селското  стопанство ; въпреки  това  отбелязва , че според  Сметната  палата  
съществуват  възможности  за значително  подобрение  в няколко  области . 
101. Отбелязва  със задоволство  констатацията  на Сметната  палата , че когато  продоволствената  сигурност  е 
част  от стратегията  на Европейския  фонд  за развитие  (ЕФР ), помощта  за развитие  от Съюза  в голяма  
степен  отговаря  на потребностите  и приоритетите  на Субсахарска  Африка  и че Комисията  съсредоточава  
предоставянето  на помощ  за развитие  от Съюза  в държавите  с най-голям  брой  население , страдащо  от 
недохранване . 
102. Изразява  съгласие  със Сметната  палата , че е необходимо  да се постави  по-силен  акцент  върху  продовол­  
ствената  сигурност  в помощта  за развитие  от Съюза . 
103. Изразява  съжаление , че продоволствената  сигурност , селското  стопанство  и развитието  на селските  
райони  са избирани  като  целеви  сектори  в по-малко  държави  партньори  при десетия  ЕФР , 
отколкото  при деветия  ЕФР , и че няколко  държави  в ситуация  на продоволствена  несигурност  са 
получили  малко  или не са получили  никаква  помощ  за развитие  от Съюза  в тази  област ; изразява  
съгласие  със Сметната  палата , че това  е в противоречие  с критичната  ситуация  при Цел 1 на хилядо­  
летието  за развитие  за изкореняване  на крайната  бедност  и глада  и със засиленото  приоритетно  
значение , което  се очакваше  ЕФР  да придаде  на продоволствената  сигурност ; призовава  Комисията  и 
държавите  членки  да обърнат  повече  внимание  на тази  област  при изготвянето  на документите  за 
национална  стратегия  по ЕФР  и да отпуснат  повече  средства  за тази  цел. 
104. Подкрепя  препоръката  на Сметната  палата  за структурирана  оценка  на положението  във връзка  с 
продоволствената  сигурност  във всяка  държава  и систематично  отчитане  на потенциалния  обхват  за 
съответната  подкрепа  от Съюза  от страна  на Европейската  служба  за външна  дейност  (ЕСВД ) и програ­  
мирането  от Комисията  на помощта  за развитие  от Съюза ; призовава  Генералната  дирекция  за развитие  
и сътрудничество  — EuropeAid на Комисията  да гарантира  включването  на данни  и анализи  от 
службите  по места  на Генералната  дирекция  за хуманитарна  помощ  и гражданска  защита  и от други  
източници  и да подпомогне  осигуряването  на наличието  на ефективни  системи  за ранно  пред­  
упреждение  за продоволствена  несигурност ; също  така  призовава  ЕСВД  да спомогне  да се гарантира , 
че се изгражда  съответният  правителствен  капацитет  за управление  на въпросните  системи  по устойчив  
начин  и че се прилагат  стратегии  за предотвратяване , които  насърчават  устойчивостта  на най-уязвимите  
лица . 
105. Отбелязва , че след  продоволствената  криза  през  2008 г., която  засегна  сериозно  много  държави  в 
Субсахарска  Африка , цените  на храните  постепенно  се върнаха  на предишните  равнища  и че неста­  
билността  и спекулациите  вероятно  ще продължат ; призовава  Комисията  да изготви  стратегии  за 
реагиране  при различни  непредвидени  ситуации , като  направи  съответни  предложения ; призовава  
Комисията  също  да отчете  факта , че постепенното  увеличаване  на цените  на храните  е по-скоро  част  
от очевидна  възходяща  тенденция  в дългосрочен  план , отколкото  краткосрочен  проблем , и след­  
ователно  изисква  дългосрочна  цялостна  стратегия , която  е пряко  свързана  с по-широките  цели  за 
развитие ; призовава  за включването  на нов инструмент  за продоволствена  помощ  или на съпоставим  
механизъм  в многогодишната  финансова  рамка  за периода  2014—2020 г., за да се гарантира  способ­  
ността  на Съюза  да реагира  бързо  на нови  продоволствени  кризи  чрез  използването  на подобни  
фондове , като  се има предвид  непредвидимостта  на новите  продоволствени  кризи  и нарасналата  неста­  
билност  на цените  на храните ; счита , че финансовите  спекулации  усилват  нестабилността  на цените  на 
храните  и че по тази  причина  е необходимо  също  така  да се предприемат  ефективни  действия  срещу  
подобни  спекулации , включително  посредством  регулирането  и контрола  на пазарите  на деривати . 
106. Изразява  съжаление  поради  факта , че въпреки  силния  икономически  растеж  една  четвърт  от насе­  
лението  в Субсахарска  Африка  продължава  да страда  от недохранване ; отбелязва , че регионът  
разполага  с необходимите  технологии , знания  и природни  ресурси , за да промени  това ; подчертава , 
че мирът , демокрацията  и политическата  стабилност  са от съществено  значение , тъй като  достъпът  до 
земя  и пазари , правата  на собственост  и образованието  ще осигурят  възможност  да се увеличат  
влиянието  и отчетността  на правителствата  и публичните  органи .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/79
107. Отбелязва  слабостите , установени  от Сметната  палата  по отношение  на координирането  на използването  
на средства , отпуснати  по ЕФР , и бюджетния  ред „продоволствена  сигурност “ за периода  1996—2006 
г.; призовава  Комисията  да хармонизира  целите  на двата  инструмента  с цел да гарантира , че те се 
допълват  взаимно  и че въпросните  средства  се използват  възможно  най-ефективно . 
108. Счита , че Комисията  следва  да отчита  систематично  положението  във връзка  с продоволствената  
сигурност  и хроничната  продоволствена  несигурност , по-конкретно  при прилагането  на политиката  
за развитие  на Съюза . 
109. Подчертава , че е важно  да се засили  връзката  между  подпомагането , възстановяването  и развитието , за 
да се гарантира  ефективността  на помощта ; отново  подчертава , че е важно  да се разпредели  подходящ  
дял от официалната  помощ  на Съюза  за развитие  (ОПР ) за сектора  на селското  стопанство ; изразява  
съжаление , че от 80- те години  насам  размерът  на предназначената  за селското  стопанство  помощ  за 
развитие  драстично  намалява , и призовава  Комисията  да даде  приоритет  на селското  стопанство  при 
отпускането  на помощ  за развитие , включително  за подпомагане  на земеделските  производители  да 
получават  достъп  до пазари ; посочва , че помощта  за развитие  е част  от по-широка  схема , в която  
търговията , паричните  преводи  и другите  източници  на приходи  днес  са по-важни  от общия  размер  на 
плащанията  на ОПР  за повечето  развиващи  се страни , както  и че Общата  селскостопанска  политика  
пречи  на свободната  и справедлива  търговия  с нововъзникващите  пазари . 
110. Подчертава , че цялата  хранителна  верига , от стопанството  до трапезата , трябва  да бъде  преразгледана  с 
цел повишаване  на устойчивостта  на сектора  на селското  стопанство ; счита , че са необходими  
дългосрочни  политически  ангажименти  от страна  на правителствата  в Субсахарска  Африка  за нама­  
ляване  на уязвимостта  на сектора  на селското  стопанство ; посочва , че временните  субсидии  под формата  
на семена , които  издържат  на екстремни  метеорологични  условия , могат  да служат  като  важна  
предпазна  мрежа  за дребните  земеделски  производители  и семействата , които  в противен  случай  
биха  били  сериозно  засегнати ; подчертава  значението  на ранните  предупреждения  и превантивната  
работа  в областта  на хигиената , семената  и фуражите  за животни ; изразява  съжаление , че насилието  
и несигурността  са пречка  за бъдещето  на продоволствена  сигурност . 
111. Подчертава  необходимостта  от пренасочване  на вниманието  върху  продоволствена  политика  отвъд  
хранителната  помощ , сътрудничество  между  донорите , както  и между  тях и получателите  на 
помощта , в условията  на засилено  местно  партньорство  на европейско  и световно  равнище , както  и 
решаващата  роля  на държавите  партньори  за осигуряването  на основните  изисквания  за всеки  
значителен  напредък  в този  сектор , като  вътрешен  мир  и инвестиции  в инфраструктурата  на 
селските  райони ; подчертава  освен  това , че дългосрочното  социално  и икономическо  развитие  
изисква  устойчиви  източници  на приходи , различни  от помощите ; счита , че свободните  и честни  
търговски  отношения  между  Европа  и развиващите  се страни , в съответствие  с принципите  на 
Световната  търговска  организация , са от основно  значение  за укрепването  на продоволствената  
сигурност  и за ускоряването  на човешкото  развитие  в Субсахарска  Африка . 
112. Изразява  съгласие  със Сметната  палата , че би било  по-подходящо  да се определи  по-дълъг  период  за 
прилагането  на Инструмента  за продоволствена  помощ  (2008—2010 г.) предвид  целите  му и същест­  
вуващата  липса  на финансиране  между  края  на програмния  му период  и следващия  програмен  период  
на ЕФР  (от 2014 г.); подчертава , че е важно  да се гарантира  непрекъснатостта  на помощта  предвид  
продължаващата  нестабилност  и високото  равнище  на цените  на суровините ; подчертава  необходи­  
мостта  да се търси , в тясно  сътрудничество  със Световната  продоволствена  програма , Организацията  
на ООН  за прехрана  и земеделие  и Международния  фонд  за развитие  на селското  стопанство , допъл­  
няемост  и взаимодействие  между  програмите  на Съюза  за продоволствена  сигурност  и програмите  на 
тези  организации  и други  международни  донори . 
113. Изразява  дълбока  загриженост  във връзка  с констатацията  на Сметната  палата , че въпросът  за храненето  
е пренебрегван , и счита , че това  е тревожно , тъй като  недохранването  има изключително  вредни  
последици , по-специално  ако възникне  по време  на бременност  или през  първите  две години  от 
живота  на децата , и може  да доведе  до необратими  увреждания ; посочва , че недохранванетоBG L 308/80 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
е пречка  за човешкото  развитие , което  нанася  необратими  вреди  на отделните  лица  и налага  големи  
икономически  и социални  загуби  на страните ; приветства  решимостта  на Комисията , изразена  в нейното  
съобщение  за „ Рамка  за политиката  на ЕС за подпомагане  на развиващите  се страни  за справяне  с 
предизвикателствата , свързани  със сигурността  на прехраната “ (COM(2010) 127), да интегрира  храни­  
телния  аспект  в програмите  на Съюза ; отново  призовава  Комисията  да подготви  специално  съобщение  
за този  аспект  и да включи  солидни  и многосекторни  стратегии  в областта  на храненето  в своята  
политика  за развитие ; посочва , че една  от най-важните  и разходно  ефективни  интервенции  е пред­  
оставянето  на повече  права  на жените , което  е съществен  начин  за подпомагане  на домакинствата  да 
отдават  приоритет  на здравеопазването  и храненето  на децата . 
114. Отбелязва  констатацията  на Сметната  палата , че интервенциите  на Съюза  като  цяло  са били  добре  
планирани  и са постигнали  повечето  от предвидените  резултати , но изразява  съжаление , че качеството  
на целите  е било  променливо  и трудно  за измерване  поради  липсата  на показатели  за изпълнението , а 
устойчивостта  на резултатите  е била  спорна  в половината  от одитираните  интервенции ; призовава  
Комисията  да определи  по-реалистични  и измерими  цели  за интервенциите  и да подобри  тяхното  
определяне  в програмите  за обща  бюджетна  подкрепа , като  следва  да се обърне  специално  внимание  
на насърчаването  на предприемачеството  сред  нарастващия  брой  младежи  и на борбата  срещу  дискри­  
минацията  на жените  в сектора  на селското  стопанство . 
115. Остава  убеден , че е важно  да се засили  хранителният  аспект  на помощта  за развитие  по отношение  на 
продоволствената  сигурност  и отправя  искане  към Комисията  да представи  писмен  доклад  относно  
постигнатия  напредък  по този  въпрос  до пролетта  на 2013 г. 
116. Отбелязва , че цялостното  въздействие  на действията  на Съюза  във връзка  с продоволствената  сигурност  
също  така  се определя  от политиките  на Съюза  в областта  на селското  стопанство , рибарството , 
енергетиката  и търговията ; подчертава , че е необходимо  да се осигури  последователност  на политиките  
за развитие  съгласно  член  208 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , както  и че тези  
политики  следва  да включват  и спазват  принципа  за ненанасяне  на вреда . 
117. Изразява  съгласие  със Сметната  палата , че Комисията  следва  да се стреми  да подпомага  по-добре  
финансовата  устойчивост  на програмите  за селско  стопанство  и социално  подпомагане . 
Част  VI Специален  доклад  № 2/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Финансови  
инструменти  за МСП , съфинансирани  от Европейския  фонд  за регионално  развитие “ 
118. Приветства  Специален  доклад  № 2/2012, който  е съсредоточен  върху  мерките  за финансов  инженеринг , 
съфинансирани  от Европейския  фонд  за регионално  развитие  (ЕФРР ) по време  на програмните  периоди  
2000—2006 г. и 2007—2013 г.; потвърждава , че Специален  доклад  № 2/2012 осигурява  
информация  относно  ефикасността  и ефективността  на мерките  за финансов  инженеринг , съфинан­  
сирани  от ЕФРР , и се основава  на одита  на извадка  от проекти  в Германия , Обединеното  кралство , 
Португалия , Словакия  и Унгария . 
