P9_TA(2021)0425

Стратегия „От фермата до трапезата“

Резолюция на Европейския парламент от 20 октомври 2021 г. относно стратегията „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система (2020/2260(INI))

(2022/C 184/01)

Европейският парламент,

— като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 11, член 13, член 39, член 168, параграф 1, член 169, параграф 1, член 191, член 192, параграф 1 и член 349 от него,

— като взе предвид Международния договор за растителни генетични ресурси за прехрана и земеделие от 2004 г.,

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2019/1381 на Европейския парламент и Съвета от 20 юни 2019 г. относно прозрачността и устойчивостта на оценката на ЕС на риска в хранителната верига (1),

— като взе предвид Регламент (ЕС) № 2019/6 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2018 г. относно ветеринарните лекарствени продукти (2),

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита (3), Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (4) и Регламент (ЕО) № 1185/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2009 г. относно статистиката за пестициди (5),

— като взе предвид Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 март 2001 г. относно съзнателното освобождаване на генетично модифицирани организми в околната среда (6),

— като взе предвид Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (7); Директива 2006/118/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. за опазване на подземните води от замърсяване и влошаване на състоянието им (8) и Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници (9),

— като взе предвид Директива 98/58/ЕО на Съвета от 20 юли 1998 г. относно защитата на животни, отглеждани за селскостопански цели (10); Директива 1999/74/ЕО на Съвета от 19 юли 1999 г. за установяване на минимални изисквания за защитата на кокошки носачки (11); Директива 2007/43/ЕО на Съвета от 28 юни 2007 г. за определяне на минимални правила за защита на пилетата, отглеждани за производство на месо (12); Директива 2008/120/ЕО на Съвета от 18 декември 2008 г. относно определяне на минималните стандарти за защита на свинете (13); Директива 2008/119/ЕО на Съвета от 18 декември 2008 г. за определяне на минимални стандарти за защита на телетата (14); Регламент (ЕО) № 1/2005 на Съвета от 22 декември 2004 г. относно защитата на животните по време на транспортиране и свързаните с това операции (15); Регламент (ЕО) № 1099/2009 на Съвета от 24 септември 2009 г. относно защитата на животните по време на умъртвяване (16); Регламент (ЕС) 2016/429 на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2016 г. за заразните болести по животните и за изменение и отмяна на определени актове в областта на здравеопазването на животните („Законодателство за здравеопазването на животните“) (17) и Директива 2010/63/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2010 г. относно защитата на животните, използвани за научни цели (18),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2020 г. относно „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020)0381),

— като взе предвид резолюцията на Европейския парламент от 19 юни 2020 г. относно европейската защита на трансграничните и сезонните работници в контекста на кризата, предизвикана от COVID-19 (19),

— като взе предвид своята резолюция от 18 декември 2019 г. относно инициативата на ЕС за опрашителите (20) и своята резолюция от 23 октомври 2019 г. относно проекта на регламент на Комисията за изменение на Регламент (ЕС) № 546/2011 по отношение на оценката на въздействието на продуктите за растителна защита върху медоносните пчели (21),

— като взе предвид своята резолюция от 28 ноември 2019 г. относно извънредното положение по отношение на климата и околната среда (22),

— като взе предвид своята резолюция от 13 март 2019 г. относно Европа, която закриля: чист въздух за всички (23),

— като взе предвид своята резолюция от 13 септември 2018 г. относно Европейски план за действие „Едно здраве“ срещу антимикробната резистентност (АМР) (24),

— като взе предвид своята резолюция от 17 април 2018 г. относно прилагането на Седмата програма за действие за околната среда (25),

— като взе предвид своята резолюция от 16 май 2017 г. относно инициативата за ефективно използване на ресурсите: намаляване на разхищението на храни, подобряване на безопасността на храните (26),

— като взе предвид своята резолюция от 4 април 2017 г. относно жените и тяхната роля в селските райони (27), както и резолюцията си от 16 януари 2018 г. относно жените, равенството между половете и справедливостта в областта на климата (28),

— като взе предвид своята резолюция от 7 юни 2016 г. относно технологичните решения за устойчиво селско стопанство в ЕС (29),

— като взе предвид своята законодателна резолюция от 8 септември 2015 г. относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за клонирането на животни от рода на едрия рогат добитък, свинете, овцете, козите и еднокопитните, отглеждани и размножавани за селскостопански цели (30),

— като взе предвид своята резолюция от 11 февруари 2015 г. относно етикетиране на страната на произход на месото в преработените храни (31) и резолюцията си от 12 май 2016 г. относно задължителното посочване на страната на произход или мястото на произход за определени храни (32),

— като взе предвид Специален доклад № 15/2020 на Европейската сметна палата от 9 юли 2020 г., озаглавен „Опазване на дивите насекоми опрашители в ЕС — инициативите на Европейската комисия не са постигнали резултати“, Специален доклад № 13/2020 на Европейската сметна палата от 5 юни 2020 г., озаглавен „Биологичното разнообразие в земеделските земи продължава да намалява въпреки приноса на ОСП“, Специален доклад № 5/2020 на Европейската сметна палата от 5 февруари 2020 г., озаглавен „Устойчиво използване на продукти за растителна защита — налице е ограничен напредък при измерването и намаляването на рисковете“, Специален доклад № 2/2019 на Европейската сметна палата от 15 януари 2019 г., озаглавен „Химически опасности в храната ни — политиката на ЕС за безопасност на храните осигурява защита, но е изправена пред предизвикателства“, Специален доклад № 31/2018 на Европейската сметна палата от 14 ноември 2018 г., озаглавен „Хуманно отношение към животните в ЕС — преодоляване на разминаването между амбициозните цели и практическото изпълнение“, и Специален доклад № 34/2016 на Европейската сметна палата от 17 януари 2017 г., озаглавен „Борбата срещу разхищаването на храни е възможност за ЕС да подобри ресурсната ефективност на веригата на снабдяване с храни“, както и Специален доклад № 21/2019 от 19 ноември 2019 г., озаглавен „Предизвикателството „резистентност към антимикробни средства““,

— като взе предвид доклада на Европейската агенция за околна среда от 11 май 2020 г., озаглавен „Европейската околна среда — състояние и перспективи (2020 г.): знания за прехода към устойчива Европа“,

— като взе предвид Европейския стълб на социалните права,

— като взе предвид становището от декември 2020 г. на Европейския комитет на регионите относно стратегията „От фермата до трапезата“, озаглавено „От фермата до трапезата — местното и регионалното измерение“ (NAT-VII/005),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становищата на комисията по развитие, комисията по международна търговия, комисията по вътрешен пазар и защита на потребителите и комисията по рибно стопанство,

— като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните и комисията по земеделие и развитие на селските райони (A9-0271/2021),

А. като има предвид, че в съобщението на Комисията относно стратегията „От фермата до трапезата“ е представен цялостен подход към европейската продоволствена система, като основен елемент е селското стопанство като доставчик на храни, и се признава взаимосвързаността на всички участници по цялата верига на доставки и тяхната споделена отговорност за постигането на целите на стратегията, както и ключовата роля на земеделските стопани за предоставянето на обществени блага, включително в борбата срещу изменението на климата; като има предвид обаче, че стратегията трябва да отиде по-далеч, като отчита ролята, правата и отговорностите на потребителите и дългосрочната икономическа жизнеспособност на земеделските стопани; като има предвид, че стратегията има сериозни последици за селскостопанското производство на нехранителни продукти и че това трябва да бъде изцяло взето предвид;

Б. като има предвид, че заключението в наскоро публикувания доклад на Съвместния изследователски център, озаглавен „Моделиране на амбициите в областта на околната среда и климата в селскостопанския сектор чрез модела CAPRI: проучване на потенциалното въздействие на определени цели на стратегията „От фермата до трапезата“ и стратегията за биологичното разнообразие в рамките на целите в областта на климата до 2030 г. и общата селскостопанска политика след 2020 г.“ („Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model: Exploring the potential effects of selected Farm to Fork and Biodiversity strategies targets in the framework of the 2030 Climate targets and the post 2020 Common Agricultural Policy“), както и в други неотдавнашни изследвания, е, че изпълнението на целите на стратегията ще окаже значително въздействие върху селскостопанското производство в ЕС; като има предвид, че в тези изследвания се подчертава, че при изготвянето на всяко едно законодателно предложение в рамките на стратегията „От фермата до трапезата“ е необходимо да се извършат надеждни, научни предварителни оценки на въздействието, обхващащи устойчивостта от икономическа, социална и екологична гледна точка, и да се вземат предвид кумулативните ефекти, възможните компромиси, наличието на средства за постигане на целите и различните модели на земеделие в държавите членки;

В. като има предвид, че продоволствената система на Европа следва да предоставя висококачествена продоволствена и хранителна сигурност по начин, с който да се допринася за социалното благосъстояние и общественото здраве, да се поддържа и възстановява здравето на екосистемите, да се зачитат възможностите на планетата и да се гарантира здравето на животните и хуманното отношение към тях; като има предвид, че понастоящем цялата продоволствена система е отговорна за редица въздействия върху здравето на хората и животните и хуманното отношение към тях, както и върху околната среда, климата и биологичното разнообразие, включително обезлесяването и деградацията на екосистемите извън ЕС; като има предвид, че начинът, по който произвеждаме и консумираме храни, напитки и други селскостопански продукти, трябва да се адаптира, за да се осигури съгласуваност с Целите за устойчиво развитие (ЦУР), Парижкото споразумение, Конвенцията за биологичното разнообразие, Международния договор за растителни генетични ресурси за прехрана и земеделие и политиките и ангажиментите на ЕС, както и като цяло да се постигне съгласуван баланс между трите стълба на устойчивостта, в т.ч. околната среда, климата, биологичното разнообразие, общественото здраве, икономиката и паричната достъпност на храната, хуманното отношение към животните и икономическата устойчивост за земеделските стопани, рибарите и участниците, намиращи се по-далеч в продоволствената верига и в селските и крайбрежните райони, както и по отношение на социалните аспекти, като например условията на труд и заетост и стандартите за здраве и безопасност; като има предвид, че трябва да се вземат предвид и други важни фактори като научните изследвания и иновациите, търговската политика и политиката в областта на отпадъците;

Г. като има предвид, че е необходимо да се осигури последователност и съгласуваност между мерките, предвидени в стратегията „От фермата до трапезата“, и общата селскостопанска политика, общата политика в областта на рибарството, търговската политика на ЕС, стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г., стратегията на ЕС за горите, плана за действие на ЕС за кръгова икономика, плана за действие за биоикономиката, законодателния акт на ЕС за климата, както и други свързани с тях политики и стратегии на ЕС; като има предвид, че следва да се подчертае, че всички вносни храни следва да отговарят на същите стандарти за устойчивост и безопасност на селскостопанските храни като стандартите, които се прилагат в ЕС;

