Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегия за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС“

(COM(2020) 592 final)

(2021/C 220/10)

Докладчик: Antonio GARCÍA DEL RIEGO Cъдокладчик: Kęstutis KUPŠYS

Консултация Европейска комисия, 11.11.2020 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 2.3.2021 г. Приемане на пленарна сесия 24.3.2021 г. Пленарна сесия № 559 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 268/2/8

1. Заключения и препоръки

1.1. Плащанията са най-силно засегнати от цифровизацията на финансовите услуги и безпрепятствените начини на плащане са от съществено значение за предприемачите и търговците, за да да могат те да започнат и разширяват дейността си успешно. COVID-19 ускори тенденцията към безкасови плащания и плащания по линия на електронната търговия и увеличи нуждата на търговците на дребно да възприемат инструменти, обхващащи всички канали за приемане на плащания офлайн, онлайн и на базата на мобилни устройства. Възприемането на тези инструменти, което изисква инвестиции в информационно-технологични системи и хардуер, натоварва с допълнителна тежест по-специално малките и средните търговци на дребно.

1.2. ЕИСК споделя позицията на Комисията относно стратегическото значение на плащанията и необходимостта от по-нататъшна работа с цел създаване на възможност за платежни операции в рамките на единния пазар чрез нови собствени, трансевропейски платежни решения. ЕИСК подкрепя позицията, че Комисията би трябвало да действа като политически катализатор, а частният сектор– да разработи новаторските решения за цифрови плащания.

1.3. ЕИСК подчертава, че парите в брой остават предпочитаното средство за разплащане на потребителите при техните покупки на дребно в търговските обекти и при трансакциите между лица. Парите в брой са от решаващо значение за социалното приобщаване и достъпа до основни услуги.

1.4. ЕИСК подкрепя позицията, че цифровото евро би трябвало да допълва съществуващите задължения на централните банки, че то не бива да се стреми да изтласква частния сектор, че частният сектор би трябвало да играе роля в разпространението на решения, свързани с цифровото евро, и че правата и задълженията на потребителите трябва да са ясно определени. Поверителността на операциите като важно право на потребителя би трябвало да се взема под внимание заедно с други характеристики, подобно на тези на парите в брой.

1.5. ЕИСК призовава Комисията:

1.5.1. Да подреди по приоритет действията и усилията предвид големия брой ключови действия, определени в стратегията.

1.5.2. Да намали настоящата несигурност по отношение на устойчив бизнес модел за незабавни плащания.

1.5.3. Да разглежда като преждевременно всяко законодателно действие в областта на платежните инструменти. ЕИСК предпочита участниците на пазара да бъдат оставени да разработят подходящи продукти за клиентите, а законодателно действие да се разгледа само ако не бъдат намерени подходящи решения.

1.5.4. Да гарантира пълното правоприлагане на Регламента относно единната зона за плащания в евро (ЕЗПЕ) от страна на държавите членки, по специално по отношение на липсата на спазване на член 9 от страна на платците и получателите на плащания (т.нар. „IBAN дискриминация“), съгласно който потребителите в ЕС би трябвало да могат да използват единна платежна сметка за преводи в евро и да извършват трансгранични банкови преводи в евро в рамките на ЕЗПЕ толкова лесно, колкото и на територията на родната си държава.

1.5.5. Да съсредоточи усилията си върху оперативната съвместимост между съществуващите и новопоявяващите се решения за електронна идентификация; Комитетът счита, че частният сектор заедно с органите би трябвало да получат по-добри възможности за създаване на решения за електронна идентификация, които да се използват отчасти за осъществяване на задълбочено установяване на идентичността на клиента (SCA) за целите на платежните операции. Всеобщо призната публична електронна идентификация е необходима; тя трябва да се основава на избора на потребителите, тяхното съгласие и гаранцията, че неприкосновеността на личния им живот се зачита изцяло.

1.5.6. Да хармонизира приемането на пари в брой на равнището на ЕС, тъй като понастоящем то се различава значително между държавите.

1.5.7. Да разшири споделянето на данни между различни сектори, като предвиди разпоредби, обхващащи всички доставчици на финансови услуги, в съответствие с принципите на Общия регламент относно защитата на данните ( 1 ) , за да се отключат допълнителни предимства за европейските потребители, тъй като това може да насърчи иновативен и конкурентен финансов сектор.

1.5.8. Да предложи законодателство, чиято цел е да обезпечи правото на достъп при справедливи, разумни и недискриминационни условия до инфраструктурни технологии, които се считат за необходими, за да се поддържа предоставянето на платежни услуги.

