[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 2.4.2008

COM(2008) 162 окончателен

2008/0063 (CNS)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за изменение на Регламент (ЕО) № 423/2004 по отношение възстановяването на запасите от атлантическа треска и за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93

{SEC(2008) aaa}

{SEC(2008) aaa}

(представена от Комисиятo)

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

1. контекст на предложението |

110 | Основания и цели на предложението Целта на настоящето предложение е изменение на Регламент (ЕО) № 423/2004 от 26 февруари 2004 г. относно определяне на мерки за възстановяване на запасите от атлантическа треска, т.нар. „план за възстановяване на атлантическата треска“. Крайната цел на Регламент (ЕО) № 423/2004 е да обезпечи възстановяването на запасите от атлантическа треска до предохранителния размер, препоръчван от учените в рамките на период от пет до десет години. Научното становище на Научно-техническия и икономически комитет по риболова (STECF), основано на становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES), показа, че намалението, произхождащо от съвкупния ефект от общия допустим улов (TACs), технически мерки (напр. размер на отворите на мрежата, състав на разтоварването, затваряне на риболовни райони) и допълнителни разпоредби за управление на риболовното усилие бяха съвсем недостатъчни, за да намалят смъртността при риболов до равнища, необходими за възстановяване на запасите от атлантическа треска. От четирите вида запаси на атлантическа треска, предвидени в плана, само атлантическата треска в Северно море показва някакви признаци на възстановяване (годишен клас по-висок от този в минали години), докато никой от останалите запаси от атлантическа треска не показва ясна тенденция за въстановяване. Бавният напредък в посока постигане на възстановяване на запасите от атлантическа треска налага преразглеждането на положенията и условията по плана. Опитът, придобит при прилагането на Регламент (ЕО) № 423/2004, както и свързаният с него режим на управление на усилието (прилаган от 2003 г. в годишния Регламент за TAC и квотите), заедно с мненията на заинтересованите страни, обобщени по време на симпозиума по проблемите за възстановяване на запасите от атлантическа треска, проведен през март 2007 г., позволяват да бъдат определени основните аспекти на плана, които трябва да бъдат променени с оглед подобряване на ефективността. Основните нови елементи, които следва да бъдат представени с оглед мотивирането на това изменение, са следните: Нуждата от преразглеждане на целите Наличните данни за последиците от глобалното затопляне налагат преразглеждане на дългосрочните цели на плана за възстановяване. Вместо да се насочва към постигането на определени нива на биомаса, които биха могли да се окажат недостижими предвид променящите се условия в окена, планът трябва да се концентрира върху достигането на оптималната степен на експлоатация, която би гарантирала най-високия устойчив улов, който новите условия могат да осигурят. Опростяване на системата за управление на риболовното усилие Системата за управление на риболовното усилие, въведена с приложение към годишния регламент за общия допустим улов (TAC) и квотите, стана толкова сложна, особено поради големия брой дерогации, че вече е трудно да бъде изпълнявана, наблюдавана и контролирана. Има нужда от нова система, основана на таваните на риболовното усилие и управлявана вътрешно-политически от държавите-членки, за опростяване на регулирането, за предоставяне на по-голяма гъвкавост на държавите-членки и за по-ефективна реализация. Адаптирането на плана към различните равнища на възстановяване Необходимо е планът да отчете, че в случай на подобрение на запасите могат да се приложат по-степенувани подходи. За тази цел измененият план въвежда модуларен подход, при който приспособяването на смъртността на рибата при риболов е функция на достигнатото ниво на възстановяване. Определяне на правила за улов при недостиг на данни Актуалният опит сочи, че учените често не успяват да осигурят параметрите за точно приложение на действащия план поради лошо качество на данните. Това доведе до ad hoc решения на Съвета. Необходимо е да се предвидят ясни правила, приложими когато и където учените не могат да предоставят точни оценки на състоянието на запасите. Нуждата от намаляване на изхвърлената обратно в морето атлантическа треска Намаляването на изхвърлянията трябва да заеме основно място в променения план. Трябва да бъдат въведени нови механизми за насърчаване ангажирането на риболовците в програми за избягване на улова на атлантическа треска. Включването на запасите от атлантическа треска в Келтско море Тези запаси бяха изключени от плана за възстановяване на запасите от атлантическа треска от 2004 г. въз основа на тяхното по-добро съхранение. Актуалните оценки обаче потвърждават, че тези запаси са със сходен статус на свръхексплоатация като останалите запаси от атлантическа треска във водите на Общността. Оттук следва необходимостта от включването им в плана за възстановяване. В този контекст разпоредбите за контрола трябва също да бъдат пригодени към новата структура и новите разпоредби. По тази причина е необходимо съществуващият план за възстановяване на запасите от атлантическа треска да бъде изменен, с оглед да бъде направен по-пълен, осъвременен спрямо последните развития, опростен, по-ефективен и по-лесен за изпълнение, наблюдение и контрол. С оглед на предложените промени в плана за възстановяване на запасите от атлантическа треска определени контролни мерки, установени в Регламент (ЕИО) № 2847/93 от 12 октомври 1993 г., установяващи система за контрол, приложима към общата политика в областта на рибарството, следва да бъдат подобрени за да се осигури съответствие с мерките, установени в изменения план за възстановяване на запасите от атлантическа треска. |

