Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 486/07)

Докладчик: Katrīna LEITĀNE

Решение на пленарната асамблея 24.2.2022 г. Правно основание член 32, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 6.9.2022 г. Приемане на пленарно заседание 21.9.2022 г. Пленарна сесия № 572 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 158/0/5

1. Заключения и препоръки

1.1. Политическото участие е основата на всяка функционираща демокрация. За младите европейци основният актив на ЕС е зачитането на демокрацията, правата на човека и принципите на правовата държава ( 1 ) . От решаващо значение е да се гарантира, че младите хора имат думата при взимането на решения, които засягат бъдещето им, тъй като дори и косвеният ефект може да окаже голямо въздействие върху младите хора и идните поколения. Политиките, които не са пряко насочени към младите хора или не се считат за част от традиционната област на политиката за младежта, все пак могат да окажат силно въздействие върху живота на младите хора. Важно е да се предложат ефективни механизми, които да допълват съществуващите механизми за участие са съгласувани с демократичните принципи и са пригодени към нуждите на младите хора. Това може да допринесе за по-доброто и по-ефективно разработване на политики.

1.2. ЕИСК счита, че образованието е един от най-ефективните начини да се достигне до младите хора и те да бъдат информирани за всички възможни форми на участие и за ценностите, които представлява европейският проект. Съществуващите програми, които подпомагат формалното и неформалното образование, например „Еразъм+“ и „Европейски корпус за солидарност“, подобриха успешно възгледите на младите хора, що се отнася до демократичното участие и ценностите и принципите на Европейския съюз.

1.3. ЕИСК отбелязва, че е налице очевидна необходимост от включване на младите хора в изготвянето на политиките чрез съдържателното им участие по най-подходящия за тях начин, последвано от наблюдение, оценка и оценка на въздействието, за да се гарантира, че мненията на младите хора са взети предвид при вземането на политически решения. Участието в целия процес на създаване на политики създава доверие у младите поколения и отвъд тях, като им дава възможност да бъдат възприемани като релевантни и значими по време на този процес. Тези процеси следва да включват видима и прозрачна комуникация относно резултатите от тяхното участие. Този елемент е от решаващо значение за изграждането на доверие между младите хора и разработването на политики ( 2 ) . Освен това от голямо значение е социалното приобщаване и достигането до групи с различни нужди.

1.4. ЕИСК споделя виждането, че организациите на гражданското общество могат да играят решаваща роля за ангажирането на младите хора в обществените предизвикателства и следователно за тяхното участие в изготвянето на политиките и демократичния процес. Тези организации могат да служат като мостове и мрежи за подкрепа, за да се помогне на младите хора да си сътрудничат с официални публични органи и да им се даде възможност да се превърнат в активни граждани. ЕИСК подкрепя тези организации и младите граждани в предприемането на действия и призовава за мерки, които да им позволят да го направят.

1.5. ЕИСК насърчава институциите на ЕС и държавите членки да прилагат мерки и механизми, които гарантират, че гледната точка на младите хора се взема предвид във всяка област на политика, като същевременно се създава възможност младите хора да дават последователен и експертен принос във връзка с предизвикателствата, пред които са изправени. Тези структури следва да включват и прозрачни и видими механизми за последващи действия и наблюдение и да допълват съществуващите инструменти за участие на младите хора, без това да води до намалено финансиране. Следва да бъдат осигурени подходящи ресурси за съдържателно участие на младите хора в разработването на политиките.

1.6. Участието на младите хора в политическите процеси и вземането на решения може да допринесе за подобряване на регулирането и политиките чрез картографиране и разбиране на настоящите и предстоящите тенденции, които оказват въздействие върху живота на младите хора и бъдещите поколения. Това може също така да улесни задачата на вносителя на дадено предложение, тъй като той може да получи качествена информация за допълване на вторичните данни.

