СЪКРАЩЕНИЯ

ДЗЕС : Добро земеделско и екологично състояние

Евростат : Статистическа служба на Европейския съюз

ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

ЕФГЗ : Европейски фонд за гарантиране на земеделието

ЗИУ : законоустановени изисквания за управление

ОСП : обща селскостопанска политика

СЕП : Схема за единно плащане

СЕПП : Схема за единно плащане на площ

СТО : Световна търговска организация (Женева)

CATS : Clearance Audit Trail System (система за одитни следи при одита на уравняване на сметките) — база данни за информация, свързана с плащанията от Европейските фондове за земеделие

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Земеделски предприемачески доход : доход от земеделски дейности, използван за поддържането на собствени производствени фактори (работа и/или предприятие, собствен капитал и притежавана земя). Равен е на факторния доход минус разходите, свързани със заемане на капитал и наемане на работна ръка.

Земеделски факторен доход : представлява нетната добавена стойност на земеделските дейности (както и на неотделимите от тях неземеделски вторични дейности) по факторни разходи. Тя се изчислява като се извади стойността на междинното потребление, потреблението на основен капитал и производствените данъци от стойността на земеделската продукция по основни цени и се прибави стойността на (други) производствени субсидии. Домакинствата често получават доходи от други източници (неземеделски дейности, заплати, социални помощи, доходи от собственост), така че земеделските доходи не винаги се равняват на действителните доходи на домакинствата, заети със земеделска дейност.

Отделяне от производството : процесът на отделяне на преките плащания от реалното селскостопанско производство.

Проверка на състоянието : проведена през 2008 г. проверка на реформата на ОСП от 2003 г. Приемане на предложенията на Комисията за по-нататъшно разделяне на преките помощи и обема на производство и допълнителна гъвкавост на СЕП, прехвърляне на повече разходи към мерките за развитие на селските райони, промени на системата за интервенции, увеличаване на квотите за мляко и други мерки, специфични за отделните сектори.

Програма 2000 : тази реформа създаде два основни стълба в ОСП, които се финансират от бюджета на Общността посредством два Европейски фонда за земеделие. Първият стълб (Европейски фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) осигурява подкрепа на пазарните мерки и на доходите под формата на преки плащания. Вторият стълб (Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) съфинансира мерките в рамките на развитието на селските райони в области като агроекология, повишаване качеството на храните, по-високи технически стандарти и хуманно отношение към животните.

Реформа от 1992 г. : първата голяма реформа на ОСП ("Реформа на Макшери"), при която са намалени интервенционните цени в секторите на обработваемите култури и производството на говеждо месо. Като компенсация за очакваното понижаване на приходите реформата въвежда преки плащания за производителите на обработваеми култури и за земя, която ще бъде изведена от производство (земя под угар).

Реформа от 2003 г. : реформа на ОСП ("Междинен преглед"), която има за цел да намали ценовото подпомагане и да компенсира това намаление чрез пряко подпомагане на доходите. Реформата утвърждава процеса, започнал през 1992 г. (реформа на Макшери), и потвърден през 1999 г. (реформа "Програма 2000"). Реформата от 2003 г. въвежда отделянето на помощите от производството и кръстосаното спазване, като едновременно с това затвърждава помощите за развитие на селските райони.

Споразумение за селското стопанство на СТО : резултат от преговорите в рамките на Уругвайския кръг от периода 1986—1994 г. С това споразумение държавите членки на СТО се съгласиха да подобрят достъпа до пазара и да намалят субсидиите, които нарушават търговията в областта на земеделието.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Схемата за единно плащане (СЕП) е основна черта на реформата на Общата селскостопанска политика (ОСП) от 2003 г. Нейните цели са да насърчи земеделските производители по-добре да отговарят на пазарното търсене и да подпомогне техните доходи. Понастоящем СЕП се прилага в 17 от 27 държави членки на ЕС, а разходите по схемата през 2009 г. възлизат на 28,8 милиарда евро.

II. Извършеният от Палатата одит на прилагането на СЕП се фокусира върху следните основни точки:

- бенефициентите на политиката, достъпа до единни плащания и дефинирането на допустимата за подпомагане земя;

- приноса на схемата за целите на подпомагането доходите на земеделските производители и поддържането на земята в добро земеделско и екологично състояние;

- специфичните последствия при различните модели на прилагане на схемата.

III. Бенефициентите по СЕП са "земеделски производители", занимаващи се със "земеделска дейност" и имащи на свое "разположение" "допустима за подпомагане земя". Липсата на точност при дефиницията на тези термини обаче, както и начинът, по който съответните разпоредби бяха прилагани впоследствие, позволи на физически или юридически лица, които не извършват никаква или извършват незначителна земеделска дейност да се възползват от плащания по СЕП.

IV. През 2008 г. Комисията и Съветът предприеха проверка на ОСП, известна като "проверка на състоянието", която потвърди, че помощта по СЕП не трябва да бъде отпускана на "физически или юридически лица, чиито земеделски дейности представляват само незначителна част от цялостната им икономическа дейност, или чиято икономическа цел не е насочена към упражняване на земеделска дейност". Нито една държава членка обаче все още не е използвала тази възможност за по-добър подбор на бенефициентите на помощта по СЕП.

V. Достъпът на нови бенефициенти до СЕП понякога е ограничен. Освен това критериите за допустимост на земята не са достатъчно ясни, а изискваната минимална земеделска дейност в някои случаи липсва напълно.

VI. Преките плащания, включващи СЕП и помощта, обвързана с производството, представляват важен дял от доходите на стопанствата. Основната част от помощта отива при малък брой големи бенефициенти, а мнозинството от бенефициентите получават помощ в малък размер.

VII. Получаването на помощ по СЕП зависи от следването на задълженията за кръстосано спазване. Палатата обаче отбеляза, че не съществува пряка връзка между помощта по СЕП и разходите на земеделските производители, поети при спазването на тези задължения. По подобен начин, не е възможно да се установи пряка връзка между помощта по СЕП и положителните вторични ефекти за обществото от земеделските дейности.

VIII. Държавите членки имат няколко възможности ("модели") за прилагане на СЕП. Изборът между тези модели съществено влияе върху разпределението на помощта в държавите членки (между земеделските производители). Това означава, че понастоящем СЕП представлява един лошо насочен метод за подпомагане на доходите на земеделските производители.

IX. Повечето държави членки, които досега са въвели СЕП, са запазили историческия модел, при който размерът на помощта се базира основно на параметри, определени през периода 2000—2002 г., които вече не отговарят на настоящата дейност. В случаите, когато органите на държавите членки не са определили ограничения, този модел може също така да бъде свързан със спекулативни прехвърляния и натрупване на права за получаване на плащания от бенефициентите.

X. Регионалният модел насърчава по-равномерно разпределение на помощта. Доказано е обаче, че той увеличава "капитализацията" на помощта в цените за продажба и наем на земя. Такава капитализация съществува във всички системи за отпускане на помощ, които се базират на площта на обработваната земя, но тя е още по-силно изразена в регионалния вариант на прилагане на СЕП.

XI. Като цяло СЕП е допринесла за постигането на целите на ОСП, по-специално чрез насърчаване на земеделските производители да отговарят по-добре на пазарното търсене и чрез подпомагане на доходите на земеделския сектор. Въпреки това Палатата призовава Комисията да обмисли дали съществува необходимост от преоценка на специфичните параметри на схемата в съответствие с посочените по-долу препоръки.

XII. Палатата препоръчва:

- да бъде изменено настоящото законодателство с цел да се гарантира, че помощта по СЕП е насочена към действащите земеделски производители, по-специално като изключва бенефициентите, които не извършват никаква или извършват незначителна земеделска дейност;

- допустимата за подпомагане земя и земеделските дейности следва да бъдат по-ясно дефинирани, за да се изключат от обхвата на помощта по СЕП неземеделски парцели, както и дейности, които не допринасят за увеличаване на земеделската производителност (чл. 39 от Договора, вж. бел. под линия 5) или за активно поддържане на екологичната стойност на земята;

- изчисляването на помощта по СЕП следва да се промени, за да отрази по-добре разходите, свързани с околната среда, и други вторични ефекти;

- стандартите за ДЗЕС следва да изискват от земеделските стопани да извършват конкретни редовни дейности, за да им бъде отпусната пълната сума на помощта. Намаляването на размера на плащанията при неизпълнение на задълженията за кръстосано спазване трябва да има по-сериозен възпиращ ефект;

- следва да се цели по-равномерно разпределение на помощта между земеделските производители посредством по-нататъшна модулация на плащанията, ограничаване на по-големите отделни плащания, или отчитане на конкретните обстоятелства на земеделските стопанства;

- изчисляването на правата на получаване на плащания следва да става въз основа на конкретните условия за земеделие в различните региони.

ВЪВЕДЕНИЕ

КОНТЕКСТ

1. До реформата през 1992 г. ОСП разчита на система за ценово подпомагане в повечето сектори на земеделието, в комбинация с публична интервенция на пазарите на земеделска продукция и със защита на границите [1]. Ценовото подпомагане създава почти постоянно излишъци от основните земеделски стоки, а стабилизация на пазара може да се постигне само с високи бюджетни разходи чрез мерки като частно складиране, мерки за освобождаване от интервенционни запаси, субсидии за износ или дори унищожаване на земеделски продукти. Освен това ценовото подпомагане систематично е критикувано при многостранни търговски преговори.

2. Реформата на ОСП от 1992 г. намали интервенционните цени на зърнените култури и говеждото месо и задължи големите земеделски стопанства да оставят под угар част от земята си. Едновременно с това реформата въведе съпътстващи мерки за опазване на околната среда, ранно пенсиониране на земеделските производители и мерки за залесяване. Като компенсация за очакваните загуби на доходи вследствие на намалението на цените на зърнените култури и говеждото месо, производителите получиха преки плащания, обвързани със засетите площи или с броя на животните. Общите суми на тези плащания бяха ограничени от тавани, специфични за секторите на регионално и национално ниво.

КАРЕ 1

ПОДПОМАГАНЕ НА ДОХОДИТЕ НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ СТОПАНСТВА И МЕЖДУНАРОДНИТЕ ЗАДЪЛЖЕНИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

През 1994 г. Европейският съюз и държавите членки на СТО подписаха Споразумението за селското стопанство от Уругвайския кръг (URAA). Това споразумение класифицира различните видове помощи за земеделските стопанства според доколко те водят до нарушаване на международната търговия. Прякото ценово подпомагане се счита за причиняващо особени нарушения и държавите членки на СТО поеха ангажимент да намалят този вид подпомагане. Счита се, че преките плащания, "несвързани с производството", не нарушават търговията и следователно са разрешени [2].

3. През 1999 г. Европейският съвет в Берлин постигна споразумение за по-нататъшна реформа на ОСП. Помощта за земеделието беше организирана около два основни "стълба", финансирани чрез два фонда на бюджета на Общността. Европейският фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) продължава да финансира пазарните мерки и включва подпомагане на доходите под формата на преки плащания, обвързани с производството. Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) съфинансира мерките за развитие на селските райони като опазване на околната среда и устойчиво земеделие, насърчаване на производството на качествени храни и по-високи стандарти за технология и хуманно отношение към животните.

РЕФОРМАТА НА ОСП ОТ 2003 Г. ВЪВЕДЕ СХЕМАТА ЗА ЕДИННО ПЛАЩАНЕ

4. Прилагането на Споразумението за селското стопанство от Уругвайския кръг и промяната на политическите приоритети доведе до реформата на ОСП от 2003 г. Тази реформа беше планирана с цел да поощри земеделските производители да отговорят на пазарното търсене и да насърчи земеделските практики, насочени към опазване на околната среда.

5. По отношение на първия стълб на ОСП (ЕФГЗ), който финансира помощите за пазара и преките помощи, реформата от 2003 г. се основава на четири ключови елемента:

- Въвеждане на Схема за единно плащане (СЕП). Тази схема замества повечето съществуващи преки плащания на помощи. В рамките на СЕП помощите са "отделени" от всякакви задължения за производство.

