BG Официален вестник на Европейския съюз C 255/37

458-А ПЛЕНАРНА СЕСИЯ, ПРОВЕДЕНА НА 16 И 17 ДЕКЕМВРИ 2009 Г.

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно наименованията на текстилните влакна и свързаното с тях етикетиране на текстилните продукти“

COM(2009) 31 окончателен/2 — 2009/0006 (COD)

(2010/C 255/06)

Докладчик: г-н CAPPELLINI

На 27 февруари 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаването на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно наименованията на текстилните влакна и свързаното с тях етикетиране на текстилните продукти“

COM(2009) 31 окончателен/2 – 2009/0006(COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 ноември 2009 г. (докладчик: г-н Cappellini).

На 458-ата си пленарна сесия, проведена на 16 и 17 декември 2009 г. (заседание от 16 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 160 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК подкрепя инициативата на Европейската комисия относно наименованията и етикетирането на текстилните продукти, която би могла да бъде важна стъпка към по-иновативни процеси и решения в полза на обществото в текстилната промишленост в ЕС, както и към повишаване на осведомеността и информацията за европейския потребител, по-специално по време на криза. Както се посочва в предходни становища и информационни доклади на ЕИСК относно бъдещето на текстилната промишленост (1), Европейският икономически и социален комитет подчертава неотложната нужда от разработването на съгласувани и интегрирани политики за сектора, включително по отношение на етикетирането, с цел постигане на конкурентно предимство.

1.2 ЕИСК приветства Регламента и подкрепя член 4 относно националната правна рамка по отношение на означенията за произход и конкуренцията.

1.3 ЕИСК призовава Европейската комисия и заинтересованите страни да наблюдават как предложеният регламент ще повлияе на:

— постигането на целите на Европейския план за стратегически изследвания в областта на развитието, въвеждането на нови влакна и новаторски текстилни продукти и прозрачността;

— опростяването на съществуващата правна рамка с произтичащите от това потенциални положителни въздействия за заинтересованите страни в частния сектор и за публичните администрации на равнище ЕС и на национално/регионално равнище;

— подобряването на съществуващата регулаторна рамка в посока на по-голяма съгласуваност (2).

1.4 ЕИСК потвърждава значението на зачитането на необходимостта на потребителите да се предоставя ясна, всеобхватна и пълна информация за продукта, в частност когато става дума за текстилни продукти, и подкрепя инициативата на Комисията като опит за опростяване на процедурите и за намаляване на разходите, необходими за въвеждане на директива в националното законодателство.

1.5 ЕИСК призовава гражданското общество, широк кръг социални партньори от текстилния сектор и институционални участници системно да участват в Комитета по наименованията и етикетирането на текстилните продукти (чл. 20 на предложението за регламент). Също така е необходимо да бъдат взети предвид и системите за редовно преразглеждане по смисъла на регламента, с цел постигане на конкурентно предимство спрямо етикетирането и стандартите за текстилни продукти на други международни предприятия (вж. пазарите за текстилни продукти на предприятията от ЕС (3)). Един преглед на предложения регламент след влизането му в сила, с участието на повече заинтересовани страни, също би могъл да улесни провеждането на открит дебат по голяма част от здравните проблеми (напр. алергии, йонизационни индекси), свързани с текстилни продукти, които се дължат не на самите влакна, а на химикалите, използвани в производствената верига, например за багрене и омекотяване, или на механични процеси като пениране или кардиране.

1.6 ЕИСК предлага прякото прилагане на регламента да се съпътства от целева информационна кампания за наименованията и етикетирането на текстилните продукти, както и от специфични за сектора проучвания в партньорство с организации на МСП, изследователски центрове, потребители и производители на текстилни продукти. Тези участници могат да изиграят важна роля за разширяване употребата на екологично устойчивите влакна и продукти, както и във връзка с повишаването на осведомеността за потенциала на пазара.

1.7 Тази инициатива би могла също така да улесни провеждането на открит дебат относно „незадължителното“ етикетиране на готови текстилни продукти, като например облекла, във връзка с поддръжката и почистването им (символи за гладене, пране, избелване и др.). Тази информация се предоставя по желание, тъй като на равнище ЕС не съществува задължение за това. Въвеждането на система, подобна на използваната от Ginetex (4), отговаряща на изискванията на ISO 3758 или дори приемането на американския стандарт ASTM D-5489, може да има добавена стойност, най-вече за крайния потребител. По този начин ще се гарантира, освен всичко останало, че:

— животът на текстилните продукти може да бъде удължен;

— продуктите няма да бъдат увредени, нито ще увредят други продукти при поддръжката;

— предприятията за химическо чистене ще бъдат наясно какво е уместното и пригодно третиране;

— продуктите ще запазят вида си;

— на мястото на продажба ще може да се направи информирана преценка дали даден артикул е подходящ.

