BG    BG BG 
 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 10.4.2007 
COM(2007) 175 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
относно  средносрочния  преглед  на стратегията  за науките  за живота  и 
биотехнологията  
  
{SEC(2007) 441} 
 
BG 2   BG 1. ПОДГОТВЯНЕ  НА ЕС ЗА 2010  Г. 
Науките  за живота  и биотехнологията1 е бързо  развиваща  се област  с пряко  или 
потенциално  значение  за европейските  предприятия  и европейските  създатели  
на политиката . Тя играе  все по-голяма  и утвърдена  роля  в здравния  сектор  чрез 
развитието  на нови  технологии  за лечение  и предпазване  от заболявания . 
Индустриалният  пейзаж  в Европа  непрекъснато  се променя  чрез използването  
на науки  за живота  и биотехнология  от огромен  брой  предприятия , което  дава 
резултати  в широк  спектър  продукти  вече на пазара2.  
Поради  това „биоикономиката “ има потенциала  да допринесе  към постигането  
на ключови  цели  на политиката  на ЕС и да подпомогне  захващането  с новите  
предизвикателства , свързани  със здравето , енергийните  доставки , глобалното  
затопляне  или застаряващото  население . Наличните  знания  и умения  в Европа  
запазват  доброто   положение  за използване  на този потенциал  в европейски  и 
световен  мащаб , включително  и в отношенията   с развиващите  се страни .  
Биотехнологията  е важно  средство  за насърчаване  на растежа , заетостта  и 
конкурентоспособността  в ЕС. Използването  на биотехнологията  обаче  не е без 
противоречия  и по-голямото  използване  на биотехнология  трябва  да бъде  
придружено  от широк  обществен  дебат  за потенциалните  рискове  и ползи  от 
биотехнологията , включително  етичните   измерения . 
Европейският  съвет  и Европейският  парламент  признаха  важността  на науките  
за живота  и биотехнологията  и Комисията  изложи  план  за действие  за 
изправяне  срещу  предизвикателствата  и използване  на появилите  се 
възможности . Тази  стратегия  за науките  за живота  и биотехнологията3, приета  
от Комисията  през 2002 г., предложи  план  за действие  от 30 точки , който  
включва  Комисията , другите  европейски  институции  и други  заинтересовани  
страни . Той е в действие  до 2010 г. 
Обхватът  на стратегията , първа  по рода  си на равнище  ЕС, първоначално  бе 
много  широк  за покриване  на всички  възможни  свързани  въпроси  на 
политиката  и за улесняване  на внедряването  на технологията  в широк  диапазон  
различни  сектори . Предложено  е действие  под четири  заглавия : 
оползотворяване  на потенциала  (изследователска  дейност , достъп  до капитали  
и т.н.), насърчаване  на по-доброто  управление  (социален  диалог , етично  
съответствие  и т.н.), отговор  на световните  предизвикателства  (насърчаване  
на научното  сътрудничество  с развиващите  се страни  и т.н.) и гарантиране  на 
съгласуваност  в пълния  спектър  засегнати  политики . 
                                                 
1 Според  последното  определение  на ОИСР  биотехнология  се дефинира  като „прилагане  на наука  
и технология  върху  живи  организми , както  и части , продукти  и модели  от тях, с цел изменение  
на живи  или неживи  материи  за създаване  на познание , стоки  и услуги “. 
http://stats.oecd.org/glossary/index.htm 
2 Като  например  ваксините  срещу  хепатит  B, концентратите  на плодови  сокове  или 
автомобилните  брони  от биопластмаса . 
3 СOM(2002)27, 23.1.2002 г. 
 