119. Счита , че подобен  одитен  доклад  би бил от огромна  стойност  и в края  на програмния  период  
2007—2013 г., тъй като  ще създаде  условия  за извличането  на допълнителни  заключения  относно  
ефективността  на финансовите  инструменти  (ФИ) за малките  и средните  предприятия  (МСП ), съфинан­  
сирани  от ЕФРР ; счита  освен  това , че изготвянето  на такъв  доклад  в края  на този  период  ще осигури  
възможност  да се избегне  повтарянето  на грешки , като  по този  начин  ще се повиши  ефективността  и 
ефикасността  на бъдещите  мерки  за финансов  инженеринг , съфинансирани  от ЕФРР . 
120. Подчертава , че МСП  са гръбнакът  на икономиката  на Съюза , тъй като  са източник  на заетост , иновации  
и богатство ; отбелязва  въпреки  това , че МСП  могат  да изпитват  недостиг  на финансиране , т.е. да не 
могат  да получат  достъп  до вида  и размера  на финансирането , от което  се нуждаят  в определен  момент .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/81
121. Признава , че в периода  на фискални  ограничения  и на намален  капацитет  за отпускане  на заеми  от 
страна  на частния  сектор  МСП , и по-специално  микропредприятията , бяха  най-засегнати  и поради  това  
към тях следва  да бъде  насочена  засилена  подкрепа  от Съюза , с цел да продължават  да създават  заетост , 
иновации  и растеж ; отбелязва , че следва  да се отдели  специално  внимание  на МСП , които  пораждат  
устойчиво  развитие  на местно  равнище  и че политиката  на сближаване , като  основен  инвестиционен  
инструмент  за конвергенция  и устойчиво  развитие  на целия  Съюз , е един  от двата  основни  „канала “ за 
подкрепа  от Съюза  за МСП ; подчертава  следователно , че използването  на ФИ в рамките  на политиката  
на сближаване  по отношение  на МСП  следва  да бъде  засилено  в бъдеще , тъй като  то може  да гарантира  
револвиране  на средствата , да насърчава  публично -частните  партньорства  и да постигне  мултиплициращ  
ефект  заедно  с бюджета  на Съюза . 
122. Припомня , че за подпомагане  на предприемачеството  Съюзът  прилага  своята  политика  в областта  на 
предприятията  и политиката  на сближаване , като  си служи  основно  с отпускането  на безвъзмездни  
средства , но все по-често  и с ФИ в рамките  на ЕФРР ; отбелязва , че ФИ са възстановими  и револвиращи  
инструменти , като  по този  начин  се гарантира , че от тях могат  да се възползват  последователни  вълни  
МСП . 
123. Признава , че реализирането  на достъп  до програмите  за финансиране  изисква  активно  участие  от страна  
на финансовите  посредници , които  превръщат  публичните  фондове  във ФИ за МСП ; отбелязва , че към 
публичното  финансиране  могат  да бъдат  добавени  допълнителни  средства , предоставяни  от частния  
сектор , като  по този  начин  се увеличава  общият  размер  на финансирането , което  може  да се използва  за 
инвестиции  в МСП ; отбелязва , че това  въздействие  обикновено  се определя  като  ефект  на лоста  или 
мултиплициращ  ефект . 
124. Подчертава , че липсата  на достъп  до финансиране  доведе  до спад  в броя  на новосъздадените  дружества , 
което  означава  че ролята  на ФИ, съфинансирани  от ЕФРР , за насърчаване  на предприемачеството  е все 
по-важна . 
125. Припомня , че одитът  на Сметната  палата  беше  съсредоточен  върху  мерките  за финансов  инженеринг , 
съфинансирани  от ЕФРР  по време  на програмните  периоди  2000—2006 г. и 2007—2013 г., и че 
констатациите  от одита  се основават  на директен  преглед  на извадка  от проекти , както  и на проучване  
на системите  за управление , наблюдение  и информация  на Комисията  и държавите  членки . 
126. Отбелязва , че Сметната  палата  е съсредоточила  своя  одит  върху  три основни  вида  ФИ: капиталови , 
заемни  и гаранционни  инструменти ; отбелязва , че всички  те са допустими  за съфинансиране  от ЕФРР , 
но трябва  да отговарят  на правилата  за допустимост  на Съюза  и на държавите  членки ; отново  заявява , 
че основната  цел на одита  беше  да оцени  дали  разходите  по ЕФРР  за мерките  за финансов  инженеринг  
за МСП  са били  ефективни  и ефикасни . 
127. Приветства  констатациите  и препоръките  на Сметната  палата  относно  оценката  на недостига  на финан­  
сиране ; отбелязва , че в законодателното  предложение  ( 1 ) за следващия  програмен  период  тази  оценка  
вече  има задължителен  характер  под формата  на предварителна  оценка ; призовава  Комисията  да въведе  
в съответния  регламент  като  част  от основния  акт съответните  изисквания , включително  количествени  
целеви  показатели  по отношение  на ролята  и прилагането  на предварителната  оценка ; счита , че 
въпросът  за револвиращите  разпоредби  също  следва  да бъде  включен  в законодателното  предложение  
за следващия  програмен  период . 
128. Отбелязва , че регламентите  за структурните  фондове  допускат  установяването  на преференции  за 
частния  сектор  в сравнение  с публичния  сектор ; приканва  Комисията  да намери  подходяща  
обосновка  за това  преференциално  положение , доколкото  това  третиране  би могло  да ограничи  способ­  
ността  да се възстановяват  правата  върху  излишъка  от средства  и възможността  да бъдат  разпределени  в 
полза  на други  МСП .BG L 308/82 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) Предложение  за регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  за определяне  на общоприложими  разпоредби  за 
Европейския  фонд  за регионално  развитие , Европейския  социален  фонд , Кохезионния  фонд , Европейския  земеделски  
фонд  за развитие  на селските  райони  и Европейския  фонд  за морско  дело  и рибарство , обхванати  от общата  страте­  
гическа  рамка , и за определяне  на общи  разпоредби  за Европейския  фонд  за регионално  развитие , Европейския  
социален  фонд  и Кохезионния  фонд  и за отмяна  на Регламент  (ЕО) № 1083/2006 на Съвета  (COM(2011) 615/2).
129. Изразява  загриженост , че Сметната  палата  е установила , че ефективността  и ефикасността  на мерките  са 
били  възпрепятствани  от следните  съществени  недостатъци : 
— оценките  на недостига  на финансиране  за МСП , при наличие  на такива , са със съществени  недос­  
татъци  и не се оповестяват  систематично , 
— регламентите  за структурните  фондове , първоначално  предназначени  за отпускане  на безвъзмездна  
финансова  помощ , съдържат  сериозни  слабости , тъй като  не вземат  под внимание  специфичните  
особености  на ФИ, 
— преди  средствата  да достигнат  до МСП , закъсненията  са значителни , а в сравнение  с други  програми  
на Съюза  за МСП , способността  на ЕФРР  да мобилизира  частни  инвестиции  е слаба . 
130. Припомня  също , че в своето  становище  относно  иновативните  финансови  инструменти  в контекста  на 
следващата  многогодишна  финансова  рамка  ( 1 ) комисията  по регионално  развитие  към Европейския  
парламент  призовава  за гарантиране  на незабавна  яснота , простота  и прозрачност  на правната  рамка  
на ФИ и последователни  правни  препратки  към определенията  за ФИ. 
131. Отбелязва  със загриженост , че в предишните  годишни  доклади  за изпълнение  комитетите  за 
наблюдение  и показателите  за оперативните  програми  са били  счетени  за неадекватни  или непод­  
ходящи  предвид  целите  на ФИ; приветства  промените  в свързаната  с отчитането  и наблюдението  
дейност , осъществени  благодарение  на „JEREMIE“.  
132. Изразява  съжаление , че на ниво  холдингови  фондове  Сметната  палата  не установи  значително  моби­  
лизиране  на средства  от частния  сектор  през  нито  един  от програмните  периоди  2000—2006 г. и 
2007—2013 г.; изразява  учудване , че в споразуменията  за финансиране  между  управляващите  органи  и 
финансовите  посредници  обикновено  няма  изрични  изисквания  за ефекта  на лоста , освен  за определени  
капиталови  фондове , при които  има задължителни  изисквания  за ефект  на лоста  за частните  съинвес­  
титори . 
133. Подкрепя  призива  на Сметната  палата  за по-ясно  определяне  на понятието  „ефект  на лоста  във ФИ“; 
подчертава  въпреки  това , че предвид  натиска  за постигане  на по-голям  ефект  на лоста , е важно  да се 
припомни , че ФИ в политиката  на сближаване  като  цяло  финансират  проекти  в по-слабо  развити  
региони  и региони , изправени  пред  икономически  затруднения , с цел подобряване  на ситуации  на 
неефективност  на пазара  и неоптимални  инвестиции , така  че ФИ в политиката  на сближаване  се 
съсредоточават  не само  върху  рентабилността  в краткосрочен  план , но и върху  значителни  социално - 
икономически  ползи , по-специално  на регионално  и местно  равнище ; изтъква  многостепенното  и 
споделеното  управление  при проектирането  и изпълнението  на програмите  като  основни  идеи  на 
политиката  на сближаване , които  дават  възможност  на регионалните  и националните  органи  да 
участват  в планирането  и изпълнението  на програмите ; следователно  подчертава , че е необходимо  
правната  рамка  да поддържа  определено  равнище  на гъвкавост  и по отношение  на определенията  и 
изискванията  за ефект  на лоста . 
134. Признава  потенциала  на иновативните  инструменти  за финансов  инженеринг  за привличането  на 
капитал  и увеличаването  на инвестициите , за разлика  от безвъзмездната  финансова  помощ , която  
неизменно  се възприема  от бенефициентите  като  прекомерно  неефикасна  и бюрократична ; подчертава , 
че инструментите  за финансов  инженеринг  биха  могли  да играят  важна  роля  в постигането  на целите  на 
стратегията  „ Европа  2020“ чрез  привличане  на финансиране  от други  инвеститори  в области , пред­  
ставляващи  силен  интерес  за Съюза . 
135. Отбелязва  също  така , че за капиталовите  и заемните  инструменти  Сметната  палата  установи , че постиг­  
натият  ефект  на лоста  не е значителен  и е по-нисък  от референтните  стойности , използвани  за срав­  
нение ; отбелязва  със задоволство , че за разлика  от тях, при гаранционните  инструменти  ефектът  на 
лоста  е по-висок . 
136. Призовава  Комисията  да предприеме  незабавно  действия  по отношение  на констатациите  на Сметната  
палата ; счита  за особено  важно  в бъдеще  способността  на ЕФРР  да мобилизира  частни  инвестиции , 
които  да съответстват  на публичното  участие , да нарасне .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/83  
( 1 ) Становище , приложено  към доклад  A7-0270/2012.
137. Изразява  загриженост  предвид  широко  разпространените  случаи  на забавяния  в държавите  членки  при 
получаването  на достъп  до финансиране  от страна  на МСП ; призовава  Комисията  и управляващите  
органи  да избягват  забавяния  в осигуряването  на достъп  на МСП  до финансиране , причините  за които  
са основно  с административен , правен , организационен  или стратегически  характер ; изразява  съжаление , 
че за управляващите  органи  това  означава , че алтернативата  — използването  на безвъзмездна  финансова  
помощ  за МСП  — става  по-привлекателна . 
138. Настоятелно  призовава  Комисията  да представи  в най-кратък  срок  интегрирано  предложение  за 
изясняване  на проблемите , възникнали  в резултат  на съществуващия  набор  от определения  на МСП , 
които  се различават  в Съюза  в зависимост  от различните  цели  и задачи , и да предложи  възможни  
начини  за решаването  на този  въпрос . 
139. Изразява  съжаление , че в някои  случаи  информацията  за поетите  от МСП  разходи  за управление  липсва  
или не е надеждна ; приканва  компетентните  органи  да подобрят  настоящото  положение  и в бъдеще  да 
предоставят  цялата  необходима  информация ; признава , че следва  да се прави  разграничение  по 
отношение  на разходите  на инструментите  за финансов  инженеринг  ( разходи  за управление  на 
холдинговия  фонд  „JEREMIE“ и разходите  за управление  на финансовите  посредници ) и разходите  за 
МСП . 
140. Изразява  съжаление  поради  факта , че в редица  случаи  финансовите  посредници , назначени  от съот­  
ветните  управляващи  органи , начисляват  такси  на отделните  МСП  за разходи  за рефинансиране  и 
обработка ; подчертава , че разходите  за рефинансиране  и обработка  следва  да бъдат  обичайни  
оперативни  разходи  за финансовите  посредници . 
141. Подчертава , че е важно  да се опростят  административните  процедури  по отношение  на достъпа  до 
финансиране , както  и да се намалят  изискванията  за съфинансиране . 
142. Изразява  загриженост  поради  факта , че в насоките  на Комисията  не се определят  условия , предотвра­  
тяващи  начисляването  на такси  на МСП , които  не се основават  на реално  поетия  риск  за МСП  или 
предоставената  от финансовите  посредници  услуга . 
143. Препоръчва  предвид  съчетанието  от сложност  на ФИ, споделено  управление  и правила  за държавната  
помощ  и структурните  фондове  Комисията  да подобри  системите  за комуникация  и наблюдение  на 
Комисията , управляващите  органи  и бенефициентите  ( финансовите  посредници ) и да предостави , 
предвид  новите  разпоредби  на регулаторната  рамка  за периода  2007—2013 г., по-добри  насоки  и 
консултации . 
144. Подкрепя  препоръката  на Сметната  палата , че Комисията  следва  да осигури  надеждна  и технически  
стабилна  система  за наблюдение  и оценка , специално  за ФИ; приканва  Комисията  също  да последва  
препоръката  на Сметната  палата  за споразумение  с държавите  членки  относно  малък  брой  измерими , 
адекватни , конкретни  и унифицирани  показатели  за резултати  за ФИ, които  да подпомогнат  едно­  
временно  процесите  на наблюдение  и одит . 