Нещо повече, широкото използване на етикети за поддръжка и почистване ще доведе до намаляване на потреблението на енергия и вода, които се използват за поддръжката на текстилните продукти.

1.8 Освен това прилагането на подобен регламент би доближило ЕС до други подобни регламенти, използвани на пазари в трети страни, като САЩ (5), Япония (6), Австралия (7) и др.

1.9 В текстилния сектор се използват хиляди химични вещества в неопределени примеси с други вещества, някои от които токсични, за багрене и други фабрични обработки. Токсичните вещества в ЕС се избират, премахват или обработват превантивно, в съответствие със законодателството в областта на околната среда и здравеопазването. ЕИСК предлага тясно взаимодействие между Регламента за етикетиране на текстилни продукти и Регламента и платформата REACH с цел опростяване и ускоряване на процедурите и избягване на излишното натрупване.

2. Контекст

2.1 Законодателството на ЕС относно наименованията на текстилните влакна и етикетирането им се основава на член 95 от Договора за ЕО. С него се цели изграждането на вътрешен пазар на текстилни продукти, като същевременно се гарантира, че потребителите получават подходяща информация. През седемдесетте години на ХХ век държавите-членки признаха нуждата от хармонизиране на общностното законодателство в областта на наименованията на текстилните влакна. Различните (нехармонизирани) наименования на текстилните влакна в държавите-членки на ЕС биха създали техническа пречка за търговията на вътрешния пазар. Освен това интересите на потребителите биха били по-добре защитени, ако предоставената информация в тази област е еднаква в целия вътрешен пазар.

2.2 Текстилната промишленост в ЕС преминава през продължителен процес на преструктуриране, модернизация и технологичен напредък в отговор на значителните икономически предизвикателства, пред които е изправен секторът през последните години. Европейските предприятия, по-специално МСП, подобриха позицията си в световен мащаб като се концентрираха върху конкурентни предимства като качество, дизайн, иновации и продукти с по-висока добавена стойност. Предприятията от ЕС имат водеща роля в света в разработването на нови продукти, технически текстил и нетъкани текстилни изделия за нови приложения, като геотекстил, санитарни продукти, автомобилната промишленост или медицинския сектор.

2.3 Една от ключовите изследователски области е разработването на нови специални влакна и композитни влакна за новаторски текстилни продукти. Тя е един от тематичните приоритети, определени в Стратегическата изследователска програма на Европейската технологична платформа за бъдещи текстилни продукти и облекла. Иновациите при влакната в горния сегмент на веригата за създаване на стойност на текстилните продукти са мощен източник на нови продукти, варианти за обработка и области на приложение в много потребителски сектори надолу по веригата (8). Всъщност броят на заявленията за добавяне на нови наименования на влакна в законодателството на ЕС се увеличава през последните години, като се очаква с еволюцията на европейския текстилен сектор в по-новаторски отрасъл тази тенденция да се консолидира.

2.4 Заявления за нови наименования на влакна се внасят от различни предприятия, както големи, така и малки. Предприятията посочват, че като цяло 90-95 % от НИРД е насочена към подобряване и развитие на съществуващи влакна. Въпреки че едва 5-10 % от НИРД биха довели до ново общо наименование на дадено влакно, тези нови влакна често генерират нови приложения и технологични процеси в голям брой области, като например облекло, медицина, екология и промишленост.

2.5 През последните години чрез изменения на техническите приложения към директивите бяха добавени осем нови влакна:

— с Директива 97/37/ЕО (9) към списъка на наименованията на влакна бяха добавени четири нови влакна (кашгора, лиосел, полиамид, арамид);

— с Директива 2004/34/ЕО (10) към списъка на наименованията на влакна беше добавено новото влакно полилактид;

— с Директива 2006/3/ЕО (11) към списъка на наименованията на влакна беше добавено новото влакно еластомултиестер;

— с Директива 2007/3/ЕО (12) към списъка на наименованията на влакна беше добавено новото влакно еластолефин.

