BG Официален вестник на Европейския съюз C 272/25

Становище на Европейския комитет на регионите — Научноизследователски и иновационни стратегии за интелигентна специализация (RIS3): отражение върху регионите и междурегионалното сътрудничество

(2017/C 272/06)

Докладчик: Г-н Mikel Irujo Amezaga (ES/ЕА), ръководител на представителството на автономна област Навара в Брюксел

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1. припомня, че както Съветът, така и Европейският парламент признаха, че стратегиите за интелигентна специализация (RIS3) могат да бъдат мощни инструменти, които да допринесат за преодоляването на обществените предизвикателства и насърчаването на иновациите, инвестициите и конкурентоспособността, основани на социално-икономическите и териториалните характеристики;

2. подчертава значението на факта, че Регламент (ЕС) № 1303/2013 установява RIS3 като предварително условие и приветства предоставянето на поле за регионален подход в рамката на изготвяне на стратегиите за интелигентна специализация (S3) и откриването на възможността да се вземат предвид регионалните дадености;

3. регионите се включиха в S3, защото ставаше въпрос за полезни действия, които да направят регионалното развитие по-ефикасно и по-успешно. Регионите възнамеряват да запазят този подход, който се основава на субсидиарността и на принципа „отдолу-нагоре“. Те искат да запазят свободата на избор на регионална специализация. Изготвянето на S3 трябва да продължи да отговаря приоритетно на желанието за укрепване на динамиката на регионалното развитие и създаване на работни места на местно равнище;

4. подчертава, че указанията и насоките за изготвянето на стратегия за интелигентна специализация съответстват на принципа на субсидиарност и на регионите трябва да бъде осигурена достатъчна гъвкавост, за да могат да отговорят на конкретните предизвикателства;

Разработване на стратегии за интелигентна специализация (RIS3)

5. припомня, че е необходимо да се осигури участието на всички равнища на управление, държавно, регионално, подрегионално и/или местно равнище, които са компетентни и активни в областите на работа на стратегията, като това участие включва съответните заинтересовани страни от т.нар. „четворна спирала“ (1), като се подчертае ролята на промишлеността, образователните и научноизследователските институции, като и на гражданите, въпреки че точното съчетание на участващи организации ще зависи от регионалния контекст;

6. счита, че RIS3 предлагат добавена стойност на регионалните и местните власти, генерирайки инвестиции и съвместни междусекторни и междурегионални проекти, които са особено полезни за обновяването на промишлеността;

7. подчертава, че в разработването на RIS3 следва да се включват всички заинтересовани страни, като ги насърчава да се обединят около споделена визия. Процесът следва да стимулира многостепенното управление и да спомага за изграждането на творчески и социален капитал в рамките на дадената територия;

8. счита, че създаването и непрекъснатото преразглеждане на RIS3 трябва да продължи да бъде интерактивен процес на управление, който е в основата на т.нар. „процес на опознаване на сферата на предприемачеството“, процес, съчетаващ подхода „отгоре — надолу“ с подхода „отдолу — нагоре“ и в рамките на който гражданите, представени под уместна форма, също би трябвало да бъдат включвани по подходящ начин;

9. изтъква, че задължението за участие произтича от точка 4.3 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1303/2013. При все това в много случаи участието продължава да е недостатъчно. Поради това призовава Комисията да насърчава съответните заинтересовани страни на национално, регионално и местно равнище да гарантират ефективното прилагане на тази правна разпоредба;

10. припомня, че за развитието на RIS3 се препоръчва политическо лидерство и консенсус и поради това се препоръчва активното участие на всички или повечето представителни политически сили, както и на участниците в социалната сфера и организациите на гражданското общество;

11. счита, че RIS3 не бива да се ограничават до въпроси, свързани с научните изследвания, иновациите и развитието на предприятията. В духа на новата европейска програма за умения (New Skills Agenda for Europe) RIS3 трябва да обхващат и развиването на нови умения, образованието и обучението, касаещи всички граждани и особено младите хора, работещите и безработните. Освен това счита, че е важно да се насърчават програмите за обучение и развитие, особено в районите с малко опит в тази сфера, като се изтъкват успешните случаи в секторите, които могат да се използват като отправна точка за други региони и се призовава за приемане на мерки за сътрудничество между новаторските и по-слабо развитите региони;