Д. като има предвид, че според оценки на междуправителствената научно-политическа платформа за биологично разнообразие и екосистемни услуги (IPBES) 90 % от земята се очаква да бъдат значително променени до 2050 г., а 75 % от земята вече са значително променени; като има предвид, че вече се констатира загуба на 85 % от влажните зони (33); като има предвид, че биологичното разнообразие е от ключово значение за продоволствената сигурност, човешкото благополучие и развитието в световен план; като има предвид, че загубата на биологично разнообразие излага на риск европейското и световното селскостопанско производство, продоволствената система и храненето; като има предвид, че според изчисленията в глобален план социалните и икономическите разходи, свързани с влошаването на състоянието на земята, достигат до 5,5 — 10,5 трилиона евро годишно (34);

Е. като има предвид, че приблизително 80 % от обезлесяването в световен мащаб се дължи на увеличаването на площта на земите, използвани в селското стопанство (35); като има предвид, че търсенето в Съюза на продукти като палмово масло, месо, соя, какао, царевица, дървен материал и каучук, включително под формата на преработени продукти или услуги, е съществен фактор за обезлесяването, деградацията на горите и почвите, унищожаването на екосистемите и свързаните с тях нарушения на правата на човека в държави извън ЕС и представлява около 10 % от световния дял на обезлесяването, дължащо се на общото крайно потребление (36); като има предвид, че неустойчивият риболов има тежки отрицателни последици за биологичното разнообразие;

Ж. като има предвид, че полуестествените местообитания, които зависят от селското стопанство, като например пасищата, са особено застрашени и че техният природозащитен статус е значително по-лош в сравнение с други типове местообитания, които не зависят от селското стопанство; като има предвид, че според оценките 45 % от зависимите от селското стопанство местообитания са в лошо състояние в сравнение с 31 % от другите местообитания;

З. като има предвид, че неразумната употреба на пестициди е значителен източник на замърсяване на почвата, водата и въздуха и се отразява отрицателно на здравето на хората, животните и растенията; като има предвид, че поради това е необходимо да се увеличат усилията за значително намаляване на зависимостта от вредни пестициди, риска от тях и употребата им, както и използването на торове и антибиотици; като има предвид, че устойчивите селскостопански практики, като например правилното прилагане на интегрираното управление на вредителите, агролесовъдството, агроекологията и биологичното земеделие и техниките за прецизно земеделие, могат да спомогнат за намирането на решения за намаляване на употребата на пестициди на равнището на ЕС и в световен мащаб и следва да бъдат насърчавани; като има предвид, че научните доказателства (37) потвърждават, че употребата на пестициди може да бъде значително намалена, без да се отрази неблагоприятно на рентабилността и производителността, особено ако това се съпътства от повишена наличност на устойчиви алтернативи;

И. като има предвид, че през 2018 г. държавите — членки на ЕС, одобриха износа на повече от 81 000 тона пестициди, съдържащи вещества, забранени в Европа (38); като има предвид, че тези опасни пестициди може да представляват още по-голям риск в държавите на дестинация, тъй като условията на употреба (напр. защитно оборудване, въздушно пръскане) не са винаги толкова строги, както в ЕС; като има предвид, че тези забранени пестициди могат да се върнат на пазара на ЕС като остатъчни вещества във вносните храни; като има предвид, че програмите за мониторинг показаха, че остатъчни вещества от няколко пестицида, които са забранени за употреба в ЕС, са открити в храни, продавани на пазара на ЕС, в 4,5 % от случаите дори на нива над максимално допустимите граници на остатъчни вещества, които са определени за тези вещества с цел да се гарантира безопасността на потребителите (39);

Й. като има предвид, че наднорменото тегло и затлъстяването нарастват с бързи темпове в ЕС (40), като един на всеки двама възрастни е с наднормено тегло или затлъстяване (41); като има предвид, че причините за наднорменото тегло и затлъстяването са многостранни, но неправилното и нездравословното хранене са сред ключовите фактори, водещи до високо разпространение на наднорменото тегло и затлъстяването;

К. като има предвид, че се счита, че през 2017 г. в ЕС над 950 000 смъртни случая (всеки пети) и над 16 милиона загубени години живот в добро здраве, основно поради сърдечносъдови и ракови заболявания, са се дължали на нездравословно хранене (42); като има предвид, че излагането на химикали, нарушаващи функциите на ендокринната система, чрез храните и опаковките на храни също представлява повишена заплаха за общественото здраве (43);

Л. като има предвид, че около половината от зоонозните заболявания, появили се при хората от 1940 г. насам, са резултат от промени в земеползването (44); като има предвид, че здравето на животните е съществен елемент във всяка устойчива продоволствена система и че въздействието върху здравето на животните влияе пряко върху устойчивостта на продоволствената система;

М. като има предвид, че според изчисленията всяка година в ЕС се генерират 88 милиона тона отпадъци от храни, като свързаните с тях разходи се оценяват на 143 милиарда евро (45); като има предвид, че отпадъците от храни оказват огромно въздействие върху околната среда, като те са причина за около 6 % от общите емисии на парникови газове в ЕС (46); като има предвид, че най-голям принос за разхищението на храни в ЕС имат домакинствата (53 %) и преработвателният сектор (19 %) (47); като има предвид, че 10 % от разхищението на храни в ЕС са свързани с маркировката на датата и неразбиране от потребителите за това как да се чете и използва системата за маркировка на датата (48);

Н. като има предвид, че обемът на продажбите на антибиотици за европейските животновъдни стопанства е намалял с 18,5 % между 2011 г. и 2016 г. (49), което е довело до намаляване на тежестта на антибиотиците в селското стопанство с 35 % през периода 2011 — 2018 г., като в повечето държави членки консумацията на антимикробни средства при животните, отглеждани за производство на храни, е по-ниска или много по-ниска, отколкото при хората (50); като има предвид обаче, че съществуват големи различия между държавите членки и че консумацията на някои антимикробни средства все още е твърде висока (51); като има предвид, че антимикробната резистентност e сериозна заплаха за човешкото здраве; като има предвид, че намаляването и свеждането до минимум на употребата на антибиотици в животновъдството ще спомогне за забавяне на появата и разпространението на антимикробната резистентност;

О. като има предвид, че още през 2018 г. Междуправителственият комитет по изменение на климата (IPCC) публикува своя специален доклад относно последиците от глобалното затопляне с 1,5 oC, в който беше посочено, че за ограничаването на глобалното затопляне до 1,5 oC са необходими бързи, широкообхватни и безпрецедентни промени във всички аспекти на обществото; като има предвид, че изменението на климата и загубата на биологично разнообразие представляват нарастваща заплаха за продоволствената сигурност и поминъка с периодично възникващи суши, наводнения, горски пожари и нови вредители; като има предвид, че продоволствените системи са отговорни за 29 % от емисиите на парникови газове в световен мащаб и оказват огромно въздействие върху климата, биологичното разнообразие, водата, въздуха, почвата и поглътителите на въглерод; като има предвид, че селскостопанският сектор на ЕС произвежда около 10 % от общите емисии на парникови газове в ЕС със значителни различия между държавите членки, като на селското стопанство се дължат между 3 % и 33 % от националните емисии на парникови газове (52);

П. като има предвид, че емисиите на парникови газове от европейското селско стопанство са намалели с около 20 % от 1990 г. насам; като има предвид, че намаляването на емисиите на парникови газове в селското стопанство се забави значително от 2012 г. насам и че през някои години дори се наблюдава увеличение (53); като има предвид, че селското стопанство може активно да допринесе за улавянето на въглерод чрез увеличаване на естествените поглътители на въглерод чрез възприемането на основани на природата и екосистемите решения, като например широко редуване на културите, засаждане на междинни култури, пермакултура, агролесовъдство, лесовъдство, агроекология и възстановяване на екосистемите, и по-специално възстановяване и поддържане на торфищата като начин за увеличаване на естествените поглътители на въглерод и улавянето на въглерод;

Р. като има предвид, че селското стопанство е третият най-значим източник на първични емисии на ПЧ10 в ЕС, както се подчертава от Европейската агенция за околна среда; като има предвид, че емисиите на амоняк (NH3) от селското стопанство допринасят за епизодите на високи концентрации на ПЧ в Европа всяка пролет, както и за краткосрочните и дългосрочните отрицателни въздействия върху здравето;

С. като има предвид, че ЕС консумира седем пъти повече азот и три пъти повече фосфор, отколкото може да се счита за устойчиво и справедливо в рамките на възможностите на планетата (54);

Т. като има предвид, че е необходима повече информация за жизнения цикъл, наред с по-добро проследяване и наблюдение на информацията за веригата на доставки, за да се определи количествено напредъкът към намаляване на въздействието върху околната среда на европейската продоволствена система;

У. като има предвид, че европейският модел на многофункционален хранително-вкусов сектор, който се състои от различни селскостопански модели и двигател на който са семейните земеделски стопанства, е ключов компонент на икономиката и обществото на ЕС и че той трябва да осигури конкурентно, висококачествено и разнообразно производство на храни, продоволствена сигурност, местни вериги на доставки, добри селскостопански практики, опазване на земята и водните ресурси, високи стандарти в областта на околната среда и хуманното отношение към животните и жизнеспособни селски райони в целия ЕС; като има предвид, че една добре подкрепяна селскостопанска политика ще насърчи прехода към по-локализирани вериги на доставки и по-устойчиви селскостопански практики, като постигне по-високи стандарти в областта на околната среда и хуманното отношение към животните;

Ф. като има предвид, че е важно да се подчертае ключовата роля на микропредприятията, малките и средните предприятия в хранително-вкусовия сектор на ЕС на всички етапи от веригата на доставки — от преработката до търговията на дребно — за постигането на целите на стратегията;

Х. като има предвид, че селскостопанският сектор трябва да продължи да произвежда безопасни и питателни храни, като същевременно поддържа и управлява земята по по-устойчив начин, като всичко това противодейства на обезлюдяването на селските райони; като има предвид, че европейските земеделски стопани отговарят на най-високите световни стандарти и доставят висококачествена храна не само за европейските граждани, но и в световен мащаб; като има предвид, че селскостопанският сектор има огромна стратегическа стойност, но само за малко повече от едно десетилетие няколко милиона земеделски стопанства са престанали да съществуват, което представлява повече от една трета от всички земеделски стопанства в Европа, като по-голямата част са малки семейни предприятия;

Ц. като има предвид, че преходът на европейското селско стопанство към по-устойчиви практики и кръговост ще изисква значителни инвестиции, като адекватният достъп до финансиране е задължително условие; като има предвид, че ЕИБ се ангажира да увеличи дела на своето финансиране на инвестиции в действия в областта на климата и в екологична устойчивост, така че той да достигне 50 % от нейните операции през 2025 г. и след това; като има предвид, че това може да се използва за въвеждане на технологии, които допринасят за устойчиви практики и за укрепване на връзката на селското стопанство с кръговата икономика;

