C 486/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Фонд за приспособяване към изменението на климата, финансиран от Кохезионния фонд и Next Generation EU“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 486/04)

Докладчик: Ioannis VARDAKASTANIS Съдокладчик: Judith VORBACH

Решение на Пленарната асамблея 20.1.2022 г. Правно основание член 52, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 9.9.2022 г. Приемане на пленарна сесия 21.9.2022 г. Пленарна сесия № 572 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 139/3/3

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският съюз (ЕС) предприема значителни стъпки в борбата с изменението на климата и намаляването на емисиите на парникови газове (ПГ). Политиките на ЕС в областта на климата, околната среда и енергетиката са замислени в дългосрочен план, за да помогнат за предотвратяване на най-тежките последици от извънредната климатична ситуация, пред която е изправена нашата планета. Това обаче може да се окаже недостатъчно.

1.2. Макар поетият от ЕС ангажимент да е значителен, последиците от изменението на климата и недостига на ресурси, за съжаление, вече се усещат. Затова трябва да се адаптираме към една реалност, с която до момента не се бяхме сблъсквали. Въпреки че ЕС с основание се ангажира да избегне влошаване на положението, не сме подготвени за непредвидени извънредни климатични ситуации, енергийни кризи и природни бедствия.

1.3. От 2021 г. насам преживяхме две особено значими извънредни ситуации, при които механизмите за финансиране на ЕС се оказаха неподготвени да реагират. Първата са разрушенията, причинени от наводненията и горските пожари, които се наблюдаваха в цяла Европа през лятото на 2022 г. Втората ситуация се изразява в продължаващата енергийна криза и необходимостта от енергийна независимост на ЕС вследствие на нахлуването на Русия в Украйна през 2022 г.

1.4. Справяне с енергийната бедност и устойчивост на ЕС: предизвикателства от икономически и социален аспект ( 1 ). Настоящият механизъм на Съюза за реагиране при природни бедствия е фонд „Солидарност“ на Европейския съюз. Наличният годишен бюджет на фонд „Солидарност“ обаче е по-малък от стойността на щетите, причинени от неотдавнашните природни бедствия, и трябва да бъде драстично увеличен. Финансирането от ЕС за екологичния енергиен преход е по-значително, но не отчита спешната нужда от енергийна независимост, която Съюзът изпитва понастоящем, и огромния риск от енергийна бедност, както е посочено в становището на ЕИСК относно

1.5. ЕИСК е на мнение, че ЕС се нуждае от нов механизъм за финансиране, който да може да предложи незабавна и амбициозна подкрепа за подпомагане на държавите членки в такива извънредни ситуации като посочените по-горе. Ето защо ЕИСК предлага да се създаде нов Фонд за приспособяване към изменението на климата. Това финансиране следва да бъде пренасочено от съществуващите фондове на Съюза, най-вече от Кохезионния фонд и Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), но да се управлява по рационализиран и съгласуван начин чрез този нов фонд.

1.6. Модернизирането на финансирането може да включва и разширяване на обхвата, подобряване на съществуващите програми и разглеждане на Next Generation EU като образец за нов инструмент за финансиране.

1.7. С оглед на значителните нужди от инвестиции ЕИСК също така съветва Комисията да разгледа възможността за укрепване на Фонда за приспособяване към изменението на климата чрез насърчаване на инвестиции и участие от страна на частния сектор. Що се отнася по-специално до природните бедствия, Комисията и държавите членки следва също така да положат усилия за увеличаване и улесняване на застрахователното покритие и да използват застрахователната система като средство за насочване на финансирането към подобряване на издръжливостта спрямо изменението на климата, особено в изложените на риск райони, за да се намали зависимостта от финансова подкрепа от ЕС.

1.8. Фондът за приспособяване към изменението на климата трябва да бъде адаптивен и гъвкав и да е готов да реагира на нови и възникващи кризи през следващите години и десетилетия.

1.9. От решаващо значение е функционирането на Фонда за приспособяване към изменението на климата, насочено повече към бързи и неотложни реакции, да бъде съгласувано с всеобхватните политики на ЕС в областта на климата, околната среда и енергетиката, което в дългосрочен план ще доведе до това да се разчита по-малко на реагиране при извънредни ситуации и ще защити както човечеството, така и природата.