- Пълното изплащане на пряка помощ зависи от условието земеделските производители да поддържат цялата си земя в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) и да спазват законоустановените изисквания за управление (ЗИУ). Това е така нареченото "кръстосано спазване". ДЗЕС и ЗИУ препоръчват или забраняват практики, свързани с опазването на потенциала за производство на земеделската земя, околната среда, здравето и хуманното отношение към животните, безопасността на растенията и храните.

- Въвеждане на задължителен механизъм за намаляване на всички преки плащания с размер над 5000 евро за календарна година с фиксиран процент ("модулация") [3]. Средствата, произтичащи от модулацията, се прехвърлят към ЕЗФРСР.

- Механизъм за финансова дисциплина, който следва да гарантира, че сумите за финансиране на стълб I от ОСП, за които е постигнато споразумение, не се превишават през никоя година [4]. Този механизъм влезе в сила през 2007 г., но досега все още не е приложен.

6. СЕП е планирана в съответствие с общите цели на ОСП, която се стреми към "увеличаване на производителността в селското стопанство като начин за осигуряване на приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност чрез увеличаване на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност" [5]. Поради това доходите на земеделските производители, които са един от основните въпроси, стоящи пред ОСП от нейното приемане, остават от основно значение за политиката.

7. През година на прилагане 2008 (финансова година 2009) националните тавани за разпределение на правата на получаване на плащания в 17-те държави членки, които са въвели СЕП към този момент, възлизат общо на 31,5 милиарда евро [6]. В бюджета за 2009 г. за СЕП са отпуснати 72,1 % от преките плащания на помощ от ЕС и 49,8 % от бюджета за земеделие и развитие на селските райони.

ТАБЛИЦА 1

ГОДИШНИ БЮДЖЕТНИ ТАВАНИ ЗА СХЕМАТА ЗА ЕДИННО ПЛАЩАНЕ

(в хил. евро) |

Държава членка | Година на прилагане |

| 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. |

Белгия | 475641 | 488660 | 502200 |

Дания | 981539 | 987356 | 993338 |

Германия | 5644898 | 5693330 | 5741963 |

Ирландия | 1335311 | 1337919 | 1340752 |

Гърция | 2041887 | 2069049 | 2234039 |

Испания | 3529453 | 3542583 | 3600357 |

Франция | 6060555 | 6107448 | 6159613 |

Италия | 3593132 | 3612988 | 3827342 |

Люксембург | 36602 | 37051 | 37051 |

Малта | | 1668 | 3017 |

Нидерландия | 325103 | 730632 | 743163 |

Австрия | 540440 | 643956 | 649473 |

Португалия | 365645 | 413774 | 434232 |

Словения | | 50454 | 62902 |

Финландия | 519628 | 521285 | 523362 |

Швеция | 630000 | 714201 | 719414 |

Обединено кралство | 3914945 | 3931186 | 3947375 |

Общо | 29994779 | 30883540 | 31519593 |

ОСНОВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА СЕП И МОДЕЛИ ЗА ПРИЛАГАНЕ

8. Както беше посочено по-горе, СЕП беше основният компонент на реформата на ОСП от 2003 г. и замести повечето съществуващи преки плащания на помощ [7]. Само земеделските производители могат да получават помощ по СЕП. Земеделски производител е лице, което извършва земеделска дейност. Земеделската дейност е определена като производството на растения, отглеждането на животни или поддръжката на земя в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) [8].

9. За да се възползва от помощта по СЕП, земеделският производител трябва да притежава "права на получаване на плащания" и да разполага с допустима за подпомагане земя. Всяко право на получаване на плащания, декларирано заедно с един хектар допустима за подпомагане земя, дава право на плащания по СЕП, равно на единичната стойност на декларираното право на получаване на плащания [9]. Правата на получаване на плащания всъщност представляват условно право за ползване на средства от ЕС, отпуснати за подпомагане на доходите, т.е. те са актив. Те могат да бъдат отделени от земята и търгувани отделно.

10. Правата на получаване на плащания се дават от националните органи. Националните тавани отговарят на стойността на всички налични права на получаване на плащания, които земеделските производители могат да активират с допустимата за подпомагане земя на територията на една държава членка. Тази стойност е по-висока от действително изплатените суми, защото всички преки плащания на земеделските производители, включително плащанията по СЕП, са намалени в резултат от модулацията (например с 5 % през 2008 г.), държавите членки не са разпределили изцяло всички налични суми, земеделските производители не са използвали ("активирали") всички права на получаване на плащания (например защото през дадена година те обработват по-малко хектари, отколкото е броят на притежаваните от тях права на получаване на плащания) или плащанията са били намалени в резултат на административни санкции (например в случай на закъснение при подаване на заявлението за отпускане на помощ). По този начин общите плащания по схемата възлизат на 28,8 милиарда евро за финансова година 2009 [10].

11. Белгия, Дания, Германия, Ирландия, Италия, Люксембург, Австрия, Португалия, Швеция и Обединеното кралство въведоха СЕП през 2005 г. Испания, Франция, Нидерландия, Финландия и Гърция използваха преходен период и въведоха СЕП една година по-късно — през 2006 г.

12. За новите държави членки, които се присъединиха към ЕС през 2004 г. и 2007 г., важат специфични правила. Те биха могли да въведат СЕП като другите държави членки, но до настоящия момент само Малта и Словения са направили това през 2007 г. България, Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Румъния, Полша и Словакия са се възползвали от възможността да отложат въвеждането на СЕП до 2013 г. Междувременно те прилагат опростена схема за подпомагане въз основа на площ (СЕПП) [11]. СЕПП не беше включена в обхвата на одита, предмет на настоящия доклад.

13. Бяха формулирани няколко възможности за прилагане на схемата по отношение на изчислението и разпределението на правата на получаване на плащания, като по този начин държавите членки можеха да изберат между няколко "модела": исторически модел, регионален модел (с фиксирана ставка) и смесени модели, които са комбинация от двата:

а) Исторически модел [12]: на всеки земеделски производител се дават права на получаване на плащания, които по правило се базират на средния размер на помощите, получени по време на тригодишния референтен период (2000, 2001 и 2002 г.) (изчислена по историческия модел референтна сума) и средната стойност в хектари на обработваната през този период земя по някоя от предишните схеми за подпомагане, обвързано с производството (референтна площ). [13] Така единичната стойност на право на получаване на плащания е равна на референтната сума, разделена на броя права на получаване на плащания. Този метод за изчисляване води до значителни разлики в единичната стойност на правата на получаване на плащания, които са породени от несъответствието на помощта за определени земеделски сектори по време на референтния период.

б) Регионален модел (с фиксирана ставка) [14]: При регионалния модел всички права на получаване на плащания, отпуснати на земеделските производители от определен регион/подрегион, имат еднаква стойност ("фиксирана ставка"), като на земеделския производител се отпускат права на получаване на плащания за всеки допустим хектар земя, деклариран през годината на подаване на заявлението, или през последната година, предхождаща годината на въвеждане на СЕП.

в) Смесени ("хибридни") модели: Тези модели комбинират елементи от историческия и от регионалния модел. Земеделските производители получават основна фиксирана сума на хектар допустима за подпомагане земя плюс фиксирана ставка на плащания за подпомагане, получени през референтния период. Хибридните модели могат да бъдат статични или динамични, т.е. комбинацията от историческите и фиксираните стойности може да остане непроменена или може да се променя с времето и да се развие напълно до регионален модел с фиксирана ставка. Избраните модели за изчисляване и разпределяне на правата на получаване на плащания в 17-те държави членки, които прилагат СЕП, са показани в приложение I.

14. Държавите членки имат право да насочат част от плащанията, изчислени по историческия модел, към национален резерв, който може да бъде използван за отпускане на права на получаване на плащания на нови земеделски производители, които са започнали дейността си след референтния период, на земеделски производители в специално положение, или на земеделски производители, засегнати от програми за преструктуриране или развитие.

ПРОМЕНИ, ВЪВЕДЕНИ С ПРОВЕРКАТА НА СЪСТОЯНИЕТО НА ОСП ОТ 2008 Г.

15. През 2008 г. Комисията и Съветът извършиха проверка на ОСП, известна като "Проверка на състоянието". Съветът прие предложенията на Комисията за допълнително отделяне от производството на схемите за преки помощи, които все още са били обвързани с него [15]. Останалите обвързани с производството схеми за сух фураж, нишесте, лен и хмел също ще бъдат отделени и включени в СЕП до 2013 г. Наред с това проверката на състоянието допълнително опрости правилата и премахна задължението земеделските производители да държат част от земята си задължително под угар.

16. Съветът също така даде възможност на държавите членки да преразгледат първоначалното си решение за избор на определен модел за прилагане на СЕП. Държавите членки, които са избрали историческия модел могат да решат да намалят разликата между единичните стойности на правата на получаване на плащания, или да преминат към (пълен или хибриден) регионален модел. Държавите членки, които вече са въвели хибриден регионален модел, могат да решат да намалят дела на историческия модел в стойността на правата на плащания, като по този начин ги приближат до регионалната стойност. Държавите членки могат също да преразгледат състава на регионите [16]. На последно място, държавите членки са оторизирани също да използват до 10 % от своите "национални тавани", за да подпомагат специфични дейности [17].

ОБХВАТ, ЦЕЛИ И ПОДХОД НА ОДИТА

17. Палатата вече е одитирала въвеждането на СЕП в 17-те държави членки, които прилагат системата от 2006 г. Резултатите от одитите са докладвани в съответните годишни доклади.

18. За целите на настоящия доклад Палатата реши да извърши допълнителни одитни дейности през 2009 и 2010 г. Това включи одитни посещения на Европейската комисия и в три държави членки (Франция, Обединеното кралство и Италия), както и анализ на документи и преглед на различни проучвания и оценки.

19. Настоящият доклад се фокусира върху следните теми:

- дефиниране на бенефициентите на политиката и на условията за получаване на единни плащания и определяне на допустимата за подпомагане земя;

- принос на схемата за постигането на целите да се подпомагат доходите на земеделските производители и да се поддържа земята в добро земеделско и екологично състояние;

- специфични последствия при различните модели на прилагане на схемата;

- грешки, свързани със сложните изчисления, необходими за установяване на правата на получаване на плащания.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

БЕНЕФИЦИЕНТИ НА ПОЛИТИКАТА, УСЛОВИЯ ЗА ПОЛУЧАВАНЕ НА ЕДИННИ ПЛАЩАНИЯ И ИЗГРАЖДАНЕ НА ОСНОВНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ НА СХЕМАТА

20. При одита беше установена липса на точност при определянето на бенефициентите по СЕП, на допустимите за подпомагане дейности и на допустимата за подпомагане земя, както и значително свобода в решенията относно изграждането и прилагането на основните елементи на схемата от страна на държавите членки.

ДЕФИНИЦИИ НА "СТОПАНСТВО", "ЗЕМЕДЕЛСКА ДЕЙНОСТ " И "ЗЕМЯ НА РАЗПОЛОЖЕНИЕ НА ЗЕМЕДЕЛСКИЯ ПРОИЗВОДИТЕЛ"

21. Бенефициентите по СЕП са "земеделски производители", заети със "земеделска дейност " и с "допустима за подпомагане земя" на тяхно "разположение". Липсата на прецизност в дефиницията на тези елементи (земеделски производител, земеделска дейност и др.) обаче, както и начинът, по който те са приложени впоследствие, позволи на физически или юридически лица, които не извършват или извършват незначителна земеделска дейност да се възползват от плащанията по СЕП.

22. Законовите разпоредби [18] определят стопанство като всяка производствена единица, управлявана от един земеделски производител, намираща се на територията на една държава членка. Производствена единица означава площ (включително фуражна площ), или животно, които са дали право на преки плащания по време на референтния период. Земеделска дейност е производството, развъждането или отглеждането на земеделски продукти, включително прибирането на реколтата, доенето, размножаването на животните и отглеждането на животни за селскостопански цели или поддържането на земята в добро земеделско и екологично състояние.