1.7. ЕИСК би искал да подчертае, че макар оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта да се опира на основните цели на Стратегията на ЕС за младежта ( 3 ) и Европейската година на младежта, и в двете инициативи се изтъква важността на интегрирането на младежта в създаването на политики, което изисква междусекторен подход. Това е и една от мерките, изложени в Доклада за окончателните резултати ( 4 ) от Конференцията за бъдещето на Европа, който беше приет от всички гласуващи групи на пленарното заседание на Конференцията и от участващите граждани. За да се постигне дългосрочно въздействие и приемственост и след Европейската година на младежта, младите хора трябва да бъдат овластени да водят промяната и да градят по-добро бъдеще.

1.8. ЕИСК отчита упоменаването на „теста на младежта“ в съобщението на Европейската комисия относно резултатите от Конференцията за бъдещето на Европа ( 5 ) . Той обаче подчертава, че предложението на Комисията не е в съответствие с целите и средствата на първоначалното предложение, то не включва съдържателна ангажираност с младежки организации и експерти, интегрирането на младите хора във всички политики и не отчита дългосрочното въздействие на политиките върху бъдещите поколения. ЕИСК счита, че „оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“ следва да бъде включена в инструментариума за по-добро регулиране като отделен инструмент, тъй като бъдещите поколения и младите хора заслужават специално внимание.

1.9. ЕИСК призовава за по-голямо сътрудничество между институциите за съгласуване на съществуващите успешни инициативи като Диалога на ЕС по въпросите на младежта, „Твоята Европа, твоето мнение!“ и Срещата на европейската младеж, както и за свързването им с бъдещи инициативи като оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта, в съответствие със стратегията на ЕС за младежта. Освен това ЕИСК очертава списък с предложения относно участието на младите хора в ЕИСК и възнамерява да въведе концепцията за оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта в своята работа.

2. Общи бележки

2.1. Ролята на младите хора в изграждането на европейския проект

2.1.1. Европа се нуждае от всички свои млади хора “ и че „ Душата и обликът на нашия Съюз трябва да са им близки “ ( 6 ). Младите хора са двигателят на европейския проект и тяхната креативност, енергия и ентусиазъм са движещата сила на устойчивостта му. Настоящата 2022 година беше определена за Европейска година на младежта, като председателката на Европейската комисия Урсула фон дер Лайен заяви, че „“ и че „

2.1.2. Европейската година на младежта следва да доведе до нова парадигма в подхода, по който приобщаваме младите хора в процеса на изготвяне на политиките и вземането на решения “. Основният мотив е да се осигури достъп и възможност за младите хора Проектът на ЕС не може да бъде ефективно и надлежно осъществен в настоящата демократична среда, без да се отчита дискурсът относно политическото участие на младите хора ( 7 ) в рамките на демократичните традиции и геополитически контексти. Заместник-председателят Маргаритис Схинас, който отговаря за утвърждаването на европейския ни начин на живот, заяви: „“. Основният мотив е да се осигури достъп и възможност за младите хора ( 8 ) да се ангажират със съдържателно участие в тези процеси.

2.1.3. Евробарометър Според едно проучване на ( 9 ) по-малко от половината (47 %) европейци имат довери в ЕС и едва 44 % гледат положително на него. Бъдещето на европейския проект зависи в голяма степен от това колко силно младите хора се асоциират с ценностите на Европа и от готовността им да възприемат европейска идентичност. Активното ангажиране на младите хора в политическите процеси и в процесите по вземане на решения е съществено важно, тъй като днешните решения ще определят тяхното бъдеще. По тази причина следва да бъдат въведени инструменти за участие, за да се гарантира, че гласовете на младите хора се взимат предвид. Участието в гражданския и демократичния живот трябва да се засили на всички равнища, за да се гарантира бъдещият просперитет на Европа, отчитайки, че демократичната зрелост ( 10 ) оказва влияние върху политическото участие сред младите хора в ЕС.

