[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 18.11.2008

COM(2008) 759 окончателен

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана

(представена от Комисията)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана

— с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия вследствие на процедура по член 5 от Регламент (EО) № 384/96,

— с произход от Тайланд вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от същия регламент,

— с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 и на междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от същия регламент,

— и прекратяване на процедурата по отношение на вноса на същия продукт с произход от Босна и Херцеговина и от Турция.

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. („основния регламент“) по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Босна и Херцеговина, Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“), Русия, Тайланд, Турция и Украйна. |

Общ контекст Настоящото предложение е направено в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие със съществените и процедурните изисквания, посочени в основния регламент. |

Съществуващи разпоредби в областта на предложението Регламент (ЕО) № 1697/2002 на Съвета от 23 септември 2002 година за налагане на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои тръби със спойка и тръби от желязо или стомана с примеси с произход от Тайланд, Турция и Украйна. |

Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Не се прилага. |

Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

Заинтересованите страни, засегнати от производството, имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. |

Събиране и използване на експертни становища |

Не бяха необходими външни експертни становища. |

Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. |

Правни елементи на предложението |

Обобщение на предлаганите мерки a) антидъмпингово разследване съгласно член 5 от основния регламент по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от КНР, Руската федерация, Босна и Херцеговина, и Беларус. През 2007 г. Комитетът за защита на индустрията за заварени стоманени тръби на Европейския съюз внесе жалба по член 5 от основния регламент, от името на производители, представляващи основна част, в този случай повече от 50 %, от общото производство на разглеждания продукт в Общността. Като определи, че са налице достатъчно доказателства за започването на антидъмпингово разследване, на 26.9.2007 г. Комисията започна разследване[1]. Разследването установи дъмпинг на разглеждания продукт, нанесъл вреда на производството на Общността при внос от разглежданите държави, с изключение на Босна и Херцеговина. Освен това, разследването доказа, че няма непреодолими аспекти на интерес от страна на Общността срещу налагането на окончателни антидъмпингови мерки. Въз основа на това се предлага налагане на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия и прекратяване на процедурата по отношение на вноса на същия продукт с произход от Босна и Херцеговина. б) преразглеждания с оглед изтичане срока на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Турция, Тайланд и Украйна и междинно преразглеждане относно вноса с произход от Турция. Искането беше подадено от Комитета за защита на индустрията за заварени стоманени тръби на Европейския съюз от името на производители, представляващи основна част, в този случай над 50 %, от общото производство на разглеждания продукт в Общността. Като определи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 26.9.2007 г. Комисията започна разследване[2]. Разследването потвърди вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата и с настоящия документ се предлага запазването на антидъмпинговите мерки върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Тайланд и Украйна, с изключение на Турция. Във връзка с междинното преразглеждане за Турция, Комитетът за защита на индустрията за заварени стоманени тръби на Европейския съюз предостави информация, че по отношение на вноса на разглеждания продукт от Турция, нивото на мярката вече не е било достатъчно да противодейства на вредоносния дъмпинг, който изглежда се е увеличил съществено. Междинното преразглеждане за Турция заключи, че митата, определени в предходния регламент, следва да бъдат отменени. в) междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, ограничено до дъмпинга от страна на едно украинското дружество, а именно Interpipe Group Искането бе подадено от украинското дружество Interpipe Group и в него се твърди, че сравнение на нормалната стойност, основаваща се на собствените му разходи/цени на вътрешния пазар, и износните му цени на пазара на трета държава, съпоставим с този на ЕС, би довело до намаляване на дъмпинга значително под нивото на настоящите мерки. По тази причина вече не се налага запазване на мярката на нейното сегашно ниво с оглед компенсиране на дъмпинга. Като определи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 24.1.2008 г. Комисията започна разследване[3]. Разследването заключи, че митническите ставки, определени в предходния регламент, следва да бъдат коригирани. Бяха проведени консултации с държавите-членки по време на заседанието на Антидъмпинговия комитет на … 2008. X държави-членки приеха предложените действия, X бяха против, X се въздържаха, а X не взеха отношение. Беше предложено Съветът да приеме приложеното предложение за регламент, което следва да бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз най-късно до ХХ. |

Правно основание Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“), последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. |

Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Общността. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следната(ите) причина(и). |

Формата на действието е описана в основния регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. |

Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Общността, националните правителства, регионалните и местните власти, икономическите оператори и гражданите, е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. |

Избор на инструменти |

Предлагани инструменти: регламент. |

Други средства не биха били подходящи поради следната причина: Основният регламент не предвижда други средства. |

Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на Общността. |

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана

— с произход от Беларус, Китайската народна република и Русия вследствие на процедура по член 5 от Регламент (EО) № 384/96,

— с произход от Тайланд вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от същия регламент,

— с произход от Украйна вследствие на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 и на междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от същия регламент,

— и прекратяване на процедурата по отношение на вноса на същия продукт с произход от Босна и Херцеговина и от Турция.

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност[4] („основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграфи 2 и 3 от него,

като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултации с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

А. ПРОЦЕДУРА

1. Действащи мерки

(1) С Регламент (ЕО) № 1697/2002 Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои тръби със спойка и тръби от желязо или стомана с примеси с произход, inter alia, от Тайланд, Турция и Украйна („действащи мерки“)[5].

2. Настоящо разследване

2.1. Жалба

(2) Жалбата бе подадена на 20 август 2007 г. от Комитета за защита на индустрията за заварени стоманени тръби на Европейския съюз , жалбоподателят, от името на производители, представляващи основен дял, в този случай повече от 50 %, от общото производство на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана в Общността.

(3) Жалбата съдържаше достатъчно доказателства за дъмпинга на посочения продукт с произход от Беларус, Босна и Херцеговина, Китайската народна република (КНР) и Русия и за материалната щета, произтичаща от него, които да послужат като основание за започването на процедура, след консултации с Консултативния комитет.

2.2. Искания за преразглеждане

(4) Искането за преразглеждания съгласно член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент бе подадено на 25 юни 2007 г. от Комитета за защита на индустрията за заварени стоманени тръби на Европейския съюз , жалбоподателят, от името на производители, представляващи основен дял, в този случай повече от 50 %, от общото производство на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана в Общността.

(5) Искането съдържаше достатъчно доказателства за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на посочения продукт от Тайланд, Турция и Украйна; както и за започването на междинно преразглеждане, обхващащо дъмпинга и вредата, що се отнася до вноса с произход от Турция. След консултации с Консултативния комитет, Комисията започна преразглеждания в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент.

(6) По въпроса за Турция, искането съдържаше достатъчно доказателства, че вносът на разглеждания продукт е останал на значително високи нива както в абсолютно изражение, така и от гледна точка на пазарния дял. В него се твърдеше освен това, че обемите и цените на разглеждания продукт, внесен от тази държава, наред с другите последици, са оказвали и негативно влияние върху пазарния дял и нивото на цените на производството на Общността, изразяващо се в особено неблагоприятно въздействие върху общото състояние и финансовото положение на производството на Общността.

(7) На 15 октомври 2007 г. Interpipe Group, износител от Украйна, подаде искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Обхватът на искането бе ограничен до проучване на дъмпинга.

2.3. Започване

(8) На 26 септември 2007 г. Комисията обяви с известие („известие 1“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз [6], започването на антидъмпингова процедура съгласно член 5 от основния регламент по отношение на вноса на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Беларус, Босна и Херцеговина, Китайската народна република и Русия („антидъмпингово разследване“).

(9) В същия ден, съгласно член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент, Комисията обяви с известие („известие 2“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз [7], започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките по отношение на вноса от Тайланд, Турция и Украйна („преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките“) и на междинно преразглеждане по отношение на вноса от Турция на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана („междинно преразглеждане за Турция“).

(10) На 24 януари 2008 г., съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз [8] известие за започване („известие 3“) на междинно преразглеждане, ограничено до дъмпинга на един износител на някои заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана с произход от Украйна, Interpipe Group („междинно преразглеждане за Украйна“).

(11) Посочените по-горе разследвания бяха провеждани заедно, тъй като те очевидно са взаимосвързани, в частност по отношение на определянето на вредата и вероятността от повторение на вредата. С цел по-добра администрация, те бяха обединени в един регламент.

3. Страни, засегнати от процедурата

(12) Службите на Комисията официално уведомиха жалбоподателя, производителите от Общността, посочени в жалбата и искането, както и всички други известни производители от Общността, вносители, търговци, известни производители износители от Беларус, Босна и Херцеговина, Китайската народна република, Русия, Тайланд, Турция и Украйна, и органите на засегнатите държави.

(13) Заинтересованите страни получиха възможността да изразят вижданията си в писмена форма и да поискат изслушване в рамките на крайните срокове, определени в известията за започване. Редица производители износители и производители от Общността, представлявани от жалбоподателя, използваха тази възможност и подадоха искания, които да бъдат разгледани в хода на разследването.

3.1. Извадки

(14) С оглед на големия брой производители износители за определени страни износителки, производители и вносители от Общността, участващи в разследването, се обмисли възможността за прилагане на техники за определяне на извадки, когато са уместни, в антидъмпинговата процедура, по време на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките и на междинното преразглеждане за Турция, както са посочени в съображения 8 и 9 по-горе в съответствие с член 17 от основния регламент.

(15) За да може Комисията да реши дали се налага определяне на извадка и, ако е необходимо — да я подбере, производителите износители и представителите, действащи от тяхно име, както и производителите и вносителите от Общността, бяха помолени да се свържат с Комисията и да предоставят информацията, посочена в известието за започване.

3.1.1. Извадка от производители от Общността

(16) Петнадесет страни — 13 жалбоподатели и 2-ма поддържащи ги производители, отговориха на формуляра за участие в извадката; други 2 дружества оказаха съдействие, попълвайки мини въпросник. Постигнатото ниво на съдействие от страна на производството на Общността бе приблизително 95 %.

(17) В съответствие с член 17 от основния регламент, извадката беше избрана след консултации с жалбоподателя, на базата на най-големия представителен обем продажби. В резултат от това беше определена извадка от 9 дружества. Дружествата от извадката представляваха 67 % от общото производство на Общността през ПР.