BG 3   BG Прилагането  на стратегията  в момента  е в средния  си стадий . Време  е за оценка  
на постигнатия  напредък  от 2002 г. досега  и за осъвременяване  на стратегията , 
за да отрази  новия  анализ  на това как този бързо  развиващ  се сектор  може  да 
допринесе  към политиките  на ЕС4. Това  е целта  на настоящото  съобщение  и 
приложения  работен  документ  на службите  на Комисията . 
Първоначално  следвания  от стратегията  подход  на единното  цяло  е в сила  и 
днес . Науките  за живота  и биотехнологията  не могат  да се разглеждат  
изолирано . Други  политики  имат  пряко  въздействие  върху  тяхното  развитие , 
такива  като политиката  за иновации , въведена  наскоро  от Комисията  и 
оказаната   политическа  подкрепа  по време  на неформалната  среща  на 
държавните  глави  и правителствени  ръководители  в Лахти  през октомври  2006 
г.5  
Средносрочният  преглед  поставя  науките  за живота  и биотехнологията  в този 
по-широк  контекст , но също  префокусира  плана  за действие  върху  специфични  
въпроси  за сектора  и приоритизира  действия  в тези области , в които  
потенциалните  ползи  от биотехнологии  могат  да се експлоатират  в максимална  
степен . 
2. СЪВРЕМЕННИ  ПРИЛОЖЕНИЯ  НА НАУКИТЕ  ЗА ЖИВОТА  И БИОТЕХНОЛОГИЯТА  И 
ТЕХНИЯ T ПРИНОС  КЪМ  ПОЛИТИКИТЕ  НА ЕС 
2.1. Принос  към политиките  на ЕС 
Науките  за живота  и биотехнологията  дотолкова  се развиха , че станаха  основни  
за някои  сектори  на икономиката  на ЕС: в здравеопазването  и фармацевтиката , 
но също  и областите  на преработвателната  промишленост  и първичното  
производство /агрохранителна  промишленост . Като  цяло  съвременната  
биотехнология  създава  около  1,56 % от брутната  добавена  стойност  на ЕС 
(БДС , данни  за 2002 г.), към което  могат  да се добавят  положителните  
въздействия  от биотехнологията , като по-доброто  здраве  на населението  
например . Приетата  наскоро  амбициозна  енергийна  политика  за Европа  
вероятно  ще стимулира  принос  на биотехнологията  към друг  сектор  – 
алтернативната  енергия . 
През  март  2007 г. Европейският  съвет  одобри  задължителен  минимум  за биогорива  
от 10 % при горивата  за превозни  средства  до 2020 г. Биогоривата  се считат  за 
полезни , тъй като  са възобновяеми , намаляват  емисиите  на парников  газ и засилват  
енергийната  сигурност  на ЕС. 
                                                 
4 Настоящото  действие  за средносрочен  преглед  има шанса  да се възползва  от все още 
единствения  източник  на информация  за биотехнология  в ЕС – изследването  „Bio4EU“, което  
представлява  изчерпателна  картина  на възможните  приложения , с конкретни  примери  прави  
оценка  на тяхното  въздействие  от икономическа , социална  и екологична  гледна  точка , 
включително  сравнителни  данни  за състоянието  в трети  страни . Това  изследване  е завършено  
през април  2007 г. Всички  данни  са от BIO4EU, освен  ако не е отбелязано  друго  - 
http://bio4eu.jrc.es/index.html 
5 Съобщение  на Комисията  „Прилагане  на знанията  в практиката : Широкообхватна  иновационна  
стратегия  за ЕС“, COM(2006) 502 окончателен , 13.9.2006 г. 
 
BG 4   BG Производственият  процес  на биоетанол  разчита  в голяма  степен  на биотехнология  
(чрез използването  на ензими  или микроорганизми  за производство  на етанол  от 
биомаса , независимо  дали  растителни  култури , дърво  или биоотпадъци ). Направена  е 
оценка , че развитието  на биогоривата  може  да създаде  значителен  брой  нови  
работни  места  навсякъде  в ЕС и да отвори  нови  пазари  за селскостопански  
продукти .  
На второ , място  науките  за живота  и биотехнологията  дават  значителен  принос  
към основни  цели  на политиката  на ЕС като здравеопазване , икономически  
растеж , създаване  на работни  места , застаряващото  общество  и устойчиво  
развитие . Отново , съществуват  разлики  между  трите  главни  сектора  
(здравеопазване , промишлено  производство  и преработка , първично  
производство /агрохранителна  промишленост ), което  оправдава  отделното  им 
анализиране . 
Европейската , изключително  биотехнологична  промишленост  ангажира  пряко  96 500 
души , повечето  от тях в СМП , но заетостта  в предприятия , използващи  
биотехнологични  продукти , е много  пъти  по-висока . Отрасълът  е високо  
интензивен  на изследователска  работа , като 44 % от заетите  (42 500) имат  
изследователска  или развойна  насоченост6. 
Биотехнологични  продукти  и процеси  се използват  в много  други  отрасли  (напр . 
химическа  промишленост , текстилна , хартиена  и др.), както  за нови  продукти , така  
и за подобрени  производствени  методи . 
На трето  място , докато  сегашната  статистика  показва  сравнително  скромни  
резултати  от биотехнологичната  промишленост  в Европейския  съюз , също  
изглежда , че те може  да са подценени , тъй като статисктиката  основно  счита  
като „биотехнологични  фирми “ само  тези, които  са се посветили  изключително  
само  на тази дейност , изключвайки  по този начин  големи  промишлени  групи , 
които  използват  биотехнология , за да прибавят  добавена  стойност  към 
основната  си дейност  (като в химическата  или фармацевтичната  
промишленост ).  
Според  последната  статистика  през 2004 г. Европа  е имала  2 163 изцяло  
биотехнологични  фирми , които  общо  са изразходвали  7,6 млрд . € за изследователска  
и развойна  дейност . Типичната  европейска  фирма  може  да е 6 – 10 годишна , по-скоро  
малка , средно  с около  28 служители  и харчеща  средно  3,3 млн. € за изследователска  и 
развойна  дейност7. Делът  на Европейския  съюз  в областта  на патентите  за 
биотехнология  на Европейската  патентна  служба  през 2002 – 2004 г. е 34,8 %, 
сравнено  с 41,1 % на САЩ . Въпреки  многото  успешни  европейски  нови  фирми , това  
все още не е голям  и устойчив  отрасъл . 
2.2. Биотехнология  в здравеопазването  
Това  е главната  сфера  на дейност  на изцяло  биотехнологичните  фирми  и 
включва  много  приложения  с голямо  значение  за икономиката  и общественото  
здраве . Съвременните  приложения  на биотехнологията  в сферата  на човешкото  
                                                 