12. счита, че изборът на интелигентна специализация на регионите може също така да бъде стимул за укрепване на някои политики на ЕС. Така например редица региони избраха да развиват интелигентни специализации в областта на морските въпроси, възприемайки хоризонтален и междусекторен подход, спрямо който европейските политики изостават в структурно отношение, с ограничени възможности за подкрепа и ефикасност;

13. подчертава, че приоритизирането на секторите, в които даден регион има сравнително предимство, трябва да съответства на целите, присъщи на Лисабонската стратегия (обучение на младите хора и достъп до заетост, равенство между мъжете и жените, инвестиции във висшето образование и изследователската дейност, подкрепа за иновациите в МСП във всички сектори на регионалната икономика, подкрепа за социалните и екологичните иновации и др.). От съществено значение е европейските политики да могат да продължават да подкрепят тези основни цели на Лисабонската стратегия, като същевременно подпомагат утвърждаването на S3. Въпреки че в тази област е отбелязан значителен прогрес, всички европейски региони трябва все още да постигнат напредък в изпълнението на тези цели;

14. подчертава ролята на стратегиите за специализация и иновации по отношение на устойчивото развитие в селските райони и набляга на значението на обученията по отношение на идентифицирането и използването на потенциала или капацитета на местните общности и ценности;

15. припомня, че съгласно гореспоменатия регламент RIS3 трябва да съдържат „механизъм за мониторинг“, който следва да може да улавя и проследява промените, предвидени във всеки приоритет на RIS3, чрез подходящ подбор на показатели за резултати и да насърчава обмена на добри практики; подчертава, че е важно да се постави акцент върху наблюдението и оценката. Така следва да се създаде обща рамка с насочващ и гъвкав характер, способна да улавя и проследява промените, предвидени във всеки приоритет на RIS3, която да помага на регионите да развиват свои собствени механизми за мониторинг и индивидуални показатели в зависимост от състоянието и нуждите им. Механизмът за мониторинг позволява на регионите постоянното по-нататъшно разработване на стратегията им въз основа на конкретни факти. В основата си този механизъм зависи от характеристиките на съответните стратегии RIS3 и следователно определянето му би трябвало да бъде елемент от разработването на стратегията. Предвид последното съображение предлага да се обмисли в тази връзка целево отпускане на финансови средства по няколко фонда за подкрепа на гъвкава методология за интегрирано и споделено от всички участници изпълнение, която да обхваща и дейности по анализ, наблюдение, мониторинг и последващи действия;

16. счита също така, че RIS3 не бива да се ограничават до иновациите и научните изследвания, а обхватът им следва да бъде разширен с цел в бъдеще да се превърнат в по-цялостна стратегия за регионално развитие, която да включва други аспекти, като например образованието или обучението;

17. предлага, с оглед на настоящата ситуация, да се създаде обща насочваща рамка за мониторинг, която ще послужи като отправна точка за всеки един от регионите при създаването на собствените им рамки за мониторинг, отчитайки спецификите им и позволявайки им да използват собствените си механизми за оценка и мониторинг;

18. признава усилията на платформата S3 по отношение на техническата помощ и разработването на инструменти, въпреки че една обща насочваща рамка би насърчила по-голяма съгласуваност в изпълнението и мониторинга на RIS3;

19. призовава за постепенен и предпазлив подход при оценката на S3, които все още са нова политика, сложна по отношение на изготвянето и изпълнението, и която може да разгърне напълно въздействието си едва след години. Първият показател за успех трябва да остане ефективната приоритизация и местната мобилизация, а регионите трябва да участват активно в определянето и управлението на механизмите за оценка;

20. с оглед на следващия програмен период призовава Комисията да публикува своевременно условията, които трябва да бъдат спазени в рамките на изготвянето на стратегиите. Публикуването на насоки по време на програмния период, какъвто беше случаят с настоящите предварителни условия, поставя органите, на които е възложено изпълнението, в непосилна ситуация.

