СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. /* COM/2015/0116 final */





1. ВЪВЕДЕНИЕ Изданието за 2015 г. на информационното табло на ЕС в областта на правосъдието („информационното табло“) се представя в момент, в който ЕС е ангажиран със съживяването на растежа и с генерирането на нов импулс за промяна. Ефективните правосъдни системи играят ключова роля за създаването на благоприятстваща инвестициите среда, за възстановяване на доверието и за осигуряване на по-голяма регулаторна предвидимост и устойчив растеж. Информационното табло помага на държавите членки да повишат ефективността на правосъдните си системи. Настоящото издание има за цел да набележи възможни тенденции и съдържа нови показатели и по-точни данни. Важната роля, която правосъдните системи имат по отношение на растежа, допълва тяхната решаваща функция за утвърждаването на ценностите, на които се основава ЕС. Достъпът до ефективна правосъдна система е основно право, което е залегнало в основата на европейските демокрации и е признато от общите конституционни традиции на държавите членки. Правото на ефективни правни средства за защита пред съд е записано в Хартата на основните права на Европейския съюз. Ефективността на правосъдните системи е от ключово значение и за прилагането на правото на ЕС, както и за укрепване на взаимното доверие. Когато национален съд прилага законодателството на ЕС, той действа като „съд на Съюза“ и трябва да осигури ефективна съдебна защита на всеки гражданин и предприятие, чиито гарантирани от законодателството на ЕС права са били нарушени. Слабостите в националните правосъдни системи са пречка за функционирането на единния пазар, за доброто функциониране на пространството на правосъдие на ЕС и за ефективното прилагане на достиженията на правото на ЕС. Поради тези причини от 2011 г. насам националните съдебни реформи се превърнаха в неделима част от структурните елементи на програмите за икономически реформи в държавите членки[1]. От 2012 г. насам подобряването на качеството, независимостта и ефикасността на съдебните системи е приоритет и в рамките на европейския семестър — годишния цикъл на ЕС за координиране на икономическите политики. В годишния обзор на растежа за 2015 г. отново бе заявен ангажиментът за извършване на структурни реформи в областта на правосъдието[2]. В държавите членки е в ход мащабен процес на реформи в правосъдните системи... Според информацията, събрана за текущото издание на информационното табло на ЕС в областта на правосъдието, през 2014 г. всички държави членки са осъществявали реформа на правосъдните си системи. Налице са значителни разлики в обхвата, мащаба и актуалното състояние на процеса на реформи, както и в преследваните цели, които биха могли да бъдат справянето с липсата на ефективност, повишаването на качеството и достъпността, справянето с бюджетните ограничения, укрепването на доверието на гражданите и стимулирането на благоприятна среда за бизнеса. Графика 1: Картографиране на реформите в сектора на правосъдието в ЕС през 2014 г. (източник: Европейска комисия[3]) Реформите варират от оперативни мерки, като например модернизирането на процеса на управление на съдилищата, използването на нови информационни технологии, развитието на алтернативното разрешаване на спорове, до мерки от по-структурен характер, като например преструктурирането на съдилищата, преразглеждането на съдебната карта, опростяването на процесуалните норми, реформиране на съдебните и юридическите професии и реформиране на правната помощ. ... с насърчение и подкрепа на равнището на ЕС. Този процес на реформи е част от структурните реформи, насърчавани на равнище ЕС с цел да се поеме твърд курс към икономическо възстановяване в Европа. Заедно с инвестициите и фискалната отговорност, структурните реформи са един от трите стълба на интегрирания подход за икономическата и социалната политика на ЕС през 2015 г. Структурните реформи, имащи за цел да се осигури ефективността на съдебните системи, проправят пътя за установяването на по-благоприятна за бизнеса и гражданите среда. Констатациите от информационното табло за 2014 г. наред със специфичните оценки по държави, извършени за всяка една държава членка, помогнаха на ЕС да формулира специфични за всяка държава препоръки в областта на правосъдието. По предложение на Комисията Съветът отправи препоръки до дванадесет държави членки[4] да повишат, в зависимост от съответната държава, независимостта, качеството и/или ефикасността на своята правосъдна система. За десет от тези дванадесет държави членки вече беше установено, че се сблъскват с проблеми, свързани с функционирането на правосъдните си системи, през 2013 г.