145. Отбелязва , че териториалната  разпокъсаност  и недостатъчната  критична  маса  са повлияли  на привле­  
кателността  на ФИ и са наложили  определени  финансови  условия , както  и евентуално  относително  
високи  разходи  за управление ; отбелязва , че тези  характеристики  на ЕФРР  са възпрепятствали  доброто  
финансово  управление  на ФИ през  различните  програмни  периоди , което  е в основата  на помощта  на 
ЕФРР  за МСП . 
146. Изразява  съжаление , че по време  на процеса  на разпределяне  на средствата  по оперативните  програми  
публичните  органи , които  обикновено  не са запознати  с финансирането  за МСП , разпределяха  
публичния  дял от средствата  по такъв  начин , че техният  размер  беше  често  под критичната  маса ; 
настоява , че различните  тематични  оперативни  програми  с многобройни  икономически , социални  и 
териториални  цели  и цели  в областта  на околната  среда  са причината  за това  положение .BG L 308/84 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
147. Счита , че когато  предлагат  мерки  за финансов  инженеринг , управляващите  органи  следва  надлежно  да 
обосноват  предложението  си с висококачествена  оценка  на недостига  на финансиране  за МСП , въз 
основа  на стандартизирана  и общоприета  методология ; счита , че Комисията  следва  да проверява  
тяхното  съответствие  с оценките  на недостига  на финансиране  за МСП  и да гарантира  тяхното  
качество  преди  да бъдат  одобрени  оперативните  програми , включително  мерките  за финансов  инже­  
неринг . 
148. Изразява  безпокойство  предвид  липсата  на информация  в държавите  членки  относно  достъпа  на МСП  
до финансови  средства ; подкрепя  препоръката  на Сметната  палата , че с оглед  на оптимизирането  на 
размера  на предлагането  на финансиране  за МСП  е необходимо  да се повиши  във възможно  най-висока  
степен  осведомеността  на заинтересованите  страни  за специфичните  потребности  на МСП  от финан­  
сиране . 
149. Счита , че мултипликационният  ефект  следва  да онагледява  до каква  степен  са били  привлечени  частни  
инвестиции  от първоначалните  вноски  на Съюза  и на държавите  членки ; счита , че съфинансирането  на 
ФИ от страна  на държавите  членки  следва  да се разглежда , заедно  с вноската  на Съюза , като  част  от 
публичното  финансиране . 
150. Счита , че въпросите , които  следва  да бъдат  обхванати  в делегирани  актове  и за които  се приема , че 
уреждат  несъществени  елементи  от законодателството  на Съюза , не следва  всъщност  да се отнасят  до 
основни  елементи  на бъдещата  схема  в областта  на сближаването  ( 1 ). 
151. Решително  препоръчва , когато  изготвят  предложения  за регламентите  за структурните  фондове , Съветът  
и Комисията  да осигуряват  по-адекватна  регулаторна  рамка , така  че разработването  и изпълнението  на 
мерките  за финансов  инженеринг  да не страдат  от недостатъците  на регулаторната  рамка  на струк­  
турните  фондове , географските  ограничения  и ефектите  на разсейване ; изисква  извлечените  от 
настоящия  програмен  период  поуки  да бъдат  отразени  при изготвянето  на предложения  за регламент  
за структурните  фондове ; счита  по-специално , че предложенията  следва  да бъдат  насочени  към ефек­  
тивност  и резултати , а не само  към съответствие . 
152. Подкрепя  идеята , че Комисията  следва  да осигури  надеждна  и технически  стабилна  система  за 
наблюдение  и оценка , специфична  за ФИ, в това  число  че ФИ следва  да бъдат  отделени  от чисто  
безвъзмездната  финансова  помощ  в процесите  на наблюдение , докладване  и одитиране  на Комисията , 
както  и че следва  да се осигури  прозрачност  за действително  отпуснатите  на МСП  средства ; насърчава  
Комисията  и държавите  членки  в частност  да определят  ограничен  брой  измерими , адекватни , 
специфични  и единни  показатели  за резултати  за ФИ. 
153. Споделя  мнението , че Комисията  следва  да проучи  възможността  да предоставя  на държавите  членки  
стандартни  структури  и инструменти  за финансов  инженеринг  за МСП  ( например  безвъзмездна  
финансова  помощ  с лицензионни  възнаграждения , специални  инвестиционни  механизми ) само  когато  
те ще доведат  до ускоряване  на изпълнението  и намаляване  на разходите  за управление , по такъв  начин , 
че това  предварително  условие  да не намали  прекомерно  възможностите  на МСП  да използват  тези  
схеми  на финансиране ; подчертава , че е важно  да се гарантира , че финансовият  инженеринг  запазва  
своята  гъвкавост  с цел да се приспособява  както  към регионалните  различия , така  и към промените  на 
пазара . 
154. Отбелязва , че с подкрепата  на Комисията  държавите  членки  следва  да се стремят  към включване  на 
всички  съфинансирани  от ЕФРР  ФИ за МСП  в една  оперативна  програма  за държава  членка  или в една  
приоритетна  ос в националната  оперативна  програма  в държава  членка , с цел да се рационализира  
процесът  на планиране  и да се премахне  един  от установените  основни  фактори  за забавянията . 
155. Счита , че Комисията  следва  да предложи  общо  определение  на мултиплициращия  ефект , стандартни  
понятия  за „рециклиране “ в регламентите  за структурните  фондове , в зависимост  от вида  на фонда  или 
холдинговия  фонд , както  и да наложи  изискване  за задължителни  минимални  коефициенти  на лостаBG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/85  
( 1 ) Като  например  приемането  на обща  стратегическа  рамка ; приемането  на подробни  правила  относно  ФИ; отговорностите  
на държавите  членки  по отношение  на процедурата  на докладване  на нередности  и възстановяване  на неправомерно  
изплатени  суми ; условията  за извършване  на национални  одити ; критериите  за акредитация  на управляващите  и 
сертифициращите  органи .
и минимални  периоди  за револвиране  и данни  за изчисляване  на показателите  за ефекта  на лоста ; 
счита , че понятието  „ добавена  стойност “ следва  да се счита  за важен  елемент  при изчисляването  на 
коефициентите  на лоста  с цел постигане  на съответните  цели  на политиката , както  и за отчитане  на 
пазарните  условия ; счита , че е препоръчително  в правната  рамка  за периода  2014—2020 г. да се 
изясни  понятието  „европейска  добавена  стойност “. 
156. Изисква  от Съвета  и Комисията  да разгледат  алтернативни  начини  за предоставяне  на финансова  помощ  
за МСП  чрез  инструменти  за финансов  инженеринг , в случай  че политиката  на сближаване  бъде  счетена  
за неподходяща  рамка ; отбелязва , че тези  инструменти  следва  да бъдат  подпомагани  от програми , които  
са централно  управлявани  от Комисията , от специални  инвестиционни  механизми  в сътрудничество  с 
Комисията  и държавите  членки  или пряко  от държавите  членки . 
157. Припомня , че в горепосоченото  становище  на комисията  по регионално  развитие  относно  иновативните  
ФИ в контекста  на следващата  МФР  се приветства  разширяването  на прилагането  на ФИ в рамките  на 
политиката  на сближаване  за всички  тематични  цели  и всички  фондове  по общата  стратегическа  рамка  
през  следващия  програмен  период . 
Част  VII Специален  доклад  № 3/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Структурни  фондове : 
справила  ли се е Комисията  успешно  с установените  недостатъци  в системите  за 
управление  и контрол  на държавите  членки ?“ 
158. Приветства  Специален  доклад  № 3/2012 на Сметната  палата ; одобрява  всички  препоръки , отправени  от 
Сметната  палата , и призовава  Комисията  да ги изпълни  ефективно  и във възможно  най-кратък  срок . 
159. Изразява  задоволство , че Комисията  е предприемала  систематично  корективни  действия  и че поисканите  
действия  са представлявали  подходящи  мерки  срещу  недостатъците  в 90 % от случаите  (точка  27).  
160. Отбелязва , че около  75 % от исканията  въз основа  на годишните  доклади , посочени  в член  13 от 
Регламент  (ЕО) № 438/2001 на Комисията  ( 1 ), не са били  последвани  от финансови  корекции ; поради  
тази  причина  призовава  Комисията  да предостави  информация  относно  причините  за липсата  на 
финансови  корекции  в този  контекст . 
161. Изразява  загриженост  поради  факта , че през  програмния  период  2000—2006 г. Комисията  прилага  
различни  изисквания  по отношение  на изпълнението  на контролите  от първо  ниво , тъй като  в резултат  
на това  нередовните  разходи  могат  да не бъдат  открити ; призовава  Комисията  да прилага  съгласуван  
подход  към исканията  за контроли  от първо  ниво  и да предоставя  информация  за програмните  периоди  
след  2000—2006 г.; отбелязва , че правното  основание  за периода  2007—2013 г. изисква  управля­  
ващите  органи  да проверят  административно  всички  заявления  за възстановяване  на средства , пред­  
ставени  от бенефициентите , в съответствие  с член  13, параграф  2 от Регламент  (ЕО) № 1828/2006 на 
Комисията  ( 2 ). 
162. Призовава  Комисията  да разпространи  още  по-широко  разработените  контролни  списъци  и указания  с 
добри  практики  ( със специален  акцент  върху  правилата  за допустимост ), към които  трябва  да се 
придържат  държавите  членки , и да засили  своя  надзор  върху  начина , по който  тези  елементи  се 
вземат  предвид .BG L 308/86 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) Регламент  (ЕО) № 438/2001 на Комисията  от 2 март  2001 г. за определяне  на подробни  правила  за прилагане  на 
Регламент  (ЕО) № 1260/1999 на Съвета  по отношение  на системите  за управление  и контрол  на помощта , отпускана  по 
структурните  фондове  (ОВ L 63, 3.3.2001 г., стр. 21).  
( 2 ) Регламент  (ЕО) № 1828/2006 на Комисията  от 8 декември  2006 г. относно  реда  и начина  на изпълнение  на Регламент  
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета  за определянето  на общи  разпоредби  за Европейския  фонд  за регионално  развитие , 
Европейския  социален  фонд  и Кохезионния  фонд  и на Регламент  (ЕО) № 1080/2006 на Европейския  парламент  и на 
Съвета  относно  Европейския  фонд  за регионално  развитие  (ОВ L 371, 27.12.2006 г., стр. 1).
163. Счита , че контролите  от първо  ниво  са от първостепенно  значение  за гарантирането  на стабилен  
процент  грешки  от самото  начало  на процеса  на изпълнение ; поради  това  счита , че управляващият  
орган  следва  да бъде  акредитиран  от Комисията  или Комисията  следва  да подпомага  и извършва  надзор  
над управляващия  орган  при изпълнението  на горепосочените  контроли  от първо  ниво . 
164. Въпреки  това  изразява  особена  загриженост  относно  следните  забележки : 
— корективните  действия  са отнемали  средно  30 месеца  (точка  32) и закъсненията  са били  по вина  
главно  на засегнатите  държави  членки , въпреки  че Комисията  е била  отчасти  отговорна  в 39 % от 
случаите  и изцяло  отговорна  в 5 % от случаите  (точка  35),  
— едва  в 67 % от случаите  Комисията  е получила  висока  степен  на увереност  относно  точността  на 
финансовите  корекции  (точка  55),  
— едва  в 28 % от случаите  Комисията  е получила  висока  степен  на увереност , че системите  за 
управление  и контрол  на държавите  членки  са се подобрили  вследствие  на предприемането  на 
корективни  действия  (точка  64), което  означава , че ще трябва  да се положат  значителни  усилия  по 
време  на процедурата  на приключване . 
165. Освен  това  изразява  загриженост  относно  констатацията  на Сметната  палата , че при последващите  
одити  на Комисията  за контрол  на надеждността  на изявленията  на държавите  членки  са изискани  
допълнителни  корективни  действия  от страна  на държавите  членки  в 78 % от случаите  (точка  45); 
поради  тази  причина  изразява  безпокойство , че Комисията  понякога  е разчитала  на потенциално  
ненадеждна  информация , като  не е поставяла  под съмнение  в достатъчна  степен  предоставяната  от 
държавите  членки  информация  (например  точка  57, карета  9 и 12), и че не е упражнила  адекватен  
контрол  върху  надеждността  на информацията ; посочва , че липсата  на надеждност  на изявленията  на 
държавите  членки  изисква  ресурси  за извършването  на последващи  одити  от Комисията ; признава  също , 
че е необходимо  да се постигне  подходящ  баланс  между  разходите  и ползите  от подобни  последващи  
одити  (точка  46).  
166. Счита , че може  да се осигури  значително  по-висока  степен  на ефективност  чрез  засилване  на ролята  на 
Комисията  при предварителните  проверки  вместо  при последващите  проверки . 
167. Припомня  на Комисията , че съгласно  годишния  доклад  на Сметната  палата  за 2010 г. процентът  
грешки  в област  на политиката  „Сближаване “ се е увеличил , което  обръща  положителната  тенденция , 
наблюдавана  през  предходните  години , и противоречи  на ускореното  намаляване  на процента  грешки , 
за което  Парламентът  призова  в контекста  на процедурата  по освобождаване  от отговорност  за финан­  
совата  2008 година  ( 1 ). 