120 | Общ контекст По време на реформата на Общата политика в областта на рибарството от 2002 г. Комисията и Съвета се съгласиха да приложат постепенно многогодишни планове и планове за възстановяване относно рибните ресурси от значение за Общността. Бяха установени планове относно по-голямата част от запасите от атлантическа треска във водите на Общността, както и за два запаса от мерлуза, два запаса от Nephrops, два запаса от морски език и запасите от писия и морски език в Северно море. През 2002 г. държавите членки станаха също така страни по плана за изпълнение на решенията на Срещата на върха по устойчиво развитие (Йоханесбург). Този план за изпълнение включва ангажимент за екплоатация на риболова съгласно максималния устойчив улов (MSY) до 2015 г. Запасите от атлантическа треска във водите на Общността бяха първият случай на прилагане на многогодишен план за възстановяване. Въпреки че бяха приети и други планове за възстановяване и управление, планът за възстановяване на запасите от атлантическа треска остава основен компонент на реформираната през 2002 г. Обща политика в областта на рибарството. Значимостта на улова на атлантическа треска, отражението на улова на атлантическа треска върху риболова на други видове, големите икономически и социални интереси, засегнати в случая, както и значението на атлантическата треска като символичен вид налагат да се гарантира, че възстановяването на запасите от атлантическа треска ще има успех. Поради това слабостите на сегашния план, установени от учени и заинтересовани страни, трябва да бъдат отстранени посредством изменение на сегашния план. |

130 | Съществуващи разпоредби в областта на предложението Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството установява общата рамка за устойчива експлоатация на рибните ресурси и определя случаите, в които Съвета приема планове за управление и планове за възстановяване. Регламент (ЕО) № 423/2004 на Съвета от 26 февруари 2004 г. относно определяне на мерки за възстановяване на запасите от атлантическа треска. |

140 | Съвместимост с другите политики и цели на Съюза Целта на предложението за устойчиво развитие е съвместима с политиката на общността по опазване на околната среда, особено с елементите на тази политика, отнасящи се до естествените местообитания и опазването на природните ресурси. |

2. Допитване до заинтересовани страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

211 | Методи на консултация, основни целеви сектори и общ профил на отговорилите Предложението се основава на редица консултации с държавите-членки, както и с представители на заинтересованите лица в регионалните консултативни съвети (RAC). През май 2007 г. Комисията предостави неофициален технически документ на регионалните консултативни съвети и на държавите-членки, който се основаваше на идеята, че атлантическата треска може (и би трябвало) да се възстанови, ако смъртността от риболов бъде значително намалена. Неофициалният документ проучва два подхода за постигане на това намаление. Единият подход, основан на общото намаляване на риболовното усилие в много рибни стопанства, занимаващи се с улов на атлантическа треска, беше като цяло отхвърлен. Алтернативата, която се изразяваше в намиране на начини за отделяне на улова на атлантическа треска от улова на други ресурси и в ограничаване на тези дейности, беше подкрепена по принцип, но бяха предложени само няколко специфични мерки за достигане на тази цел на практика. Регионалните консултативни съвети изявиха предпочитание за специфичен подход към съответните запаси; при все това бяха препоръчани много малко специфични мерки за управление. Основните приноси на регионалните консултативни съвети са: доброволна система за временно затваряне на риболовни райони, налагани след предизвестие в кратък срок (т.нар. затваряния „в реално време“) и анагжимент за корабите на ниво единични плавателни съдове да избягват улова на атлантическа треска („планове за избягване на улова на атлантическа треска“). Дотолкова, доколкото се засяга управлението на усилието, Комисията обсъди с държавите-членки и с регионалните консултативни съвети възможността за нов подход, основан на определянето на тавани за риболовното усилие, изразени в kW/дни. През 2008 г. администрациите на държавите-членки и професионалните организации могат да представят необходимите административни мерки за новата система, влизаща в действие през 2009 г. |

212 | Обобщение на отговорите и начин на вземането им под внимание |

Събиране и използване на експертни становища |

221 | Обхванати научни/експертни области Към ICES и STECF беше отправено запитване за осигуряване при възможност на научно становище за управлението на риболова в дългосрочен план. STECF предаде своя доклад за възстановяването на запасите от атлантическа треска през март 2007 г. |

2249 | Обобщение на получените и използвани мнения Основните положения са следните: Намаляването в следствие на сумарния ефект на общия допустим улов (TAC), техническите мерки (размер на отворите на мрежата, състав на разтоварването, затваряне на риболовни райони) и допълнителни разпоредби за управление на риболовното усилие беше крайно недостатъчно за да намалее смъртността от риболов до нивата, необходими за възстановяването на запасите от атлантическа треска и никой от четирите запаса на атлантическа треска не показва ясни признаци за въстановяване. STECF препоръчва незабавно намаляване на риболовния натиск върху атлантическата треска, вместо съсредоточаване върху трудното дефиниране и постигане на дългосрочни цели. Такива дългосрочни цели се оценяват на 50 % или по-малко от експлоатационните равнища на региона, очаквани през следващите години. Всяко понижаване на риболовното усилие с цел намаление на риболовния натиск върху атлантическата треска би трябвало да бъде в съгласие с други мерки за управление и да бъде приложено по начин, който да не позволи останалото усилие да бъде съсредоточено върху атлантическата треска. Би трябвало системата за управление на усилието да отчита спецификите на района и да включва мерки за налагане на санкции за онези рибарства, при които смъртността от риболов на атлантическата треска е най-висока. Предложението се основава на полученото становище. |