2. Общи бележки

2.1. ЕИСК признава, че преодоляването на свързаната с климата криза е в съответствие с ангажиментите, поети от ЕС в рамките на Европейския зелен пакт за изпълнение на Парижкото споразумение и целите за устойчиво развитие (ЦУР). Въпреки че ограничаването на причините за изменението на климата следва да бъде на първо място в политиката на ЕС в областта на климата, ЕИСК подчертава, че успоредно с плановете за намаляване на емисиите на парникови газове е необходимо да се разполага със стабилни и рационализирани механизми за финансиране, за да се преодолеят извънредните ситуации в областта на климата и енергетиката, пред които гражданите на ЕС са вече изправени.

2.2. Визията на ЕИСК е за нов Фонд за приспособяване към изменението на климата — предложение, подкрепено от няколко членове на Европейския парламент ( 2 ) . Този механизъм следва да бъде обезпечен с ресурси, като се използват наличните средства от Кохезионния фонд и Механизма за възстановяване и устойчивост, събрани в единен фонд, който ще подобри ефективността и времето за реагиране и ще улесни централизирания мониторинг на областите, в които финансирането е най-необходимо. Той следва да засили способността на ЕС да оказва подкрепа на държавите членки за бързо реагиране при извънредни ситуации, свързани с климата, околната среда и енергетиката. В настоящия контекст той би послужил за справяне с две от най-осезаемите извънредни ситуации, в които се намираме в момента: възстановяването от все по-честите природни бедствия и спешната необходимост от екологичен преход и преминаването на Европа към енергийна независимост, разполагайки при това с определена гъвкавост за справяне с бъдещите кризи.

2.3. Въпреки че вече се насочват средства на ЕС към енергийния преход и възстановяването след бедствия, различни проблеми възпрепятстват тяхната ефективност. Съществуващият фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, създаден, за да подпомага възстановяването на общностите след природни бедствия, просто не е достатъчно голям, за да отговори на мащаба на съвременните климатични бедствия. Финансирането на енергийния преход е по-амбициозно, но все още далеч не е достатъчно. Освен това то се управлява чрез редица различни фондове, с риск от непоследователност или припокриване, и по начин, който смесва непосредствените с по-дългосрочните цели в борбата с изменението на климата. Необходимостта от увеличаване на енергийната независимост на ЕС във връзка с нахлуването на Русия в Украйна подчерта до каква степен енергийната ни зависимост от враждебно настроени държави отслабва нашата способност да реагираме решително при международни събития.

2.4. Ето защо ЕИСК призовава за създаването на Фонд за приспособяване към изменението на климата, който да има за конкретна цел да реагира на вероятните в близко бъдеще извънредни ситуации в областта на околната среда, климата и енергетиката и да помогне на ЕС да се приспособи към новата реалност, в която подобни кризи, за съжаление, стават все по-чести. Фондът за приспособяване към изменението на климата следва да служи като резерв за финансиране, готов да реагира в моменти на остри инвестиционни нужди.

2.5. Фондът трябва да предлага гъвкавост и устойчивост за бързи и амбициозни инвестиции за посрещане на непосредствените нужди на ЕС, като същевременно остава съобразен с дългосрочните политики в областта на климата и енергетиката. Той следва да обединява част от средствата, предназначени за политиката на сближаване, които понастоящем се насочват към проблемите , свързани с климата, съществуващия фонд „Солидарност“ и част от средствата на МВУ, отпуснати за екологични реформи. Съсредоточаването на тези средства в един фонд с ясен акцент върху спешните действия ще осигури по-ефективна реакция и ще улесни мониторинга на най-неотложните нужди от инвестиции. То следва да подобри способността за незабавно насочване на парите там, където са необходими.

