Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност /* COM/2011/0841 окончателен - 2011/0414 (CNS) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО От началото на 90-те години подкрепата за насърчаване на ядрената безопасност и ядрените гаранции в трети държави е съществена част от работата на Общността в Централна Европа и в държавите от бившия Съветски съюз в рамките на компонентите на програмата за ядрена безопасност по програмите TACIS и ФАР. От 2007 г. сътрудничеството в областта на ядрената безопасност бе разширено, като включи „трети държави“ в рамките на Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, а чрез Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) бе предвидено сътрудничество в областта на ядрената безопасност с държавите, участващи в процеса на присъединяване към ЕС. Катастрофата в Чернобил през 1986 г. подчерта глобалното значение на ядрената безопасност. Катастрофата във Фукушима Даиичи през 2011 г. показа отново необходимостта от продължаване на усилията за подобряване на ядрената безопасност, която да отговаря на най-високите стандарти. Двете катастрофи ясно доказаха, че здравните, социалните, екологичните и икономическите последствия от ядрена катастрофа могат далеч да надхвърлят националните граници и дори могат да обхванат целия свят. Важността на ядрената безопасност беше призната от Съвета на Европейския съюз в резолюцията му от 18 юни 1992 г. относно технологичните проблеми на ядрената безопасност, в която Съветът подчертава „особеното значение, което отдава на ядрената безопасност в Европа, и затова отправя молба към държавите-членки и Комисията да приемат като основна и приоритетна цел на общностното сътрудничество в ядрената област, в частност с другите европейски страни, … привеждането на ядрените си инсталации до нива на безопасност, съответстващи на тези на Общността …“. Общността реши да се присъедини към Конвенцията за ядрена безопасност през 1999 г. и към Единната конвенция за безопасност при управление на отработено гориво и за безопасност при управление на радиоактивни отпадъци през 2005 г., като двете конвенции имат за цел подобряването на националните мерки и международното сътрудничество в тези области. Съветът на Европейския съюз прие Директива 2009/71/Евратом от 25 юни 2009 г. за установяване на общностна рамка за ядрената безопасност на ядрените инсталации, с цел да се поддържат и насърчават постоянното подобряване на ядрената безопасност и нейното регулиране. През 2011 г. Съветът на Европейския съюз прие директивата за създаване на рамка на Общността за отговорно и безопасното управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци. Тези директиви и изпълняваните в Европейския съюз високи стандарти на ядрена безопасност и управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци са примери, които могат да се използват, за да се насърчат третите държави да приемат подобни високи стандарти. Общността вече осъществява тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) в съответствие с глава 10 от Договора за Евратом както по отношение на ядрените гаранции (при по-нататъшното изпълнение на целите от дял втори, глава 7 от Договора за Евратом), така и по отношение на ядрената безопасност. Насърчаването на сътрудничеството в областта на регулирането и на други форми на сътрудничество с държавите с бързо растящи икономики и насърчаването на подходи, правила, стандарти и практики на ЕС са външнополитически цели на стратегията „Европа 2020“. За да може Европейският съюз да изпълнява ролята си на фактор от световно значение за насърчаването на човешката сигурност и стратегическата сигурност, от съществено значение е Общността да разполага с възможност и средства, за да реагира на предизвикателствата в областта на ядрената безопасност, радиационната защита и ядрените гаранции в трети държави, като се основава на опита на Общността и на нейните държави-членки в тези области в рамките на Европейския съюз. Като се има предвид това, предложеният Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност (INSC) ще продължи започнатите през 90-те години действия в Централна Европа и в държавите от бившия Съветски съюз, като от 2007 г. тези действия обхващат и „трети държави“. Основните причини за започването на сътрудничеството с трети държави би трябвало да останат валидни и през периода 2014— 2020 г. Тъй като обаче до 2014 г. ще са почти завършени големите проекти, осъществявани по INSC (по-специално тези, свързани с възстановяването на околната среда около площадката в Чернобил и с проектите за подобряване на атомните електроцентрали), това ще освободи ресурси за справяне с други проблемни области. Възстановяването на минни обекти (наследството от уранодобива, при който не са били спазени основни екологични изисквания), погребването на отработеното гориво, управлението на отпадъците и извеждането от експлоатация на инсталациите ще трябва да бъдат разглеждани като програмен приоритет. Извършва се и промяна в интервенциите на Европейския съюз, от техническа помощ към сътрудничество. Насочеността е към основните дейности, предназначени да подобрят културата на ядрената безопасност, радиационната защита и гаранциите. Чрез дейностите за научни изследвания и иновации по рамковите програми на Евратом се насърчават предотвратяването и ограничаването на последиците от тежки аварии, както и подобряването на радиационната защита, с цел да се засили културата на безопасност. Двустранните споразумения за международно сътрудничество относно ядрената безопасност в рамките на Евратом трябва също да се разглеждат като допълнителен начин да се допринесе за подобряване на ядрената безопасност, радиационната защита и безопасното управление на радиоактивни отпадъци чрез повишаване на усилията в научноизследователската и иновационната сфера с трети партньорски държави. Поуките, извлечени от катастрофата във Фукушима Даиичи, ще имат важна роля за подобряването на ядрената безопасност през следващите години. Резултатите от всеобхватните и прозрачни оценки на риска и безопасността („стрес тестове“) на държавите-членки на ЕС, които трябва да бъдат разширени, така че да обхванат съседните на ЕС държави и евентуално други трети държави, се очаква да окажат значителен ефект върху проектирането, експлоатацията, поддръжката и регулирането на атомните електроцентрали. Придобитият в ЕС опит ще бъде от значение за други трети държави. Сътрудничеството в рамките на INSC трябва да допълва предоставяното от Европейския съюз по силата на други инструменти за сътрудничество за развитие и приетите мерки трябва да бъдат в съответствие с общата стратегическа рамка на политиката на Европейската общност за съответните партньорски държави. Предвид международните ангажименти, свързани с подобренията в ядрената безопасност, при сътрудничеството по INSC следва допълнително да се използват синергиите с рамковите програми по Евратом за дейности за ядрени изследвания и обучение. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Обществена консултация Комисията проведе обществена консултация от 26 ноември 2010 г. до 31 януари 2011 г. за бъдещото финансиране на външната дейност на ЕС. Този процес се основаваше на онлайн въпросник, придружен от информационния документ „Какви трябва да бъдат финансовите инструменти за външната дейност на ЕС след 2013 г.?“, изготвен от съответните служби на Комисията и на ЕСВД. 220-те мнения, получени в резултат на обществената консултация, отразяват широк и разнороден спектър, представляващ разнообразието от структури, възгледи и традиции, които са характерни за заинтересованите страни в областта на външната дейност. Като цяло отговорите не показаха необходимост от съществени промени в настоящата структура на съществуващите инструменти. Бяха обаче набелязани проблеми, които се отнасят до INSC и които са взети предвид в съответните случаи при изготвянето на новия регламент. Мнозинство от участниците в консултацията (около 70 %) потвърдиха, че финансовата намеса на ЕС придава значителна добавена стойност в основните области на политиката на ЕС, подкрепени чрез финансовите инструменти на ЕС за външна дейност. Критерият за добавена стойност на ЕС е посочен от много участници в консултацията като основен двигател за бъдещето: ЕС следва да използва своето сравнително предимство, свързано със световното му присъствие на място, широкия му диапазон от експертни знания, наднационалния му характер, ролята му като фактор за улесняване на координацията и икономиите от мащаба. Почти всички участници в консултацията (92 %) подкрепят по-диференциран подход, съобразен със ситуацията на държавата бенефициер, въз основа на солидни критерии и ефикасно събиране на данни, който да се използва като начин за увеличаване на въздействието от финансовите инструменти на ЕС. Над две трети от участниците в консултацията считат, че интересите на ЕС са взети предвид в достатъчна степен във външната дейност на Съюза и че тази дейност следва да се основава в по-голяма степен на ценностите и принципите на ЕС и на целите за развитие на партньорските държави. Обратно, според малцинство от участниците в консултацията външната дейност на ЕС следва да се съсредоточи повече върху собствените интереси на ЕС в глобалната икономика, по-специално във връзка с държавите с бързо растящи икономики. Преобладаващото мнозинство от участниците в консултацията подкрепят поставянето на по-силен акцент върху системите за мониторинг и оценка в бъдещите инструменти и в изпълнението на проектите/програмите. По отношение на начините за засилване на видимостта на външното финансиране от ЕС мнозинството от заинтересованите страни подкрепя полагането на по-големи усилия в областта на информационните и комуникационните дейности, особено в държавите бенефициери; видимостта на ЕС обаче изглежда се подпомага по-добре от ефективните политики, стратегии и присъствие в трети държави, отколкото от допълнителни разходи за комуникация. Заинтересованите страни подкрепят твърдо също така идеите за засилване на координиращата роля на ЕС сред другите донори и за гарантиране на това, че изпълняващите партньори предоставят по-голяма видимост на финансирането от ЕС. Оценка на въздействието Комисията извърши оценка на въздействието, при която беше направен преглед на следните четири варианта: а) Без допълнителни действия от страна на ЕС (без инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност). Някои дейности за сътрудничество в областта на ядрената безопасност могат да бъде включени в географските инструменти за сътрудничество и да бъдат осъществени като такива. Това обаче може да създаде усложнения с правното основание и незадоволително изпълнение поради изключително техническия характер на въпросите. б) „Без промяна“ (сътрудничеството с трети държави ще продължи съгласно съществуващия регламент за INSC). Този вариант не би позволил включването в регламента на извлечените поуки, на преразглеждането на географския обхват и на установяването в регламента на критерии за сътрудничество и приоритети. Така ще се пропусне възможността да се подобрят изпълнението и ефективността на регламента. в) Изменение на регламента за INSC. Чрез изменението на регламента може да се осигури преразглеждане на географския обхват, за да се включат всички трети държави (включително тези, които понастоящем са обхванати от Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП)) и да се определят приоритетите и критериите за сътрудничество. Това ще доведе до опростяване и до по-ефикасно изпълнение в сравнение със сега действащия регламент. г) Нов инструмент, който би могъл да включи сегашното приложно поле на INSC плюс част от приложното поле на съществуващия Инструмент за стабилност (ИС). Това би осигурило единен подход към ядрената безопасност, сигурност и гаранции („трите S“ (safety, security, safeguards)); този инструмент обаче би изисквал двойно правно основание (Договора за Евратом и Договора за функционирането на Европейския съюз). Двойното правно основание вероятно ще доведе до повишена сложност при изпълнението и до постоянна необходимост от тясно координиране с другите дейности за ограничаване на риска (химични и биологични). Бе предпочетен вариантът за изменение на регламента. В сравнение с вариантите „без промяна“ и „нов инструмент“ чрез този вариант ще се осигури непрекъснатост и ще се използва опитът от добре разработената система, като същевременно се разрешат редица набелязани проблеми и ще се постигне по-ясна представа за границите на интервенциите. Това, както и използването на единно правно основание (в сравнение с варианта „нов инструмент“) ще доведе до опростяване на изпълнението. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Правното основание на сегашния регламент за INSC е Договорът за създаване на Европейската общност за атомна енергия (наричан по-долу „Договор за Евратом“), и по-специално член 203 от него. Предвид законодателната рамка за ядрената безопасност на равнището на ЕС, както и факта, че измененото приложно поле не предполага промяна в правното основание, то следва да остане непроменено и за бъдещия регламент. Субсидиарност и пропорционалност С 27 държави-членки, действащи в рамките на общите политики и стратегии, ЕС притежава критичната маса, за да преодолее световните предизвикателства, докато действията на държавите-членки могат да бъдат ограничени и разпокъсани, тъй като често проектите са твърде малки, за да постигнат устойчива промяна в областта. Тази критична маса също така поставя ЕС в по-добра позиция, за да провежда политически диалог с правителствата на партньорските държави. ЕС е в уникална неутрална и безпристрастна позиция, за да постигне резултати по отношение на външните действия от името на държавите-членки и заедно с тях, което му дава възможност да се ползва с по-голямо доверие в държавите, в които действа. ЕС е в най-добра позиция, за да поеме ролята на световен лидер от името на своите граждани. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Комисията предлага да се отпуснат 70 млрд. EUR за периода 2014—2020 г. за външните инструменти[1]. Разпределените средства INSC за периода 2014—2020 г. възлизат на 631,1 млн. EUR (560 млн. EUR по цени от 2011 г.). Индикативните годишни бюджетни задължения за INSC са посочени в таблицата по-долу. Година || 2014 г. || 2015 г. || 2016 г. || 2017 г. || 2018 г. || 2019 г. || 2020 г. || ОБЩО Разпределени средства за INSC (млн. EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1 Индикативните разпределени финансови средства по конкретни цели са посочени в законодателната финансова обосновка. 5. НЕЗАДЪЛЖИТЕЛНИ ЕЛЕМЕНТИ Опростяване Членовете от хоризонтално естество бяха заличени, тъй като те са обхванати от Регламент № …./… за определяне на общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за външна дейност. За да се опрости програмирането и изпълнението на INSC, в приложение към регламента е предоставена дефиниция на критериите за сътрудничество и на тематичните и географските приоритети за подбор на проекти за сътрудничество. Обяснение на основните членове от регламента и промени, свързани със сегашния INSC ДЯЛ I – Цели Член 1— Предмет и приложно поле В член 1 се определят целите и приложното поле на регламента. Регламентът ще се прилага за всички трети държави (както е допълнително обяснено в приложението). Определят се три конкретни цели: а) насърчаване на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита; б) отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци, извеждането от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации; в) създаване на рамки и методологии за прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави. В сравнение със сегашния регламент за INSC представянето е опростено. Членове 1 и 2 от сегашния INSC са обединени. В този член се определят основните области на сътрудничество, а в приложението се определят конкретните мерки. ДЯЛ II – Програмиране и индикативно разпределение на средства Член 2 – Стратегически документи В този член се постановява, че многогодишният/ите стратегически документ/и представлява/т общата основа за сътрудничеството, като определят стратегията на Съюза за сътрудничество по силата на регламента. Член 3 – Многогодишни индикативни програми В този член се постановява, че в многогодишните индикативни програми се излагат приоритетните области, избрани за финансиране, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за изпълнение и индикативни разпределени финансови средства. ДЯЛ III – Изпълнение Този дял е значително опростен, тъй като в член 4 се постановява, че решението се изпълнява в съответствие с Регламент № …./… /…. за определяне на общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за външна дейност. ДЯЛ IV — Заключителни разпоредби В този дял се предоставя определението на референтната стойност на финансовите средства (член 7) и на влизането в сила (член 8). ПРИЛОЖЕНИЕ Приложението относно конкретните мерки, получаващи подкрепа, и критериите, приложими към сътрудничеството в областта на ядрената безопасност, бе въведено с цел по-нататъшно опростяване на основния текст на регламента и на неговото изпълнение чрез определяне на областите на сътрудничество, техническия и географския обхват, критериите за сътрудничество и приоритетите. Според условията на предложението приложението може да бъде изменено, като се използва по-облекчена процедура от тази, които би се изисквала за регламента като цяло (член 5 от регламента). В приложението се определят конкретните мерки, получаващи подкрепа по силата на регламента (преразгледана версия на сегашния INSC, предефиниране на областите на сътрудничество), критериите за сътрудничество в областта на ядрената безопасност с трети държави, приоритетите и координирането. При определянето на критериите за сътрудничество се вземат предвид и се следват главно предложените от Съвета през 2008 г. критерии. 2011/0414 (CNS) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 203 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, като взе предвид становището на Европейския парламент[2], в съответствие със специална законодателна процедура, като има предвид, че: (1) Настоящият регламент е един от инструментите, които осигуряват пряка подкрепа за външните политики на Европейския съюз, той ще замени Регламент № 300/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 19 февруари 2007 г. за създаване на Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност[3], който изтича на 31 декември 2013 г. (2) Европейският съюз е важен доставчик на икономическа, финансова, техническа, хуманитарна и макроикономическа помощ за трети държави. Настоящият регламент е част от рамка за планиране на сътрудничеството и предоставяне на помощ, чиято цел е да подкрепи насърчаването на високо ниво на ядрена безопасност и радиационна защита и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави. (3) Катастрофата в Чернобил през 1986 г. подчерта глобалното значение на ядрената безопасност. Катастрофата във Фукушима Даиичи през 2011 г. потвърди необходимостта от продължаване на усилията за подобряване на ядрената безопасност до най-високите стандарти. За да създаде условията за безопасност, необходими за премахването на опасностите за живота и здравето на населението, Европейската общност за атомна енергия („Общността“) следва да може да подкрепя ядрената безопасност в трети държави. (4) Като действа в рамките на общи политики и стратегии със своите държави-членки, Европейският съюз сам по себе си притежава критичната маса, за да отговори на световните предизвикателства, а също така е в най-добра позиция да координира сътрудничеството с трети държави. (5) С решение 1999/819/Евратом[4] на Комисията Общността се присъедини към Конвенцията за ядрена безопасност от 1994 година. С Решение 2005/510/Евратом на Комисията[5] Общността също така се присъедини към Единната конвенция за безопасност при управление на отработено гориво и за безопасност при управление на радиоактивни отпадъци. (6) За да се поддържат и насърчават постоянното подобряване на ядрената безопасност и нейното регулиране, Съветът прие Директива 2009/71/Евратом от 25 юни 2009 г. за установяване на общностна рамка за ядрената безопасност на ядрените инсталации[6]. Съветът прие също Директива 2011/70/Евратом от 19 юли 2011 г. за създаване на рамка на Общността за отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци[7]. Тези директиви и изпълняваните в Съюза високи стандарти на ядрена безопасност и управление на отработеното гориво и радиоактивните отпадъци са примери, които могат да се използват, за да се насърчат третите държави да приемат подобни високи стандарти. (7) Насърчаването на сътрудничеството в областта на регулирането и на други форми на сътрудничество с държавите с бързо растящи икономики и насърчаването на подходи, правила, стандарти и практики на Съюза са външнополитически цели на стратегията „Европа 2020“. (8) Държавите-членки на Съюза са страни, подписали Договора за неразпространение на ядреното оръжие и допълнителния протокол. (9) Общността вече осъществява тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) в съответствие с глава 10 от Договора за Евратом както по отношение на ядрените гаранции (при по-нататъшното изпълнение на целите в дял втори, глава 7 от Договора за Евратом), така и по отношение на ядрената безопасност. (10) Особено необходимо е Общността да продължи усилията си за прилагане на ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави, като се основава на своите собствени действия във връзка с гаранциите в рамките на Съюза. (11) Общото разбиране е, че отговорността за безопасността на инсталацията следва да се поеме от оператора и държавата, под чиято юрисдикция се намира въпросната инсталация. (12) Въпреки че външната помощ от Съюза се нуждае от все повече финансиране, икономическата и бюджетната ситуация на Съюза ограничава ресурсите, налични за тази помощ. Следователно Комисията трябва да потърси най-ефикасната употреба на наличните ресурси, по-специално чрез използването на финансови инструменти с ефект на лоста. Този ефект на лоста се повишава, като позволява инвестираните средства, генерирани от финансовите инструменти, да се използват и няколко пъти. (13) С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнение на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. (14) Изпълнителните правомощия, свързани с програмирането и финансирането на действия, получаващи подкрепа по силата на настоящия регламент, следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[8]. Като се има предвид естеството на тези актове за изпълнение, по-специално ориентацията към дадена политика или финансовото им отражение, за тяхното приемане следва по принцип да се ползва процедурата по разглеждане, освен за техническите мерки за изпълнение с малък финансов размер. В надлежно обосновани случаи на спешност, свързани с нуждата от бърза реакция на Съюза, Комисията следва да приема актове за изпълнение с незабавно приложение. (15) Общите правила и процедури за изпълнение на инструментите на Съюза за външна дейност са определени в Регламент (ЕС) № …/…. на Европейския парламент и на Съвета от […] г. (16) Организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност са описани в Решение 2010/427/ЕС на Съвета, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: ДЯЛ I ЦЕЛИ Член 1 Предмет и приложно поле Европейският съюз финансира мерки в подкрепа на насърчаването на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент. 1. Следва да бъдат осъществени следните конкретни цели: а) насърчаване на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита; б) отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци, извеждането от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации; в) създаване на рамки и методологии за прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави. 2. Цялостният напредък в постигането на горепосочените конкретни цели се оценява съответно чрез следните показатели за изпълнение: а) брой и значимост на проблемите, установени по време на съответните мисии за партньорска проверка на МААЕ; б) ситуация към съответния момент по отношение на стратегиите за отработеното гориво, ядрените отпадъци и извеждането от експлоатация, съответната законодателна и регулаторна рамка и изпълнението на проекти; в) брой и значимост на проблемите, установени в съответните доклади на МААЕ за ядрените гаранции. 3. Комисията гарантира, че приетите мерки са в съответствие с цялостната стратегическа рамка на политиката на Съюза по отношение на партньорската държава, и по-специално с целите на нейните политики и програми за развитие и икономическо сътрудничество. 4. В приложението са посочени подробно конкретни мерки, подкрепяни от настоящия регламент, и критериите, приложими към сътрудничеството в областта на ядрената безопасност. 5. Финансовото, икономическото и техническото сътрудничество, предоставяни по силата на настоящия регламент допълва сътрудничеството, предоставяно от Съюза по силата на други инструменти за сътрудничество за развитие. ДЯЛ II ПРОГРАМИРАНЕ И ИНДИКАТИВНО РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА Член 2 Стратегически документи 1. Сътрудничеството на Съюза по силата на настоящия регламент се осъществява въз основа на многогодишни стратегически документи. 2. Многогодишният стратегически документ представлява общата основа за сътрудничеството и се установява за период от не повече от седем години. Той излага стратегията на Съюза за сътрудничество по силата на настоящия регламент, като се отчитат потребностите на съответните държави, приоритетите на Съюза, международната ситуация и дейностите на основните партньори. 3. Стратегическите документи ще имат за цел да предоставят съгласувана рамка за сътрудничество между Съюза и съответните партньорски държави или региони, която съответства на общото намерение и обхвата, целите, принципите и политиката на Съюза. 4. При изготвянето на стратегическите документи се прилагат принципите за ефективност на помощта: национална ангажираност, партньорство, координация, хармонизация, съобразяване със системите на държавата получател или с регионалните системи, взаимна отчетност и стремеж към резултати. 5. Стратегическите документи се одобряват от Комисията в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 15, параграф 3 от Общия регламент за изпълнение. Стратегическите документи могат да се преразглеждат в средата на техния период на действие или когато е необходимо в съответствие със същата процедура. Същевременно обаче тази процедура не се изисква за актуализиране на стратегията, което не засяга първоначалните приоритетни области и цели, определени в документа. Член 3 Многогодишни индикативни програми 1. Многогодишните индикативни програми се съставят на основата на стратегическите документи, посочени в член 2. Многогодишните индикативни програми обикновено обхващат период от 2 до 4 години. 2. Многогодишните индикативни програми определят приоритетните области, избрани за финансиране, конкретните цели, очакваните резултати, показателите за изпълнение и индикативните разпределени финансови средства, както като цялостен размер, така и по приоритетни области, включително разумен резерв от неразпределени средства; това може да се направи като се посочи диапазон или минимален размер, когато е уместно. 3. Многогодишните индикативни програми по принцип се основават на диалог с партньорските държави или регион/и, в който участват заинтересованите страни, така че да се гарантира, че съответната държава или регион се ангажира в достатъчна степен с процеса, и да се насърчи подкрепата за националните стратегии за развитие. 4. Многогодишните индикативни програми се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 15, параграф 3 от Общия регламент за изпълнение. 5. Многогодишните индикативни програми се преработват, когато е необходимо, като се отчита всеки преглед на съответните стратегически документи, в съответствие със същата процедура. Същевременно обаче процедурата по разглеждане не се изисква за изменения на многогодишните индикативни програми, с които се правят технически корекции, прехвърлят се средства в рамките на средствата, разпределени за всяка приоритетна област, или с които размерът на първоначално разпределените индикативни средства се увеличава или намалява с по-малко от 20 %, при условие че тези изменения не засягат първоначалните приоритетни области и цели, определени в документа. Всяка такава техническа корекция се съобщава в срок от един месец на Европейския парламент и на Съвета. ДЯЛ III ИЗПЪЛНЕНИЕ Член 4 Изпълнение Настоящият регламент се изпълнява в съответствие с Регламент № …. /….на Европейския парламент и на Съвета от […] г. за определяне на общи правила и процедури за изпълнението на инструментите на Съюза за външна дейност (наричан по-нататък „Общият регламент за изпълнение“). ДЯЛ IV ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ Член 5 Изменение на приложението Приложението към настоящия регламент може да бъде изменяно в съответствие с процедурата по разглеждане, предвидена в член 15, параграф 3 от Общия регламент за изпълнение. Член 6 Комитет Комисията се подпомага от Комитета по сътрудничество в областта на ядрената безопасност. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011. Член 7 Европейска служба за външна дейност Настоящият регламент се прилага в съответствие с Решение 2010/427/ЕС на Съвета за определяне на организацията и функционирането на Европейската служба за външна дейност. Член 8 Референтна стойност на финансовите средства 1. Референтната стойност на финансовите средства за изпълнение на настоящия регламент за периода 2014—2020 г. е 631 100 000 EUR. 2. Бюджетният орган дава разрешение за отпускането на годишните бюджетни кредити в рамките на ограниченията на многогодишната финансова рамка. Член 9 Влизане в сила Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Прилага се от 1 януари 2014 г. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с Договорите. Съставено в Брюксел на […] година. За Съвета Председател ПРИЛОЖЕНИЕ Конкретни мерки, получаващи подкрепа, и критерии, приложими към сътрудничеството в областта на ядрената безопасност Настоящият регламент подкрепя насърчаването на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагането на ефикасни и ефективни гаранции в трети държави по целия свят, които се стремят сътрудничество в тези области. Настоящото приложение определя конкретните мерки, получаващи подкрепа, и критериите за сътрудничество, включително приоритетите. Конкретни мерки, получаващи подкрепа Могат да получават подкрепа следните мерки за изпълнение на целите, посочени в член 1 от настоящия регламент. а) Насърчаване на ефективна култура на ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита на всички равнища, по-специално чрез: – непрекъсната подкрепа за регулаторните органи, организациите за техническа подкрепа и засилване на регулаторната рамка, по-конкретно по отношение на дейностите по лицензиране, включително и прегледа и последващите действия, свързани с ефективни и всеобхватни оценки на риска и на безопасността (т.нар. „стрес тестове“); – насърчаване на създаването на ефективни регулаторни мрежи, процедури и системи, осигуряващи подходяща защита срещу йонизиращи лъчения от радиоактивни материали, по-специално от силно радиоактивни източници, и безопасното им погребване; – установяване на ефективни мерки за предотвратяване на катастрофи с радиологични последици, както и мерки за смекчаване на въздействието на такива последици, в случай че възникнат (например мониторинг на околната среда в случай на изхвърляне на радиоактивни вещества, разработване и изпълнение на мерки за смекчаване на последиците и за възстановяване на околната среда), както и мерки за действие при извънредна ситуация, готовност и ответна реакция, гражданска защита и рехабилитационни мерки. – подкрепа на ядрените оператори в изключителни случаи по силата на специални и добре обосновани обстоятелства в рамките на последващи действия, свързани с ефективни и всеобхватни оценки на риска и на безопасността (т.нар. „стрес тестове“); б) Отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци, извеждане от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации, по-специално посредством: – сътрудничество с трети държави в областта на отработеното ядрено гориво и управлението на радиоактивните отпадъци (т.е. транспорт, предварителна обработка, обработка, съхранение и погребване), включително разработването на специфични стратегии и рамки за отговорно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци; – разработване и изпълнение на стратегии и рамки за извеждането от експлоатация на съществуващи инсталации, за възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и бивши обекти, свързани с добива на уран, и за събиране и управление на потънали радиоактивни предмети и материали в морето; – установяване на необходимата регулаторна рамка и методологии (включително методи за ядрената криминалистика) за прилагането на ядрените гаранции, включително надлежното отчитане и контрол на ниво държава и оператори на делящ се ядрен материал; – мерки за насърчаване на международното сътрудничество (включително в рамките на съответните международни организации, особено МААЕ) в горепосочените области, включително изпълнението и мониторинга на международните конвенции и договори, обмена на информация, изграждането на капацитет и обучението в областта на ядрената безопасност и изследвания. Тези мерки включват съществен елемент на трансфер на ноу-хау с цел засилване на устойчивостта на постигнатите резултати. Те трябва да бъдат изпълнени чрез сътрудничество с органите, ядрените регулатори и техните организации за техническа подкрепа и, в специфични случаи, ядрените оператори на трети държави. Мерките следва да бъдат също подкрепени чрез търсенето на допълнителни полезни взаимодействия с преките и непреките действия на рамковите програми на Евратом за ядрени изследвания и обучение. Критерии[9] Сътрудничеството следва да се основава на следните критерии и изпълнението на условията от трети държави. 