P9_TA(2021)0081

Генетично модифицирана царевица MZIR098 (SYN-ØØØ98-3)

Резолюция на Европейския парламент от 11 март 2021 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D070620/02 — 2021/2554(RSP))

(2021/C 474/07)

Европейският парламент,

— като взе предвид проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D070620/02,

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно генетично модифицираните храни и фуражи (1), и по-специално член 7, параграф 3 и член 19, параграф 3 от него,

— като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 на Комисията от 3 април 2013 г. относно заявленията за разрешение за генетично модифицирани храни и фуражи в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) № 641/2004 и (ЕО) № 1981/2006 (2) на Комисията,

— като взе предвид гласуването в посочения в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 Постоянен комитет по хранителната верига и здравето на животните, проведено на 11 януари 2021 г., по време на което не беше представено становище,

— като взе предвид членове 11 и 13 от Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (3),

— като взе предвид становището, прието от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) на 28 май 2020 г. и публикувано на 26 юни 2020 г. (4),

— като взе предвид предишните си резолюции, в които възразява срещу разрешаването на генетично модифицирани организми (ГМО) (5),

— като взе предвид член 112, параграфи 2 и 3 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид предложението за резолюция на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните,

А. като има предвид, че на 25 април 2017 г. Syngenta Crop Protection NV/SA („заявителят“) подаде заявление за пускане на пазара на храни, хранителни съставки и фуражи, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZIR098 („генетично модифицираната царевица“), в съответствие с членове 5 и 17 от Регламент (ЕО) № 1829/2003; като има предвид, че заявлението се отнася също и за пускането на пазара на продукти, съдържащи или състоящи се от генетично модифицирана царевица за употреба, различна от употребата като храни и фуражи, с изключение на отглеждането;

Б. като има предвид, че на 28 май 2020 г. ЕОБХ даде положително становище, което беше публикувано на 26 юни 2020 г.;

В. като има предвид, че генетично модифицираната царевица е модифицирана с цел да се постигне устойчивост към хербициди, съдържащи глуфосинат (т. нар. „добавъчен хербицид“) и произвеждащи два инсектицидни протеина („Bt“ или „Cry“ токсини): eCry3.1Ab и mCry3A, които са токсични за някои твърдокрили ларви, които се хранят с царевица (6);

Г. като има предвид, че в Регламент (ЕО) № 1829/2003 се посочва, че генетично модифицираните храни или фуражи не трябва да оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве, върху здравето на животните или върху околната среда, и се изисква от Комисията при изготвянето на решението си да взема предвид всички относими разпоредби на правото на Съюза и други обосновани фактори, свързани с разглеждания въпрос;

Д. като има предвид, че Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 изисква оценка на това, дали очакваните селскостопански практики влияят на резултата от изучаваните крайни точки; като има предвид, че съгласно посочения регламент за изпълнение това е от особено значение за растенията, устойчиви на хербициди; като има предвид освен това, че различните терени, избрани за полевите изпитвания, отразяват различните метеорологични и агрономични условия, при които ще се отглежда културата;

Липса на данни за генната експресия и растителния състав

Е. като има предвид, че в Съединените щати бяха проведени полеви изпитвания за оценка на състава и агрономията на генетично модифицираната царевица само в осем обекта, но не и в други важни райони за производство на царевица като Бразилия, Аржентина, Парагвай или Уругвай; като има предвид, че за получаване на данни за съответните метеорологични условия, при които растенията могат да се отглеждат, са били използвани само данните от една година, 2013 г.; като има предвид, че глуфосинат не е бил използван като допълващ хербицид във високите дози, които следва да се очакват в контекста на нарастващата резистентност към плевелите;

Ж. като има предвид, че ЕОБХ не е поискал допълнителни изследвания, например полеви изпитвания, продължаващи повече от един сезон и в други региони, в които се произвежда царевица; като има предвид освен това, че не са били генерирани данни, представляващи по-екстремни екологични условия, като например тези, причинени от изменението на климата, въпреки че е доказано, че факторите на околната среда могат да окажат въздействие върху експресията на Bt токсините (7);

Липса на анализ на остатъчните вещества от глуфосинат

З. като има предвид, че глуфосинатът е класифициран като токсичен за репродукцията 1B и следователно отговаря на критериите за изключване, определени в Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (8); като има предвид, че одобрението за използване на глуфосинат в Съюза изтече на 31 юли 2018 г. (9);