Ч. като има предвид, че доброто здраве на почвата подобрява способността на земята да произвежда храни, да филтрира вода и да поглъща въглерод, като по този начин допринася не само за стабилизиране на климата, но и за осигуряване на продоволствена сигурност, възстановяване на биологичното разнообразие, защита на нашите земеделски земи и изграждане на по-стабилна продоволствена система; като има предвид, че регенеративното селско стопанство като подход към производството на храни и управлението на земята може да смекчи тези предизвикателства, като подпомогне прехода към високо устойчива селскостопанска система, основана на подходящо управление на земята и почвата;

Ш. като има предвид, че е важно потребителите да бъдат напълно информирани и да са в състояние да правят информиран избор на храни; като има предвид, че това изисква здрава и стабилна продоволствена среда, с която да се гарантира прозрачност и това, че здравословният и устойчив избор също така е лесен и достъпен избор за всички, и с която да се подпомагат и насърчават моделите на потребление, с които се подпомага здравето на хората, като същевременно се гарантира устойчивото използване на природни и човешки ресурси и високото ниво на хуманното отношение към животните; като има предвид, че предоставянето на информация, образователните кампании и кампаниите за повишаване на осведомеността сами по себе си не са достатъчни за постигане на необходимата промяна към по-устойчив и здравословен избор на потребителите, тъй като те могат да бъдат повлияни от аспекти като норми и конвенции, цена, удобство, навик и начина, по който се представя изборът на храни; като има предвид обаче, че информираните граждани и образованието може да играят важна роля за постигането на европейските цели за климата, ефективното използване на ресурсите и биологичното разнообразие от гледна точка на търсенето; като има предвид, че задължителното етикетиране на хранителното съдържание и произхода, както и разбираемата информация относно хуманното отношение към животните и устойчивостта, по принцип за всички хранителни продукти, и публичното предоставяне на информация относно действителните производствени разходи могат да помогнат за насочване на потребителя към здравословно, устойчиво и безопасно хранене; като има предвид, че информацията за потребителите следва също така да бъде адаптирана към цифровата ера, като същевременно никой не бъде изоставен;

Щ. като има предвид, че средиземноморската диета, призната от ЮНЕСКО през 2010 г. за нематериално културно наследство на човечеството, е известна като здравословен и балансиран режим на хранене с висока хранителна, социална и културна стойност, основан на зачитането на териториите и биологичното разнообразие, гарантирането на опазването и развиването на традиционните дейности и занаяти, свързани с риболова, устойчивия лов и селското стопанство, и изпълнението на защитна роля за първичната и вторичната профилактика на основните хронични дегенеративни заболявания;

АА. като има предвид, че водата и селското стопанство са неразривно свързани и че устойчивото управление на водите в селскостопанския сектор е жизненоважно с оглед на производството на висококачествени и подходящи храни и опазването на водните ресурси;

АБ. като има предвид, че глобализацията на пазара на храни се увеличи, което доведе до съответно нарастване на значението на споразуменията за свободна търговия между ЕС и държави извън ЕС;

АВ. като има предвид, че трябва да се вземат под внимание резултатите, постигнати от изпълнението на действащите екологични стандарти;

АГ. като има предвид, че създалата се сериозна ситуация във връзка с пандемията от COVID-19 оказа влияние върху всички участници в хранително-вкусовия сектор на Европа — от първичното производство до сектора на услугите в областта на храните;

АД. като има предвид, че европейската продоволствена система изигра решаваща роля по време на пандемията от COVID-19, като доказа своята гъвкавост в лицето на земеделските стопани и техните кооперации или организации на производители, работниците, наети в рамките на цялата продоволствена верига за създаване на стойност, преработвателите, дистрибуторите и търговците на дребно, които работят заедно при трудни условия, включително при въвеждането на ограничителни мерки, излагайки се на санитарни рискове, за да гарантират запазването на безпрепятствения достъп на европейските потребители до безопасни, достъпни и висококачествени продукти безпрепятствено, като същевременно зачитат целостта на вътрешния пазар; като има предвид, че вътрешният пазар и селскостопанската система на ЕС до голяма степен и бързо преодоляха прекъсванията на доставките по време на кризата с COVID-19, които въпреки всичко разкриха някои слабости в сложните вериги на доставки на храни, като стана явна необходимостта от гарантиране на дългосрочна продоволствена сигурност, устойчивост и къси вериги на доставки; като има предвид, че в този контекст е от съществено значение да се подчертае стойността на продоволствената сигурност и сигурността на веригите на доставки за всички граждани на ЕС и значението на наличието на всички необходими инструменти за земеделските стопани, така че те да могат да произвеждат разнообразни храни по устойчив начин;

АЕ. като има предвид, че въпреки че правата на земеделските стопани залегнаха в Международния договор на ФАО за растителни генетични ресурси за прехрана и земеделие през 2004 г., правилата за интелектуалната собственост често са били в противоречие с тях, излагайки на риск регионалните, традиционните и местните системи за посевен материал;

АЖ. като има предвид, че потребителите са все по-загрижени относно хуманното отношение към животните и здравето на животните; като има предвид, че високото равнище на хуманно отношение към животните е важно за устойчивото развитие и има потенциала да укрепи икономическата и екологичната устойчивост на европейските земеделски стопани, като създаде нов пазар за земеделските стопани за продажба на продукти, основани на по-високи стандарти за хуманно отношение към животните; като има предвид, че Комисията обяви, че ще извърши оценка и преразглеждане на съществуващото законодателство в областта на хуманното отношение към животните, включително относно транспортирането и клането на животни; като има предвид, че въвеждането на хоризонтални правила за защита на животните в селското стопанство, съчетани с научно обосновани, специфични за отделните видове изисквания за хуманно отношение към животните за всички отглеждани в стопанства видове, би било от значителна полза за хуманното отношение към животните; като има предвид, че преходните периоди и подкрепата за земеделските стопани са от съществено значение по отношение на законодателните промени, за да се даде възможност за по-устойчиво земеделие и за да се постигнат подобрения в хуманното отношение към животните;

АЗ. като има предвид, че географските указания са резултат от изконното наследство на ЕС и са плод на адаптацията на човека към неговата среда и израз на идентичността на ЕС;

АИ. като има предвид, че е много важно да се справим с измамите с храни и нелоялните практики чрез разпознаване и разследване на дейности с цел измама;

1. приветства амбициите и целите на стратегията „От фермата до трапезата“ като важна стъпка за осигуряването на устойчива, справедлива, здравословна, характеризираща се с хуманно отношение към животните, по-регионална, разнообразна и устойчива продоволствена система, която има основно значение за постигането на целите, определени в Европейския зелен пакт и целите за устойчиво развитие; подчертава неразривните връзки между здравето на хората, здравето на обществата, здравето на животните и здравето на планетата; подчертава, че тази стратегия е от съществено значение за съобразяването на продоволствената система, включително животновъдството и растениевъдството, с възможностите на планетата, като същевременно подчертава значението на постигането на достойни условия на труд, заетост и справедливи възможности по цялата продоволствена верига за създаване на стойност и необходимостта от постигане на подходящ и балансиран политически подход; насърчава Комисията възможно най-бързо да превърне стратегията в конкретно законодателно и незаконодателно действие, придружено от подходящи механизми за финансова подкрепа за прехода;

Необходимост от действия

2. припомня, че оценките на въздействието са неразделна част от процеса на създаване на правила в ЕС; приветства съобщението на Комисията, че възнамерява да извърши подробни оценки на въздействието, включително обществени консултации, в съответствие с насоките за по-добро регулиране за всяка законодателна инициатива в рамките на стратегията „От фермата до трапезата“, включително по отношение на ефективните количествени цели ( 55 ) ; подчертава, че тези предварителни научни оценки на въздействието следва да включват солидни екологични оценки, да обхващат трите измерения на устойчивостта (екологична, икономическа и социална, включително здравеопазване) в цялостен и системен подход, да отчитат кумулативните ефекти и да включват цената на бездействието по отношение на непосредственото и дългосрочното въздействие върху човешкото здраве, околната среда, биологичното разнообразие и общата устойчивост, както и да вземат предвид приемствеността между поколенията, възможните компромиси между целите на политиката, наличието на средства за постигане на целите и различните селскостопански модели в държавите — членки на ЕС; отбелязва, че е важно да се опишат методите на изчисление, базовите параметри и референтните периоди за всяка отделна цел, и подчертава необходимостта от сътрудничество, консултации и сътрудничество с държавите членки; взема под внимание, че първият междинен преглед на стратегията „От фермата до трапезата“ е планиран да се извърши до средата на 2023 г.; подчертава необходимостта тази средносрочна оценка да отразява задълбочено кумулативното въздействие на всички действия по цялостен и системен начин, като обхване всички измерения на устойчивостта — екологично, икономическо или социално, включително здравеопазване;

3. приветства представянето на предложение, основано на факти, за законодателна рамка за устойчиви продоволствени системи въз основа на прозрачни данни и като се отчитат най-новите научни достижения; приканва Комисията да използва това предложение, за да определи ориентирана към бъдещето цялостна, балансирана, интегрирана и устойчива от екологична, социална и икономическа гледна точка обща продоволствена политика, в която всички участници дават своя принос и която е насочена към намаляване на екологичния и климатичния отпечатък на продоволствената система на ЕС, както и към намаляване на отрицателното ѝ въздействие върху биологичното разнообразие и здравето на хората и животните, така че Европа да се превърне в първия континент, който е неутрален по отношение на климата и се характеризира с почти нулево замърсяване, най-късно до 2050 г., както и към укрепване на неговата устойчивост, за да се гарантира средносрочната и дългосрочната продоволствена сигурност в условията на изменение на климата, увреждания на околната среда и загуба на биологично разнообразие; подчертава необходимостта от гарантиране на икономическата и социалната устойчивост по цялата продоволствена верига, тъй като добрите социално-икономически перспективи и конкурентоспособността на различните засегнати сектори ще спомогнат за постигането на целите на стратегията; насърчава ЕС да води глобален преход към устойчивост от фермата до трапезата въз основа на принципа на многофункционален селскостопански сектор, който е устойчив от екологична, социална (включително здравна) и икономическа гледна точка, на принципите на агроекологията на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) и правото на прехрана на ООН, като същевременно се гарантира по-голяма последователност и съгласуваност на политиките, за да се даде възможност на всички участници в европейската продоволствена система да извършват дългосрочно планиране въз основа на реалистични и прозрачни цели съгласно т.нар. SMART критерии (тоест целите трябва да специфични, измерими, ориентирани към действия, реалистични и придружени от конкретен график); подчертава необходимостта от незабавна и смела промяна в политиката и законодателството предвид убедителните научни доказателства за необходимостта от подобряване на устойчивостта на настоящата продоволствена система и по-високите разходи, породени от липсата на действия, и изтъква значението на иновациите и устойчивите практики; предлага съответните базови равнища във всяка държава членка и постигнатият напредък да бъдат взети предвид, както и специфичните (регионални) условия в отделните държави, като същевременно се насърчава обменът на ноу-хау и най-добри практики между държавите членки; подчертава необходимостта да се включи цялата верига за производство и продажба на храни и напитки, включително производството, преработката, предлагането на пазара, съхранението, транспорта, разпространението, хотелиерството и ресторантьорството, търговията на дребно, обезвреждането и рециклирането на вторични суровини; призовава в настоящото законодателно предложение да се отдаде необходимото внимание на хуманното отношение към селскостопанските животни, като се има предвид, че това е неразделна част от устойчивостта на храните;