6 Биотехнология  в Европа : Сравнително  изследване  2006 г., Critical I, 2006 г. 
7 Critical I, 2006 г. 
 
BG 5   BG здраве  представляват  5 % от БДС  на фармацевтичния  сектор  (данни  от 2002 г.) 
и около  0,04 % от БДС  на ЕС 25, но непрекият  ефект  би увеличил  тези цифри . 
Продуктите  на основата  на биотехнология  са основно  за терапевтична  употреба  
(т.е. биофармацевтични8), но също  за диагностика  и превенция  (т.е. ваксини9). 
Биотехнологията  е и преработвателна  технология , използвана  когато  крайният  
продукт  не е биологичен , а химичен  и като резултат  е широко  използвана  във 
фармацевтичния  сектор . В контекста  на днешните  предизвикателства , такива  
като последиците  от застаряващото  население  или борбата  срещу  възможни  
пандемии  (напр . птичия  грип ), науките  за живота  и биотехнологията  изглеждат  
с ключова  важност . Това  включва  отговорното  и ефективно  използване  на 
геномиката  (включително  и генетични  изследвания ) в полза  на човешкото  
здраве . 
Много  обещаващи  приложения  са в процес  на подготовка , включително  така 
наречените  „напреднали  терапии “, засягащи  тъканно  инженерство , генни  и 
клетъчни  терапии  и „наномедицина “10. Някои  дават  високи  очаквания  и в 
същото  време  значителни  разногласия , като използването  на ембрионални  
стволни  клетки . 
Човешкият  инсулин  беше  първият  истински  продукт  на основа  на биотехнология  и 
постепенно  измести  инсулина , извлечен  от едър  рогат  добитък  и прасета . В 
момента  той е най-разпространената  форма  на инсулин  в световен  мащаб , като  
представлява  70 % от световния  пазар  на инсулин . Освен  лекарствата  
биотехнологията  направи  възможно  и разработването  на методи  за диагностика  на 
остра  сърдечносъдова  недостатъчност  в клиниките  за спешна  помощ , за 
откриването  на наследствени  заболявания  (генетично  изследване ) или заразни  
болести  като  ХИВ /СПИН .  
Действия , които  могат  да подкрепят  развитието  на отрасъла  на 
биотехнологията  за здравеопазване , по-специално  помощ  за МСП  и увеличена  
изследователска  работа , следва  да се считат  от особен  приоритет  за 
Европейския  съюз . Това  следва  да вземе  предвид  пълния  диапазон  от 
икономически , етични  и други  съображения . 
2.3. Промишлена  биотехнология  
Промишлената  биотехнология  вече се използва  за широк  диапазон  продукти  и 
процеси , често  неизвестни  на широката  общественост . Промишлената  
биотехнология  набира  скорост  поради  увеличаващите  се екологични  опасения  
и опасения  за енергийните  доставки , тъй като тя представлява  алтернатива  на 
химичните  технологични  процеси  и изкопаемите  горива  и обещава  
икономически  и екологични  ползи . Промишлената  биотехнология  допринася  за 
около  0,46 % от БДС  на производствения  сектор  и около  0,08 % от БДС  на ЕС 
(без преработката  на храни  и химическата  промишленост ), което  отразява  
ограниченото   засега  приложение . 
                                                 
8 Биофармацевтичните  продукти  представляват  9 % от стойността  на фармацевтичния  пазар  на ЕС 
(11 млрд . €) през 2005 г. 
9 Рекомбинантните  ваксини  представляват  около  20 % от всички  налични  ваксини . 
10 Прилагане  на нанотехнология  в лечението , диагностицирането  и наблюдението  на заболявания . 
 