225 |

226 | Средства, използвани за публично огласяване на експертните становища Становищата на ICES и STECF са публично достъпни на съответните уебсайтове (www.ices.dk и fishnet.jrc.it/web/stecf ). |

230 | Оценка на въздействието Оценката на въздействието е основана преди всичко на два вида входящи данни: Научния анализ, направен предимно от Научно-техническия и икономически комитет по риболова (STECF), който от 2005 г. нататък анализира подробно изпълнението на съществуващия план и демонстрира с количествени данни как възстановяването напредва в биологичен план. Консултациите със заинтересованите страни, с начало поставено от симпозиум по възстановяването на запасите от атлантическа треска в Единбург през март 2007 г., с широко участие на всички заинтересовани страни и последващите становища на съответните регионални консултативни съвети, подпомогнати от подробно разработения неофициален документ за възможностите и алтернативите, подготвен от службите на Комисията след приключването на гореспоменатия симпозиум. Тези елементи осигуриха точен анализ на причините за неуспеха при постигане на целите на настоящия план и установиха редица алтернативи за проучване. Основните сред тях бяха: Замяна на целите, основани на биомасата, с цели, основани на смъртността от риболов; Степенуван подход, пропорционален на състоянието на опазване на различните запаси; Предпочитание за ориентирания към регионите подход; Осигуряване на по-голяма гъвкавост при управление на риболовното усилие. Отделяне на атлантическата треска от свързаните видове с оглед да се избегне общо намаляване на риболовното усилие за рибарници, при които атлантическата треска е само приловен вид. |

3. Правни елементи на предложението |

310 | Правно основание Правната основа на Регламент (ЕО) № 423/2004 е член 37 oт Договора за създаване на Европейската общност. |

329 | Принцип на субсидиарност Предложението е от изключителната компетентност на Общността. Следователно не се прилага принципът на субсидиарност. Предложените изменения осигуряват обаче по-голяма децентрализация в полза на държавите-членки, а именно що се отнася до управлението на риболовното усилие за кораби, плаващи под техния флаг. Тази децентрализация осигурява по-голяма гъвкавост за държавите-членки и допринася за опростяване на законодателството на Общността. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следната/ите причина/и. |

331 | Става дума за изменение на съществуващ регламент. Неговата цел е да подобри и осъвремени определени аспекти от съществуващия план в светлината на новите данни и основавайки се на опита, придобит по време на изпълнението на съществуващия план. |

4. Отражение върху бюджета |

409 | Предложението няма отражение върху бюджета на Общността. |

5. Допълнителна информация |

Клауза за преразглеждане/преработка/прекратяване на действието |

531 | Предложението включва член, предвиждащ оценка на мерките за управление на всеки три години от датата на влизане в сила на регламента. |

532 |

570 | Подробно обяснение на предложението Предложените целеви равнища на смъртност от риболов се основават на научното становище на STECF и ICES и отразяват актуалната биологическа ситуация. В предложението е включена разпоредба за оценка, за да се осигури съответното изменение на целевите равнища на смъртност от риболов в светлината на нова научна информация и становища. |

(Обяснителен меморандум – потвърден - 10,881 знака – в съответствие със стандарта на ГД „Писмени преводи“) |

2008/0063 (CNS)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за изменение на Регламент (ЕО) № 423/2004 по отношение възстановяването на запасите от атлантическа треска и за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 423/2004 на Съвета от 26 февруари 2004 г. относно определяне на мерки за възстановяване на запасите от атлантическа треска[1] и по-специално член 6, параграф 4 от него,

като взе предвид предложението на Комисията[2],

като има предвид, че:

(1) Според последното научно становище на Международния съвет за изследване на морето (ICES) намаляването на улова на атлантическа треска в резултат на съвкупния ефект от общия допустим улов (TACs), техническите мерки и допълнителните мерки за управление на усилието е крайно недостатъчно за намаляване на смъртността от риболов до равнищата, необходими за възстановяване на запасите от атлантическа треска, като никой от четирите запаса, обхванати от Регламент (ЕО) № 423/2004, не показва ясни признаци за възстановяване.

(2) Може да се счита, че за даден запас целта на действащия план за възстановяване на запасите от атлантическа треска е постигната, когато в рамките на две последователни години количеството възрастна атлантическа треска надвишава определеното в член 3 и член 5 като намиращо се в биологичните граници на сигурност количество. Целта не е постигната.

(3) Според последните научни доклади, по-специално доклади за дългосрочните тенденции на развитие на морските екосистеми, желаните дългосрочни равнища на биомаса не могат да бъдат точно определени. Вследствие на това целта на всеки план за възстановяване на запасите от атлантическа треска следва да бъде променена от цел, основаваща се на биомаса, в цел основаваща се на смъртност от риболов, което следва да бъде приложено и към позволените равнища на риболовното усилие.

(4) Атлантическата треска в Келтско море следва да бъде обхваната от плана за възстановяване с оглед влошаването на състоянието на този запас от 2005 г. насам.

(5) Следва да бъдат въведени нови механизми за насърчаване ангажирането на риболовците в програми за избягване на улова на атлантическа треска.

(6) В случай че STECF не може да отправи препоръка за TAC поради липса на достатъчно точна и представителна информация, следва да се предвидят разпоредби за осигуряване на определянето на TAC по последователен начин, дори и при липса на достатъчно данни.