2.1.4. Инициативата на ЕС за свикване на Конференция за бъдещето на Европа послужи като стимул за насърчаване на основания на участието диалог с гражданите в целия Съюз. Подобряването на ефективността на съществуващите механизми за младежко участие и разработването на нови се счита за пътя на бъдещето. Както се предлага в окончателните резултати от Конференцията за бъдещето на Европа, това би могло да включва „тест на младежта“ ( 11 ) — оценка на законодателството с оценка на въздействието и механизъм за консултации с участието на представители на младите хора ( 12 )

2.1.5. Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта действа като метод за стратегическо прогнозиране за изготвянето на политики. Докладът за стратегическите перспективи е ценна концепция, която Европейската комисия има за цел да използва в рамките на процеса по създаване на политики. Тъй като той се опира на принципи като „сканиране на хоризонта“, анализ на мегатенденции, планиране на сценарии и визионерство, гледната точка на младите хора и бъдещите поколения неизбежно се взема предвид в тази рамка. Въпреки че процесът на прогнозиране отчита, че бъдещето не е предварително определено, той събира информация за възможните сценарии и има за цел подготвяне за нововъзникващите предизвикателства. Диалогът между поколенията може да включва ценни инструменти, които да гарантират, че изготвените политики отчитат тези тенденции и бъдещи сценарии. Извършването на анализ, който отчита гледната точка на младите хора и бъдещите поколения, може и следва да допринася за по-добри и по-пригодени политики, които могат да се справят с предизвикателствата на бъдещите поколения.

2.1.6. За да се създадат по-добри политики, които да са пригодени за бъдещите предизвикателства, те трябва да признават и защитават правата на младите хора и бъдещите поколения, гарантирайки, че няма отрицателно въздействие върху конкретни поколения и социални групи. Понастоящем тези групи често се пренебрегват или се считат за част от други групи, което не отразява действителността. В резултат на това политиките не подхождат по адекватен начин към предизвикателствата и допринасят за намаляването на доверието и отдръпването от официалните институции.

2.2. Необходимостта от съдържателно участие на младите хора

2.2.1. Съдържателното участие е свързано със споделяне на властта, способност за вземане на решения, с участието на други заинтересовани страни при прозрачни условия, известни на всички съответни участници. Добре разработените процеси относно отчетността създават у всички заинтересовани страни доверие в процесите на политическо участие и изричните отговорности на различните участници следва да бъдат съобщени на всички заинтересовани страни.

2.2.2. Доверието на младите хора в публичните институции е в ниска точка от глобалната финансова криза в края на първото десетилетие на 21-ви век насам ( 13 ) , а възприемането на тяхното политическо влияние и представителност в процеса на вземане на решения остава без промяна. Участието на младите хора в демократичния живот може да приема разнообразни форми. Въпреки това гласуването на местни, национални или европейски избори се счита за най-ефективният начин гласът им да бъде чут от отговорните за вземането на решения (39 %) ( 14 ) , а делът на младите хора, които се доверяват на този вид демократично участие, все още е много нисък. Същевременно за онези, за които е вероятно да останат настрана от политиката, това се дължи на липсата на съдържателно ангажиране и доверие и на усещането, че няма смисъл от участие, ако приносът им не се взема под внимание. Една от главните пречки пред участието на младите хора е убеждението, че създателите на политики „не се вслушват в хора като мен“ ( 15 ) . По тази причина насърчаването на доверието и засилването на диалога между младите хора и публичните институции е от решаващо значение, за да се гарантира подготвеността и издръжливостта на обществата за справяне с бъдещи сътресения ( 16 )

2.2.3. Мнозинството (70 %) ( 17 ) от младите хора имат усещането, че гласът им почти или изобщо не се чува, когато става въпрос за важни решения, закони и политики, които засягат ЕС като цяло. Усещането на 24,8 % ( 18 ) от младите хора е, че изобщо нямат влияние върху темите — предмет на публичните или политическите дебати, а други 40,8 % заявяват, че нямат голямо влияние. Освен това две трети от респондентите считат, че по-голямата степен на осведоменост сред политиците за опасенията на младите хора би помогнала на младите хора да оказват повече влияние върху публичната политика, а над 50 % от тях смятат, че за тази цел би послужила и по-силната роля на младежките организации в политиката.