21. препоръчва тясна координация с мониторинга на регионалните оперативни програми по ЕФРР, навсякъде където такива програми играят съществена роля в изпълнението на стратегията за научни изследвания и иновации, и с използването на разработените в това отношение хармонизирани регионални критерии — отчитащи напълно регионалните специфики — които според Европейската комисия (2) могат да бъдат разделени на „ресурсни показатели“, „показатели за изпълнение“ и „показатели за резултати“ (качествени и количествени);

22. подчертава по-специално потенциала на висшите учебни заведения (ВУЗ), другите образователни институции, научноизследователските и технологичните организации и промишлените предприятия, в частност малките новосъздадени предприятия и МСП, при разработването и прилагането на RIS3. ВУЗ представляват звено за връзка между т.нар. „триъгълник на знанието“ — научноизследователска дейност, образование и иновации — и могат по особено подходящ начин да подкрепят изграждането на капацитета на регионите за иновации. Ето защо регионалните правителства би трябвало да стимулират ВУЗ да поемат активно своята роля в процеса, свързан с RIS3. При това трябва да се цели постигането на баланс между откриването на ВУЗ за потребностите на пазара от една страна, както и нецелево образование и (фундаментални) изследвания за иновациите на бъдещето — от друга; Считаме, че за тази цел е изключително важно за ВУЗ да бъдат достъпни за всички, да допринасят за повишаването на равнището на образование и обучение, от което се нуждае общество на знанието, насочено към творчеството и към нуждите на пазара на труда, както и на предприятията и на останалите работодатели;

23. препоръчва, доколкото е възможно, RIS3 да предвиждат създаването на гъвкави външни организации или структури с цел да подкрепят правителствата, особено тези с ограничени възможности за ресурси, при развитието на капацитета на местните и регионалните власти. Намира за изключително полезни, но недостатъчни, външната подкрепа и оценки (партньорски проверки и посещения на експерти), осъществявани от платформата S3, тъй като е на мнение, че всеки местен или регионален орган трябва да има възможност да разработи свой вътрешен местен и регионален капацитет, включително механизми за изпълнение, мониторинг и последващ контрол на RIS3;

24. подчертава, че при разработването и изпълнението на RIS3 тежестта и ползите трябва да са пропорционални. Като цяло трябва да бъдат използвани всички възможности, за да се предотврати възникването на нови бюрократични тежести посредством RIS3;

25. отбелязва, че RIS3 трябва да бъдат достатъчно гъвкави през съответния период на структурните фондове. Те не бива да противоречат на новите развития, интелигентната диверсификация и революционните иновации в регионите. В частност RIS3 не бива да ограничават частните икономически дейности в съответните региони, например на новосъздадени предприятия;

Синергия между европейските структурни и инвестиционни фондове и други програми

26. посочва, че смисълът на RIS3 излиза извън рамките на по-ефективно използване на структурните фондове, като целта им е да създадат синергия между регионалните политики в областта на развитието и иновациите и финансовите инструменти, за да се избегне дублиране;

27. припомня, че един от приоритетите за програмния период 2014—2020 г. е насърчаването на синергиите между европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) и „Хоризонт 2020“. Сложната нормативна уредба обаче забавя този процес. Това търсене на синергии трябва да обхване и другите политики на Европейския съюз и техните инструменти за намеса;

28. обръща внимание на ползата от подобен подход, който трябва също така да цели укрепване на подкрепата за МСП, техните индивидуални проекти и колективни действия, както и за новосъздадените предприятия;

29. изтъква, че е от съществено значение да се опрости регулаторната рамка и да се създадат функциониращи интерфейси, които да подобрят взаимодействието между различните концепции за подпомагане. В същото време тези концепции следва да включват разбираемо и ясно описание на начина, по който да се постигнат и улеснят синергиите;

30. счита, че е важно да се насърчават програми за изграждане на капацитет, особено в региони с малко опит в това отношение, и да се подчертават успешни практики от различни сектори, които биха могли да послужат като пример за други региони;

31. обръща внимание върху факта, че за успеха в създаването на синергии е важно да се насърчават комуникацията и сътрудничеството на заинтересованите страни, които познават добре различните инструменти за подпомагане (структурните фондове и „Хоризонт 2020“), но все още разполагат с ограничени познания за съответните сфери на действие; това се отнася както за регионалното, така и за европейското равнище; призовава Комисията и регионите да подкрепят и насърчават обмена между тези групи;

32. припомня, че крайният успех ще зависи до голяма степен, наред с останалото, от безпроблемната връзка между различните равнища на управление — европейско, национално, регионално и, при необходимост — местно, както и от координацията между органите на управление и националните звена за контакт;

