BG Официален вестник на Европейския съюз C 51/43

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“

COM(2010) 183 окончателен

2011/C 51/09

Докладчик: г-н CAPPELLINI

Съдокладчик: г-н LENNARDT

На 27 април 2010 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

Зелена книга „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“

COM(2010) 183 окончателен.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 8 септември 2010 г.

Предвид началото на новия мандат на Комитета, Пленарната асамблея реши да се произнесе по това становище на октомврийската пленарна сесия и определи г-н Joost van Iersel за главен докладчик, в съответствие с член 20 от Правилника за дейността.

На 466-ата си пленарна сесия, проведена на 21 октомври 2010 г., Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 71 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1. Препоръки и предложения

Подтикнат от въпросите, предложени от Комисията в Зелената книга (COM(2010) 183 окончателен от 27 април 2010 г.), и воден от препоръките, отправени преди това от Платформата за потенциала на културните и творческите индустрии (Platform on the potential of cultural and creative industries) и от проведения в нейните рамки диалог, включително по време на ad hoc изслушвания, Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) формулира конкретни препоръки и предложения в подкрепа на европейските културни и творчески индустрии (КТИ).

1.1 Препоръки

ЕИСК:

а) приканва Комисията да продължи усилията за по-добро определяне на сектора и по-доброто му статистическо представяне, като се отчита в особена степен социалното и икономическото положение на хората на изкуството. На практика не съществува еднозначно и общоприето определение на понятието „културна и творческа индустрия“, а то е основна предпоставка за: i. насърчаване на признаването на специфичния характер на КТИ; ii. анализиране на тяхното въздействие върху растежа в дългосрочен план, международната конкурентоспособност, регионалното развитие и териториалното сближаване; iii. насърчаване на приемането на политики, с които да се отчитат културните особености на сектора чрез ефективно прилагане на член 151, параграф 4 от ДЕО – понастоящем член 167, параграф 4 от ДФЕС;

б) препоръчва на Комисията да положи повече усилия за създаването на „европейско пространство на творчеството“, като насърчава европейска регулаторна рамка, основана на равния достъп до пазара, свободната конкуренция, борбата срещу злоупотребата с господстващо положение, подкрепата за МСП и занаятчийството, насърчаването на културното многообразие, защитата на правата върху интелектуалната собственост и борбата с пиратството, с особено внимание към цифровите възможности на сектора;

в) призовава за въвеждането на данъчни облекчения и нови модели и инструменти за насърчаване на финансирането на проекти в сектора и за създаване на публично-частни партньорства с участието на гражданите (ПЧПУ); с други думи става въпрос в тази сфера да се добави прякото участие на гражданите към традиционните модели на публично-частни партньорства (1);

г) подчертава приноса на КТИ за стратегическите цели на „европейското сближаване“ и препоръчва на местните власти (общини, региони и др.) да сътрудничат с останалите местни участници (университети, банки, сдружения, публични и/или частни доставчици на съдържание и др.), за да насърчават популяризирането на КТИ и тяхното включване в регионалното развитие;

д) посочва необходимостта от подходящи мерки за преодоляване на уязвимостта на предприятията в сектора, особено МСП, както и на хората на изкуството, а също и нуждата от насърчаване на „критична маса“ от инвестиции в сектора, като се използват т.нар. „икономии от агломерациите“, за да се противодейства на проникването на европейския пазар на продукти, подтикващи към поведенчески модели, които се отразяват неблагоприятно на европейската култура или които могат да доведат до истинска културна колонизация;

е) акцентира върху ролята на ИКТ (например на инициативите на ЕС относно „Интернет на бъдещето“) за предоставянето на нови възможности (широколентови услуги или услуги в подкрепа на творчеството, по-специално в необлагодетелствани райони или райони с нисък доход), както по отношение на реализирането на творческите продукти и услуги, така и в областта на тяхното разпространение и използване от страна на крайните потребители;

ж) подчертава необходимостта от насърчаване на повече знания за творческата индустрия в училищните програми и професионалното обучение, както вече беше посочено на европейско равнище в Международната харта на художественото занаятчийство;

з) потвърждава необходимостта от проучване на най-подходящите инструменти за улесняване на достъпа до кредит на творческите предприятия или на професионалистите в сектора, като от една страна се обръща по-голямо внимание на аспектите на икономическата и финансовата устойчивост на проектите/продуктите на предприятията, а от друга се развива капацитетът на кредитните институции за оценка на икономическия и финансовия потенциал на културните и творческите проекти;

и) накрая изтъква отново необходимостта от насърчаване, в рамките на институциите на ЕС, на по-задълбочен размисъл по въпроса за социалното въздействие на развитието на клъстери на творчеството и по въпроса за подобряването на условията на труд за работещите в сектора.