3.1.2. Извадка от вносители

(18) Беше осъществен контакт с около 140 вносители на базата на информацията, с която разполага Комисията. От тези 140 вносители, 16 заявиха, че не внасят заварени тръби от разглежданите държави, а 3 дружества отговориха, че вече не осъществяват дейност на пазара на разглеждания продукт. Тринадесет несвързани вносители отговориха на въпросника, но само двама изпратиха пълен отговор. Оказалите съдействие несвързани вносители съставляват по-малко от 5 % от общия внос на разглеждания продукт, което представлява много ниско ниво на съдействие.

3.1.3. Извадка от износители

(19) Както е посочено в известията за започване, определянето на извадка е било предвидено за износители/производители в КНР, Русия, Турция, Украйна и Тайланд. Подробна информация за определянето на извадка по отделни засегнати държави е представена в анализа за всяка държава по-долу.

4. Проверка на получената информация

(20) Комисията потърси и провери цялата информация, която беше счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Общността. Информацията, предоставена от посочените по-долу дружества, беше проверена по места:

а) производители от Общността

- Jäkl Karvina, Чешка република (член на ArcelorMittal Group),

- ArcelorMittal Poland S.A., Полша (член на ArcelorMittal Group),

- Corus Tubes UK, Обединеното кралство,

- Corus Tubes B.V., Нидерландия,

- Laminaciones Arregui S.L., Испания,

- Ruukki Sverige AB, Швеция.

Останалите 3 дружества, включени в извадката:

- Mittal steel Iasi, Румъния,

- Arvedi Tubi Acciaio spa, Италия,

- Zelezarny Veseli a.s., Чешка република (в този случай методът на проверка включваше подробен анализ и кръстосана проверка на отговора на базата на предоставената поддържаща документация).

б) несвързани вносители

- Comercial de Tubos, Испания,

- Anastel Ltd, Обединеното кралство

в) производители износители и производители от Китайската народна република

- Jinghua Steel Pipe Group:

- Hengshui Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.,

- Tangshan Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.,

- Laiwu Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.,

- Jilin Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.,

- Guangzhou Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.,

- Chengdu Pengzhou Jinghua Steel Pipe Co Ltd.

- Zhejian Kingland Group:

- Zhejian Kingland Pipeline and Technologies Co. Ltd.,

- Kingland Group Co. Ltd.

- Fubo Group:

- Shandong Fubo Group Co. Ltd.,

- Zibo Fubo Steel Pipes Factory Co. Ltd.

- Weifang East Steel Pipe Co. Ltd,

- Huludao Group:

- Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd.,

- Huludao Seven-Star Steel Pipe Group Co. Ltd.

- Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd.

г) производители износители от Русия

- TMK Group (Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works („Tagmet“), Taganrog),

- OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works („VMZ“), Vyksa).

Във всяка от двете групи беше проверен само производителят с най-голям обем износ в Общността.

Свързани търговци от Русия

- CJSC Trade House TMK, Moscow, TMK Group,

- Closed Joint Stock Company United Metallurgical Company („UMC“), Moscow, OMK Group,

- OMK Steel, LLC, Moscow, OMK Group.

Свързан вносител

- TMK Sinara Handel GmbH, Köln, Германия, TMK Group

За да се избегне всякакво заобикаляне в бъдеще, дъмпинговите маржове бяха изчислени на база група:

д) производител износител от Тайланд

- Samchai Steel Industries Public Company Ltd., Samutsakorn, Тайланд

е) производители износители от Украйна

- OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant,

- OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant.

Свързани търговци/вносители, разположени в Украйна:

- Interpipe Ukraine LLC

Свързани търговци/вносители, разположени извън Украйна:

- Interpipe — M LLC.,

- Interpipe Europe, S.A.

За да се избегне всякакво заобикаляне в бъдеще, дъмпинговите маржове бяха изчислени на база група:

ж) производител износител от Босна и Херцеговина

- Unis Fabrika cijevi a.d., Derventa

з) оператор от Беларус

- Mogilev Metallurgical Works Joint Stock Company

Несвързан вносител и собственик на износ:

- FB Stahlhandel GmbH

и) производители износители от Турция

- Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AȘ[9]

- Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AŞ

- Noksel Çelik Boru Sanayi AŞ, Ankara

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AŞ, Kayseri

- Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AŞ, Istanbul

- Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS, Iskenderun.

За да се избегне всякакво заобикаляне в бъдеще, дъмпинговите маржове бяха изчислени на база група:

5. Период на разследване

(21) Разследването на дъмпинга и вредата за целите на антидъмпинговото разследване обхвана периода от 1 юли 2006 г. до 30 юни 2007 г. („период на разследване“ или „ПР“). Разглеждането на тенденциите в контекста на анализа на вредата обхвана периода от 1 януари 2004 г. до края на ПР („разглеждан период“). Същият ПР се приложи за междинното преразглеждане за Турция и за преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, които имаха същия разглеждан период.

(22) Периодът на разследване за междинното преразглеждане за Украйна обхвана цялата календарна 2007 година („период на разследване или ПР за Interpipe“).

6. Разгласяване

(23) Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които беше предвидено да се препоръча:

- налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса от определени държави,

- прекратяването на процедурата по отношение на вноса от Босна и Херцеговина и от Турция.

(24) В съответствие с разпоредбите на основния регламент, на страните беше предоставен период, през който могат да направят своите коментари след това разгласяване.

(25) Устните и писмените коментари, предадени от страните, бяха взети под внимание и, където бе целесъобразно, окончателните констатации бяха съответно променени.

Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

7. Разглеждан продукт

(26) Разглежданите продукти са заварени тръби и тръбопроводи от желязо или нелегирана стомана, с кръгло напречно сечение и с външен диаметър, непревишаващ 168,3 mm, без тръби от видовете, използвани за нефтопроводи или газопроводи, обсадни тръби и други тръби от видовете, използвани за добив на нефт или газ, прецизно обработени тръби и тръби, снабдени с принадлежности, за газове или течности за ползване в гражданското въздухоплаване, с произход от Беларус, Босна и Херцеговина, Китайската народна република, Русия, Тайланд, Турция и Украйна. Те обичайно се класират в кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77.

(27) Заварените тръби и тръбопроводи са с широк обхват на приложение, включително, наред с останалите приложения, за пренос на вода, пара, природен газ, въздух и други течности и газове във водопроводните, отоплителните и вентилационните системи, климатичните системи, автоматичните разпръсквателни системи, и други подобни начини на употреба. Често те се използват и за целите на строителството, за опора на товари, за заграждения, като защитни средства и в скелета.

(28) Основната суровина за разглеждания продукт са горещо валцувани ролони, които се формоват в тръби. Следователно заварените тръби и тръбопроводи могат да бъдат обект на допълнителна обработка с обшивки или галванизация. Целта на тази допълнителна обработка е да се повиши качеството на продукта. Обикновено те се доставят с плоски краища, но могат да бъдат и със скосени или резбовани краища, със или без съединителни звена. Разглежданият продукт се произвежда в различни размери и според различни стандарти и класификации. До голяма степен те са взаимнозаменяеми от гледна точка на крайното им приложение и поради това е налице съществена степен от припокриване и конкуриране между различните видове на разглеждания продукт. Вследствие на това, подобно на предишните разследвания, касаещи същия продукт, се стигна до заключението, че за целите на разследването всички видове на разглеждания продукт следва да бъдат разглеждани като един продукт.

(29) За целите на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, междинното преразглеждане за Турция и междинното преразглеждане за Украйна, разглежданият продукт е същият като този, обхванат от първоначалното и предходните разследвания, упоменати в съображение 1.

8. Сходен продукт

(30) Продуктът, произвеждан в Беларус, Босна и Херцеговина, Китайската народна република, Русия, Тайланд, Турция и Украйна и изнасян в Общността, е сходен във всички аспекти с продукта, продаван на вътрешния пазар на тези държави, както и с продукта, произвеждан от производителите от Общността и продаван на пазара на Общността. Това се отнася и за продукта, произвеждан и продаван за износ в Общността, в сравнение с продукта, произвеждан и продаван в Съединените американски щати, които послужиха като трета държава с пазарна икономика за Китайската народна република и Беларус. Следователно, всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.

В. ДЪМПИНГ

1. ОБЩА МЕТОДОЛОГИЯ

(31) Общата методология, изложена по-долу, беше приложена по отношение на всички оператори износители, според случая. Поради това, изложеното по-долу представяне на констатациите за аспектите на дъмпинга за заинтересованите страни описва само ситуацията, специфична за всяка страна износителка.

2. НОРМАЛНА СТОЙНОСТ

(32) Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, на първо място за всеки от оказалите съдействие производители износители беше проучено дали продажбите им на заварени тръби и тръбопроводи на вътрешния пазар са били представителни, т.е. дали общият им обем е съставлявал 5 или повече на сто от общия обем на износните им продажби в Общността.

(33) След това Комисията определи кои видове от продаваните на вътрешния пазар заварени тръби и тръбопроводи са идентични или пряко съпоставими с видовете, продавани за износ в Общността. По отношение на проверката на база вид продукт, Комисията прие продаваните на вътрешния пазар и изнасяните видове продукти, които имат сходен произход, размер (външен диаметър), дебелина на стените, външно покритие и покритие на краищата, като пряко съпоставими.

(34) За всеки вид изделие, продавано от производителите износители на техните вътрешни пазари, за което се установи, че е пряко съпоставимо по вид на заварените тръби и тръбопроводи, продавани за износ за Общността, се определи дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на всеки отделен вид заварени тръби и тръбопроводи се считат за достатъчно представителни, когато за ПР общият обем на вътрешните продажби от този вид съставлява 5 или повече на сто от общия обем на продажбите на съпоставимия вид заварени тръби и тръбопроводи, изнасяни за Общността.