— с Директива 2009/121/ЕО (13) към списъка на наименованията на влакна беше добавено новото влакно меламин.

2.6 Очаква се броят на новите влакна, добавени към техническите приложения, да нараства през следващите години. Предприятията (представлявани от BISFA (14)) отбелязват, че бъдещата тенденция трудно може да се прогнозира. Въпреки това се посочва, че две заявления годишно са реалистична прогноза (15).

2.7 С настоящото предложение не се променя политическото равновесие между държавите-членки и ЕС. Предвижда се създаването на комитет, който да подпомага Комисията и да предоставя становища относно мерките, които се предлагат с цел изменение на регламента, според правилата на комитет по регулиране с контрол. Това е системата, която понастоящем се прилага при действащите директиви.

2.8 Идеята за преразглеждане на законодателството относно наименованията на текстилните влакна се появи през последните години в резултат на опита, натрупан с редовни изменения от техническо естество, въвеждащи наименования на нови текстилни влакна в съществуващите директиви. Преразглеждането на законодателството на ЕС относно наименованията на текстилните влакна и етикетирането (16) беше обявено през 2006 г. в „Първия доклад относно напредъка по стратегията за опростяването на регулаторната среда“ (17) и беше включено в законодателната и работната програма на Комисията за 2008 г.

2.9 Причините за преразглеждането са следните:

— да се опрости съществуващата законодателна рамка, което би имало потенциален положителен ефект за заинтересованите страни от частния сектор и публичните администрации. Следователно с преразглеждането на законодателството се цели да се ускори въвеждането и наличието на нови влакна;

— да се опрости и да се подобри съществуващата регулаторна рамка за разработване и внедряване на нови влакна;

— да се насърчат иновациите в текстилния и шивашкия сектор и да се даде възможност на ползвателите и потребителите на влакна да се възползват в по-кратки срокове от иновационните продукти;

— да се повиши прозрачността на процеса;

— да се добавят нови влакна към списъка с хармонизирани наименования на текстилни влакна;

— да се постигне по-голяма гъвкавост при адаптирането на законодателството, за да може да следва нуждите от технологични разработки, очаквани в текстилната промишленост.

2.10 Преразглеждането няма за цел законодателството на ЕС да бъде допълнено с други изисквания освен тези за влакнестия състав и хармонизирането на наименованията на текстилните влакна, предмет на съществуващите директиви.

3. Процес на консултиране по преразглеждането на директивата

3.1 Поради ограничения обхват на това преразглеждане беше проведено целево консултиране със заинтересованите страни. В процеса на консултиране участваха заинтересованите страни: асоциации на производителите и търговците на дребно, синдикати, потребителски организации, европейски органи по стандартизация, както и националните администрации.

3.2 В периода от януари до август 2008 г. заинтересованите страни и представителите на държавите-членки бяха приканени да представят своите виждания, идеи и предложения както по време на срещите, организирани от службите на Комисията, така и в писмен вид.

3.3 Основните резултати от това целево консултиране със заинтересованите страни са следните:

— въвеждането на наименования на нови влакна в европейското законодателство е важно за поощряването на иновациите в европейската промишленост, а така също и за информацията за потребителите;

— политическото съдържание на техническите изменения в законодателството относно наименованията на текстилни влакна не оправдава тежките процедури и разходите, свързани с въвеждането на директива в националните законодателства; поради това;

— следва да се използва по-просто законодателно решение.

3.4 Резултатите от процеса на консултиране са изложени в доклада за оценка на въздействието и приложенията към него.

4. Оценка на въздействието

4.1 Въз основа на резултатите от консултацията със заинтересованите страни и на изследването, озаглавено „Опростяване на законодателството на ЕС в областта на наименованията на текстилни влакна и етикетирането - оценка на въздействието на вариантите за политика“ (18), Комисията изготви оценка на въздействието на различните варианти за политика за постигането на посочените по-горе цели.

4.2 Комитетът за оценка на въздействието на Европейската комисия прегледа проектодоклада за оценка на въздействието, изготвен от съответната служба, и го одобри с уговорката, че ще бъдат внесени някои изменения (19).