23. Следователно законовата рамка не изисква бенефициентите

а) да притежават земя или някакви други средства за земеделско производство,

б) да бъдат производители на земеделски продукти и

в) да печелят доходите си от продажбата на продуктите на своята земеделска дейност на пазара.

24. По отношение на наличието на земя, първоначалната правна рамка за СЕП изисква допустимата за подпомагане земя, която отговаря на броя на правата на получаване на плащания, притежавани от кандидатите, да е била на тяхно разположение за период от не по-малко от десет месеца [19]. Тази разпоредба, която е счетена за прекалено рестриктивна, е заменена през 2008 г. със задължението земята да е на разположение на земеделския производител на определена дата [20]. Правните разпоредби обаче не дефинират термините "на разположение на земеделския производител" или "управление на производствените единици". В резултат на това декларираната земя може да бъде на разположение на всяко друго лице за произволен период от време извън фиксираната дата по време на дадената календарна година, без това да наруши определянето на заявителя като "земеделски производител".

25. Някои държави членки са направили опит да насочат помощта по СЕП към специфични категории земеделски производители. Например Люксембург изисква кандидатите да притежават необходимите земеделски машини или оборудване. Във Франция съответните органи считат, че земеделски производител е лицето, което поема икономическия риск от земеделските дейности, извършвани от него на декларираната по СЕП земя. Това е лицето, което взема икономическите решения, т.е. което придобива фактори на производство (като земя, машини, семена и др.) и получава доходите си от продажбата на производството на земеделското стопанство.

26. Бенефициент, който извършва изискваната земеделска дейност с помощта на наемни работници, се счита за земеделски производител. Когато обаче земята е отдадена под аренда и арендаторът поема икономическия риск от земеделската дейност, той не получава помощ по СЕП, ако в споразумението за отдаване под аренда се уточнява, че собственикът на земята остава икономически бенефициент от извършваната дейност. При одита бяха открити редица подобни случаи [21]. При тези случаи помощта по СЕП е изплатена на собствениците на земята при условие, че арендаторите поддържат земята в ДЗЕС от тяхно име.

КАРЕ 2

БЕНЕФИЦИЕНТИ ПО СЕП, КОИТО НЕ ПОЕМАТ ИКОНОМИЧЕСКИЯ РИСК ОТ ЗЕМЕДЕЛСКАТА ДЕЙНОСТ

При одита на Палатата бяха установени редица случаи, при които земеделски производител-арендатор е получил плащане по схемата за подпомагане на необлагодетелствани райони, но единното плащане,което е свързано със същия парцел земя, е било получено от друг бенефициент (собственика на земята). Подобни случаи се наблюдават често при регионалния (хибриден) модел, защото през годината на въвеждане на схемата на всеки, който е декларирал допустима за подпомагане земя, са отпуснати права на получаване на плащания, без значение дали той е или е бил земеделски производител.

ПЛАЩАНИЯ НА ПЕНСИОНИРАНИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ПРОИЗВОДИТЕЛИ ЗА СПАЗВАНЕ НА МИНИМАЛНИТЕ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ДЗЕС

27. Преди въвеждането на СЕП, т.е. при предишната схема за плащания, обвързани с производството, при пенсиониране на земеделския производител той вече няма право на преки помощи, тъй като е преустановил земеделското производство. С въвеждането на СЕП земеделските производители, които са преотстъпили първоначалното си земеделско стопанство, могат да запазят своите права на получаване на плащания и да ги активират по отношение на земя под аренда, на която не извършват дейност. Това става посредством сложни механизми, специално разработени, за да отговорят на условията, поставени от регламентите. При тези случаи лицата, които поемат първоначалното стопанство, могат да получат нови права на плащания от националния резерв.

28. Според поръчано от Комисията проучване [22] въвеждането на СЕП забавя реалното пенсиониране на земеделските производители, защото схемата им позволява да запазват своите права на получаване на плащания и стопанства (които е възможно да представляват само взета под аренда земя с ниска стойност и минимални задължения за поддържане в ДЗЕС). Националните органи обаче не бяха в състояние да предоставят на Палатата надеждна информация относно броя на тези случаи. Палатата установи, че в една държава членка (Франция) с цел да бъдат предотвратени подобни случаи законодателството постановява, че достъпът до националната пенсионна схема за земеделски производители се разрешава само в случай, че земеделските производители прехвърлят всички свои права на получаване на плащания и земя, с възможно изключение единствено на парцел за производство за собствени нужди. По принцип обаче съществува риск закъснялото оттегляне от земеделското производство, насърчавано от въвеждането на СЕП, да повлияе отрицателно на преструктурирането на земеделския сектор.

КАРЕ 3

БЕНЕФИЦИЕНТИ ПО СЕП, КОИТО СА ПРЕХВЪРЛИЛИ ПЪРВОНАЧАЛНИТЕ СИ ЗЕМЕДЕЛСКИ СТОПАНСТВА

В Италия Палатата откри бивши производители на зърнени култури и тютюн с права на получаване на плащания на висока стойност, които са прехвърлили цялата си земя на други земеделски производители и са взели под аренда на ниска стойност бедна земя за пасища в планински райони на значително разстояние от първоначалните им стопанства и от местоживеенето им. В действителност те са позволили на местни земеделски производители да пасат животните си на тази земя безплатно, което е било счетено за достатъчно за поддържане на земята в ДЗЕС. В друг случай пенсиониран земеделски производител е прехвърлил своето стопанство на членове от семейството си и е декларирал общинска земя с единствената цел да активира своите права на получаване на плащания, без да има право на ползване на декларираната земя [23].

НОВИ БЕНЕФИЦИЕНТИ

29. След въвеждането на СЕП Палатата установи случаи на нови бенефициенти, чиито земеделски дейности представляват само незначителна част от цялостната им стопанска дейност, или чийто основен предмет на дейност не включва упражняване на земеделска дейност. Като пример могат да се посочат клубове за почивка и спорт, железопътни компании, природни резервати, летища и градски съвети, терени за лов и спорт, държавни органи, училища и къмпинги.

30. При одита сред тези нови бенефициенти бяха открити инвеститори, които закупуват права на получаване на плащания (понякога на висока стойност) и ги активират на земя с ниска стойност, като по този начин получават от своите инвестиции много привлекателни гарантирани печалби (вж. точки 66 и 67).

31. При проверката на състоянието беше установено, че подпомагането на доходите от земеделие не трябва да се отпуска на "физическо или юридическо лице, чиито селскостопански дейности представляват само незначителна част от цялостната му стопанска дейност, или чиито основни цели на дейност или на фирмена политика не включват упражняване на селскостопанска дейност" [24]. Регламентите обаче оставят на държавите членки да изключат подобни бенефициенти посредством прилагане на подходящи правни разпоредби. Все още никоя държава членка не се възползвала от тази възможност и помощта по СЕП продължава да бъде изплащана на тези бенефициенти. Нито посетените държави членки, нито Комисията разполагат с точна информация относно броя на тези бенефициенти и размера на получената от тях помощ по СЕП. При положение, че националните тавани са фиксирани, приемането на тези нови бенефициенти намалява размера на наличната помощ за основните целеви бенефициенти на помощта по СЕП.

ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПРИЛАГАТ ПО МНОГО РАЗЛИЧНИ НАЧИНИ ОСНОВНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ НА СЕП

32. Държавите членки отговарят за въвеждането в детайли на някои от основните елементи на СЕП. Между тези елементи могат да се посочат достъпа на нови участници, определянето на минималните земеделски дейности, които трябва да бъдат извършвани на декларираната земя, или условията за използване на възможността за консолидиране на правата на получаване на плащания.

ДОСТЪПЪТ НА НОВИ БЕНЕФИЦИЕНТИ ДО СЕП ЗАВИСИ ДО ГОЛЯМА СТЕПЕН ОТ ПОЛИТИКИТЕ ЗА ПРИЛАГАНЕ НА СХЕМАТА В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

33. Лицата, които искат да започнат земеделска дейност, по принцип нямат право на помощ по СЕП, освен в случай че придобият подходящо земеделско стопанство заедно със съответните му права на получаване на плащания, или закупят на пазара права на получаване на плащания. Държавите членки също така могат да използват националните си резерви, за да отпуснат права на получаване на плащания на нови земеделски производители, които започват своята земеделска дейност. Това става при условие, че кандидатите не са се занимавали със земеделска дейност от свое име и за своя сметка през последните пет години, предхождащи началото на новата земеделска дейност [25].

34. При одита беше установено, че някои държави членки използват резерва си като инструмент за политика, който да насърчи навлизането в земеделския сектор на новите земеделски производители, като им предоставя права на получаване на плащания.

35. В други държави членки обаче, въпреки исканията на новите земеделски производители за права на получаване на плащания, не съществува определена политика и няма бюджетни кредити на разположение в националния резерв. Поради това новите земеделски производители трябва да придобият права на получаване на плащания, което може да наложи значителни инвестиции и да постави пречки пред започването на земеделска дейност. С течение на времето все повече нови земеделски производители може да изпитват затруднения да придобият права на получаване на плащания. Същевременно 57,5 % от земеделските производители в ЕС са на възраст над 55 години, а един на всеки трима е по-възрастен от 65 години [26]. Поради това в интерес на формирането на динамичен и иновативен земеделски сектор е да улесни навлизането на нови активни земеделски производители.

ДОПУСТИМАТА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ЗЕМЯ И ИЗИСКВАНИТЕ МИНИМАЛНИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ДЕЙНОСТИ НЕ ВИНАГИ СА БИЛИ ЯСНО ДЕФИНИРАНИ

36. Съществуват три вида допустима за подпомагане земя — обработваема земя, постоянни пасища или трайни насаждения [27]. Определянето на подробните характеристики на допустим за подпомагане парцел обаче е оставено на държавите членки. В някои държави членки маргиналните земи и залесените площи, традиционно използвани понякога за пасища, се приемат за допустими за подпомагане, докато в други държави членки такива земи са изключени от помощ по СЕП. Такива маргинални земи лесно могат да обраснат с храсти и дървета, като така стават неподходящи за земеделски цели.

37. Относно дефиницията на конкретните дейности, които земеделските производители трябва да извършват, за да поддържат земята в ДЗЕС, европейското законодателство поставя само общи цели по отношение на ерозията на почвата, съдържанието на органични вещества в почвите, почвената структура и изискваното минимално ниво на поддръжка. Последният елемент е от извънредно значение за земя, която не се използва вече за производство. Дефинирането на минималните задължителни стандарти е оставено на държавите членки, които ги адаптират към специфичните характеристики на регионите. Вследствие на това земеделските производители могат да получават годишни плащания, без да трябва да извършват някаква определена дейност за поддръжка, или като извършват през големи интервали от време само минимални дейности като борба с нежеланата растителност или косене на трева веднъж на три или пет години. В случаите, когато земеделските производители не успеят да извършат дори и постановените минимални дейности, те рискуват известно намаление на плащанията по СЕП по правилата на кръстосаното спазване [28].

КАРЕ 4

ШИРОКО ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА "ДОПУСТИМА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ЗЕМЯ" И "МИНИМАЛНИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ДЕЙНОСТИ"

Разпоредбите относно ДЗЕС имат значително отражение в Обединеното кралство (Шотландия), където естествените пасища са по-голямата част от земеделската земя, като почти половината от тях са декларирани по СЕП [29]. Повечето от тази земя е разположена в необлагодетелствани райони. Според приложимите национални правила за тези райони е необходимо земята да бъде активно обработвана. За разлика от това при СЕП същата земя е допустима за подпомагане единствено при условие кандидатите да поемат задължениетода не извършватспецифични дейности, които биха променили естественото състояние на земята — като дренажни дейности или оран. Палатата установи съществуването на отделни бенефициенти, получаващи от няколкостотин хиляди до над един милион евро годишно като помощ по СЕП без да извършват никаква земеделска дейност на тази земя, включително и в един природен резерват, който от десетилетия не е бил използван за земеделски дейности. По оценка на Палатата помощта по СЕП понастоящем се изплаща за приблизително 150000 хектара такива парцели.

