СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 2

2. Контекст 3

2.1. Справяне с трайните последици от световната рецесия 3

2.2. Установяване на нови правила за операции за макрофинансова помощ 3

2.2.1. Рамков регламент относно макрофинансова помощ 3

2.2.2. Критерии за използването на заеми и безвъзмездна помощ при операции за МФП 4

3. Операции за макрофинансова помощ през 2010 г. 4

3.1. Кратък преглед 4

3.2. Отделни операции в държавите бенефициери през 2010 г. 5

3.2.1. Западни Балкани 5

3.2.1.1. Босна и Херцеговина 5

3.2.1.2. Косово[1] 6

3.2.1.3. Сърбия 7

3.2.2. Източни съседни държави 7

3.2.2.1. Армения 7

3.2.2.2. Грузия 8

3.2.2.3. Република Молдова 8

3.2.2.4. Украйна 9

3.2.3. Съседни държави от Средиземноморието 10

3.2.3.1. Ливан 10

4. Осигуряване правилното използване на средствата от МФП: оперативни оценки, публични разходи и финансова отчетност и последващи оценки 10

4.1. Оперативни оценки 10

4.2. Оценки на публичните разходи и финансовата отчетност 11

4.3. Последващи оценки 11

5. Искания за помощ и бъдещи предложения на Комисията 12

Въведение

С доклада се прави общ преглед на прилагането на инструмента за макрофинансова помощ (МФП) от ЕС за трети държави през 2010 г. Описва се цялостният контекст, в който се одобряват и реализират операциите за МФП, дава сведения за последните операции в съседните на ЕС държави и представя обща статистика за различните операции за МФП, извършени през последните десет години.

2010 г. бе една от най-активните години от началото на десетилетието по отношение на операциите с инструменти за МФП, което бе обусловено от въздействието на световната икономическа криза и бавното излизане от кризата за съседните на ЕС държави. Това бе и първата година, в която операциите за МФП се извършват в условията на новата правна среда, създадена от влизането в сила на Договора от Лисабон.

В доклада също така накратко се представят основните цели на предложението за рамков регламент относно МФП, което е в процес на изготвяне и което се очаква да бъде представено пред Парламента и Съвета тази година. Обяснява се и методиката, прилагана от Комисията при избора между използването на заеми и безвъзмездна помощ при отделни предложени от нея операции за МФП.

Докладът съдържа и раздел за оперативните оценки, проучванията на публичните разходи и финансовата отчетност и последващите оценки, проведени в държави, които получават МФП. От 2004 г. насам Комисията провежда оперативни оценки на финансовите потоци и процедури, свързани с МФП, във всяка от държавите бенефициери в отговор на препоръката на Сметната палата на ЕС. Съгласно Финансовия регламент от Комисията също се изисква да проведе последващи външни оценки на програмите си. През 2010 г. с подкрепата на консултанти Комисията проведе три последващи оперативни оценки и едно проучване на публичните разходи и финансовата отчетност в обхванатите от операциите държави. Тъй като през 2009 г. не бе приключена нито една операция за МФП, през 2010 г. не бяха започнати последващи оценки.

Най-накрая, докладът представя информация за нови искания за МФП и евентуални нови предложения за МФП на Комисията.

Настоящият доклад е изготвен съгласно решенията на Съвета и съвместните решения на Съвета и Парламента относно операциите за МФП. Той следва представените през предходните години доклади. Успоредно с него се публикуват два работни документа на службите на Комисията -- (SEC(2011) 873 окончателен), в който се представя подробна информация и анализ на макроикономическия контекст и реализирането на отделни операции за МФП, както и (SEC(2011) 874 окончателен), в който се обяснява подробно методиката, прилагана от Комисията, при избора между използването на заеми и безвъзмездна помощ при операциите за МФП.