И. като има предвид, че проучванията показват, че глуфосинатът може да окаже сериозно въздействие върху микробиома (10), и че следователно дългосрочната токсичност (смесена токсичност) на Bt токсините в непреработени храни и фуражи върху червата поради пръскане с глуфосинат следва първо да бъде оценена, преди да се направи заключение относно въздействието върху здравето и безопасността на храните;

Й. като има предвид, че оценката на остатъчните вещества от хербициди и на продуктите от разграждането на хербициди, открити върху генетично модифицирани растения, заедно с тяхното взаимодействие с Bt токсини, се счита извън обхвата на компетентност на експертната група на ЕОБХ по ГМО и следователно не е част от процеса на разрешаване на ГМО;

Нерешени въпроси относно Bt токсините

К. като има предвид, че за провеждане на проучванията за безопасност бяха използвани eCry3.1Ab и mCry3A протеини, произведени в Escherichia coli (E-coli), а не протеини, произвеждани от самото генетично модифицирано растение (11), което означава, че оценката на токсичните ефекти се основава на предполагаемата еквивалентност на произвежданите от E-coli Bt токсини с произвежданите от растението Bt токсини; като има предвид, че според компетентния орган на държавата членка, с цел адекватно отчитане на синергичните ефекти, оценките не следва да се основават единствено на изпитвания с трансгенни Bt токсини, произведени в микробни системи (12);

Л. като има предвид, че освен това не може да се отдава голямо значение на токсикологичните изпитвания, проведени с изолирани протеини, поради факта, че Bt токсините в генетично модифицираните култури, като царевица, памук и соя, имат по-висока присъща токсичност от изолираните Bt токсини; като има предвид, че това се дължи на факта, че протеазните инхибитори, присъстващи в растителните тъкани, могат да увеличат токсичността на Bt токсините, като забавят разграждането им; като има предвид, че това явление е доказано в редица научни изследвания, включително в научно изследване, проведено преди 30 години за „Монсанто“, което показа, че дори наличието на изключително ниски нива на протеазни инхибитори повишава токсичността на Bt токсините до 20 пъти (13);

М. като има предвид, че тези въздействия никога не са били взети предвид в оценките на риска на ЕОБХ, въпреки че са от значение за всички Bt растения, одобрени за внос или отглеждане в Съюза; като има предвид, че рисковете, произтичащи от тази засилена токсичност, дължаща се на взаимодействието между протеазните инхибитори и Bt токсините, за хората и животните, консумиращи храни и фуражи, съдържащи Bt токсини, не могат да бъдат изключени;

Н. като има предвид, че редица проучвания показват, че са наблюдавани странични ефекти, които могат да засегнат имунната система вследствие на експозицията на Bt токсини, както и че някои Bt токсини могат да имат адювантни свойства (14), което означава, че могат да увеличат алергенността на други протеини, с които влизат в контакт;

О. като има предвид, че оценката на потенциалното взаимодействие на остатъчните вещества от хербициди и техните метаболити с Bt токсини се счита за извън правомощията на експертната група на ЕОБХ по ГМО и следователно не се предприема като част от оценката на риска; като има предвид, че това е проблематично, тъй като е известно, че остатъчните вещества от пръскането с глуфосинат нарушават микробиома, което може например да засили имунните реакции в комбинация с Bt токсини (15);

Bt-култури: въздействие върху нецелеви организми и повишена резистентност

П. като има предвид, че за разлика от употребата на инсектициди, при която експозицията е по време на пръскането и за ограничен период от време след това, използването на генетично модифицирани Bt култури води до непрекъсната експозиция на целеви и нецелеви организми на Bt токсини;

Р. като има предвид, че допускането, че действието на Bt токсините е само едно и насочено към конкретна цел, вече не може да се счита за правилно и че не може да се изключи действие върху нецелеви организми (16); като има предвид, че се съобщава, че нарастващ брой нецелеви организми са засегнати по много начини; като има предвид, че в неотдавнашен преглед са посочени 39 рецензирани публикации, в които се съобщава за значително неблагоприятно въздействие на Bt токсините върху много видове, които са „извън обсега на разпространение“ (17);

С. като има предвид, че редица нецелеви организми могат да бъдат изложени на Bt токсини чрез разливане, отпадъци и оборски тор, в резултат на вноса на Bt култури; като има предвид, че при оценката на риска не са оценени никакви въздействия върху нецелевите организми;