2.6. Модернизирането на финансирането може да включва и разширяване на обхвата и подобряване на съществуващите програми. Предвид общия интерес и спешната необходимост от борба с изменението на климата и неговите катастрофални последици, ЕИСК подчертава също така и нуждата от по-добър метод на финансиране в бъдеще. Дори и да се въведе — с основание — „златно правило“ за зелените инвестиции, някои държави членки може да не са в състояние да привлекат необходимите мащабни инвестиции, без да застрашат фискалната си устойчивост. Ето защо ЕИСК препоръчва също Next Generation EU да се разгледа като модел за финансиране на Фонда за приспособяване към изменението на климата. Безвъзмездните средства и/или заемите от този фонд следва да бъдат отпускани, при условие че държавата членка или регионът, който ги получава, инвестира в борбата с изменението на климата или последиците от това изменение, например чрез последващи инвестиции в енергия от възобновяеми и декарбонизирани източници. Всички подобни мерки на политиката трябва да бъдат свързани със задължителното участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество, като трябва да се спазва и принципът на партньорство, залегнал в политиката на сближаване.

2.7. ЕИСК обръща внимание на факта, че сам по себе си Фондът за приспособяване към изменението на климата няма да бъде достатъчен за справяне с последиците от природни бедствия и за покриване на разходите за адаптиране към изменението на климата, с цел осигуряване на възможност за по-добра устойчивост. Във връзка с това ЕИСК обръща внимание на „пропуските в опазването на климата“, т.е. дела на незастрахованите икономически загуби, причинени от бедствия, свързани с климата. Застрахователното покритие срещу природни бедствия в Европа си остава ниско, като само около 35 % от загубите, причинени от природни бедствия в периода 1980—2017 г., са били застраховани ( 3 ) . Поради това е важно да се проучи и насърчи застраховането срещу бедствия в държавите членки и да се популяризират националните застрахователни схеми, които насърчават потребителите да инвестират в приспособяването, намалявайки натиска върху фондовете на ЕС и насърчавайки проактивните инвестиции. В резултат на диалога между заинтересованите страни и иновациите, свързани със застрахователните продукти, могат да се разработят нови решения за прехвърляне на риска в рамките на застрахователната и презастрахователната система, като същевременно се дава приоритет на стабилността на финансовите пазари и защитата на потребителите ( 4 ) . Това би подобрило капацитета на Фонда за приспособяване към изменението на климата да може да посреща предизвикателствата, пред които е изправен.

2.8. Фондовете на ЕС също играят важна роля като начален капитал, който да привлича частни инвестиции, включително за адаптиране с цел подобряване на устойчивостта спрямо изменението на климата.

3. Фондът за приспособяване към изменението на климата като инструмент за възстановяване след бедствия и подготвеност за тяхното посрещане

3.1. o C е максимумът, който планетата може да понесе; ако температурите се повишат още повече след 2030 г., ще се сблъскаме с още повече суши, наводнения, екстремни горещини и бедност за стотици милиони хора; вероятната смърт на най-уязвимите популации“ В междуинституционално проучване на ЕС ясно се онагледява спешната необходимост от справяне с климатичната катастрофа: „Увеличение с 1,5C е максимумът, който планетата може да понесе; ако температурите се повишат още повече след 2030 г., ще се сблъскаме с още повече суши, наводнения, екстремни горещини и бедност за стотици милиони хора; вероятната смърт на най-уязвимите популации“ ( 5 )

3.2. Започва да става ясно, че сме крайно неподготвени за предизвикателствата, свързани с изменението на климата. През 2021 г. държавите — членки на ЕС, преживяха безпрецедентни разрушения вследствие на природни бедствия — от фатални наводнения в Германия и Бенелюкс до катастрофални горски пожари в Гърция и Испания. Предвид свързаната с климата криза, в съчетание с други причини за влошаване на състоянието на околната среда, е вероятно разрушенията и природните бедствия да се превърнат в норма, а не в изключение. Колкото повече се отлагат, отслабват или пресичат ефективните мерки за справяне с климатичната криза и увреждането на околната среда, толкова по-големи ще стават рисковете.