4.3 Анализът и сравнението на различните варианти и на тяхното въздействие водят до следните заключения:

— включването на насоки за съдържанието на заявлението, както и определянето на лаборатории, които да подпомагат дружествата при изготвянето на досието, може да са от полза, ако водят до подаването на заявления, отговарящи в по-голяма степен на изискванията на службите на Комисията. Това би могло да доведе до значително спестяване на време както за промишлеността, така и за публичните органи;

— най-големите ползи за промишлеността произлизат от съкращаването на времето, което изминава между подаването на заявление за ново наименование на текстилно влакно и възможността то да бъде пуснато на пазара с новото наименование. Това води до спестяване на административни разходи и по-ранно реализиране на приходи от продажбите на влакното;

— най-големите ползи за органите на държавите-членки произлизат от заменянето на директивите с регламент, тъй като повече няма да им се налага да въвеждат измененията в националното законодателство. За държавите-членки това би означавало значително намаляване на разходите;

— с преразглеждането ползите за потребителите ще останат непроменени, а именно сигурността, че влакната с дадено наименование притежават определени характеристики. Допълнителни ползи за потребителите би могло да има и от по-ранното пускане на пазара на новите влакна.

5. Общи цели

5.1 Ползите от този регламент следва винаги да окуражават практиката на насърчаване на НИРД, иновациите и технологиите, да улесняват партньорствата в рамките на публичните администрации и изследователските центрове на равнище ЕС, национално и регионално равнище, да подобряват съществуващото обучение и технически умения, да въвеждат продукти с висока добавена стойност на вътрешния пазар и на трети пазари (20), да осигуряват модели за устойчиво развитие и потребление.

5.2 Настоящият регламент следва да има ценен принос и за:

— добавената стойност за текстилната промишленост и свързаните с нея отрасли, за ноу-хау в ЕС и за икономическия растеж;

— по-голяма прозрачност за потребителите и за нови модели на потребление;

— по-голямо участие на гражданското общество в НАБЛЮДЕНИЕТО на настоящия регламент.

6. Конкретни цели

6.1 Наименованието на влакното следва да предоставя най-пълна информация за това какво представлява влакното, за разлика например от законодателството в САЩ, което има различен подход (21). Тази спецификация съответства на методологията на BISFA, в която се посочва, че общото наименование следва да предоставя химическата информация за преобладаващия мономер в полимера на влакното и/или за уникални свойства на влакното или производствени технологии.

6.2 Информацията на етикета следва да бъде вярна и не е ясно защо този въпрос е пропуснат в регламента. В някои членове на регламента не се изисква пълна информация на етикета. Например, в член 9 (текстилни продукти от разнородни влакна) по отношение на етикетирането се дава право на избор между пълно идентифициране и идентифициране на влакно, съставляващо над 85 % от масата на текстилния продукт. Въпреки че е вярна, тази информация е непълна, ако бъде избран вариант а) или б) от въпросния член. Затова останалите 15 % следва също да бъдат посочени на етикета, ако искаме информацията да бъде вярна и пълна.

6.3 Трябва да се посочат всички представени от производителя характеристики. Това съответства на очакванията, заложени в първия, втория, третия и шестия индекс на Приложение II към предложения регламент.

6.4 Що се отнася до разходите и до ограниченията във времето, очакваните ограничения във времето са следните, но не включват времето, необходимо за подготовка на заявлението (зависи от това колко експедитивно действа заявителят в процеса на подготовка) (22):

— оценка на заявлението – 1 до 3 месеца;

— свикване на работна група – 3 месеца;

— JRC и изпитвания по сигнал – 6 до 9 месеца;

— доклад за технически преглед – 1 до 3 месеца;

— проектопредложения – 1 до 3 месеца;

— изменение на регламента – 6 до 12 месеца.

6.5 Намалението на разходите за предприятията е разгледано в два варианта – вариант с високи разходи и вариант с ниски разходи, като и двата варианта имат долни и горни граници. В крайна сметка намалението на разходите варира от 47 500 евро до 600 000 евро за всяко заявление. Потенциалните ползи също са разгледани чрез избягване на забавяне от 6 до 21 месеца при пускането на влакно на пазара, или чрез забавяне на приходи и/или загуба на приходи. Тези стойности варират от 2 000 до 3 500 000 евро. 25 % от икономиите от разходи за JRC се считат икономии на разходи от публични власти. Това би довело до намаляване на разходите в размер на около 75 000 до 100 000 евро на влакно (15).

6.6 При бързо пускане на ново влакно на пазара, времето за различните стъпки от оценката и одобрението на по-скорошни заявления (последните пет години) е 36 месеца в най-добрия и 66 месеца в най-лошия случай. При прилагането на новия регламент се очаква времето за процедурата да бъде между 18 и 33 месеца. Това означава, че очакваното необходимо време ще бъде с 50 % по-малко и в най-добрия и в най-лошия случай (15).