2.2.4. Младите хора са променили своите начини на участие, като понастоящем предпочитат неинституционализирани и, по-специално, неизборни форми на политическа ангажираност ( 19 ) . Изследванията все повече показват, че това е свързано с намаляващите равнища на доверие в публичните органи и неудовлетворението от начина, по който функционира представителната демокрация. Неконвенционалното политическо участие на младите хора става все по-плаващо, индивидуализирано и персонализирано с предпочитание за ангажиране по отделни въпроси и теми, както и за пряка активност и протест в смисъл на „индивидуален избор на начин на живот“ ( 20 ) . Като цяло младите хора са силно мотивирани от политическа гледна точка. При разглеждането на въпроса за участието на младите хора експертите в областта на политическото участие изместиха вниманието си от това дали младите хора желаят да участват към това къде и как избират да изразят политическите си възгледи ( 21 ) . Като се има предвид широкият спектър от начини, по които младите хора понастоящем се стремят да оказват влияние върху политиката и политическата дейност, очевидно е необходимо да се вземе предвид неконвенционалният характер на политическото участие, основаното на участието вземане на решения, засилените механизми за комуникация и прозрачност в рамките на демократичните институции. Разработването на политики в рамките на публичните органи следва да бъде адаптирано и замислено така, че да се гарантира достигане до и ангажиране на всички групи млади хора, когато се вземат политически решения. Основаните на участие механизми следва да бъдат наистина приобщаващи и информацията за тях да се съобщава така, че да достига до най-различни части от обществото, включително до тези, до които е трудно да се достигне.

2.2.5. Организациите, ръководени от млади хора, са развили експертен опит и знания по широк спектър от теми, свързани с проблемите, пред които се изправят младите хора. Включването им в процеса по създаване на политики ще доведе до по-съгласувани и по-адаптирани правила и регулации. Това се подкрепя и от все по-нарастващия брой млади хора, които се присъединяват към тези организации ( 22 )

2.2.6. От решаващо значение е наличието на съдържателен диалог с младите хора. Участието на младите хора трябва да бъде подобрено, като, по-специално, се разрешат следните проблеми: липсата на демократично представителство на младите хора и липсата на младежка гледна точка извън традиционната сфера на политиката за младежта. Младите хора желаят да бъдат включени във формулирането на политики, които засягат живота им. Справедливостта между поколенията ( 23 ) е начинът, по който може да бъде разрешено неравенството между поколенията в застаряващите общества.

2.2.7. Съществуващите инструменти за анализ на въздействието върху младите хора, например Инструмент № 31 от „Инструментриума за по-добро регулиране“, не осигуряват интегриране на младите хора и включването на младежки организации и млади хора със съответния експертен опит, които са в състояние да предоставят систематичен преглед на проблемите от гледна точка на младите хора. Нещо повече, въз основа на наличните публикации, такива инструменти се прилагат по-рядко, отколкото го налагат целесъобразността и значението на предложенията.

3. Конкретни бележки

3.1. Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта

3.1.1. Предложението се основава на три стълба: консултиране, оценка на въздействието и мерки за смекчаване на последиците ( 24 ) . То осигурява рамка за повишаване на ефективността и ефикасността на политиката въз основа на засилено участие на младежта и включване на младежта в изготвянето на политиките, като същевременно се вземат предвид уязвимите групи млади хора, например младите хора с увреждания, незаетите с работа, учене или обучение (NEET) ( 25 ) , младите хора, живеещи в отдалечени райони и др. С различните компоненти на оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта то осигурява съгласувана структура за изготвяне на висококачествени и по-добри политики, насочени към проблемите, пред които може да се изправят бъдещите поколения.

3.1.2. Първата стъпка на оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта е да се определят целесъобразността и въздействието на всички предстоящи проектопредложения за политики за младите хора и бъдещите поколения. Това ще помогне да се определи дали за тази предстояща политика следва да се извърши пълна оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта. С помощта на контролен списък оценителите определят дали проектопредложението действително е от значение за младите хора, както и прякото и непрякото въздействие на предложението върху младите хора и бъдещите поколения. В този случай се преминава към етапите на пълна консултация, оценка на въздействието и мерки за смекчаване. Показателите в контролния списък следва да се основават на нуждите и идеите на младите хора, за да се гарантира, че съответните предложения се разглеждат от тяхната гледна точка.