3.3. Най-малко 240 души загубиха живота си при наводненията, които засегнаха Западна Европа през лятото на 2021 г. ( 6 ) , а безброй други бяха разселени и загубиха домовете си. В Гърция по време на горещата вълна, обхванала страната, бяха регистрирани не по-малко от 500 горски пожара ( 7 )

3.4. Безпрецедентни бяха не само мащабът на разрушенията и загубата на човешки живот вследствие на екологичните бедствия през 2021 г., но и финансовите разходи за засегнатите общности. Според оценките в Западна Европа наводненията са нанесли щети на стойност 38 млрд. евро ( 8 ) . В Гърция министър-председателят беше принуден да одобри пакет от помощи в размер на 500 млн. евро за остров Евия — регионът, най-силно засегнат от пожарите ( 9 )

3.5. Нито една част от земното кълбо не е предпазена от нарастващите опасности от природни бедствия. По същия начин няма държава — членка на ЕС, която да е достатъчно добре подготвена, за да се справи с такива огромни предизвикателства — както по отношение на ресурсите и материалите за борба със сушите, горските пожари и наводненията, така и по отношение на финансирането, необходимо за подпомагане на възстановяването на засегнатите райони.

3.6. Инвестициите от Фонда за приспособяване към изменението на климата в отговор на природни бедствия следва да допълват текущото изразходване на средства от европейските структурни инвестиционни фондове за подготвеност за бедствия и тяхното предотвратяване. Необходими са огромни инвестиции, за да се създаде устойчивост срещу въздействията от изменението на климата, например инвестиции в изграждането на диги, сгради, устойчиви на наводнения, защита срещу ерозия на бреговете, оборудване за наблюдение и овладяване на горски пожари, както и технологии, които помагат да се пести и съхранява прясна вода в районите, засегнати от суши, и др. Въпреки че структурните инвестиционни фондове следва да работят предварително за намаляване на евентуалните щети, Фондът за приспособяване към изменението на климата следва да бъде създаден, за да реагира бързо в случаите, когато такива превантивни мерки не са успели да предотвратят определени щети.

3.7. ЕИСК подчертава, че прогнозираните последици от свързаната с климата криза изискват много по-стабилен механизъм за подкрепа от действащия понастоящем. Общият бюджет на фонд „Солидарност“ е ограничен до общо 500 млн. евро годишно ( 10 ) . От въвеждането му през 2002 г. досега фонд „Солидарност“ е подкрепил 28 различни европейски държави, предоставяйки над 7 млрд. евро ( 11 ) . Това е впечатляващо, но в никакъв случай няма да е достатъчно за покриване на разходите за щетите, причинени от природни бедствия само през 2021 г.

3.8. При природни бедствия наблюдаваме повишен риск от загуба на човешки живот сред определени групи, които не могат лесно да се евакуират от засегнатите райони. Такъв е случаят най-вече с възрастните хора, хората с увреждания и децата. Необходимо е да се насочат инвестиции, за да се гарантира, че службите за спешно реагиране разполагат с материална база и подкрепа от допълнителни спасители, които да помагат на всички хора, нуждаещи се от специално внимание. Хората с по-малко средства разполагат и с по-малко възможности да се евакуират поради разходите, свързани с намирането на алтернативно жилище, и ограничения си достъп до средства за лична мобилност. Това е нещо, което Фондът за приспособяване към изменението на климата следва да се стреми да реши.

4. Фондът за приспособяване към изменението на климата като път към екологичния преход

4.1. ЕИСК счита, че приспособяването към изменението на климата е свързано и с приспособяване към една нова реалност на устойчиво производство на енергия. Вследствие на последните събития ЕС е изправен пред огромни и спешни предизвикателства, свързани с енергийната независимост, които не бяха предвидени при изготвянето на многогодишната финансова рамка (МФР), Next Generation EU и рамката за икономическо управление. Като се позовава на плана на Комисията „REPowerEU“ ( 12 ) и на заключенията на Европейския съвет, ЕИСК изразява пълно съгласие, че в резултат на руското нашествие в Украйна аргументите за енергийна независимост никога не са били по-силни, като това включва и развитието на възобновяемите енергийни източници.

4.2. ЕИСК подчертава необходимостта да се акцентира върху ролята, която екологосъобразните и декарбонизираните енергийни технологии, подобряването на енергийната ефективност и намаляването на търсенето на енергия могат да играят за увеличаване на предлагането и достъпността на енергията в ЕС. Това ще спомогне за защита срещу повишаването на цените, което възпрепятства икономическия растеж, задълбочава неравенствата, води до енергийна бедност, увеличава производствените разходи и пречи на конкурентоспособността на ЕС. По-специално ЕИСК приветства ускоряването на въвеждането на иновативни решения, основани на водород, и на икономически изгодна електроенергия от възобновяеми източници в промишлеността.