1. Общи критерии – Сътрудничеството може да включва всички „трети държави“ (държави, които не са членки на ЕС) по света. – Ще се отдава приоритет на държавите в процес на присъединяване и държавите, обхванати от политиката на ЕС за съседство. С предимство ще се ползват регионалните подходи. – Държави с висок доход следват да бъдат включени само за да се даде възможност за предприемането на извънредни мерки, например след сериозна ядрена катастрофа, ако е необходимо и подходящо. – Общото разбиране и реципрочното споразумение между третата държава и Европейския съюз следва да бъдат потвърдени чрез официално искане до Комисията, което ангажира съответното правителство. – Трети държави, които желаят да си сътрудничат с Европейския съюз, следва изцяло да се присъединят към принципите за неразпространение на ядреното оръжие. Те следва също така да бъдат страни по съответните конвенции в рамките на МААЕ за ядрена безопасност и сигурност или да са предприели стъпки, доказващи сериозно намерение да се присъединят към такива конвенции. Сътрудничеството с Европейския съюз би могло да бъде обвързано с условие за присъединяване или за предприемане на стъпки за присъединяване към съответните конвенции. В случай на извънредна ситуация, следва по изключение да се приложи гъвкавост при прилагането на този принцип. – С цел да се гарантира и следи за спазването на целите на сътрудничеството, третата държава бенефициер трябва да приеме принципа на оценка на предприетите действия. Оценката би дала възможност да се извършва мониторинг и да се проверява съответствието с договорените цели и може да бъде условие за продължаване на плащането на вноската на Общността. – Сътрудничеството в областта на ядрената безопасност и гаранциите по силата на настоящия регламент нямат за цел да насърчават ядрената енергетика. 2. Държави, които вече имат ядрени енергийни мощности В случая на държави, които вече са ползвали финансиране от Общността, по-нататъшното сътрудничество следва да зависи от оценката на действията, финансирани от бюджета на Общността, и от убедителната обосновка на нови потребности. Оценката следва да позволи да се определи по-точно естеството на сътрудничеството и сумите, които да бъдат отпуснати на тези държави в бъдеще. В случая на държави, при които се изисква бързото осъществяване на сътрудничество, трябва да се обърне внимание на: а) степента на спешност на интервенцията в дадена държава, в светлината на ситуацията по отношение на ядрената безопасност и сигурност; и б) значението на намесата в подходящия момент, в някои държави, където е планирана амбициозна програма за разработване на ядрени енергийни мощности, за да се гарантира, че се насърчава култура на ядрена безопасност и сигурност успоредно с този процес, по-специално по отношение на въвеждането или засилването на регулаторни органи и организации за техническа поддръжка и разработването и изпълнението на стратегии и рамки за отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци. Използването на Службата за интегриран преглед на регулирането (IRRS) на МААЕ и приемането на мисии на Екипа за преглед на оперативната безопасност на МААЕ (OSART) ще се счита за предимство, въпреки че това не представлява формален критерий за сътрудничество на ЕС. 3. Държави, които нямат ядрени енергийни мощности В случая на държави, които имат изследователски реактори, но не желаят да развиват ядрени енергийни мощности, сътрудничеството ще зависи от степента на спешност в светлината на ситуацията по отношение на ядрената безопасност и сигурност. В случая на държави, които желаят да развиват ядрени енергийни мощности, независимо дали разполагат с изследователски реактори или не, и при които става въпрос за намеса в подходящия момент, за да се гарантира, че паралелно с програмата за развитие на ядрени енергийни мощности се насърчава култура на ядрена безопасност и сигурност, по-специално що се отнася до засилване на регулаторните органи и организациите за техническа поддръжка, сътрудничеството ще вземе предвид надеждността на програмата за развитие на ядрени мощности, съществуването на правителствено решение относно използването на ядрената енергия и изготвянето на предварителна пътна карта[10]. За държавите в тази категория сътрудничеството следва да бъде насочено основно към развитието на изискваната регулаторна инфраструктура, техническата компетентност на ядрения регулатор и съответната/ните организация/и за техническа подкрепа. Следва също да се обърне внимание на разработването на стратегии и рамки за отговорно и безопасното управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци и, когато е подходящо, то да бъде подкрепено, включително в държави, които не възнамеряват да развиват или са решили да не развиват ядрени енергийни мощности. В случая на държави, които не попадат в посочените по-горе категории, може да се предоставя сътрудничество в случай на извънредни ситуации по отношение на ядрената безопасност и сигурност. Тези държави следва да бъдат в състояние да се ползват от известна степен на гъвкавост при прилагане на общите критерии. Приоритети С цел да се създадат условията за безопасност, необходими за премахването на опасностите за живота и здравето на населението, и да се гарантира ядрените материали да не бъдат отклонявани за цели, различни от онези, за които са предназначени, сътрудничеството е насочено най-вече към ядрените регулатори (и техните организации за техническа подкрепа). Целта е да се гарантира техническата им компетентност и независимост и засилването на регулаторната рамка, по-конкретно по отношение на дейностите по лицензиране, включително прегледа и последващите мерки във връзка с ефективните и всеобхватни оценки на риска и безопасността („стрес тестове“). Други приоритети на програмите за сътрудничество, които ще бъдат разработени в контекста на настоящия регламент, включват: – разработване и изпълнение на отговорни стратегии и рамки за отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци; – извеждане от експлоатация на съществуващи инсталации, възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и бивши обекти, свързани с добива на уран, и събиране и управление на потънали радиоактивни предмети и материали в морето, когато те представляват опасност за населението. Сътрудничество с операторите на ядрените инсталации в трети държави ще бъде разглеждано в конкретни ситуации в рамките на последващите мерки във връзка със стрес тестовете. Такова сътрудничество с оператори на ядрени инсталации ще изключва доставката на оборудване. Координация Комисията следва да координира сътрудничеството си с трети държави с организации, преследващи сходни цели, по-специално международни организации, и по-специално Международната агенция за атомна енергия (МААЕ). Тази координация трябва да позволи на Европейския съюз и съответните организации да избегнат дублирането на дейности и финансиране по отношение на трети държави. Комисията следва също така да включи компетентните органи на държавите-членки и европейските оператори в изпълнението на задачата си, като така използва ценния европейски опит в областта на ядрената безопасност и гаранции. ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА ЗА ПРЕДЛОЖЕНИЯ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цел(и) 1.5. Основания за предложението/инициативата 1.6. Продължителност и финансово отражение 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Засегната(и) функция(и) от многогодишната финансова рамка и разходен(ни) бюджетен(ни) ред(ове) 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити с административен характер 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано отражение върху приходите ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА ЗА ПРЕДЛОЖЕНИЯ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност (INSC) 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД[11] Външни отношения, сътрудничество в областта на ядрената безопасност 1.3. Естество на предложението/инициативата ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност вследствие на пилотен проект/подготвителна дейност[12] x Предложението/инициативата е във връзка с продължаване на съществуваща дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с дейност, пренасочена към нова дейност 1.4. Цели Европейският съюз има дългогодишна култура в областта на ядрената безопасност, както и ноу-хау, разработено в Европа и в други части на света, където се използва ядрена енергия. Това е вече факт още през 1992 г., когато започна програмата на Общността за подпомагане на държавите от ОНД и СЦИЕ за подобряване на техните атомни електроцентрали. В Съобщение COM2008 (312) от 22 май 2008 г. на Комисията до Съвета и Европейския парламент в отговор на международното предизвикателство, свързано с ядрената безопасност и сигурност, насърчаването на най-високи стандарти за ядрена безопасност и сигурност беше препотвърдено като основна и приоритетна цел на сътрудничеството на Общността в ядрената област. Всяка държава, желаеща да използва атомна енергия за граждански цели, трябва да спазва международно признатите стандарти за ядрена безопасност и сигурност. За да постигне това тя ще трябва да преодолее предизвикателството, свързано с разработването на капацитет (както човешки ресурси, така и инфраструктура) и създаването на правна рамка и институции, необходими за изпълнението на международните задължения. Въз основа на своя богат опит ЕС може да допринесе съществено за подобряване на ядрената безопасност, радиационната защита и осигуряване на гаранции посредством Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, чийто географски обхват е разширен с цел да бъдат включени всички „трети държави“. Интервенцията на Комисията беше променена от техническа помощ на сътрудничество. Тя е съсредоточена върху дейности за подобряване на ядрената безопасност, радиационната защита и предпазни мерки, включително проучвания, разработване на законодателство, институционално изграждане, подобряване на процедури и методологии, включително по отношение на безопасното управление на радиоактивни отпадъци и отработено ядрено гориво. Особено внимание се обръща на обучението в съответните държави. В този контекст добавената стойност на действията на ЕС се състои в предоставянето на трети държави на ползите от опита на ЕС, основан на най-високи стандарти за ядрена безопасност, в тясно сътрудничество с Международната агенция за атомна енергия (МААЕ). Катастрофата в Чернобил (1986 г.) подчерта значението на ядрената безопасност и ясно установи нуждата от глобален подход за справяне със световните и трансграничните последствия от една ядрена катастрофа. Необходимостта от приемане на най-високи стандарти за ядрена безопасност в световен мащаб стана в последно време още по неотложна след катастрофата в атомната електроцентрала във Фукушима Даиичи, която породи сериозна загриженост относно способността на работещи ядрени инсталации да устоят на условията, които могат да бъдат предизвикани от сериозни природни явления, включително земетресения и наводнения. В отговор на събитието във Фукушима Даиичи Европейската комисия и националните органи поискаха извършването на цялостни и прозрачни оценки на риска и безопасността („стрес тестове“) на атомни електроцентрали в държавите-членки на ЕС. Спецификациите на Европейската група на регулаторите в областта на ядрената безопасност (ENSREG) и графикът за тази безпрецедентна оценка бяха договорени, а разширяването на действията за трети държави (по-специално държавите, обхванати от политиката на ЕС за съседство) се извършва в момента. Беше потвърдено, че въздействието върху здравето и околната среда, както и социалното и икономическото въздействие на ядрените катастрофи на територията на трети държави върху ЕС са потенциално много високи. Беше препотвърдена необходимостта от установяване на ефективно сътрудничество, насочено към предотвратяване на катастрофи чрез установяване на високи нива на ядрена безопасност. Някои държави взеха политическо решение да закрият поетапно атомните електроцентрали, а други решиха да не започват предвидените програми. Въпреки това голям брой държави ще продължат да използват атомни електроцентрали, а някои от тях вероятно ще изградят нови такива. Макар ЕС да признава, че използването на атомна енергия е суверенно решение, безопасното експлоатиране на ядрените инсталации е в интерес на ЕС, по-специално в държавите, обхванати от политиката на ЕС за съседство, както и правилното отчитане на ядрените материали. По отношение на това ЕС ще си сътрудничи с трети държави и организации. 1.4.1. Многогодишна(и) стратегическа(и) цел(и) на Комисията, към която(ито) е насочено(а) предложението/инициативата Европейският съюз финансира мерки в подкрепа на насърчаването на високо ниво на ядрена безопасност, радиационна защита и прилагане на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави. 1.4.2. Конкретна(и) цел(и) и съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД Конкретна цел № 1 Насърчаване на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита. Съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД Конкретна цел № 2 Отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци, извеждането от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации. Съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД Конкретна цел № 3 Създаване на рамки и методологии за прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави. Съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД 1.4.3. Очакван(и) резултат(и) и отражение – Създаване на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита за ядрени инсталации и радиологични практики в трети държави; – Създаване на ефективни регулаторни рамки, свързани с ядрената безопасност, включително процедури и системи за осигуряване на адекватна защита срещу йонизиращи лъчения от радиоактивни материали; – Установяване на ефективни мерки за предотвратяване на катастрофи с радиологични последици, както и мерки за намаляване на въздействието на такива последици, в случай че възникнат, и за планиране, готовност и реакция при извънредни ситуации, гражданска защита и рехабилитационни мерки; – Международно сътрудничество и подкрепа по въпроси на ядрената безопасност, за да се гарантира, че са налице и се прилагат най-високи и стабилни нива на ядрена безопасност; – Разработване и прилагане на отговорни стратегии за погребване на отработено гориво, управление на отпадъците, извеждане от експлоатация на инсталации, възстановяване на бивши ядрени обекти и възстановяване и управление на потънали или разпръснати радиоактивни предмети и материали в морето или на сушата; – Създаване на ефикасни рамки и методологии за подобряване на гаранциите в ядрената област в целия свят. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението – В годишните програми за действие са представени подробно дейностите, които следва да бъдат осъществени от ЕС, включително цели, осъществявани чрез съответните действия, и очакваните резултати. Преди изпълнението на проектите се определят специфични показатели, които вземат предвид особеностите на всяко действие. За оценката на цялостния напредък в член 1 от регламента е посочен по един показател за всяка цел. 1.5. Основания за предложението/инициативата Правното основание за Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност е Договорът за Евратом, по-специално член 203. 1.5.1. Нужда(и), която(ито) трябва да бъде(ат) задоволена(и) в краткосрочен или дългосрочен план Законодателното предложение отговаря на изискването за насърчаване и изпълнение в трети държави на най-високи стандарти за ядрена безопасност, радиационна защита и ефикасни и ефективни гаранции за ядрения материал. 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС При наличието на голям брой търговски атомни електроцентрали (146 от 436 в световен мащаб) и ядрена енергетика, предоставяща около 30 % от производството на електроенергия ЕС е натрупал значителен опит в областта на ядрената безопасност, включително по отношение на извеждането от експлоатация на ядрени инсталации и управлението на радиоактивни отпадъци. В резултат от това в държавите-членки на ЕС са налице обширни експертни познания във всички области на ядрената безопасност. Разнообразието на технологии, което изисква различни подходи, дава възможност за необходимата гъвкавост за удовлетворяването на нуждите на трети държави. ЕС прие общи правни рамки относно ядрената безопасност и управлението на радиоактивните отпадъци и отработеното гориво. ЕС дава пример в това отношение и се надява да убеди и други да приемат подобни високи стандарти. В условията на все по-сложни предизвикателства, нито един от приоритетите на ЕС във вътрешен план — сигурност, растеж и създаване на работни места, изменение на климата, достъп до енергия, здравето и пандемиите, и миграцията – няма да бъде постигнат отделно от останалия свят. Във времена на икономическа криза един по-съгласуван и интегриран подход между ЕС и неговите държави-членки посредством съвместното планиране ще доведе до по-висока добавена стойност, нарастваща мощ и легитимност и до по-голямо въздействие и ефективност. ЕС е в уникална неутрална и безпристрастна позиция, за да постигне резултати по отношение на външните действия от името на държавите-членки и заедно с тях, което му дава възможност да се ползва с по-голямо доверие в държавите, в които той действа. ЕС е в най-добра позиция, за да поеме ролята на световен лидер от името на своите граждани. С 27 държави-членки, действащи в рамките на общите политики и стратегии, ЕС притежава критичната маса, за да преодолее световните предизвикателства, докато действията на държавите-членки могат да бъдат ограничени и разпокъсани, тъй като често проектите са твърде малки, за да постигнат устойчива промяна в областта. Тази критична маса също така поставя ЕС в по-добра позиция при провеждането на политически диалог с правителствата на партньорските държави. При програмирането на сътрудничеството си ЕС обръща особено внимание както на структурния, така и на икономически капацитет на съответните държави. Възможността да се посрещнат неочаквани нужди е предвидена в настоящия регламент за INSC и бе предоставена на Япония след катастрофата във Фукушима. ЕС разполага с мрежа от международни споразумения по целия свят, с каквато държавите-членки поотделно не разполагат, като тази мрежа им позволява да имат влияние в почти всички области на международните отношения, включително и ядрената безопасност. ЕС играе главна роля в тази област, но трябва да продължи да повишава своята видимост. ЕС може да направи повече от другите международни организации, тъй като има цялостен подход към развитието и външните отношения. Разделението на труда в ЕС е съществен елемент за неговата добавена стойност. С мрежата си от международни споразумения с партньори и организации в целия свят ЕС е естествен координатор и може да окаже влияние върху почти всички области на международните отношения, което отделните държави-членки, действащи в рамките на общи политики и стратегии, не могат да постигнат поотделно. Освен това във времена на бюджетни ограничения, когато няколко държави-членки са принудени да напуснат цели сектори и държави, ЕС е в състояние да продължи да играе активна роля. 1.5.3. Поуки от подобен опит в миналото Първопричините за големите ядрени катастрофи са главно липсата на култура на ядрена безопасност, проектна безопасност (аспекти на безопасността при проектирането на централите) и оперативна безопасност. Затова беше счетено за целесъобразно програмите на Европейския съюз за сътрудничество в областта на ядрената безопасност да бъдат насочени към подпомагане на ядрените оператори, за да се подобри положението на място, а ядрените регулатори да гарантират, че имат необходимия технически капацитет и независимост да наложат спазването на подходящи стандарти за ядрена безопасност. В някои случаи трябваше да бъде предоставено оборудване, свързано с безопасността, за да се гарантира бързото разрешаване на неотложни случаи. Въпреки това, тъй като тези случаи бяха разрешени и програмите се ръководят от принципа на най-ефективно използване на ресурсите и избягване на практики, които биха могли да имат последици за търговията и конкуренцията, доставката на оборудване, като цяло, беше преустановена. В рамките на Инструмента за сътрудничество в областта на ядрената безопасност започна сътрудничество с някои трети държави, които възнамеряват да използват ядрена енергия като част от енергийния микс (т. нар. „държави с бързо разрастващи се икономики“). Сътрудничеството обхваща главно изграждането на капацитета на регулаторите, нормативната инфраструктура и стратегиите за управление на отпадъците, за да се гарантира, че са развити култура и рамка за ядрена безопасност на достатъчно ранен етап. Подборът на държавите следва критериите, предложени от Съвета. Последиците от ядрените катастрофи могат до известна степен да бъдат намалени чрез аварийна готовност. Затова аварийната готовност трябва да продължи да бъде основна част от програмата. Големите катастрофи, свързани с радиологични последици, изискват помощта на международната общност за засегнатото население и за възстановяването на околната среда на обектите. Такъв беше случаят с Чернобил, където големи строителни проекти навлизат в заключителна фаза. В бъдещи програми следва да се остави възможност за сътрудничество с трети държави в това отношение, ако е необходимо и целесъобразно. Минали дейности, свързани с цикъла на ядрените горива, използването на кораби