Т. като има предвид, че при оценката на риска не е взето предвид развитието на резистентност при целевите вредители към Bt токсините, което може да доведе до използването на по-малко безопасни за околната среда пестициди или до увеличаване на дозите, нито е взет предвид броят на приложенията по отношение на генетично модифицираната култура в държавата на отглеждане; като има предвид, че Агенцията за опазване на околната среда на САЩ планира постепенно премахване през следващите три до пет години на много хибриди Bt царевица, както и на някои сортове Bt памук, поради увеличаването на устойчивостта на насекомите към тези култури (18);

У. като има предвид, че макар да се твърди, че използването на Bt култури води до намаляване на употребата на инсектициди, в неотдавна публикувано проучване, извършено в Съединените щати (19), се констатира, че няколко анализа на влиянието на Bt културите върху моделите на употреба на пестициди изглежда не са разглеждали третирането на семена и поради това може да са представили по-голямо намаляване на употребата на инсектициди (особено „третирана площ“), свързана с Bt култури;

Ф. като има предвид, че Съюзът е страна по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, което ясно показва, че както държавите износителки, така и държавите вносителки имат международни отговорности по отношение на биологичното разнообразие;

Забележки на държавите членки

Х. като има предвид, че държавите членки представиха на ЕОБХ много критични забележки по време на тримесечния период на консултации (20); като има предвид, че тези критични забележки включват това, че данните, предоставени от полевите опити, не са достатъчни, за да се установи, че местата за изпитване са представителни по отношение на агрономическите практики или абиотичните (например влажност и плодородие на почвата) и биотичните фактори (например преобладаващ натиск от вредители и болести и плевели), че обхватът на сравнителния анализ е твърде тесен, тъй като не е взето предвид използването на глуфосинат върху генетично модифицираната царевица, че мониторинговият план е недостатъчен, за да се отговори на потенциалните въздействия върху околната среда на генетично модифицираната царевица, че предоставените от заявителя проучвания не са достатъчни, за да се стигне до заключението, че експозицията по отношение на околната среда и в този смисъл въздействието върху нецелеви организми ще бъде пренебрежимо малко, и че не е възможно окончателно заключение с оглед на дългосрочните въздействия на непреработените храни и фуражи по отношение на репродукцията или развитието;

Спазване на международните задължения на Съюза

Ц. като има предвид, че в Регламент (ЕО) № 1829/2003 се посочва, че генетично модифицираните храни и фуражи не трябва да оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве, здравето на животните и околната среда, и се изисква от Комисията при изготвянето на решението си да взема предвид всички относими разпоредби на правото на Съюза и други обосновани фактори, свързани с разглеждания въпрос; като има предвид, че такива основателни фактори следва да включват задълженията на Съюза по целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), Парижкото споразумение относно изменението на климата и Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (КБР);

Ч. като има предвид, че в доклад от 2017 г. на специалния докладчик на ООН относно правото на прехрана беше установено, че особено в развиващите се страни опасните пестициди оказват катастрофално въздействие върху здравето (21); като има предвид, че ЦУР на ООН 3.9 има за цел до 2030 г. значително да се намали броят на смъртните случаи и заболяванията, дължащи се на опасни химикали и на замърсяване на въздуха, водата и почвата (22); като има предвид, че разрешаването на вноса на генетично модифицирана царевица би увеличило търсенето на тази култура, третирана с хербицид, който е токсичен за репродукцията и вече не е разрешен за употреба в Съюза, като по този начин ще се увеличи експозицията на работниците в трети държави; като има предвид, че рискът от повишена експозиция на работниците е особено тревожен във връзка с устойчивите на хербициди генетично модифицирани култури, с оглед на използваните по-големи количества хербициди;

Недемократичен процес на вземане на решения

Ш. като има предвид, че при гласуването, проведено на 11 януари 2021 г. от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните, посочен в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003, не беше изразено становище, което означава, че разрешението не е подкрепено от квалифицирано мнозинство от държавите членки; като има предвид, че 13 държави членки (представляващи 35,52 % от населението на Съюза) гласуваха против разрешаването, докато само 10 държави членки (представляващи 27,49 %) гласуваха „за“; като има предвид, че 4 държави членки (представляващи 37 %) се въздържаха;

Щ. като има предвид, че Комисията признава, че е проблематичен фактът, че решенията за разрешаване на ГМО продължават да се приемат от Комисията без квалифицирано мнозинство от държави членки, което е точно изключението за разрешенията за продукти като цяло, но се е превърнало в правило при вземането на решения относно разрешенията за генетично модифицирани храни и фуражи;