1.6. ЕИСК счита, че съответните участници на пазара би трябвало да бъдат обект на подходящо законодателство, надзор и контрол, които да гарантират еднакви условия на конкуренция сред субектите, които предлагат едни и същи услуги и дейности.

1.7. ЕИСК разбира нуждата да се гарантира отворена и достъпна платежна система и да се оцени включването на институции за плащания и електронни пари в приложното поле на Директивата относно окончателността на сетълмента (ДОС).

1.8. ЕИСК приветства предложените действия с цел осигуряване на ангажимент за намаляване на средните разходи за парични преводи в световен мащаб на равнище под 3 % до 2030 г. и насърчава Комисията да играе активна роля в наблюдението и осигуряването на подкрепа за съответните действия, определени в Пътната карта на Съвета за финансова стабилност относно укрепване на трансграничните плащания.

2. Стратегията на Комисията

2.1. В съобщението си от декември 2018 г. Комисията подкрепи „напълно интегрирана система за незабавни плащания в ЕС, за да се намалят рисковете и слабите места в платежните системи за малки плащания и да се повиши автономността на съществуващите платежни решения“ ( 2 )

2.2. Цифровите иновации променят из основи предоставянето на финансови услуги. Употребата на безкасовите плащания нараства все по-бързо в резултат на цифровизацията и променящите се предпочитания на потребителите ( 3 ) . Пандемията от COVID-19 допълнително ускори преминаването към цифрови плащания и затвърди жизненоважното значение на сигурните, достъпни и удобни (включително безконтактни) плащания за осъществяването на сделки от разстояние и „лице в лице“.

2.3. През последните години настъпиха значителни подобрения благодарение най-вече на развитието на единната зона за плащания в евро (ЕЗПЕ) и на хармонизирането на законодателството за плащанията на дребно. При все това пазарът на плащания в ЕС продължава да е в значителна степен раздробен по национален принцип, тъй като повечето национални платежни решения, основаващи се на карти или плащания в реално време, не работят в трансграничен план. Динамичната среда на европейските платежни услуги показва, че при все това съществува риск от несъответствия, поради който е необходима ясна рамка за „управление“ в подкрепа на стратегията на ЕС за плащанията на дребно.

2.4. Целта на Комисията е да се създаде силно конкурентен пазар на плащания, който да е от полза за всички държави членки, независимо от валутата, която използват, в който всички участници на пазара да могат да се конкурират при справедливи и равни условия за предоставяне на иновативни платежни решения, които зачитат напълно международните ангажименти на ЕС.

2.5. Тъй като плащанията са начело на цифровите иновации в областта на финансите, прилагането на тази стратегия ще допринесе за по-разширена визия на Комисията по отношение на цифровите финанси, както и за нейните цели за премахване на фрагментацията на пазара, насърчаване на обусловени от потребностите на пазара иновации в областта на финансите и справяне с новите предизвикателства и рискове, свързани с цифровите финанси, като същевременно се гарантира технологична неутралност.

3. Общи бележки

3.1. Цифровите финансови услуги придобиват все по-голямо значение за европейските потребители и предприятия. Пандемията от COVID-19 само увеличи значението на цифровизацията в обществата, в това число във финансовите услуги. Плащанията са най-засегнати от цифровизацията на финансовите услуги и безпрепятствените начини на плащане са от ключово значение за предприемачите и търговците, така че те да могат да започнат и разширяват дейността си успешно. COVID-19 ускори тенденцията към безкасови плащания и плащания по линия на електронната търговия и увеличи нуждата на търговците на дребно да възприемат инструменти, обхващащи всички канали за приемане на плащания офлайн, онлайн и на базата на мобилни устройства. Това възприемане изисква инвестиции в информационно-технологични системи и хардуер, което представлява допълнителна тежест, по-специално за малките и средните търговци на дребно.

3.2. ЕИСК приветства подкрепата от страна на Комисията за модернизиране и опростяване на съоръженията на търговците в ЕС за приемане на плащания посредством варианти за финансиране и обучение. Важно е да се подчертае ключовата роля на МСП в европейската икономика. Те представляват съществено важен сектор, тъй като около 90 % от европейските предприятия са МСП и те представляват над 50 % от работните места. Малките и средните предприятия могат да допринесат за силно икономическо възстановяване.