33. изразява съжаление, че една от най-големите пречки в използването на синергиите между директно управляваната от Комисията помощ („Хоризонт 2020“) и недиректно управляваната помощ (ЕСИ фондовете), които са ограничени от държавната помощ, продължава да бъде непълната хармонизация между законодателството в тези две области. Призовава за изпълнение на препоръките, отправени в скорошно проучване, направено по поръчка на Европейския парламент в този област (3);

Рационализиране на инициативите на Европейската комисия

34. отново признава огромната дейност, извършена от платформата S3, въпреки че идентифицира многобройни инициативи на Европейската комисия, което поражда объркване, непознаване и липса на координация между регионите;

35. счита, че е необходимо да се анализира синергията между различните инструменти, инициативи, способи и органи за подкрепа, като например Платформата за интелигентна специализация, Европейската обсерватория на клъстерите, Европейското партньорство за иновации, Европейския стратегически форум, инициативи във връзка с главните базови технологии (ГБТ), научноизследователската инфраструктура и т.н.;

36. призовава Комисията да осигури по-голяма съгласуваност по отношение на разбирането на инициативите и тяхното изпълнение, най-вече с оглед на малките региони или тези с по-малък административен капацитет;

37. отправя искане да се внесе яснота и да се определят добре тематичните области, в които Комисията ще разполага със значителни средства, за да развива глобален подход към веригата за създаване на стойност на европейско равнище в даден сектор, като се вдъхновява от успешни примери в ключови области, представляващи интерес за възможно най-голям брой държави членки/региони, за които би било подходящо да се концентрира върху подход, основан на работа в мрежа, подкрепа и организация, като се опира на S3;

38. препоръчва ЕС да изясни въздействието на стратегиите за интелигентна специализация върху другите ръководни механизми на ЕС и върху заинтересованите страни, да се подобри комуникацията по този въпрос и да се създаде „атлас на инициативите, инструментите и проектите на ЕС“ по въпроси, свързани с RIS3, следвайки примера на портала за електронно правосъдие на Европейската комисия, който има за цел да „улеснява живота на гражданите“ чрез предоставяне на многоезична информация;

39. препоръчва да се насърчи и общество на знанието, което да изгражда и развива експерти в областта на RIS3, и да отчита също така дейността на ОИСР, платформата S3, както и работата на един по-широк кръг от академичните среди;

Насърчаване на междурегионалното сътрудничество и изграждане на вериги за създаване на стойност

40. подчертава, че създаването на критична маса на териториално равнище е от съществено значение, за да може ЕС и неговата промишленост да бъдат конкурентоспособни в световен мащаб. Счита, че местните и регионалните власти са подходящото място за създаване на иновационните екосистеми, изграждайки по този начин необходимите връзки между политиките на ЕС, промишлеността, изследователските центрове, висшите учебни заведения и гражданите;

41. отбелязва, че, въз основа на приоритетите на RIS3, е необходимо да се развие междурегионално сътрудничество, позволяващо изграждането на вериги за създаване на стойност в ЕС;

42. изразява убеждение, че междурегионалното сътрудничество ще поражда синергии между предварително определени в регионите икономически дейности и ресурси, като по този начин ще се оползотворяват по-добре възможностите и ще се избягва ненужно дублиране на инвестиции при използването на структурните фондове;

43. счита, че е от решаващо значение да се разполага с достатъчно информация и координационен капацитет, чийто идеален резултат би бил напълно развита, съгласувана система за взаимно допълване, която да премахне неефективността, дължаща се на дублиране и обикновена имитация;

44. приветства различните инициативи на Европейската комисия в тази област, като например тематичните платформи, но счита, че тези инициативи следва от самото начало да бъдат съпътствани от финансови инструменти и много добре определени цели, за да се предотврати рискът от несигурност сред участниците, и би трябвало да се избягва припокриване с други инициативи или програми като ОЗИ, ERA-NET, клъстерите на COSME, проекти в рамките на програмата Interreg Европа и т.н.;

45. изразява критично отношение към факта, че големите финансови инструменти не покриват по-малки проекти и въпреки мобилизираните значителни средства, по-конкретно в рамките на ЕФСИ, не са достатъчни, за да позволят на МСП да преодолеят неефективността на пазара и да улеснят достъпа до кредитиране и финансирането на рисковете. Често именно степента на сложност и времеемките процедури по подготовка, извършване и приключване на големи проекти, както и на ниското равнище на технологична готовност (далеч от каквито и да е видима възвращаемост на инвестициите) възпрепятстват включването на по-малки участници;