168. Отново  изтъква  значението  на надзорните  функции , които  Комисията  упражнява , за да може  да носи  
цялостната  отговорност  за изпълнението  на бюджета , включително  в областите  на поделено  управление ; 
припомня  плана  за действие  за засилване  на надзорните  функции  на Комисията  при поделено  
управление  на структурни  действия  (COM(2008) 97) и подобрената  правна  рамка  за програмния  
период  2007—2013 г., които  целяха  да намалят  процента  грешки  в структурните  действия  и по 
този  начин  да защитят  бюджета  на Съюза ; отбелязва  обаче , че планът  за действие  от 2008 г. влезе  
в сила  едва  в края  на програмния  период  2000—2006 г. и поради  това  би могъл  да обхване  един­  
ствено  процедурата  на приключване  на този  период ; призовава  поради  тази  причина  Комисията  да 
прилага  изцяло  мерките , посочени  в плана  за действие  за програмния  период  2007—2013 г. и след  
това ; очаква  в този  контекст  от Комисията  да постигне  значително  и постоянно  намаление  на процента  
грешки , по-специално  при програмите , които  се очаква  да имат  най-високия  процент  грешки ; предлага  
Сметната  палата  да извършва  редовно  оценка  на техническото  качество  и етиката  на националните  
одитни  органи , особено  по отношение  на независимостта  им, и да докладва  на Парламента  и Съвета  за 
своите  констатации  и заключения . 
169. Подчертава , че бързината  е от съществено  значение  в процеса  на контрол , за да се гарантира , че 
финансовите  интереси  на данъкоплатците  в Съюза  са защитени ; призовава  Комисията  да отдаде  
приоритет  на възможно  най-ранния  контрол , оценка  и последващи  действия  в бъдещия  си надзор  на 
управлението  на тези  средства .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/87  
( 1 ) Вж. параграф  4 от Резолюцията  на Европейския  парламент  от 5 май 2010 г., съдържаща  забележките , които  са 
неразделна  част  от неговите  решения  за освобождаване  от отговорност  във връзка  с изпълнението  на общия  бюджет  
на Европейския  съюз  за финансовата  2008 година , раздел  III — Комисия  и изпълнителни  агенции  ( ОВ L 252, 
25.9.2010 г., стр. 39).
170. Счита , че подобряването  на надзорните  функции  на Комисията  е непрекъснат  процес ; в този  контекст  
подчертава  забележката  на Сметната  палата , че въпреки  че системите  за управление  и контрол  са били  
ефективни  в даден  момент , това  не означава  непременно , че те ще продължат  да бъдат  ефективни , тъй 
като  системите , служителите  и органите , които  отговарят  за управлението  на структурните  действия , 
могат  да се променят ; призовава  Комисията  да одобри  напълно  препоръките  на Сметната  палата ; счита , 
че ще бъдат  необходими  подобрения  на плана  за действие , ако не бъдат  изпълнени  очакванията  за 
подобряване  на финансовото  управление  на Комисията . 
171. Призовава  Комисията  да положи  усилия  да гарантира , че държавите  членки  не нарушават  приемстве­  
ността  на програмите , като  променят  органите , системите  и служителите , отговорни  за контрола  на 
структурните  фондове , които  вече  са утвърдени  като  ефективни  от Комисията . 
172. Отбелязва  със задоволство  многобройните  превантивни  действия , в т.ч. финансови  корекции , наложени  
от Комисията  след  приемането  на плана  за действие  през  2008 г.; поради  тази  причина  призовава  
Комисията  да предостави  информация  относно  въздействието  на тези  корекции  върху  общия  процент  
грешки  за програмния  период  2000—2006 г. 
173. Припомня  идеята  за „единен  одит “, която  беше  обявена  от Сметната  палата  в нейното  становище  № 
2/2004; счита , че в една  ефективна  и ефикасна  система  за вътрешен  контрол  общите  принципи  и 
стандарти  следва  да бъдат  основата  за администрацията  на всички  равнища  ( 1 ). 
174. Е убеден , че Комисията  следва  да продължи  да се стреми  към прилагането  на принципа  за единен  одит ; 
подчертава , че е изключително  важно  да се гарантира  качеството  на работата  на одитните  органи  през  
настоящия  и предстоящите  периоди  и да се следи  за гарантирането  на тяхната  независимост  и че за 
постигането  на тази  цел е особено  важно  да се установят  ясни  и прозрачни  общи  стандарти  за тези  
одити ; отбелязва , че – при условие  че одитните  органи  постигат  надеждни  резултати  – бюджетът  на ЕС 
би могъл  да бъде  адекватно  защитен , дори  при наличието  на висок  процент  грешки , тъй като  
Комисията  би могла  да прилага  финансови  корекции , за да противодейства  на този  процент  грешки ; 
изтъква  при все това  отново  факта , че в такива  случаи  националният  данъкоплатец  трябва  да плати  два 
пъти , поради  което  предотвратяването  на грешките  е винаги  по-ефикасно  от коригирането  им на по- 
късен  етап  както  за Комисията , така  и за засегнатите  държави  членки ; подчертава  изрично  в този  
контекст  тире  2 от препоръка  1 на Сметната  палата  и настоятелно  призовава  Комисията  да изпълни  
тази  препоръка . 
175. Призовава  Комисията  да финализира  приключването  на програмния  период  2000—2006 г., като  
надлежно  вземе  предвид  забележките  на Сметната  палата , и да докладва  на Парламента  за начините , 
по които  ще гарантира  законосъобразността  и редовността  на процеса . 
176. Освен  това  призовава  Комисията  да вземе  предвид  поуките , извлечени  от доклада  на Сметната  палата , да 
следи  изпълнението  на структурните  действия  за периода  2007—2013 г. и да има предвид  забе­  
лежките  на Сметната  палата  по време  на разискванията  относно  бъдещите  структурни  действия  за 
периода  2014—2020 г. 
177. Изразява  твърдото  си убеждение , че Комисията  следва  да задълбочи  участието  си в процеса  на контрол  
на структурните  фондове , като  продължи  да подпомага  и извършва  надзор  над управляващите  и 
сертифициращите  органи  на държавите  членки , както  и над органите  по приключване , през  всички  
етапи  на изпълнение  и проверка , за да гарантира  един  още  по-ефикасен  и отнемащ  по-малко  време  и 
ресурси  процес . 
Част  VIII Специален  доклад  № 4/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Ефективна  инвестиция  
ли е използването  на структурните  фондове  и Кохезионния  фонд  за съфинан­  
сиране  на транспортните  инфраструктури  в морските  пристанища ?“ 
Въведение  
178. Приветства  доклада  на Сметната  палата  и отбелязва  неодобрителната  ѝ оценка  на резултатите  на 
Комисията  и държавите  членки  по отношение  на ефикасността  и ефективността  на изразходването  на 
средства  в областта  на съфинансираните  проекти  за морски  пристанища .BG L 308/88 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) Вж. параграф  61 от резолюцията  на Европейския  парламент  от 10 май 2011 г., съдържаща  забележките , които  са 
неразделна  част  от решенията  за освобождаване  от отговорност  във връзка  с изпълнението  на общия  бюджет  на 
Европейския  съюз  за финансовата  2009 година , раздел  III – Комисия  и изпълнителни  агенции  (ОВ L 250, 27.9.2011 г., 
стр. 33).
179. Приветства  факта , че Комисията  е одобрила  повечето  от препоръките  на Сметната  палата . 
180. Счита , че повечето  от действията , предприети  от Комисията  с цел предотвратяване  на бъдещи  недос­  
татъци  от посочения  в доклада  вид, могат  да постигнат  целта  за по-ефикасно  и ефективно  изразходване  
на средства . 
181. Въпреки  това  счита , че са необходими  допълнителни  действия  от страна  на Комисията . 
Констатации  
182. Изразява  загриженост  поради  факта , че: 
— от разгледаните  27 проекта  4 не са приключили  до момента  на завършване  на доклада , като  два от 
тези  проекти  продължават  да не са приключени  през  януари  2012 г., 
— административните  процедури  за получаване  на разрешителни  за строителство  често  са дълги  и 
трудни  и в някои  случаи  водят  до закъснения  и допълнителни  разходи , 
— два проекта  имат  цели , които  не са в съответствие  с политиката  в областта  на транспорта  или с 
описанието  в оперативната  програма , по която  са финансирани . 
183. Отбелязва , че: 
— до момента  на завършване  на доклада  4 проекта  не са действащи , въпреки  че са приключили , но 
към момента  те вече  са действащи , 
— нито  един  от регионите  няма  дългосрочен  стратегически  план  за развитие  на пристанищата ; тези  
планове  обаче  не представляват  условие  за финансиране . 
184. Изразява  съгласие  с Комисията , че резултатите  от инвестициите  в транспортни  инфраструктури  и 
тяхното  въздействие  не винаги  са осезаеми  непосредствено  след  приключване  на строителните  
работи , тъй като  е необходимо  време , за да станат  факт . 
185. Стига  до заключението , че: 
— Комисията  не получава  достатъчно  информация  относно  напредъка  на проектите , тъй като  
наличната  информация  не е довела  до действия  за коригиране  на слабостите  на проектите , 
— насоките  и обучителните  семинари , осигурени  от Комисията , сами  по себе  си не са достатъчни  за 
повишаването  на осведомеността  относно  принципите  на доброто  финансово  управление  в 
достатъчна  степен , 
— правните  разпоредби , които  определят  консултативната  роля  на Комисията  в комитетите  за мони­  
торинг , могат  да бъдат  твърде  ограничаващи , а нейните  „ други  инструменти “, предназначени  да 
повлияят  на ефективното  изразходване  на средства , могат  да бъдат  неефективни , като  се има 
предвид , че Сметната  палата  е установила , че липсват  достатъчно  доказателства  за намеса  на 
Комисията  в комитетите  за мониторинг  с цел гарантиране  на ефективно  изразходване  на средствата  
или установяване  на показатели  за резултатите  и въздействието , 
— тъй като  яхтените  пристанища  са достъпни  само  за малка  част  от населението , не може  да се счита , 
че те подобряват  достъпността  на островите , и следователно  тяхното  изграждане  не е в съответствие  
с транспортната  политика , с изключение  на случаите , когато  малки  плавателни  съдове  се използват  
като  обичаен  и редовен  транспорт  между  островите  и изграждането  на яхтено  пристанище  би 
осигурило  подобрена  връзка  за населението  като  цяло ,BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/89
— съоръженията  за сух док за специални  конструкции  не са в съответствие  с целите  на насоките  за 
TEN-T, дори  ако могат  да се използват  за поддръжка , тъй като  не отговарят  на нито  една  от 
„Спецификациите  за проекти  от общ  интерес , отнасящи  се до морската  пристанищна  мрежа “, 
както  са определени  в приложение  II, раздел  5, точка  2, трето  тире  на Решение  № 1692/96/ ЕО 
на Европейския  парламент  и на Съвета  ( 1 ), изменено  с Решение  № 1346/2001/ ЕО на Европейския  
парламент  и на Съвета  ( 2 ). 
Препоръки  на Сметната  палата  
186. Одобрява  препоръките  на Сметната  палата , че Комисията  следва : 
— да работи  за превръщането  на наличието  на подробна  дългосрочна  стратегия  за развитие  на 
пристанищата  в условие  за отпускането  на помощ  в рамките  на политиката  на сближаване  за 
инфраструктури  в морските  пристанища , 
— да извършва  посещения  на място  по въпросите  на ефективността  по време  на строителството , 
— да извършва  последващи  проверки  на използването  и действието  на съфинансираните  инфраст­  
руктури  въз основа  на оценка  на риска , 
— да подобри  процедурата  на оценяване  на големите  проекти  и на проектите  по Кохезионния  фонд  с 
цел по-ефективно  откриване  на сериозни  слабости  и предприемане  на подходящи  действия  за 
тяхното  коригиране , 
— да работи  за въвеждането  на принципа , че финансирането  от ЕС зависи  от резултатите , 
— да насърчава  управляващите  органи  да използват  показатели  за резултатите  и въздействието . 
187. Отчита  като  положителен  факта , че Комисията : 
— предложи  въвеждането  на предварителни  условия , за да се гарантира , че е налице  дългосрочно  
стратегическо  планиране , преди  да се вземе  решение  за финансиране  в рамката  на политиката  на 
сближаване  за периода  2014—2020 г., 
— въведе  посещения  на място  във връзка  с проекти  и организира  технически  срещи  със съответните  
органи , 
— започна  да извършва  одити  на приключването  за подбрани  въз основа  на оценка  на риска  проекти , 
съфинансирани  от ЕФРР  и Кохезионния  фонд  през  програмния  период  2000—2006 г., 
— укрепи  процедурата  за вземане  на решения  през  програмния  период  2007—2012 г., като  въведе  
стандартизация  на процедурата  за вземане  на решения  за големи  проекти , стандартизирани  
формуляри  за заявления  и задължителни  консултации  с компетентните  отдели  на Комисията  и 
като  създаде  инициативата  JASPERS ( Съвместна  помощ  за подкрепа  на проекти  в европейските  
региони ), която  би трябвало  да даде  на държавите  членки  възможност  да представят  по-добри  
заявления , 
— разработи  рамка  за одит  на изпълнението , която  е предназначена  да осигури  основата  за първа  
серия  от целеви  одити , които  ще започнат  да се изпълняват  от 2012 г. нататък , и призова  за рамка  
за изпълнението  в своето  предложение  за рамка  на политиката  на сближаване  за периода  
2014—2020 г., която  ще включва  правото  на Комисията  да преустановява  плащанията  в случаи  
на значително  изоставане  в постигането  на етапните  цели  или целевите  стойности . 
Допълнителни  препоръки  
188. Призовава  Комисията : 
— да одобри  напълно  препоръките  на Сметната  палата  за използването  на показатели  за резултатите  и 
въздействието  не само  на ниво  приоритети , но и – с подходящ  обхват  от гледна  точка  на евенту­  
алното  въздействие  на единичния  проект  – на ниво  проекти ,BG L 308/90 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) ОВ L 228, 9.9.1996 г., стр. 1. 