3.3. ЕИСК споделя позицията на Комисията относно стратегическото значение на плащанията, както и че продължаващата липса на трансевропейски цифрови платежни решения, които да могат да се използват на цялата територия на Европа, поражда риск от по-нататъшно раздробяване на пазара, докато глобални участници превземат целия вътрешноевропейски пазар на трансгранични плащания. Следователно, макар европейските потребители и предприятия вече да имат достъп до ефективни, конкурентни и иновативни платежни решения и платежни инструменти, е необходима по-нататъшна работа с цел създаване на възможност за платежни операции в рамките на единния пазар чрез нови собствени, трансевропейски платежни решения. ЕИСК подкрепя позицията, че Комисията би трябвало да действа като политически катализатор, а частният сектор– да разработи новаторските решения за цифрови плащания.

3.4. ЕИСК е твърдо убеден, че решенията за незабавни плащания са от първостепенно значение. Въпреки това той призовава Комисията да подреди ясно по приоритет действията и усилията предвид големия брой ключови действия, определени в стратегията. Осъществяването на някои от ключовите действия, както и на общите цели на стратегията за плащанията на дребно, по-специално целта за собствени, трансевропейски платежни решения, ще изисква значителни усилия от страна на бранша. ЕИСК счита, че всякакви допълнителни изисквания и регулаторни проекти би трябвало да се оценяват внимателно.

3.5. ЕИСК призовава Комисията да обърне особено внимание на равнищата на измамите с незабавни плащания и при необходимост да предприеме подходящи действия.

3.6. ЕИСК настоява, че е необходимо спешно да се подобрят цифровите умения и грамотността чрез образование и обучение. Това трябва да се осъществи отчасти чрез надграждане на Рамката за цифрова компетентност и насърчаване на държавите членки да подобрят ученето през целия живот на всички образователни равнища с оглед на уменията, които ще бъдат най-търсени. Целта е да се гарантира, че отделните лица ще се превърнат в участници със задълбочени познания в сферата на данните, с по-добра осведоменост и контрол върху своите данни, приложения за големи информационни масиви и управление на данните и ще разбират своята цифрова среда и свързаните с нея рискове (например персонализиране).

3.7. ЕИСК би искал да се предотврати положение, при което потребителите „не са свързани“ и са изложени на вероятността от финансово изключване поради липса на цифрови умения или инструменти, което представлява ясен риск сред растящия брой възрастни хора в Европа.

4. Конкретни бележки

Стълб 1: все повече решения за цифрови и незабавни плащания с трансевропейски обхват

4.1. ЕИСК изразява силната си подкрепа за усилията за снабдяване на европейския пазар на плащания с няколко собствени, трансевропейски платежни решения. Те би трябвало да имат добавена стойност за потребителите и предприятията в качеството им на крайни ползватели и да дават възможност на европейските участници на пазара да се конкурират по-успешно с господстващите понастоящем участници на пазара и с новопоявяващи се и евентуално господстващи участници на пазара, като например големите технологични компании („BigTechs“), и биха засилили международната роля на еврото. Предвид настоящото положение на пазара и утвърдената позиция на настоящите участници на пазара на карти, създаването на такива трансевропейски платежни решения би представлявало голямо начинание за европейския сектор на плащанията.

4.2. ЕИСК подкрепя идеята за анализиране на възможността за използване на директни дебити на цялата територия на Европа за плащания в магазините. Моделът на електронния директен дебит, който се използва широко в Германия, би могъл да бъде разширен. Това би изложило господстващите на пазара картови схеми на конкуренция на основата на директния дебит („Директен дебит в рамките на ЕЗПЕ“).

4.3. За да се даде възможност за разработване на трансевропейски платежни решения на основата на незабавните плащания, е от съществено значение участниците на пазара да имат яснота относно бизнес модела. Без това не може да се очаква да бъдат вземани инвестиционни решения. ЕИСК призовава Комисията да намали настоящата несигурност по отношение на устойчив бизнес модел за незабавни плащания.

4.4. По отношение на броя на доставчиците на платежни услуги, които предлагат деноминирани в евро незабавни плащания и са регистрирани в схемата за незабавни преводи в рамките на ЕЗПЕ (SCT Inst.), вече е налице добро покритие на доставчиците на платежни услуги, по-специално в еврозоната. Това обаче все още не е достатъчно за постигане на пълно покритие на незабавните плащания. Пазарът се стреми към повишаване на равнищата на възприемане от страна на доставчиците на платежни услуги и към постигане на по-широко покритие и предоставяне на незабавни преводи, деноминирани в евро. ЕИСК подкрепя мерките, чиято цел е да се разгледат, наред с другото, възприемането, оперативната съвместимост и други въпроси, произтичащи от широкоразпространеното използване на SCT Inst., в това число въпроси, свързани със защитата на потребителите.