и подводници, задвижвани с ядрена енергия и на радиоизотопи, не винаги са били в съответствие с изискваните стандарти за защита на населението и на околната среда. Правителствата и местните органи трябва сами да се справят с трудната задача да възстановяват околната среда на засегнатите обекти до безопасно състояние и да погребват отработено ядрено гориво и отпадъци, за което може да се изисква международно сътрудничество. Тази част от програмата за ядрена безопасност следва да бъде сред приоритетите на инструмента в бъдеще. За справянето по правилен и отговорен начин с отработеното ядрено гориво и ядрените отпадъци в програмите за ядрена безопасност беше предвидена възможност за сътрудничество с трети държави за изготвяне на национални стратегии и рамки за отработено гориво и ядрени отпадъци. Тъй като Европейският съюз току-що прие директива за управление на радиоактивни отпадъци и отработено гориво, третите държави следва да продължават да бъдат насърчавани да приемат подобни високи стандарти и сътрудничеството в тази област следва също така да продължи да бъде приоритетно. Насърчаването на международното сътрудничество ще продължава да е от основно значение за гарантиране на координацията на дейностите от различните участници и за оптималното използване на ресурсите. МААЕ ще продължи да играе основна роля в това отношение, особено за подобряване на световната система за ядрена безопасност (рамката за постигане на прилагане в целия свят на високо ниво на безопасност на ядрените инсталации). Подкрепата за дейностите на МААЕ, особено тези от световно или регионално естество, следва да продължи, като за действията/вноските на ЕС бъде предоставена подходящата видимост. След катастрофата във Фукушима Даиичи въпросите, свързани с цялостните оценки на риска и безопасността на работещите атомни електроцентрали („стрес тестове”), вероятно ще стават по-уместни и ще бъдат разширени и за други ядрени съоръжения, включително изследователски реактори, временни съоръжения за съхранение на отработено гориво, съоръжения за съхранение и погребване на радиоактивни отпадъци. Сътрудничеството с ядрените регулатори (включително техните организации за техническа помощ) следва да остане в центъра на сътрудничеството в областта на ядрената безопасност, докато сътрудничеството с операторите на атомни електроцентрали следва да бъде преразгледано, като се вземе предвид провеждането на „стрес тестовете“ и резултатите от тях, както и специфичните обстоятелства. Погребването на отработено гориво, управлението на отпадъците, извеждането от експлоатация на инсталации, възстановяването на околната среда на обектите придобиха все по-голяма актуалност през годините. Бъдещото сътрудничество в тези области следва да се разглежда като приоритет на програмата. Географската близост на ЕС (включително държавите в процес на присъединяване и държавите, обхванати от политиката на ЕС за съседство) следва да продължи да бъде приоритетен, но не единствен критерий при вземането на решения за програми за сътрудничество по бъдещия инструмент. Развитието на международната ситуация изисква промяна на фокуса и приоритетите, а не промяна в обхвата като цяло на сътрудничеството в областта на ядрената безопасност. 1.5.4. Съгласуваност и евентуална синергия с други съответни инструменти Съгласуваността с предвидените мерки в областта на намаляването на химическите, биологичните, радиологичните и ядрените (ХБРЯ) рискове в рамките на Инструмента за стабилност (ИС) трябва да бъде гарантирана, особено с тези, които се отнасят до гаранциите за ядрена безопасност (включително противодействие на незаконния трафик на ядрени и радиоактивни материали и граничен контрол), както и с мерките за аварийна готовност. 1.6. Продължителност и финансово отражение x Предложение/инициатива с ограничена продължителност – x Предложение/инициатива в сила от 2014 г. до 2020 г. – ¨ Финансово отражение от ГГГГ до ГГГГ ¨ Предложение/инициатива с неограничена продължителност Осъществяване с период на започване на дейност от ГГГГ до ГГГГ, последван от функциониране с пълен капацитет. 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление[13] x Пряко централизирано управление от Комисията x Непряко централизирано управление чрез делегиране на задачи по изпълнението на: ¨ изпълнителни агенции ¨ органи, създадени от Общностите[14] x национални органи от публичния сектор/органи със задължение за обществена услуга – ¨ лица, натоварени с изпълнението на специфични дейности по силата на дял V от Договора за Европейския съюз и посочени в съответния основен акт по смисъла на член 49 от Финансовия регламент x Споделено управление с държавите-членки x Децентрализирано управление с трети държави x Съвместно управление с международни организации (МААЕ) Ако е посочен повече от един метод на управление, пояснете в частта „Забележки“. Забележки Голяма част от проектите и програмите на инструмента ще бъдат управлявани чрез централизирано пряко управление. Когато това е необходимо и целесъобразно с цел да се подобри ефикасността на интервенциите, по логистични и политически причини може да се вземе предвид непряко, споделено или съвместно управление; по-специално последното може да се прилага, когато държавите-членки и/или техните агенции или Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) вече са започнали или подготвят подобни дейности. 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Да се посочат честотата и условията. Системите за мониторинг и оценка на Европейската комисия са все в по-голяма степен съсредоточени върху резултатите. Те включват както вътрешен персонал, така и външни експертни познания. Ръководителите на съответните проекти в делегациите и централата непрекъснато извършват мониторинг на изпълнението на проекти и програми по различни начини, включително доколкото е възможно — посредством посещения на място. Мониторингът предоставя ценна информация за напредъка; той помага на ръководителите да установят настоящи и потенциални затруднения, и да предприемат коригиращи действия. Външните независими експерти за оценка на ефективността на външните действия на ЕС се наемат чрез три различни системи. Тези оценки допринасят за отчетността и за подобряването на текущите интервенции; те също така се основават на миналия опит за подобряване на бъдещите политики и действия. Всички инструменти използват международно признатите критерии за оценка на Комитета за подпомагане на развитието (DAC) на ОИСР, включително (потенциално) въздействие. Първо, на ниво проект управляваната от централата, ориентирана към резултатите мониторингова (ОРМ) система предоставя кратък прецизен преглед на качеството на извадка от интервенции. Използвайки добре структурирана, стандартизирана методология, независими експерти по ОРМ приписват степени, с които се изтъкват предимствата и недостатъците на проекта, и правят препоръки относно начините за подобряване на ефективността. Оценките на ниво проект, които се управляват от делегацията на ЕС, отговорна за проекта, предоставят по-подробен задълбочен анализ и подпомагат ръководителите на проекти да подобрят текущите интервенции и да подготвят бъдещи такива. Наемат се външни независими експерти с тематични и географски експертни познания със задачата да извършват анализ и да събират обратна информация и данни от всички заинтересовани страни, включително и от крайните бенефициери. Комисията също така извършва стратегически оценки на своите политики, от програмиране и стратегия до осъществяване на интервенции в определен сектор (като здравеопазване, образование и т.н.) в държава или регион или на специфичен инструмент. Тези оценки са важен принос за формулирането на политики и изготвянето на инструменти и проекти. Всички тези оценки са публикувани на интернет страницата на Комисията и в годишния доклад до Съвета и до Европейския парламент се включва резюме на заключенията. 2.2. Система за управление и контрол Мерките, финансирани съгласно настоящия регламент, се изпълняват в съответствие с Финансовия регламент. В надлежно обосновани случаи Комисията може, в съответствие с член 54 от Финансовия регламент, да реши да възложи задачи на публичен орган, и по-специално задачи във връзка с изпълнението на бюджета, на органите, посочени в член 54, параграф 2, буква в) от Финансовия регламент, ако те са с международно призната репутация, спазват международно признатите системи на управление и контрол и са под надзор на обществен орган. В съответствие с Финансовия регламент мерките, финансирани по настоящия регламент, могат да се осъществяват пряко от Комисията, чрез споделено управление с държавите-членки или непряко чрез възлагането на задачи по изпълнението на бюджета на образуванията или лицата, изброени в член 55, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент. На тези образувания или лица може, при условията, посочени в член 57 от Финансовия регламент, да бъде разрешено да използват собствените си правила и процедури за възлагане на договор и отпускане на безвъзмездни средства. 2.2.1. Установен(и) риск(ове) Рискове на средата Оперативната среда на помощта по този инструмент се характеризира със следните рискове за постигането на целите на инструмента, оптималното финансово управление и/или спазването на приложимите правила (грешки, свързани със законосъобразността и редовността): – икономическата/политическата нестабилност и/или природни бедствия могат да доведат до затруднения и забавяния в изготвянето и изпълнението на интервенции, по-специално в нестабилни държави; – липсата на институционален и административен капацитет в партньорските държави може да доведе до затруднения и забавяния в изготвянето и изпълнението на интервенции; – географски разпръснатите проекти и програми (обхващащи много държави/територии/региони) могат да предизвикат логистични/ресурсни затруднения за провеждане на мониторинг, особено проследяването на място на действията; – разнообразието на потенциалните бенефициери/партньори с техните различни структури и капацитет за вътрешен контрол могат да фрагментират и следователно намалят ефективността и ефикасността на наличните ресурси на Комисията за подпомагане и мониторинг на изпълнението; – недостатъчното качество и количество на налични данни за резултатите и въздействието на външната помощ/прилагането в партньорските държави на националния план за развитие могат да възпрепятстват способността на Комисията да докладва и да носи отговорност за резултатите. Очаквана степен на риска от неспазване на приложимите правила Целта на инструмента по отношение на съответствието е да се поддържа историческата степен на риск от неспазване (процент на грешка) за ресора на ГД DEVCO, което е остатъчно „нетно“ ниво на грешки (на многогодишна основа след като всички планирани проверки и корекции са били извършени по приключените договори) от по-малко от 2 %. Това традиционно означава процент грешки от 2—5 % по отношение на годишната извадка на случаен принцип от трансакциите, предприета от Европейската сметна палата за целите на годишната декларация за достоверност и точност на отчетите (DAS). ГД DEVCO счита, че това е най-ниската степен, до която може да бъде сведен рискът от неспазване предвид високорисковата среда, в която работи, и като се отчитат административната тежест и необходимата ефективност на разходите на проверките за спазване на приложимите правила. 