( 2 ) ОВ L 185, 6.7.2001 г., стр. 1.
— да въведе  договорености , съгласно  които  оценката  на резултатите  и въздействието  от инвестициите  в 
транспортната  инфраструктура  се извършва  след  приключването  на строителните  работи , в момент , 
когато  може  да се очаква  техните  резултати  и въздействие  да са станали  видими , 
— да извърши  анализ  с цел сравнение  на средния  срок  за приключване  и качеството  на администра­  
тивните  процедури  в държавите  членки  в случай  на съпоставими  съфинансирани  проекти , за да 
отправи  препоръки  за прилагането  на най-добри  практики , 
— да вземе  предвид  факта , че изоставането  в постигането  на етапните  цели  невинаги  се дължи  на лошо  
управление , и да изключи  от своето  предложение  за рамка  за изпълнението  отказа  на изплащането  
на средства  в случай  че невъзможността  на инвестициите  да доведат  до желаните  резултати  не би 
могла  да бъде  предварително  предотвратена  и/или предвидена ; 
— да увеличи  обема  на наличната  информация  относно  напредъка  на проектите  и да настоява  за 
обвързването  на продължаването  на финансирането  с действия  за коригиране  на установените  
недостатъци ; отбелязва , че липсата  на информация  относно  изпълнението  на проектите  е недо­  
пустима , 
— да извърши  анализи  на ефективността  на обучителните  семинари  и насоките , предназначени  да 
повишат  осведомеността  относно  принципите  на доброто  финансово  управление ; 
— да предложи  промени  в правните  разпоредби  с цел постигане  на по-ефективна  консултативна  роля  в 
комитетите  за мониторинг  и да извърши  анализ  с цел изследване  на ефикасността  на горепосочените  
„други  инструменти “, предназначени  да повлияят  на ефективното  изразходване  на средства . 
Част  IХ Специален  доклад  № 5/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Обща  информационна  
система  в областта  на външните  отношения  (CRIS)“  
189. Приветства  Специален  доклад  № 5/2012 на Сметната  палата , тъй като  той предоставя  на Парламента , в 
качеството  му на контролен  орган  и на орган  по освобождаване  от отговорност , информация  относно  
изпълнението  на бюджета . 
190. Изразява  задоволство  от общото  становище  на Сметната  палата , че „CRIS като  цяло  е ефективна  при 
изпълнението  на информационните  потребности  на Комисията  в областта  на външните  дейности “ ( точка  
75); изразява  загриженост  обаче  относно  някои  критични  недостатъци , установени  в доклада . 
191. Призовава  Комисията  да определи  ролята  и целите  на CRIS, тъй като  те не са актуализирани  след  
въвеждането  на системата  в действие  през  2002 г., въпреки  многобройните  промени  в нейното  съдър­  
жание . 
192. Одобрява  всички  препоръки  на Сметната  палата ; призовава  Комисията  да ги изпълни  във възможно  
най-кратък  срок , за да отстрани  все още  съществуващите  слабости . 
193. Подчертава , че всяка  промяна  в ролята  на CRIS и модификация  на системата  следва  да отразяват  новите  
предизвикателства  за външната  политика  на Съюза , въведени  с Договора  за функционирането  на Евро­  
пейския  съюз , което  ще доведе  до по-високо  качество  и подобрена  последователност  на данните . 
194. Подчертава , че е необходимо  функциите  на CRIS във връзка  с отчитането  да бъдат  адаптирани  към 
правомощията  на Парламента  в областта  на външната  политика  и бюджетния  контрол .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/91
195. Счита  за особено  важна  препоръка  1, съгласно  която  следва  да бъде  установена  планираната  роля  на 
CRIS като  информационна  система , най-вече  по отношение  на счетоводната  система  на базата  на текущо  
начисляване  (ABAC) на Комисията . 
196. Счита , че подобряването  на целостта  на данните  между  CRIS и ABAC е наложително  с оглед  
докладване  за външната  дейност  на Съюза  по последователен , прозрачен , актуален  и надежден  
начин ; подчертава , че следва  да се избегне  дублирането  на функциите  на ABAC в CRIS.  
197. Изразява  безпокойство  относно  следните  констатации  на Сметната  палата  по отношение  на ефикас­  
ността  и ефективността  на CRIS:  
— ролята  на CRIS по отношение  на ABAC не беше  адекватно  определена , което  доведе  до дублиране  
на функциите  (точки  34 и 35) и поставя  под съмнение  добавената  стойност  на въвеждането  на 
финансови  операции  в CRIS като  цяло  (точка  35),  
— подаваната  от CRIS информация  може  да бъде  ненадеждна  (точки  39, 40, 41, 49–52, 54, 55 и 56) 
и да изисква  понякога  допълнителни  ръчни  корекции  (отговор  на Комисията  по точка  52) заради  
слабости  в кодирането  на данните  (точки  38–41) или липсващи  и невалидни  записи  на данни  
(точки  49, 50, 51, 54 и 55),  
— отчетени  са значителни  забавяния  при записването  на информация  (фактури  и одитни  доклади ) в 
CRIS ( точка  57),  
— ползваемостта  на CRIS остава  най-неотложният  проблем  (точка  43 и фигура  3). 
198. Изразява  загриженост , че поради  тези  слабости  съществува  риск  информацията , предоставяна  на 
Парламента  в качеството  му на орган  по освобождаване  от отговорност , да бъде  ненадеждна  
(например  точка  39 касае  разбивката  на разходите  по страни ); признава  усилията , предприети  от 
Комисията  до момента  ( по-конкретно , отговорите  на Комисията  по точки  35, 52 и 54); въпреки  
това  призовава  Комисията  да отстрани  тези  слабости  възможно  най-бързо , за да гарантира  доброто  
финансово  управление  на CRIS; предлага  да се обърне  особено  внимание  на избягването  на дублирането  
на функциите , тъй като  това  е неефикасно  и поражда  риск  от въвеждане  на грешни  данни . 
199. Отбелязва  освен  това , че функциите  на CRIS следва  да бъдат  актуализирани  с цел предоставянето  на 
обобщена  информация  по страни  бенефициенти , области  на политиката  и финансови  инструменти , 
което  понастоящем  е трудно  или дори  невъзможно ; подчертава  необходимостта  от подобряване  на 
ефикасността  и ефективността  на системата  за операторите  посредством  рационализирането  и консоли­  
дирането  на кодирането  на данните . 
200. Отбелязва  обясненията  на Сметната  палата  относно  липсата  на анализ  на разходите  за CRIS, която  се 
дължи  на одит , извършен  с цел да се анализира  капацитетът  на системата  да предоставя  необходимата  
информация  на Комисията , а не с цел да се проучат  административните  ѝ разходи ; въпреки  това  
изразява  съжаление  предвид  липсата  на информация  относно  икономическата  целесъобразност  на CRIS.  
201. Изразява  съжаление  предвид  липсата  на ясна  дългосрочна  стратегия  за установяване  на целите  и 
функционирането  на CRIS в момента  на създаването  ѝ, което  в крайна  сметка  доведе  до увеличаване  
на задачите , без да е налице  съгласувана  визия . 
202. Подчертава , че CRIS следва  да разполага  със стандартен  механизъм  за определяне  на нива  на повери­  
телност  на данните  и права  на достъп  на потребителите ; счита , че би трябвало  да се създаде  подобен  
механизъм , за да се гарантира  адекватна  поверителност  и цялост  на данните .BG L 308/92 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
203. Изразява  загриженост  относно  незадоволителната  сигурност  на системата ; отбелязва  освен  това , че 
отговорностите  по отношение  на сигурността  остават  неопределени  и неясни , което  води  до сериозен  
риск  за сигурността  на данните ; подчертава , че данните  трябва  изцяло  да спазват  критериите  на 
Комитета  за подпомагане  на развитието . 
204. Припомня  на Комисията , че е важно  да се спазват  правилата  за защита  на данните ; критикува  факта , че 
нотификациите  до длъжностното  лице  за защита  на данните  не обхващат  изрично  автобиографиите , 
приложени  към записи  в CRIS ( точка  74).  
205. Призовава  Комисията  да предприеме  незабавно  мерки  във връзка  с всички  недостатъци  и препоръки , 
представени  от Парламента  и Сметната  палата . 
Част  Х Специален  доклад  № 6/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Предоставяне  на помощ  
от Европейския  съюз  за общността  на кипърските  турци “ 
206. Припомня , че одитът  разгледа  следния  общ  въпрос : „ Ефективно  ли управлява  Комисията  инструмента  на 
Съюза  за финансова  помощ  за общността  на кипърските  турци ?“. 
207. Призовава  комисията  по бюджети  и комисията  по бюджетен  контрол  да вземат  под внимание  конста­  
тациите  от настоящата  резолюция  при договарянето  на новата  многогодишна  финансова  рамка  
(2014—2020 г.), без да се засягат  нейните  окончателни  резултати , за да се вземе  предвид  препоръката  
на Сметната  палата  за гарантиране  на по-добро  планиране , изпълнение  и устойчивост , в съответствие  с 
Регламент  ( ЕО) № 389/2006 на Съвета  ( 1 ), по начин , който  не предполага  участието  на външна  
територия . 
208. Изразява  своето  съгласие  със заключенията  на Специалния  доклад  на Сметната  палата , че „програмата  
вече  е постигнала  известни  положителни  резултати , но тяхната  устойчивост  често  е застрашена , особено  
като  се вземе  предвид  несигурността  на бъдещото  финансиране  от страна  на ЕС“ и че Комисията  „успя  
да разработи  програма , която  обхваща  всички  сектори , споменати  в целите  на регламента , като  
съответно  ги приоритизира “, а „също  така  намери  начин  при наличието  на значителни  пречки  бързо  
да изгради  служба  за управление  на програмата  в северната  част  на Кипър  и да използва  подходящи  
методи  за изпълнение  и мерки  за ограничаване  на риска . Основните  слабости  на управлението  на 
програмата  произлизат  от невъзможността  на местната  служба  за подкрепа  да действа  по същия  
начин  както  делегациите  на Съюза  при делегираните  процедури  и поради  факта , че договорите  на 
персонала  са прекалено  кратки , за да могат  те да управляват  проектите  от началото  до края . Освен  това  
мониторингът  в рамките  на съвместното  управление  с ООН  е недостатъчен “. 
209. Отбелязва , че програмата  е подпомогнала  много  бенефициенти  от общността  на кипърските  турци ; 
въпреки  това  изразява  съжаление , че не е постигнат  успех  при изпълнението  на единствения  най- 
голям  проект  – изграждането  на инсталации  за обезсоляване  на морска  вода  (27,5 милиона  евро ), 
поради  ограничения , наложени  от страна  на турската  армия ; отбелязва , че това  представлява  съществена  
пречка  за програмата . 
210. Подчертава , че е важно  да продължи  да се предоставя  помощ  за общността  на кипърските  турци  в 
съответствие  с разпоредбите  на Регламент  (ЕО) № 389/2006, както  отбелязва  и Комисията  в отговора  си 
на Специалния  доклад  на Сметната  палата ; подчертава , че е важно  да се приближи  общността  на 
кипърските  турци  към Съюза , за да се подпомогне  процесът  на обединение ; счита  по тази  причина , 
че в бъдеще  отпусканите  ресурси  за i) насърчаването  на социалното  и икономическото  развитие , ii) 
развитието  и преструктурирането  на инфраструктурата , iii) помирението , мерките  за изграждане  на 
доверие  и подкрепата  за гражданското  общество , iv) приближаването  на общността  на кипърските  
турци  към Съюза , v) подготовката  на правни  текстове , които  са в съответствие  с достиженията  на 
правото  на ЕС, vi) подготовката  за прилагане  на достиженията  на правото  на ЕС, както  и приоритетното  
насърчаване  на икономическата  интеграция , следва  да бъдат  увеличени , а свързаните  двуобщностни  
програми  – засилени . 
211. Посочва , по-специално , основната  роля  на двуобщностните  проекти , като  например  Комитета  за 
безследно  изчезналите  лица , за определянето  на съдбата  на безследно  изчезналите  лица  и за приноса  
за помирението  между  общностите ; подчертава , че е важно  да се осигурят  необходимите  средства  за 
дейността  на Комитета  за безследно  изчезналите  лица , и призовава  Комисията , в подкрепа  на КомитетаBG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/93  
( 1 ) Регламент  (ЕО) № 389/2006 на Съвета  от 27 февруари  2006 г. за създаване  на инструмент  за финансова  подкрепа  с цел 
насърчаване  на икономическото  развитие  на общността  на кипърските  турци  и за изменение  на Регламент  (ЕО) № 
2667/2000 на Съвета  относно  Европейската  агенция  за възстановяване  (ОВ L 65, 7.3.2006 г., стр. 5).
за безследно  изчезналите  лица , да призове  турските  военни  сили  да улеснят  достъпа  до военните  зони ; 
подчертава , че е необходимо  да се финансират  двуобщностни  инфраструктурни  проекти  и да се 
осъществява  сътрудничество  по по-ефективен  начин  с агенциите  и програмите  на ООН . 
212. Също  така  посочва , че е важно  да продължи  да се подкрепя  работата  на Техническия  комитет  по 
културното  наследство , за да се гарантира  възстановяването  и опазването  на историческите  и религи­  
озните  обекти , които  представляват  неразделна  част  от културното  наследство  на Кипър  и неделима  
част  от световното  културно  наследство  като  цяло . 