(35) Проведено бе и проучване дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид заварени тръби и тръбопроводи могат да бъдат считани за сключени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез установяване за всеки производител износител от разглежданата държава на дела на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар на всеки от разглежданите видове изнасяни продукти на вътрешния пазар в рамките на периода на разследване.

a) за онези видове продукти, за които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не са били реализирани на цени под стойността на единица продукция, т.е. където средната продажна цена на разглеждания вид продукт е била равна или по-висока от средната производствена себестойност на разглеждания вид продукт, нормалната стойност бе изчислена като равна на средната цена от всички продажби на разглеждания продукт на вътрешния пазар, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не;

б) за онези видове продукти, за които минимум 10 %, но не повече от 80 %, от обема на продажбите на вътрешния пазар не са били реализирани на цени под стойността на единица продукция, нормалната стойност се изчислява като равна на среднопретеглената продажна цена по онези сделки, които са били извършени на цена, равна или по-висока на стойността на единица продукция от разглеждания вид;

в) за онези видове продукти, за които по-малко от 10 % от обема е продаван на вътрешния пазар на цена, която не е била под стойността на единица продукт, се прие, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.

(36) За тези видове продукти, за които не са извършвани продажби на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, се направи проверка дали нормалната стойност може да се установи на базата на цените на вътрешния пазар на други производители, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент. В случаите, когато са липсвали достоверни цени на вътрешния пазар на други производители, се е използвала конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.

(37) Ако нормалната стойност е била конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, разходите за реализация и общите и административните разходи, и размерът на печалбата, са се базирали на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от разглеждания производител износител, съгласно член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.

3. ЕКСПОРТНА ЦЕНА

(38) Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Общността, експортната цена е определяна в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, реално платени или подлежащи на плащане.

(39) Когато експортната продажба е била извършена чрез свързан вносител и не е била счетена за надеждна, експортната цена се конструира, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независим купувач, след като е била коригирана за отчитане на всички натрупани по веригата между вноса и препродажбата разходи, както и с разумна граница на разходите за реализация, общите и административните разходи и за печалбата. Във връзка с това бяха използвани разходите за реализация и общите и административните разходи на вносителя. Границата на печалбата бе установена на базата на предоставената от оказалия съдействие производител износител информация.

(40) В случаите, в които не беше налична експортна цена и следователно препродажба на внесените продукти, експортната цена беше конструирана съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент на друга разумна основа.

4. СРАВНЕНИЕ

(41) Сравнението между нормалната стойност и експортните цени за всеки съпоставим вид продукт беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, беше предвидена съответна отстъпка под формата на корекции за разликите, засягащи цените и съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, когато такива бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверен доказателствен материал.

5. ДЪМПИНГОВ МАРЖ ЗА РАЗСЛЕДВАНИТЕ ДРУЖЕСТВА

(42) Като общо правило и съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж за всеки производител износител е бил определен на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена по видове продукти.

(43) В случаите на групи от няколко свързани помежду си дружества, беше установен общ дъмпингов марж, приложим за всички дружества в групата, в съответствие със стандартната практика на Комисията, за да се избегне потенциалното заобикаляне на мерките.

6. ОСТАТЪЧЕН ДЪМПИНГОВ МАРЖ

(44) За неоказалите съдействие дружества се определи остатъчен дъмпингов марж на базата на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент.

(45) За да се определи остатъчният дъмпингов марж, на първо място се установи нивото на съдействие. Нивото на съдействие бе счетено за високо, когато обемът на износа на производителите износители, оказали съдействие, е бил близък до този, предоставен от Евростат за съответната страна, и не е имало причина да се смята, че производител износител е пожелал да не съдействие. В подобни случаи остатъчният дъмпингов марж е бил фиксиран на нивото на оказалото съдействие дружество с най-висок дъмпингов марж, за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.

(46) По принцип, когато нивото на съдействие е било ниско, остатъчният дъмпингов марж е бил фиксиран на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за представителен модел за друг оказал съдействие производител. Този подход беше счетен за необходим, за да се избегне насърчаване на липсата на съдействие.

7. БОСНА И ХЕРЦЕГОВИНА

7.1. Общи бележки

(47) Вносът от Босна и Херцеговина достигна по време на ПР 33 хил. тона и пазарен дял от около 2,5 %. Най-големият производител износител е представлявал повече от 90 % от общото производство в Босна и Херцеговина (предназначено за вътрешния пазар и за износ). Той оказа съдействие при разследването и отговори на въпросника.

7.2. Нормална стойност

(48) Общият обем на продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт бе представителен, както е определено в съображение 32. Съгласно описаната по-горе обща методология, нормалната стойност е била определена въз основа на платените или подлежащи на плащане цени, при обичайни търговски условия, от независими клиенти в Босна и Херцеговина или, при необходимост, е била конструирана.

7.3. Експортна цена

(49) Във всичките случаи разглежданият продукт е продаван на независими клиенти в Общността. Следователно, експортната цена е била базирана на цените, платени или подлежащи на плащане от несвързани клиенти от Общността съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.

(50) Износителят оспори ставката на транспортните разходи, посочена от жалбоподателя. Наистина, по време на проверката на място се установи, че тези разходи са били по-ниски.

7.4. Сравнение

(51) Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение, беше предвидена съответна отстъпка под формата на корекции за разликите, засягащи съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. След разгласяването, една от разглежданите страни изказа съмнения за направени от Комисията корекции на физическите характеристики. Корекции на физическите характеристики обаче не бяха нито обосновани, нито приложени в действителност при изчисляването на дъмпинговия марж за единствения производител износител в Босна и Херцеговина.

7.5. Дъмпингов марж

(52) Приложи се методът на сравнението между нормалната стойност и експортната цена на среднопретеглена към среднопретеглена база, и този метод показа дъмпингов марж от 0,7 %.

(53) Тъй като дъмпинговият марж е de minimis , т.e. под 2 %, процедурата срещу Босна и Херцеговина следва да бъде прекратена без налагането на мерки в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Естеството и влиянието на вноса от тази държава са анализирани в частта за вредата, в рубриката „други фактори“.

8. КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА (КНР)

8.1. Общи бележки

(54) Според доклад на Евростат (всички кодове по КН), китайският внос се е увеличил рязко през последните години, от 22 хил. тона през 2004 г. на 111 хил. тона през 2006 г. (180 хил. тона през ПР). Поради това, КНР е най-големият вносител на пазара на Общността с пазарен дял, нараснал от 1,8 % през 2004 г. до повече от 13,8 % в ПР. Оказалите съдействие производители са отчели дори по-високи обеми износ от 233 хил. тона. Шест дружества, включени в извадката, отчитат 219 хил. тона. Първият ефект от това несъответствие е, че пазарното проникване и дял на китайския износ са дори по-големи, отколкото се смяташе първоначално.

(55) Това разминаване в количествата, отчетени от Евростат и от оказалите съдействие производители, би могло да се дължи на неточно митническо деклариране на разглеждания продукт. Това съвпада с твърденията от производството на Общността, които сочат, че разглежданият продукт не се декларира точно. Разследването като цяло посочи, че операторите могат да продават различни видове тръби (някои принадлежащи към разглеждания продукт, други — не) с една и съща фактура. Следователно не е изключено, в зависимост от точността, с която тези разлики са посочени във фактурата, това да е било използвано за неточно деклариране от страна на декларатора на разглеждания продукт под кодове, които са различни от тези, в които е класиран разглеждания продукт.

8.2. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)

(56) Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1—6 от споменатия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.

(57) Накратко и единствено за целите на улеснена препратка, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:

1. бизнес решенията и разходите се извършват в отговор на пазарните условия и без намеса на държавата;

2. счетоводната документация се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;

3. липса на значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;

4. правната сигурност и стабилност се осигуряват от закони за несъстоятелността и собствеността;

5. валутният обмен се извършва по пазарен курс.

(58) След започването на настоящото разследване, беше определена извадка от шест китайски производители/групи от производители („предприятия“), всички от които претендираха за ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляр на заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика в рамките на определения краен срок. В отговор на техните заявления те бяха проверени на място. Установена практика на Комисията е да проверява дали дадена група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество, свързано с кандидата, бе производител и/или износител и/или търговец на разглеждания продукт, към дружеството се отправя покана да попълни отделен формуляр на заявление за получаване на статут за ТДПИ.

(59) След проверките на място в помещенията на шестте включени в извадката предприятия, беше решено, че всички техни заявления за ТДПИ трябва да бъдат отхвърлени. Това бе в отговор на факта, че никое от предприятията не отговаря на критерии 1, 2, и 3 (вж. анализа по-долу). Разследването разкри, че всички предприятия отговарят на критерии 4 и 5. Това означава, че законите за несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност, и че валутният обмен се извършва по пазарен курс.

Критерий 1 — бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара, без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности

(60) В много от случаите документацията на дружеството не беше надеждна. Някои дружества представиха различни варианти на един и същ документ (напр. коригирани лицензи за осъществяване на дейност, два различни варианта на устава с различни акционери, устав, който никога не е подписван). Местните органи не само са приели това положение, но дори са издали съответните удостоверения и документи без каквито и да било доказателства. Тези ненадеждни документи повдигат съмнения относно юридическия статут на дружествата и преустановяването на намесата на държавата.

(61) В някои други случаи имаше двусмисленост относно лиценза за осъществяване на дейност. В един от случаите лицензът за осъществяване на дейност първоначално беше изготвен, без да се посочва нито началната, нито крайната дата на дейността. На по-късен етап беше представен вариант, който съдържаше само дата за края на дейността. Това поражда принципно съмнение относно надеждността на представените документи.

(62) След като констатациите на Комисията бяха разгласени, дружествата принципно посочиха, че са частна собственост. Противно на техните заявления обаче намеса на държавата беше установена и там, където нямаше или имаше само частична държавна собственост. Както беше посочено по-горе, други елементи доведоха в крайна сметка до заключението за наличието на съществена държавна намеса.

(63) Получените коментари не бяха такива, че да променят констатациите на Комисията. Беше направен изводът, че дружествата са обект на съществена намеса от страна на държавата.

Критерий 2 – дружествата имат ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит

(64) Редица нередности бяха установени във връзка със счетоводните практики на разследваните дружества. За всички предприятия се установи, че сметките не са се водили по последователен начин.

(65) Например, бяха установени някои нередности във връзка с начина, по който дружествата са увеличили своя регистриран капитал (увеличението на капитала не отразяваше никаква реална инвестиция). В някои случаи стойността на собствения капитал на дружеството никога не е била внесена под формата на парични или непарични вноски. В други случаи несъбираемите вземания не бяха отразени в съответствие с международните счетоводни стандарти. Финансовите отчети на някои дружества не отразяваха регистрирания капитал, както е посочен в дружествените документи, като устава или лиценза за осъществяване на дейност. Нередности бяха установени по отношение на амортизацията (някои дружества бяха преустановили амортизацията на някои активи) или правата за ползване на земя, които не бяха отразени по подходящ начин.