3.1.3. На следващата стъпка съответните оценители се очаква да се консултират по съдържателен начин със свързани с младите хора заинтересовани страни, за да се гарантира осигуряването на систематични експертни знания за щателен анализ. Въз основа на това участие оценителите ще се стремят да установят опасенията на младите хора относно потенциалното въздействие на проекта на политика, който се подлага на оценка. Този компонент, основан на участието, трябва да бъде прозрачен и да предоставя пространство за широк кръг представители на младежта, ръководени от млади хора организации и млади хора със съответния експертен опит, за да дадат своя принос. По този начин може да се гарантира систематичен подход към въпросите, набелязани в проектопредложенията за политики. Включването на младежки организации, представители на младежта и млади хора със съответния експертен опит може да придаде много разнообразен и уникален поглед на оценката на въздействието. Благодарение на това съдържателно участие оценителите могат да получат цялостен обзор въз основа на натрупаните от тези млади хора всеобхватни знания и експертен опит. С помощта на този принос анализът на въздействието може да стане достатъчно подробен, за да установи предизвикателствата и аспектите, в които политиките биха могли да причинят смущения.

3.1.4. Въз основа на данните, които ще бъдат събрани по време на този процес и на резултатите от консултациите оценителите могат да изготвят анализ на въздействието, следвайки темите, посочени в контролния списък, както и прогнозен анализ за бъдещите поколения.

3.1.5. Ако бъде установено отрицателно въздействие, оценителят трябва да предложи мерки за смекчаване на последиците, които следва да се съсредоточат предимно върху групи в уязвимо положение и млади хора в неравностойно положение. Препоръчително е по време на консултацията оценителите да включват въпроси относно възможни мерки за смекчаване, които да бъдат включени в анализа. В следващите години се препоръчва да бъде извършена оценка с цел наблюдение на въздействието на политиките и на начина, по който чрез мерките за смекчаване на последиците са преодолени отрицателните последици.

3.1.6. Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта не може да замени съдържателния диалог с младите хора по принцип, а трябва да допълва съществуващите механизми, основаващи се на участие.

3.1.7. Предложението беше отправено в резултат на поредица от дискусии с най-големите европейски младежки мрежи, като същевременно беше изрично споменато в няколко препоръки на диалога на ЕС по въпросите на младежта (и неговия предшественик — структурирания диалог). Младите хора изразиха силното си желание за прозрачна процедура за създаване на политики, която би им позволила да имат принос към съставянето и да наблюдават резултатите.

3.1.8. Предложението е вдъхновено и от теста за МСП, който е пример за подходящ инструмент за оценка на въздействието на равнище ЕС, основан на трите стълба на консултации, анализ на въздействието и мерки за смекчаване на последиците ( 26 ) . Освен това, подобно на теста за МСП, целта на оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта е да се превърне в част от инструментариума за по-добро регулиране като отделен инструмент, за да се подчертае ролята на младите хора в бъдещето на Европа, в съответствие със съобщението на председателя на Европейската комисия.

3.1.9. Предложението се основава на примери за инструменти за оценка на въздействието от гледна точка на младите хора, които вече съществуват в няколко държави членки, например Австрия, Германия и Франция, Фландрия в Белгия, както и извън ЕС — например в Нова Зеландия и Канада.

3.1.10. Предложената оценка на въздействието осигурява едно решение, за да се гарантира, че при оценяването на въздействието на политиките се вземат предвид нуждите и очакванията на младите хора и се предвижда обхват извън традиционната сфера на политики относно младите хора. Съвсем малка част от предложенията от страна на Европейската комисия биват анализирани от гледна точка на младите хора. Значителна част от тези предложения обаче засяга пряко или косвено качеството на живот на младите хора.