4.3. Сега повече от всякога е необходимо да се инвестира спешно и амбициозно в преминаването към по-екологични форми на енергия, произвеждани в ЕС. Въпреки че производството на екологична енергия и енергийната независимост би следвало да бъдат винаги дългосрочна цел на ЕС, в контекста на настоящата ситуация ЕС се нуждае спешно от осигуряване на достъпна енергия от алтернативни източници, без да се прави компромис с енергийните му цели. Неотложните инвестиции, необходими за осигуряване на достъпна енергия от алтернативни източници за гражданите, биха могли да бъдат направени от Фонда за приспособяване към изменението на климата по-ефективно и ефикасно от съществуващите механизми.

4.4. ЕИСК все по-ясно вижда, че енергийната зависимост е причинен фактор за по-слабите реакции на ЕС спрямо страни като Русия, както ясно личи от отговора на Съюза на нахлуването в Украйна. Настоящата свръхзависимост от руския газ подкопава сериозно способността на ЕС и неговите държави членки да предприемат бързи действия, без да излагат собствените си граждани на риск от недостиг на гориво и енергийна бедност. За съжаление, плановете за снабдяване с природен газ от САЩ не предлагат устойчиво или екологосъобразно решение ( 13 )

4.5. Фондът за приспособяване към изменението на климата следва да служи като средство за финансиране на произвеждана в ЕС екологична и декарбонизирана енергия, от която спешно се нуждаем, с амбициозно снабдяване със съществуващи технологии и инвестиции в разработването на нови технологии за постигане на икономика с нулеви емисии. ЕИСК настоятелно призовава войната в Украйна да не води до пренебрегване на мисията на ЕС за постигане на екологичните и социалните цели, тъй като те са основата за изграждане на икономическа сила в дългосрочен план.

4.6. В контекста на намаляването на енергопотреблението напредъкът в отделните държави членки се различава значително. През 2018 г. само 11 от 27-те държави членки намалиха общото вътрешно потребление на енергия под целта си за 2020 г. Като цяло ЕС е далеч от постигането на своите цели за 2030 г., което означава, че са необходими допълнителни усилия. За щастие, делът на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно енергопотребление в ЕС нараства непрекъснато. В пакета „Подготвени за цел 55“ се предлага до 2030 г. делът на енергията от възобновяеми източници в енергопотреблението да достигне 40 %. Този дял също варира значително на територията на ЕС, но и капацитетът за производство на енергия от възобновяеми източници се различава поради бюджетни ограничения и географски условия. В някои държавикапацитетът за фотоволтаични инсталации на глава от населението е доста нисък, въпреки големия потенциал в тази област. В други държави делът на енергията от възобновяеми източници е висок поради благоприятните географски възможности за изграждане на водноелектрически централи.

4.7. Увеличаването на усилията за преход към „зелена“ енергия ще бъде съпроводено с нови нужди от финансиране и ще трябва да бъде направено спешно с оглед на енергийната криза и нарастващата необходимост от енергийна независимост на ЕС. Добавянето на по-високи цели и по-ранни крайни срокове за възобновяемата енергия към предложенията в пакет „Подготвени за цел 55“, например чрез въвеждане на слънчева и вятърна енергия и подобряване на енергийната ефективност, ще изисква стабилно финансиране. Комисията е обявила намерението си да оцени тези нужди от финансиране в контекста на предложенията по плана „REPowerEU“ ( 14 ) въз основа на очертаване на потребностите в държавите членки, както и на изискванията за трансгранични инвестиции. ЕИСК приветства това, но също така изразява загриженост, че настоящите инструменти за финансиране на равнище ЕС и на национално равнище няма да бъдат достатъчни и че са необходими действия, с които енергията от възобновяеми източници още сега да се превърне в решение. Разходите на Фонда за приспособяване към изменението на климата за възобновяема енергия следва да бъдат подпомогнати и чрез привличане на частни инвестиции, при което фондът да играе ролята на източник на начален капитал.