46. подчертава колко е важно да се развиват тематичните платформи на Европейската комисия и особено предлаганата от тях възможност за насърчаване на сътрудничеството между регионалните участници. Също така отбелязва, че тези платформи за междурегионално сътрудничество са решаващи за изпълнението, максималното увеличаване на икономическия растеж и пазарния потенциал, особено от гледна точка на водените от промишлените отрасли иновации. Поради това счита, че следва да се даде възможност различни региони, действащи на доброволен принцип, да организират определени специализации на междурегионално равнище: — в рамките на една и съща държава, — в рамките на презгранични региони, — в най-отдалечени региони, — по крайбрежието или в рамките на планински масив, — в рамките на европейска мрежа без наличието на териториална цялост (например културните и творческите индустрии, свързаните с демографските предизвикателства услуги или инициативата „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“ (Vanguard Initiative).

47. счита, че RIS3 би следвало да насърчават регионите да работят заедно за развиването на секторно международно сътрудничество между клъстери или в общи пазарни сегменти, които да подкрепят укрепването на споменатите международни вериги за създаване на стойност. Политиките на ЕС следва да отразяват ролята, която клъстерите могат да имат като мост между участниците вътре и извън регионите и като канали за предприемаческа помощ за МСП;

48. изразява съжаление, че действащата регулаторна рамка за междурегионално и транснационално използване на европейските структурни и инвестиционни фондове не се използва във задоволителна степен от националните и регионалните органи. Това се отнася и за извършването на дейности извън района, обхванат от програмата, което на практика изобщо не се случва;

49. посочва, че според множество проучвания има съществени пречки пред използването на европейски структурни и инвестиционни фондове за междурегионалното и транснационалното сътрудничество, като например липсата на ресурси или административен капацитет, на примери за най-добри практики, несигурността относно това как да се изгради това сътрудничество, отсъствието на референтна рамка и методология, липсата на ясни цели, асиметричните нива на политически правомощия, нормативни пречки и липсата на финансова рамка, която да насърчава сътрудничеството;

50. поради това счита, че настоящата регулаторна рамка по-скоро ограничава междурегионалното сътрудничество, отколкото го насърчава. В този смисъл призовава Европейската комисия да подкрепя работата на мрежите на управляващите органи по ЕФРР и ЕСФ с практическа помощ, например при обмена на информация и премахването на несигурността относно допустимостта на заплануваните мерки в конкретни случаи и да не извършва никакви ограничителни тълкувания на действащата регулаторна рамка; Признава обаче, че някои от значителните пречки не се дължат на недостатъчно регламентиране, а на липсата на административен капацитет и на асиметричните нива на политическа/административна/научна компетентност;

Нова регулаторна и финансова рамка

51. застъпва мнението, че регионалните S3 следва да бъдат реално отчетени във всички общностни политики, в т.ч. при изпълнението на политиката на сближаване в нейната цялост, а не само при усвояването на ЕФРР;

52. счита, че може да се окаже трудно да се насърчават нови политики, като се използва една и съща регулаторна и финансова рамка и следователно би било целесъобразно да се разреши известна гъвкавост на програмите, така че те да могат с лекота да насърчават нови политики;

53. смята, че с цел развитие на сътрудничеството по отношение на RIS3, регионите се нуждаят от прост инструмент, който да им позволява действително да отчитат разходите за изграждане на мрежи, а не само тези по съвместните оперативни проекти;

54. отхвърля всякакви опити за ренационализиране на политиката на сближаване след 2020 г., тъй като тя остава крайъгълен камък за насърчаване на стратегии за интелигентна специализация във всички региони в ЕС и това би застрашило положителните развития, вече осъществени от редица власти на местно и регионално равнище в рамките на текущия период на финансиране;