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата.

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата.

В Испания частично залесени и скалисти планински пасищни земи са били счетени за допустими за подпомагане, въпреки че от земеделските производители не се изисква да извършват някаква специална дейност за поддръжка. Изискванията за максимална гъстота на отглеждане на животни с цел поддържане на постоянните пасища на подходящо ниво не са задължителни.

В Италия постоянните пасища следва да бъдат косени или на тях следва да пасат животни. Това задължение важи и за залесени или планински райони, използвани за пасища. Националните органи въвеждат система от коефициенти за намаление, за да установят недопустимите за подпомагане площи, в които липсва тревна растителност. Както Палатата вече посочи в своя годишен доклад за финансовата 2007 година, коефициентите за намаление са оценили твърде ниско тези площи.

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата.

Палатата установи също така, че в Италия бенефициентите все още получават плащания въз основа на неточна информация за използването на земята, въпреки че декларираните парцели са се върнали към първоначалното си състояние и повече не могат да бъдат използвани за пасища за животните от земеделските стопанства.

Във Франция националните правила задължават земеделските производители да поддържат земята в ДЗЕС посредством паша на животни или годишно косене на тревата, но на местно равнище могат да бъдат приемани специфични стандарти. Това е довело до ситуация, при която в определени региони може да бъдат получени пълни плащания на помощ по СЕП за парцели, които съдържат до 30 % недопустими за подпомагане площи — скалисти, обрасли с храсти и дървета.

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата.

ВРЕМЕННО ИЗПОЛЗВАНЕ НА ЗЕМЯТА ЗА НЕЗЕМЕДЕЛСКИ ДЕЙНОСТИ

38. При въвеждането на СЕП законодателството не позволяваше изплащане на помощи, ако земята се използва за неземеделски дейности. Вследствие на проверката на състоянието [30] подобна земя понастоящем се счита за допустима за подпомагане, ако земеделската дейност може да се упражнява, без да бъде затруднена в значителна степен от интензивността, естеството, продължителността и сроковете на неземеделската дейност [31]. Точното дефиниране на тези ситуации обаче е въпрос на преценка на държавите членки. Палатата откри случаи, при които националните органи са отпуснали права на получаване на плащания, които са били активирани за парцели земя, използвани предимно за ваканционни дейности.

НЕБЛАГОПРИЯТНИ ПОСЛЕДСТВИЯ ОТ КОНСОЛИДИРАНЕТО НА ПРАВАТА НА ПЛАЩАНИЯ

39. Изплащането на помощ по СЕП е свързано с целта да се избегне изоставянето на земеделската земя [32]. При историческия модел, за да получат пълната сума на плащанията, земеделските производители трябва да продължат да обработват същия брой хектари, както и през референтния период [33]. Законодателството [34] предвижда и изключения за земеделски производители, засегнати от програми за преструктуриране и развитие. Засегнатите от подобни мерки земеделски производители могат да заменят историческите си права на получаване на плащания за по-малък брой права с по-висока единична стойност. Тази процедура се нарича "консолидиране". Земеделските производители имат нужда от по-малко земя, за да активират своите права на получаване на плащания, като същевременно запазват историческия размер на помощта, която получават. Такива случаи са например земеделска земя, залесена по държавна програма, или земеделски производители, загубили част от парцелите си поради реорганизиране на земеделска земя в рамките на преразделянето на парцелите.

40. Палатата установи, че са били консолидирани права на получаване на плащания при обстоятелства, различни от предвидените в законодателството.

41. Тъй като земеделските производители, които са използвали това консолидиране, се нуждаят от по-малко земя, за да получават същия размер помощи, останалата част от земята може да бъде взета от всеки друг земеделски производител, който може да активира своите права на получаване на плащания за нея, или от нов земеделски производител, който получава права на получаване на плащания от националния резерв. В резултат на това е изплатена помощ в по-голям размер за същата площ. Наред с това съществува риск излишната земя да бъде изоставена и повече да не бъде поддържана в ДЗЕС.

КАРЕ 5

КОНСОЛИДИРАНЕ ПРИ ОБСТОЯТЕЛСТВА, РАЗЛИЧНИ ОТ ПРЕДВИДЕНИТЕ В ЗАКОНОДАТЕЛСТВОТО

Във Франция Палатата установи, че при отделянето от производството на премията за млечни продукти през 2006 г. властите не са взели предвид цялата земеделска земя, която определени млекопроизводители притежават, и са разпределили стойността на тази премия за много по-малка площ земя. В един случай правата на получаване на плащания на земеделски производител, който преди е използвал 70 хектара, са били разпределени само на 2 хектара. По същия начин не са взети под внимание общите пасища, които бенефициентите на плащанията за ограничаване на производството са използвали през референтния период като фуражни площи. Това на практика е позволило на бенефициентите да консолидират своите права на получаване на плащания за по-малки по размер парцели при условия, които не са предвидени в разпоредбите.

ГОЛЯМА ЧАСТ ОТ ПОМОЩТА ПО СЕП ОБЛАГОДЕТЕЛСТВА ПО-ГОЛЕМИТЕ ЗЕМЕДЕЛСКИ СТОПАНСТВА, А ПОДКРЕПАТА ЗА ЕКОЛОГИЧНОТО ЗЕМЕДЕЛИЕ ПО СХЕМАТА Е ОГРАНИЧЕНА

ПОМОЩТА ПО СЕП ПРЕДСТАВЛЯВА ВАЖНА ЧАСТ ОТ ПРИХОДИТЕ НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ, НО ТРЕТИРА ЕДНАКВО ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ С НИСКИ И С ВИСОКИ ДОХОДИ

42. През 2008 г. съществуват 4,49 милиона бенефициенти на помощта по СЕП, а всички плащания по схемата възлизат на 28,7 милиарда евро за година на прилагане 2008 [35]. Степента на подпомагане на доходите обаче варира значително в различните държавите членки и между различните земеделски производители. Разпределението на СЕП между държавите членки до голяма степен зависи от тяхната площ и от значимостта на техните земеделски сектори, така, както са отразени в националните тавани. Разпределението между отделните бенефициенти зависи от избрания от държавата членка модел на прилагане, площта на обработваната земеделска земя по време на референтния период, степента на субсидиране в съответния сектор на дейност на земеделските производители през референтния период и от броя хектари, които те понастоящем обработват.

ГРАФИКА 1

ПРЕКИ ПЛАЩАНИЯ НА СТОПАНСТВО ПРЕЗ 2008 Г.

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни за плащанията от Европейската комисия.

43. Преките плащания, включващи СЕП и обвързаната с производството помощ, представляват важен дял от доходите на земеделските стопанства [36], което показва голямата зависимост на сектора на земеделието като цяло от помощта на ЕС. Палатата обаче отбелязва, че в рамките на ЕС 74,4 % от земеделските стопани работят на непълен работен ден, т.е. те не печелят всичките си доходи от земеделие [37].

44. Въпреки че СЕП изглежда постига поставената цел да подпомогне съществено доходите на земеделските производители, разпределението на субсидиите между отделните земеделски производители остава базирано основно на площта обработвана земя, и поради това, както и при предишната система, голяма част от помощта по СЕП все още отива за големите земеделски стопанства. Съществува противоречие в модела на СЕП, която от една страна е планирана като подпомагане на индивидуалните доходи, и факта, че разпределението на помощта не взема под внимание специфичните обстоятелства на бенефициента.

АНАЛИЗ НА РАЗПРЕДЕЛЕНИЕТО: СЕП ОБЛАГОДЕТЕЛСТВА НАЙ-ВЕЧЕ МАЛЪК БРОЙ ГОЛЕМИ БЕНЕФИЦИЕНТИ

45. Реформата на ОСП от 2003 г. запази концепцията за компенсационни плащания, което означава, че новата СЕП следва да доведе до запазване на приблизителната стойност на субсидиите, получавани преди от земеделските производители по предишната схема за преки помощи. При всички модели големите земеделски стопанства получават по-голямо подпомагане на доходите [38].

46. На нивото на земеделските производители историческият, а донякъде и хибридният модел, запазват някои съществени и специфични за отделните сектори разлики в нивото на подпомагане, отпускано в миналото. Анализът на Комисията на разпределението на правата на получаване на плащания като стойност на хектар показва, че това е довело до значителни разлики между държавите членки, избрали историческия модел, и държавите членки, въвели хибриден модел [39]. Това е особено явно в държави членки със сектори, които са били облагодетелствани от висока степен на подпомагане на хектар, например маслиново масло, памук или суров тютюн, въпреки че размерът на отделните стопанства може да е сравнително малък. В държави членки с интензивна животинска продукция, като Нидерландия, помощта по СЕП на хектар може да бъде в голям размер и когато земеделските стопанства притежават малко земя за дейностите по отглеждане на животните, докато в региони с екстензивно земеделие плащанията на хектар могат да бъдат много малки. Единствено в Дания, Германия и в Обединеното кралство (Англия) тази практика ще изчезне постепенно до 2013 г., защото тези държави членки са взели решение да намалят частта на историческия модел в полза на единната стойност на всяко право на получаване на плащания.

КАРЕ 6

РАЗЛИКИ В ЕДИНИЧНИТЕ СТОЙНОСТИ НА ПРАВАТА НА ПОЛУЧАВАНЕ НА ПЛАЩАНИЯ ПРИ ИСТОРИЧЕСКИЯ МОДЕЛ

Помощта за производството на маслиново масло (в зависимост от неговата интензивност) варира от няколко стотин до няколко хиляди евро на хектар. Помощта в сектора на тютюнопроизводството възлиза на няколко хиляди евро на хектар. При памука обвързаната с производството помощ, включена в референтната сума, е между 966 евро на хектар в Гърция и 1202 евро на хектар в Португалия. Правата на получаване на плащания за премии за животни могат да имат единична стойност на хектар до 5000 евро в случай на интензивно производство. От друга страна единичната стойност на правата на получаване на плащания в региони с екстензивно отглеждане на овце и кози може да бъде незначителна.

47. Анализът на разпределението на помощта по СЕП между бенефициентите подчертава концентрирането на помощ към малък брой земеделски производители. През 2009 г. (за година на прилагане 2008), 84 % от бенефициентите са получили по-малко от 10000 евро, което представлява 25 % от общата стойност на плащанията. За разлика от това 0,41 % от бенефициентите са получили над 100000 евро, което представлява 12,78 % от общата стойност на плащанията [40]. Това е илюстрирано в таблица 2 и графика 2.

48. При проверката на състоянието на ОСП Комисията обмисли определяне на таван за преките плащания към отделни бенефициенти. Съветът най-накрая взе решение [41] да приеме незначително увеличение на задължителната модулация за много големи бенефициенти и да подложи плащанията, надхвърлящи 300000 евро, на допълнителна модулация от 4 %. Тази допълнителна корекция, която засяга ограничен брой бенефициенти (приблизително 2500), няма съществено отражение върху цялостното разпределение на помощта.

ТАБЛИЦА 2

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕП (ГОДИНА НА ПРИЛАГАНЕ 2008)

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни за плащанията от Европейската комисия (CATS).