213. Отбелязва , че в по-общ  план  устойчивостта  на проектите  често  е под съмнение  поради  ограничения  
административен  капацитет , закъснялото  приемане  на съответните  текстове  и несигурността  относно  
бъдещото  финансиране  от страна  на бенефициентите . 
214. Счита  също , че е полезно  да се припомни , че по време  на одита  все още  не беше  ясно  дали  в бъдеще  ще 
бъде  предоставено  съществено  допълнително  финансиране  за програмата  на Съюза  за подпомагане ; 
отбелязва , че тази  несигурност  затруднява  управлението  на програмата  и има отрицателно  отражение  
върху  нейната  ефективност  и устойчивост . 
215. Отбелязва  препоръките  на Сметната  палата , които  включват  различни  сценарии , основаващи  се на 
развитието  на процеса  на обединение  и на нивото  на бъдещата  помощ  от Съюза . 
216. Изразява  съгласие  с Комисията , че докато  бъде  намерено  решение  на кипърския  въпрос , подкрепата  за 
общността  на кипърските  турци  следва  да продължи  да се основава  на Регламент  (ЕО) № 389/2006.  
217. Отбелязва  със задоволство , че интервенциите  отразяват  целите  на програмата  въпреки  широкия  
диапазон  сектори , в които  те се извършват , закъснението  в приемането  на Регламент  ( ЕО) № 
389/2006 и липсата  на многогодишен  подход . 
218. Отбелязва  въпреки  това  със загриженост , че Комисията  се сблъсква  със съществени  пречки  при уста­  
новяването  и прилагането  на програмата , че ефективността  на местната  служба  за подкрепа  на 
Комисията  е била  понижена  поради  няколко  фактора , че процедурите  за прилагане  на програмата  
невинаги  са ефективни  и че устойчивостта  на проектите  остава  изложена  на риск , въпреки  някои  
резултати . 
219. Признава  ситуацията , описана  в Специалния  доклад  на Сметната  палата ; отбелязва , че Комисията  е 
предприела  редица  инициативи  и че след  приключването  на одита  са постигнати  допълнителни  
подобрения  на ефективността . 
220. Приветства  също  така  успешното  приключване  на операциите  в режим  на съвместно  управление  с 
Програмата  на ООН  за развитие  (ПРООН ). 
221. Изразява  съжаление  поради  провала  на проекта  за инсталации  за обезсоляване  на морска  вода , който  
беше  съществен  неуспех ; припомня , че този  проект  беше  не само  главният  проект  във водния  сектор , но 
също  така  и най-големият  проект  (възлизащ  приблизително  на 10 % от цялото  договорено  финанси­  
ране ), финансиран  от инструмента , и че се планираше  инсталациите  да произвеждат  23 000 m  3 чиста  
питейна  вода  на ден, което  щеше  да осигури  потребностите  на приблизително  100 000 души , както  и 
че водоснабдяването  става  все по-критичен  въпрос  за острова  след  намаляването  на средните  годишни  
валежи  с 40 % през  последните  30 години ; изразява  дълбока  загриженост  относно  анулирането  на 
проекта  поради  ограниченията , наложени  на кипърския  гръцки  изпълнител  от страна  на турската  
армия , и нежеланието  на изпълнителя  да продължи  дейностите , позовавайки  се на неблагоприятни  
условия , след  премахването  на ограниченията  през  март  2010 г., което  означава , че този  сериозен  
екологичен  проблем  не е разрешен ; призовава  Комисията  да обмисли  възможността  за подновяване  на 
проекта . 
222. Настоява  обаче , че финансовите  интереси  на Комисията  са били  защитени  с анулирането  на проекта  за 
инсталации  за обезсоляване  на морска  вода ; отбелязва , че не са били  извършени  плащания  по договора  
за строителство .BG L 308/94 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
223. Изразява  дълбоко  съжаление , че повечето  от действията  по местната  и градската  инфраструктура  са 
претърпели  забавяния , въпреки  че в повечето  случаи  забавянията  са се дължали  на политическите  
трудности  и на проверката  на собствеността  на земята , които  до голяма  степен  са извън  контрола  на 
Комисията  и ПРООН . 
224. Одобрява  заключенията  на Сметната  палата , че програмата  вече  е постигнала  известни  положителни  
резултати  и е подпомогнала  много  бенефициенти  в рамките  на общността  на кипърските  турци , в това  
число  земеделски  стопани , студенти  и лица , които  използват  новите  пропускателни  пунктове ; отбелязва , 
че нейната  устойчивост  често  е застрашена , особено  като  се вземе  предвид  несигурността  на бъдещото  
финансиране  от страна  на Съюза . 
225. Приветства  заключението  на Сметната  палата , че въпреки  трудната  политическа  ситуация  и натоварения  
график , Комисията  е успяла  да състави  програма , която  отразява  целите  на Регламент  ( ЕО) № 
389/2006, да изгради  бързо  служба  за управление  на програмата  и да въведе  подходящи  механизми  
за изпълнение . 
226. Подчертава  преходния  и изключителен  характер  на помощта  от Съюза  за общността  на кипърските  
турци  в очакване  на обединението  на Кипър ; отбелязва , че Комисията  подкрепя  продължаването  на 
помощта  за общността  на кипърските  турци  до постигането  на цялостно  уреждане  на кипърския  въпрос  
в рамките  на Регламент  (ЕО) № 389/2006.  
227. Отбелязва  заключенията  и препоръките  на Специален  доклад  № 6/2012; препоръчва  на Комисията  да 
вземе  предвид  натрупания  опит  в прилагането  на програмата  и ако е необходимо , да предложи  мерки  
за нейното  допълнително  подобряване , като  информира  съответно  Парламента ; предлага  финансовата  
помощ  от Съюза  за икономическото  развитие  на общността  на кипърските  турци  да взема  предвид  не 
само  новите  проекти , но и необходимостта  от помощ  за осигуряване  на устойчивостта  на съществу­  
ващите  проекти , при вземането  на решения  за бъдещо  разпределение  на финансирането , въз основа  на 
действащата  правна  рамка  и в съответствие  с целите  на Регламент  (ЕО) № 389/2006.  
228. Счита , че помощта  от Съюза  следва  да продължи  да подкрепя  процеса  на обединение  в Кипър ; във 
връзка  с това  препоръчва  на Комисията  да продължи  да преследва  петте  цели  на Регламент  (ЕО) № 
389/2006, като  подкрепя , наред  с другото , двуобщностните  мерки , проектите  за изграждане  на 
доверие , дейностите  във връзка  с безследно  изчезналите  лица , гражданското  общество  (включително  
арменското  и маронитското  малцинство ), запазването  и възстановяването  на историческите  обекти , 
опазването  на околната  среда , както  и икономическото  и социалното  развитие  и прилагането  на 
достиженията  на правото  на ЕС. 
229. Призовава  Комисията  да осигури  максимално  разпространение  на информацията  за офертите  за 
програмите  за помирение  и укрепване  на гражданското  общество ; посочва  по-конкретно , че е необ­  
ходимо  да се подкрепят  програмите  за социално -икономическа  интеграция  и предоставяне  на повече  
права  на жените  в общността  на кипърските  турци . 
Част  ХI Специален  доклад  № 7/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Реформа  на общата  
организация  на пазара  на вино : постигнат  напредък “ 
230. Приветства  Специален  доклад  № 7/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Реформа  на общата  орга­  
низация  на пазара  на вино : постигнат  напредък “, който  е съсредоточен  върху  напредъка , постигнат  
във връзка  с реформата  на общата  организация  на пазара  на вино , започната  от Съвета  през  2008 г.; 
потвърждава , че основната  цел на одита  е била  оценка  на напредъка  във връзка  с една  от основните  
задачи  на реформата , а именно  подобряване  на баланса  между  предлагането  и търсенето . 
231. Припомня , че реформата  на общата  организация  на пазара  на вино  имаше  за цел постигането  на баланс  
между  предлагането  и търсенето  и че основните  финансови  инструменти  на тази  реформа  включвахаBG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/95
временна  схема  за изкореняване  на лозя  и създаването  на национални  програми  за подпомагане , като  
всяка  държава  членка  можеше  да избере  кои мерки  (от общо  11) да приложи  като  най-подходящи  за 
нейната  ситуация . 
232. Изтъква , че одитът  е бил насочен  към двете  мерки , представляващи  най-големите  разходни  области  – 
„изкореняване  на лозя “ и „преструктуриране  и конверсия  на лозя “, като  за мярката  за изкореняване  на 
лозя  са отпуснати  1 074 милиона  евро  през  тригодишния  период  на прилагане  от 2008—2009 до 
2010—2011 г., а за мярката  за преструктуриране  и конверсия  са разпределени  4 200 милиона  евро  за 
десетгодишния  период  от 2001 до 2010 г. 
233. Отбелязва , че Съюзът  е най-големият  производител  на вино  в света , с 3,5 милиона  хектара  (ha) лозя ; 
припомня , че през  лозарската  2007—2008 година  в Съюза  са произведени  приблизително  160 
милиона  хектолитра  (hl) вино , което  представлява  около  60 % от световното  производство  на вино ; 
отбелязва  освен  това , че имаше  натиск  за понижаване  на цените  на виното  на ниво  производител , 
съчетан  с общия  спад  на потреблението  на вино  в Съюза  през  последните  20 години  до 2009 г. 
234. В Специален  доклад  № 7/2012 се посочва , че въпреки  че заявленията  за изкореняване  на лозя  са били  
за площ , надвишаваща  350 000 ha, ефектът  от мярката  е бил ограничен  от фиксираната  целева  
стойност  от 175 000 ha, а накрая  с помощи  от Съюза  са били  изкоренени  само  160 550 ha; 
според  оценките  на Сметната  палата  мярката  за изкореняване  на лозя  в крайна  сметка  е намалила  
площта  в лозаро -винарския  опис  с около  5 %, което  съответства  на оттеглянето  от пазара  на прибли­  
зително  10,2 милиона  hl вино  или 6 % от използваемото  производство ; все пак посочва , че от началото  
на реформата  изкореняването  на лозя  е засегнало  много  по-голяма  площ  – общо  300 000 ha, като  за 
около  140 000 ha от тази  земя  не е предоставена  такава  помощ , цифра , която  не фигурира  в Специален  
доклад  № 7/2012.  
235. Отбелязва , че по отношение  на мярката  за изкореняване  на лозя  Сметната  палата  стига  до заключе­  
нието , че схемата  е могла  да бъде  по-ефикасна  и не толкова  скъпа , тъй като  размерите  на помощта  са 
били  повишени  на прекалено  високи  равнища  през  първата  и втората  година , а исканията  за прилагане  
на мярката  са надвишавали  планираните  резултати  дори  когато  размерите  на помощта  са били  
намалени  до предходните  им равнища  през  третата  и последна  година  от прилагането  на схемата . 
236. Отбелязва , че Сметната  палата  счита , че изкореняването  на лозя  не винаги  е било  насочено  към слабо  
конкурентните  или нерентабилни  лозови  насаждения  и че схемата  е финансирала  изкореняване  на лозя , 
които  вече  са били  преструктурирани  и по принцип  са били  конкурентоспособни ; със съжаление  
отбелязва , че тези  случаи  противоречат  на политическите  цели  на реформата . 
237. Отбелязва , че в Специален  доклад  № 7/2012 се изтъква , че очакваното  намаление  на производството  не 
се е осъществило  поради  недостатъчното  използване  на някои  инструменти  на общата  организация  на 
пазара , като  например  събирането  на реколтата  на зелено  и насърчаването  на продажбите , както  и 
поради  отхвърлянето  от страна  на Съвета  на предложението  на Комисията  за забрана  на мярката  за 
обогатяване  със захароза . 
238. Отбелязва , че в Специален  доклад  № 7/2012 се признава , че мерките  за преструктуриране  са 
допринесли  за повишаване  на конкурентоспособността  в сектора , но също  така  са предизвикали  увели­  
чаване  на добивите  в някои  държави  членки , компенсиращо  усилията  за намаляване  на предлагането  на 
пазара . 
239. Отбелязва , че Сметната  палата  отбелязва , че Комисията  не е направила  задълбочена  оценка  на евенту­  
алното  въздействие  на либерализацията  на правата  на засаждане , предвидена  най-късно  за 2018 г., и 
счита , че подобна  оценка  е необходима , за да се направи  оценка  на баланса  между  предлагането  и 
търсенето  в лозаро -винарския  сектор . 
240. Отбелязва  загрижеността  на Сметната  палата  относно  факта , че Съюзът  е финансирал  мярката  за 
изкореняване  на лозя  с цел намаляване  на излишъците  от произведено  вино , докато  прилагането  на 
мярката  за преструктуриране  и конверсия  е довело  в някои  случаи  до увеличаване  на добивите  от 
грозде ; все пак счита , че по-големите  добиви  могат  да доведат  до по-голяма  конкурентоспособност  на 
вината , но решително  насърчава  Комисията  да осигури  прилагането  на подходяща  стратегия  с цел 
избягване  на дисбаланс .BG L 308/96 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
241. Напълно  подкрепя  твърдението , че е следвало  да се избегне  изкореняването  на модернизирани  лозя , 
като  се пояснят  действащите  разпоредби , за да се избегнат  възможностите  за широко  тълкуване , и се 
въведат  допълнителни  критерии  за допустимост , свързани  със самите  лозя , а не само  със земеделския  
производител . 