2.2.2. Предвиден(и) метод(и) на контрол Структура за вътрешен контрол на ГД DEVCO Процесът на ГД DEVCO за вътрешен контрол/управление е предназначен да осигури разумна гаранция за постигането на целите за ефективността и ефикасността на операциите на генералната дирекция, надеждността на финансовата ѝ отчетност и спазването на съответната законодателна и процедурна рамка. Ефективност и ефикасност За да гарантира ефективността и ефикасността на своите операции (и за да намали високото ниво на риск в оперативната си среда за външна помощ), в допълнение към всички елементи на процеса за стратегическа политика и планиране на цялата Комисия, структурата за вътрешен одит и други изисквания на стандартите за вътрешен контрол на Комисията, ГД DEVCO ще продължи да работи със специална рамка за управление на помощта за всички свои инструменти, която включва: – децентрализирано управление на по-голямата част от външната помощ от делегациите на ЕС по места. – ясен и формално установен ред за финансова отчетност (от оправомощения разпоредител с бюджетни кредити (генерален директор)) чрез вторично оправомощаване от вторично упълномощения разпоредител с бюджетни кредити (директор) в централата до ръководителя на делегацията; – редовни доклади от делегациите на ЕС към централата (доклади за управлението на външната помощ), включително годишна декларация за достоверност от ръководителя на делегацията; – предоставяне на обхватна програма за обучение на служителите в централата и в делегациите; – значителна подкрепа и насоки за централата/делегацията (включително и по интернет); – Редовни посещения за „проверка“ на „децентрализираните“ делегации на всеки 3 до 6 години; Методология за управление на проектния и програмния цикъл, включително: – инструменти за подкрепа на качеството при изготвянето на интервенцията, метода за постигане на резултати, механизма за финансиране, системата за управление, оценката и подбора на партньорите по изпълнението и т.н. – управление на програми и на проекти, инструменти за мониторинг и докладване за ефективно изпълнение, включително редовен външен мониторинг на проектите на място. – обхватни елементи на оценка и одит. Финансово отчитане и счетоводство ГД DEVCO ще продължи да се стреми към възможно най-високите стандарти за счетоводство и финансово отчитане, като използва системата на Комисията за счетоводство на базата на текущо начисляване (ABAC), както и конкретни инструменти за външна помощ, като Общата информационна система в областта на външните отношения (CRIS). По отношение на спазването на съответната законодателна и процедурна рамка в раздел 2.3 са посочени методи за контрол на съответствие (мерки за предотвратяване на измами и нередности). 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности Като се има предвид средата на висок риск, в която работи EuropeAid, нейните системи трябва да предвиждат честото наличие на потенциални грешки (нередности) в операциите и да изградят високо равнище на проверки за предотвратяване, откриване и коригиране на възможно най-ранен етап в процеса на плащане. На практика това означава, че проверките за съответствие на EuropeAid ще се основават в по-голяма степен на значителни предварителни проверки на многогодишна основа от външни одитори и от служители на Комисията на място, преди да се извършат окончателните плащания по проекта (докато продължат да се извършват някои последващи одити и проверки) и като надхвърлят в голяма степен финансовите гаранции, които се изискват от Финансовия регламент. Рамката на EuropeAid за съответствието е съставена inter alia от следните важни елементи: Превантивни мерки – задължително основно обучение, обхващащо въпроси, свързани с измамите, за служителите, управляващи помощта, и одиторите; – предоставяне на напътствия (включително и по интернет), както и практическото ръководство за договорите, наръчника на EuropeAid и набора от инструменти за финансово управление (за партньорите по изпълнението); – предварителна оценка, за да се гарантира, че са въведени подходящи мерки за борба с измамите, чрез които да се предотвратяват и откриват измами при управлението на средствата на ЕС, от страна на органите, управляващи съответните средства чрез съвместно и децентрализирано управление); – предварителен скрининг на наличните механизми за борба с измамите в партньорската държава като част от оценката на критерия за допустимост на управлението на публичните финанси за получаване на бюджетна подкрепа (т.е. активен ангажимент за борба с измамите и корупцията, адекватни органи за инспекции, достатъчен съдебен капацитет и ефикасни механизми за реагиране и санкции); – през 2008 г. Комисията подписа в Акра Инициативата за прозрачност на международната помощ (ИПМП), като даде съгласието си за стандарт за прозрачност на помощта, чрез който се осигуряват по-своевременни, подробни и редовни данни относно потоците и документите, свързани с помощта. – от 14 октомври 2011 г. насам Комисията прилага първата фаза на стандарта на ИПМП за публикуване и прозрачност на информацията преди следващия форум на високо равнище за ефективността на помощта в Пусан, Южна Корея, през ноември 2011 г. Освен това Комисията ще работи в сътрудничество с държавите-членки на ЕС по съвместно интернет ИТ приложение, наречено TR-AID, което превръща данните за помощта на ЕС, предоставени чрез ИПМП и други източници, в лесна за използване информация за помощта. Мерки за откриване и коригиране – външни одити и проверки (както задължителни, така и основани на риска), включително от Европейската сметна палата; – последващи проверки (въз основа на риска) и възстановяване на сумите; – спиране на финансирането от страна на ЕС при случаи на сериозни измами, включително мащабна корупция, докато органите не предприемат необходимите действия за коригиране и предотвратяване на такива измами в бъдеще. EuropeAid допълнително ще организира своята стратегия за борба с измамите в съответствие с изготвената от Комисията нова стратегия за борба с измамите, приета на 24 юни 2011 г., за да се гарантира inter alia, че: – вътрешните проверки на EuropeAid, свързани с борбата с измамите, са напълно съгласувани със стратегията на Комисията за борба с измамите; – подходът на управление на риска от измами на EuropeAid е насочен към разкриване на области с риск от измами и към адекватни ответни мерки; – системите, използвани за оползотворяване на средствата на ЕС в трети държави, предоставят възможност съответните данни да бъдат извлечени, така че да могат да се използват при управлението на риска от измами (напр. двойно финансиране); – при необходимост биха могли да се създадат групи за работа в мрежа и подходящи ИТ инструменти, предназначени за анализ на случаите на измами, свързани със сектора за външна помощ. 2.4 Прогноза за разходите и ползите от проверките За портфейла на EuropeAid като цяло разходите за вътрешен контрол/управление възлизат на очаквана средна годишна стойност от 658 млн. EUR в бюджетни кредити за поети задължения в бюджетното планиране за периода 2014—2020 г. Тази сума включва управлението на ЕФР, който действа по интегриран начин в рамките на структурата за управление на EuropeAid. Тези „неоперативни разходи“ представляват приблизително 6,4 % от очакваната средна годишна стойност от 10,2 млрд. EUR, планирана за общите (оперативни + административни) бюджетни кредити от EuropeAid за портфейла на разходите на службата, финансирани от общия бюджет на ЕС и от Европейския фонд за развитие за периода 2014—2020 г. При тези разходи за управление се вземат предвид всички служители на EuropeAid в централата и в делегациите, инфраструктурата, пътуванията, обучението, мониторингът, оценката и договорите за одит (включително извършените от бенефициерите). EuropeAid планира да намали с времето съотношението между управленските и оперативните дейности при подобрените и опростените разпоредби на новите инструменти, като се основава на вероятните промени в преразгледания Финансов регламент. Основните ползи от тези разходи за управление са свързани с изпълнението на целите на политиката, с ефикасното и ефективно използване на ресурсите, както и с извършването на стабилни, ефективни от гледна точка на разходите превантивни мерки и други проверки, за да се осигури законосъобразното и редовно изразходване на средствата. Ще продължи стремежът към подобрения в естеството и в насочването на управленските дейности и на проверките за съответствие във връзка с портфейла, но тези разходи са като цяло необходими за ефективното и ефикасно постигане на целите на инструментите при минимален риск от неспазване (остатъчни грешки под 2 %). Те са значително по-малко от рисковете, свързани с премахването или ограничаването на вътрешните проверки в тази високорискова област. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Засегната(и) функция(и) от многогодишната финансова рамка и разходен(ни) бюджетен(ни) ред(ове) · - Съществуващи разходни бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Номер 19 06 04 Помощ в ядрения сектор || Многогод./Едногод. ([15]) || от държави от ЕАСТ[16] || от страни кандидатки[17] || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент || Номер 19 06 04 || Многогд. || НЕ || НЕ || НЕ || · Поискани нови бюджетни редове НЕ СЕ ПРИЛАГА По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид на разхода || Вноска Брой [Наименование ……...……………………………………………………………….] || Многогод./Едногод. || от държави от ЕАСТ || от страни кандидатки || от трети държави || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент || [XX.YY.YY.YY] || || ДА/НЕ || ДА/НЕ || ДА/НЕ || ДА/НЕ 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) Функция от многогодишната финансова рамка: || || Помощ в сектора на ядрената безопасност ГД: <…….> || || || Година N[18] 2014 г. || Година N+1 2015 г. || Година N+2 2016 г. || Година N+3 2017 г. || Година N+4 2018 г. || Година N+5 2019 г. || Година N+6 2020 г. || ОБЩО  Бюджетни кредити за оперативни разходи || || || || || || || || Инструмент за сътрудничество в областта на ядрената безопасност (19.06.04) || Поети задължения || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Плащания || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232 Бюджетни кредити с административен характер, финансирани от пакета за определени програми[19] || || || || || || || || Номер на бюджетния ред 19.0104 06 || || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 ОБЩО бюджетни кредити за ГД <…….