(7) С оглед да се осигури достигането на целите за смъртност от риболов и да се допринесе за намаляване на изхвърлянията, е необходимо риболовните възможности под формата на риболовно усилие също да бъдат фиксирани на нива, които са съвместими със стратегията за възстановяване. Такива риболовни възможности следва, доколкото е възможно, да бъдат определени според вида на риболовните съоръжения въз основа на действащите риболовни практики.

(8) Мерките за контрол, в допълнение към мерките, предвидени в Регламент (ЕИО) № 2847/93 на Съвета от 12 октомври 1993 г. относно установяването на система за контрол, приложима към общата политика в областта на рибарството[3], последно изменен с Регламент (ЕО) № 2846/98[4], следва да бъдат подобрени, за да се осигури съответствие с мерките, установени в настоящия регламент.

(9) Регламент (ЕО) № 423/2004 следва да бъде съответно изменен.

(10) Регламент (ЕИО) № 2847/93 следва да бъде приспособен към промените, направени в плана за възстановяване,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1 Изменения на Регламент (ЕО) № 423/2004

Регламент (ЕО) № 423/2004 се изменя, както следва:

(1) Глава І се заменя със следния текст:

„ГЛАВА I

ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

Член 1

Предмет

Настоящият регламент установява план за възстановяване на пет запаса атлантическа треска (по-долу наричани „изчерпани запаси от атлантическа треска“), отговарящи на следните географски зони:

а) атлантическата треска от Kattegat;

б) атлантическата треска от Северно море, от Skagerrak и от източната част на Канала;

в) атлантическата треска от зоната на запад от Шотландия;

г) атлантическата треска от Ирландско море;

д) атлантическата треска от Келтско море.

Член 2

Определения

За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

а) определенията, установени в член 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;

б) „група за риболовно усилие“ означава група кораби, плаващи под флага на държава-членка, извършващи риболов в една от зоните, установени в член 1 и използвайки риболовни съоръжения, принадлежащи към една от групите, установени в приложение I;

в) „улов за единица усилие“ означава количеството уловена риба в рамките на една година, изразено в тегло към единица риболовно усилие, изразено в kW/дни .

Член 2а

Географски определения

За целите на настоящия регламент се прилагат следните географски определения на географски зони:

а) „Kattegat“ е зоната от участък IIIa, определена от Международния съвет за изследване на морето (IECS), оградена на север от линията, свързваща фара в Skagen с фара в Tistlarna и продължаваща до най-близката точка на шведското крайбрежие, а на юг от линията, свързваща Hasenore с Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;

б) „Северно море“ е подзона IV на ICES и зоната от участък IIIa, на ICES, която не е включена в определението на Skagerrak, както и делът от участък IIa на ICES, разположен в териториалните води и водите под юрисдикцията на държавите-членки;

в) „Skagerrak“ е делът от участък IIIa на ICES, ограничен на запад от линията, свързваща фара в Hanstholm с фара в Lindesnes, а на юг от линията, свързваща фара в Skagen с фара в Tistlarna и продължаваща до най-близката точка на шведското крайбрежие;

г) „Източен Канал“ е участък VIId на ICES;

д) „Ирландско море“ е участък VIIа на ICES;

е) „Зоната на запад от Шотландия“ е участък VIa на ICES и делът от участък Vb на ICES, разположен в териториалните води и водите под юрисдикцията на държавите-членки.

ж) „Келтско море“ е участък на ICES от VIIe до VIIk включително.

Член 2б

Изчисляване на риболовното усилие

За целите на настоящия регламент:

а) капацитетът на кораб се измерва в киловати;

б) дейността на кораб се измерва в дни, през които корабът присъства в географска зона, установена в член 2а. Един ден присъствие в рамките на зона е всеки непрекъснат период от 24 часа (или част от него), по време на който корабът присъства в рамките на зоната и отсъства от пристанище.

Член 3

Цели на плана

1. Планът по член 1 осигурява устойчива експлоатация на запасите от атлантическа треска на основата на максимален устойчив улов.

2. Целта, посочена в параграф 1, се постига при поддържане на смъртността от риболов на атлатническа треска на 0,4 за възраст от две до четири години.

(2) Глава II се заличава.

(3) Глава III се заменя със следното:

„ГЛАВА ІІІ

ОБЩ ДОПУСТИМ УЛОВ

Член 5

Минимални и предпазни равнища

Минималните и предпазните равнища за всеки от изчерпаните запаси от атлантическа треска са, както следва:

Запас | Минимални равнища в тонове | Предпазни равнища в тонове |

Атлантическата треска от Kattegat; | 6 400 | 10 500 |

Атлантическа треска в Северно море, Skagerrak и Източнен Канал | 70 000 | 150 000 |

Атлантическата треска от зоната на запад от Шотландия | 14 000 | 22 000 |

Атлантическата треска от Ирландско море | 6 000 | 10 000 |

Атлантическата треска от Келтско море | 6 300 | 8 800 |

Член 6

Процедура за определяне на TAC

1. Всяка година Съветът взима решение за определянето на TAC през следващата година за всеки от изчерпаните запаси на атлантическа треска. TAC се основават на становище на STECF и следва да удовлетворяват следните условия:

а) ако големината на запаса в годината, предхождаща годината на прилагане на TAC е под минималното равнище, установено в член 5, смъртността от риболов се намалява с 25 % в годината на прилагане на TAC, в сравнение с равнището на смъртност от риболов в предходната година;

б) ако големината на запаса в годината, предхождаща годината на прилагане на TAC, е под предпазното равнище, установено в член 5 и по-висока или равна на минималното равнище, установено в член 5, смъртността от риболов се намалява с 15 % в годината на прилагане на TAC, в сравнение с равнището на смъртност от риболов в предходната година; както и

в) ако големината на запаса в годината, предхождаща годината на прилагане на TAC, е по-висока или равна на предпазното равнище, установено в член 5, смъртността от риболов се намалява с 10 % в годината на прилагане на TAC, в сравнение с равнището на смъртност от риболов в предходната година;

2. Ако прилагането на параграф 1, букви б) и в) би имало за резултат, основавайки се на становището на STECF, степен на смъртност от риболов по-ниска от 0,4, то за възрастови групи 2,3 и 4 Съветът определя TAC на равнище, изхождащо от степен на смъртност от риболов от 0,4 за тези възрастови групи.

3. При подаване на своето становище в съответствие с параграфи 1 и 2, STECF приема че уловът на рибния ресурс в годината, предхождаща годината на прилагане на TAC е с намаление на смъртността от риболов равна на намалението на максимално допустимото риболовно усилие, прилагано през същата година.

4. Независимо от разпоредбите в параграф 1, букви б) и в) и параграф 2, Съветът не определя TAC с повече от 15 % под или над равнището на TAC, установено за предходната година.

5. TAC се изчислява чрез приспадане на следните количества от общия улов на атлантическа треска, предвиден от STECF като отговарящ на степените на смъртност от риболов, посочени в параграфи 1 и 2.

а) количеството риба, равно на очакваните изхърляния на атлантическа треска от съответния запас;

б) доколкото е приложимо, количеството, съответстващо на другите източници на смъртност на атлантическата треска, което следва да бъде определено въз основа на предложение от Комисията.

Член 6а

Процедура за определяне на TAC при липса на достатъчно данни

Когато вследствие на липса на достатъчно точна и представителна информация STECF не може да отправи препоръка, позволяваща на Съвета да определи TAC в съответствие с член 6, Съветът решава, както следва:

а) когато STECF препоръчва намаляване на улова на атлантическа треска до най-ниското възможно равнище, TAC следва да бъде определен с 25 % намаление в сравнение с TAC от предходната година.

б) във всички останали случаи TAC следва да бъде опредлен с 15 % намаление в сравнение с TAC от предходната година.

Член 7

Оценка на мерките за управление

1. На всеки три години от датата на влизане в сила на настоящия регламент Комисията отправя искане към STECF за оценка на напредъка по възстановяването на всеки един от изчерпаните запаси от атлантическа треска.

2. Когато STECF уведомява, че някой от изчерпаните запаси от атлантическа треска не се възстановява както трябва, Съветът взема решение

а) да определи TAC за съответния запас на равнище по-ниско от това, предвидено в членове 6 и 6а;

б) да определи максимално допустимото риболовно усилие на равнище по-ниско от това, предвидено в член 8а,

в) да въведе при нужда, други свързани с горното условия.

3. Когато STECF уведомява, че минималните и предпазните равнища в член 5 или равнището на смъртност от риболов в член 6, параграф 2 не са вече подходящи за поддържане на малък риск от изчерпване на запаса и максимално устойчив улов, Съветът взема решение за определяне на нови стойности за съответните равнища.

4) Глава IV се заменя със следното:

"ГЛАВА IV

Ограничаване на риболовното усилие

Член 8

Режим на риболовното усилие

Установените в членове 6 и 6а TAC се допълват от режим на риболовното усилие, при който риболовните възможности се разпределят под формата на риболовно усилие между държавите-членки на годишна основа.

Член 8а

Разпределяне на риболовно усилие

1. Всяка година Съветът взема решение за максимално допустимото риболовно усилие за всяка група за риболовно усилие за държава-членка.

2. Максимално допустимото риболовно усилие се изчислява посредством базова линия, установена както следва:

а) за първата година на прилагане на настоящия регламент базовата линия се установява като средното усилие в kW/дни, изразходвано през 2005, 2006 и 2007 г., въз основа на становището на STECF.

б) за следващите години на прилагане на настоящия регламент базовата линия следва да бъде равна на максимално допустимото риболовно усилие от предхождащата година.

3. За групи за риболовно усилие, които на базата на годишната оценка на данните за управление на риболовното усилие, представени в съответствие с членове 18, 19 и 20 от Регламент (ЕО) № ххх/2008[5] са допринесли най-много за общия улов на атлантическа треска и чийто общ улов, според същата оценка, съдържа най-малко 80% атлантическа треска, максимално допустимото риболовно усилие се изчислява, както следва:

а) в приложното поле на член 6, чрез прилагане към базовата линия на същото намаление в проценти, като определеното в член 6 за смъртността от риболов.

б) в приложното поле на член 6а, чрез прилагане към базовата линия на същото намаление в проценти ,като прилаганото за намалението на TAC.

4. За групи за риболовно усилие, различни от тези, споменати в параграф 3, максимално допустимото риболовно усилие остава на нивото на базовата линия.