1.2 Предложения

Като отчита всичко това, ЕИСК представя на вниманието на европейските институции и на Комисията като цяло (не само на нейните специализирани отдели) набор от оперативни предложения в подкрепа на КТИ:

а) започване на „структуриран диалог“ с всички заинтересовани страни и, в сътрудничество с всички заинтересовани институции на Общността, стартиране на кампания, включваща дискусии и инициативи за повишаване на информираността относно ролята на КТИ на „европейската територия“, като се обръща особено внимание на необлагодетелстваните райони и на регионите, включени в политиката на сближаване. ЕИСК е готов да насърчи този структуриран диалог и да сътрудничи с другите институции на Общността, като предостави на разположение своите технически компетенции и мрежата си от контакти;

б) създаване въз основа на пилотните проекти, стартирани в някои региони на ЕС, на места за неформални срещи и експерименти (по модела на научните центрове, центровете на бъдещето, мултимедийните паркове и др.), които да бъдат в състояние да насърчават прякото участие на целевите групи, съставени от граждани/ползватели/сдружения, и на организираното гражданско общество. Целта е да се насърчи участието из цялата територия на ЕС в развитието на потенциала на творческата индустрия не само в големите градски центрове, които често се разглеждат като единствен двигател на процесите на творческото развитие. В тази област местните и регионалните общности, сдруженията на МСП и на занаятчиите могат да играят основна роля за насърчаване на включването на КТИ в регионалното развитие (като прилагат принципа „Мисли първо за малките предприятия!“, предвиден в европейския „Small Business Act“);

в) да се насърчи „вътрешния пазар“ на творчеството посредством насърчаване на: i. движението; ii. действителното упражняване на правото на установяване; iii. взаимното признаване на професиите, квалификациите и сертифицираните умения; iv. развитието на истинска система, която да подпомага сектора (хармонизирано данъчно облагане за защита на творческата дейност и творческото наследство, споразумения за избягване на двойното данъчно облагане и др.); v. обмена на най-добри практики и развитието на съвместни продукции и транснационални партньорства в допълнение към публично-частните партньорства (например многостранни спогодби между потребители и доставчици на съдържание), включително с помощта на нови модели на участие (ПЧПУ) на регионално и местно равнище;

г) активизиране на диалога между институтите на университетско равнище от една страна и МСП, занаятчийските предприятия и техните представителни сдружения от друга, повишаване на уменията на студентите в областта на информатиката и технологиите, предприемане на инициативи за създаване на нови предприятия в сектора, включително посредством форми на наставничеството от страна на равнопоставени партньори;

д) подкрепа за финансирането на творчеството, от една страна чрез изготвянето на насоки на европейско равнище за бизнес плановете за творчески и културни проекти/услуги/произведения и на конкретни показатели за постиженията, които да могат да улеснят техническата и икономическата оценка на инвестициите в сектора, а от друга страна чрез кредитни облекчения, смесени публично-частни гаранционни фондове за МСП и револвиращи фондове, както и нови форми на сдружаване и партньорство между различните заинтересовани страни в съответните сегменти (ИКТ, издателска дейност, производство на филми, музика и др.).

2. Какво представляват културните и творческите индустрии?

2.1 Както се признава в стратегията „Европа 2020“ европейските културни и творчески индустрии (КТИ) изпълняват централна роля за растежа, конкурентоспособността и бъдещето на ЕС и неговите граждани. Поради самата си същност те създават иновации и работни места и играят ролята на допирна точка между различните индустриални дейности. Освен това са генератори на сравнително предимство, което не може да се възпроизведе другаде, фактори за местно развитие и движеща сила на индустриалната промяна.

2.2 ЕИСК подчертава също ролята на КТИ в „европейското общество“ за подкрепа на плурализма и културното многообразие, както и като инструмент за насърчаване на „европейската идентичност“. Освен това те допринасят за повишаване качеството на живот, за толерантността и предотвратяването на поведение, уронващо човешкото достойнство, за интеграцията и гостоприемството.