Контекст

Справяне с трайните последици от световната рецесия

Световната икономическа и финансова криза през 2008-2009 г., която силно засегна нововъзникващите икономики в съседство с Европейския съюз, доведе до рязко увеличаване на международната донорска подкрепа в региона, и по-специално от страна на МВФ. Също така това доведе до рязко увеличаване на исканията за финансова подкрепа от ЕС, включително и под формата на МФП. В отговор на много от тези искания бе дадено началото на действителни програми за подпомагане, имащи за цел да помогнат на държавите при справянето им с отрицателните последствия от световната криза. В края на 2009 г. Съветът на министрите на ЕС взе решение за четири такива програми в полза на Босна и Херцеговина, Сърбия, Армения и Грузия. През 2010 г. законодателите от ЕС — този път съвместно Съветът и Парламентът -- взеха решение за още две програми в полза на Украйна и Република Молдова в отговор на предоставените през 2009 г. искания.

През 2010 г. световната икономическа и финансова криза започна да отзвучава. Напредналите икономики, включително и тези от Европейския съюз, започнаха отново да отбелязват растеж, който доведе до по-голямо търсене на износ от техните търговски партньори, включително и съседните на ЕС държави. Така се възстанови растежът в Западните Балкани и Източните съседни държави, който в някои случаи бе впечатляващ. Въпреки началото на възстановяването все още не са отшумели последиците от световната криза и последващите сътресения за икономиките в региона, включително и слабите външни финансови позиции. Следователно донорската подкрепа остава належаща за много държави от Източна Европа и Западните Балкани.

През 2009 г. и 2010 г. съседните на ЕС държави от Средиземноморието доказаха, че са по-устойчиви на кризата от Западните Балкани и източните партньори от ЕПС. Това може да се промени през 2011 г. поради настоящата политическа нестабилност в Южното Средиземноморие.

Установяване на нови правила за операции за макрофинансова помощ

Рамков регламент относно макрофинансова помощ

Още през 2003 г. Европейският парламент идентифицира като един от основните недостатъци на МФП продължителния процес на вземане на решения – решенията за отделни операции за МФП се вземаха за всеки отделен случай от Съвета след консултации с Парламента. Също така Парламентът подчерта необходимостта от прозрачно правно основание за инструмента за МФП като цяло. От влизането в сила на Договора от Лисабон, законодателните решения за отделни операции за МФП се взимат от Парламента и Съвета съгласно обикновена законодателна процедура (процедура за съвместно вземане на решение). Това може допълнително да удължи процеса на вземане на решения. Договорът от Лисабон следователно добави елемент на спешност към нуждата от рационализиране на процедурата по приемане на решения за МФП. Освен това, както световната финансова криза отчетливо показа, ефективното справяне с макроикономическите и финансовите извънредни ситуации налага необходимостта от инструмент за реагиране при кризи, който позволява бързо и ефективно прилагане.

В отговор на тези тенденции в работната програма на Комисията бе включено изготвянето на законодателно предложение за рамков регламент относно МФП. Очаква се това предложение да бъде представено скоро пред Парламента и Съвета.

Съгласно предложения бъдещ рамков регламент процедурата по вземане на решения за МФП ще стане подобна на тази за други инструменти за външно финансиране, при която Комисията разполага с компетенции да приема решения за отпускане на МФП на трети държави, които отговарят на условията, под надзора на комитет на представители на държавите-членки. С този подход следва да се рационализира вземането на решения за отделни операции за МФП, така че инструментът да може да помогне по-ефективно на държавите бенефициери за навременното приемане на програми, които включват подходяща комбинация от мерки за приспособяване и външна финансова подкрепа.

Регламентът, който е в процес на изготвяне, също консолидира под формата на официален правен инструмент правилата, на които се подчиняват операциите за МФП, и които до този момент се определят в заключенията на Съвета (така наречените критерии от Женвал). Предстоящото предложение на Комисията по същество потвърждава тези критерии, като междувременно актуализира и изяснява някои от тях.

Критерии за използването на заеми и безвъзмездна помощ при операции за МФП

През 2010 г. друг аспект на методическата работа на Комисията по отношение на инструмента за МФП бе прегледът на широкообхватните критерии за избор на подходяща форма на подкрепа, т.е. от средно- до дългосрочни заеми, безвъзмездна помощ или комбинация от двете при отделни операции за МФП. Въз основа на разработените през годините практики Комисията усъвършенства и изясни своя методически подход. Предвид предварителното условие, че МФП следва по дефиниция да е под формата на заеми, подходът дава насоки за това кои държави могат да получат безвъзмездна помощ от МФП. Той се основава на обективни показатели относно нивото на развитие и устойчивостта на дълга на държавите бенефициери съгласно практиката, прилагана от международните финансови институции (МФИ).