(66) Някои предприятия заявиха, че нередностите в счетоводната система не би трябвало да оказват толкова голямо влияние върху решението за ТДПИ. Съгласно заявеното от предприятията, нередностите в счетоводната система, дори и многобройни, не са достатъчни сами по себе си, за да бъде заключено, че критерий 2 не е изпълнен. Дори ако допуснем обаче, че критерий 2 би могъл да се счита за изпълнен, ако счетоводните нередности биха могли да бъдат класифицирани като несъществени, в този конкретен случай, в резултат от предходните параграфи става ясно, че нередностите не са несъществени.

(67) Те също така посочиха, че в някои случаи отчетите са били предмет на одит от външни, следователно, независими одитори. Одиторите обаче не са посочили нито един от установените по време на разследването проблеми, и следователно, не са действали в съответствие с международните счетоводни стандарти. Поради това, разглежданите предприятия не бяха в състояние да докажат, че имат ясен основен комплект счетоводна документация, която е била подложена на независим одит в съответствие с международните стандарти.

Критерий 3 — няма нарушения, пренесени от системата на непазарна икономика

(68) Също така бяха установени нередности във връзка с договорите за ползване на земя. В много от случаите не можеше да се представи доказателство за плащане за правата за ползване на земята, което, като се има предвид фактът, че земята е собственост на държавата, излага тези предприятия на значителна намеса на държавата. Някои предприятия не успяха да представят надеждни доказателства за придобиването и прехвърлянето на акции. В някои случаи преоценката на активите беше очевидно произволна. Нередностите в процеса на приватизация повдигнаха съмнения относно всички последващи прехвърляния на акции и изглежда дават възможност на местните органи да се намесват в дейността на някои от дружествата.

(69) Следователно, нередностите в процеса на приватизация все още оказват влияние върху настоящата ситуация и дейности на дружествата, тъй като производствените разходи и стойността на активите са предмет на съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика.

(70) Бе проведена консултация с Консултативния комитет и пряко засегнатите страни бяха съответно информирани. На производството на Общността беше предоставена възможност да представи коментари, но не бяха получени никакви коментари по отношение на решенията за предоставяне на статут на дружество, работещо в условията на пазарна икономика.

(71) Комисията получи коментари от кандидатите за ТДПИ. Тези коментари бяха застъпени, където беше уместно, или в анализа по-горе, или в отделен отговор до съответния износител. Нито един от получените коментари обаче не беше такъв, че да промени констатациите относно третирането за работа при условия на пазарна икономика.

8.3. Индивидуално третиране (ИТ)

(72) Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за страните, попадащи в този член, се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, ако има такова, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички условия, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.

(73) Естеството на намеса на държавата, установена за всички дружества, се отразява върху тяхната дейност като цяло. Поради това, не може да се изключи възможността тази намеса да окаже влияние върху определянето на експортните цени и количества, както и върху определянето на условията на продажба и другите свързани с това аспекти на експортната дейност.

(74) Едновременно с това се припомня, че шестте разследвани предприятия обхващат почти целия износ в Общността. Като се има предвид това, относително малкият брой пазарни оператори и същественото ниво на намеса на държавата, установено за всички разследвани предприятия, не може да се изключи, че намесата на държавата ще бъде използвана за заобикаляне на мерките, ако отделните износители получат различни митнически ставки.

(75) Следователно дружествата не са били в състояние да докажат, че са изпълнили критерии б) и д), както са посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.

8.4. Определяне на нормална стойност за всички производители износители, на които не е предоставено ТДПИ.

8.4.1. Страна аналог

(76) Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, нормалната стойност за дружествата, на които не може да се предостави ТДПИ, е била определена на базата на цените или конструираната стойност в страна аналог.

(77) В известие 1 Комисията заяви своето намерение да използва САЩ като подходяща страна аналог с цел установяването на нормалната стойност за КНР и Беларус, и заинтересованите страни бяха поканени да отправят своите коментари за това. Една от заинтересованите страни възрази на това предложение като посочи, че Турция би била много по-подходящ избор и подчерта, че съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, където е уместно, трябва да бъде използвана трета държава с пазарна икономика, която е предмет на същото разследване. Допълнително беше отбелязано, че в първоначалното разследване Турция е използвана като страна аналог за Украйна.

(78) Институциите обаче продължиха да са на мнение, че САЩ са по-добър избор за страна аналог за целите на настоящото ново разследване, с оглед на аргументите, изложени по-долу.

(79) На първо място, институциите на Общността по принцип се съгласяват, че би било логично като отправна точка при преразглеждане да бъде използвана същата страна аналог като в първоначалното разследване (макар че дори при преразглеждане би могло да има основателни причини за промяна). Що се касае до КНР и Беларус обаче, настоящият регламент не се базира на преразглеждане, а на ново разследване. Такива съображения не са приложими в този случай. Нещо повече, както е обяснено на друго място в настоящия регламент, съгласно доклада Мексико — говеждо и ориз на Апелативния орган на СТО[10], тези дружества от Турция, за които при първоначалното разследване е установено, че имат нулево мито, не бяха считани за обект на настоящата процедура. По тази причина институциите не разполагат с цялостната картина по отношение на нормалната стойност на турския пазар. Освен това на турския пазар изглежда са налице някои изкривявания. В частност, пазарният дял на вноса от Турция е много нисък — 3,3 %, докато навлизането на пазара на продукти от САЩ е 39 %. Толкова нисък пазарен дял на вноса може да е сигнал за някаква пречка пред международната конкуренция на турския пазар, независимо от факта, че са известни около 15 производители в Турция.

(80) От друга страна, САЩ са голям пазар на заварени тръби по принцип, както и на разглеждания продукт, с размер, сходен на пазара на Общността. Нивото на конкуренция изглежда съществено. Изглежда, че има повече от 15 местни производители, конкуриращи се един с друг, отговарящи за съществена част от продажбите на вътрешния пазар, съпоставени с китайския износ за Общността.

(81) В допълнение към това е налице значителен внос в САЩ от трети държави, независимо от съществуването по време на ПР на антидъмпингови мерки върху вноса от няколко държави (Тайван, Мексико, Турция, Тайланд, Бразилия, Индия и Корея). Счита се, че по време на ПР вносът е обхванал повече от една трета от потреблението в Съединените щати и е произхождал, за близо три четвърти от неговия обем, от държави, които са били предмет на облагане с 0 % мито и които не са били предмет на антидъмпингови задължения. В действителност, ПР съответства на периода, в който органите на САЩ разследваха китайския износ за предполагаеми вредни дъмпингови практики, което през януари 2008 г. доведе до налагането на мерки (по-късно променени през април 2008 г. и вариращи от 69,2 % до 85,55 %)[11]. Следователно, тези мерки нямат видим ефект върху горепосочения анализ, а по-скоро насочват към ценовите нива в САЩ по време на ПР, които биха могли изкуствено да бъдат подтиснати или отслабени поради ефекта на дъмпинговия китайски внос.

(82) Нещо повече, производственият процес и достъпът до суровини са съпоставими в САЩ и КНР, като последната не изглежда да има каквото и да е видимо предимство от гледна точка на природни ресурси при производството и продажбата на разглеждания продукт.

(83) След сравняване на Турция и САЩ на тази основа, бе направено заключението, че САЩ е по-подходяща страна аналог за КНР и Беларус.

(84) Бяха изпратени въпросници до всички известни производители в САЩ. Комисията получи отговор от един съществен производител. Както производството, така и продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител бяха представителни за целите на определяне на нормалната стойност.

8.4.2. Определяне на нормалната стойност в страната аналог

(85) След избора на САЩ за страна аналог и съгласно член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент, нормалната стойност беше определена на базата на информацията, получена от оказалия съдействие производител в страната аналог, т.е. на базата на платените или подлежащи на плащане цени в съответствие с методологията, описана в съображения 32—37 по-горе.

(86) Установено бе, че продажбите на вътрешния пазар на производителя на сходния продукт са представителни в сравнение с разглеждания продукт, изнасян в Общността от производителите износители от КНР. Нещо повече, прие се, че неговите продажби на вътрешния пазар са се извършвали при обичайни търговски условия.

8.5. Експортна цена

(87) В случаите, когато експортните продажби в Общността са извършени пряко на независими клиенти, експортните цени бяха определени на базата на реално платените или подлежащите на плащане цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.

(88) В случаите, когато експортните продажби в Общността са извършени чрез несвързани търговски дружества, експортните цени бяха определени на базата на цените на продукта при продажбата му за износ на търговските дружества, т.е. на несвързан купувач, от разглежданите производители в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.

8.6. Сравнение

(89) Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, беше предвидена съответна отстъпка под формата на корекции за разликите, засягащи цените и съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Където това бе обосновано, бяха направени подходящи корекции на разходите във връзка с транспорта и застраховането, кредитите, комисионите и банковите такси. Бяха направени съответни корекции и за физическите разлики, където беше необходимо.

8.7. Определяне на дъмпинга

(90) С цел изчисляване на дъмпинговия марж, приложим в национален мащаб към всички износители от КНР, Комисията установи на първо място нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общия внос на разглеждания продукт с произход от КНР, изчислен на базата на Евростат и обема на износа, посочен в отговорите на въпросника, предаден от износителите от КНР. Както беше посочено по-горе в съображение 54, бе установено разминаване между количеството на износа, отчетено от Евростат, и количеството, декларирано от производителите износители в техните отговори на въпросника (180 хил. тона спрямо 216 хил. тона). На тази беше направена констатацията, че нивото на съдействие е било много високо.

(91) След това беше изчислен дъмпинговият марж по посочения по-долу начин. Експортната цена беше изчислена въз основа на подробната информация, предоставена от оказалите съдействие износители в отговорите на въпросника, с изключение на едно предприятие, чийто отговор не беше пълен и направи невъзможно сравнението на физическите характеристики на продуктите. Експортната цена беше сравнена с нормалната стойност, определена в страната аналог.