2.3 Настоящото становище си поставя амбициозната цел да разкрие пълния потенциал на културните и творческите индустрии, основен елемент на новата стратегия „Европа 2020“, както беше подчертано и от Европейския съвет, и от ключови участници в европейските индустриални промени. На първо място това предполага достатъчно познаване на разглежданите явления, като се прави разлика между концептуализация, анализ на процесите на производство и потребление, управление.

2.4 Въпреки че обикновено се говори за КТИ, следва да се прави разграничение между „култура“ и „творчество“. Докато под „култура“ се разбира, като цяло, съвкупността от знания, приложения и степени на творческо и научно развитие в определена епоха или в рамките на дадена социална група (2), под „творчество“ се разбира конкретно способността да се мисли по новаторски начин или да се създават нови идеи, които по нов начин да съчетават елементи от реалността (било то процеси, предмети, знания и т.н.). То от своя страна не бива да се бърка с термина „иновация“, с който по-общо се обозначават процеси и продукти, които са резултат от развитието на знанията, техниката и инструментите (3).

Това разграничение е от основно значение, тъй като от една страна позволява да се разграничават понятия, които в съвременния език често пъти се бъркат, а от друга отразява дълбоките взаимовръзки, които съществуват между култура, творчество и иновации (вж. и заключенията на Съвета на ЕС относно приноса на културата за регионалното и местното развитие, 29 април 2010 г.).

2.5 Многоаспектният характер на културата и творчеството затруднява определянето на един единствен подход към анализа: в едната крайност са тези, които отнасят творчеството към сферата единствено на културните дейности, а в другата – тези, които считат, че всички индустрии са творчески по своята същност. Следователно определянето на т.нар. „творчески сектори“ може да бъде в известна степен произволно, а това би могло да се отрази върху ефективността на политиките за подкрепа на стратегията „Европа 2020“.

2.6 Проблемът за определянето на границите на сектора е свързан също и с проблема за „възприятието“, било то „вътрешно“ (участниците в сектора, които не възприемат себе си като част от една и съща „индустрия“) или „външно“ (обществата, които не признават специфичния секторен характер на работата в културните и творческите индустрии).

3. Общата рамка на КТИ в Европа

3.1 Според определението на Европейската комисия КТИ допринасят общо за около 2,6 % от БВП на ЕС-27 и осигуряват заетост за около 5 милиона души (източник: Зелена книга COM(2010) 183 окончателен). Според други източници този дял е още по-голям. Разнообразието на статистиките естествено отразява разнообразието на преценките за това кои секторни групи се включват в определението за КТИ (вж. препоръката в параграф 1.1.а).

3.2 Търговският баланс на ЕС-27 в основните сектори, свързани с „творчеството“, отбеляза (по данни от 2007 г.) излишък от 3 милиарда евро. Според Конференцията на ООН за търговия и развитие – UNCTAD (Creative economy report – Доклад за творческата индустрия, 2008 г.) творческата индустрия остава един от основните сектори на световната търговия по отношение на своя растеж. В периода 2000-2005 г. търговията със стоки и услуги, свързани с творчеството, нарасна с почти 9 % в световен мащаб, като потвърди благоприятните перспективи за развитие в дългосрочен план.

3.3 Типични професионалисти в сектора са творците, носителите на идеи, производителите, редакторите, актьорите/изпълнителите, но от съществено значение остават и обикновените представители както от техническа, така и от предприемаческа гледна точка, например занаятчиите. Все пак трябва да се изтъкне липсата на подходящо законодателство в сектора, липсата на специфично признание на професиите в сектора и на социална защита, предназначена за тях (например защита при много кратки срокове на договорите, защита със социално-осигурителен характер или насърчаване на международната мобилност).

3.4 Въпреки това КТИ предоставят значителен потенциал за растежа и заетостта в ЕС. В действителност творчеството навсякъде се счита за двигател на устойчивия, интелигентен и приобщаващ растеж, така както културата изпълнява основна роля в развитието на общество на информацията и знанието. Освен това и двете са не само инструмент за по-конкурентно и сегментирано предлагане, а стимулират и търсенето на съдържание, възпитават в ценностите на културното многообразие и същевременно допринасят за борбата с изключването и дискриминацията.

3.5 Освен това творчеството изпълнява ключова роля в областта на международната конкурентоспособност, като предоставя „нематериална стойност“ на „продуктите“ и ги преобразува в особен вид „опит“. Понастоящем все повече икономически дейности, макар да не се включват в творческите сектори в тесен смисъл, отделят все по-значителни средства за творчески дейности като вложения за собствените си продукти. Следователно, освен че е от съществено значение за международната конкурентоспособност на предприятията, творческият сектор се отразява положително и на останалата част от икономиката (4).