Операции за макрофинансова помощ през 2010 г.

Кратък преглед

През 2010 г. Комисията приключи реализирането на три програми за МФП: на две програми, за които беше взето решение през 2006 г. и 2007 г. — съответно за Косово и Ливан, и на една от четирите програми, одобрени от Съвета на 30 ноември 2009 г. — тази за Грузия. Операциите за Косово и Ливан бяха реализирани частично: не бяха изплатени вторите вноски от помощта. Операцията за МФП за Грузия бе реализирана изцяло, а Комисията изготви последваща програма. През 2010 г. и в началото на 2011 г. не бяха извършени плащания по другите три операции в полза на Босна и Херцеговина, Сърбия и Армения, решение за които бе взето през ноември 2009 г., което се дължи на забавянето при постигането на съгласие за икономическите условия на програмите и финализирането на необходимите административни и правни процедури в държавите бенефициери.

Също през 2010 г. съзаконодателите приеха първите две законодателни решения за МФП съгласно Договора от Лисабон: програмите за Украйна (заеми в размер на 500 милиона EUR) и за Република Молдова (безвъзмездна помощ в размер на 90 милиона EUR). Отпускането на първата вноска по операцията за Република Молдова се състоя още през 2010 г. При пълното му изплащане, новият заем за Украйна ще бъде най-мащабната операция за МФП в историята[2].

Като се вземе предвид размерът на двете одобрени операции за МФП, през 2010 г. бе отбелязана най-високата точка по отношение на ангажиментите за МФП (вж. таблица 1 и графики 1а и 1б). Общият размер на средствата, за които е поет ангажимент по програмите, одобрени от началото на последната икономическа криза, надвишава 1 милиард EUR, което е повече от общия размер по всички програми за МФП между 2001 г. и 2008 г. Също така през тези две години общият размер на одобрени заеми под формата на МФП далеч надвиши общия размер на безвъзмездната помощ от МФП. Най-накрая двете нови операции са възстановили баланса при географското разпределение на ангажименти за МФП в полза на източните съседни държави на ЕС за сметка на Западните Балкани.

Другата важна тенденция през 2010 г. бе възстановяването по отношение на плащания в размер над 100 милиона EUR (вж. таблица 2 и графики 2а и 2б). През 2010 г. годишният размер на плащания по МФП достигна най-високата си годишна точка от 2003 г. насам.

Отделни операции в държавите бенефициери през 2010 г.

Западни Балкани

Босна и Херцеговина

През юли 2009 г. МВФ сключи с властите стенд-бай споразумение (СБС) за 1,1 милиарда EUR в подкрепа на икономическа програма, чиято цел бе коригиране на външния и фискалния дисбаланс, породен от световната криза. На 30 ноември 2009 г. ЕС взе решение за допълване на СБС с МФП в размер до 100 милиона EUR под формата на заеми (Решение 2009/891/ЕО на Съвета).

През 2010 г. икономиката на Босна и Херцеговина отбеляза умерено възстановяване от рецесията, през която премина през 2009 г. Възстановяването бе обусловено от износа благодарение на икономическия растеж на някои от основните търговски партньори на държавата. Ръстът на износа доведе до намаляване на дефицита по текущата сметка и установяване на по-благоприятно ниво на валутните резерви, което спомогна за намаляването на нуждите от външно финансиране на Босна и Херцеговина през 2010 г. (по изчисления на МВФ). На този фон след успешното приключване на втория и третия преглед на програмата на МВФ през октомври (програмата продължи по план през 2010 г.), централната банка не изтегли средства от третия транш, което даде знак за благоприятното ниво на валутните резерви. В началото на 2010 г. Комисията договори меморандум за разбирателство (МзР) и кредитно споразумение (КС) с властите, в които бяха заложени свързаните с икономическата политика условия на помощта. Поради забавеното постигане на споразумение по този МзР от страна на държавата и двата субекта, МзР и КС бяха подписани през ноември 2010 г. след общите избори. Въпреки това ратификацията на КС бе отложена до 2011 г. в очакване на новоизбраните парламенти да започнат работа. Очаква се плащанията да бъдат извършени през 2011 г.