4.5. ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че решенията на ниво краен потребител следва да бъдат оперативно съвместими и достъпни, да добавят стойност и да отговарят на нуждите на широк кръг потребители, както и да притежават характеристики, които ги поставят наравно с други съответни платежни инструменти. ЕИСК счита, че е твърде рано да се обмислят каквито и да е законодателни действия в тази област и че е за предпочитане да се даде възможност на участниците на пазара, водени от съществуващата конкуренция на пазара, да разработят подходящи продукти за клиентите, а законодателно действие да се разгледа само ако не бъдат намерени подходящи решения.

4.6. ЕИСК изразява пълното си съгласие с Комисията относно необходимостта да се гарантира пълно правоприлагане на Регламента относно ЕЗПЕ от страна на държавите членки, по специално по отношение на липсата на спазване на член 9 от страна на платците и получателите на плащания (т.нар. „IBAN дискриминация“). Съгласно член 9 потребителите в ЕС следва да могат да използват единна платежна сметка за преводи в евро и да извършват трансгранични банкови преводи в евро в рамките на ЕЗПЕ толкова лесно, колкото и на територията на родната си държава. Въпреки това много оператори продължават да отхвърлят заявки за трансграничен директен дебит от клиенти с номера IBAN, които не са от тяхната държава, и дори да отказват да извършват преводи в рамките на ЕЗПЕ към номера IBAN, които не са от тяхната държава. Това е съществена пречка пред единния пазар и ограничава достъпа на клиентите до трансгранични услуги. Държавите членки би трябвало да бъдат призовани да предприемат по-строги мерки за правоприлагане на този регламент, който влезе в сила през 2014 г.

4.7. Решенията с електронна идентификация (e-ID) представляват съществен елемент на цифровите услуги, в това число финансовите услуги. Регламентът относно електронната идентификация и удостоверителните услуги е първа стъпка за осигуряване на трансгранично признаване и използване на национално признати схеми за електронна идентификация. Ясно е обаче, че настоящата уредба относно електронната идентификация и удостоверителните услуги не е достатъчна и не може да постигне необходимите резултати. Всеобщо призната електронна идентификация е необходима въз основа на избора на потребителите, тяхното съгласие и гаранцията, че неприкосновеността на личния им живот се зачита изцяло. ЕИСК насърчава Комисията да съсредоточи усилията си върху оперативната съвместимост между съществуващите и новопоявяващите се решения и счита, че частният сектор заедно с органите, както е например в скандинавските държави, би трябвало да получат по-добри възможности за създаване на решения за електронна идентификация, които да се използват отчасти за осъществяване на задълбочено установяване на идентичността на клиента за целите на платежните операции.

4.8. Широкоразпространеното приемане на цифрови плащания е съществена част от един съвременен пазар на плащания. ЕИСК подкрепя мерките за оценяване на равнището на приемане на цифрови средства за плащане от страна на търговците и за намиране на начини за увеличаване и улесняване на това приемане, по-специално от страна на МСП и по-дребните търговци. За обществото като цяло е от съществено значение да се запази достъпът до пари в брой и да се гарантира тяхното приемане. Същото обаче важи и за цифровите средства за плащане, тъй като на потребителите би трябвало да се дава избор.

4.9. ЕИСК подчертава, че парите в брой остават най-предпочитаният платежен инструмент на потребителите при техните плащания на дребно в търговските обекти и за лични операции, както е посочено в наскоро публикуваното проучване на Европейската централна банка относно свързаните с плащанията нагласи на потребителите в еврозоната („SPACE“) ( 8 ) . Характеристиките на парите в брой се различават в голяма степен от тези на цифровите плащания. Парите в брой са единственият платежен инструмент, при който неприкосновеността на личния живот е защитена. Парите в брой са публични средства, които представляват задължение на централната банка. Ако всички електрически и електронни устройства излязат от строя („цифров коронавирус“), парите в брой ще останат единственото решение като средство за плащане в икономиката. В допълнение, парите в брой са от решаващо значение за социалното приобщаване и достъпа до основни услуги. Комисията и ЕЦБ би трябвало да разгледат особено внимателно въпросите за достъпа и приемането на пари в брой и при необходимост да предприемат подходящи мерки.