3.6 Друг елемент, който не бива да се подценява, е приносът от развитието на този сектор за „качеството на живот“ на съответната територия. Той оказва влияние върху образователната система, поведенческите модели на младите хора и засилването на интереса към културата, който се разпространява посредством дейностите на КТИ, като по този начин се допринася за по-голямата „динамика“ на съответните градове и територии.

3.7 Накрая трябва да се изтъкнат възможностите, които се разкриват благодарение на прилагането на новите технологии в сектора. Достатъчно е да се спомене явлението „социални медии“: споделяне на текстово съдържание, образи, видео и аудио материали от страна на ползвателите. Това е сектор, от който едновременно могат да произтекат интересни идеи, продуктивни дискусии и полезни съпоставки (например „Wikinomics“), които обаче се характеризират и с трудности в управлението, например в областта на правата върху интелектуалната собственост на споделеното съдържание. Накрая новите технологии могат да допринесат за борбата с цифровото пиратство.

3.8 Въпреки това секторът остава уязвим. От една страна той е доминиран от МСП, от друга страна в него се формират олигополни режими, които убиват конкуренцията (т. нар. ефект на „бестселъра“). Достатъчно е да вземем за пример предприятията в сферата на мултимедиите или рекламата, които извършват дейност в световен мащаб.

3.9 МСП продължават да играят основна роля. Именно тези предприемачи поемат „риска“, свързан с нетехнологичните иновации, с инвестирането в нови таланти и нови естетични форми и с опита им да осигурят богато и разнообразно предлагане за потребителите. Възниква обаче проблемът за „критичната маса“ от инвестиции, необходими за да се противодейства на проникването на европейския пазар на продукти, които подтикват към поведенчески модели и ценности, чужди на европейската култура. В този смисъл би било целесъобразно да се предприемат конкретни мерки за подкрепа и подпомагане на насърчаването на „местни системи от МСП“, развитието на „регионални клъстери“ и „икономии от агломерациите“.

3.10 Политиките в областта на културната и творческата индустрия в Европа остават хетерогенни. В някои държави-членки секторът получава значителни публични инвестиции, а в други държави той има предимно частен характер (5). Независимо от оценката на ефикасността на тези политики, не може да се отрече, че фрагментирането на националните законодателства и пазари в тази област представлява de facto изкривяване на конкуренцията в рамките на европейския пазар. В самата Зелена книга се показва колко е важно да се увеличат усилията за насърчаване на по-голяма европейска конкуренция в сектора, като по този начин се насърчава културното многообразие. Освен това наличието на подходящ стимул за осъществяване на бенчмаркинг продължава да бъде от основно значение за насърчаване на европейските политики в сектора.

3.11 На равнище ЕС както Комисията (съобщение от 10.5.2007 г. относно „Европейска програма за култура в глобализиращия се свят“), така и Съветът („Работен план за културата за периода 2008-2010 г.“ от 10.6.2008 г.) и Парламентът (вж. „Резолюция на Парламента относно културните индустрии в Европа“ от 10.4.2008 г.), си поставят за цел оптимизирането на потенциала на КТИ, по-специално на МСП. Сред планираните дейности следва да се спомене Съюзът на европейските творчески индустрии (European Creative Industries Alliance), който ще започне работа през 2011 г. в рамките на Програмата за предприемачество и иновации (ППИ), която е част от Програмата за конкурентоспособност и иновации (6). Други инициативи са свързани със създаването на работна група относно КТИ, която включва експерти от самите държави-членки, осъществяването на проучвания относно приноса на културата за творчеството, предприемаческото измерение на културните и творческите индустрии, приноса на културата за местното и регионалното икономическо развитие, както и изготвянето на Зелената книга относно КТИ.

4. Темите на дебата и приоритетите, определени в резултат на консултациите със заинтересованите страни

4.1 С публикуването на Зелената книга от 27.4.2010 г. Комисията откри дебата относно потенциала за растеж на КТИ, като подчерта ролята на културното многообразие, на глобализацията и цифровизацията като двигатели на „процеса“, както и необходимостта от предоставяне на подходящи инструменти на индустриите от сектора (например възможността за експериментиране и инвестиране, като се улеснява достъпът до кредити) и насърчаване на тяхното развитие чрез пренасочване на териториалните политики.