Косово[3]

Икономиката на Косово продължи да расте през 2010 г. след ръста си от 2,9 % през 2009 г., основно обусловен от публичните разходи. Увеличават се рисковете за перспективите за растеж, тъй като фискалната експанзия, която бе в основата му, достигна пределите си.

Първоначалният срок на извънредната финансова помощ в полза на Косово под формата на 50 милиона EUR безвъзмездни средства за бюджета, одобрени през 2006 г. (Решение 2006/880/ЕО от 30 ноември 2006 г.), изтече през декември 2009 г. През декември 2009 г. Комисията взе решение да удължи срока за действие на програмата с още една година до 11 декември 2010 г. През юли 2010 г. правителството на Косово постигна споразумение с МВФ за икономическа програма, подкрепена от 18-месечно стенд-бай споразумение. Това бе последното неизпълнено решение за отпускането на първата вноска по програма на ЕС за МФП. Така през септември 2010 г. Комисията изплати първия транш от безвъзмездна помощ в размер на 30 милиона EUR. След разпускането на парламента на Косово през ноември МВФ не успя да приключи първия преглед на програмата по СБС преди края на 2010 г. Следователно Комисията не бе в състояние да оцени дали споразумението с МВФ се изпълнява по план, което бе ключово условие за отпускането на оставащия втори транш от 20 милиона EUR. Срокът на помощта изтече през декември 2010 г. и нямаше възможност да бъде подновен.

Сърбия

След спад от 3,5 % в реално изражение през 2009 г. сръбската икономика започна да се възстановява през 2010 г. Икономическият подем през 2010 г. (+1,8 %) до голяма степен бе обусловен от външното търсене, макар вътрешното потребление и инвестициите да останаха слаби. Поради постепенното икономическо възстановяване в основните търговски партньори на Сърбия и продължаващото обезценяване на динара, експортната дейност се разрасна. Програмата на МВФ на стойност 3 милиарда EUR, която бе реализирана между май 2009 г. и април 2011 г., продължава по план и управителният съвет на МВФ успешно приключи всичките седем прегледа на програмата. С оглед на подобрения платежен баланс сръбската централна банка използва само половината от наличните средства по СБС.

След одобрението от страна на Съвета на заем по МФП в размер до 200 милиона EUR в края на 2009 г. (Решение 2009/892/ЕО на Съвета от 30 ноември 2009 г.) Комисията и сръбските власти подписаха през юли 2010 г. МзР, в който са заложени условията за тази помощ. През декември бе подписано кредитното споразумение. С оглед на намаляването на планираните средства, изтеглени от страна на сръбските власти от ресурсите на МВФ, Комисията информира Икономическия и финансов комитет през юли 2010 г., че планира да намали помощта на ЕС и да изплати само първия транш (100 милиона EUR). Комитетът одобри подхода на Комисията. След ратификацията на кредитното споразумение за МФП през март 2011 г. Комисията бе в процес на подготовка на отпускането на този транш, което се очаква да стане през лятото на 2011 г.

Източни съседни държави

Армения

През 2010 г. арменската икономика се възстанови до известна степен от резкия спад от 14,2 % през 2009 г., но все пак темпът на възстановяване остана ограничен, като реалният БВП се увеличи с 2,6 %. Също така възстановяването по отношение на текущата сметка както и на чуждестранните инвестиции остана умерено. Затова нуждите от външно финансиране са така големи и все още е необходима подкрепа от страна на международната общност, за да се възстановят условията за устойчив растеж. В този контекст арменското правителство продължи да прилага програмата за икономическа стабилизация и реформи, подпомогната от международната донорска общност.