4.10. Една от последиците на кризата с COVID-19 е, че много търговци на дребно решиха (временно) да не приемат пари в брой. Както посочва Комисията, парите в брой са законно платежно средство, гарантирано от Договорите. Развитието в използването на пари в брой би трябвало да се ръководи от търсенето. Правилата за приемане на пари в брой се различават между държавите. Необходима е хармонизация на равнището на ЕС.

4.11. Предвид текущите промени е разбираемо, че ЕЦБ проучва евентуалното емитиране на цифрово евро и че Комисията подкрепя тези усилия. Въздействието на цифровото евро би могло потенциално да бъде безпрецедентно и следва да се оцени много внимателно. ЕИСК подкрепя изложените от ЕЦБ принципи, по-специално че цифровото евро би трябвало да допълва съществуващите задължения на централните банки, че то не би трябвало да се стреми да изтласква частния сектор, че частният сектор би трябвало да играе роля в разпространението на решения, свързани с цифровото евро, и че правата и задълженията на потребителите трябва да са ясно определени. Поверителността на дадена операция като важно право на потребителя би трябвало да се взема под внимание заедно с други характеристики, подобно на тези на парите в брой. Същият подход би трябвало да важи и за всяка инициатива за цифрови валути на централните банки в държавите — членки на ЕС, извън еврозоната.

Стълб 2: иновативни и конкурентни пазари на плащания на дребно

4.12. Прилагането на втората Директива за платежните услуги (ДПУ2) ( 9 ) представляваше голямо начинание за сектора на платежните услуги, като отчасти то продължава и досега. С ДПУ2 бяха въведени две съществени промени: въвеждане на задълбочено установяване на идентичността на клиента и достъп на доставчици трети страни (ДТС) до платежни сметки. В някои случаи, по-специално по отношение на задълбоченото установяване на идентичността на клиента за целите на операции по линия на електронната търговия, срокът за прилагане беше краят на 2020 г. ЕИСК призовава настоятелно Комисията да проучи подробно въздействието на ДПУ2, преди да предлага преглед.

4.13. ЕИСК подкрепя действия за изграждане на рамка в областта на „отворените финанси“ за Европа. Отворените финанси имат потенциала да отключат допълнителни предимства за европейските потребители, тъй като могат да насърчат иновативен и конкурентен финансов сектор. ЕИСК счита, че широка рамка в областта на отворените финанси не може да се изгради на основата на същите принципи като тези на ДПУ2, тъй като тази директива се занимава само с платежните сметки и доставчиците на платежни услуги и предвижда едностранно споделяне на данни от страна на част от пазара. Необходимо е да се разработи конкретен текст, който да обхваща всички доставчици на финансови услуги, в съответствие с принципите на Общия регламент относно защитата на данните ( 10 ) , както и да се проучи потенциалът за разширяване на споделянето на данни между различни сектори. В Съобщението относно стратегията за цифровизиране на финансовите услуги в ЕС ( 11 ) се посочва, че Комисията ще внесе това предложение до средата на 2022 г.

4.14. Безконтактните плащания стават все по-разпространени и са важни в контекста на настоящата пандемия от COVID-19. В повечето държави максималният размер за безконтактно плащане беше увеличен по време на първите етапи на пандемията, като в повечето случаи увеличението беше до максимума, разрешен в ДПУ2 (50 EUR на операция и 150 EUR кумулативно), в отговор по-специално на искания от страна на общностите на търговците. Евентуалните промени в тези законоустановени максимални размери като част от прегледа на ДПУ2 би трябвало да се оценят внимателно, за да се постигне баланс между улесняването на използването, от една страна, и свързаните със сигурността и отговорността съображения, от друга.

4.15. ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че като част от прегледа на ДПУ2 в приложното поле на законодателството следва да бъдат включени рисковете, произтичащи от услугите, които не са регулирани понастоящем. Такива доставчици, които са спомагателни за предоставянето на регулирани платежни услуги или услуги, свързани с електронни пари, остават извън регулирания периметър, а същевременно са съществени участници на пазара. ЕИСК разбира, че когато те са особено тясно свързани с динамиката на пазара и клиентите ги разглеждат като доставчици на платежна услуга, те също би трябвало да бъдат предмет на регулиране и надзор като доставчици на платежни услуги. Важно е всички съответни участници на пазара да бъдат обект на подходящо законодателство, надзор и контрол, които да гарантират еднакви условия на конкуренция сред субектите, които предлагат едни и същи услуги и дейности.