4. подкрепя разработването на стратегически планове в областта на продоволствената политика ( 56 ) , които служат за улесняване, стимулиране и разширяване на обхвата на нови и съществуващи национални, регионални и местни политики в областта на храните, като се обръща внимание и на сложния въпрос за продоволствената бедност в Европа; подчертава значението на подкрепянето на тези планове чрез независима, безпристрастна научна и изследователска дейност и участието на заинтересовани страни с голямо разнообразие от гледни точки, за да се гарантира, че този процес е легитимен и приобщаващ; подчертава, че е необходим нов междусекторен подход към управлението, за да се осигури съгласуваност между политиките на ЕС относно храните и селското стопанство и политиките, които им влияят, като например политики в областта на търговията, енергетиката, конкуренция и климата, за да се увеличи полезното взаимодействие и да се избегнат и управляват компромисите; поради това призовава за структуриран диалог между Парламента, държавите членки и всички участници в продоволствената система, включително гражданите, за да се използват всички възможности, предлагани от тази стратегия, и да се обсъдят пропуските, възможностите и предизвикателствата при разработването и прилагането на цялостна обща продоволствена политика на ЕС; призовава Комисията да насърчава обществения диалог с оглед на постигането на общо разбиране за устойчивостта и нейните различни компоненти в процеса на изготвяне на предложението си за законодателна рамка за устойчива продоволствена система, която в крайна сметка ще трябва да се основава на един последователен подход към всички аспекти на устойчивостта;

5. приветства предложението на Комисията за разработване на план за действие при извънредни ситуации за гарантиране на доставките на храни и продоволствената сигурност с цел координиране на общ европейски отговор при кризи, засягащи продоволствените системи; настоява, че е необходим подход за превенция, за да се избегнат панически действия и прекомерни реакции от страна на хора, дружества или държави членки; счита, че то ще представлява адекватен отговор на нарастващите очаквания относно продоволствената сигурност, които трябва да бъдат разгледани на европейско равнище; настоятелно призовава Комисията да разгледа въпросите на стратегическите продоволствени запаси по начина, по който го прави за стратегическите запаси от нефт в Съюза;

6. подчертава необходимостта от действия за насърчаване на устойчивото земеделие, намаляване на употребата на пестициди и свързаните с тях рискове, защитата и възстановяването на почвените екосистеми и увеличаването на особеностите на ландшафта върху земеделските земи, които подпомагат възстановяването на защитените съгласно директивите за природата видове и местообитания, включително опрашителите и техните местообитания; припомня, че производителността и устойчивостта на селското стопанство зависят от устойчивото управление на природните ресурси, за да се гарантира дългосрочната устойчивост на нашите продоволствени системи;

7. подчертава, че е в интерес на европейските потребители, земеделски стопани и предприятия да се извърши успешен преход към по-устойчива продоволствена система; подчертава, че подобряването на информацията за заинтересованите страни и селскостопанските политики може да подкрепи този преход; подчертава, че екологичният преход в производството на храни и произтичащият от него принос за смекчаване на последиците от изменението на климата биха могли да бъдат от полза за всички — за първичните производители, за околната среда, за икономиката и за обществото като цяло, като осигуряват устойчиви, безопасни, достатъчни, достъпни, здравословни и питателни храни, и могат да бъдат постигнати чрез балансиран подход, който създава полезни взаимодействия между устойчивите практики и икономическите възможности; отново заявява, че за да се гарантира пропорционален принос от сектора, селското стопанство следва да бъде целенасочена и стимулирана част от амбицията на ЕС да премине към нулеви нетни емисии най-късно до средата на века, като същевременно се обърне внимание на емисиите, които са свързани с европейското производство и потребление на храни, но се генерират извън Европа; подчертава, че участието на и подкрепата за земеделските стопани в действията в областта на климата е от решаващо значение за постигане на глобалните цели за смекчаване на последиците и целите за устойчиво развитие, без да се засяга глобалната продоволствена и хранителна сигурност и без никой да бъде изоставен;

8. подчертава необходимостта от гарантиране на съгласуваност между стратегията „От фермата до трапезата“ и целите на Европейския зелен пакт, включително по отношение на климата, биологичното разнообразие, нулевото замърсяване и здравето; подчертава, че поддържането и повишаването на биологичното разнообразие е от решаващо значение за опазването на продоволствената сигурност на ЕС и в световен мащаб и че трябва да се гарантира съгласуваността със стратегията на ЕС за биологичното разнообразие, включително приноса на „Натура 2000“ и морските защитени зони, за да бъде подкрепено производството на здравословни храни, както и съгласуваността между общата селскостопанска политика (ОСП), общата политика в областта на рибарството (ОПОР), търговските политики на ЕС и стратегията на ЕС за биоикономиката; подчертава, че целите за устойчиво развитие предлагат подходяща рамка за съгласувано и систематично интегриране на екологичните, социалните и икономическите цели и позволяват разработването на междусекторни политики, които отразяват по-добре взаимосвързаността между всички цели на политиката; припомня, че социалното измерение трябва да бъде изцяло интегрирано във всички бъдещи инициативи на стратегията „От фермата до трапезата“, заедно с икономическото и екологичното измерение, за да се постигне така необходимата съгласуваност на политиките за устойчиво развитие; настоява, че подобряването на условията на труд в съответствие с осемте основни конвенции на Международната организация на труда (МОТ), колективното договаряне и социалната закрила следва да бъдат включени като критерии за устойчивост;

Изграждане на продоволствена верига, която е от полза за гражданите, работниците, производителите, дистрибуторите и околната среда

9. приветства решението за преразглеждане на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди и целите за намаляване на пестицидите, загубата на хранителни вещества от органични и минерални източници и продажбата на антибиотици и е убеден, че тези цели са постижими, но че тяхното осъществяване зависи от наличието на по-безопасни, ефективни и ефикасни алтернативи; подчертава значението на по-нататъшното цялостно образование и комуникация, включително чрез консултантски услуги, за да се постигне тази трансформация; подчертава, че е необходимо тези цели за намаляване на емисиите да бъдат с обвързващ характер и че е важно те да бъдат постигнати чрез цялостни, превантивни и кръгови подходи, като например биологични и агроекологични практики, иновативни устойчиви селскостопански практики, прилагане на прецизно земеделие и интегрирани практики за управление на културите и вредителите, когато е целесъобразно, както и използване на устойчиви алтернативи, подпомагани от гледна точка на жизнения цикъл; подчертава необходимостта от установяване на ускорени процедури за оценка, разрешаване и регистриране на нехимически пестициди с нисък риск, като същевременно се гарантира, че тяхната оценка подлежи на същото равнище на строгост, както за другите вещества; настоява, че всяка държава членка, в съответствие със своите климатични и селскостопански производствени характеристики, следва да определи стабилни, ефективни и обвързани със срокове количествени цели за намаляване на емисиите в своите прегледи на стратегическите планове по ОСП и други съответни инструменти на политиката с амбицията да намали до нула емисиите от селското стопанство в почвата, подпочвените води, повърхностните води и въздуха в съответствие с амбицията на Зеления пакт за нулево замърсяване, като тези цели бъдат придружени от ясно определени мерки за подпомагане за отделните култури, които гарантират отчетност и приложимост на всички равнища, като се използват независими и пълни данни, за да се подпомогне постигането на тези цели, както и подкрепа и обучение за изпълнението на равнището на стопанствата и допълнителни изследвания и развойна дейност за иновативни и устойчиви решения за стопанствата; призовава Комисията да подкрепи държавите членки в подобряването на техните системи за надзор, наблюдение и правилно прилагане на правилата за употреба на пестициди и да подобри комуникацията с крайните потребители и да повиши информираността сред тях; отново призовава горепосочените цели и задачи да бъдат транспонирани в законодателството, включително чрез преразглеждане на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди, и призовава Комисията да изясни как ще работи с приноса на отделните държави членки към валидните за целия Съюз обвързващи цели, като същевременно гарантира еднакви условия на конкуренция, и да изясни изходните параметри за тези цели, като вземе предвид различните изходни позиции, положените усилия и характеристиките на всяка държава членка и като идентифицира ясно многобройните несинтетични и други алтернативи, които вече са известни, тяхното наличие и въздействието върху жизнеспособността на сектора, върху приходите на земеделските стопани и продоволствената сигурност, и призовава Комисията да изготви план за свеждане до минимум на синтетичните продукти в селското стопанство; призовава Комисията да подкрепи държавите членки при отделянето на специално внимание на специфичните условия, които се прилагат за употребата на пестициди в зоните за опазване на подземните води, чрез по-добра комуникация, мониторинг и проверки;

10. подчертава ключовата роля на интегрираното управление на вредителите за намаляване на зависимостта от пестициди и настоятелно призовава държавите членки да гарантират неговото прилагане и подлагането му на систематични оценки и мониторинг; призовава държавите членки да превърнат общите принципи на интегрираното управление на вредителите в практически и измерими критерии и да проверяват тези критерии на равнището на земеделските стопанства и призовава Комисията да гарантира, че държавите членки прилагат ефективно тези принципи на интегрираното управление на вредителите чрез своите стратегически планове по ОСП; настоятелно ги призовава да включат добре дефинирани и адаптирани мерки и практики за всяка култура, например ивици от цветя, като база за намаляване на употребата на пестициди и устойчивостта на вредителите; призовава търговците на дребно в продоволствената верига да си сътрудничат активно със земеделските стопани при прилагането и разширяването на всички налични практики и методи за интегрираното управление на вредителите за всяка култура в тяхната верига на доставки и да докладват за собствения си принос към целите и целите за намаляване на емисиите като част от своите доклади във връзка с околната среда, социалните аспекти и управлението;