BG 6   BG Промяната  от химичен  към биотехнологичен  метод  за производството  на 
широкоразпространена  група  антибиотици11 показва  намаление  в употребата  
на електроенергия  с 37 %, на разтворители  – с почти  100 % и намаление  на 
отпадъчните  води  с 90 %.  Съществуват  други  промишлени  приложения , като  
биологично  разградимите  пластмаси  и опаковки , които  могат  да доведат  до 
сходни  ползи . 
Разработването  на биотехнологични  процеси  и тяхното  внедряване  от 
промишлеността  не са оптималните . Освен  недостатъчното  финансиране , което  
редовно  се подчертава  от предприятията  в отрасъла , трансферът  на технологии  
изглежда  недостатъчен . В комбинация  с политиките  на ЕС за иновация  това 
следва  да е приоритет  на стратегията , с поддържащи  дейности  по 
изследователска  работа  и възприемане  на нови  технологии . 
2.4. Биотехнология  в първичното  производство  и агрохранителната  
промишленост   
Съществуват  много  на брой  съвременни  биотехнологични  приложения  в 
първичното  производство  и агрохранителната  промишленост , които  са по-
малко  видими , но имат  доста  голямо  значение  за икономиката , околната  среда  
и общественото  здраве . Съвременната  биотехнология  се използва  главно  във 
входните  сектори , т.е. отглеждане  на животни , диагностика , фини  химикали  
(добавки  в храната  за животни ) и производство  на ензими . Като  цяло  
съвременна  биотехнология  се използва  за 1,31 % – 1,51 % от БДС , създадени  от 
първичното  производство  и агрохранителния  сектор . 
Продукти  за диагностика  и ветеринарна  медицина  на основата  на 
биотехнология , главно  ваксини , играят  роля  в контролирането  и мониторинга  
на някои  от най-важните  болести  по животните , зоонози  и опасения  за 
безопасността  на храните . 
Разработването  на биотехнологични  методи  за наблюдение  на спонгиформната  
енцефалопатия  по говедата  в ЕС позволи  изследването  на много  повече  проби , по 
този  начин  правейки  възможно  постигането  на необходимото , според  
законодателството  на Общността , ниво  на наблюдение  и допринасяйки  за 
защитата  на потребителите  и за възстановяване  на търговията . Диагностика  на 
основата  на биотехнология  се използва  и за ранно  откриване  на салмонела . 
Освен  тези приложения  биотехнологията  също  се използва  за подбор  или 
подобрение  на специфични  качества  на един  организъм . Най-известният  
пример  са генетично  модифицираните  растения . Около  една  дузина  продукти  
наскоро  бяха  одобрени  съгласно  законодателната  рамка  на ЕС, която  изисква  
стриктни  процедури  за оценка  на риска , и около  четиридесет  са в процес  на 
одобрение , като няколко  от тях са за култивиране . Технологията  за ГМ в 
бъдеще  вероятно  ще има повече  приложения  в областта  на промишлените  
процеси . Например  сектори  като производството  на биогорива  или хартия  ще 
се интересуват  от растения  с високи  добиви . 
                                                 