(92) Беше определено национално ниво на дъмпинг от 130,8 % от CIF цената на границата на Общността.

9. БЕЛАРУС

9.1. Общи бележки

(93) Съгласно член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент, Беларус не се счита за държава с пазарна икономика. Поради това, нормалната стойност във връзка с беларуския износ в Общността беше определена на базата на информацията, получена от производител в трета държава с пазарна икономика.

(94) По време на ПР вносът от Беларус достигна до около 29 хил. тона и следователно до пазарен дял от около 2,3 %. Единственият известен беларуски производител оказа съдействие на разследването и изпрати отговор на въпросника. Той работи по договор за ишлеме с двама вносители от Германия и Швейцария. Само установеният в ЕС вносител оказа съдействие на разследването.

(95) Съгласно договора за ишлеме немският вносител, който е независимо предприятие от беларуския производител, доставя на последния суровина и покрива всички разходи, свързани с нейния внос в Беларус (разходи за транспорт, обработка и застраховки). След това той заплаща такса за ишлеме и покрива разходите за транспорт, обработка и застраховки от Беларус до ЕС. В хода на процеса на производство немският вносител остава собственик на разглеждания продукт, изнасян от Беларус. Поради факта, че съгласно договора за ишлеме няма действителна експортна цена, тя трябва да бъде конструирана.

(96) Беше направено сравнение между общия внос на разглеждания продукт с произход от Беларус, изчислен на базата на данни на Евростат (при използването на кодове по КН ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 и ex 7306 30 77), и обема на износа, регистриран в отговорите на въпросника, получени от оказалия съдействие производител и от посочения по-горе немски оператор. На тази база се установи, че нивото на съдействие е ниско, т.е. 30 % от общия беларуски износ за Общността.

(97) Не бяха получени искания за индивидуално третиране съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.

9.2. Нормална стойност

(98) Нормалната стойност беше установена на базата на цените или конструираната стойност в страна аналог съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.

9.2.1. Страна аналог

(99) Както беше отбелязано по-горе в частта за КНР, известие 1 посочи САЩ като подходяща страна аналог за целите на определянето на нормалната стойност за Беларус, както и за КНР. Основните причини, обосноваващи избора на САЩ, посочени по-горе в анализа за КНР, са валидни и за Беларус. Две страни се противопоставиха на избора на САЩ като страна аналог и предложиха Турция вместо нея. Основните причини, които ръководиха Комисията при избора на САЩ пред Турция, бяха изложени в съображения 76—84 по-горе.

(100) Вследствие на това, при определянето на нормалната стойност беше приложена подробно описаната в съображения 32—37 методология.

9.3. Експортна цена

(101) Данните, предоставени от немския вносител, се отнасяха само до част от продуктите с произход от Беларус и изнасяни в Общността. Не беше предоставена информация за другата, много съществена част от този внос. Поради това, трябваше да се използват, що се отнася до тази последна част, най-добрите факти, които са на разположение, съгласно член 18 от основния регламент.

(102) Бяха анализирани два основни източника на информация. Информацията от Евростат не беше счетена за подходяща. На първо място, тя съдържаше сделки на ишлеме с немския оператор, за които няма експортна цена. На второ място, тя съдържаше и сделки на ишлеме с швейцарското дружество, което не оказа съдействие. Също така трябва да се подчертае, че според твърденията на определени страни и съгласно уебсайта на Interpipe Group, украинското дружество, което е обект на междинното преразглеждане за Украйна, тази група е свързана както с швейцарското дружество, така и с беларуското дружество. В отсъствието на всякакво съдействие от страна на швейцарското дружество, не би могла да се определи експортна цена за сделките, осъществени от него.

(103) От друга страна, имаше подробни данни по видове сделки, свързани с посочения по-горе немски оператор, включително разходите и разноските на оператора. Това позволи разследващият орган да установи експортната цена по видове, както е обяснено по-долу. Следователно, това се прие за най-добрата информация на разположение на Комисията.

(104) Експортната цена беше конструирана на базата на цената на разглеждания продукт, продаден на първия независим клиент на оказалия съдействие немски вносител. В този конкретен случай, поради договора за ишлеме, трябваше да бъдат направени определени корекции, за да се определи надеждна експортна цена, на ниво граница на Общността. Следователно бяха направени корекции за всички разходи, направени между границата на Общността и първия независим клиент на немския вносител. Те включваха разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата на немския вносител, както и разходите за транспорт, застраховки и митнически такси в рамките на Общността.

9.4. Сравнение

(105) Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, беше предвидена съответна отстъпка под формата на корекции за разликите, засягащи цените и съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции, свързани с физическите характеристики, транспорта, застрахователните разходи и митническите такси, където се установи, че те са оправдани, точни и подкрепени от потвърден доказателствен материал.

9.5. Определяне на дъмпинга

(106) Беше определено национално ниво на дъмпинг от 92,4 % от CIF цената на границата на Общността.

10. РУСИЯ

10.1. Общи бележки

(107) Обемът на руския внос достигна до около 36 хил. тона, което съответства на пазарен дял от 3,3 % в ПР.

(108) Поради очевидно големия брой производители износители, първоначално беше определена извадка. В този смисъл четири групи бяха уведомени, че трябва да отговорят на въпросника на Комисията, но отговори бяха получени само от две от тях. поради което извадката вече не беше необходима.

10.2. Нормална стойност

(109) За двамата производители износители продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт бяха представителни, както е определено в съображение 32. В съответствие с методологията, описана в съображения 33 et seq ., нормалната стойност беше определена на базата на цените, платени или подлежащи на плащане, при обичайни търговски условия от независими клиенти в Руската федерация.

(110) По отношение на производствените разходи, и в частност разходите за енергия и по-конкретно тези за газ, беше разгледано дали цените на газа, платени от производителите износители, са отразявали разумно разходите, свързани с производството и разпределението на газа.

(111) Беше установено, че цената на газа на вътрешния пазар, платена от производителите износители, е била около една четвърт от експортната цена на природния газ в Русия. В тази връзка всички налични данни сочат, че цените на газа на вътрешния пазар на Русия са регулирани цени, които са значително под пазарните цени, плащани за природен газ на нерегулирани пазари. Следователно, тъй като разходите за газ не бяха разумно отразени в документацията на производителите износители, както е регламентирано в член 2, параграф 5 от основния регламент, те трябваше да бъдат съответно коригирани. В отсъствието на каквито и да е достатъчно представителни, неизкривени цени на газа, свързани с вътрешния пазар на Русия, беше сметнато за подходящо корекцията да се основава, в съответствие с член 2, параграф 5, на информацията, получена от други представителни пазари. Коригираната цена беше определена на базата на средната цена на руския газ при продажбата му за износ на немската/чешката граница (Waidhaus), коригирана така, че да отрази местните разходи за разпределение. Като основен център за продажба на руски газ за ЕС, Waidhaus, който освен, че е най-големият пазар за руски газ, прилага цени, които разумно отразяват разходите, може да се разглежда като представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.

(112) За този вид продукти, за които нормалната стойност беше конструирана по описания по-горе начин, конструирането се направи на базата на производствените разходи на изнасяните видове след корекция за разходите за газ.

10.3. Експортна цена

(113) За тези случаи, при които износът за Общността се е извършвал чрез свързан вносител, разположен в Общността, беше определена конструирана експортна цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. В случаите, при които износът се е извършвал до независими клиенти в Общността, чрез свързан търговец, разположен в Руската федерация, експортните цени бяха определени на базата на цените, платени или подлежащи на плащане от независимите клиенти в Общността.

10.4. Сравнение

(114) Бяха направени съответните корекции относно кредити, транспортни разходи и допълнителни такси, когато се установи, че те са били обосновани и подкрепени от потвърден доказателствен материал.

10.5. Дъмпингов марж

(115) Сравнението между нормалната стойност и експортната цена посочи наличие на дъмпинг. След разгласяването бяха отправени коментари от двамата руски производители износители. В първия случай обоснованите коментари, в частност по отношение на корекциите на конструираните нормални стойности, доведоха до незначително изменение на дъмпинговия марж, което няма да има отражение върху антидъмпинговото мито, тъй като преразгледаният дъмпингов марж все още е над маржа на вредата. Във втория случай заинтересованата страна насочи вниманието към чиновническа грешка, довела до двойно отчитане на разходите за реализация, общите и административните разходи; тази грешка беше поправена. На тази основа дъмпинговите маржове (по групи производители износители), изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Общността, без платено мито, са следните:

- TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company и Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) – 22,7 %;

- OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works и Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) – 10,1 %.

10.6. Заключение относно дъмпинга по отношение на Русия

(116) Тъй като нивото на съдействие беше високо (над 90 % от износа на разглеждания продукт от Руската федерация за Общността, по данни на Евростат), остатъчният дъмпингов марж, приложим към всички останали износители от Руската федерация, беше фиксиран на същото ниво като това, определено за оказалия съдействие производител износител TMK Group, а именно 22,7 %.

Г. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕНА ДЪМПИНГА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 11, ПАРАГРАФ 2 ОТ ОСНОВНИЯ РЕГЛАМЕНТ; АДЕКВАТНОСТ НА НИВОТО НА МЯРКАТА ПО ОТНОШЕНИЕ НА ДЪМПИНГА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 11, ПАРАГРАФ 3 ОТ ОСНОВНИЯ РЕГЛАМЕНТ

1. ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

(117) В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше направена проверка дали е вероятно дъмпингът да продължи или да се повтори след възможното изтичане на срока на мерките в сила по отношение на Тайланд, Турция и Украйна.

(118) В допълнение към това, в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, за Турция и за украинското дружество беше направена проверка дали е налице някаква промяна в обстоятелствата след първоначалното разследване във връзка с дъмпинга, която би могло да се разглежда като дълготрайна.

2. ТАЙЛАНД

2.1. Предварителни бележки

(119) За разлика от първоначалното разследване, по време на ПР не е имало износ на разглеждания продукт от Тайланд, според данни на Евростат. Единственият оказал съдействие производител не е декларирал никакъв износ за Общността, а нито един от другите оператори износители не оказа съдействие. Тайландската статистика за износа предположи, че е имало тайландски износ, документиран през ПР, който отчасти би могъл да бъде свързан с разглеждания продукт, но при всички случаи той е бил незначителни от гледна точка на обема и поради това не би бил представителен.