242. Счита , че Комисията  следва  да преразгледа  мерките  за преструктуриране , за да подобри  тяхната  ефек­  
тивност  и да запази  успешните  мерки  от предишната  програма , с цел повишаване  на конкурентоспо­  
собността  на сектора ; очаква  от Комисията  да гарантира , че националните  програми  на държавите  
членки  и мерките  за преструктуриране  и конверсия  съответстват  на целта  на реформата , по- 
специално  схемата  за единно  плащане ; изисква  в допълнение  от Комисията  да усъвършенства  
действащите  разпоредби , за да даде  възможност  на земеделските  производители  да се адаптират  по- 
добре  към пазарните  сигнали  и да пригодят  по-добре  предлагането  към търсените  продукти . 
243. Призовава  Комисията  да насърчава  прилагането  на мерки  за съхраняване  на най-добрите  традиции  в 
областта  на винопроизводството  в Съюза , тъй като  до голяма  степен  от тях зависи  гарантирането  на 
социално -икономическото  сближаване  и опазването  на околната  среда  и ландшафта  в много  селски  
райони , където  тези  традиции  са запазени . 
244. Счита , че Комисията  следва  да започне  да прави  редовно  актуализирана  прогнозна  оценка  на баланса  
между  предлагането  и търсенето  в лозаро -винарския  сектор  въз основа  на статистически  анализ  на 
променливите  в сектора , като  се вземат  предвид  положителните  резултати  от мерките  за преструкту­  
риране  и конверсия ; счита , че въз основа  на тази  прогнозна  оценка  тя е трябвало  да определи  целевите  
площи  за прилагане  на мярката  за изкореняване  на лозя  и счита , че в бъдеще  тя следва  да оценява  въз 
основа  на тази  прогнозна  оценка  дали  за преодоляване  на възможен  дисбаланс  е необходимо  усъвър­  
шенстването  на други  мерки . 
245. Настоява , че е необходимо  да се направи  задълбочена  оценка  на въздействието  на либерализацията  на 
правата  на засаждане , съгласно  препоръката  на Сметната  палата ; изисква  от Комисията  да направи  
оценка  на евентуалните  последици  от премахването  на този  режим , за да бъдат  приети  най- 
подходящите  решения  с оглед  гарантиране  на баланса  на пазара  на вино ; отбелязва  становището  на 
мнозинството  от държавите  членки  срещу  решението  за премахване  на тази  система , становище , което  
Парламентът  споделя  в своята  резолюция  от 23 юни  2011 г. относно  „ Общата  селскостопанска  
политика  през  2020 г.: подготовка  за бъдещите  предизвикателства  в областта  на хранителното  снаб­  
дяване , природните  ресурси  и териториалния  баланс “ ( 1 ). 
246. Подчертава , че въпреки  че търсенето  на вино  в Съюза  намалява  през  последните  десетилетия , износът  за 
трети  държави  значително  се повиши  през  последните  няколко  години , което  не е разгледано  в 
Специален  доклад  № 7/2012; счита , че прилагането  на мерки  за насърчаване  на износа  на качествени  
вина  ще спомогне  за намаляване  на производствените  излишъци . 
247. Настоятелно  призовава  Комисията  да предприеме  мерки , за да гарантира , че държавите  членки , които  
използват  единни  ставки  за хектар  при изчисляването  на плащанията , въвеждат  подходящи  механизми  
за контрол  на разплащателните  агенции , гарантиращи , че земеделските  производители  не получават  
твърде  щедри  обезщетения , и стандартизират  оценката  на разходите , така  че да се минимизират  откло­  
ненията  от прогнозните  разходи  за съпоставими  мерки . 
248. Настоятелно  призовава  Комисията  да предприеме  целесъобразни  действия , за да установи  съпоставимост  
и приемливо  равнище  на стандартизация  за мерки  на базата  на член  103 р от Регламент  ( ЕО) № 
1234/2007 на Съвета  от 22 октомври  2007 г. за установяване  на обща  организация  на селскосто­  
панските  пазари  и относно  специфични  разпоредби  за някои  земеделски  продукти  (Общ  регламент  за 
ООП ) ( 2 ). 
249. Счита , че наред  с износа  на качествени  вина  в трети  държави , по-голямата  подкрепа  за консумацията  на 
европейски  вина  в рамките  на Съюза  също  ще спомогне  за намаляване  на производствените  излишъци .BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/97  
( 1 ) ОВ C 390 E, 18.12.2012 г., стр. 49.  
( 2 ) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
250. Изисква  от Комисията  да лансира  отново  политика  за насърчаване  на лозаро -винарския  сектор  на 
вътрешния  пазар  с оглед  подобряване  на неговата  конкурентоспособност , включително  провеждане  
на информационни  кампании , насочени  към пълнолетните  лица , с цел отговорна  консумация  на 
вино  и подчертаване  на специфичните  качества  и особености  на този  продукт , като  се изтъкват  
културните  корени  на европейските  вина ; призовава  също  така  Комисията  да проучи  европейска  
стратегия  за увеличаване  на износа  за трети  държави . 
Част  ХII Специален  доклад  № 9/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Одит  на системата  за 
контрол  върху  производството , обработката , разпространението  и вноса  на 
биологични  продукти “ 
251. Приветства  Специален  доклад  № 9/2012 на Сметната  палата  и подкрепя  заключенията  на Сметната  
палата ; изразява  при все това  съжаление , че са били  извършени  одитни  посещения  в само  шест  държави  
членки , независимо  че става  дума  за най-засегнатите  държави . 
252. Подкрепя  препоръките  на Сметната  палата , по-конкретно  по отношение  на проследимостта  и тран­  
сграничната  търговия  с биологични  продукти . 
253. Отбелязва , че потреблението  на биологични  храни  представлява  по-малко  от 2 % от целия  пазар  на 
храни , въпреки  че тази  тенденция  ще бъде  вероятно  възходяща . 
254. Подчертава  факта , че значението  на биологичното  производство  излиза  извън  границите  на здравос­  
ловното  хранене ; биологичното  земеделие  е иновативен , основан  на знанието  подход  за селскостопанско  
производство  с ефективно  използване  на ресурсите , който  може  да бъде  двигател  на развитието  на 
селските  райони  и заетостта ; нарастващото  използване  на биотехнологиите  и биологичното  
производство  би могло  да осигури  „европейска  добавена  стойност “ за селското  стопанство , в резултат  
на което  би могла  да се засили  ролята  на Европа  в условията  на световна  конкуренция ; освен  това  то 
допринася  за дългосрочната  устойчивост  на околната  среда  и дългосрочната  икономическа  и социална  
устойчивост , като  например  за смекчаването  на последиците  от изменението  на климата  и адаптирането  
към тях, забавянето  на намаляването  на биологичното  разнообразие  и подобряването  на стандартите  за 
хуманно  отношение  към животните . 
255. Припомня , че Парламентът  винаги  е подкрепял  биологичното  земеделие  и ще продължи  да го прави  и 
че е участвал  активно  в създаването  на законодателство  за правилата  за производство  и етикетиране  на 
биологични  храни . 
256. Счита , че в контекста  на следващата  многогодишна  финансова  рамка  следва  да се отдели  по-голямо  
внимание  и по-голяма  подкрепа  за производството  на биологични  продукти . 
257. Изразява  своята  загриженост , че много  биологични  продукти  са по-скъпи  от небиологичните  продукти ; 
в резултат  на това  чувствителните  по отношение  на цените  потребители  и хората  с по-ниски  доходи  не 
могат  или могат  в по-малка  степен  да си позволят  тези  по-здравословни  продукти . 
258. Признава , че една  ефективна  система  за контрол  на биологичното  производство  създава  редица  
препятствия , които  операторите  (включително  производители , вносители  и преработватели ) трябва  да 
преодолеят , но същевременно  утвърждава  тяхното  качество , като  осигурява  надеждността  на опера­  
торите  и същевременно  позволява  на потребителите  да имат  доверие  в продуктите , които  са обозначени  
като  биологични . 
259. Обръща  внимание  на развитието  на пазара  на биологични  храни  от отглеждани  в ЕС и вносни  
биологични  стоки , което  може  също  да създаде  възможност  за нелоялни  търговски  практики , и 
посочва , че това  изисква  по-строги  системи  за контрол  на равнището  на Съюза  и на равнището  на 
държавите  членки ; подчертава , че контролът  следва  да дава  гаранции , че продуктите , които  са обоз­  
начени  като  биологични , действително  са такива .BG L 308/98 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г.
260. Припомня , че Комисията  отговаря  за надзора  на системите  за контрол , и я призовава  да извърши  
съвместна  оценка  на основните  констатации  на Сметната  палата  с държавите  членки , които  носят  
значителна  отговорност  за функционирането  на системата  за контрол . 
261. Подчертава , че е важно  да се предостави  достатъчна  увереност , че системата  функционира  ефективно  и 
че гарантира , че не е нарушено  доверието  на потребителите . 
262. Следователно  призовава  Комисията  да представи  инициативи  и регулаторни  предложения , които  имат  
за цел да гарантират , че всички  слабости , посочени  от Специален  доклад  № 9/2012, са отстранени  до 
края  на 2013 г. 
263. Приветства  предстоящото  преразглеждане  на законодателството  за контрол  от Комисията  и текущата  
подготовка  на насоки  за акредитация  от Европейската  организация  за акредитация  като  ценен  принос  за 
подобряване  на прилагането  в бъдеще . 
264. Подчертава , че наличието  на равнопоставеност  в прилагането  на процедурите  за одобрение  и надзор  
върху  контролните  органи  е от основно  значение ; отбелязва , че липсата  на равнопоставени  условия  
води  до възникването  на разлики  в контрола  на етикетирането  за биологично  производство , които  
увеличават  риска  от измами  или закупуване  на етикетиране  за биологично  производство  и следователно  
оказват  отрицателно  въздействие  върху  доверието  на потребителите  в етикета  за биологично  
производство . 
265. Изразява  своето  учудване  и безпокойство  относно  заключението  на Сметната  палата , според  което  
компетентните  органи  в държавите  членки  не са разполагали  или са разполагали  с недостатъчно  
документирани  процедури  за одобрение  и надзор  върху  контролните  органи , за да следят  за спазването  
на регулаторните  изисквания ; изисква  националните  парламента , които  имат  задължението  да 
контролират  правителствата  на държавите  членки , да бъдат  информирани  за това  заключение . 
266. Подчертава , че независимостта  на контролните  органи , включително  ако са публични  органи , е от 
решаващо  значение  за поддържането  на репутацията  на етикета  за биологично  производство . 
267. Приветства  подобренията  във вече  наличните  информационни  системи  и счита , че те са основни  
компоненти  на ефективния  контрол  в бъдеще . 
268. Подчертава  отговорностите  на държавите  членки  в тази , както  и в други  области , и счита , че редовните  
заседания  на Постоянния  комитет  по биологично  земеделие  (ПКБЗ ) са много  полезни  по отношение  на 
обмена  на най-добри  практики  и информация  между  държавите  членки , Комисията  и служителите  от 
трети  държави , участващи  в системите  за контрол ; въпреки  това  отбелязва  забележката  на Сметната  
палата  (точка  75), че този  орган  трябва  да подобри  капацитета  си за обмен  на информация  относно  
функционирането  на режима  на разрешения  за внос . 
269. Подчертава  значението  на обмена  на информация  в рамките  на държавите  членки  и между  държавите  
членки  и Комисията ; отправя  съответно  искане  към Комисията  да въведе  подходящи  мерки  с цел да 
гарантира , че потокът  от информация  е уместен , надежден  и своевременен ; призовава  по-конкретно  
Комисията  да предприеме  подходящи  мерки  за ускоряване  и повишаване  на надеждността  на съоб­  
щенията  във връзка  с въпросите  на биологичното  сертифициране , като  например  тези , които  са публи­  
кувани  чрез  Информационната  система  за биологично  земеделие . 
270. Изисква  държавите  членки  да престанат  да предоставят , преди  крайната  дата , разрешенията  за внос , 
въведени  като  преходна  мярка  с Регламент  (ЕИО ) № 2083/92 на Съвета  ( 1 ), чието  предоставяне  беше  
многократно  продължавано ,BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/99  
( 1 ) Регламент  (ЕИО ) № 2083/92 на Съвета  от 14 юли  1992 г. за изменение  на Регламент  (ЕИО ) № 2092/91 относно  
биологичното  производство  на селскостопански  продукти  и указанията  в него  относно  селскостопанските  и хранителни  
продукти  (ОВ L 208, 24.7.1992 г., стр. 15).
но ще бъде  прекратено  съгласно  понастоящем  действащият  Регламент  за изпълнение  (ЕС) № 1267/2011 
на Комисията  ( 1 ) от 6 декември  2011 г., който  предвижда , че за държавите  членки  няма  да бъде  повече  
възможно  да предоставят  този  тип разрешение  след  1 юли  2014 г. 
271. Отбелязва  забележката  в годишния  доклад  за дейността  за 2011 г. на Генерална  дирекция  „Земеделие  и 
развитие  на селските  райони “ на Комисията , че биологичните  продукти  са били  погрешно  посочени  
като  потенциален  източник  на замърсяване  при епидемията  от E. Coli, което  породи  известни  съмнения  
относно  надзора  на биологичното  земеделие , и че 2011 г. е била  белязана  от широкото  отразяване  в 
медиите  на слабостите  в надзора  и контрола  в сектора  на биологичното  производство  ( 2 ), по-конкретно  
вследствие  на разкриването  на измама  в края  на годината , с фалшифицирани  данни  и продукти , които  
са лъжливо  обозначени  като  биологични . 
272. Отбелязва  резервите  в годишния  доклад  за дейността  за 2011 г. по отношение  на евентуалния  риск  за 
репутацията  на системата  за контрол  върху  биологичното  производство , ако тя не се прилага  правилно  
в целия  Съюза  и по външните  му граници . 