Стълб 3: ефикасни и оперативно съвместими системи за плащания на дребно и друга поддържаща инфраструктура

4.16. ЕИСК разбира нуждата да се гарантира отворена и достъпна платежна система и при прегледа на Директивата относно окончателността на сетълмента ( 12 ) да се оцени дали би било полезно нейното приложно поле да се разшири така, че да включва институции за плащания и електронни пари, за да им бъде разрешено да осъществяват пряк достъп до платежни системи и инфраструктури, като например платформата TARGET2 и системата TARGET за сетълмент на незабавни плащания (TIPS). ЕИСК подчертава, че е необходимо да бъдат защитени сигурността и целостта на основните платежни системи. Това ще бъде още по-важно, ако при прегледа на ДПУ2 приложното поле на директивата бъде разширено така, че да обхване участници на пазара, които понастоящем не са обхванати от законодателството, като например доставчиците на технически услуги. Това отново подчертава необходимостта да се гарантира, че всички страни имат достъп при едни и същи условия на основата на еднакви условия на конкуренция.

4.17. ЕИСК подкрепя изцяло целта на Комисията да предложи законодателство, чиято цел е да обезпечи правото на достъп при справедливи, разумни и недискриминационни условия до инфраструктурни технологии, които се считат за необходими, за да се поддържа предоставянето на платежни услуги. Понастоящем някои важни технологии, които поддържат предоставянето на платежни услуги, като например антената за комуникация в близко поле (NFC) на някои мобилни устройства, ограничават достъпа, от което произтича ограничаване на конкуренцията в областта на безконтактните мобилни плащания и банките са принудени да плащат такса на трета страна за това, че просто е разрешила на потребител да използва дадена технология (като например NFC) за ежедневните си плащания. Тези плащани от банките такси може в някои случаи да бъдат прехвърлени впоследствие на потребителя. Въпреки че този проблем вече е решен в някои държави членки, е важно да се разгледа и на европейско равнище, за да се даде възможност на всички граждани на ЕС да се ползват от по-голямата конкуренция в тази област, да се осигурят еднакви условия на конкуренция за доставчиците на платежни услуги и да се увеличи широкоразпространеното възприемане на мобилните безконтактни плащания. Законодателството би трябвало да гарантира, че всички участници имат едни и същи права и задължения и са предмет на едни и същи изисквания за лицензиране и други регулаторни изисквания.

Стълб 4: ефикасни международни плащания, включително парични преводи

4.18. ЕИСК изразява съгласие, че е важно да се подобрят трансграничните плащания в световен план и да се предприемат посочените от Комисията действия като насърчаване на приемането на международни стандарти в областта на плащанията, например глобалната платежна инициатива на Дружеството за световни междубанкови финансови телекомуникации (SWIFT) и стандарта ISO20022, които подобряват трансграничните плащания в рамките на съответната мрежа за банкиране.

4.19. Паричните преводи остават най-скъпият вид плащане. ЕИСК приветства предложените действия с цел осигуряване на ангажимент за намаляване на средните разходи за парични преводи в световен мащаб на под 3 % до 2030 г. и насърчава Комисията да играе активна роля в наблюдението и осигуряването на подкрепа за съответните действия, определени в Пътната карта на Съвета за финансова стабилност относно укрепване на трансграничните плащания. Таксите може да нанесат несъразмерна вреда на лицата, които са в неравностойно финансово положение. Конкуренцията и технологичният напредък вече помогнаха за подобряване на достъпа до по-бързи и по-евтини средства за трансгранични парични преводи, но предстои още много работа. За операторите в областта на паричните преводи, които работят към/от държави в съседство с ЕС, по-добрият достъп до базирана в ЕС инфраструктура за плащания може да осигури основа за намаляване на разходите.

Брюксел, 24 март 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1.

(2) COM(2018) 796 final.

(3) Според ЕЦБ през 2018 г. безкасовите плащания са достигнали 91 милиарда трансакции в еврозоната и 112 милиарда в ЕС, докато през 2017 г. те са били около 103 милиарда.

(4) COM(2020) 591 final.

(5) COM(2020) 595 final.

(6) COM(2020) 593 final.

(7) https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2019/html/ecb.sp191126~5230672c11.en.html.

(8) Study on the payment attitudes of consumers in the euro area (SPACE) („Проучване на нагласите на потребителите относно плащанията в еврозоната“), декември 2020 г.

(9) ОВ L 337, 23.12.2015 г., стр. 35.

(10) ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1.

(11) COM(2020) 591 final.

(12) ОВ L 166, 11.6.1998 г., стр. 45.