3.1.11. Предлага се оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта да бъде включена в публично достъпните оценки на въздействието за по-добро регулиране и да бъде публикувана на Европейския младежки портал. Следва обаче да се проучи допълнително кое би оказало най-голямо въздействие. Въпреки това генерална дирекция „Комуникации“ се насърчава да я популяризира активно, за да гарантира нейната видимост, а Генералният секретариат следва да подкрепи приемането ѝ в отделните генерални дирекции. Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта би могло да бъде публикувана и от онези институции, които решат да я прилагат, включително уебсайта на ЕИСК. С публикуването на оценката и окончателния вариант на предложението, младите заинтересовани лица, участвали в консултациите, ще могат да видят как се отчита приносът им.

3.1.12. Предлага се оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта да бъде структура, която може да се осъществява на местно, регионално и национално равнище, съвместно с институциите на Европейския съюз.

3.1.13. Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта може потенциално да подобри политиките, но тя трябва да се основава и на съдържателни механизми за участие, тъй като използването на знанията на общността е начин да се гарантира ефективност и да се постигнат подобрения.

3.2. Участие на младите хора в рамките на ЕИСК

3.2.1. ЕИСК потвърждава значението на ангажираността на младите хора с формирането на бъдещето на Европа ( 27 ) и по тази причина провежда няколко успешни инициативи, например „Твоята Европа, твоето мнение!“, Кръглите маси на младежта относно климата и устойчивостта и Младежката среща на върха по въпросите на климата, организирана съвместно от ЕИСК и Европейския парламент. Като последващо действие във връзка със становище NAT/788 ( 28 ) ЕИСК включи младежки делегат в официалната си делегация на срещата на конференцията на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (РКООНИК) за първи път през 2021 г. по случай 26-та конференция на страните по РКООНИК. Освен това в контекста на Европейската година на младежта с Наградата на ЕИСК за гражданското общество за 2022 г. ще бъдат отличени ефективни, иновативни и творчески инициативи, които имат за цел да създадат по-добро бъдеще за и със младите европейци.

3.2.2. ЕИСК ще се старае да засили гласа на младите хора и младежките организации чрез механизми за по-структурирано, съдържателно и целенасочено участие на младите хора, за да повиши вътрешната ангажираност на младите хора и младежките организации с работата на ЕИСК. Във връзка с това ЕИСК следва да предприеме следните действия: — следва да се въведат механизми за прозрачна и хоризонтална координация с цел интегриране на гледните точки на младите хора в работата на ЕИСК и законодателството; — по отношение на ключови становища могат да се бъдат привлечени млади експерти със съответния експертен опит; — в контекста на Европейската година на младежта младежта да бъде обща тема за есенния кръг на становищата по собствена инициатива; — да бъдат проведени тематични дебати с европейски младежки организации и организации на местно равнище, за да се свържат националните и европейските гледни точки по един по-ефективен начин; — свързани с младежта теми биха могли да бъдат подбирани ежегодно за проучвания на ЕИСК (29); — всички становища, изготвени от ЕИСК, следва винаги да отчитат и междупоколенческата гледна точка (както отчитането на социалните аспекти на пола); — да се изградят динамични отношения с други институции на ЕС, за да се картографират механизмите за участие на младите хора и за да се засилят дейностите по информиране с млади хора и младежки организации на национално, регионално и местно равнище; — да се приеме резолюция относно младежкото участие в ЕИСК, която да се изготви от Координационната група за Европейската година на младежта; — да се създаде раздел „младежка ангажираност“ на уебсайта на ЕИСК, за да се изтъкнат вече проведени, текущи и бъдещи дейности, свързани с младите хора, включително становища, публични изслушвания, мероприятия и др.; — би могло да се създаде постоянна структура в рамките на ЕИСК, за да се гарантира, че работата, свързана с младежкото участие в рамките на ЕИСК и другите институции ще продължи и след 2022 г.