Член 8б

Задължения на държавата-членка

1. Всяка държава-членка взема решение по отношение на корабите, плаващи под нейния флаг, за метода за разпределение на максимално допустимото риболовно усилие за единични кораби, основавайки се на следните критерии:

а) поощряване на добрите риболовни практики, включващо разширяване на събирането на данни, намаляване на изхвърлянията и свеждане до минимум на въздействието върху младата риба;

б) участие в програми за сътрудничество за избягване на нежелан улов на атлантическа треска;

в) слабо въздействие върху околната среда, включващо разход на гориво и емисии от парникови газове;

г) пропорционалност по отношение на разпределението на риболовните възможности, под формата на квоти за риболов.

2. Всяка държава-членка издава разрешителни за риболов в съответствие с Регламент (ЕО) № 1627/94[6] на Съвета на кораби, плаващи под нейния флаг и извършващи риболовна дайност в географските зони, установени в член 2а.

3. За всяка група за риболовно усилие общият капацитет, изразен едновременно в брутен тонаж и в kW, за кораби, разполагащи със специално разрешително за риболов, издадено в съответствие с параграф 2, следва да не бъде по-голям от капацитета на корабите, активни през 2007 г., използващи риболовни съоръжения и осъществявали риболов в съответната риболовна зона.

4. Всяка държава-членка води списък на корабите, притежаващи специално разрешително за риболов по параграф 2 и го прави достъпен на своя официален уебсайт за Комисията и останалите държави-членки.

Член 8в

Регулиране на риболовното усилие

Държавите-членки наблюдават капацитета и дейността на своя флот по групи за риболовно усилие и взимат подходящи мерки, ако максимално допустимото риболовно усилие наближава да бъде достигнато, с оглед да бъде обезпечено, че усилието няма да надхвърли установените граници.

Член 8г

Размяна на максимално допустимо риболовно усилие между държави-членки

Максимално допустимото риболовно усилие, установено в съответствие с член 8а, се адаптира от съответните държави-членки с оглед на:

а) размени на квоти, направени в съответствие с член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002; както и

б) преразпределения и/или приспадания, направени в съответствие с член 23, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и член 21, параграф 4, член 23, параграф 1 и член 32, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 2847/93.

Член 8д

Размяна на максимално допустимо риболовно усилие между групи за риболовно усилие

1. Въз основа на надлежно мотивирано искане от страна на държава-членка Комисията може, в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, да измени разпределението на риболовното усилие за съответната държава-членка чрез прехвърляне на риболовен капацитет между групите за риболовно усилие, в съответствие с условията, предвидени в параграфи 2 до 4.

2. Прехвърлянето е разрешено между групи риболовни съоръжения, но не и между географски зони

3. Прехвърлянето е разрешено само от група риболовни съоръжения, показваща, относно атлантическата треска, улов за единица усилие, по-голям от улова за единица усилие на получаващата група съоръжения. Държавите-членки, отправили искането за прехвърляне, осигуряват необходимата информация за улова за единица усилие.

4. Прехвърлянето следва да бъде осъществено на базата 1 kW/ден към 1 kW/ден.“

(5) Член 9 се заменя със следния текст:

„Член 9

Отношение към Регламент (ЕИО) № 2847/93

Мерките за контрол, предвидени в тази глава се прилагат в допълнение на мерките, предвидени в Регламент (ЕИО) № 2847/93.

Член 9а

Проверки на бордовия дневник

1. За кораби, оборудвани със система за наблюдение на кораби (VMS), държавите-членки проверяват дали получената в центровете за наблюдение на риболова (FMC) информация съответства на дейностите, записани в бордовия дневник, чрез използване на VMS данни. Тези кръстосани проверки се записват и съхраняват в електронен вид в продължение на три години.

2. Всяка държава-членка съхранява и прави достъпни на своя официален уебсайт адресите за контакт, където се представят бордовите дневници и декларациите за разтоварване.

Член 9б

Претегляне на атлантическата треска при първото разтоварване

Капитанът на риболовния кораб гарантира, че всяко количество атлантическа треска, уловена в зона, определена в член 2а и разтоварвана в пристанище на Общността, се претегля преди продажбата или транспортирането извън пристанището на разтоварване. Използваните за претеглянето везни се одобряват от компетентните национални органи. Цифрите, получени в резултат на претеглянето, се използват за целите на декларацията, посочена в член 8 от Регламент (ЕИО) № 2847/93.

Член 9в

Референтни показатели за инспекция

Всяка държава-членка с кораби, обхванати от този регламент установява конкретни референтни показатели за инспекции. Тези референтни показатели се преразглеждат периодично след извършване на анализ на постигнатите резултати. Референтните показатели подлежат на постоянна промяна, докато не бъдат достигнати определените в приложение II целеви референтни показатели.

Член 9г

Забрана за трансбордиране

Трансбордирането на атлантическа треска в открито море е забранено в географските зони, определени в член 2а.

Член 9д

Съвместно наблюдение и обмен на инспектори

Заинтересованите държави-членки предприемат дейности по съвместно наблюдение и инспекция.

Член 9е

Национални програми за контролна дейност

1. Държави-членки с кораби, обхванати от този регламент определят национални програми за контролна дейност в съответствие с Приложение III.

2. Държавите-членки с кораби, обхванати от този регламент, правят достъпни на своите официални уебсайтове преди 31 януари всяка година националните си програми за контролна дейност, заедно с графика за прилагането им.