Споразумението между Армения и МВФ датира от март 2009 г., когато управителният съвет на МВФ одобри 28-месечно СБС от 820 милиона USD. През юни 2010 г. СБС бе заменено от нова тригодишна програма по Разширения фонд за финансиране и преференциалния Разширен кредитен инструмент. Като се вземат предвид плащанията, извършени по СБС, общият размер на ресурси на МВФ, достъпни за Армения през периода 2009-2013 г., е оценен на около 950 милиона USD. На 30 ноември 2009 г. Съветът на ЕС прие решение за предоставянето на МФП на Армения в размер на 100 милиона EUR, включително 35 милиона EUR под формата на безвъзмездна помощ и 65 милиона EUR под формата на заеми (Решение 2009/890/ЕО на Съвета). С оглед на прилагането на това решение Комисията и власите в Армения постигнаха съгласие през декември 2010 г. относно МзР и свързаните с него правни документи (споразумения за заеми и безвъзмездна помощ), които бяха подписани през февруари 2010 г. Плащанията по програмата за МФП са предвидени за 2011 г.

Грузия

През 2010 г. ЕС завърши реализирането на програмата за МФП за Грузия, одобрена от Съвета през ноември 2009 г. (Решение 2009/889/ЕО на Съвета от 30 ноември 2009 г.). Предоставената под формата на безвъзмездни средства помощ от 46 милиона EUR бе част от ангажимент за провеждане на две еднакви по размер операции за МФП, поет от Комисията на Международната донорска конференция през октомври 2008 г. Целта на тези операции бе да помогне на Грузия да преодолее въздействието на двойното сътресение вследствие на военния конфликт с Русия през 2008 г. (и свързаното с това блокиране на търговския обмен) и световната финансова криза. От септември 2008 г. насам Грузия успешно прилага икономическа програма, договорена с МВФ и подпомогната от финансиране на МВФ.

След изплащането през декември 2009 г. и януари 2010 г. на първия транш от програмата за помощ от 2009 г., вторият транш от 23 милиона EUR бе отпуснат през август 2010 г. Отпускането на транша бе възможно поради успешното реализиране от страна на грузинските власти на политиките в областта на структурните реформи, и по-специално в областта на управление на публичните финанси, договорени през 2009 г. с цел изпълнение на условията за отпускане на помощта.

Междувременно Комисията започна подготовката на втора операция за МФП. За да бъде одобрена втората МФП, ангажимент за която бе поет през 2008 г., нуждите от външно финансиране трябваше да надвишават размера, гарантиран в рамките на споразумението с МВФ. Въз основа на цялостна оценка на нуждите от финансиране на Грузия и въз основа на успешното приключване на предишната операция за МФП, Комисията прие през януари 2011 г. предложение за активиране на втората част от МФП, за която бе поет ангажимент през 2008. Предложението на Комисията предвижда комбинация от безвъзмездна помощ (за половината от обшия размер на помощта) и заеми. Новата програма ще подпомогне продължаването на реформите в някои от ключовите области на структурна реформа, включително и управление на публичните финанси. През лятото на 2011 г. се очаква съвместно решение на Европейския парламент и на Съвет.

Република Молдова

Комисията започна подготовката на програма за МФП за Република Молдова още през 2009 г., когато прореформаторска коалиция сформира правителство и разработи нова амбициозна програма за реформи. Тази работа, извършена в тясно сътрудничество с МФИ, продължи и в началото на 2010 г. след одобрението от страна на управителния съвет на МВФ през януари 2010 г. на тригодишно споразумение за финансиране с разширен кредитен инструмент и разширен фонд за финансиране и доведе до представянето пред Европейския парламент и Съвета на предложение за МФП в размер на 90 милиона EUR под формата на безвъзмездна помощ, която следва да се изплати в три транша през 2010 г. и 2011 г. Предложението на Комисията бе окончателно одобрено от съзаконодателите на 20 октомври 2010 г. (Решение 938/2010/ЕС). След приемането на законодателното решение за МФП Комисията и властите финализираха преговорите за свързаните с икономическата политика условия на помощта. Договарянето на МзР позволи на Комисията да изплати още през декември 2010 г. първия транш от МФП на ЕС в размер на 40 милиона EUR.

През 2010 г. молдовската икономика започна да се възстановява след свиването си през 2009 г. Все пак външните сметки остават слаби, което означава, че международната донорска подкрепа остава важен фактор за поддържането на макроикономическата стабилност и подпомагане на правителствената програма в областта на реформите. МФП на ЕС ще допълни финансовите ресурси, които възлизат на около 1,4 милиарда USD, предоставени от МВФ, Световната банка, други многостранни кредитори и официални двустранни донори, както и от ЕС под формата на заеми от ЕИБ и секторна бюджетна подкрепа.