4.2 Очаква се действията на Комисията да се насочат в три макролинии на политиката: „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ – една от седемте водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“, в рамките на която Комисията предвижда да създаде единен пазар на онлайн съдържанието и услугите; специфични дейности за засилване на ролята на КТИ като катализатор на иновациите и на структурните промени в контекста на водещата инициатива „Съюз за иновации“; стратегия в областта на интелектуалната собственост, имаща за цел да благоприятства необходимия баланс между защита и разпространение на нови бизнес модели.

4.3 Въпреки това Зелената книга поставя и отворени въпроси, с цел да предизвика широка дискусия с всички заинтересовани страни в областта на творчеството в Европа (в широк смисъл). С настоящото становище ЕИСК възнамерява да предостави своя принос към дебата, подет от Комисията, като внесе конкретни оперативни препоръки и предложения. В тази област основната отправна точка за ЕИСК остават препоръките, предложени от Платформата за потенциала на културните и творческите индустрии. Допълнителни елементи възникнаха обаче в хода на диалога между заинтересованите страни и на ad hoc изслушванията в Комитета.

4.4 „Физическите пространства“ за творчество, клъстерите и тяхната роля за териториалното развитие

4.4.1 Първият елемент на дебата, отразен в Зелената книга, засяга темата за „пространства за експериментиране, иновации и предприемачество“ в творческия сектор и ролята на новите информационни технологии. На практика това означава да се създадат възможности за места за срещи за междудисциплинарно сътрудничество, предназначени включително за експериментиране на най-иновационните решения на творческата индустрия, където да се проучват съвместно с гражданите/потребителите нови езици и форми на изразяване като например мултисензорното използване на цифровите творчески съдържания (центрове на бъдещето и/или бизнес центрове за продуктите и услугите на творческата индустрия, виртуална реалност и мултимедийни паркове).

4.4.2 Такива физически места, характеризиращи се с „активен обмен“, могат да послужат и като стимул за противопоставяне на маргинализацията на някои региони спрямо големите градски центрове на творческото развитие. Като цяло за основни клъстери на европейското творчество се смятат основните градски зони като например Ile de France, централен Лондон, провинция Милано, Амстердам, Мадрид и др. (7) (вж. доклада Priority Sector Report: Creative and Cultural Industries – „Доклад за приоритетен сектор: творчески и културни индустрии“ на Европейската обсерватория на клъстерите (European Cluster Observatory).

4.4.3 Съществуват многобройни основания за създаването на индустриални клъстери с „творчески“ характер“ като: икономическото развитие на градове и региони; развитието на икономика на знанието; творческия туризъм; ефективността на производствените вериги; последиците от разпространението на иновациите и др. Въз основа на тези знания следва да стартират конкретни проекти, за да се насърчи разширяването на тези клъстери и тяхното разпространение на цялата територия на ЕС и да се създадат мрежи на европейско равнище.

4.4.4 Това е свързано (вж. Заключенията на Съвета на ЕС от 29.4.2010 г.) с централната роля на творческата индустрия – нейните мрежи и клъстери – за направляване на регионалното развитие. Докладът за приоритетен сектор: творчески и културни индустрии на Европейската обсерватория на клъстерите доказва емпирично пряката връзка между локализирането на творческата индустрия и териториалното развитие. Проблемът засяга избора на най-подходящите форми на сътрудничество за благоприятстване на интеграцията на КТИ в стратегическото регионално развитие.

4.4.5 Важна характеристика на културните клъстери е зависимостта, особено на етапите на създаване, от публична намеса и необходимостта от положителни действия за интеграция, които да могат да обединят всички местни участници: публичната администрация, предприемачите, образователната система и университетите, операторите в сферата на културата, интелектуалните професии и гражданското общество. Не бива да се подценява връзката между тези клъстери и местната общност на произход. Тези клъстери водят началото си от „общите познания“ за мястото и взаимодействат с благоприятна среда, която не може да бъде възпроизведена, като насърчават иновациите и промените (вж. учебни примери като Билбао, Валенсия, Амстердам, Рур и др.).