3. Поне веднъж годишно Комисията свиква заседание на Комитета по рибарство и аквакултури, за да извърши оценка на изпълнението и резултатите от националните програми за контролна дейност за запасите от атлантическа треска, обхванати от този регламент.“

(6) Глава VI се заменя със следното:

„ГЛАВА VІ

Вземане на решения и заключителни разпоредби

Член 17 Процедура за вземане на решения

Когато настоящият регламент предвижда вземане на решение от Съвета, Съветът взема решение с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията.

Член 17а Изменения на приложение I

Въз основа на становището на STECF Комисията може да измени приложение I към настоящия регламент в съответствие с процедурата, установена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и въз основа на следните принципи:

а) групите за риболовно усилие се формират по възможно най-хомогенния начин по отношение на уловените биологични ресурси, размера на уловената риба като цел или като прилов и по отношение на въздействието върху околната среда от риболовните дейности, свързани с групите за риболовно усилие.

б) броят и размерът на групите за риболовно усилие следва да бъде икономически ефективен по отношение на разходите за управление спрямо нуждата от запазване.“

Член 2 Изменения на Регламент (ЕО) № 2847/93

Регламент (ЕО) № 2847/93 се изменя, както следва:

(1) Член 19й се заменя със следния текст:

„Член 19й

Всяка държава-членка незабавно уведомява останалите държави-членки за корабите, плаващи под неин флаг, чието разрешително за упражняване на риболовни дейности в една или повече риболовни области, посочени в членове 3 и 6 от Регламент (ЕО) № 1954/2003 на Съвета или специално разрешително, издадено в съответствие с член 8б, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 423/2004 е оттеглено или анулирано.“

(2) Член 21а се заменя със следния текст:

„Член 21а

Всяка държава-членка определя датата, на която корабите или групата кораби, плаващи под неин флаг, следва да се считат за достигнали максимално разрешеното равнище на риболовно усилие в риболовната зона, съгласно регламента, посочен в член 11, параграфи 2 или 3 от Регламент (ЕО) № 1954/2003 и в член 8а от Регламент (ЕО) № 423/2004. От тази дата държавата-членка временно забранява риболовните дейности на въпросните кораби или група кораби в посочената зона. Комисията следва да бъде информирана за тази мярка, като впоследствие тя информира за това останалите държави-членки.“

(3) Член 21б се заменя със следния текст:

„Член 21б

Когато кораби или група кораби, плаващи под флага на държава-членка са считат за изчерпали 70 % от максималното риболовно усилие, разпределено за тях в съответствие с Регламент (ЕО) № 1954/2003 и Регламент (ЕО) № 423/2004, въпросната държава-членка информира Комисията за предприетите мерки съобразно член 7, параграф 1, алинея втора от Регламент (ЕО) № 685/95.“

(4) Член 21в се заменя със следния текст:

„Член 21в

1. Въз основа на информацията, посочена в член 19и, Комисията осигурява спазването на максималните равнища на риболовно усилие, определени в съответствие с Регламент (ЕО) № 1954/2003 и Регламент (ЕО) № 423/2004.

2. Вследствие на съобщение, направено по силата на член 21а, или по собствена инициатива, Комисията определя, въз основа на наличната информация, датата от която ще се счита, че риболовното усилие за корабите или за групите кораби, плаващи под флага на дадена държава-членка в определена риболовна зона, е достигнало максималното равнище. След тази дата корабите или групита кораби, плаващи под флага на на въпросната държава-членка, не трябва да предприемат риболовна дейност в съответната зона.“

Член 3 Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Регламентът се прилага от 1 януари 2009 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставен в Брюксел,

За Съвета

Председател

ПРИЛОЖЕНИЕ

В Регламент (ЕО) № 423/2004 се включва следното приложение:

„ ПРИЛОЖЕНИЕ I

Групи за риболовно усилие

1. Групи риболовни съоръжения

(1) Дънни тралове (OTB, OTT, PTB) с размер на отворите в мрежата:

TR.1 равен на или по-голям от 100mm.

TR.2 равен на или по-голям от 70mm и по-малък от 100mm;

TR.3 по-малък от 70mm

(2) Бим тралове с размер на отворите на мрежата:

BT.1 равен на или по-голям от 80mm.

BT.2 по-малък от 80mm

(3) Хрилни мрежи, заплитащи мрежи (с изключение на тройни мрежи) с размер на отворите на мрежата:

GN.1 равен на или по-голям от 150mm.

GN.2 равен на или по-голям от 110mm и по-малък от 150mm;

GN.3 по-малък от 110mm

(4) Тройни мрежи (TN.1)

(5) Парагади (LL.1)

2. Групи географски зони:

2.1. За целите на настоящото приложение се прилагат следните географски групи:

а) Kattegat;

б) i) Skagerrak;

ii) тази част от зона IIIa на ICES, която не попада в Skagerrak и в Kattegat;

Зона IV на ICES и водите на Общността, попадащи е зона IIa на ICES;

iii) зона VIId на ICES;

в) зона VIIa на ICES;

г) зона VIa на ICES;

д) Келтско море (зона от VIIe до VIIk на ICES включително).