11 Цефалоспорин  
 
BG 7   BG Налице  е силна  нужда  от оценка  на ползите  и рисковете  от употребата  на 
генетично  модифицирани  организми  (ГМО ) във всички  сектори , като се вземат  
предвид  техните  екологични  и здравни  въздействия , както  и приемането  им 
сред  обществеността  в ЕС. Все пак одобряването  на ГМО  следва  да продължи  
да е въз основа  на анализ  на риска  за всеки  отделен  случай . В някои  случаи  
мерките  за управление  на риска  за предотвратяване  на замърсяване  на 
хранителната  верига  на хората  или животните  от продукти , които  са специално  
предназначени  за промишлена  употреба  (напр . когато  растителни  култури  се 
използват  за производството  на фармацевтични  вещества ) следва  да бъдат  
доразвити . 
3. РАЗНОСТРАННИЯТ  ОБХВАТ  НА СЪВРЕМЕННАТА  БИОТЕХНОЛОГИЯ  И 
ОБЩЕСТВЕНИТЕ  СХВАЩАНИЯ  
Институционалното  управление  бе основен  въпрос  в първоначалната  форма  на 
стратегията . Наскоро  придобит  опит  от прилагането  на секторно  
законодателство  потвърди , че внедряването  на биотехнологията  зависи  от 
развитието  на специфични  приложения , както  и разчитане  на обществена  
подкрепа . Като  цяло  всички  области  на биотехнологията  се радват  на висока  
степен  на обществена  подкрепа  с изключение  на ГМ храни , при които  
общественото  мнение  е по-раздвоено  и прилагането  на законодателството  в 
тази област  се оказа  трудно . 
Евробарометър  2005 г.12 показва , че оптимизмът  относно  биотехнологията  се е 
увеличил  от 1999 г., след период  на спад  (52 % от интервюираните  казват , че това  
ще подобри  живота  и,) и обща  подкрепа  за много  биотехнологични  приложения  
(като  генна  терапия , биогорива  или биопластмаси ). Той също  показва , че знанията  за 
биотехнологията  и генетиката , въпреки  че се увеличават , остават  ограничени . 
Все пак 58 % от респондентите  се противопоставят  на ГМ храни , докато  42 % не са 
против . Евробарометърът  потвърждава  също , че са налице  големи  различия  в 
нивото  на приемане  между  държавите -членки . Следва  да се отбележи , че 50 % или 
повече  казват , че биха  купили  ГМ храна , ако тя е по-здравословна , ако съдържа  по-
малко  остатъчни  пестициди  или ако е по-благоприятна  за околната  среда .  
Въпреки  факта , че ЕС има напълно  нова , основана  на науката  законодателна  
рамка , една  от най-строгите  в света , негативните  схващания  от страна  на 
обществеността  по отношение  на генно  модифицираните  храни  влияе  върху  
позициите , приети  от държавите -членки , когато  са изправени  пред  вземане  на 
решения  случай  по случай  за това дали  даден  продукт  да се пусне  на пазара . 
Във всички  скорошни  случаи  нямаше  консенсус . Въпроса  за взимане  на 
решение  от страна  на ЕС за ГМО  беше  предмет  и на доклад  на работна  група  от 
Световната  търговска  организация  в края  на 2006 г.13 
Проблеми , срещнати  при прилагането  и изпълнението , се дължат  частично  на 
факта , че приложимата  законодателна  рамка  е приета  наскоро : прилагането  на 
                                                 
12 http://www.ec.europa.eu/research/press/2006/p df/pr1906_eb_64_3_final_report-may2006_en.pdf 
13 Европейски  общности  – мерки , влияещи  върху  одобряването  и пускането  на пазара  на 
биотехнологични  продукти  – http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/meet_21nov06_e.htm 
 
BG 8   BG преходни  разпоредби  между  „старото “ и „новото “ законодателство  доведе  до 
неохота  при някои  държави -членки . Въпреки  че ГМО  представляват  само  
малка  част от биотехнологията , общественото  схващане  често  ги вижда  като 
основното   приложение . Необходимо  е справяне  с разликата  между  
общественото  схващане  и договорената  законодателна  рамка  за ГМО . 
4. ПРИЛАГАНЕТО  НА СТРАТЕГИЯТА  ЗА ПЕРИОДА  2002  – 2006  Г. 
Приложеният  работен  документ  на службите  на Комисията  съдържа  подробен  
доклад  за прилагането  на плана  за действие . Той е създаден  въз основа  на 
принос  от службите  на Комисията , органите  на държавите -членки  и 
заинтересованите  страни . Допълнен  е от обобщаваща  схема  на главните  
постижения  при прилагането  на 30 действия .  
Главните  заключения  на настоящия  преглед  са, че: 
– Стратегията  е била  успешна  и още е актуална . Списъкът  с достиженията , 
такива  като изследователски  дейности  и регионална  интеграция  на групи , 
ясно  очертава  ролята , която  стратегията  е изиграла  по отношение  
интегрирането  на „биотехнологичното  измерение “ в другите  области  на 
политиката , както  и вдъхновяване  на национални  биотехнологични  планове . 
Силната  подкрепа  от страна  на заинтересованите  страни , на която  се 
радваше  стратегията , е свидетелство  за успеха  ;  
– Малък  брой  от дейностите  вече са приключили . Това  е главно  във връзка  с 
приемането  на новата  законодателна  рамка  за ГМО , която  от 2002 г. насам  е 
ревизирана  значително ; 
– Няколко  други  дейности  са станали  неадекватни , главно  поради  липсата  на 
интерес  от групата , към която  са били  насочени  (напр . действие , целящо  
създаването  на група  от управителите  на биотехнологични  фирми ); 
– Има голямо  основание  да се продължат  повечето  от дейностите , като се 
гарантира  съгласуваност  с други  хоризонтални  инициативи  (напр . 
образование , права  върху  интелектуалната  собственост ...) и се спазват  
международните  ангажименти  на ЕС (напр . принос  към многостранните  
споразумения  за околната  среда ); 
– Някои  действия  се нуждаят  от префокусиране  и специален  приоритет , 
имайки  предвид  важността  им и специфичния  им биотехнологичен  характер . 
5. ПЪТЯТ  НАПРЕД  ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ  НА СТРАТЕГИЯТА  
Оригиналният  вид на стратегията  е бил съзнателно  с широк  обхват , за да се 
постигне  първоначалното  начертаване  на ситуацията  и да се идентифицира  
пълният  диапазон  от свързани  политически  области . След  като тази фаза  е 
изпълнена , средносрочният  преглед  предлага  възможност  за префокусиране  с 
цел максимизиране  на въздействието  от стратегията . Това  води  до последващи  
действия , които  са все още адекватни  в тяхната  оригинална  форма , подсилване  
на синергията  с други  хоризонтални  политики  и преглеждане  на приоритетите , 
 