Годишни плащания на помощ по СЕП (в евро) | Брой на бенефициентите | Процент от общия брой бенефициенти | Процент на получената сума от всички плащания |

< 500 | 1395721 | 31,08 % | 1,18 % |

≥ 500 и <5 000 | 1912824 | 42,60 % | 12,48 % |

≥ 5000 и <10 000 | 458464 | 10,21 % | 11,43 % |

≥10 000 и < 50000 | 642954 | 14,32 % | 47,67 % |

≥ 50000 и < 100000 | 62210 | 1,39 % | 14,46 % |

≥ 100000 и < 300000 | 15927 | 0,35 % | 8,30 % |

≥ 300000 и < 500000 | 1500 | 0,03 % | 1,99 % |

≥ 500000 и < 1000000 | 783 | 0,02 % | 1,81 % |

≥ 1000000 | 144 | 0,00 % | 0,68 % |

Общ сбор | 4490527 | | |

ПОМОЩТА ПО СЕП НЕ ОТРАЗЯВА РАЗХОДИТЕ ПО ПОДДРЪЖКАТА НА ЗЕМЯТА, НИТО ПОЛОЖИТЕЛНИТЕ ВТОРИЧНИ ЕФЕКТИ ЗА ОБЩЕСТВОТО

49. Реформата от 2003 г. постави пълното изплащане на помощта по СЕП на земеделските производители в зависимост от спазването на задължения за екологично и устойчиво земеделие (т.нар. задължения за кръстосано спазване), въведени от тази реформа. По този начин кръстосаното спазване се превърна във важен аргумент при обосноваването на плащанията към земеделските производители. Смята се, че тези стандарти, повечето от които съществуват още преди реформата от 2003 г., водят до увеличение на цените на производство за земеделските стопанства в Общността [42].

50. Поддържането на земята в ДЗЕС е в интерес на обществото, защото по този начин производственият потенциал на земята се запазва и поради другите положителни въздействия, които редовното поддържане на земята може да има, например опазване на водата от замърсяване, предотвратяване на пожари или запазване на характеристики на ландшафта и местообитания.

ГРАФИКА 2

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОДПОМАГАНЕТО НА ДОХОДИТЕ ПО СЕП ПРЕЗ 2008 Г. (ЕВРО НА ГОДИНА)

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни за плащанията от Европейската комисия (CATS).

51. Не съществува пряка връзка между помощта по СЕП и разходите на земеделските стопани при следването на задължителните стандарти за земеделски практики при кръстосаното спазване, и тези разходи не са оценени количествено. Поради това е възможно земеделски стопанства в плодородни райони да получат по-голяма помощ без да спазват точно задълженията за ДЗЕС, докато от друга страна земеделско стопанство в област с ниски добиви и сериозни задължения за ДЗЕС ще получи само помощ с ниска стойност.

52. Неспазването на задълженията за кръстосано спазване по принцип води само до намаление на общата стойност на помощта по СЕП и другите помощи, изплащани на нарушилия задълженията си земеделски производител. Палатата отбеляза, че на практика това намаление в повечето случаи е незначително и рядко се прилага (дори и защото често нарушенията остават незабелязани, тъй като броят на земеделските производители, проверени през годината за кръстосано спазване, е много малък) [43].

53. Освен това понастоящем не е възможно да се изгради пряка връзка между помощта по СЕП и положителните вторични ефекти за обществото, породени от земеделски дейности, т.е. услугите, които бенефициенти на помощта по СЕП правят на обществото като цяло, спазвайки екологичните изисквания при управлението на своето земеделско стопанство и поддържайки земеделската земя в ДЗЕС.

СПЕЦИФИЧНИ ПОСЛЕДИЦИ, ПРОИЗТИЧАЩИ ОТ МОДЕЛА НА СХЕМАТА И ПОЛИТИКИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ЗА ПРИЛАГАНЕТО И`

РАЗНООБРАЗИЕ ОТ МОДЕЛИ, ВАРИАНТИ И ПОЛИТИКИ ЗА ПРИЛАГАНЕ В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

54. Както беше посочено по-горе, пред държавите членки има редица възможности за прилагане, като всеки модел включва сложни изчисления на отделните права на получаване на плащания.

55. Повечето държави членки от Европа на 17-те избраха историческия модел. Само Малта и Словения избраха незабавно преминаване към регионалния модел с фиксирана ставка. В Дания, Германия и в един регион на Обединеното кралство (Англия) след преходен период, през който земеделските производители да се приспособят към новите условия, динамичният хибриден модел ще се превърне в изцяло регионален модел, така че земеделските производители в един регион ще притежават права на получаване на плащания с еднаква стойност на хектар.

56. За определени сектори държавите членки могат да изберат частично или пълно отделяне на плащанията от производството. Те могат също така да въведат нови специфични помощи, свързани с качествена продукция в определени земеделски сектори [44].

57. Поради съществуващия широк спектър от възможности, всяка от 17-те държави членки е въвела схемата по свой собствен начин. Понастоящем се прилагат 20 различни модела и варианта [45]. Тази ситуация не е позволила планираното опростяване на системата за подпомагане на доходите да постигне пълно въздействие, особено в държави членки, в които част от преките плащания остават обвързани с производството. Новите възможности пред държавите членки в рамките на проверката на състоянието — да преминат към система с "по-уеднаквена" ставка, не са променили съществено ситуацията.

58. Широкият спектър от възможности за прилагане има важни последствия върху разпределението на СЕП между земеделските производители в държавите членки. Това разпределение варира до голяма степен в зависимост от приетия модел. Това означава, че СЕП понастоящем е недостатъчно добре насочен метод за осигуряване на подпомагане на доходите.

С ВРЕМЕТО ИСТОРИЧЕСКИЯТ МОДЕЛ СЕ Е ОТДЕЛИЛ ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО, …

ПОМОЩТА ПО СЕП НЕ СЕ ОСНОВАВА НА НАСТОЯЩАТА ДЕЙНОСТ

59. При историческия модел размерът на помощта по СЕП зависи от това дали дейността на земеделския производител е била подпомогната от преки помощи по време на референтния период (по принцип през 2000, 2001 и 2002 г.). По подобен начин при хибридния модел историческия компонент на стойността на правото на получаване на плащания все още отразява размера на специфичната за сектора помощ, получена от всеки земеделски производител. Както беше посочено по-горе, ръководният принцип е концепцията за "компенсация" в контекста на понижаването на интервенционните цени. Връзката между историческите размери на помощта и настоящото пазарно търсене, земеделския потенциал на обработваната земя, структурите на земеделското стопанство и екологичните критерии обаче е слаба.

60. Земеделските производители, които не са получили права на плащания, защото през референтния период тяхната дейност не е била допустима за подпомагане чрез преки помощи за производството, не получават помощ по СЕП, дори и ако междувременно са променили своето производство. За да имат право да получават такава помощ, те трябва да закупят на пазара права на получаване на плащания.

61. Това може да доведе до ситуации, при които двама земеделски производители, понастоящем отглеждащи едни и същи земеделски култури на площи с еднакъв размер в един и същи регион, са третирани различно в зависимост какво са произвеждали през референтния период и дали вследствие на това са получили права на плащания.

62. В резултат на проверката на състоянието Съветът призна, че колкото повече време минава, толкова по-трудно става да бъдат обосновани значителните разлики в размера на подпомагането, което се основава само на минали дейности. Поради това Комисията възнамеряваше да въведе система с "по-уеднаквена" ставка, т.е. да изравни големите разлики между индивидуалните права на получаване на плащания. Все още обаче нито една държава членка не е взела решение да приложи някоя от възможностите, предложени им при реформите на проверката на състоянието и да преразгледа избрания модел.

ПРИ ИСТОРИЧЕСКИЯ МОДЕЛ ТЪРГОВИЯТА С ПРАВАТА ЗА ПЛАЩАНИЯ ПОЗВОЛЯВА СПЕКУЛАТИВНИ [46]ПРЕХВЪРЛЯНИЯ И НАТРУПВАНЕ НА ПРАВА НА ПОЛУЧАВАНЕ НА ПЛАЩАНИЯ

63. С въвеждането на СЕП правата на получаване на плащания са отделени от земята: те могат да бъдат търгувани независимо от прехвърлянето на земята, за която са били създадени, и могат да бъдат активирани на всеки вид допустима за подпомагане земя, без значение от вида на извършваната на нея земеделска дейност. Това прави възможна появата на пазари за права на получаване на плащания, които се търгуват в и извън рамките на регионите, в които са били създадени.

64. Пазарът за права на получаване на плащания се счита за средство за увеличаване на ефективността на схемата за подпомагане. Икономическата мотивация на това становище е, че след като правата на получаване на плащания веднъж са били отпуснати, земеделските производители могат да увеличат размера на получаваната от тях помощ единствено като придобият допълнителни права на получаване на плащания от други собственици, със или без земя. Очаква се, че на открит и прозрачен пазар правата на получаване на плащания ще станат собственост на тези земеделски производители, които са готови да платят най-много за тях, което допринася за ефективното разпределение на помощта.

65. Законодателството на ЕС осигурява няколко възможности за прехвърляне на правата на получаване на плащания [47]. Някои държави членки ограничават търгуването с правата без земя, като ограничават активирането на тези права на плащания само в рамките на региона, където са били отпуснати (Франция, Обединеното кралство (Англия), или като прилагат "удръжки" при определени прехвърляния на права на получаване на плащания със или без земя (например Франция). В последния случай стойността на всяко прехвърлено право на получаване на плащания се намалява с определен процент. Други държави членки не са приели ограничения при прехвърлянето на правата на получаване на плащания (Обединеното кралство (Шотландия) или дори забраняват прилагането на удръжки, за да насърчат търговията [48]. Последният избор е мотивиран от загрижеността, че земеделските производители, които искат да продават права на получаване на плащания, се колебаят, защото удръжките биха намалили значително стойността на бъдещите плащания, а следователно и продажната цена на всяко отделно право на получаване на плащания.

66. Палатата установи, че липсата на регулация на тези прехвърляния и разнородния земеделски потенциал на земята са довели до неблагоприятни последствия: възможността за отдаване под аренда на маргинална земя с ниски алтернативни разходи, за която не се налага бенефициентите да спазват особено строги задължения за ДЗЕС ,направи възможно спекулативното придобиване и натрупване на права на получаване на плащания без земя от страна на инвеститори, които активират тези права на получаване на плащания на парцели земя, които не изискват "реална" земеделска дейност.

67. Одитът на Палатата потвърди наличието на инвеститори, придобили права на получаване на плащания с висока стойност, които са били отпуснати в плодородни региони и в сектори с интензивно производство, но които инвеститорите са активирали на маргинална земя с ниска пазарна стойност, отдалечена от собственото им стопанство или местоживеене, и която не изисква никаква или се нуждае от минимална земеделска дейност. Както беше подчертано по-горе, това вече е довело до създаването на категория бенефициенти, които спазват минимални задължения за ДЗЕС, но получават значителни гарантирани доходи.

КАРЕ 7

ПРИМЕРИ ЗА СЛУЧАИ НА ИНВЕСТИЦИИ

В своя годишен доклад за финансовата 2008 година Палатата докладва случаи на заявители в Обединеното кралство (Шотландия), които са закупили права на получаване на плащания с висока стойност и са взели под аренда на много ниска цена големи площи земя, изискващи само минимална дейност за поддръжка, или дори никаква. През 2007 и 2008 г. 40 % от прехвърлените без земя права на получаване на плащания са били активирани по отношение на естествени пасища. Почти всичките допълнителни земи, декларирани в Шотландия по СЕП от 2007 г. (приблизително 58000 ха), са били естествени пасища (приблизително 50000 ха), въпреки че броят на овцете в Шотландия намалява от години.

В Италия, където стандартите за ДЗЕС изискват земята да бъде косена или на нея да пасат животни, Палатата откри бенефициенти, придобили права на получаване на плащания и взели под аренда пасища в маргинални региони. Например един бенефициент е придобил права на получаване на плащания без земя през 2008 г. на почти номинална стойност от около 197000 евро. След модулация, при настоящите условия правата на получаване на плащания ще осигурят на бенефициента до 2013 г. общо подпомагане от приблизително 1088000 евро. Бенефициентът е активирал почти всички тези права на получаване на плащания върху 45 ха арендувана нискокачествена пасищна земя, разположена на 400 км от неговото постоянно местоживеене. Годишната цена за отдаване под аренда на земята е била 7650 евро. Бенефициентът не е извършвал никаква земеделска дейност на тази земя, а пасищните права са били отстъпени безплатно на местен земеделски производител, за бъдат спазени задълженията за ДЗЕС на бенефициента.

68. Законодателството на ЕС дава на държавите членки възможност да приемат съответните правила, за да избегнат спекулативни прехвърляния, които водят до натрупването от бенефициенти на права на плащания без наличието на съответстваща земеделска основа [49]. Приемането на тези разпоредби обаче не е задължително.