[5], а за шест — през 2012 г.[6] Комисията внимателно следи изпълнението на тези препоръки посредством диалог с националните органи и заинтересованите страни в съответните държави членки. В подкрепа на тези усилия за реформи Комисията също така засили диалога с държавите членки чрез своята група на лицата за контакт относно националните правосъдни системи[7]. Дискусиите се базираха на експертния опит на държавите членки[8] и доведоха до обмен на информация относно практиките за подкрепа на качеството на правосъдните системи, по-специално относно методите за управление на качеството, политиките за комуникация на съдилищата, усилията в посока на еднаквото прилагане на правото на ЕС, както и извършените неотдавна реформи за повишаване на ефикасността и качеството на съдебната система (например по отношение на нейната структура). По-нататъшните усилия за насърчаване на обмена на най-добри практики са от ключово значение, за да се спомогне за качеството на реформите на правосъдните системи в държавите членки. По линия на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ)[9] се осигурява подкрепа за усилията на държавите членки да подобрят функционирането на правосъдните си системи. В началото на новия програмен период 2014—2020 г. Комисията проведе интензивен диалог с държавите членки за определяне на стратегическите приоритети за финансиране от ЕСИФ, за да се спомогне за тясната връзка между политика и финансиране. Въз основа на проектите на споразумения за партньорство общият бюджет, определен за инвестиции в институционалния капацитет на публичната администрация, възлиза на почти 5 милиарда евро за следващия програмен период. От дванадесетте държави членки, към които са отправени специфични препоръки в областта на правосъдието през 2014 г., единадесет са определили правосъдието като приоритетна област за подпомагане по ЕСИФ. Правосъдието е приоритет в програмите за икономически реформи за Гърция и Кипър, които ще използват средства от ЕСИФ в тази област. Специфичните за всяка държава препоръки, специфичната за всяка държава оценка и данните, представени в информационното табло, са елементи от основно значение за държавите членки при определянето на техните приоритети за финансиране. Държавите членки, идентифицирали правосъдните системи като приоритетна област, възнамеряват да използват ЕСИФ главно за повишаване на ефикасността на съдебната система. Въпреки че конкретните дейности ще зависят от специфичните потребности на всяка държава членка, някои видове дейности се очертават като общи за повече държави членки, като например въвеждането на системи за управление на делата, използването на ИКТ в съдилищата, инструментите за наблюдение и оценка, както и схемите за обучение за съдии. Обхватът на тази подкрепа е различен в различните държави членки: докато някои държави членки възнамеряват да подпомогнат голяма част от правосъдните си системи, други ще се съсредоточат върху само няколко на брой съдилища, които са изправени пред особени предизвикателства или са избрани с цел провеждане на пилотни проекти. Комисията подчерта колко важно е да има стабилни показатели за наблюдение на ефективността на подкрепата и предостави насоки относно показатели за наблюдение, които са в съответствие с използваните в информационното табло. С тях ще се гарантира редовното докладване от държавите членки до Комисията относно постигнатите резултати. Тези данни ще спомогнат да се оцени подкрепата от ЕС от гледна точка на постигането на по-голяма ефективност на правосъдните системи на държавите членки. Какво представлява информационното табло на ЕС в областта на правосъдието? Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието е инструмент за информация, предназначен да помага на ЕС и държавите членки да постигнат по-ефективно правосъдие, като им предоставя обективни, надеждни и сравними данни относно качеството, независимостта и ефикасността на правосъдните системи във всички държави членки. Посредством информационното табло се допринася за идентифициране на потенциални слабости, подобрения и добри практики. То показва тенденциите във функционирането на националните правосъдни системи във времето. То не представя едно-единствено общо класиране, а преглед на функционирането на всички правосъдни системи въз основа на различни показатели, които са от общ интерес за всички държави членки. С информационното табло не се насърчава конкретен вид правосъдна система и всички държави членки се разглеждат на равна основа. Независимо от модела на националната правосъдна система или правната традиция, на които тя се