4.4.6 Следователно местните власти (общини, региони и др.) в сътрудничество с останалите местни участници (университети, банки, сдружения, доставчици на публично и/или частно съдържание и др.) изпълняват основна роля за интеграцията на КТИ в регионалното развитие, като се стремят да осъществят стратегическите цели в сектора. Политиката на сближаване на ЕС признава например многобройните ползи от КТИ за постигането на своите стратегически цели (конвергенция, конкурентоспособност, заетост, териториално сътрудничество и приобщаване на най-слабите слоеве от населението), въпреки че конкретното въздействие трудно може да се определи.

4.4.7 Сред конкретните примери за места на концентриране и контакт с културата и творчеството извън големите градски центрове, често в необлагодетелствани и/или трансгранични райони, ЕИСК подчертава както консолидирания опит на Валенсия, така и актуалния пример с „градските лаборатории“ в регион Пулия, при който необитаеми постройки, неизползвани училища, изоставени исторически сгради, бивши манастири, кланици, пазари и казарми в целия регион се реконструират и се оборудват със съоръжения, мебелировка и инструменти, за да се превърнат, с подкрепата на региона, в истински културни и творчески центрове за младите хора.

4.5 „Европейското пространство“ на творчеството: регулаторна рамка

4.5.1 Друга ключова тема за преодоляване на „маргинализацията“ е мобилността на творците и на операторите от творческата индустрия. Обменът на най-добри практики в действителност остава необходим за откриване на нови перспективи и стимулиране на европейските граждани взаимно да опознаят и разберат по-добре своите култури.

4.5.2 Пречките за мобилността обаче са многобройни, като повечето са свързани с визовите правила, данъчните режими и други административни бариери, произтичащи от различните секторни разпоредби в отделните европейски държави, а често пъти и в отделните регионални администрации.

4.5.3 Оперативните предложения за благоприятстване на мобилността са: насърчаване на европейски съвместни продукции и/или междусекторна и вътресекторна обмяна на опит и умения както във фазите на производство, така и в тези на планиране; гарантиране на средства за превод на по-малко разпространени и неевропейски езици; насърчаване на специфични дейности за взаимно признаване на дейностите, професиите и сертифицираните умения; подписване на споразумения за избягване на двойното данъчно облагане. Интелектуалните професии спомагат за една „творческа културна икономика“; те могат да допринесат за пилотен мрежов проект, който да бъде в състояние да привлича творческия принос и на субекти, намиращи се извън границите на Европейския съюз.

4.5.4 В тази сфера ИКТ предоставят нови възможности както по отношение на реализирането на творбите, така и в областта на тяхното разпространение и използване от страна на крайните потребители. През май 2010 г. Европейската комисия представи амбициозна „Европейска програма в областта на цифровите технологии“ (първата от седемте водещи инициативи на стратегията „Европа 2020“). Сред седемте цели, от които тя се състои, е предвиден нов единен пазар за използване на предимствата на цифровата ера, значително нарастване на възможностите за достъп до бърз и свръхбърз интернет за европейските граждани и намерението да се осигури на всички европейски граждани цифрови умения и достъпни онлайн услуги.

4.5.5 Въпреки това основната пречка пред възможностите на сектора, свързани с цифровите технологии, е липсата на законова рамка за защита на правата върху интелектуалната собственост на културното и творческото съдържание в цифрова форма (актуалните разпоредби в тази област често са ориентирани единствено към нуждите на големите оператори), както и правото на достъп до съдържание от страна на всички ползватели/граждани и МСП, по-специално тези в необлагодетелстваните райони (които често са принудени да понасят ограничаващи и утежняващи правила за достъп).

4.5.6 Въпросът за правата върху интелектуалната собственост е свързан с проблема за пиратството и подправянето, чиито последици за творческата индустрия (кино, телевизионни сериали, музикални произведения и софтуер), само през 2008 г., се изчисляват на 10 милиарда евро пропуснати ползи и 185 000 работни места по-малко (вж. проучването TERA „Costruire un'economia digitale: l'importanza di salvaguardare i livelli occupazionali nelle industrie creative dell'UE“ – „Изграждане на цифрова икономика: значението на гарантирането на равнищата на заетост в творческите индустрии на ЕС“). Цифровото пиратство е престъпление, което засяга както малките, така и големите предприятия, и изисква по-решителни и координирани мерки на европейско равнище за насърчаване включително на защитата на потребителите и за борба с незаконното производство в по-голям мащаб.

4.5.7 В тази сфера трябва да се оценят възможностите, които парадигмата за отворения код (open source) и за масовото предоставяне на принос (Wikinomics) предлагат, като се вземе предвид специфичната им способност да повишават значението на труда на малките производители, които се характеризират с фрагментирани производствени процеси, творчески принос със силна индивидуалност, променливи производствени цикли, ограничени икономически ресурси.