Украйна

Икономиката на Украйна навлезе в етап на възстановяване през 2010 г. със завръщане към икономически растеж, по-ниска инфлация на национално равнище, стабилизация на гривната, попълване на официалните валутни резерви и намаляване на публичния дефицит. Въпреки това възстановяването на инвестициите остана слабо, макар текущата сметка да е отново в дефицит, което поражда съмнения за средносрочната устойчивост на възстановяването и продължаващата зависимост на държавата от официална външна финансова подкрепа. На този фон съзаконодателите на ЕС приеха решение през юли 2010 г. за предоставянето на 500 милиона EUR под формата на МФП на Украйна (Решение 388/2010/ЕС от 7 юли 2010 г.). Това бе първата операция за МФП, одобрена след влизането в сила на Договора от Лисабон, съгласно новите правила (процедура на съвместно вземане на решение от страна на Съвета и на Парламента). МФП на ЕС допълва 10 милиарда SDR, предоставени от МВФ по СБС, одобрено на 29 юли 2010 г. (което заменя предишно СБС, одобрено през ноември 2008 г.).

През 2010 г. Европейската комисия започна преговори с украинските власти относно свързаните с политиката условия за МФП под формата на пакет със заем от до 610 милиона EUR, комбиниран със сумите по решение за МФП от 2010 г. и това от 2002 г. (Решение 2002/639/ЕС на Съвета от 12 юли 2002 г.). Въпреки това напредъкът в преговорите за тези свързани с политиката условия (които се очаква да включват мерки в областта на управление на публичните финанси, данъчна и митническа администрация, нормативни актове в областта на енергетиката и финансовия сектор) е бавен, което забавя и реализирането на тази операция.

Съседни държави от Средиземноморието

Ливан

Програмата за МФП за Ливан, състояща се от безвъзмездна помощ в размер на 30 милиона EUR и заем в размер на 50 милиона EUR, бе одобрена през 2007 г. (Решение 2007/860/ЕС на Съвета от 10 декември 2007 г.). Първият транш по тази програма, отговарящ на половината от размера на безвъзмездната помощ и заема, бе изплатен през декември 2008 г. (частта на безвъзмездната помощ) и юни 2009 г. (частта на заема). Изплащането на втория транш не се състоя преди първоначалната дата на изтичане на програмата (21 декември 2009 г.) поради неуспеха на властите да изпълнят условията, договорени с Комисията по МзР. Липсата на напредък при изпълнението на структурните реформи бе обусловена от липсата на политически консенсус в рамките на крехкото коалиционно правителство и почти пълната парализа на законодателната дейност през по-голямата част на 2008 г. и 2009 г. въпреки парламентарните избори през юни 2009 г.

В края на 2009 г. Комисията предложи да удължи срока за отпускане на втория транш до 21 декември 2010 г. чрез допълнение към МзР. Това допълнение обаче така и не бе ратифицирано от ливанските власти. Също така 2010 г. почти не бе постигнат напредък при изпълнението на структурни реформи, някои от които представляваха условия за отпускане на втора вноска по МФП на ЕС. По този начин МФП за Ливан изтече през декември 2010 г. Изтичането на програмата без пълното ѝ реализиране се дължеше на липсата на ново финансово споразумение с МВФ в рамките на Програмата за спешна помощ след края на конфликта (ЕРСА) II, след изтичането на предишното през юни 2009 г., както и подобрението на платежния баланс на Ливан. В действителност въпреки обстановката на политическа нестабилност ливанската икономика се оказа доста устойчива на световната финансова криза, като се радваше на стабилна икономическа дейност и подобрение на външната финансова позиция.

Осигуряване правилното използване на средствата от МФП: оперативни оценки, публични разходи и финансова отчетност и последващи оценки

Оперативни оценки

Съгласно изискванията на Финансовия регламент, свързани с бюджета на ЕС, за извършване на инспекции преди изплащане на средства на държави бенефициери, Комисията с помощта на външни консултанти извършва оперативни оценки (ОО) за получаване на достатъчно гаранции за функционирането на административните процедури и финансовите потоци в държавите бенефициери.