(120) Нивото на съдействие в настоящото преразглеждане беше много ниско, като в хода на процедурата се представи само един тайландски производител. Според жалбата и както беше потвърдено от публично достъпната информация, по време на ПР в Тайланд е имало най-малко дванадесет други производители на разглеждания продукт. Никой от тях не оказа съдействие при разследването и в следствие на това нивото на съдействие беше по-малко от 10 % от общото прогнозно тайландско производство на разглеждания продукт.

2.2. Дъмпингов внос по време на периода на разследване

(121) Единственият тайландски производител, оказал съдействие, нямаше износ в Общността по време на ПР. Като се има предвид, че не е имало износ на разглеждания продукт в Общността с произход от Тайланд, не би могло да има продължаване на дъмпинга. Оттук следва, че в този случай анализът трябва да се базира върху вероятността от повтаряне на дъмпинга, ако мерките бъдат преустановени.

2.3. Развитие на вноса в случай, че мерките бъдат отменени

2.3.1. Предварителни бележки

(122) Както е посочено в съображение 120, разследването установи, че по време на ПР е имало най-малко тринадесет производители на разглеждания продукт в Тайланд, но само един оказа съдействие при разследването.

(123) Беше разгледано до каква степен информацията от единствения оказал съдействие тайландски производител би могла да се използва за целите на анализа на цялостната ситуация, отнасяща се до вероятното развитие на износа от Тайланд, както и, по-конкретно, да послужи като база за сравнение от гледна точка на показателите за вътрешните и експортните цени, разходите, производствения капацитет и използването на капацитета.

(124) В тази връзка бяха установени редица недостатъци по отношение на данните, предоставени от оказалото съдействие дружество. На първо място, дружеството не беше в състояние да равни вътрешните и експортните цени с действителните сделки и своя одитиран отчет за ПР. Нещо повече, дружеството не успя да предостави разбивка на производствените разходи по контролен номер на продукта, както бе посочено във въпросниците, изпратени до заинтересованите страни („КНП“). Производителят беше в състояние да изпрати само производствените разходи като средна стойност на производствените разходи с разбивка по черни и галванизирани тръби за всички произведени КНП. Доказателственият материал за разходната структура по КНП от различни производители в други държави, разглеждани при разследването, в това число и Общността, посочи, че наистина е налице голямо колебание в производствените разходи по КНП. Това се отнася и до конкретните видове продукти, произведени и продадени от въпросното тайландско дружество. При тези обстоятелства, разбивка на разходите, която не позволява сравнение по КНП, не може да се счита за достатъчна за целите на определянето на нормалната стойност на вътрешния пазар.

(125) Дори в случай, че такива данни биха могли да бъдат получени, трябва да се има предвид, че оказалият съдействие производител е представлявал по-малко от 10 % от общото производство на разглеждания продукт в Тайланд, което означава, че при всички случаи би било необходимо данните да бъдат допълнени с друг статистически материал, за да може да се оцени представителният им характер за целите на оценката в национален мащаб.

(126) Дружеството беше уведомено за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент и за причините, поради които това е било счетено за необходимо, в рамките на разумен период от време, предвид времевите ограничения на разследването. Бяха получени коментари; те бяха внимателно анализирани и им се отговори в детайли. Нито едно от дадените от дружеството обяснения, не беше сметнато за достатъчно, за да позволи на Комисията да избегне прилагането на най-добрите факти, които са на разположение в подчертаните по-горе области.

(127) Вследствие на това, информацията за вътрешните и експортните цени по отношение на други държави, практикувани от тайландските износители, беше основана на най-добрите налични факти, включително жалбата и публично достъпната информация.

(128) Обратно на това, данните, отнасящи се до запасите, нивото на производство и капацитета, предоставени от дружеството, бяха могли да бъдат потвърдени. Следователно, тази информация, комбинирана с данните от жалбата, беше могла да се използва за определяне на обема на производство и капацитета на всички производители износители в Тайланд.

(129) С оглед на горепосоченото, представените по-долу съображения бяха взети под внимание при оценката на вероятния ефект от отмяна на мерките.

2.3.2. Производство, неизползван капацитет и вероятност този капацитет да бъде насочен към Общността

(130) Жалбата посочва свободен капацитет в Тайланд от повече от 370 хил. тона, отговарящ на почти 30 % от общия капацитет. Този свободен капацитет съответства на повече от 25 % от общото потребление в Общността (както е определено в съображение 231), който би могъл да бъде насочен към пазара на Общността.

(131) Нивото на свободния капацитет бе дори по-ясно изразено при оказалия съдействие производител, който по време на ПР е представлявал под 10 % от общото тайландско производство. За този производител по време на ПР се установи повече от 50 % свободен капацитет.

(132) Взети заедно тези фактори свидетелстват за съществуването на значителен свободен капацитет в Тайланд. При отсъствието на доказателства, че този капацитет би могъл да се усвои посредством увеличаване на продажбите на вътрешния пазар, в други трети държави или чрез производството на продукти, различни от разглеждания продукт, беше направено заключението, че ако мерките бъдат преустановени, по всяка вероятност този свободен капацитет ще бъде насочен към Общността, не на последно място, поради атрактивността на Общността като износен пазар.

(133) Като се има предвид, че пазарът на Общността е един от най-големите в света, самият му размер го прави атрактивен за всеки тайландски производител износител на разглеждания продукт. Потенциалната значимост на пазара на Общността се увеличава още повече от факта, че САЩ, който е друг основен пазар, разполага с действащи мерки срещу вноса от Тайланд.

(134) Наред с относително атрактивното ниво на цените в Общността, където съществуват добре развити дистрибуторски канали, беше преценено, че в отсъствието на мерки налице би бил ясен икономически стимул за пренасочване на износа от основни трети пазари, като САЩ, и насочването му към Общността.

(135) Като цяло, при тези обстоятелства се смята, че всяко едно увеличение в сегашното ниво на използване на капацитета е вероятно да бъде насочено към износ, и по-конкретно, към пазара на Общността.

2.3.3. Вероятни ценови нива

(136) Редица фактори сочат към вероятността тайландските експортни цени за Общността да бъдат дъмпингови.

(137) Като начало изглежда, че износът към основни пазари на трети държави се извършва по дъмпингови цени. Това беше потвърдено от наличието на антидъмпингови мерки в САЩ в порядъка на 15 % за тайландски износ на заварени тръби. Това предполага по-общ модел на поведение, основан на дъмпинг на големи пазари на трети държави. Фактът, че тайландският износ към Общността спря след налагането на мерки, изглежда потвърждава мнението, че тайландските производители износители няма да бъдат в състояние, или няма да искат, да продават на недъмпингови ценови нива.

(138) В допълнение, за разглеждания продукт, който по принцип е по-скоро хомогенен, е вероятно потенциалните тайландски производители да доставят продукти на цени, практикувани за друг внос в Общността. Както бе заключено в разделите по-горе, като цяло цените на вноса на други държави износителки са ниски. Като се има предвид, че е налице вероятност на потенциалните експортни цени на тайландските производители износители да се наложи да отразят тези ниски цени, и като се вземе под внимание разходната структура на разглеждания продукт, която до голяма степен се базира върху цените на стоманените намотки и цинка, при които се отбелязва значителен растеж в световен мащаб, твърде вероятно е експортните цени да бъдат дъмпингови.

2.4. Заключение

(139) Следователно голяма част от тайландския износ вероятно ще бъде продаден в Общността по дъмпингови цени, ако се допусне срокът на мерките да изтече.

3. ТУРЦИЯ i): ОБЩ ДЪМПИНГ И АСПЕКТИ НА ЧЛЕН 11, ПАРАГРАФ 2

3.1. Общи положения

(140) Жалбоподателят заяви, че е вероятно дъмпинговият внос от Турция да нанесе много сериозна вреда на производството на Общността, ако се допусне срокът на мерките да изтече. В контекста на междинното преразглеждане (вж. по-долу) жалбоподателят посочи, че мерките трябва да бъдат коригирани в посока увеличение поради предполагаемо увеличения дъмпинга и на нивото на вредата.

(141) Статистическите данни посочиха, че вносът от Турция е възлизал на 110 хил. тона, което е почти 9 % от потреблението в Общността (както е определено в съображение 231). Имаше разминаване между сумите, посочени от Евростат, и тези, посочени от дружествата (138 хил. тона). Прави се препратка към забележките в съображение 55.

(142) Общата методология, използвана за изчисляване на дъмпинга (описана в съображения 31—46 по-горе), беше приложена към всички производители износители от Турция. Тя се различава от методологията, приложена в първоначалното разследване, която беше използвана изключително за някои износители, поради съществените валутни колебания по време на периода на първоначално разследване. Поради тези колебания, беше преценено за по-целесъобразно при първоначалното разследване да бъде направено сравнение между месечната среднопретеглена нормална стойност и месечната среднопретеглена експортна цена. Тези извънредни обстоятелства обаче не бяха налице при сегашното разследване и беше приложена стандартната методология, както е описана в съображения 31—46 по-горе. Следователно, в сегашното разследване дъмпинговият марж за производителите износители от Турция беше определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена.

(143) Следните дружества: Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul, Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AS, Istanbul, и Noksel Çelik Boru Sanayi AȘ, Ankara, индивидуалният дъмпингов марж на всяко от които в първоначалното разследване беше нула, бяха разследвани първоначално в преразглеждането и избрани за извадката. Въпреки обаче, че член 9, параграф 3 от основния регламент предвижда, че дружествата с нулев или de minimis марж в първоначалното разследване могат да бъдат включени в преразглеждане, той не задължава институциите на Общността да включат тези дружества. Нещо повече, след приемането на основния регламент, в случая на Мексико — Говеждо и ориз , органът за уреждане на спорове на СТО разтълкува съответната разпоредба на антидъмпинговото споразумение като забраняваща преразглеждането на такива дружества. Поради това институциите на Общността достигнаха до заключение, че не е целесъобразно да бъдат използвани данните, събрани по време на преразглеждането по отношение на тези три дружества. Следователно тези три дружества бяха изключени от извадката. Нещо повече, в настоящия регламент се допуска, че никое от тези дружества не участва понастоящем в дъмпинг.