Брюксел, 16 декември 2009 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Mario SEPI

(1) Текстилната, шивашката и обувната промишленост представлява основен елемент от промишленото производство на ЕС-27. С близо 250 000 предприятия и оборот от около 240 млрд. евро, нейният дял се равнява приблизително на 4 % от общата добавена стойност на цялото промишлено производство на ЕС-27 (приблизително половината от този дял се дължи само на текстилната промишленост). Със своите 3,2 милиона работници това е единственият сектор в ЕС, в който жените са мнозинство (64,5 %). Неговият дял в общата заетост в производствения сектор на ЕС-27 се равнява на 9,3 %, като по-голямата част от работниците са заети в шивашката промишленост (около 1,5 милиона). ЕС е основният целеви пазар и основният износител в сектора. Неговият дял в световната търговия възлиза приблизително на 20 % (по данни от 2005 г.). CCMI/041

Повече информация за тенденциите и за критичните фактори в текстилната промишленост можете да намерите в информационния доклад на CCMI на:

http://eescregistry.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=%5C%5Cesppub1%5Cesp_public%5Cces%5Cccmi%5Cccmi041%5Cen%5Cces1572-2007_fin_ri_en.doc.

(2) Една от директивите (Директива 96/74/ЕО), която следва да бъде заменена от регламента, вече беше заменена от 2008/121/ЕО. Ако новият регламент влезе в сила, регламентът и директивата следва да бъдат съгласувани.

(3) 17 КЛЮЧОВИ ПАЗАРА: Източник: Euratex

— АЗИЯ: Китай, Япония, Индия, Южна Корея, Тайван, Индонезия, Пакистан, Тайланд, Малайзия;

— СЕВЕРНА АМЕРИКА: САЩ, Канада;

— ЦЕНТРАЛНА АМЕРИКА: Мексико;

— ЮЖНА АМЕРИКА: Бразилия, Аржентина, Чили;

— ОКЕАНИЯ: Австралия;

— АФРИКА: ЮАР.

(4) GINETEX: Groupement international d’étiquetage pour l’entretien des textiles.

(5) Care labelling of textile wearing apparel and certain piece goods - 16 CFR Part 423 (Етикетиране за поддръжка на текстилни облекла и някои парчета - 16 CFR Част 423).

(6) Japanese Industrial Standard for Care Labelling (Японски индустриален стандарт за етикетиране за поддръжка).

(7) Австралийски/новозеландски стандарт AS/NZS 1957:1998 – „Текстилни продукти – етикетиране за поддръжка“.

(8) Вж. Стратегическа изследователска програма на Европейската технологична платформа за бъдещето на текстила и облеклата.

(9) ОВ L 169, 27.6.1997 г., стр. 74-75.

(10) ОВ L 89, 26.3.2004 г., стр. 35.

(11) ОВ L 5, 10.1.2006 г., стр. 14.

(12) ОВ L 28, 3.2.2007 г., стр. 12-13.

(13) ОВ L 242, 15.9.2009 г., стр. 13.

(14) BISFA: International Bureau for the Standardisation of Man-Made Fibres (Международно бюро за стандартизация на изкуствени влакна).

(15) Източник: Impact Assessment Report on Simplification of EU legislation in the field of textile names and labelling (Доклад за оценка на въздействието относно опростяване на законодателството на ЕС в областта на наименованията на текстилни влакна и етикетирането).

(16) Директиви 96/74/ЕО (изменена), 96/73/ЕО (изменена) и 73/44/ЕИО.

(17) COM(2006) 690 окончателен.

(18) Изследването може да бъде намерено на: http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/dir2008_0121_study.pdf.

(19) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2009:0091:FIN:EN:PDF.

(20) Следва да се отбележи, че пред достъпа на текстилни продукти от ЕС до трети пазари има тежки, често „НЕТАРИФНИ БАРИЕРИ“. Изисквания или практики, касаещи обозначаването, етикетирането, описването или състава на продукта, които са дискриминационни в сравнение с националните продукти.

(21) Източник: Rules and regulations under the textile fiber products identification act - 16 CFR Part 303 (Правила и изисквания по закона за идентифициране на текстилни влакна - 16 CFR Част 303).

(22) BISFA: International Bureau for the Standardisation of Man-Made Fibres (Международно бюро за стандартизация на изкуствени влакна).