273. Очаква  последващия  преглед , който  Сметната  палата  ще извърши  след  три години  с цел да получи  
представа  за въведените  коригиращи  мерки  и резултатите  от тях. 
Част  ХIII Специален  доклад  № 12/2012 на Сметната  палата , озаглавен  „ Подобрен  ли е 
процесът  на изготвяне  на надеждна  и достоверна  европейска  статистика  в 
Комисията  и Евростат ?“ 
274. Отбелязва , че: 
а) Европейската  статистическа  система  се състои  в партньорство  между  европейския  статистически  
орган  — Евростат , и националните  статистически  институти , които  отговарят  за координацията  
на всички  дейности  на национално  равнище  за разработването , изготвянето  и разпространението  
на европейските  статистически  данни  и могат  да получават  безвъзмездни  средства  от бюджета  на 
Съюза  без предварителна  покана  за представяне  на предложения ; 
б) Комитетът  на Европейската  статистическа  система  предоставя  професионални  насоки  на Европейската  
статистическа  система . 
275. Отбелязва , че: 
а) общата  цел на одита  беше  да се провери  дали  Комисията  и Евростат  са подобрили  процеса  на 
изготвяне  на надеждна  и достоверна  европейска  статистика ; 
б) за целта  Сметната  палата  разгледа  два въпроса : прилагането  на Кодекса  на европейската  статис­  
тическа  практика  и управлението  на многогодишната  Европейска  статистическа  програма  от 
страна  на Евростат ; 
в) в рамките  на одита  беше  включен  и приносът  на Европейския  консултативен  съвет  за статистическо  
управление  и Европейския  статистически  консултативен  комитет . 
276. Като  цяло  одобрява  трите  основни  препоръки  на Сметната  палата : 
а) тъй като  статистическите  органи  на Съюза  и държавите  членки  носят  обща  отговорност  за 
поддържане  на доверието  в демократичните  процеси  в Европа , те следва  да подобрят  системата  на 
европейската  статистика , за да осигурят  професионална  независимост , достатъчно  ресурси , ефективен  
надзор , като  прилагат  санкции  и бързо  подобряване  на мерките  в случаите , в които  стандартите  за 
качество  не са спазени ; 
б) с цел пълно  прилагане  на Кодекса  на европейската  статистическа  практика , Комисията  следва : 
— да предложи  изменения  на регулаторната  рамка  за изготвяне  на европейска  статистика , които  да 
осигурят  добра  основа  за преглед , налагане  на изпълнението  на правилата  и по целесъобразност , 
проверки  и инспекции , обхващащи  институционалната  среда  за изготвяне  на статистика , статис­  
тическите  процеси  и статистическите  продукти  и услуги  както  на равнището  на Съюза , така  и в 
държавите  членки ,BG L 308/100 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) Регламент  за изпълнение  (ЕС) № 1267/2011 на Комисията  от 6 декември  2011 г. за изменение  на Регламент  (ЕО) № 
1235/2008 за определяне  на подробни  правила  за прилагането  на Регламент  ( ЕО) № 834/2007 на Съвета  по 
отношение  на режима  за внос  на биологични  продукти  от трети  държави  (ОВ L 324, 7.12.2011 г., стр. 9).  
( 2 ) Вж. годишния  доклад  за дейността  за 2011 г. на Генерална  дирекция  „Земеделие  и развитие  на селските  райони “ на 
Комисията , стр. 25.
— да предприеме  необходимите  мерки  за осигуряване  на правна  сигурност  относно  естеството  на 
задължението  за спазване  на Кодекса  на европейската  статистическа  практика , 
— да разработи  надзорна  структура , която  да наблюдава  прегледите , проверките  и инспекциите , 
например  като  се разшири  настоящият  мандат  на Европейския  консултативен  съвет  за статис­  
тическо  управление , 
— да увеличи  професионалната  независимост  на главния  статистик  на Европейския  съюз , 
— да съгласува  вътрешното  си решение  относно  ролята  на Евростат  с изискванията  на Кодекса  на 
европейската  статистическа  практика , да дава  възможност  на Евростат  да прилага  своя  протокол  
за справедлив  достъп  до информация  без ограничения  (и постепенно  да премахне  механизма  за 
отпускане  на оперативни  кредити  за изготвяне  на статистика  чрез  вторично  оправомощаване , 
който  прави  Евростат  отчасти  зависим  от други  служби  на Комисията ), 
— да стартира  нов кръг  от партньорски  проверки , предвидени  от Комисията  за 2013 г., като  
обхване  прилагането  на всички  принципи  на Кодекса  на европейската  статистическа  практика , 
включително  като  засили  използването  на външна  оценка , за да осигури  възможност  за неза­  
висимо  оценяване  и получаване  на сравними  резултати , 
— да разгледа  възможността  за въвеждане  на поетапни  партньорски  проверки  в най-важните  
области  на статистиката , които  да обхванат  всички  етапи  от процеса  на изготвяне  на статистика , 
в това  число  органите , предоставящи  административна  информация ; 
в) Евростат  следва  да използва  пълния  потенциал  на предстоящата  Европейска  статистическа  програма  
за периода  2013—2017 г., и по-специално : 
— да определя  всяка  година  точни  целеви  нива  и референтни  междинни  етапи  в годишните  
статистически  работни  програми  и да организира  адекватно  проследяване , 
— да разгледа  възможността  за преразглеждане  на програмата , ако е необходимо , по време  на 
нейното  изпълнение  и да я синхронизира  с многогодишната  финансова  рамка , 
— систематично  да преразглежда  статистическите  приоритети , като  отчита  актуалността  на статис­  
тическите  продукти  и услуги  и разходите  и тежестта , които  понася  Европейската  статистическа  
система , нейните  членове  и респондентите , и насърчава  иновациите  в областта  на статистиката  
при определянето  на новите  приоритети , 
— да подобри  подкрепата  си за дейността  на Европейския  статистически  консултативен  комитет  
чрез  повече  и по-целенасочена  информация  относно  бюджетното  и финансовото  отражение  на 
решенията  в областта  на статистическото  планиране  и относно  изпълнението  на статистическите  
програми , 
— да опрости  и подобри  ефикасността  на финансовото  управление  на безвъзмездните  средства , като  
използва  стандартни  таблици  за разходите  за единица  продукт  при разходите  за служители  и 
фиксирани  суми  за пакетите  данни , предоставени  от трети  страни  чрез  проучвания , 
— да разгледа  възможността  за въвеждане  на система  за управление  на безвъзмездните  средства , 
която  да се основава  на изпълнението  и на съгласувани  показатели  и цели , 
— да подобри  конкуренцията  при процедурите  за възлагане  на обществени  поръчки , по-специално  
като  отдава  по-голямо  значение  на ценовия  критерий  при процедурите  за възлагане  на поръчка  
въз основа  на критерия  за икономически  най-изгодна  оферта  и като  избягва  минималните  
прагове , които  отслабват  ценовата  конкуренция . 
277. Приветства  общо  взето  конструктивните  отговори  на Комисията  и бележките  и отбелязва  по-конкретно , 
че Комисията  изразява  съгласие  със Сметната  палата , че Съюзът , държавите  членки  и техните  статис­  
тически  органи  носят  обща  отговорност  за поддържане  на доверието  в демократичните  процеси  в 
Европа . 
278. Посочва , че както  беше  поискано  от Сметната  палата , Комисията : 
а) внесе  предложение  за регламент  за изменение  на Регламент  (ЕО) № 223/2009 (COM(2012) 167);BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/101
б) прие  ново  вътрешно  решение  относно  Евростат  на 17 септември  2012 г.; и 
в) одобри  през  септември  2011 г. преразглеждане  на Кодекса  на европейската  статистическа  практика . 
279. Посочва , че ролята  на координатори  на националните  статистически  институти  и Евростат  при изгот­  
вянето  на европейска  статистика  трябва  да бъде  укрепена  и подкрепена  с нови  законодателни  изме­  
нения , при необходимост ; призовава  за преобразуването  на Европейския  консултативен  съвет  за статис­  
тическо  управление  в независим  надзорен  орган , на който  следва  да бъдат  възложени  задачи  по 
наблюдение  на прегледите , проверките  и инспекциите  в Европейската  статистическа  система ; за целта  
приканва  Комисията  да изготви  предложение  за регламент , който  да замени  действащото  в момента  
Решение  № 235/2008/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 11 март  2008 г. за създаване  на 
Европейски  консултативен  съвет  за статистическо  управление  ( 1 ). 
280. Подчертава , че сама  по себе  си Европейската  статистическа  система  трябва  да бъде  в основата  на 
всеобхватни  подобрения , за да приспособи  своите  структури  и ресурси  към новите  предизвикателства ; 
отбелязва , че тъй като  нараства  търсенето  на статистически  данни  поради  намаляването  на ресурсите , е 
необходима  цялостна  промяна  на начина , по който  се изготвят  статистическите  данни  с цел допъл­  
нително  повишаване  на ефикасността ; подчертава , че изпълнението  на визията  за следващото  десе­  
тилетие  и свързаната  с нея обща  стратегия  за Европейска  статистическа  система  не могат  да се 
отлагат  повече . 
281. Подчертава  необходимостта  от допълнително  укрепване  на управлението  на Европейската  статистическа  
система  и подчертава , че започнатото  преразглеждане  на управленската  структура  на Европейската  
статистическа  система  трябва  да бъде  завършено  бързо  с цел рационализиране  на каналите  за 
вземане  на решения  и прехвърляне  на правомощията  в областта  на процедурата  на комитет  на 
Комитета  на Европейската  статистическа  система ; изисква  от Комисията  да изясни  позицията  на Евро­  
пейския  консултативен  съвет  за статистическо  управление  в управленската  структура  на Европейската  
статистическа  система . 
282. Приветства  ангажимента  на Комисията  за пълно  прилагане  на Кодекса  на европейската  статистическа  
практика ; отбелязва  при все това , че Кодексът  на европейската  статистическа  практика  продължава  да 
бъде  предизвикателство  за Европейската  статистическа  система  като  цяло  и че е необходима  подкрепа  за 
усилията  на Евростат  и националните  статистически  институти  за пълно  прилагане  на Кодекса  на 
европейската  статистическа  практика . 
283. Изразява  съжаление , че от 677- те мерки  за усъвършенстване  на Европейската  статистическа  система , 
които  бяха  първоначално  определени  в рамките  на външните  партньорски  проверки , осъществени  през  
периода  2006—2008 г., до края  на 2012 г. са изпълнени  само  71 %; отбелязва , че част  от неизпъл­  
нените  мерки  за усъвършенстване  са вече  неактуални  и че те се изпълняват  с все по-бавни  темпове ; ето 
защо  приветства  плановете  за нов набор  от партньорски  проверки , които  да започнат  през  2013 г., в 
т.ч. публикуването  на пълния  списък  на неизпълнените  мерки  и графика  за тяхното  изпълнение ; 
подчертава , че е важно  да се включат  външни  процеси  на проверка  при изпълнението  на новия  
кръг  партньорски  проверки . 
284. Приветства  факта , че Комисията  принципно  приема  препоръките  относно  партньорските  проверки , 
определянето  на точни  целеви  нива  и референтни  междинни  етапи  в годишните  статистически  
работни  програми , преразглеждането  на приоритетите  и на програмата  за периода  2013—2017 г., 
насърчаването  на иновациите , по-активното  участие  на Европейския  статистически  консултативен  
комитет , опростяването  и повишаването  на ефикасността  на финансовото  управление  на безвъзмездните  
средства ; отбелязва , че Комисията  изрази  съгласие  също  така  с необходимостта  да се избегне  отслаб­  
ването  на ценовата  конкуренция  при процедурите  за възлагане  на обществени  поръчки  и да се 
приспособят  действащите  прагове  и коефициенти  за избора  на икономически  най-изгодната  оферта , и 
изразява  задоволство , че в разпоредбите  на предложението  за регламент  за изменение  на Регламент  (ЕО) 
№ 223/2009 във вида , в който  е внесено  от Комисията , се предвижда  използването  на фиксирани  суми  
и съгласие  с използването  на стандартни  таблици  за разходите  за единица  продукт . 
285. Отбелязва , че в предложението  на Комисията  за регламент  за изменение  на Регламент  (ЕО) № 223/2009 
има разпоредба , чрез  която  се укрепва  принципът  на независимост  на главния  статистик  на Евро­  
пейския  съюз , но не се предвижда  същият  вид механизми  за неговото  назначаване , както  беше  препо­  
ръчано  от Сметната  палата ; посочва , че в изменения  регламент  трябва  да се определи  ролятаBG L 308/102 Официален  вестник  на Европейския  съюз  16.11.2013 г. 
( 1 ) ОВ L 73, 15.3.2008 г., стр. 17.
на Европейския  консултативен  съвет  за статистическо  управление  в процедурата  за подбор  на главен  
статистик , прилагана  от Комисията , и че следва  да се осигурят  ясни  и публично  достъпни  правила  за 
назначаване  и прекратяване  на правомощията  на главния  статистик  чрез  провеждането  на конкурси  на 
общо  основание  и прилагането  на конкретни  срокове  в съответствие  с Кодекса  на европейската  статис­  
тическа  практика . 
286. Отбелязва  позицията  на Комисията  по отношение  на постепенното  прекратяване  на вторичното  опра­  
вомощаване  при отпускането  на кредити  за изготвяне  на статистика . 
287. Възлага  на своя  председател  да предаде  настоящата  резолюция  на Съвета , Комисията , Съда  на Евро­  
пейския  съюз  и Сметната  палата  и да осигури  публикуването  ѝ в Официален  вестник  на Европейския  
съюз  (серия  L).BG 16.11.2013 г. Официален  вестник  на Европейския  съюз  L 308/103