11. счита, че въпреки че ЕС разполага с една от най-строгите системи в света, е необходимо както самият регламент относно одобрението на пестициди, така и неговото изпълнение да бъдат подобрени; припомня своята резолюция относно процедурата на Съюза за разрешаване на пестициди ( 57 ) и очаква Комисията и държавите членки да разгледат всички призиви в нея без забавяне; подчертава, че регулаторната рамка следва да насърчава иновациите и научните изследвания с цел разработване на по-добри и по-безопасни продукти и алтернативи за растителна защита; посочва, че в допълнение към преразглеждането на Директивата относно устойчивата употреба на пестициди с цел намаляване на употребата на пестициди и свързаните с пестициди рискове Комисията, Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) и Европейската агенция по лекарствата (ЕМА) следва да подобрят оценката на екологичния риск за продуктите за растителна защита, наред с другото като се вземе предвид въздействието на пестицидите върху качеството на водата в почвите и източниците на питейна вода, включително кумулативното и комбинираното въздействие; настоятелно призовава Комисията да направи адекватна оценка на напредъка, постигнат по отношение на целите на политиката, и да подобри хармонизираните показатели за риска, определени в Директива (ЕС) 2019/782 на Комисията ( 58 ) , за да включи също така токсичността, устойчивостта и биоакумулацията, както и да вземе предвид земеделските площи или обемите на активните вещества и начина, по който се използват продуктите за растителна защита, с цел ефективно намаляване на употребата на синтетични пестициди и тежки метали в конвенционалното и биологичното земеделие, както и да приеме ясни научно обосновани критерии за това какво представлява неприемливо въздействие върху околната среда, като се вземе предвид реалната експозиция (остра и хронична) на множество продукти за растителна защита, включително кумулативните и синергичните ефекти; настоява, че профилактичната употреба на пестициди, включително третирането на семена със системни пестициди, следва да бъдат ограничени във възможно най-голяма степен, когато това представлява опасност за човешкото здраве или околната среда; призовава Комисията да представи своето законодателно предложение относно данните за пестицидите най-късно до средата на 2022 г.;

12. призовава Комисията да гарантира, че разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1107/2009 се прилагат правилно, и по този начин да осигури, наред с другото, минимален стандарт за уведомяването за извънредни разрешения за пестициди, включително изискването за това държавите членки да предоставят пълни и подробни обяснения и да оповестяват публично тези уведомления; приветства ролята на ЕОБХ при разглеждането на тези дерогации;

13. призовава за пълно отчитане на кумулативните и синергичните ефекти на пестицидите при определянето на максимално допустимите граници на остатъчни вещества, както и за по-добро отчитане на критериите за рисковете за здравето на животните и околната среда при оценката на заявленията за нови максимално допустими граници на остатъчни вещества в съответствие с член 14 от Регламента за максимално допустимите граници на остатъчни вещества от пестициди; призовава данните, събрани чрез биомониторинг след пускането на пазара, да се използват за проверка на точността на нивата на предвидената експозиция на пестициди за определянето на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от пестициди; също така призовава да се въведат приемливи нива на експозиция за селскостопанските работници, жителите, намиращите се в близост лица и потребителите, както и за селскостопанските животни; подчертава, че е необходимо да продължи да се обръща силно внимание на защитата на здравето и безопасността на ползвателите в бъдещите законодателни инициативи на ЕС, които са свързани с използването на пестициди; припомня колко е важно да се гарантира, че всички ползватели получават защитно оборудване, както и изчерпателна информация и обучение относно употребата и свързаните с пестицидите опасности; подчертава необходимостта да се гарантира, че всеки селскостопански работник може да има достъп до официална документация, в която се посочва вида на пестицида, използван по време на трудовата му дейност; подчертава, че за постигането на тези цели е от решаващо значение да се преразгледа Директива 2004/37/ЕО относно експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа ( 59 ) , Директива 2009/128/ЕО относно устойчивата употреба на пестициди и Директива 98/24/ЕО за опазване на здравето и безопасността на работниците от рискове, свързани с химични агенти на работното място ( 60 )

14. приветства ангажимента на Комисията да вземе мерки, така че загубите на хранителни вещества да се понижат с поне 50 %, без да се влошава плодородието на почвите; изразява убеждение, че това би могло да се постигне най-добре чрез затваряне на хранителните цикли, възстановяване и повторно използване на хранителните вещества и насърчаване и възнаграждаване на земеделските стопани за засаждането на бобови култури; настоява, че за тази цел са необходими правно обвързващи законодателни инициативи, както и мерки, насочени към предоставяне на възможност на земеделските стопани да подобрят управлението на хранителните вещества; подчертава значението на преследването на тези цели чрез цялостни и кръгови подходи към управлението на хранителните вещества, като например агроекологичните практики и интелигентното земеделие, които могат да осигурят ползи за качеството на почвите и биологичното разнообразие и да помогнат на земеделските стопани да прекратят зависимостта си от минерални торове и да намалят потоците на фосфор и азот; посочва, че при намаляването на неефективното наторяване и постепенното премахване на прекомерното наторяване следва да се отчете въздействието върху климата и околната среда на различните торове, включително наличието на тежки метали; настоятелно призовава държавите членки да предложат в своите стратегически планове мерки за насърчаване на ефективното управление и кръговостта на хранителните вещества, както и да подкрепят решително образованието за консултанти в земеделските стопанства и за земеделските стопани и да използват реформата на ОСП като възможност за намаляване на емисиите на амоняк (NH3) от селскостопанския сектор; подчертава, че по-доброто управление на хранителните вещества предлага както икономически ползи, така и ползи за околната среда; подчертава значението на прилагането на модерни и иновативни технологии и решения, като например прецизно земеделие, целенасочено наторяване, което е адаптирано към изискванията на растенията, консултантски услуги в областта на наторяването на растенията и подкрепа за управлението, както и необходимостта от инсталиране на широколентов достъп в селските райони за тази цел; вярва, че следва да бъдат подкрепени устойчивите бизнес модели на земеделски стопанства за подпомагане на възстановяването, рециклирането и повторното използване на хранителни вещества от потоците от отпадъци, в които няма замърсители;

15. подчертава, че за да се постигнат целите, свързани с намаляването на употребата на химически пестициди и свързаните с нея рискове и с намаляването на загубата на хранителни вещества, трябва да се осигурят по-безопасни алтернативи, така че да се гарантира наличието на добре функциониращ набор от инструменти за растителна защита; подчертава при все това колко е важно образованието с оглед на гарантирането на правилното прилагане на профилактичните мерки; призовава за разширяване на научните изследвания и разработването на алтернативни продукти за растителна защита, торове, по-устойчиви сортове, които изискват по-малко ресурси за осигуряване на стабилен добив, и цифрови инструменти, както и за въвеждане на стимули за използването на методи и технологии като прецизното земеделие; приканва Комисията да ускори и опрости приемането на нови решения в областта на здравето на растенията, включително продукти за растителна защита с по-слабо въздействие, например вещества с нисък риск или биоразтвори, и да въведе определение и отделна категория за естествените вещества в хоризонталното законодателство, както и да се ангажира с инициативи, насочени към намиране на алтернативни начини за оценка на тези вещества с нисък риск, основни вещества и естествено срещащи се вещества; освен това подчертава, че намалената употреба на пестициди трябва да бъде съчетана с по-голяма наличност на пазара на устойчиви алтернативи, чиято ефективност от гледна точка на защитата на здравето на растенията е равностойна на химическите пестициди, за да се избегне разпространението на вредители по растенията; освен това призовава да се приемат мерки за улесняване на включването на методологии с нов подход в оценките на риска от химикали по отношение на храните и фуражите, които да намалят необходимостта от изпитвания, при които се използват животни, и в крайна сметка да допринесат за пълното премахване на изпитванията върху животни;

16. отново подчертава ключовото значение на защитата на пчелите и другите опрашители срещу вредното въздействие на пестицидите и болестите; напомня за своето възражение от 23 октомври 2019 г. ( 61 ) и отново призовава Комисията да гарантира, че преразглеждането на насоките за пчелите и бъдещите актове за изпълнение няма да водят до по-ниско ниво на защита на пчелите в сравнение с нивото, предвидено в насоките на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) за пчелите от 2013 г., а ще се основават на най-новите научни и технически познания, и съответно предлага да се изменят единните принципи не само по отношение на острата токсичност за медоносните пчели, но и по отношение поне на хроничната токсичност и токсичността за ларвите на медоносните пчели и острата токсичност за земните пчели; отбелязва, че ЕОБХ разработва собствена система за моделиране — ApisRAM, която изглежда е в по-голяма степен съобразена с биологията на пчелите в сравнение с BeeHAVE и е по-малко податлива на конфликти на интереси; настоятелно призовава Комисията спешно да направи повторна оценка на веществата, които имат същия начин на действие като неоникотиноидите;

17. отново призовава за въвеждането на показател за опрашителите ( 62 ) и цел за възстановяване; призовава Комисията и държавите членки да приемат нова рамка за наблюдение на опрашителите в целия ЕС със стабилни схеми, внедрени на равнище държави членки, с междинни етапи, ясни и обвързани със срокове цели, показатели и цели; подчертава, че дейностите, свързани с наблюдението, следва да бъдат интегрирани в новата рамка за мониторинг и оценка на ОСП;

18. призовава държавите членки да извършват систематично, стандартизирано наблюдение на място на биологичното разнообразие в земеделските земи, включително на опрашителите, с участието на специалисти, земеделски стопани и учени любители, и да използват данните, за да подпомогнат оценката на политиките на ЕС и тяхното прилагане;

19. припомня значението на подхода „Едно здраве“; подчертава, че антимикробната резистентност представлява все по-голяма транснационална и трансгранична заплаха за здравето, по отношение на която координираните действия на ЕС могат да окажат положително въздействие; отчита, че са положени значителни усилия за намаляване на употребата на антимикробни средства при животните, които оказват принос за глобалните усилия за намаляване на антибиотичната резистентност; подчертава при все това необходимостта от допълнително намаляване на употребата на антибиотици, включително в производството на храни; приветства плана на Комисията за намаляване на продажбите като цяло на антимикробни средства за селскостопанските животни и аквакултурите с 50 % до 2030 г.; подчертава, че трябва да се вземе предвид вече постигнатият на равнището на държавите членки напредък; изтъква факта, че за постигането на тази цел са необходими междинни цели и ясни действия и мерки, включително налагане на санкции, както е предвидено в законодателството на ЕС; освен това припомня, че от ключово значение за постигането на тази цел са подобрените животновъдни практики, тъй като по-хуманното отношение към животните подобрява здравето на животните и съответно намалява нуждата от лекарства; счита, че правилното прилагане на Регламента относно ветеринарните лекарствени продукти ( 63 ) и Регламент (ЕС) 2019/4 относно медикаментозните фуражи ( 64 ) ще доведе до допълнително намаляване на употребата на антибиотици, и призовава Комисията да контролира изпълнението и налагането на спазването от страна на държавите членки; подчертава, че трябва да се осигури наличието на антимикробни средства, различни от резервните антибиотици за хуманна употреба, в случаите, в които те са от съществена необходимост, за да се гарантира, че здравето на животните и хуманното отношение към тях са защитени във всеки момент;