ОО се фокусира върху процедурите и организацията в министерствата на финансите и централните банки и по-специално върху управлението на сметките, по които се превеждат средствата на ЕС. Освен това се отделя специално внимание върху това как работят институциите за външен одит, тяхната независимост, работни програми и ефективността на техния контрол. При повечето наскоро направени ОО беше направен анализ на действащите процедури в агенциите за възлагане на обществени поръчки.

През 2010 г. Комисията проведе ОО в Армения, Република Молдова и Грузия. Основните заключения от тези ОО са представени в Работен документ на службите на Комисията SEC (2011) 873 окончателен).

Оценки на публичните разходи и финансовата отчетност

Комисията се опитва да осигури допълване на другите диагностични инструменти в областта на управлението на публичните финанси в държавите, които се възползват от донорска подкрепа. В този контекст Програмата за публичните разходи и финансовата отчетност, създадена през 2001 г. като многостранно донорско партньорство, с участието inter alia на Европейската комисия, Световната банка и МВФ, е особено подходяща рамка.

През последните години в редица държави, които получават или са потенциални получатели на МФП, са извършени проучванията на публичните разходи и финансовата отчетност: Армения (2008 г.), Беларус (2009 г.), Грузия (2008 г.), Косово (2009 г.), Киргизката република (2009 г.), Република Молдова (2008 г.), Мароко (2009 г.) и Сърбия (2010 г.). Заедно със Световната банка Комисията бе съавтор на проучванията на публичните разходи и финансовата отчетност в Грузия и Мароко и имаше пряк принос към няколко други проучвания. През 2010 г. Комисията проведе оценка на публичните разходи и финансовата отчетност в Ливан, но проучването все още не е финализирано. Понастоящем Комисията изготвя заедно със Световната банка две проучвания на публичните разходи и финансовата отчетност, с които актуализира предишни оценки на публичните разходи и финансовата отчетност в Украйна (от 2007 г.) и Република Молдова.

Констатациите от тези проучвания ще допълнят последните ОО на финансовите процедури в тези две държави. Те ще бъдат много полезни в подкрепа на сегашните операции за МФП, а именно по отношение на мониторинга/ изготвянето на условия за управление на публични финанси.

Последващи оценки

С цел оценка на въздействието на МФП и съгласно Финансовия регламент Комисията проведе последващи оценки на програмите за МФП. Заключенията от оценките са взети предвид при укрепването на практиките по управление на МФП. Използвани са и при подготовката на рамков регламент относно МФП, който е в процес на изготвяне.

През 2010 г. не са започнати нови последващи оценки, тъй като през 2009 г. не са приключени операции за МФП. Двете започнати през 2009 г. оценки бяха завършени през 2010 г.: оценките на програмите за МФП за Грузия и Република Молдова, реализирани съответно през 2006-2008 г. и 2007-2008 г. Резултатите от тези оценки бяха представени в Годишния доклад относно предоставянето на макрофинансова помощ за трети държави за 2009 г.

След приключването на изпълнението на програмата за МФП за Грузия през август 2010 г. и изтичането на програмите за МФП за Косово и Ливан през декември 2010 г. Комисията планира да започне последващи оценки на тези три операции през 2011 г.

Искания за помощ и бъдещи предложения на Комисията

Операциите за МФП, които са в процес на реализиране през 2011 г., се състоят от програми, одобрени през периода 2009-2010 г. в полза на Босна и Херцеговина, Сърбия, Армения, Република Молдова и Украйна. Очаква се реализацията на всички тези програми, с изключение на тази за Украйна, да приключи през 2011 г. Също така в кратки срокове се очаква да бъде одобрена новата програма за Грузия, която понастоящем се разглежда от съзаконодателите. По план тази операция следва да приключи през 2011 г.

Наборът от операции за МФП, които се планират или предвиждат за 2011-2012 г., включва и възможна програма за Косово. След изтичането на предишната програма една нова операция за МФП би изпълнила условния ангажимент на ЕС от юни 2008 г., поет по време на донорската конференция за Косово, за сума в размер до 100 милиона EUR под формата на безвъзмездна помощ.