3.2. Определяне на извадка (износители) и съдействие

(144) Формулярите за определяне на извадка бяха изпратени на 15 потенциални производители/износители от Турция, като 8 от тях отговориха. Три дружества/групи, които съставляват 41 % от общия турски внос в Общността, бяха избрани за извадката.

3.3. Нормална стойност

(145) Както беше посочено по-горе, нормалната стойност беше или конструирана, или определена на базата на цените, платени или подлежащи на плащане, при обичайни търговски условия, от независими клиенти в Турция. Някои от корекциите, поискани от производителите износители, бяха отхвърлени или променени.

3.3.1. Разходи по кредити

(146) След разгласяването на констатациите на Комисията, някои от износителите поискаха разходите по кредити да бъдат установени на базата на действителните условия за плащане, договорени между производителите и техните клиенти. Тези искания бяха приети.

3.3.2. Възстановяване на мита

(147) Определени дружества поискаха сума за възстановяване на митата на основание, че върху суровината, използвана за сходния продукт, в случаите, в които е бил предназначен за потребление в Турция, вече са били наложени мита върху вноса, които са били възстановени, когато продуктът е бил продаден за износ в Общността.

(148) В един от случаите се установи, че поисканата сума е била по-висока от размера на митото, наложено върху материалите, физически вложени в сходния продукт, продаван на вътрешния пазар. Беше установено, че митническата тежест е по-малка, тъй като това дружество/група от дружества са използвали в своето вътрешно производство не само намотки, внесени с мито, но и намотки, внесени с 0 % мито, както и намотки, закупени на вътрешния пазар. Следователно отстъпките бяха съответно коригирани.

(149) Друго от дружествата, за което първоначално отстъпката беше отхвърлена, заяви, че е трябвало да бъде предоставена, тъй като неговите продукти, продавани на вътрешния пазар, са били обременени с мито. Искането беше частично прието.

(150) В този контекст производството на Общността заяви, че се е касаело за подлежаща на изравнителни мерки субсидия. Налага се да бъде отбелязано обаче, че настоящата процедура представлява антидъмпингово разследване. Поради тази причина, това предположение не беше анализирано.

3.3.3. Разходи по реализацията, общи и административни разходи

(151) Един от турските износители, поиска отрицателни разходи по реализацията, общи и административни разходи за тези свои продажбите, чиято нормална стойност трябваше да бъде конструирана. ♠Единствено финансовите разходи, свързани със заемите на дружествата, бяха взети под внимание. Вследствие на това разходите по реализацията, общите и административните разходи бяха съответно коригирани.

3.4. Експортна цена

(152) Във всичките случаи разглежданият продукт е продаван на независими клиенти в Общността. Поради това, за всички износители експортната цена беше основана на цените, платени или подлежащи на плащане от несвързани клиенти в Общността в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.

3.5. Сравнение

(153) Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение, беше предвидена съответна отстъпка под формата на корекции за разликите, засягащи съпоставимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени подходящи корекции за рабати, отстъпки, транспорт, обработка, разходи за натоварване, банкови такси, застраховки и разходи по кредити, когато бяха обосновани и подкрепени от проверен доказателствен материал.

3.6. Дъмпинг по време на периода на разследване

(154) Дъмпинговият марж за производителите износители от Турция беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.

(155) Сравнението на среднопретеглените експортни цени със среднопретеглената нормална стойност посочи следните дъмпингови маржове:

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AŞ, Kayseri („Erbosan“) 0,5 %,

- Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AŞ, Istanbul („Borusan“) — 1,4 %,

- Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS, Iskenderun („Toscelik“) 0,9%.

(156) Две дружества декларираха намерението си да съдействат, но не бяха включени в извадката. Като се има предвид, че дъмпинговият марж, определен за всички дружества в извадката, беше de minimis , а нивото на съдействие при разследването е било много високо, дъмпинговият марж за страната също беше счетен за de minimis.

(157) Следователно заключението е, че в случая на Турция няма продължаване на дъмпинга. Следователно по-нататъшният анализ в рамките на член 11, параграф 3 от основния регламент ще бъде фокусиран само върху вероятността от повтаряне на дъмпинга.

3.7. Анализ на вероятността

3.7.1. Общи бележки

(158) Пазарът на ЕС безспорно е много атрактивен пазар за турските производители. Това се дължи на редица фактори, първият от които е неговият размер. Размерът се отнася не само до голямото потребление, но и до факта, че повечето турски износители, изнасящи на други пазари на трети държави, са фрагментирани — т.е. малки количества се доставят на много и различни дестинации. В този смисъл Общността е по-атрактивна като една единствена дестинация с голям капацитет на усвояване.

(159) Географската близост е друг важен фактор, тъй като транспортните разходи за тези продукти не са незначителни.

(160) Освен това Общността е традиционен пазар за турските износители, които имат добре установени дистрибуторски канали и значителен брой клиенти.

3.7.2. Дял на износа към ЕС и практики на ценообразуване

(161) Въпреки мерките в сила, износът от Турция продължи през ПР. Въпреки това не беше установен дъмпинг за нито едно от дружествата от извадката. Следва да бъде отбелязано, че дружествата от извадката и дружествата, които не бяха включени в извадката, но които съдействаха при настоящите преразглеждания, както и тези, за чийто марж при първоначалното разследване беше установено, че е нула или de minimis , обхващат около 90 % от общия турски износ за Общността. Пазарът за този турски износ изглежда стабилен и няма индикации, че дружествата биха променили своите ценови стратегии. Освен това трите дружества, включени в извадката, както и тези, за чийто марж при първоначалното разследване беше установено, че е нула или de minimis , за момента са най-големите играчи на пазара и ценови лидери. Поради това е малко вероятно друго дружество да следва техните практики на ценообразуване. Следователно изглежда малко вероятно дъмпингът за Турция да се повтори. Въпреки това, за постигане на цялостност, изложените по-долу фактори също бяха разгледани.

3.7.3. Неизползван капацитет в Турция

(162) Разследването установи общ свободен капацитет от около 143 000 тона през ПР за оказалите съдействие производители, включително дружествата от извадката и тези, които не бяха включени в нея. Това количество би съответствало на около 10 % от общото потребление на заварени тръби в Общността (както е определено в съображение 231).

3.7.4. Възможен капацитет за усвояване на пазари на трети държави

(163) Най-големият пазар в трета държава за разглеждания продукт (САЩ) разполага с действащи антидъмпингови мерки за турския износ, стигащи до 14,7 %. Това предполага, при равни други условия, че е малко вероятно САЩ да поеме съществени допълнителни износни количества от Турция. Фактът, че износът към трети държави е фрагментиран, с доставки към множество различни дестинации, сочи, че турските износители активно проучват нови пазари и поради това е вероятно пазари на трети държави да поемат част от капацитета. Освен това, предвид действителното съотношение на турския износ към Общността и този към трети държави (70/30), може разумно да се очаква това съотношение да се запази, ако неизползваният капацитет бъде продаден. В такъв случай това би възлязло на допълнителен внос в Общността от около 100 000 тона, което отговаря на допълнителен пазарен дял от 7 %, въз основа на данните за потреблението по време на ПР. Налага се да бъде отбелязано обаче, че това би било максималното теоретично увеличение на продажбите, въз основа на допускането, че свободният капацитет се използва на 100 %, което е рядко срещано в този отрасъл.

3.7.5. Ценови фактори

(164) Ценовите различия между турския износ към Общността и към трети държави не бяха значителни и зависеха от съответното дружество. След допълнителен анализ, последвал разгласяването, беше установено, че експортните цени за трети държави са малко по-високи от тези за Общността. Предвид това, че не беше установен дъмпинг за Турция по отношение на нейния износ към Общността, може да се допусне, че като цяло износът към трети държави не е извършен на дъмпингови цени. Също така няма други индикации, че турските износители биха променили своята ценова стратегия. Нищо в ситуацията на пазара или в положението на износителите като цяло не показва, че е вероятно да променят своето пазарно поведение като цяло.

(165) Предвид казаното по-горе, заключението е, че е малко вероятно дъмпингът за продукти с произход от Турция да се повтори.

4. ТУРЦИЯ ii): АСПЕКТИ НА ЧЛЕН 11, ПАРАГРАФ 3

(166) Жалбоподателят заяви, че действащите мерки не са предотвратили продължаването на дъмпинговия внос и че нивото на мерките вече не е било достатъчно, за да противодейства на вредоносния дъмпинг от вноса на разглеждания продукт от Турция.

4.1. Дълготраен характер на промяната в обстоятелствата

(167) Както бе посочено по-горе, вносът от Турция не е продължил да се осъществява по дъмпингови цени. Наистина, всички нива на дъмпинг, установени в настоящото разследване, са под de minimis прага. Това е вярно в частност за три дружества, за които първоначално беше установено, че извършват дъмпинг.

(168) Пазарът на Общността, както беше споменато, най-вероятно ще остане атрактивен пазар за турските износители от гледна точка на цените, както и на добре установените и дългогодишни търговски връзки. В същото време, турските производители продават значителни обеми на своя вътрешния пазар. Тези количества се продават на конкурентни и относително ниски цени, в сравнение с други основни пазари, включително ЕС и САЩ. Наистина, цените на вътрешния пазар и съответно нормалните стойности, бяха на такива нива, че дъмпингът по отношение на износа към ЕС изцяло изчезна.

(169) Разследването не установи никакви други обстоятелства, поради които би могло да се предположи, че има вероятност цените и дъмпингът да се променят, ако се допусне срокът на мерките да изтече. За дружествата, които са били предмет на нулево мито след първоначалното разследване, съображенията, въз основа на доклада Мексико — говеждо и ориз , както са обяснени по-горе в съображение 143, ще продължат да се прилагат. По отношение на останалите дружества, настоящото разследване наистина показа, че обстоятелствата са се променили, тъй като беше установено, че вече не предизвикват дъмпинг. Освен това не съществуват неоспорими причини, които да сочат, че тези променени обстоятелства не са с дълготраен характер. В допълнение, през 2006 г. и през ПР всички разследвани дружества са осъществявали износ в трети държави по цени, които са по-високи от техните експортни цени за Общността. През същия период износът към Общността се е извършвал по цени, превишаващи продажните цени на вътрешния пазар. Това ясно сочи, че промяната в обстоятелствата (износът вече не е дъмпингов) е с дълготраен характер.