BG 9   BG които  са специфични  за сектора  на биотехнологиите . Резултатът  ще бъде  
подобрение  в ефекта  от стратегията  до 2010 г. 
Тези  специфични  биотехнологични  приоритети  могат  да се прегрупират  в пет 
главни  взаимозависими  теми : 
(1) Насърчаване  на изследователската  дейност  и развитието  на пазара  за 
приложенията  на науките  за живота  и биотехнологията  и основана  на 
знание  биоикономика . Изследователската  работа  остава  задължително  
условие  за развитието  на биотехнологията  и планът  за действие  се 
нуждае  от адаптиране  към новата  РП7. Базовата  биотехнологична  
изследователска  работа  на Европа  е напреднала , но Европа  няма  
първенство  в превръщането  на изследователската  работа  в търговски  
приложения . Планът  за действие  следва  да бъде  префокусиран  с цел 
насърчаване  на развитието  на пазара  за продукти  на основа  на 
биотехнология  и подобряване  на възприемането  на нови  технологии ; 
(2) Насърчаване  на конкурентоспособността , трансфера  на познание  и 
иновации  от научната  основа  към промишлеността . Европейските  
изключително  биотехнологични  фирми  са най-вече СМП  с ограничени  
ресурси , чиито  растеж  и икономическа  издържливост  се задържат  от три 
главни  пречки : фрагментираната  патентна  система  на Европа , 
недостатъчния  достъп  до рискови  капитали  и недостига  на 
сътрудничество  между  наука  и бизнес . Комисията  определи  липсата  на 
ясна  и съгласувана  законодателна  рамка  за защита  на правата  върху  
интелектуалната  собственост  като препятствие  пред  иновацията  в 
Европа14 и ще предложи  конкретни  стъпки  за модерна  и постижима  
рамка . В допълнение  на това префокусирането  на плана  за действие  
може  да допринесе  за подобряване  на някои  рамкови  условия , свързани  
с конкурентоспособността , специфична  за биотехнологичния  сектор . 
(3) Насърчаване  на информирани  обществени  дебати  за ползите  и рисковете  
от науките  за живота  и биотехнологията . Въвеждането  на биотехнология  
също  е при условие  на общественото   и пазарно  приемане . 
Загрижеността  за етичността  също  е повече , отколкото  при други  
авангардни  технологии . Има ясно  необходимо  условие  за действия , 
целящи  асоциирането  на обществеността  и заинтересованите  страни  
възможно  най-тясно  с процеса  на вземане  на решения , като се отчитат  
ползите  и рисковете  от науките  за живота  и биотехнологията , въз основа  
на хармонизирани  данни  и статистики , както  и на етични  съображения . 
(4) Гарантиране  на устойчив  принос  на съвременната  биотехнология  към 
селското  стопанство . Биотехнологията  в сферата  на първичното  
производство  и агрохранителната  промишленост  има огромен  
потенциал  за развитие , особено  за замяна  на химичните  процеси  и 
изкопаемите  горива . Все пак някои  от засегнатите  технологии  се 
нуждаят  от внимателно  изследване . Законодателната  рамка  относно  
                                                 
14 Съобщение  на Комисията  „Модерна  Европа , насочена  към иновациите “, COM(2006) 589 
окончателен , 12.10.2006 г. 
 