През 2010 г. Комисията получи искане за помощ от новите власти на Киргизката република. Първоначалното искане, представено от предишната администрация в първото полугодие на 2009 г., бе обявено за неотговарящо на изискванията предвид факта, че ангажимент за значително финансиране от страна на Русия бе премахнал остатъчния недостиг на финансиране. Това ново искане последва политическите събития в държавата от 2010 г. Понастоящем Комисията оценява наново икономическата ситуация и нуждите от финансиране в Киргизката република в тясно сътрудничество с МВФ и в контекста на силна мобилизация на официални донори.

Други потенциални програми за МФП могат да дойдат от активизирането на искания, подадени от Исландия и Беларус през 2009 г. На този етап има малка вероятност от операция за МФП в Исландия поради значително подобрената външна перспектива. Освен това програмата на МВФ изтича през август 2011 г. и властите нямат намерение да искат реализирането на нова програма. Макар платежният баланс на Беларус да се е влошил значително от началото на 2011 г. насам, отговорът на ЕС на потенциално искане от страна на Беларус, ако и когато МВФ преговаря с властите в държавата за ново споразумение за финансиране (предишното СБС изтече в началото на 2010 г.) ще зависи най-вече от капацитета на Беларус да изпълни предварителните политически условия за МФП, а именно нуждата от гаранция за демократичните институции и защита на правата на човека. Понастоящем тези предварителни условия не са изпълнени.

Освен това могат да се очакват последващите операции след съществуващите програми (и в контекста на съществуващите средносрочни споразумения за финансиране с МВФ, изтичащи през 2013 г.) в Армения и Република Молдова.

С оглед на евентуалните нужди от краткосрочно финансиране в някои южни съседни държави, засегнати от политически промени (напр. Египет и Тунис), има голяма вероятност ЕС да бъде призован да осигури финансова подкрепа, включително и под формата на МФП, за някои от най-засегнатите държави. Перспективата за активизиране на инструмента за МСП за някои Средиземноморски държави бе изрично потвърдена в съвместно Съобщение на Комисията и Върховния представител на Европейския съюз по въпросите на външните работи и политиката на сигурност „Партньорство за демокрация и споделен просперитет с Южното Средиземноморие“, прието на 8 март 2011 г. Както се посочва в това Съобщение, и това важи за всички операции за МФП, трябва да бъдат изпълнени две предварителни условия, така че ЕС да може да обмисли такава помощ за региона: наличието на споразумение с МВФ и потвърждаването от страна на Комисията в сътрудничество в МВФ на наличието на остатъчни нужди от финансиране на платежен баланс. В случая на Египет властите договарят програма с МВФ, а на 9 юни 2011 г. изпратиха до Комисията официална молба за допълнителна МФП. Комисията, в сътрудничество с МВФ, в момента прави оценка на остатъчните нужди на Египет от външно финансиране с оглед на възможно приемане на предложение за МФП.

Таблица 1: Суми за МФП, одобрени по години за периода 2001-2010 г., в милиони евро

1 По-подробна информация е налична в статистическите данни на работния документ |

Графика 1а: Суми за МФП, одобрени по години за периода 2001-2010 г., в милиони евро

[pic]Графика 1б: Суми за МФП, одобрени по региони за периода 2001-2010 г.

[pic]

Таблица 2: Суми за МФП, изплатени по години за периода 2001-2010 г., в милиони евро

Графика 2а: Суми за МФП, изплатени по години за периода 2001-2010 г., в милиони евро

[pic]

Графика 2б: Суми за МФП, изплатени по региони за периода 2001-2010 г.

[pic]

[1] Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации.

[2] Отделените за Украйна 500 милиона EUR съгласно решение от юли 2010 г. ще бъдат комбинирани със 110 милионa EUR, които все още не за изплатени от решение за МФП за тази държава от 2002 г., като сумата на операцията възлиза на максимум 610 милиона EUR. Това означава, че това е втората най-мащабна програма за МФП, за която е взето решение. Най-мащабната операция за МФП – заем в размер на 870 милиона EUR за Унгария, решение за който бе взето през 1990 г. – бе преустановена след отпускането на първата вноска от 260 милиона EUR.

[3] Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на Организацията на обединените нации.