НЕЕФЕКТИВНИ МЕХАНИЗМИ ЗА КОРЕКЦИЯ НА НЕОЧАКВАНИТЕ ПРИХОДИ

69. При историческия и регионалния (хибриден) модел, земеделски производители, които са преустановили или намалили дейността си след референтния период могат да подлежат на "клауза за неочаквани приходи" [50]. Тази клауза предвижда намаляване на техните права на получаване на плащания въз основа на тяхната дейност по време на референтния период с до 90 %. Приходите от тези намаления влизат в националния резерв. Клаузата за неочаквани приходи обаче важи само за прехвърляния, извършени до 15 май 2004 г.

70. Белгия, Франция, Дания, Италия, Люксембург, Гърция и Швеция избраха да приложат тази клауза, въпреки че ограничиха действието и` само за земеделски производители в определени сектори. В други държави членки, на земеделските производители беше разрешено да запазят всички права на получаване на плащания, притежавани в миналото.

71. В Италия и Франция Палатата откри случаи, в които земеделски производители са прехвърлили права за премии за тютюн след 15 май 2004 г., като по този начин са получили правата на получаване на плащания с висока стойност, произтичащи от предишното им производство на тютюн, без властите да могат да възвърнат част от съответните суми.

72. Друг случай е описан в годишния доклад на Палатата за 2006 г. [51]: "Правата за плащане от националния резерв могат да се отпускат на земеделски производители, които са инвестирали в производствени мощности или са закупили земя. В Обединеното кралство 10 % увеличение на доходите се счита за достатъчно доказателство за инвестиция. Парадоксално, чрез увеличаването на броя на закланите животни през 2002 г. (т.е. намаляване на отглежданите животни) земеделските производители са могли да изпълнят този инвестиционен критерий. В следствие на това се получава обща тенденция за увеличаване на заявленията за премии за добитък." В резултат на това, земеделските производители, които са заклали всичкия добитък на стопанството преди края на референтния период, са имали право да запазят цялата историческа референтна сума за периода на действие на СЕП.

73. През 2009 г. Съветът прие предложението на Комисията за изменение на правилата за неочакваните приходи и предостави на държавите членки възможност да възстановят до 100 % от референтните суми за неочаквани приходи, които земеделските производители биха могли да реализират в секторите, в които до 2012 г. оставащите обвързани с производството помощи ще бъдат интегрирани в СЕП [52]. Тези разпоредби обаче не са задължителни и не коригират старите случаи, за които тази клауза не е била прилагана.

… НО РЕГИОНАЛНИЯТ МОДЕЛ ВОДИ ДО ДРУГИ НЕБЛАГОПРИЯТНИ ПОСЛЕДСТВИЯ

ВЪПРЕКИ ЧЕ РЕГИОНАЛИЗАЦИЯТА ВОДИ ДО ПО-РАВНОМЕРНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОМОЩТА, ТЯ ВСЕ ПАК ОБЛАГОДЕТЕЛСТВА ГОЛЕМИТЕ ЗЕМЕДЕЛСКИ СТОПАНСТВА

74. Регионалният модел се свързва с еднакви единични стойности на правата на получаване на плащания в съответния регион, без значение от вида на земеделската дейност, извършвана преди въвеждането на СЕП. При динамичния хибриден модел, при който регионалният вариант на модела се въвежда постепенно, и който понастоящем се прилага в Дания, Германия и Обединеното кралство (Англия), историческият елемент намалява постепенно и се преразпределя към всички права на получаване на плащания в региона. Палатата вече подчерта в своя годишен доклад за 2006 г., че "ще се появи ефект на значително преразпределение на преки ЕС помощи от хората, действително обработващи земята, към собствениците на земи, които ще се облагодетелстват от четирикратно увеличение на стойността на техните права на плащания в Дания и Германия, и десетократно в Англия" [53]. Това важи специално за нови бенефициенти, които не са получили преки плащания по предишната схема на плащания, обвързани с производството.

75. Независимо от този специфичен ефект на преразпределение, правата на получаване на плащания при регионалния или хибридния модел се отпускат през първата година стриктно на база хектари, така че големите земеделски стопанства остават основни бенефициенти на помощта. Вследствие на това размерът на подпомагането на доходите на земеделските производители, които обработват по-малка по площ земя, например тези, които се занимават с интензивно говедовъдство, намалява в сравнение с историческия размер на плащанията, обвързани с производството. Освен това според Комисията секторите, които понастоящем се сблъскват с икономически трудности ( като млекопроизводството), ще понесат загуби в размера на получаваната от тях помощ, ако държавите членки, в които развиват дейността си, преминат към регионализация, защото обработват средно по-малко земя от земеделските производители в други сектори [54].

РЕГИОНАЛИЗАЦИЯТА И ВЪЗМОЖНАТА КАПИТАЛИЗАЦИЯ НА ПОМОЩТА В ЦЕНИТЕ НА ЗЕМЯТА

76. При регионалния (и хибридния) модел, броят на правата на получаване на плащания е много близък до общия брой хектари на допустимата за подпомагане земеделска земя [55]. Тази ситуация има важно отражение върху цената на земята, защото земеделските производители с повече права на получаване на плащания, отколкото земя, са подтикнати да вземат земя под аренда, за да активират колкото се може по-голяма част от своите права на получаване на плащания. Това повишава цялостното търсене на земя под аренда, както и цената и`.

77. Въпреки че "капитализацията" на помощта в цената на земята може да се наблюдава при предишните схеми за подпомагане, свързани с площта, редица независими едно от друго проучвания установиха, че въвеждането на СЕП не е намалило, а понякога дори е засилило това въздействие, особено в държави членки, които са избрали регионалния модел и в които съществува голяма зависимост от арендата на земеделска земя. Това намалява ефективността на плащанията за подпомагане, защото земеделските производители трябва да плащат повече за земята, отколкото преди реформата. Отражението на СЕП върху цените на арендата на земя се счита за по-силно, отколкото върху продажната цена на земята, а "капитализацията" зависи от процента на отдадената под аренда обработваема земя. Палатата вижда в тази ситуация риск, че разпространението на регионализацията в други държави членки, както е предвидено в рамките на проверката на състоянието, би могло съществено да засегне рентабилността на земеделските стопанства [56].

РЕГУЛИРАНЕТО НА РЕГИОНАЛНОТО РАЗДЕЛЕНИЕ И ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО НА ЕДИНИЧНИТЕ СТОЙНОСТИ НА ПРАВАТА НА ПОЛУЧАВАНЕ НА ПЛАЩАНИЯ НЕ СА ЗАДЪЛЖИТЕЛНИ

78. При въвеждането на СЕП държавите членки, които предпочетоха регионалния модел, трябваше да определят обхвата на регионите въз основа на обективни критерии. Те обосноваваха решенията си със своята административна структура [57], земеделския потенциал на определените региони [58] или специфичните земеделски практики [59].

79. В резултат на проверката на състоянието Съветът прие предложение на Комисията, което позволява на държавите членки, прилагащи историческия модел, да сближат единичните стойности на правата на получаване на плащания или да преминат към (пълен или хибриден) регионален модел. Държавите членки, избрали регионалния модел, могат да преразгледат решението си, да променят плана на регионите и да сближат стойностите на правата на получаване на плащания в различните региони. Тези решения следва да бъдат взети въз основа на целите, определени в член 33 от Договора (сегашен член 39), и въз основа на обективни и недискриминиращи критерии като земеделския потенциал и екологични съображения. Тези мерки имат за цел да осигурят на държавите членки по-голяма гъвкавост по отношение на преките помощи. До настоящия момент нито една държава членка не е решила да преразгледа прилагания от нея модел.

ВЪВЕЖДАНЕТО НА СЕП ИЗИСКВА СЛОЖНИ ИЗЧИСЛЕНИЯ И ВОДИ ДО СЛУЧАИ НА ГРЕШКИ

80. При одита на Палатата беше установено, че като цяло националните органи са изчислявали стойността на правата на получаване на плащания в съответствие със законодателството на ЕС. Бяха забелязани обаче грешки, които са резултат от неточни или липсващи референтни данни за предходни години, от липса на актуализиране на тези данни при настъпили промени в стопанствата или статуса им и от неправилно третиране на заявленията за права на получаване на плащания от националния резерв. До настоящия момент тези грешки все още не са напълно коригирани.

81. В своите годишни доклади за финансовите години 2006, 2007 и 2008 Палатата информира за недостатъци при изчисляването на правата на получаване на плащания и при прилагането на правилата, засягащи операциите с националните резерви [60].

82. Палатата провери дейността по проследяването, извършена от Комисията във връзка с грешките, възникнали по време на прилагането на СЕП. По време на одита процедурите бяха все още в процес на изпълнение, като само едно официално решение за уравняване по съответствие беше взето и публикувано [61].

83. Палатата отбелязва, че Съветът е взел решение [62] всички права на плащания, предоставени на земеделските стопани преди 1 януари 2009 г., да се считат за законни и редовни от 1 януари 2010 г., освен в случай, че са били предоставени въз основа на фактически неточни заявления. Въпреки че това дава правна сигурност на земеделските производители, то означава, че финансовите корекции, решение за които е взето в съответствие с процедурата на уравняване по съответствие, няма да се прилагат за плащания след 2009 г. [63] В резултат на това решение неправилно разпределените права на получаване на плащания ще бъдат "легализирани" и ще станат окончателни, което ще доведе в следващите години до извършване на годишни плащания на това основание.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

84. СЕП е допринесла за постигането на две основни цели на общата селскостопанска политика: насърчаването на земеделските производители да отговарят по-добре на пазарното търсене и подпомагането на доходите в земеделския сектор като цяло. Общото заключение на настоящия доклад обаче е, че прилагането на схемата е довело до редица съмнителни практики, свързани с определянето на бенефициентите на политиката, естеството на допустимите за подпомагане парцели и дейности, екологичното отражение на схемата, разпределението на помощта между и в държавите членки и специфичното въздействие на историческия и регионалния модел. Поради това Палатата призовава Комисията да обмисли дали тези елементи следва да бъдат променени в съответствие с изложените в долните препоръки насоки.

БЕНЕФИЦИЕНТИ, ДОПУСТИМА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ЗЕМЯ И ЗЕМЕДЕЛСКА ДЕЙНОСТ

85. Определянето на бенефициентите на схемата е формулирано и съответно приложено по начин, който е дал възможност на физически или юридически лица, които не извършват или извършват незначителна земеделска дейност, да се възползват от плащанията по СЕП.

86. Палатата вече е поставяла този въпрос в своите годишни доклади и това беше отразено при проверката на състоянието на ОСП през 2008 г. Законодателните органи позволиха на държавите членки да изключат такива бенефициенти от помощта по СЕП. Към момента на одита обаче нито една държава членка не е използвала тази възможност и гореописаната ситуация продължава да съществува.

87. В случаите, когато държавите членки не са изградили ефикасни ограничения, пълното отделяне на правата на получаване на плащания от земята, за която са били отпуснати, е насърчило инвестиции от лица, които нямат голям интерес от земеделска дейност, но се възползват сигурните печалби от СЕП.

88. Навлизането на нови земеделски производители в земеделския сектор често е ограничавано от настоящите условия за достъп до права на получаване на плащания.

89. Елементите, които правят един парцел земя допустим за подпомагане от помощта по СЕП и характеристиките на допустимата за подпомагане земеделска дейност са определени в широки граници и не допринасят за концентрирането на помощта върху дейности и земя, които увеличават земеделската производителност.

ПРЕПОРЪКА 1

Настоящото законодателство и правилата за прилагането му следва да бъдат изменени, за да гарантират, че помощта по СЕП е насочена към активните земеделски производители и изключва бенефициенти, които не извършват никаква или извършват незначителна земеделска дейност.