4.2. Заключение

(170) Следователно, може да се заключи, че ако се допусне срокът на мерките да изтече, не е вероятно износът към Общността да осъществява по дъмпингови цени. Също така разумно може да се смята, че промяната в обстоятелствата спрямо първоначалното по отношение на отсъствието на дъмпинг е с дълготраен характер.

(171) Предвид казаното по-горе, процедурата относно вноса с произход от Турция следва да бъде прекратена.

5. УКРАЙНА i): АСПЕКТИ НА ЧЛЕН 11, ПАРАГРАФ 3

5.1. Общи бележки

(172) Interpipe Group заяви, че сравнението на нормалната стойност, основаваща се на собствените му разходи/цени на вътрешния пазар с експортните му цени за пазар на трета държава, съпоставим с този на ЕС, би довело до намаляване на дъмпинговия марж значително под нивото на сегашните мерки. В този смисъл, дружеството твърди, че запазването на мерките на тяхното сегашно равнище вече не е необходимо за противодействие на дъмпинга.

(173) В хода на разследването, дружеството беше уведомено за намерението на Комисията да приложи член 18 от основния регламент. Това се наложи поради факта, че дружеството не предостави информация за производствените разходи в изисквания формат по видове продукти (контролен номер на продукт (КНП)). Дружеството предостави данни само за производствените разходи като средна стойност от всички видове на продукта, произвеждани в конкретен цех.

(174) Проверката на фактите посочи, че предоставената за производствените разходи информация не би могла да бъде приета от Комисията, тъй като не би позволила подходящо сравнение с продажните цени на вътрешния пазар по видове продукти.

(175) Дружеството беше уведомено за причините, поради които това се налага, в рамките на разумен срок съгласно изискването на член 18, параграф 4 от основния регламент. Бяха получени коментари; те бяха анализирани внимателно и им се отговори в детайли. Нито едно от дадените от дружеството обяснения не беше сметнато за достатъчно, за да позволи на Комисията да избегне прилагането на най-добрите факти, които са на разположение в подчертаната по-долу област.

(176) След разгласяването жалбоподателят заяви, че случаят следва да бъде прекратен, тъй като съдействието от страна на единствения украински производител е било толкова слабо, че Комисията е трябвало да приложи член 18 от основния регламент, за да коригира производствените разходи. Следва да бъде отбелязано обаче, че член 18 е приложен с цел Комисията да може да допълни информацията, подадена от единствения украински производител, оказал съдействие, чрез използване на най-добрата налична информация. Поради това, жалбата беше отхвърлена.

5.2. Нормална стойност

(177) Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Във връзка с това бяха проверени производствените разходи за продукта, произведен и продаден от оказалите съдействие производители износители на вътрешния пазар.

(178) OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP), което произвежда разглеждания продукт, не предостави разбивка на производствените разходи по КНП. Този производител износител предостави само средните производствени разходи за всички КНП, произведени във всеки от неговите два цеха. Доказателственият материал за разходната структура по КНП от различни производители в други държави, засегнати от разследването, в това число и Общността посочи, че наистина е налице голямо колебание в производствените разходи по КНП.

(179) OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant (NTRP), който е свързан с NMPP, предостави разбивката на производствените разходи по КНП.

(180) Както беше обяснено в съображение 173, Комисията приложи член 18 от основния регламент по отношение на NMPP, за да получи производствените разходи по КНП. Беше обмислена възможността за използване на наличните данни от първоначалното разследване, но тъй като след него Украйна получи статут на пазарна икономика, тези данни не бяха сметнати за най-добрата налична информация. В допълнение към това, Комисията прецени, че качеството на информацията, предоставена от производството на Общността, е такова, че може да позволи достигането до заключения относно производствените разходи по контролен номер на продукт (КНП). Поради това информацията, предоставена от оказалото съдействие производство на Общността, беше приета за най-надеждната и за най-добрата налична информация за установяване на производствените разходи по КНП. В тази връзка, констатациите от разследването разкриха, че могат да бъдат изчислени разликите между най-евтиния КНП, произвеждан от производството на Общността, и всички останали КНП. Тази разлика след това беше приложена по отношение на средните производствени разходи, декларирани от NMPP. Когато имаше съвпадение между КНП, произвеждан от производството на Общността, и същия КНП, произвеждан от NTRP, беше използвана себестойността на NTRP.

(181) Същата страна подложи на съмнение факта, че Комисията е използвала данни от ПР, за да конструира нормалната стойност и експортната цена през ПР за Interpipe. Някои от свързаните с това искания бяха приети. Комисията взе предвид среднопретеглените CIF експортни цени към Общността по време на шестмесечния период на припокриване за двете процедури. Освен това, за да се гарантира справедливо сравнение за същия период от време между среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от разглеждания продукт, изнасян в Общността, и среднопретеглената експортна цена на всеки съответстващ вид на разглеждания продукт, бяха коригирани производствените разходи на оказалите съдействие производители. Корекцията беше направена, за да бъдат отразени производствените разходи за същия период от шест месеца, който беше взет предвид при изчисляването на CIF експортните цени към Общността. Единственият украински производител, оказал съдействие, изтъкна, че Комисията следва да използва производствените разходи за единица продукт на свързаното дружество OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk (NTRP) tube rolling plant, когато КНП са почти идентични на тези, произвеждани от OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP). Както е обяснено в съображение 175, Комисията все пак разполага с доказателства за големи колебания в производствените разходи по КНП. Следователно жалба беше отхвърлена.

5.3. Експортна цена

(182) По отношение на износа за Общността, по време на периода на разследване за Interpipe групата е изнесла незначителен обем от разглеждания продукт в Общността. Тези сделки, сами по себе си, не биха могли да се смятат за представителни, за да се установи дали е налице някаква промяна в поведението с дълготраен характер.

(183) Interpipe Group предложи използването на износа към трети държави, за да се установи ценовото ниво, на което би се извършил износа за Общността. В частност, износителят поиска в тази връзка да бъде използван износа за Русия. Дружеството предостави доказателствен материал за своя износ за пазари на трети държави, и за руския пазар.

(184) На първо място беше определено дали изнасяните обеми от разглеждания продукт за трети държави, предложени от Interpipe Group, са били достатъчно съществени от гледна точка на общите продажби. В тази връзка бе направено заключението, че продажбите за Русия са представлявали повече от половината от общия износ на групата и по принцип са били достатъчни, за да се направят заключения, при условие че руският пазар е достатъчно подобен на този на Общността.

(185) Въз основа на информацията на разположение на Комисията, беше проверено дали в Русия има сходни пазарни условия и структура на тези в Общността, за да се прецени дали износът за Русия надеждно е отразявал вероятните експортни цени за Общността, с цел определяне на ново ниво на мярката.

(186) От друга страна, размерът на руския пазар за разглеждания продукт, както и този на Общността, изглежда е значителен, а продаваните в двете зони видове продукти са по принцип сходни.

(187) От друга страна, между двата пазара бяха установени очевидни разлики. Като начало, в Русия се прилагат значителни вносни мита за разлика от Общността, където подобни мита не се прилагат[12]. Това намира отражение в дяловете на вноса, които са значително по-ниски от тези в Общността. В допълнение към това, производственият сектор в Русия изглежда много по-концентриран, с шепа големи производители, представляващи по-голямата част от дейността, докато в Общността тази дейност е разпределена между по-голям брой производители. Също така изглежда, че дистрибуторските канали включват по-малко търговски фирми, държащи стоки на склад, отколкото тези в Общността. Нещо повече, фактът, че е налице значителен руски дъмпинг в Общността насочва вниманието към различия във формирането на цените и изкривявания на руския вътрешен пазар, без които тези практики не биха могли да съществуват.

(188) Освен това наличието на дъмпинг сочи, че ценовите нива на вътрешния пазар в Русия са над цените, по които е вероятно износителите да изнасят за Общността. Това се дължи на факта, че цените, практикувани от вносителите, които поддържат значително присъствие в Общността, са вероятно на същото ниво като тези на руските експортни цени, както и на хомогенния характер на разглеждания продукт, което предполага, че износителите, желаещи да си проправят път в Общността, по всяка вероятност би трябвало да се придържат към ценовото ниво на операторите с най-ниски цени.

(189) Казаното по-горе говори за несъответствия, които биха засегнали формирането, а оттам и нивата на цените, което означава, че руските цени не могат да се използват за определяне на ново ниво на мерките.

(190) Комисията допълнително провери дали за целта биха могли да се използват експортните цени към трети държави, различни от Русия. На първо място беше разгледано дали вторият най-голям пазар от гледна точка на износа, би могъл да се вземе като референтна страна. Тази възможност обаче беше отхвърлена, тъй като Беларус не е държава с пазарна икономика. Продажбите към други държави също бяха анализирани, но техните експортни обеми бяха твърде малки, за да се считат за представителни.

(191) При тези обстоятелства, използването на експортните цени от Украйна към Русия (и към други трети държави, към които заявителят е осъществявал износ по време на периода на разследване за Interpipe) не може да се счита за представително за вероятното поведение на експортната цена за Общността и поради това беше отхвърлено. С оглед на изложеното по-горе, беше счетено за необходимо по отношение на Interpipe Group да се приложи член 2, параграф 9 от основния регламент. В тази връзка, беше разгледано дали среднопретеглените CIF експортни цени към Общността по време на ПР от всички оказали съдействие производители износители, във всички държави, засегнати от разследването, биха могли да бъдат обединени на база КНП и използвани като референтна стойност за определянето за установяването на експортна цена за украинския производител износител.

(192) Този метод беше сметнат за подходящ, тъй като е разумно да се предположи, че ако украинският износ навлезе на пазара на Общността, той не би се отклонил в някаква съществена степен от ценовия модел на неговите преки конкуренти, т.е. останалите износители за Общността.

(193) Както е обяснено в съображение 181, при определяне на експортната цена Комисията е използвала само данни от шестмесечния период на припокриване на ПР и ПР за Interpipe