АА. като има предвид, че по време на осмия си мандат Европейският парламент прие общо 36 резолюции, в които се възразява срещу пускането на пазара на ГМО за храни и фуражи (33 резолюции) и срещу отглеждането на ГМО в Съюза (три резолюции); като има предвид, че по време на деветия си мандат Европейският парламент вече е приел 16 възражения срещу пускането на ГМО на пазара; като има предвид, че нямаше квалифицирано мнозинство от държави членки в подкрепа на разрешаването на нито един от тези ГМО; като има предвид, че причините, поради които държавите членки не подкрепят разрешенията, включват неспазване на принципа на предпазливост в процеса на издаване на разрешения и опасения от научно естество, свързани с оценката на риска;

АБ. като има предвид, че макар самата тя да признава, че процесът не е достатъчно демократичен, и въпреки липсата на подкрепа от държавите членки и възраженията на Парламента, Комисията продължава да разрешава ГМО;

АВ. като има предвид, че не се изисква промяна на законодателството, за да може Комисията да не разрешава ГМО, когато в Апелативния комитет не е налице квалифицирано мнозинство от държави членки (23);

1. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията превишава изпълнителните правомощия, предвидени в Регламент (ЕО) № 1829/2003;

2. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията не е в съответствие с правото на Съюза, доколкото не е съгласуван с целта на Регламент (ЕО) № 1829/2003, която, в съответствие с общите принципи, определени в Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета ( 24 ) , е да осигури основата за обезпечаването на висока степен на защита на живота и здравето на човека, на здравето на животните и на хуманното отношение към тях и на интересите на околната среда и на потребителите по отношение на генетично модифицираните храни и фуражи, като едновременно с това се гарантира ефективното функциониране на вътрешния пазар;

3. отправя искане към Комисията да оттегли своя проект на решение за изпълнение;

4. приветства факта, че в писмо от 11 септември 2020 г. до членовете на ЕП Комисията в крайна сметка призна необходимостта да се взема предвид устойчивостта, когато става въпрос за решения за разрешаване на ГМО ( 25 ) ; изразява силното си разочарование обаче, че след това Комисията разреши вноса в Съюза на друг ГМО въпреки текущите възражения от страна на Парламента и факта, че мнозинството от държавите членки са гласували против;

5. призовава Комисията да предприеме спешни действия по отношение на разработването на критерии за устойчивост с пълното участие на Парламента; призовава Комисията да предостави информация за това как ще бъде осъществен този процес и в какви срокове;

6. отново призовава Комисията да не разрешава устойчиви на хербициди генетично модифицирани култури, докато рисковете за здравето, свързани с остатъчните вещества, не бъдат цялостно изследвани поотделно за всеки конкретен случай, което изисква пълна оценка на остатъчните вещества от пръскането на такива генетично модифицирани култури с добавъчни хербициди, оценка на продуктите от разпада на хербицидите и всякакви комбинаторни ефекти, включително със самото генетично модифицирано растение;

7. отправя отново призива си към Комисията да не разрешава вноса на каквито и да било генетично модифицирани растения за употреба като храни или фуражи, при които е създадена устойчивост на активно вещество на хербицид, което не е разрешено за употреба в Съюза;

8. призовава ЕОБХ най-накрая да приеме съществените разлики между естествените Bt токсини и тези, изразени чрез синтетични трансгени в генетично модифицираните растения, и да разшири своята оценка на риска, за да се вземат изцяло предвид всички взаимодействия и комбинаторни ефекти между Bt токсините, генетично модифицираните растения и техните съставки, остатъчните вещества от пръскането с добавъчни хербициди, околната среда, както и въздействието върху здравето и безопасността на храните;

9. призовава ЕОБХ вече да не приема изследвания за токсичност на основата на изолирани протеини, които е вероятно да са различни по структура и биологично въздействие от тези, които се произвеждат от самото растение, и да изисква всички изпитвания да се извършват с тъкан от генетично модифицираното растение;

10. призовава ЕОБХ да гарантира, че данните от полевите изпитвания или оранжериите обхващат достатъчно широк спектър от агрономични и екологични условия, за да се оцени въздействието на всички стрес фактори, които трябва да се очакват по време на отглеждането, върху генната експресия и растителния състав;