ПРЕПОРЪКА 2

Допустимата за подпомагане земя и земеделски дейности трябва да бъдат по-ясно дефинирани, за да бъдат изключени от помощта по СЕП неземеделските парцели и дейности, които не допринасят за увеличаването на земеделската продуктивност [64] или за активното поддържане на екологичната стойност на земята.

ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ ОКОЛНАТА СРЕДА

90. С въвеждането на кръстосаното спазване по същото време като СЕП пълното изплащане на помощта става зависимо от критерии, основани на екологични и други добри земеделски практики. По този начин кръстосаното спазване се превръща в ключово основание за плащанията по СЕП. Помощта по СЕП обаче е свързана само непряко с екологичните задължения.

91. На първо място Палатата отбеляза, че не съществува пряка връзка между размера на помощта по СЕП и извършените от земеделските стопани разходи за поддръжка на земята в ДЗЕС или за спазване на определени приложими законоустановени изисквания за управление (ЗИУ). Също така тя не отразява стойността на положителните вторични ефекти от земеделските дейности.

92. На второ място, често поддържането на земята в ДЗЕС не изисква никакви или само спорадични дейности.

ПРЕПОРЪКА 3

Изчисляването на помощта по СЕП следва да бъде модифицирано, за да отрази по-точно разходите, свързани с околната среда, и други вторични ефекти.

ПРЕПОРЪКА 4

Стандартите за ДЗЕС следва да изискват земеделските производители да извършват конкретни редовни дейности, за да получават пълния размер на помощта. Намаляването на размера на плащанията поради неспазване на задълженията за кръстосано спазване следва да бъде по-строго.

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОМОЩТА ПО СЕП

93. Разпределянето на плащанията по СЕП между отделните земеделски производители остава основано на а) броя хектари обработвана земя и б) при историческия модел — на изплатените в миналото суми (референтен период 2000—2002). От това следва, че помощта продължава да облагодетелства предимно големите земеделски стопанства.

94. Разпределението на помощта по СЕП се характеризира с това, че по-голямата част от нея отива при малък брой големи бенефициенти, докато по-голямата част от бенефициентите получават помощ в малък размер. Механизмът за модулация, който намалява сумите, изплащани на най-големите земеделски производители, засяга много ограничен брой бенефициенти. Освен това той не допринася за коригирането на настоящото разпределение, тъй като неговата основна цел е да пренасочи средствата от преките помощи към стълба на ОСП за развитие на селските райони.

ПРЕПОРЪКА 5

Следва да се търси по-равномерно разпределение на помощта по СЕП между земеделските производители посредством по-нататъшна модулация на плащанията, чрез ограничаване на по-големите индивидуални плащания, или като се вземат предвид специфичните обстоятелства, в които се намират земеделските стопанства.

СПЕЦИФИЧНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА МОДЕЛИТЕ ЗА ПРИЛАГАНЕ

95. Понастоящем в ЕС се прилагат около двадесет различни варианта на СЕП. Тази ситуация обяснява до голяма степен значителните различия в размера на помощта на хектар в различните държави членки, както и в моделите на разпределяне на помощта в една и съща държава членка.

96. Прилагат се два основни модела. Историческият модел с времето е станал независим от настоящите условия на производство.

97. От друга страна регионалният модел се свързва с еднакви единични стойности на правата на получаване на плащания в съответния регион. Преминаването към този модел обаче в определени региони може да засегне отрицателно някои сектори на земеделско производство и може да доведе до нарастване на пазарната цена на земеделската земя и на арендите, което от своя страна намалява ефикасността на помощта.

ПРЕПОРЪКА 6

Изчисляването на правата на получаване на плащания следва да става въз основа на конкретните условия за земеделие в различните региони. Тази промяна обаче трябва да гарантира, че ще бъдат ограничени нежеланите въздействия като нарастване на цената за отдаване под аренда и цената на земята.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител г-н Olavi ALA-NISSILÄ, член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 6 април 2011 година.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] В някои земеделски сектори бяха въведени преки плащания на помощи за да повишат доходите на производителите. Пример за това е Регламент № 136/66/ЕИО на Съвета от 22 септември 1966 г. относно създаването на обща организация на пазара на масла и мазнини (OВ 172, 30.9.1966 г., стр. 3025/66), който въведе помощ за производството на маслиново масло и трапезни маслини. При производството на памук производителите бяха подпомогнати непряко, посредством помощи за памукопреработвателите.

[2] Споразумението за селското стопанство (OВ L 336, 23.12.1994 г., стр. 22) позволява публично подпомагане на земеделските стопанства при определени условия. Според приложение 2 от споразумението правото за получаване на помощ се определя по показатели като доход, статут на производител или собственик на земя, използване на фактори или ниво на производството за определен базов период. Размерът на плащанията през дадена година не е свързан с типа или обема на производството (включително добитък) през която и да е година след референтния период, нито с цените на това производство. Също така плащанията следва да не са свързани с факторите на производство, които се използват през която и да е година след референтния период, а земеделските производители не трябва да бъдат задължавани да произвеждат, за да имат право на помощи.

[3] Преките плащания бяха намалени с 3 % през 2005 г., с 4 % през 2006 г. и с 5 % от 2007 г. нататък. От 2009 г. годишните намаления за модулация ще бъдат допълнително увеличени от 7 % през 2009 г. до 10 % през 2012 г. Реформата "Програма 2000" вече е въвела доброволен механизъм за модулация, който позволява на държавите членки да модулират до 20 % от общата сума на преките плащания. Единствено Обединеното кралство, Франция, Германия и Испания са избрали да прилагат тези доброволни мерки за модулация. Според реформата на ОСП от 2003 г. държавите членки могат да прилагат такъв доброволен механизъм за модулация в допълнение към задължителната модулация. Понастоящем такъв е случаят в Обединеното кралство и Португалия.

[4] Член 12 от Регламент (EО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (OВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 1).

[5] Член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз (Договор от Лисабон): "1. Целите на Общата селскостопанска политика са:а)да се увеличава селскостопанската производителност чрез подкрепа на техническия прогрес и осигуряването на рационално развитие на селскостопанското производство, както и оптимално използване на производствените фактори, по-специално на работната сила; BG C 83/62 Официален вестник на Европейския съюз 30.3.2010 г.;б)по този начин да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност;в)да се стабилизират пазарите;г)да се гарантира снабдяването;д)да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени.2.При изработването на Обща селскостопанска политика и специфичните методи за нейното прилагане се взема предвид:а)специфичният характер на селскостопанската дейност, произтичащ от социалната структура на селското стопанство и от структурните и естествени неравенства между различните селскостопански райони;б)необходимост да се извършват постепенно подходящите промени;в)фактът, че в държавите-членки селското стопанство представлява сектор, тясно свързан с икономиката като цяло."

[6] Член 41 от и приложение VIII към Регламент (EО) № 1782/2003 на Съвета (до 31.12.2008 г.) и приложение VIII към Регламент (EО) № 73/2009 на Съвета (от 1.1.2009 г.). Сумите в приложение VIII са изчислени въз основа на пълно отделяне на всички преки плащания от производството. В случай че държава членка е избрала частично отделяне, таванът за СЕП се намалява, а таванът за бюджетни кредити за плащания, обвързани с производството, съответно се увеличава (вж. например приложение III към Регламент (EО) № 674/2008 на Комисията за изменение на приложение VIII към Регламент (EО) № 1782/2003 на Съвета и за установяване на бюджетни тавани за частично прилагане или за прилагане по избор).

[7] За подробности относно включените в СЕП схеми за помощи, вж. приложение VI към Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[8] Вж. член 1 и член 2, букви а) и в) от Регламент (EО) № 1782/2003.

[9] Изключения съществуват единствено за определени производители на говеждо месо, мляко, овче и козе месо, които не притежават земя. Тези производители получават подпомагане на доходите при условие, че поддържат животинската продукция на минимално ниво в сравнение с нейния размер в миналото. На земеделските производители на обработваеми култури се отпускат специфични права на получаване на плащания, свързани с техните задължения за оставяне на земи под угар.

[10] За повече информация относно извършените в действителност плащания по СЕП за подпомагане на доходите вж. приложение II.

[11] Член 122 от Регламент (EО) № 73/2009.

[12] Член 43 от Регламент (EО) № 1782/2003.

[13] Специфични разпоредби, прилагани в сектора на маслиновото масло, при които референтният период включва пазарни години 1999/2000, 2000/2001, 2001/2002 и 2002/2003 г.

[14] Членове 58 и 59 от Регламент (EО) № 1782/2003.

[15] За държавите членки, въвели СЕП само частично от 2005 г. нататък, беше възможно въпреки това да запазят премиите за крави с бозаещи телета, овце и кози.

[16] Членове 45—48 от Регламент (EО) № 73/2009.

[17] Член 68 от Регламент (EО) № 73/2009 на Съвета. За по-подробен анализ на тези дейности вж. приложение I.

[18] Член 2 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 и член 2 от Регламент (ЕО) № 795/2004 на Комисията (OВ L 141, 30.4.2004 г., стр. 1).

[19] Член 44, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[20] Член 1, параграф 3 от Регламент (EО) № 146/2008 на Съвета (OВ L 46, 21.2.2008 г., стр. 1). Освен в случаите на непреодолима сила или извънредни обстоятелства, тези парцели са на разположение на земеделския производител от датата, определена от държавата членка, която е не по-късна от датата, определена в тази държава членка за изменение на заявленията за помощ.

[21] Палатата вече докладва за тази практика в своя Годишен доклад за финансовата 2006 година, точка 5.21.

[22] Swinnen, J., Ciaian, P. and Kancs, D.: Study on the functioning of land markets in the EU Member States under the influence of measures applied under the common agricultural policy, Брюксел 2008 г., стр. 149—150. Доказателства от няколко проучвания на държави (например Белгия, Финландия, Ирландия, Швеция и Обединеното кралство) показват, че СЕП би могла да затрудни оттеглянето от земеделското производство. В Обединеното кралство много земеделските производители изглежда са отложили решенията си да се оттеглят за 2012 г., тъй като знаят, че СЕП ще се прилага поне до тогава. Проучването предполага също, че този ефект от СЕП действа в комбинация със затрудненото търгуване на правата за плащания.

[23] Вж. точка 3.21 oт Годишния доклад за финансовата 2009 година.

[24] Член 28, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[25] Член 41, параграф 2 от Регламент (EО) № 73/2009 и член 2, буква л) от Регламент (ЕО) № 1120/2009 на Комисията от 29 октомври 2009 година за определяне на подробни правила за прилагането на схемата за единно плащане, предвидена в дял III от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета (OВ L 316, 2.12.2009 г., стр. 1).

[26] Наръчници на Евростат — Земеделска статистика — Основни резултати 2007—2008 г. (издание от 2009 г.).

[27] Член 2, буква з) от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[28] Палатата вече отбеляза, че системата за санкции при кръстосаното спазване е засегната от слабости и в самата концепция, и в прилагането и`. Специален доклад № 8/2008: "Ефективна политика ли е кръстосаното спазване?" http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

[29] През 2008 г. приблизително 2,375 милиона хектара от 4,557 милиона хектара земеделска земя, декларирана по СЕП, са естествени пасища. Според статистическата информация 4,027 милиона хектара от тази земя е в планините, по хълмовете, в мочурища и в пустош. Естествените пасища в повечето случаи са обрасли главно с ниски храсти и орлова папрат и са сравнително непродуктивни. Традиционните земеделски производители обикновено ги използват за пасища на овце.

[30] Член 34, параграф 2, буква a) от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[31] Член 9 от Регламент (ЕО) № 1120/2009.

[32] Вж. съображения 2 и 3 от преамбюла на Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[33] Това като общо правило е средният брой хектари, на които са отглеждани субсидирани култури, или фуражните площи, които в течение на годината са били на разположение на животните, за които са получени плащания от помощта.

[34] Член 42, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1782/2003. Тази мярка е продължена за преките помощи, които все още са (частично) свързани с производството, и които ще бъдат включени в СЕП до 2012 г.

[35] За подробна информация относно плащанията по СЕП вж. приложение II.