4.8. Увеличаването на инвестициите за подобряване на енергийната независимост на ЕС следва да се извърши в съответствие с акцента върху прехода към екологична и възобновяема енергия. За да постигне успех, освен от по-непосредствените инвестиции чрез Фонда за приспособяване към изменението на климата, ЕС ще се нуждае от значителни дългосрочни инвестиции в научни изследвания и иновации и нови начини на производство и потребление, за да подобри способността си да предлага чиста и достъпна енергия за всички. Програмата на ЕС за научни изследвания и иновации вече показва значителна ангажираност към тази цел с потенциал за постигане на забележим напредък. Този акцент върху научните изследвания обаче трябва да бъде съчетан с ангажимент от страна на държавите членки да възприемат по-екологични форми на производство на енергия и способността им да се откажат от по-традиционните начини за производство на енергия, особено в държавите членки, които все още са силно зависими от въглищата.

4.9. ЕИСК приветства съществуващото финансиране, предназначено за политиката в областта на климата в рамките на МФР и Next Generation EU, но също така подчертава, че най-непосредствените екологични заплахи за хората в ЕС са се променили след изготвянето на тези политики и че са необходими нови подходи. В допълнение към създаването на този нов фонд ЕИСК призовава Комисията да направи преглед на условията на финансиране, за да се определят пропуските във финансирането и допълнителните нужди от финансиране по отношение на различни аспекти на политиката в областта на климата.

5. Гарантиране на стабилността на съществуващите политики на ЕС в областта на климата и енергетиката и допълващ характер на Фонда за приспособяване към изменението на климата

5.1. Фондът за приспособяване към изменението на климата ще отговори на една много конкретна неудовлетворена потребност по отношение на финансирането от ЕС, а именно наличието на достатъчно средства за бърза реакция при извънредни ситуации, свързани с климата, околната среда и енергетиката. Този фонд обаче трябва да бъде последователен и съгласуван с цялостните политики на Съюза в тези области.

5.2. Климатичната криза е системен проблем, който не признава граници, а това означава, че е необходима системна промяна в начина, по който функционира нашата икономика, и поради това е от решаващо значение правителствата да се ангажират със системни решения, вместо да се занимават само със симптомите на проблема.

5.3. Огромните различия в начина, по който индивидите и групите са ангажирани и засегнати, изострят проблема с изменението на климата. Тези различия са свързани с въглеродния отпечатък, като в различните държави членки и региони на ЕС се наблюдават значителни разлики в емисиите на CO 2 на глава от населението. Наблюдаваме различия и по отношение на последиците от изменението на климата, капацитета за адаптиране и справяне с предизвикателствата и, накрая, с въздействието на мерките на политиката в областта на климата и предстоящите значителни структурни промени.

5.4. В рамките на ЕС въздействията върху климата се различават значително във и между държавите членки в зависимост от тяхното географско положение, както и от състоянието и структурата на икономиката им. Например, докато 7 % от населението на ЕС живее в райони с висок риск от наводнения, над 9 % живеят в райони, характеризиращи се със 120 дни без дъжд.

5.5. Стремежът към справедлив преход изисква и устойчиви социални условия в съответствие с целите за устойчиво развитие (ЦУР) и европейския стълб на социалните права. Освен това ЕИСК призовава за цялостен подход към екологичната устойчивост и посочва Регламента за таксономията, който установява шест екологични цели: смекчаване на изменението на климата, адаптиране към изменението на климата, устойчиво използване и опазване на водните и морските ресурси, преход към кръгова икономика, предотвратяване и контрол на замърсяването и опазване и възстановяване на биологичното разнообразие и екосистемите.

5.6. С одобрен бюджет от над 330 милиарда евро през настоящия програмен период политиката на сближаване в момента е най-големият и най-важният общ инвестиционен инструмент в Европа и следователно играе решаваща роля за преодоляване на свързаната с климата криза. Неравенствата във и между държавите членки, които политиката на сближаване има за цел да преодолее, също е много вероятно да бъдат повлияни от изменението на климата и неговите последици. От своя страна планът за възстановяване и устойчивост поставя също силен акцент върху климата. Въпреки че виждаме ясен ангажимент по отношение на инвестициите, съществува необходимост от ясна и структурирана визия за това кои фондове на ЕС са насочени към справяне с изменението на климата и как те се управляват.