11. призовава ЕОБХ да гарантира, че данните от полевите изпитвания или оранжериите обхващат достатъчно широк спектър от различни сортове, за да се оцени въздействието на различните генетични среди върху генната експресия и растителния състав;

12. призовава ЕОБХ да изиска данни относно въздействието на консумацията на храни и фуражи, получени от генетично модифицирани растения, върху чревния микробиом;

13. отново настоятелно призовава Комисията да вземе предвид задълженията на Съюза съгласно международните споразумения, като например Парижкото споразумение относно изменението на климата, Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и ЦУР на ООН;

14. подчертава, че в измененията, приети от Европейския парламент на 17 декември 2020 г. към предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2011 ( 26 ) , които бяха одобрени от Парламента като основа за преговори със Съвета, се посочва, че Комисията не трябва да разрешава ГМО, когато няма квалифицирано мнозинство на държавите членки за това; настоява Комисията да зачита тази позиция и призовава Съвета да продължи работата си и спешно да приеме общ подход по това досие;

15. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 1.

(2) ОВ L 157, 8.6.2013 г., стр. 1.

(3) ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

(4) Научно становище на Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми относно оценката на генетично модифицираната царевица MZIR098 за употреба в храни и фуражи съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 (заявление EFSA-GMO-DE-2017-142), EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2020 г.; 18(6): 6171, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2020.6171

(5) В рамките на осмия си мандат Парламентът прие 36 резолюции, в които възразява срещу разрешаването на ГМО. Освен това в рамките на деветия си мандат Парламентът прие следните резолюции:

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0028).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0029).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 и DAS-40278-9, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0030).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0054).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 89788 (MON-89788-1), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0055).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и подкомбинации MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и NK603 × DAS-40278-9, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0056).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три, четири или пет от отделните събития Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 и GA21, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0057).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 май 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0069).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и NK603, и за отмяна на Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1111 на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0291).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0292).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проект на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0293).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0365).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и MON 87411, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0366).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0367).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 88017 (MON-88Ø17-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0368).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията

— за подновяване на разрешението за пускане на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34-3), в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0369).

(6) Становище на ЕОБХ, стр. 1.

(7) Вж. напр. Trtikova, M., Wikmark, O.G., Zemp, N., Widmer, A., Hilbeck, A., „Transgene expression and Bt protein content in transgenic Bt maize (MON810) under optimal and stressful environmental conditions“ („Трансгенна експресия и съдържание на Bt протеин в трансгенна Bt царевица (MON810) при оптимални и стресови условия на околната среда“), Plos ONE, 2015:10(4): e0123011, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0123011

(8) Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).

(9) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10) Вж., например, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0304389420301400?via%3Dihub

(11) Становище на ЕОБХ, стр. 10.

(12) Коментари на държавите членки, достъпни чрез регистъра с въпроси на ЕОБХ (референтен номер: EFSA-Q-2017-00398): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions, стр. 21.

(13) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Засилване на инсектицидната активност на Bacillus thuringiensis от инхибитори на сериновата протеаза), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, стр. 1145 — 1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14) За преглед вж. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Преглед на безопасността и биологичните ефекти на Cry токсините от Bacillus thuringiensis при бозайниците), Journal of Applied Toxicology, май 2016, 36(5), стр. 630 — 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15) Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins“ (Преглед на литературата в подкрепа на адювантността/оценката на имуногенността на протеините), EFSA Supporting Publications, януари 2019 г., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16) Вж., например, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment“ (Специфика и комбинаторни ефекти на Cry токсини от Bacillus thuringiensis в контекста на оценката на риска за околната среда от генетично модифицирани организми), Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71 https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(17) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Инсектицидни Bt култури. Провал при проектирането на подхода на ЕОБХ за генетично модифицирани Bt растения), RAGES 2020, стр. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Широкомащабно внедряване на третиране на семена с ускорено увеличаване на употребата на неоникотиноидни инсектициди и превантивно управление на вредителите при полевите култури в САЩ), Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, стр. 5088 — 5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20) Коментари на държавите членки, достъпни чрез регистъра с въпроси на ЕОБХ (референтен номер: EFSA-Q-2017-00398): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(21) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(22) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(23) Комисията „може“, а не „трябва“ да продължи с издаването на разрешение, ако в Апелативния комитет няма квалифицирано мнозинство от държави членки в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 (член 6, параграф 3).

(24) Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

(25) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26) Приети текстове, P9_TA(2020)0364.