20. посреща със задоволство факта, че се набляга върху необходимостта от намаляване на продажбите като цяло в ЕС на антибиотици за целите на животновъдството и аквакултурите, и подчертава, че инициативи на ЕС в тази област са били приети и ще се приемат и в бъдеще в рамките на подхода „Едно здраве“, който отчита взаимозависимостта между здравето и благосъстоянието на хората, животните и околната среда; призовава Комисията и държавите членки да насочат усилията си към въвеждането на допълнителни мерки за подпомагане и стимулиране на устойчивите иновативни решения, по-специално по отношение на инструментите за превенция и алтернативните лечения; призовава да се положат усилия, за да се осигури, че стандартите за внасяните в ЕС продукти от животински произход са равностойни на стандартите, установени съгласно Регламента относно ветеринарните лекарствени продукти; отбелязва, че е необходимо като част от преразглеждането на Регламента относно фуражните добавки ( 65 ) да се обърне внимание на използването на вещества, които понастоящем не са класифицирани като антибиотици, но имат антибиотични свойства съгласно член 4, параграф 14 от Регламента за ветеринарните лекарствени продукти, и които могат да се използват в животновъдството и аквакултурите за профилактична употреба; насочва вниманието към факта, че работниците в хранителната верига са изложени на риск от заразяване с патогени, които са резистентни спрямо антимикробните средства, например когато използват техниката за „поръсване“ при използването на ветеринарни лекарствени продукти; подчертава, че е необходимо да се предприемат целесъобразни мерки за намаляване на този сериозен риск за здравето на работното място;

21. припомня, че селското и горското стопанство играят важна роля за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; подчертава, че е важно да се отчита и извършва мониторинг на въздействието на селското стопанство и животновъдството върху емисиите на парникови газове и земеползването; подчертава, че е необходимо тези емисии да се намалят, за да се допринесе за изпълнението на ангажимента на ЕС по отношение на Парижкото споразумение; подчертава, че потенциално е възможно и е необходимо да се поддържат, възстановяват и подобряват естествените поглътители на въглерод и да се намалят емисиите на въглероден диоксид, метан и диазотен оксид от селското стопанство, и по-специално от секторите на фуражите и животновъдството, както и в сектора на органичните и минералните торове, като същевременно не се уронва допълнително хуманното отношение към животните и се осигурява, че плодородието на почвите не се влошава; отчита, че здравите животни се нуждаят от по-малко природни ресурси и че практиките, свързани с устойчивото управление на животновъдството, могат да доведат до намаляване на емисиите на парникови газове; призовава да се въведат целесъобразни и специално разработени регулаторни мерки и цели за емисиите от селското стопанство и свързаното с него земеползване като част от пакета „Подготвени за цел 55“, за да се осигури амбициозно намаляване на всички емисии на парникови газове в тези сектори, наред с другото по отношение на гъстотата на животните в ЕС и интегрираните в земеползването емисии от внесени фуражи и храни; призовава за съгласувано съчетаване на политиките, за да се даде възможност за извършване на преход към по-устойчиви практики, например пасищно екстензивно животновъдство като част от смесена селскостопанска система, при която се зачита допустимото натоварване на местната околна среда и се подкрепя биологичното разнообразие;

22. отбелязва обещаващите разработки в областта на фуражните добавки, които спомагат за намаляване на емисиите на парникови газове и замърсителите на водата и въздуха от животновъдните практики; във връзка с това посреща със задоволство плановете на Комисията да улесни пускането на пазара на устойчиви и иновативни фуражни добавки и призовава в тази област да се разработят научноизследователски програми за подпомагане на по-нататъшното им развитие;

23. посочва, че екстензивното основаващо се на постоянно затревени площи животновъдство, горско-пасищното животновъдство или екстензивното биологично животновъдство, които често включват пасища с висока екологична стойност, са основни характеристики на европейската продоволствена система и че нейните схеми за качество са определящ елемент на много традиционни селски общности, който им позволява да използват по продуктивен начин земята, която в противен случай би била изоставена; изтъква, че тази форма на селскостопанско производство, която се основава на земята и при която гъстотата на животните е ниска, може да има множество положителни последици за околната среда и за опазването на културните ландшафти, допринася за предотвратяване на обезлюдяването и изоставянето на селските райони, спомага за смекчаване на последиците от изменението на климата и допринася за кръговата икономика и възстановяването на биологичното разнообразие и че следователно тя трябва да бъде подкрепяна и насърчавана; подчертава, че следва да се предоставя подкрепа на земеделските стопанства, които осъществяват преход към по-устойчиви форми на производство и които изоставят селскостопанските практики като отглеждането на животни, характеризиращо се с висока гъстота на животните, и монокултурите; призовава Комисията да гарантира, че нейните политики и програми за финансиране подкрепят традиционния европейски културен пейзаж, като например разположените на склонове и терасираните лозя и екстензивното производство на постоянно затревени площи, които подкрепят биологичното разнообразие; отбелязва, че в докладите на държавите членки по член 17 от Директивата за местообитанията ( 66 ) се подчертава, че много полуестествени тревни формации са в неблагоприятен, неподходящ или лош природозащитен статус и че опрашителите, които зависят от тях, са застрашени, което излага на риск услугите по опрашване;

24. призовава за по-висока степен на хармонизация на правната уредба за животновъдството в ЕС, като се използват общи, научно обосновани показатели за хуманното отношение към животните, и посреща със задоволство ангажимента на Комисията да извърши оценка на действащото законодателство в областта на хуманното отношение към животните и при необходимост да го преразгледа; подчертава, че е важно да се вземат предвид най-новите научни постижения в областта на хуманното отношение към животните и да се отговори на обществените, политическите и пазарните изисквания за по-високи стандарти за хуманно отношение към животните; призовава Комисията да представи законодателно предложение с цел постепенно премахване на използването на клетки в животновъдството в ЕС, като се направи оценка на възможността за постепенно премахване до 2027 г.; подчертава, че е необходимо това постепенно прекратяване да се основава на научно обоснована оценка на въздействието и да се осигури подходящ преходен период; призовава Комисията да възприеме специфичен за всеки отделен вид подход, който да взема предвид и да оценява характеристиките на различните животни и който следва да осигурява системи за отглеждане в съоръжения, които са приспособени към специфичните нужди на животните, и същевременно да опазва здравето на животните и хората, да гарантира защитата на работниците и да осигурява достатъчна подкрепа и преходен период с цел поддържане на конкурентоспособността на земеделските стопани и животновъдите;

25. припомня значението на наличието на висококачествена система за хуманно отношение към животните, включително при транспортирането и клането; подчертава, че наличието на високо равнище на хуманно отношение към животните е неразделна част от устойчивото развитие и е от съществено значение за високото качество на храните, което улеснява по-здравословното хранене, като отговаря на изискванията на потребителите и допринася за опазването на биологичното разнообразие; подчертава, че е необходимо да се прилага съгласуван и хармонизиран подход, който разглежда човешкото здраве, околната среда, биологичното разнообразие, здравето на животните и хуманното отношение към тях, както и климата, като взаимосвързани и като представляващи едно цяло, когато става въпрос за устойчиви продоволствени системи;

26. счита, че е важно да се образуват производства за установяване на неизпълнение на задължения срещу държави членки, които системно не спазват изискванията при изпълнението и налагането на спазването на съществуващото законодателство в областта на хуманното отношение към животните, и че е важно, ако се окаже необходимо, да се запълват законодателните пропуски и да се определят по-високи стандарти в законодателството за хуманното отношение към животните; подчертава, че е от съществено значение ЕС да взема предвид спазването на стандартите за хуманно отношение към животните от страна на държавите извън ЕС, особено когато става въпрос за вносни продукти;

27. подчертава, че животните следва да страдат възможно най-малко при транспортиране и клане, и поради това посреща със задоволство намерението да се преразгледа съществуващото законодателство относно хуманното отношение към животните в областта на транспортирането и клането на животни; призовава Комисията и държавите членки да улеснят решенията за клане на местно равнище, включително мобилните кланици, с по-малки екипи и по-добро обучение на персонала относно начините за избягване на страданието на животните; призовава Комисията да насърчава, когато това е възможно, алтернативите, при които се избягва транспортирането на живи животни;

28. призовава Комисията и държавите членки да прилагат и налагат спазването на законодателството на ЕС в тази област, по-специално Директива (ЕО) № 1/2005 на Съвета относно защитата на животните по време на транспортиране и свързаните с това операции ( 67 ) ; изразява съжаление, че понастоящем не се спазва решението на Съда на Европейския съюз, съгласно което защитата на хуманното отношение към животните не свършва на външните граници на ЕС и че следователно превозвачите на животни, напускащи Европейския съюз, също трябва да спазват европейските правила за хуманно отношение към животните, когато напускат ЕС, като същевременно се посочват трудностите при прилагането му поради липсата на компетентност на територията на държавите извън ЕС;

29. припомня, че според междуправителствената платформа за биологично разнообразие и екосистемни услуги (IPBES) 70 % от нововъзникващите болести и пандемии имат животински произход; изразява дълбоката си загриженост относно все по-честата поява на зоонозни болести, които се предават от животни на хора (антропозоонози), като Ку-треската, птичия грип и новия щам на грип A (H1N1), която се изостря от изменението на климата, влошаването на състоянието на околната среда, промените в земеползването, обезлесяването, унищожаването на биологичното разнообразие и естествените местообитания и натиска върху тях, незаконния трафик на диви животни и настоящите ни системи за производство и потребление на храни; подчертава, че животновъдните системи, които включват затварянето на хиляди животни от подобен генотип в непосредствена близост едно до друго, могат да повишат податливостта на животните на инфекциозни заболявания, като създадат условия за появата и разпространението на зоонозни болести ( 68 ) ; призовава Комисията и държавите членки да ускорят прехода от тези селскостопански практики и от неустойчивото използване на дивата флора и фауна, включително незаконния трафик, към по-добро управление на ветеринарната профилактика и насърчаване на високи стандарти за здраве на животните и хуманно отношение към тях, включително с търговските партньори на ЕС, с цел да се предотврати разпространението на зоонозни болести и инвазивни видове и да се популяризират високите стандарти на ЕС за биологична сигурност като най-добрата практика на световно равнище; отчита, че профилактиката и готовността за борба с болестите, т.е. наличието на методи за диагностициране, профилактика и лечение, са от ключово значение за овладяването на нововъзникващите заплахи за здравето на хората и животните;