4.5.8 Докладът на проекта CReATE (8) относно ИКТ и ТИ изтъква четири основни тенденции, чрез които ИКТ могат да допринесат за икономическото развитие на КТИ: цифрово разпространение за улесняване на споделянето на съдържание в мрежата; засилване на визуалните възприятия; намаляване на пречките и устойчиво развитие на нови възможности за предприемачество, по-специално в необлагодетелстваните райони на ЕС; способност за приспособяване на организацията на труда към пръснати по места ресурси, които се свързват помежду си единствено чрез технологията и чрез доставчиците на съдържание в областта на ПЧПУ.

4.5.9 Втори въпрос, който Комисията повдига, засяга темата за насърчаване на сътрудничеството между училищата в областта на изкуствата и дизайна и предприятията, по-специално занаятчийските, както и развиването на електронните умения преди всичко там, където те липсват или са все още недостатъчно развити. Още в програмата за творчество на ЕС за тематичната година 2009 г. се подчертава необходимостта от „преоткриване на образованието“, така че то да подготвя за обществото на знанието. Въпреки това съществува специфичен проблем, свързан с липсата на интеграция между образованието и предприемаческите среди, особено по отношение на развитието на творчеството, на т.нар. „електронни умения“ и, по-общо, на способността за приспособяване на човешките ресурси към изключителното развитие в сектора.

4.5.10 Оперативните предложения в тази сфера включват:

а) насърчаване на по-добро познаване на творческата индустрия в училищните програми, насърчаване на по-силен „предприемачески дух“ в областта на творчеството, като се благоприятстват също големите възможности за сътрудничество между училищата и институтите по изкуство и дизайн (например стажове и семинари);

б) въвеждане на съревнование и награди за младите таланти и за онези институции, които насърчават техните умения;

в) насърчаване на образованието в сферата на изкуствата и културата и, по-общо, на интереса към труда и продуктите на творческата индустрия по време на началния и средния курс на обучение;

г) дейности за подкрепа на току-що дипломиралите се в тези дисциплини чрез преки икономически облекчения или облекчения за предприятията, които им осигуряват работа;

д) подкрепа за „пригодността за заетост“ чрез процеси на продължаващо обучение и признаване на образователните степени в цяла Европа;

е) развитие на компютърните и технологичните знания сред обучаващите се в училищата по изкуства и дизайн;

ж) създаване на партньорства със сдруженията на МСП и занаятчиите в ЕС, насочени към ефективен принос в процеса на предаване на знанията, на предприемаческия дух и на всички онези „нематериални“ ценности, които са в основата на творческото развитие.

4.6 Финансирането на творчеството

4.6.1 Третият поставен от Комисията въпрос засяга темата за финансирането на творчеството, т.е. как да се стимулират частните инвестиции и ПЧПУ и да се подобри достъпът на КТИ до финансиране. В това отношение се изтъква, от една страна, че отделянето на по-голямо внимание на аспектите, свързани с икономическата и финансовата устойчивост на проектите/продуктите на предприятията, несъмнено ще повиши достъпа до кредитиране, а от друга, че кредитните институции не притежават достатъчно умения за оценка на икономическите и финансовите последици от „новите идеи“.

4.6.2 Оперативните предложения в тази сфера включват:

а) разпространение на насоки за бизнес планове за проекти/услуги/произведения на творчеството и културата, както и на специфични показатели за качество на процесите и за икономически и финансови резултати, чрез които да може да се улесни техническата и икономическата оценка на инвестициите в сектора, като се избягва въвеждането на ненужни икономически и административни утежнения за МСП;

б) осъществяване на подходящо обучение за оценителите, разработване на политики и програми, целящи подпомагане на КТИ чрез цялостен подход;

в) гарантиране на облекчено финансиране, с малко ресурси, за планирането и за стартирането на проекти или за предварително оценяване на изпълнимостта и устойчивостта им (например сертифициране на изпълнимостта), като по този начин могат да се привлекат допълнителни средства за етапа на реализиране и разпространение на резултатите сред по-широк кръг заинтересовани предприятия;

г) възприемане на данъчни системи, които не утежняват КТИ, по-специално МСП, поединично или съвкупно, чрез данъчни кредити и/или облекчения (например намаляването на ДДС за продуктите на сектора в интернет мрежата и извън нея, както става в САЩ);

д) разработване на форми за облекчено кредитиране посредством смесени публично-частни гаранционни фондове за МСП (европейска мрежа на кредитните съюзи за МСП) и револвиращи фондове;

е) насърчаване на нови форми на сдружаване и партньорство между различните заинтересовани страни в съответните сектори (например ИКТ, музика, издателски къщи и др.).