> || Поети задължения || =1+1а +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Плащания || =2+2а +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Плащания || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661  ОБЩО бюджетни кредити с административен характер, финансирани от пакета за определени програми || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ <4> от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Плащания || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671 Ако предложението/инициативата има отражение върху повече от една функция: N/A  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || || || || || || || || Плащания || (5) || || || || || || || ||  ОБЩО бюджетни кредити с административен характер, финансирани от пакета за определени програми || (6) || || || || || || || || ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—4 от многогодишната финансова рамка (Референтна стойност) || Поети задължения || =4+ 6 || || || || || || || || Плащания || =5+ 6 || || || || || || || || Функция от многогодишната финансова рамка: || 5 || „Административни разходи“ млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) || || || Година N 2014 г. || Година N+1 2015 г. || Година N+2 2016 г. || Година N+3 2017 г. || Година N+4 2018 г. || Година N+5 2019 г. || Година N+6 2020 г. || ОБЩО ГД: <…….> ||  Човешки ресурси || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716  Други административни разходи || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 ОБЩО ГД <…….> || Бюджетни кредити || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || (Общо поети задължения = oбщо плащания) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) || || || Година N 2014 г. || Година N+1 2015 г. || Година N+2 2016 г. || Година N+3 2017 г. || Година N+4 2018 г. || Година N+5 2019 г. || Година N+6 2020 г. || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199 Плащания || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи ¨ Предложението/инициативата не води до използване на бюджетни кредити за оперативни разходи x Предложението/инициативата води до използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу: Бюджетни кредити за поети задължения в млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) Да се посочат целите и резултатите ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ОБЩО КРАЙНИ ПРОДУКТИ Вид краен продукт[20] || Среден разход за крайния продукт || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Брой крайни продукти || Разходи || Общ брой на крайните продукти || Общо разходи КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 1[21] Насърчаване на култура на ефективна ядрена безопасност и прилагане на най-високи стандарти за ядрена безопасност и радиационна защита; || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел № 1 || || 25,08 || || 25,58 || || 26,09 || || 26,63 || || 27,14 || || 27,70 || || 28,27 || || 186,50 КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 2 Отговорно и безопасно управление на отработено гориво и радиоактивни отпадъци, извеждането от експлоатация и възстановяване на околната среда на бивши ядрени обекти и инсталации || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел № 2 || || 54,33 || || 55,43 || || 56,53 || || 57,70 || || 58,81 || || 60,03 || || 61,26 || || 404,08 КОНКРЕТНА ЦЕЛ № 3 Създаване на рамки и методологии за прилагането на ефикасни и ефективни гаранции за ядрените материали в трети държави. || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Краен продукт || || || || || || || || || || || || || || || || || || Междинна сума за конкретна цел № 3 || || 4,18 || || 4,26 || || 4,35 || || 4,44 || || 4,52 || || 4,62 || || 4,71 || || 31,08 ОБЩО РАЗХОДИ || || 83,58 || || 85,28 || || 86,97 || || 88,76 || || 90,48 || || 92,35 || || 94,24 || || 621,66 N.B. Следва да се подчертае, че разбивката по конкретни цели и разпределението на техните средства между крайните продукти могат на този етап да бъдат само индикативни. Крайните продукти се основават на първоначални изчисления и са представени за сведение. 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити с административен характер 3.2.3.1. Обобщение ¨ Предложението/инициативата не води до използване на бюджетни кредити за административни разходи x Предложението/инициативата води до използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу: млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) || 2014 г.[22] || 2015 г. || 2016 г. || 2017 г. || 2018 г. || 2019 г. || 2020 г. || ОБЩО ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716 Други административни разходи || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 Междинна сума за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Извън ФУНКЦИЯ 5[23] от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778 Други разходи с административен характер || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661 Междинна сума извън ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 ОБЩО || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538 3.2.3.2. Очаквани нужди от човешки ресурси ¨ Предложението/инициативата не води до използване на човешки ресурси x Предложението/инициативата води до използване на човешки ресурси съгласно обяснението по-долу: Оценката се посочва в цели стойности (или най-много до един знак след десетичната запетая) || Година N 2014 г. || Година N+1 2015 г. || Година N+2 2016 г. || Година N+3 2017 г. || Година N+4 2018 г. || Година N+5 2019 г. || Година N+6 2020 г. Длъжности в щатното разписание (длъжностни лица и временно наети лица) Помощ в ядрения сектор 01 01 01 (Централа и представителства на Комисията) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0 Помощ в ядрения сектор 01 01 02 (Делегации) || || || || || || || Помощ в ядрения сектор 01 05 01 (Непреки изследвания) || || || || || || || 10 01 05 01 (Преки изследвания) || || || || || || || Помощ в ядрения сектор 01 02 01 (ДНП, КНЕ, ПНА от общия финансов пакет) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 Помощ в ядрения сектор 01 02 02 (ДНП, КНЕ, МЕД, МП и ПНА в делегациите) || || || || || || || Помощ в ядрения сектор 01 04 yy [24] || - в централата[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3 - в делегациите || || || || || || || Помощ в ядрения сектор 01 05 01 (ДНП, КНЕ, ПНА — Непреки изследвания) || || || || || || || 10 01 05 02 (ДНП, КНЕ, ПНА — Преки изследвания) || || || || || || || Други бюджетни редове (да се посочат) || || || || || || || ОБЩО || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5 Нуждите от човешки ресурси ще бъдат покрити от персонала на ГД, на който вече е възложено управлението на дейността и/или който е преразпределен в рамките на ГД, при необходимост заедно с всички допълнителни отпуснати ресурси, които могат да бъдат предоставени на управляващата ГД в рамките на годишната процедура за отпускане на средства и като се имат предвид бюджетните ограничения. Описание на задачите, които трябва да се изпълнят: Длъжностни лица и временно наети лица || Външен персонал || 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка x Предложението/инициативата е съвместимо(а) с настоящата многогодишна финансова рамка. ¨ Предложението/инициативата налага препрограмиране на съответната функция от многогодишната финансова рамка. Обяснете нужното препрограмиране, като посочите съответните бюджетни редове и суми. ¨ Предложението/инициативата налага да се използва Инструментът за гъвкавост или да се преразгледа многогодишната финансова рамка[26]. Обяснете нуждата, като посочите съответните функции, бюджетни редове и суми. 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането НЕ СЕ ПРИЛАГА Предложението/инициативата не предвижда съфинансиране от трети страни Предложението/инициативата предвижда съфинансиране съгласно следните прогнози: Бюджетни кредити в млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || … да се добавят толкова години, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) || Общо Да се посочи съфинансиращият орган || || || || || || || || ОБЩО съфинансирани бюджетни кредити || || || || || || || || 3.3. Очаквано отражение върху приходите (НЕ СЕ ПРИЛАГА) ¨ Предложението/инициативата няма финансово отражение върху приходите. ¨ Предложението/инициативата има следното финансово отражение: ¨ върху собствените ресурси ¨ върху разните приходи млн. EUR (до 3 знака след десетичната запетая) Приходен бюджетен ред: || Налични бюджетни кредити за текущата бюджетна година || Отражение на предложението/инициативата[27] Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || … да се добавят толкова колони, колкото е необходимо, за да се обхване продължителността на отражението (вж. точка 1.6) Статия ………… || || || || || || || || За разните целеви приходи да се посочи(ат) засегнатият(те) разходен(ни) бюджетен(ни) ред(ове). Да се посочи методът за изчисляване на отражението върху приходите. [1] ЕФР, Световният фонд за климата и биологичното разнообразие и резервът за спешна помощ са в допълнение към това и остават извън бюджета на ЕС. [2] ОВ C, г., стр. . [3] OВ L 81, 22.3.2007 г., стр. 1—10. [4] ОВ L 318, 11.12.1999 г., стр. 20. [5] ОВ L 185, 16.07.2005 г., стр. 33. [6] ОВ L 172, 02.07.2009 г., стр. 18. [7] ОВ L 199, 02.08.2011 г., стр. 48. [8] ОВ L 55, 28.02.2011 г., стр. 13. [9] Критериите вземат предвид Заключенията на Съвета относно помощта за трети държави в областта на ядрената безопасност и сигурност (2913-та среща на Съвета в състав „Транспорт, телекомуникации и енергетика“, Брюксел, 9 декември 2008 г.). [10] Сътрудничеството следва да вземе предвид документа на МААЕ за основните етапи в развитието на национална инфраструктура за ядрена енергия („Milestones in the Development of a National Infrastructure for Nuclear Power“, IAEA Nuclear Energy Series Document NG-G-3.1) [11] УД: управление по дейности — БД: бюджетиране по дейности. [12] Съгласно член 49, параграф 6, буква а) или б) от Финансовия регламент. [13] Подробности във връзка с методите на управление и позоваванията на Финансовия регламент могат да бъдат намерени на уебсайта BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Посочени в член 185 от Финансовия регламент. [15] Многогод. = многогодишни бюджетни кредити / Едногод. = едногодишни бюджетни кредити [16] ЕАСТ: Европейска асоциация за свободна търговия. [17] Страни кандидатки и ако е приложимо, страни потенциални кандидатки от Западните Балкани. [18] Година N е годината, през която започва да се осъществява предложението/инициативата. [19] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки изследвания, преки изследвания. [20] Крайните продукти са продуктите и услугите, които ще бъдат доставени (напр. брой финансирани обмени на студенти, брой км построени пътища и т.н.). [21] Съгласно описанието в част 1.4.2. „Конкретна(и) цел(и)…“. [22] Година N е годината, през която започва да се осъществява предложението/инициативата. [23] Техническа и/или административна помощ и разходи в подкрепа на изпълнението на програми и/или дейности на ЕС (предишни редове „BA“), непреки изследвания, преки изследвания. [24] Под тавана за външния персонал от бюджетните кредити за оперативни разходи (предишни редове „BA“). [25] Основно за структурните фондове, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за рибарство (ЕФР). [26] Вж. точки 19 и 24 от Междуинституционалното споразумение. [27] Що се отнася до традиционните собствени ресурси (мита, налози върху захарта), посочените суми трябва да бъдат нетни, т.е. брутни суми, от които са приспаднати 25 % за разходи по събирането.