BG 10   BG ГМО  взема  предвид  възможни  дългосрочни  въздействия  върху  околната  
среда  и здравето , безопасността  на хранителната  верига  и зачита  
другите  начини  на селскостопанско  производство . Въпреки  това в някои  
случаи  мерките  за управление  на риска  при продукти , които  са 
специално  предназначени  за употреба  в промишлеността , следва  да се 
доразвият .  
(5) Подобряване  на прилагането  на законодателството  и неговото  
въздействие  върху  конкурентоспособността . ЕС има вероятно  най-
развитата  и на моменти  най-строгата  законодателна  рамка  за науките  за 
живота  и биотехнологията . Въпреки  това строгите  правила  не следва  да 
възпрепятстват  конкурентоспособността  и иновацията .  
Начинът , по който  Комисията  възнамерява  да префокусира  прилагането  на 
стратегията  в светлината  на горните  пет приоритетни  теми , е изложен  
подробно  в приложения  „Префокусиран  план  за действие  за науките  за живота  
и биотехнологията “. 
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ  
Потенциалът  на биотехнологията  да подкрепя  политиките  на ЕС е реален  и е 
доказан  чрез многобройни  практически  примери . Поради  това има силна  нужда  
от продължаване  на развитието  на науките  за живота  и биотехнологията  в ЕС, 
особено  чрез увеличаване  на изследователската  работа  и насърчаване  на 
конкурентоспособността . Главният  инструмент  на ЕС за това е стратегията .  
Освен  че технологията  е обещаваща , налице  е и призив  за обосновано  
използване  на някои  от приложенията  , по-специално  в областта  на 
агрохранителната  промишленост , както  и за внимателно  преглеждане  от страна  
на обществеността  и регулаторен  контрол , гледащ  в перспектива .  
Предвид  еволюиращата  с бързи  крачки  биотехнология , налице  е абсолютна  
необходимост  създателите  на политиката  да поддържат  гъвкав , гледащ  в 
перспектива  подход  с цел предусещане  на бъдещи  развития  и адаптиране  към 
нови  предизвикателства . Скорошни  примери  включват  потенциалното  
използване  на клонирани  животни  или тяхно  потомство  в агрохранителния  
сектор  или използването  на генетично  модифицирани  пилета  за производство  
на фармацевтични  вещества  в яйцата  им.  
Първоначалният  широк  обхват  на стратегията  предложи  пълна  картина ; едно  
префокусиране  сега би осигурило  ефективно  прилагане  с по-точни  цели  и по-
добра  съгласуваност  с другите  политики . 
Поради  тези причини  Комисията : 
– ще шродължи  прилагането  на плана  за действие  до 2010 г., като в същото  
време  постави  специално  ударение  върху  насочен  набор  от специфични  
биотехнологични  приоритетни  действия ; 
– ще включи  биотехнологията  в прилагането  на стратегии  за иновация ; 
 
BG 11   BG – в сътрудничество  с държавите -членки  и заинтересованите  страни  ще 
подобри  прилагането  на стратегията . 
 
BG 12   BG Префокусиран  план  за действие  за науките  за живота  и биотехнологията  
(1) Насърчаване  на изследователската  дейност  и развитието  на пазара  за 
приложенията  на науките  за живота  и биотехнологията  и за основаната  на 
знание  биоикономика . – Префокусирано  действие  315: 
– Създаване  на нови  познания  съгласно  РП7. 
– В сътрудничество  с промишлеността  държавите -членки  и други  
финансиращи  организации  мобилизират  публично  и частно  финансиране  на 
изследователската  дейност  и заздравяват  координацията  в изследователската  
работа .  
– Чрез  публично -частни  партньорства  между  Европейската  комисия  и 
Европейската  федерация  на асоциациите  от фармацевтичната  промишленост  
(EFPIA) да се приложи  съвместната  технологична  инициатива  в областта  на 
иновативната  медицина  в рамките  на РП7. 
– В сътрудничество  с промишлеността  държавите -членки  и други  
финансиращи  организации  прилагат  схеми  за финансиране /насърчаване  
установяването  на мултифункционални  пилотни  инсталации  за 
демонстриране  на потенциала  на приложенията  на биологична  основа  и 
улесняване  на проникването  им на пазара , предмет  на съразмерна  оценка  на 
въздействието  и в съответствие  с правилата  на ЕО в сферата  на 
конкуренцията  и вътрешния  пазар . 
– Изследване  в сътрудничество  със заинтересованите  страни  на водещи  
пазарни  инициативи  в области  на екоефикасни  продукти  на биологична  
основа , предмет  на съразмерна  оценка  на въздействието  и в съответствие  с 
правилата  на ЕО в сферата  на конкуренцията  и вътрешния  пазар .  
(2) Насърчаване  на конкурентоспособността , трансфера  на познание  и иновации  от 
научната  основа  към промишлеността . Префокусирани  дейности  5, 6 и 9: 
– В сътрудничество  с държавите -членки  развиване  на най-добри  практики  за 
отговорно  лицензиране  на генетични  изобретения . 
– В сътрудничество  с държавите -членки  насърчаване  на трансфер  на познание  
чрез подобряване  на връзките  между  изследователските  организации  и 
промишлеността  и стимули  за иновации . 
– Наблюдаване  на прилагането  на Директива  98/44/ЕО относно  правната  
закрила  на биотехнологичните  изобретения  и изследване  на пътища  за 
облекчаване  на патентната  система  за МСП . 
– Насърчаване  на държавите -членки  да разгледат  специфични  правила  и/или 
стимули  за младите  иновационни  фирми . 
                                                 