4.6.3 Свързана с това тема е европейската подкрепа за инвестициите в сектора. Европейските политики за насочване и подкрепа би трябвало също така да насърчават хармонизирането на националните и регионалните разпоредби и на политиките за насърчаване на сектора в областта на публичната подкрепа и достъпа до частно и облекчено кредитиране с цел създаване на партньорства и проекти между регионите с различно равнище на развитие (вж. Доклада на KEA „Business Innovation Support Services for Creative Industries“) (9).

4.7 Социалното измерение на творчеството

4.7.1 Накрая трябва да се подчертае въпросът за социалното въздействие на развитието на клъстерите на творчеството. Една от характеристиките на развитието на КТИ е тясната връзка между икономическия и социалния растеж на обществото. Следователно секторът остава неразривно свързан с референтната среда: клъстерите се развиват въз основа на местните социално-икономически отношения, които не могат да бъдат възпроизведени на друго място, на териториалната обвързаност на операторите от сектора, на тясната връзка със сектора на образованието и обучението. Това изисква възприемането на структуриран диалог между КТИ и местните администрации, като институционалните/административните умения се адаптират чрез целево обучение и активно участие на местните общности.

4.7.2 Следователно ЕИСК изтъква отново необходимостта от насърчаването, в рамките на институциите на ЕС, на структуриран диалог по въпроса за социалното въздействие на развитието на клъстери на творчеството и по въпроса за подобряването на условията на труд за работещите в сектора. Всъщност в сектора са необходими мерки, целящи социална защита, като се вземат предвид специфичните му особености като например разпространената временна заетост, наличието на договори с кратки и много кратки срокове на действие, липсата на подходяща защита на правата на интелектуална собственост, липсата на законодателство, благоприятстващо мобилността на работниците, на хората със свободни професии и на творците.

Брюксел, 21 октомври 2010 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) Вж. в друг контекст становището относно „Подобряване на моделите на публично-частните партньорства на участието чрез развитие на електронни услуги за всички в ЕС-27“ (TEN/402, прието от ЕИСК на пленарната му сесия през септември 2010 г., все още непубликувано в ОВ).

(2) Вж. становището на ЕИСК относно „Културните индустрии в Европа“ (ОВ C 108, 30.4.2004 г., стр. 68).

(3) Вж. становището на ЕИСК относно „Освобождаване и засилване на потенциала на Европа за научни изследвания, развойна дейност и иновации“ (ОВ C 325, 30.12.2006 г., стр. 16, по-специално параграф 4.12 и бележка под линия 55).

(4) В рамките на проучване, осъществено от дружество KEA по искане на Европейската комисия, се изтъкват три основни канала в тази област (http://www.keanet.eu/report/BISScreativeindustries.pdf): връзката с местното/регионалното развитие, междусекторните отношения (например между творческо съдържание и ИКТ или между култура и туризъм); взаимовръзките между „творчески“ и „нетворчески“ сектори. Този доклад беше изготвен във връзка със семинара, организиран в Амстердам от ГД „Предприятия и промишленост“, на който беше изготвена и „Декларацията от Амстердам“ (http://www.europe-innova.eu/creative-industries).

(5) Внимателното и точно разглеждане на моделите на индустриална политика, възприети в различните държави-членки, би изисквало, разбира се, еднозначно и споделяно от всички определение на КТИ. Въпреки това публичното финансиране обикновено е насочено към насърчаване на културния сектор (театър, кино, изкуство, фондации и др.), като това дава значително отражение върху целия сектор предвид съществуващите взаимовръзки между инвестициите в културата и развитието на творческите индустрии.

(6) За инициативата ще бъде отпуснат бюджет от 7,5 милиона евро и се очаква тя да създаде голям финансов ливъридж (около 100 милиона евро за три години).

(7) Тези „териториални концентрации“ се отнасят главно за специфични подсектори като „компютърни медии“, „звукозапис“ и „видеозапис“.

(8) За повече информация относно проекта CReATE вж. http://www.lets-create.eu/.

(9) Вж. бележка под линия № 4.