5.7. ЕИСК подчертава също така необходимостта местните и регионалните власти да поемат ясен политически ангажимент за постигане на целите в областта на климата. Налице е спешна необходимост от засилване на многостепенния диалог между националните, регионалните и местните власти относно планирането и прилагането на национални мерки за борба с изменението на климата на регионално и местно равнище, относно прекия достъп на местните власти до финансиране и мониторинга на напредъка на приетите мерки. Социалните партньори и организираното гражданско общество трябва да участват в този процес, за да се гарантира балансиран подход, зачитащ интересите на всички групи.

5.8. ЕИСК подчертава ключовата роля на местните, социалните и регионалните партньори за справяне с последиците от изменението на климата. За съжаление, подкрепата, която много от тези участници получават за финансиране на своите дейности, все още далеч не е достатъчна, за да отговори на предизвикателствата, с които те се сблъскват. Наред с други неща, Фондът за справедлив преход трябва да бъде укрепен, за да предлага по-добра подкрепа.

5.9. ЕИСК настоява преходът към екологична устойчивост да бъде приобщаващ и в съответствие с ЦУР и европейския стълб на социалните права. В този контекст ключовите критерии трябва да включват запазване и създаване на нови, качествени „зелени“ работни места, като по този начин се гарантира обучение и приобщаващи социални мерки чрез разработване на алтернативни, неутрални по отношение на климата икономически сектори за населението на региона. Това трябва да надделее над потенциалните регресивни ефекти от мерките на политиката в областта на климата и структурните промени. Например мерките за обществени поръчки и държавна помощ за предприятията следва да бъдат обвързани със създаването на качествени работни места и зачитането на правата на работниците, екологичните стандарти и фискалните задължения. Освен това уязвимите лица трябва да бъдат защитени от въздействието на изменението на климата, като през цялото време се избягва енергийната бедност. Накрая, ЕИСК припомня принципа за ненанасяне на значителни вреди от Регламента за таксономията на ЕС, който гласи, че чрез прилагането на различни политики не може да се нанасят вреди на екологичните цели.

5.10. Тъй като формалното и неформалното образование са важни механизми за борба с климатичната криза, от решаващо значение е да се инвестира в достъпно образование, свързано с изменението на климата и активното гражданство. Образованието в областта на устойчивото развитие е мощен инструмент, който трябва да бъде предоставен на младите хора, като по този начин им се даде възможност да се включат в разговорите за посоката, в която трябва да се развива конкретната политика в областта на климата. Ролята на образованието и обучението в борбата с изменението на климата получава все по-голямо признание.

Брюксел, 21 септември 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (вж. стр. 88 от настоящия брой на Официален вестник).

(2) Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund (Членове на ЕП от комисията по регионално развитие предлагат да се създаде Фонд за приспособяване към изменението на климата) | Новини | Европейски парламент.

(3) Economic losses from climate-related extremes in Europe — European Environment Agency („Икономически загуби от екстремни явления, свързани с климата, в Европа — Европейска агенция за околна среда“).

(4) Изграждане на устойчива на климатичните изменения Европа — новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата (COM(2021) 82 final), раздел 2.2.3 и Стратегия за финансиране на прехода към устойчива икономика (COM(2021) 390 final), раздели II и III, Действие 2в, Информационно табло на Европейската агенция за застраховане и професионално пенсионно осигуряване (ЕОЗППО) относно пропуските в застрахователната защита и документ за обсъждане.

(5) ESPAS_Report.pdf, стр. 8.

(6) https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021.

(7) https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/.

(8) Europe's summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021 („Летните наводнения в Европа са второто най-скъпо природно бедствие в света за 2021 г.“) (brusselstimes.com).

(9) https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/.

(10) Фонд „Солидарност“ на ЕС.

(11) https://ec.europa.eu/regional_policy/bg/funding/solidarity-fund/.

(12) Планът „REPowerEU“, COM(2022) 230 final.

(13) U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas („САЩ и ЕС сключват сделка за втечнен природен газ, докато Европа се стреми да намали търсенето на руски газ“ ) | Reuters.

(14) COM(2022) 230 final.