3. Групи за риболовно усилие:

При предаването на данни за риболовното усилие, предвидено в член 19и от Регламент (ЕО) № 2847/93 се използват следните кодове за всяка група за риболовно усилие:

Зони |

Групи риболовни съоръжения | а) | б) | в) | г) | д) |

TR1 | TR1a | TR1b | TR1c | TR1d | TR1e |

TR2 | TR2a | TR2b | TR2c | TR2d | TR2e |

TR3 | TR3a | TR3b | TR3c | TR3d | TR3e |

BT1 | BT1a | BT1b | BT1c | BT1d | BT1e |

BT2 | BT2a | BT2b | BT2c | BT2d | BT2e |

GN1 | GN1a | GN1b | GN1c | GN1d | GN1e |

GN2 | GN2a | GN2b | GN2c | GN2d | GN2e |

GN3 | GN3a | GN3b | GN3c | GN3d | GN3e |

TN1 | TN1a | TN1b | TN1c | TN1d | TN1e |

LL1 | LL1a | LL1b | LL1c | LL1d | LL1e |

ПРИЛОЖЕНИЕ II

КОНКРЕТНИ РЕФЕРЕНТНИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ИНСПЕКЦИЯ

Цел

1. Всяка държава-членка определя конкретни референтни показатели за инспекция в съответствие с настоящото приложение.

Стратегия

2. Инспекцията и наблюдението на риболовните дейности се съсредоточава върху кораби, за които е вероятно да извършат улов на атлантическа треска. Провеждането на случайни инспекции на транспортирането и търговията с атлантическа треска служи като допълнителен механизъм за кръстосана проверка на ефективността на инспекцията и наблюдението.

Приоритети

3. На различните видове риболовни съоръжения се придава различен приоритет в зависимост от степента, в която флотът е засегнат от ограниченията на риболовните възможности. Поради тази причина всяка държава-членка установява конкретните си приоритети.

Целеви референтни нива

4. Не по-късно от един месец след датата на влизане в сила на настоящия регламент държавите-членки прилагат своите графици за провеждане на инспекции, като отчитат изложените по-долу цели.

Държавите-членки определят и описват стратегията за вземане на проби, която ще се прилага.

По искане на Комисията държавата-членка може да ѝ предостави достъп до прилагания план за вземане на проби.

а) Ниво на инспекция в пристанищата

По правило точността, която трябва да се достигне, следва да е поне равностойна на тази, която би била получена чрез използване на обикновен метод на случайно вземане на проби, като инспекциите обхващат 20 % от общото тегло на разтоварената в дадена държава-членка атлантическа треска.

б) Ниво на инспекция на търговията

Инспекция на 5 % от количествата атлантическа треска, предлагана за продажба на търг.

в) Ниво на инспекция в открито море

Гъвкав референтен показател: определя се след подробен анализ на риболовната дейност във всяка зона. Референтните показатели за инспекции в открито море указват броя на дните за патрулиране в зоните за управление на треска, с възможност за въвеждане на отделен показател за дните за патрулиране в конкретни зони.

г) Ниво на наблюдение от въздуха

Гъвкав референтен показател: определя се след подробен анализ на извършваната във всяка зона риболовна дейност, като се вземат предвид наличните ресурси, с които разполагат държавите-членки.

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Съдържание на националните програми за контролна дейност

Националните програми за контролна дейност имат за цел, inter alia , да определят следното:

1. СРЕДСТВА ЗА КОНТРОЛ

Човешки ресурси

1.1. Броя на бреговите и морските инспектори, както и периодите и зоните, в които те ще бъдат разпределени.

Технически средства

1.2. Брой на патрулните кораби и самолети и периодите и зоните, в които те ще бъдат разпределени.

Финансови ресурси

1.3. Отпуснатите бюджетни средства за разполагане на човешки ресурси, патрулни кораби и самолети.

2. ЕЛЕКТРОННО ЗАПИСВАНЕ И СЪОБЩАВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯ, СВЪРЗАНА С РИБОЛОВНИТЕ ДЕЙНОСТИ

Описание на системите, въведени, за да се гарантира спазването на разпоредбите на членове 9а, 10, 11 и 12.

3. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРИСТАНИЩА

Когато това е целесъобразно, списък на пристанищата, указани за разтоварване на атлантическа треска в съответствие с член 9е.

4. ВЛИЗАНЕ ИЛИ ИЗЛИЗАНЕ ОТ ОПРЕДЕЛЕНИ ЗОНИ

Описание на системите, въведени, за да се гарантира спазването на разпоредбите на член 11.

5. КОНТРОЛ НА РАЗТОВАРВАНИЯТА

Описание на всички съоръжения и/или системи, въведени, за да се гарантира спазването на разпоредбите на членове 9а, 9б, 9в и 23.

6. ПРОЦЕДУРИ ЗА ИНСПЕКТИРАНЕ

В националните програми за контролна дейност се определят процедурите, които следва да се спазват:

а) при провеждане на инспекции в открито море и на суша;

б) при осъществяване на контакти с компетентните органи, които държавите-членки са определили като отговорни за националните програми за контролна дейност за атлантическа треска;

в) при съвместно наблюдение и обмен на инспектори, включително при определяне на компетенциите и прерогативите на инспекторите, действащи във водите на други държави-членки.

[1] ОВ L 70, 9.3.2004 г., стp. 8.

[2] OВ C, стр.

[3] ОВ L 261, 20.10.1993 г., стp. 1

[4] ОВ L 358, 31.12.1998 г., стр. 5

[5] Моля въведете препратка към новия регламент за събиране на данни

[6] ОВ L 171, 6.7.1994 г., стp. 7