3.2.3. ЕИСК ще продължи да проучва и обмисля възможни начини за прилагане на концепцията за оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта в работата си за разработване на последователен подход към участието на младите хора в ЕИСК.

3.2.4. ЕИСК приканва Европейската комисия да отговори на настоящото становище по собствена инициатива и на предложението „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“ и съвместно да обсъдят изпълнението му.

Брюксел, 21 септември 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Кабинетно изследване European Youth in 2021 („Младите хора в Европа през 2021 г.“).

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, European Parliament, 2021 (Оказване на влияние върху и разбиране на моделите на политическо участие на младите хора, Европейски парламент, 2021 г.).

(3) Резолюция на Съвета на Европейския съюз относно стратегия на Европейския съюз за младежта за периода 2019—2027 г.

(4) Конференция за бъдещето на Европа, „Доклад за окончателните резултати“, май 2022 г.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52022DC0404&qid=1661238838182&from=EN.

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/speech_21_4701.

(7) Deželan T., Moxon D. (2021), Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective („Оказване на влияние върху и разбиране на моделите на политическо участие на младите хора: европейската гледна точка“), проучване.

(8) Barta O., Boldt G., Lavizzari A. (2021), Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications („Съдържателно политическо участие на младите хора в Европа: концепции, модели и последици за политиката“), научно изследване.

(9) Eurobarometer 96 — Winter 2021-2022 („Проучване на Евробарометър 96 — зима 2021—2022 г.“).

(10) Kitanova, M., „Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis“, Journal of Youth Studies, Vol. 23, No. 7, 2020 (paper received in 2018) („Политическо участие на младежта в ЕС: данни от междунационален анализ“, получен през 2018 г.).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(12) Report on the final outcome of the Conference on the Future of Europe (Доклад за окончателните резултати от Конференцията за бъдещето на Европа).

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? („Управление за младите хора, доверие и справедливост между поколенията, подходящи за всички поколения?“) Highlights („Акценти“).

(14) Flash Eurobarometer on Youth and Democracy („Експресно проучване на Евробарометър относно младите хора и демокрацията“), проведено между 22 февруари и 4 март 2022 г.

(15) European Parliament youth survey Report (Европейски парламент, Доклад за проучване сред младите хора), септември 2021 г.

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? („Управление за младите хора, доверие и справедливост между поколенията, подходящи за всички поколения?“) Highlights („Акценти“).

(17) European Parliament youth survey Report (Европейски парламент, Доклад за проучване ред младите хора), септември 2021 г.

(18) Youth Survey Report („Доклад относно проучване сред младите хора“) (под тройното председателство на Германия, Португалия и Словения, януари 2022 г.).

(19) Youth Survey Report („Доклад за проучване сред младите хора“) (под тройното председателство на Германия, Португалия и Словения, януари 2022 г.)

(20) Youth Survey Report („Доклад за проучване сред младите хора“) (под тройното председателство на Германия, Португалия и Словения, януари 2022 г.)

(21) Deželan T., Moxon D. (2021), Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective („Оказване на влияние върху и разбиране на моделите на политическо участие на младите хора: европейската гледна точка“), проучване.

(22) Eurobarometer on the European Year of Youth: Young Europeans are increasingly engaged, European Commission, 2022 (Евробарометър „Европейска година на младежта: младите европейци са все по-ангажирани“, Европейска комисия, 2022 г.).

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? („Управление за младите хора, доверие и справедливост между поколенията, подходящи за всички поколения?“) Highlights („Акценти“).

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf и https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(25) ОВ C 152, 6.4.2022 г, стр. 27.

(26) Инструментариум за по-добро регулиране — тест за МСП.

(27) SOC/706 „Европейска година на младежта“, ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 122 и SOC/589 „Нова стратегия на ЕС за младежта“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 142.

(28) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 44.

(29) В момента тече проучване на ЕИСК относно структурираното ангажиране на младите хора: картографиране на добрите практики на местно, национално, европейско и международно равнище с цел създаване на необходимите и подходящи механизми, за да се гарантира, че гласовете на младите хора ще бъдат чути.