15 Номерът  в скоби  на отделните  действия  е този от първоначалния  план  за действие  
 
BG 13   BG – Насърчаване  използването  на инструменти  на ЕИФ /ЕИБ  и рамковата  
програма  за конкурентоспособност  и иновации  за облекчаване  на достъпа  до 
финансиране  на биотехнологичните  фирми . 
– В сътрудничество  с ЕИБ  изпълнение  на финансовите  инструменти  за 
споделяне  на риска , съфинансирани  от РП7 и ЕИБ . 
– Подкрепа  за развитието  и интегрирането  на групи  и на регионални  мрежи . 
(3) Насърчаване  на обществени  дебати  за ползите  и рисковете  от науките  за живота  
и биотехнологията . Префокусирани  дейности  13, 14 и 16: 
– Стимулиране  на възможното  създаване  на институционализиран  интерфейс  
с различните  заинтересовани  страни  относно  ползите  и риска  от науките  за 
живота  и биотехнологията . 
– Съставяне  на предложения  относно  подобряване  на сътрудничеството  с 
всички  подходящи  заинтересовани  страни  за гарантиране  на включване  в 
дейностите  на Комисията . 
– В сътрудничество  с Евростат , промишлеността , държавите -членки  и ОИСР  
съставяне  на предложение  за установяване  на международни  количествени  
показатели  за въздействието  (включително  социални  и икономически ) и 
структурирано  събиране  на данни . 
– Адаптиране  на дейността  към новата  РП7 и изработване  на насоки  за 
дейности , финансирани  от ЕО и насочени  към въпроси  от етичен  характер .  
– Предусещане  на възможно  етично  и социално -икономическо  въздействие  от 
новопояващи  се научни  проблеми . 
(4) Гарантиране  на устойчив  принос  на съвременната  биотехнология  към селското  
стопанство . Префокусирани  действия  17 и 23: 
– Оценка  на национални  и регионални  мерки  за съвместното  им съществуване  
и изучаване  на приложимите  национални  системи  за гражданска  
отговорност . 
– Преоценка  до 2008 г. на възможната  нужда  от бъдещи  насоки  относно  
съвместното  съществуване  на равнище  ЕС. 
– В сътрудничество  с държавите -членки  подкрепа  за изследователската  
дейност  и разработване  на насоки  за предприемане  на мерки  за съвместно  
съществуване  на специфични  култури  и обмен  на информация  за най-
добрите  практики  сред  държавите -членки . 
– Приемане  на специфични  за културите  прагове  за етикетиране  на семена . 
– Провеждане  на научно -изследователски  дейности  във връзка  с проучвания  и 
поддръжка  на потенциални  положителни  и отрицателни  дългосрочни  
въздействия  от търговски  налични  ГМО . 
 
BG 14   BG – Изследване  на ползите  и рисковете  от ГМ култури , използвани  за 
промишлена  преработка  или молекулярно  земеделие . 
(5) Подобряване  на прилагането  на законодателството  и неговото  въздействие  върху  
конкурентоспособността . Префокусирано  действие  29: 
– Заздравяване  на съществуващите  мрежи  с държавите -членки  за наблюдаване  
на прилагането  на стратегията  и намаляване  на регулаторните  препятствия  
пред  конкурентоспособността . 
– Търсене  на изпреварващи  действия  и оценка  на регулаторното  покритие  на 
добиващи  значение  въпроси . 
– Подобряване  на координацията  на политиката  включително  на 
взаимопресичащи  се теми  и по-специално  съсредоточаване  върху  
новопоявяващи  се въпроси .