30. посреща със задоволство признаването от страна на Комисията на биологичното земеделие като един от силните елементи на насочването на ЕС към по-устойчиви продоволствени системи и амбицията за увеличаване на земеделската земя в ЕС, обработвана съгласно методите на биологичното земеделие, в срок до 2030 г.; подчертава, че по-голямата част от държавите членки вече са приели цели относно увеличаването на земеделските площи за биологично производство; очаква с интерес анализа на сектора на биологичното земеделие в рамките на цялостната оценка на въздействието на стратегията и подчертава значението на европейския план за действие за биологичното земеделие с оглед на по-широкото внедряване на биологичното земеделие; подчертава, че развитието и растежът на сектора на биологичното производство трябва да бъдат съпътствани от пазарно обусловени промени и мерки в рамките на веригата на доставки, които стимулират по-голямото търсене на биологични храни и обезпечават доверието на потребителите, както и от обществени поръчки, данъчни стимули и широк спектър от мерки за популяризиране, научни изследвания, иновации, обучение и трансфер на научни знания, като всичко това би допринесло за стабилността на пазара на биологични продукти и за осигуряването на справедливо възнаграждение за земеделските стопани;

31. посреща със задоволство идеята за подобряване, стимулиране и възнаграждаване на естественото улавяне на въглерод в почвите, което вече е постигнато в някои стопанства, като земеделските стопани се компенсират допълнително за разработването и поддържането на добри селскостопански практики за улавяне на въглерод, което следва да доведе до увеличаване на поглътителите на въглерод в целия ЕС; подчертава, че политиките в областта на селското стопанство и храните следва да улесняват прехода към устойчиво селско стопанство, като възнаграждават земеделските стопани за ползите за околната среда и климата, които те осигуряват; подчертава, че е важно да се използват основани на природата решения, например широко редуване на културите, засаждане на междинни култури, пермакултура, агроекология и възстановяване на екосистемите, и по-специално възстановяване и поддържане на торфищата с цел увеличаване на естествените поглътители и улавянето на въглерод; подчертава при все това, че селското стопанство и селскостопанските практики, които оказват значително отрицателно въздействие върху климата, биологичното разнообразие, почвата, водата, въздуха и/или хуманното отношение към животните, не следва да получават финансиране в областта на климата, нито да бъдат стимулирани или възнаграждавани; призовава Комисията да проучи възможността за създаване на рамка за надеждно количествено определяне и сертифициране на въглерода, която следва да предотврати възможността за неточно представяне чрез заблуждаващи твърдения за екологосъобразност (т.нар. „greenwashing“); призовава Комисията да представи няколко варианта за улавянето на въглерод в селскостопанските почви и подчертава, че пазарите на въглеродни емисии са част от много по-широк набор от регулаторни и нерегулаторни мерки за намаляване на емисиите на парникови газове; подчертава, че схемите за улавяне на въглерод в селскостопанските почви следва да бъдат част от набор от стимули за постигане на целите в областта на климата; призовава предложенията да бъдат в съответствие с целите по отношение на хуманното отношение към животните и околната среда и с принципа „за ненанасяне на вреда“, установен в Зеления пакт; се застъпва за стимулирането на въвеждането на възстановяващи селскостопански практики, подобряването на достъпа до технологии, данни, обучение и информация и допълването на доходите на земеделските стопани чрез улавяне на въглерод и плащания за екосистемни услуги, като по-този начин се повишава тяхната устойчивост;

32. подчертава, че е важно да се гарантират сигурността и разнообразието на семената и посадъчния материал, за да се осигурят стабилни добиви и растителни сортове, адаптирани към натиска от изменението на климата, включително традиционни и адаптирани към местните условия сортове, както и сортове, подходящи за биологично производство и земеделски системи с ниско потребление на ресурси, като същевременно се гарантират прозрачността и свободата на избора за земеделските стопани и достъпа до генетични ресурси и иновативни техники за селекция на растенията, за да се допринесе за наличието на здрави семена и защитата на растенията от вредни вредители и от болести, както и за да се помогне на земеделските стопани да се справят с все по-големите рискове, произтичащи от изменението на климата, като се гарантира наличието на стимули за отворени иновации чрез селекция на растенията;

33. насочва вниманието към потенциалните отрицателни последици от концентрацията и монополизацията в сектора на семената и призовава Комисията да предприеме мерки за противодействие срещу тях, ако това се окаже необходимо; в този контекст подчертава значението на отворените иновации въз основа на правата на селекционерите на растения и отбелязва със загриженост вредното въздействие на патентите с широк обхват в сектора на семената; счита, че производството с нетърговска цел и използването на традиционни и приспособени към местните условия сортове семена от обикновени граждани и дребни стопани не трябва да се уреждат от непропорционални национални разпоредби и разпоредби на ЕС; подчертава, че е важно да се съхрани съществуването на стабилен единен пазар за сектора на семената в ЕС;

34. призовава за засилена координация на равнището на ЕС с цел стимулиране на опазването и устойчивото използване на генетичното разнообразие и за създаване на обща платформа на ЕС за обмен на информация относно опазваните генетични ресурси;

35. посреща със задоволство обявяването на преразглеждането на правилата за предлагане на пазара на традиционни и адаптирани към местните условия сортове култури, чиято цел е да се допринесе за тяхното опазване и устойчиво използване; подчертава необходимостта да се предприемат мерки за улесняване на регистрацията на сортовете семена, включително за биологично земеделие, и да се осигури по-лесен достъп до пазара за традиционните и приспособените към местните условия сортове;

36. отбелязва проучването относно статута на новите геномни техники съгласно правото на Съюза и в светлината на решението на Съда на Европейския съюз по дело C-528/61 (SWD(2021)0092), както и съобщението на Комисията, че тя възнамерява да предприеме регулаторни действия в тази сфера, включително оценка на въздействието и обществена консултация относно растенията, получени чрез определени нови геномни техники, с цел поддържане на високо равнище на защита на човешкото здраве и здравето на животните и на околната среда, като същевременно се извличат потенциални ползи от науката и иновациите, по-специално за да се допринесе за устойчивостта и целите по отношение на устойчивостта в рамките на Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“; подчертава принципа на предпазните мерки и необходимостта да се гарантират прозрачността и свободата на избор за земеделските стопани, преработвателите и потребителите и подчертава, че това действие в рамките на политиката следва да включва оценки на риска и цялостен преглед и оценка на възможностите за проследимост и етикетиране с цел да се постигне целесъобразен регулаторен надзор и да се предостави на потребителите съответната информация, включително за продуктите от трети държави, така че да се гарантират еднакви условия на конкуренция;

37. отново призовава Комисията да представи спешно ново законодателно предложение по въпроса за клонирането и „клонираните храни“; настоява, че това предложение трябва да включва забрана за клониране, забрана за пускане на пазара и внос на клонирани животни, техния репродуктивен материал и техните потомци, както и забрана за пускане на пазара и внос на храни, получени от клонирани животни и техните потомци; изразява дълбоко съжаление относно липсата на действия за регламентиране на клонингите и техните потомци и отново заявява, че естественото или изкуственото развъждане или процедурите за развъждане, които причиняват или е вероятно да причинят страдания или наранявания на което и да било от засегнатите животни, не трябва да се практикуват и че е необходимо да се гарантира, че храната от клонирани животни и техните потомци не навлиза в хранителната верига;

38. подчертава важната роля на европейските земеделски стопани за осъществяването на прехода към устойчива продоволствена система и подчертава, че за постигането на тази цел трябва да бъдат осигурени достатъчно финансови ресурси; подчертава необходимостта всички устойчиви производствени методи, включително биологичното, интегрирано производство и агроекологията, да бъдат използвани, насърчавани и подкрепяни, тъй като те могат да осигурят екологична устойчивост, да увеличат общия дял на земята, която се обработва съгласно екологосъобразни системи, и да предложат надеждни гаранции по отношение на качеството, безопасността, количеството и цената;

39. настоява, че националните стратегически планове, които ще бъдат изготвени от държавите членки и одобрени от Комисията в рамките на новата ОСП, следва да гарантират предоставянето на подходяща финансова подкрепа за всички земеделски и горски стопани в ЕС с цел укрепване на тяхната конкурентоспособност и техните доходи, така че те и техните семейства да могат да постигнат достоен стандарт на живот, да се борят с обезлюдяването на селските райони и да поддържат жизнеспособни селски общности;

40. посреща със задоволство факта, че новата ОСП ще предостави стимули за насърчаване на иновативните, цифровите, екологичните, регионалните и устойчивите бизнес модели за селското стопанство и занаятчийското производство на храни, по-специално чрез насърчаване на късите вериги на доставки, например продукти със защитени географски указания или наименования за произход, чрез спазване на правилата на единния пазар и чрез подходи, включващи иновативна местна логистика, като например „зелени центрове“, и интегриране на непромишленото производство на храни в други услуги в селските райони като туризма или гастрономията; подчертава, че регионалното предлагане на селскостопански продукти на пазара и партньорствата играят важна роля за насърчаването на устойчивите вериги на доставки; отчита, че когато липсва местно производство, се налага да се извършва внос;

41. призовава Комисията да одобрява единствено национални стратегически планове по ОСП, които ясно показват ангажираност по отношение на устойчивостта от икономическа, екологична и социална гледна точка и които са в съответствие с целите на Европейския зелен пакт, съответните цели за ЕС като цяло и Парижкото споразумение;

42. призовава тези планове надлежно да отчитат специфичните предизвикателства, пред които са изправени най-отдалечените региони на ЕС по отношение на биологичното разнообразие, селскостопанското производство и доставката на хранителни продукти и суровини; подчертава, че наличието на подходяща финансова подкрепа в рамките на ОСП е от решаващо значение, за да се даде възможност на селското стопанство на ЕС да допринесе за прехода към неутралност по отношение на климата и да се подобри опазването на биологичното разнообразие; посочва, че засилените мерки за подкрепа, включително програми за обучение и консултантски услуги, са от съществено значение, за да се даде възможност на земеделските стопани да изпълняват своята роля за постигане на целите на стратегията; призовава за въвеждането на „усъвършенствани екосхеми“ в националните стратегически планове в съответствие с позицията на Парламента, което би предотвратило ненужно дублиране на проверките на изпълнението на условията;

43. подчертава, че здравите почви са предпоставка за гарантиране на сигурността на производството на храни, фуражи и влакнодайни култури; съответно призовава Комисията и държавите членки да предотвратят допълнителното влошаване на състоянието им на равнището на ЕС; подчертава, че земеделската почва е основен природен ресурс, чието добро състояние е от ключово значение за изпълнението на стратегията „От фермата до трапезата“; в този контекст подчертава значението на новата стратегия за почвите и призовава Комисията да предприеме подходящи действия въз основа на нея, за да постигне необходимите решения; отчита първостепенното значение на органичния материал и биологичното разнообразие на почвите и на услугите и стоките, които те предоставят; изразява съжаление, че почвите са подлагани на все по-голям натиск; счита, че следва да се въведе надежден мониторинг в целия ЕС на почвените организми и тенденциите по отношение на техния обхват и обем, който да се извършва редовно във всички държави членки;