[36] Според Евростат между 2005 и 2008 г. в ЕС-15 преките плащания представляват 30 % от факторните доходи и между 52 и 56 % от предприемаческия доход. Земеделският факторен доход представлява нетната добавена стойност към факторните разходи. Той се изчислява като се извади стойността на междинното потребление, потреблението на основен капитал и производствените данъци от стойността на земеделската продукция по основни цени [= производствена цена + субсидии, свързани с производството – данъци, свързани с производството] и се прибави стойността на други производствени субсидии. Земеделският предприемачески доход представлява частта на доходите от земеделски дейности, използвана за поддържането на собствени производствени фактори (работа и/или предприятие, собствен капитал и притежавана земя).

[37] Според Евростат през 2007 г. частта на земеделските производители на непълно работно време варира от 33 % в Белгия до 90 % в Малта.

[38] По този начин при историческия модел земеделски стопанства, които са получавали в миналото преки плащания с висока стойност, продължават да получават подпомагане на доходите във висок размер, при условие, че обработват подобен брой хектари. При хибридния и регионалния модели правата на получаване на плащания са били разпределени през първата година стриктно въз основа на броя хектари. Въпреки че това е довело до определен ефект на преразпределение между земеделските производители в различни сектори (например стопанствата, занимаващи се с интензивно млекопроизводство, могат да получат по-ниско подпомагане на доходите, а земеделските стопанства с екстензивно производство на говеда и овце да получат подпомагане в по-висок размер), тясната връзка между правата на получаване на плащания и земеделската земя отново води до извършване на значителни по размер плащания към големите земеделски стопанства.

[39] Комисията анализира разпределението на правата на получаване на плащания в контекста на проверката на състоянието на ОСП от 2008 г. Вж. приложение I, фигура 3 от "Преглед на състоянието на ОСП, оценка на въздействието, бележка № 1" от 20.5.2008 г., документ D (2008) AH/15325CAP.

[40] За подробности виж приложение III.

[41] Член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[42] Съображение 24 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[43] Специален доклад № 8/2008: "Ефективна политика ли е кръстосаното спазване?"

[44] Член 69 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[45] Вж. приложение I.

[46] Думата "спекулативни" тук е използвана в смисъл на "прехвърляне и натрупване на права на плащания без съответното основание, свързано със селското стопанство". Съображение 28 от Регламент (ЕО) № 73/2009 и съображение 30 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[47] Член 46 от Регламент (ЕО) № 1782/2003; член 43 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[48] От 2005 г. Италия прилага "удръжки" в размер до 50 % от стойността на правата на получаване на плащания, продавани без земя (предвидено в член 9 от Регламент (ЕО) № 795/2004). През 2007 г. тези ограничения са премахнати. Вследствие на това стойността на прехвърлените без земя права на получаване на плащания нараства от 1,3 милиона евро през 2006 г. на 65,2 милиона евро през 2009 г.

[49] Вж. съображение 30 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 и съображение 28 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[50] Член 42, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 и член 10 от Регламент (ЕО) № 795/2004.

[51] Годишен доклад за финансовата 2006 г., точки 5.33 и 5.34.

[52] Член 41, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 73/2009, изменен с Регламент (ЕО) № 1250/2009. (OВ L 338, 19.12.2009 г., стр. 1).

[53] Годишен доклад за финансовата 2006 година, точка 5.28.

[54] Европейска комисия: Преглед на състоянието на ОСП — Оценка на въздействието — Въздействие на преминаването към по-уеднаквени ставки на преките плащания. Декември 2007 г.

[55] Това се дължи на факта, че регионалният и хибридният модел включват в СЕП почти цялата допустима за подпомагане земя, докато при историческия модел в броя на правата на получаване на плащания е включена само земята, обработвана по схемата на помощта, обвързана с производството, и фуражните площи.

[56] Swinnen, J., Ciaian, P., Kancs, D.: Study on the functioning of land markets in the EU Member States under the influence of measures applied under the common agricultural policy, Брюксел 2008 г. стр. 141—145; Salhofer, K., Röder, N., Kilian, S., Henter, S. and Zirnbauer, M.: Märkte für Zahlungsansprüche. Endbericht zum Forschungsauftrag 05HS041 des Bundesministeriums für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz, Бон 2009 г.; von Witzke, H., Noleppa, S. and Kennedy, P. L., Effects of the EU common agricultural policy and U.S. farm policy on agricultural land markets, Вашингтон 2007 г.

[57] Германия, Обединено кралство.

[58] В Швеция и Финландия определянето на регионите се базира на референтните добиви. В Обединеното кралство (Англия) решението за прилагане на регионалния модел е мотивирано главно от националните стратегии за устойчиво земеделие. Размерът на помощта в Англия обаче варира при земите в особено неблагоприятно положение (например мочурища) и при обикновените парцели земя, което косвено отразява е земеделския потенциал на земята.

[59] Обединено кралство (Северна Ирландия). В Дания е избран регионален модел, при който първоначално има минимално преразпределение между бенефициентите на помощта.

[60] Във Франция властите са приели няколко неподходящи програми, при които земеделските производители са получили права на плащания. Освен това те са приели краткосрочното наемане на оборудване за инвестиция и систематично не са прилагали задължителните разпоредби за новите земеделски производители, започнали дейността си по време на референтния период. Неправомерното отпускане на права на плащания се проявява от 2006 г. нататък като годишни плащания, възлизащи на приблизително 60 милиона евро (Годишен доклад за финансовата 2007 година, точки 5.21—5.25); В Италия неправомерното предоставяне на права на плащания за нови маслинови дръвчета, засадени след определения срок и невключени в специфична програма и щедрото признаване на случаи на затруднение и недопустими площи не са били коригирани до момента на одита (Годишен доклад за финансовата 2007 година, т. 5.24), В Обединеното кралство (Англия) в края на 2009 г. властите все още работеха по коригирането на права на плащания, които са били погрешно отпуснати през 2005 г. (Годишен доклад за финансовата 2006 година).

[61] Решение на Комисията 2009/721/EО от 24 септември 2009 г. за изключване от финансиране от страна на Общността на някои разходи, направени от държавите-членки в рамките на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на земеделието (ФЕОГА), секция Гарантиране и на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 257, 24.9.2009 г., стр. 28).

[62] Член 137 Регламент (ЕО) № 73/2009.

[63] Вж. член 137, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[64] Вж. бел. под линия 5.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ВЪВЕЖДАНЕ НА МОДЕЛИ ЗА ЕДИННО ПЛАЩАНЕ, БЪДЕЩО ИНТЕГРИРАНЕ НА ПОМОЩИ, ОБВЪРЗАНИ С ПРОИЗВОДСТВОТО И СПЕЦИФИЧНИ ПОМОЩИ

Държава членка | Начало | Област | Модел | Сектори, които остават обвързани с производството | Година на отделяне от производството | Прилагане по избор за някои специфични видове селско стопанство и производство на качествена продукция 2005—2009 г. (Член 69 от Регламент (EО) № 1782/2003) | Прилагане по избор на специфична помощ след 2009 г. (Член 68 от Регламент (EО) № 73/2009) |

Белгия | 2005 г. | Фландрия + Брюксел | исторически | Ядки и семена (някои видове) 100 % от премиите за клане на телета Протеин 100 % от премиите за крави с бозаещи телета | 2010 г. 2012 г. 2012 г. — | | Качествена продукция |

2005 г. | Валония | исторически | Ядки & семена (някои видове) Протеин 100 % от премиите за крави с бозаещи телета | 2010 г. 2012 г. — | | Премия за ливади (животновъдство) |

Дания | 2005 г. | една област | динамичен хибриден, с тенденция към напълно регионален модел | Протеин 75 % от специалната премия за мъжки едър рогат добитък 50 % от премията за овце и кози Картофено нишесте | 2010 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. | | Агроекологични мерки |

Германия | 2005 г. | Bundesländer (Берлин включен в Бранденбург, Бремен в Долна Саксония, а Хамбург в Шлезвиг-Холщайн) | динамичен хибриден, с тенденция към напълно регионален модел | Плащания за хмел 25 % Тютюн 60 % Протеин | 2009 г. 2009 г. 2012 г. | | Премия за ливади (млечен сектор) |

Ирландия | 2005 г. | — | исторически | Протеин | 2012 г. | | Схема за ливадно овцевъдство, схема за ливадно млекопроизводство, опазване на околната среда в област Burren |

Гърция | 2006 г. | — | исторически | Семена Протеин Ориз Ядки Плодове и зеленчуци: различни от едногодишни култури Плодове и зеленчуци: преработка на цитрусови плодове 60 % Плодове и зеленчуци: домати 30 % Памук 35 % | 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2013 г. 2011 г. — | Тютюн, маслиново масло, захар, обработваеми култури, сектор на говедовъдството, овцевъдството и козевъдството | Маслиново масло, твърда пшеница, захар, сектор на телешко месо (юници и крави с бозаещи телета), овцевъдство и козевъдство, млечен сектор, нови права за плащания в необлагодетелствани райони, застраховане на селскостопански култури |

Испания | 2006 г. | — | исторически | 50 % от премията за овце и кози Тютюн 60 % Маслиново масло Плодове и зеленчуци: преработка на цитрусови плодове Плодове и зеленчуци: домати Семена 100 % Обработваеми култури 25 % 100 % от премиите за клане на телета 40 % от премиите за клане на едър рогат добитък Протеин Ориз Ядки Картофено нишесте 100 % от премиите за крави с бозаещи телета Най-отдалечени райони 100 % Памук 35 % | 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. — — — | Тютюн, памук, захар, сектор на говедовъдството, плащания за млечни продукти | Тютюн, зеленчуци, овцевъдство и говедовъдство, сеитбооборот, млечен сектор (качество и необлагодетелствани райони) |

Франция | 2006 г. | — | исторически | Плащания за хмел 25 % Тютюн 60 % 50 % от премиите за овце и кози 100 % от премиите за крави с бозаещи телета 100 % от премиите за клане на телета Премии за клане на едър рогат добитък Плодове и зеленчуци: домати Обработваеми култури 25 % Протеин Ориз Семена (някои видове) 100 % Ядки Картофено нишесте Най-отдалечени райони 100 % 98 % от съответните национални тавани за овощни градини, произвеждащи сливи, праскови и круши за преработка 75 % от съответните национални тавани за овощни градини, произвеждащи сливи, праскови и круши за преработка | 2010 г. 2010 г. 2010 г. 25 % през 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 — до края на 2010 г. от 2011 до края на 2012 г. | | Протеинови култури, твърда пшеница, екологично земеделие, сеитбооборот, отглеждане на телета, овцевъдство и говедовъдство, млекопроизводители в планински райони, застраховане на селскостопански култури, взаимни фондове в случай на болести |

Италия | 2005 г. | — | исторически | Тютюн Плодове и зеленчуци: домати 50 % Плодове и зеленчуци: сливи, праскови и круши за преработка 100 % Плодове и зеленчуци: сливи 75 % Семена Протеин Ориз Ядки | 2010 г. 2011 г. 25 % през 2011 г. 25 % през 2011 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. 2012 г. | Захар, сектор на обработваемите култури, сектор на говедовъдството, овцевъдството и козевъдството | Сектор за производство на телешко, овче и говеждо месо, маслиново масло, млечни продукти, тютюн, захар, цветарски продукти, сеитбооборот, застраховане на селскостопански култури |

Люксембург | 2005 г. | една област | статичен хибриден | Протеин Ядки | 2010 г. 2010 г. | | |

Малта | 2007 г. | една област | регионален модел | Няма | Няма | | |

Нидерландия | 2006 г. | — | исторически | Протеин & ядки 100 % от премиите за клане на телета 100 % от премиите за клане на едър рогат добитък Семена за ленени влакна 100 % Картофено нишесте | 2010 г. 2010 г. 2010 г. 2012 г. 2012 г. | | Хуманно отношение към животните, застраховане на селскостопански култури, овце и кози, надбавка за разходи за воден транспорт |

Австрия | 2005 г. | — | исторически