55. Ето защо Комитетът препоръчва: — реформа на сегашната регулаторна рамка преди края на програмния период 2014-2020 г., която да даде нов тласък както на синергиите между европейските структурни и инвестиционни фондове и други програми, така и на междурегионалното сътрудничество. Тази реформа трябва да наложи опростяване и по-голяма гъвкавост в управлението на европейските структурни и инвестиционни фондове посредством прилагането на опростени методи за обосновка, основани например на постигането на целите, използването на единични разходи и други мерки, които са по-подходящи за ефективно използване на фондовете за интелигентна специализация, — укрепване, в рамките на S3, на целите за устойчиво и приобщаващо развитие и за създаване на работни места, — обща рамка с насочващ и гъвкав характер, под формата на препоръка относно RIS3, която да запълни съществуващите понастоящем празноти и липса на координация в планирането, подготовката, изпълнението, мониторинга и проследяването на RIS3. Документът трябва да се базира на принципа на субсидиарност, да бъде гъвкав и жив, да търпи непрекъснато развитие и да дава възможност за поява на нови ниши на специализация, които не са съществували дотогава, — спешно предоставяне на подходящи ad hoc финансови инструменти за насърчаване на междурегионалното сътрудничество. Тези инструменти могат да съчетават финансиране (включително съчетаване на субсидии и заеми, публично и частно финансиране на различни равнища) и иновативно използване на средствата за подпомагане на пилотни проекти за изграждане на мрежи за междурегионално сътрудничество, при които контактът с промишлеността е осезаем и резултатите имат въздействие върху пазара, — в бъдеще „Хоризонт 2020“ следва да предложи териториален подход за обвързване на политиката на ЕС в областта на научните изследвания и иновациите и RIS3, при което трябва да се изтъкне, че „Хоризонт 2020“ и занапред би трябвало да се води от принципа на високи научни постижения, — този териториален подход следва да отчита трудностите, пред които са изправени някои региони, като например най-отдалечените региони, за да участват като партньори по проекти поради отдалечеността от икономическите и технологичните центрове, — извличане на поуки от пилотните дейности, реализирани от ГД „Регионална и селищна политика“ с по-слабо развитите региони (изоставащи региони), за да се оказва подходяща подкрепа на тези региони за преодоляване на разделението в областта на иновациите в ЕС, — изготвяне на обстойна предварителна оценка на териториалното въздействие във връзка с интеграцията на стратегията за интелигентна специализация в различните политики на ЕС, като научните изследвания (9 РП), индустриалната политика и бъдещата политика на сближаване, — спешно предоставяне на средства на Interreg Европа — конкретен инструмент за идните години — който регионите вече познават, и който отговаря най-добре на подпомагането на изграждане на мрежи в рамките на RIS3, — изпълнението на плана „Юнкер“ следва да насърчава създаването на регионални платформи за подкрепа на изготвянето на проекти и тяхното финансиране, за да може ЕФСИ да подпомага на практика RIS3. За да се гарантира отговорен подбор на проекти, участниците в оценяването на проектите трябва да получават изчерпателна информация за подкрепата, от която се нуждаят местните и регионалните власти и проблемите, които ги вълнуват. Засилването на техническата помощ на регионално равнище в рамките на ЕФСИ е абсолютен приоритет, — участие на Европейския комитет на регионите в дейностите на Групата на високо равнище за постигане на максимално въздействие на програмите на ЕС в областта на научните изследвания и иновациите.

56. препоръчва на Европейската комисия да създаде работна група с активното участие на Европейския комитет на регионите, която да се заеме с всички тези въпроси, за да придаде на горепосочената обвързаност с предварителни условия на RIS3 по-висока степен на конкретност, специфични цели и инструменти.

Брюксел, 22 март 2017 г. Председател на Европейския комитет на регионите Markku MARKKULA

(1) А именно, националните или регионалните органи на управление и заинтересованите страни, като например университети и други висши учебни заведения, промишлеността и социалните партньори, както и гражданите, в процес на откриване на възможностите в областта на предприемачеството.

(2) Например „Guidance document on monitoring and evaluation — European Regional Development Fund and Cohesion Fund“ („Ръководство за мониторинг и оценка — Европейски фонд за регионално развитие и Кохезионен фонд“), Европейска комисия, 2014 г.

(3) Maximisation of synergies between European Structural and Investment Funds and other EU instruments to attain Europe 2020 Goals (Максимална синергия между европейските структурни и инвестиционни фондове и другите инструменти на ЕС за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“), Европейски парламент, Генерална дирекция за вътрешни политики на ЕС, IP/B/REGI/IC/2015—131, юни 2016 г.