44. отчита значението на богатото разнообразие от ландшафтни характеристики, които са от съществено значение за поддържането на основните екосистемни услуги, например опрашване или естествен контрол на вредителите, по отношение на селскостопанското производство и които увеличават производителността му в дългосрочен план; посреща със задоволство целта на ЕС да отдели най-малко 10 % от земеделските площи за тази цел; припомня констатациите в оценката на въздействието от 20 октомври 2011 г., озаглавена „Общата селскостопанска политика към 2020 г.“ (SEC(2011)1153), където се посочва, че няма да бъде оказано значително въздействие върху производството или доходите на равнище земеделско стопанство;

45. подчертава, че земеделската земя е ограничена и следователно трябва да се използва ефикасно; подчертава необходимостта от включване в стратегията на иновативни модели на земеделие със слаб отпечатък върху земеползването, като например градинарство и отглеждане на насекоми;

46. отбелязва, че „защитеното отглеждане“ на плодове и зеленчуци в съвременни оранжерии е изключително устойчива система за производство на храни, която все повече се използва и която предлага редица предимства; призовава Комисията да вземе под внимание продължаващата трансформация в европейския градинарски сектор, която позволява по-устойчиво производство на храни и допринася за продоволствената сигурност, безопасността на храните, повишената ефективност на ресурсите и намаляването на хранителните отпадъци по цялата верига за производство на храни; подчертава, че освен слабия отпечатък върху земеползването съвременното градинарство допринася за различни цели на стратегията, например слаба нужда от входящи ресурси, ефективно използване на ресурсите и производство на плодове и зеленчуци близо до мястото на потребление, като по този начин се насърчават по-късите вериги на доставки и сигурността на доставките; призовава Комисията да обмисли възможността за отпускане на средства за инвестиции в научни изследвания и иновации в областта на системите за отглеждане под покритие в модерни оранжерии, които използват по-малко ресурси за отглеждането на същия добив;

47. призовава Комисията да насърчи правителствата на държавите членки да разширят или създадат системи, които позволяват на гражданите да наемат и използват изоставена и неизползвана държавна земя за производството на храни;

48. подчертава значението на използването на агролесовъдството и горските пояси за намаляване на натиска върху естествените гори, за подпомагане на справянето с изменението на климата и за повишаване на производителността, както и на заместването на използването на торове в селскостопанското производство; насърчава Комисията и държавите членки да разработят инструменти в рамките на бъдещите си национални стратегически планове за насърчаване на повторното и новото залесяване и да насърчават устойчивото агролесовъдство, включително горските пасища, когато това е възможно; призовава Комисията да популяризира програмите за специализирано обучение в целия ЕС, с цел земеделските стопани да се информират по-подробно за ползите от интегрирането на дървесната растителност в селското стопанство; подчертава, че възстановяването и подмладяването на съществуващите агролесовъдни системи, както и създаването на нови такива системи, би допринесло за целта за 3 милиарда дървета, включена в стратегията за биологичното разнообразие, което ще допринесе както за целите в областта на биоразнообразието и климата, така и за целта, свързана с диверсификацията и кръговостта;

49. подчертава значението на наличието на надеждни и строги критерии за производството на възобновяема енергия от биомаса и призовава Комисията да представи научнообосновани критерии като част от прегледа на Директивата за енергията от възобновяеми източници;

50. припомня, че европейската система в областта на хранително-вкусовата промишленост и рибарството следва да осигурява на гражданите по всяко време достатъчно и разнообразно предлагане на безопасна, питателна, здравословна и произведена по устойчив начин храна на достъпни цени, и подчертава, че увеличаването на икономическата, екологичната и социалната устойчивост на производството на храни в крайна сметка ще увеличи тяхната средносрочна и дългосрочна устойчивост, както и ще създаде нови икономически възможности и ще допринесе за използването на суровини от европейски произход; подчертава, че наличието на повече местно произведени храни може да допринесе за постигането на всички тези цели, включително продоволствената сигурност; припомня, че в ЕС 33 милиона души ( 69 ) на всеки два дена не са в състояние да си позволят качествено хранене; подчертава, че достъпността и наличността на храните изискват подходящи политически решения и трябва да продължат да се разглеждат като ключов фактор при оценката на увеличението на производствените разходи, включително на разходите, произтичащи от променящите се селскостопански практики; подчертава, че е необходимо да се подкрепи развитието на устойчиви МСП за производство на храни в селските райони;

51. настоятелно призовава Комисията да включи проблемите с продоволствената помощ в стратегията „От фермата до трапезата“, тъй като много европейци, по-специално семействата с един родител и студентите, страдат от недостиг на храна и тази цифра ще нарасне в резултат на социалните и икономическите последици от пандемията; отчита уникалната роля на сдруженията за продоволствена помощ в целия Европейски съюз, които трябва да получат по-силна подкрепа предвид нарастващия брой хора, които се нуждаят от помощ; счита, че за да повишим устойчивостта на нашата продоволствена система, е необходимо да увеличим връзките между продоволствените и селскостопанските политики на всяко ниво — от местното до европейското равнище;

52. посреща със задоволство факта, че Европейският зелен пакт се стреми да осигури достойни условия на живот за хората, които работят в селското стопанство и рибарството, и за техните семейства; припомня, че социалното измерение трябва да бъде изцяло интегрирано във всички бъдещи инициативи на стратегията наред с икономическото и екологичното измерение; подчертава, че пандемията от COVID-19 хвърли нова светлина върху трудните условия на живот и труд, и поради това подчертава значението на защитата на индивидуалните и колективните трудови и социални права на работниците и служителите в стопанствата, включително сезонните и мобилните работници, наети в рамките на веригата на доставки на храни в ЕС; призовава за осигуряване на подходящи условия на труд и живот за всички работници в сектора, за колективно договаряне и за социална закрила;

53. насърчава Комисията и държавите членки да разглеждат земеделската земя, земеделските умения, веригата на доставки на храни и работещите в нея като стратегически активи за безопасността и благосъстоянието на всички европейци и да гарантират, че условията на труд и социалната закрила в рамките на цялата верига на доставки на селскостопански продукти, включително наличието на надежден контрол на нелоялните практики във веригата, отговарят на националните стандарти и стандартите на ЕС за всички работници;

54. подчертава значението на сезонните работници за гладкото функциониране на веригата на доставки и призовава да се прилагат надеждни мерки за гарантиране на подходящите условия на труд и живот за тези работници; насърчава търговците на дребно да поемат отговорност и в своите практики за покупки да се придържат към критерии за социална, екологична и икономическа устойчивост;

55. посреща със задоволство намерението на Комисията да предложи план за действие при извънредни ситуации за справяне с продоволствените кризи, като се възползва от опита, придобит по време на пандемията от COVID-19, и като включи хармонизирани мерки за гарантиране на правилното функциониране на вътрешния пазар; счита, че насърчаването на проекти за териториално производство на храни, които стимулират развитието на къси хранителни вериги в държавите членки, може да помогне за справянето с такива кризи;

56. споделя възгледа, че пандемията от COVID-19 разкри колко е важно да се обезпечи солидна, устойчива и стабилна продоволствена система, която функционира при всякакви обстоятелства и е способна да осигурява на европейските потребители достъп до достатъчни доставки на местни храни на достъпни цени; подчертава във връзка с това необходимостта да се запази гладкото функциониране на единния пазар, и по-специално движението на храните, включително в период на здравна криза; подчертава също така, че пандемията следва да се възприема и като възможност за изграждането на устойчива и солидна продоволствена система, а не като оправдание за понижаване на амбициите, тъй като устойчивостта и здравето са взаимосвързани;

57. подчертава, че е необходимо, отчасти поради смущенията в световните производствени вериги и нарасналата нестабилност на цените, причинени от пандемията от COVID-19, да се развие отворена стратегическа автономност за ЕС с цел да се гарантира достъпът до ключови пазари и да се намали зависимостта от внос на стоки от жизнено значение, например източници на растителни протеини; отново заявява, че системите на хранително-вкусовата промишленост трябва да бъдат признати за ключов аспект на отворената стратегическа автономност на ЕС, за да се гарантира достатъчна наличност на безопасни и висококачествени храни и за да се поддържат добре функциониращи и издръжливи вериги на доставки на храни и търговски потоци по време на бъдещи кризи, в съответствие с член 2, параграф 1 от Парижкото споразумение;

58. подчертава, че селскостопанският сектор подкрепя не само земеделските производители, но и предприятията нагоре и надолу по веригата, осигурява и създава работни места и е гръбнакът на цялата хранителна промишленост; подчертава в това отношение, че запазването на културния пейзаж е движещата сила за активността на селските райони; подчертава значението на традиционните занаяти в регионалното и местното производство на храни и на богатото културно разнообразие, което произтича от това; припомня, че поддържането и предаването на майсторски знания в рамките на производството на храни също следва да се подпомагат като хоризонтална част на стратегията „От фермата до трапезата“, например чрез по-целенасоченото им включване в изследователски програми за участие и развитие;

59. изразява разочарованието си по повод на това, че в стратегията „От фермата до трапезата“ не се отдава достатъчно значение на рибарството и аквакултурите и че липсват амбиции по отношение на техния принос и потенциал; призовава Комисията да обърне надлежно внимание на спецификата на рибарството и аквакултурите във всички бъдещи законодателни предложения, стратегии или насоки; подчертава необходимостта от прилагането на екосистемен подход за постигане на устойчиви равнища на рибните популации и за възстановяване на морските и крайбрежните екосистеми, който следва да се съсредоточи и върху ползите и социалната, икономическата и екологичната устойчивост на секторите на рибарството и аквакултурите;

60. подчертава, че стабилните и надеждни правни уредби за сектора на рибарството и аквакултурите, които прилагат последователно принципа на предпазните мерки и които са съобразени с актуализираните стратегически насоки за устойчиво развитие на сектора на аквакултурите на ЕС, следва да бъдат основата за устойчиво оползотворяване на потенциала на сектора и за прилагането на по-добри мерки за защита в подкрепа на здравето на животните, включително по-ограничено използване на ветеринарни лекарства, както и на антибиотици, което би довело до увеличаване на популациите на риби и до повече яснота относно използването на пространството и лицензиите за антропогенна употреба, включително в сектора на аквакултурите, като се даде възможност за по-голяма предвидимост на инвестициите, без да се накърнява законодателството в областта на околната среда; подчертава, че е важно да се въведе прозрачен и приобщаващ механизъм, в съответствие с Директива 2014/89/ЕС за морското пространствено планиране, за разпределяне на пространството по справедлив начин между всички заинтересовани лица; подчертава, че е необходимо защитените морски зони да бъдат изцяло зачитани;

61. подчертава, че е от съществено значение да има надеждни механизми за проследяване, които да отговарят на изискванията на потребителите чрез предоставяне на информация относно това къде, кога, как и каква риба е уловена или отгледана, в т.ч. чрез етикетиране на произхода и метода на производство, както и относно стандартите за устойчивост и хуманно отношение към животните за всички продукти, продавани на пазарите на ЕС, включително продуктите, внасяни от държави извън ЕС, за да се гарантират безопасността на храните, прозрачността за потре