гради, няколко основни параметъра на ефективната правосъдна система са навременност, независимост, финансова достъпност и лесен достъп до нея. Акцентът в информационното табло за 2015 г. се поставя върху споровете по граждански и търговски дела, както и върху административните дела, за да бъдат подпомогнати държавите членки в усилията си да създадат условия за една по-благоприятна за бизнеса и гражданите среда, която от своя страна стимулира инвестициите, както и за един по-задълбочен и по-справедлив вътрешен пазар. Информационното табло е инструмент, който се развива в диалог с държавите членки и Европейския парламент, като целта му е да бъдат идентифицирани основните параметри на ефективната правосъдна система. Европейският парламент призова Комисията постепенно да разшири приложното поле на информационното табло и вече се търсят начини за постигането на тази цел. Как информационното табло на ЕС в областта на правосъдието подпомага европейския семестър? Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието предоставя информация относно функционирането на правосъдните системи и помага да се оцени въздействието на реформите в тези системи. Ако показателите в информационното табло свидетелстват за слаби резултати, винаги се налага извършването на по-задълбочен анализ на причините за тях. Тази специфична за всяка държава оценка се извършва в контекста на процеса на европейския семестър посредством двустранен диалог със съответните органи и заинтересовани страни. В оценката се вземат предвид особеностите на правната система и контекста в съответната държава членка. Тя може в крайна сметка да накара Комисията да предложи на Съвета да приеме специфични за всяка държава препоръки за подобряване на правосъдната ѝ система.[10] Каква е методиката на информационното табло на ЕС в областта на правосъдието? При изготвянето на информационното табло се използват различни източници на информация. Повечето количествени данни понастоящем се предоставят от Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ) на Съвета на Европа, с която Комисията сключи договор за провеждане на специфично годишно проучване.[11] Тези данни са от 2013 г. и са предоставени от държавите членки съгласно методиката на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ). Тази година данните са събрани от CEPEJ специално за държавите — членки на ЕС[12]. В проучването също така са предоставени информационни страници по държави, които дават повече контекст и следва да бъдат четени заедно с количествените данни. При изготвянето на информационното табло за 2015 г. Комисията използва и допълнителни източници на информация, а именно Евростат, Световната банка, Световния икономически форум и европейските съдебни мрежи (по-специално Европейската мрежа на висшите съдебни съвети, която изпрати отговори на въпросник за независимостта на съдебната власт) и групата на лицата за контакт относно националните правосъдни системи. Допълнителни данни бяха получени също чрез дейности за събиране на данни и проучвания на място, отнасящи се до функционирането на националните съдилища при прилагането на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията, защитата на потребителите, марките на Общността и обществените поръчки. Как ефективните правосъдни системи допринасят за растежа? Ефективните правосъдни системи играят важна роля за възстановяване на доверието в рамките на целия икономически цикъл. Когато съдебните системи гарантират ефективно упражняване на правата и ефективно принудително изпълнение на договорите, има по-голяма вероятност кредиторите да отпускат заеми, налице е възпиращ ефект за предприятията по отношение на извършването на опортюнистични действия, намаляват се разходите по сделките, а инвестициите могат по-лесно да достигнат до иновативните сектори, които често разчитат предимно на нематериални активи (напр. права върху интелектуална собственост). По-ефективните съдилища насърчават навлизането на предприемачи на пазара и стимулират конкуренцията. Изследванията показват, че съществува правопропорционална зависимост между размера на предприятията и ефективността на правосъдните системи, докато наличието на слабости във функционирането на правосъдието се свързва с по-слаби стимули за инвестиции и за създаване на заетост. Въздействието на националните правосъдни системи върху икономиката се изтъква от Международния валутен фонд, Европейската централна банка, ОИСР, Световния икономически форум и Световната банка[13]. 2. Показатели на информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. В информационното табло за 2015 г. се наблюдава развитие: настоящото трето издание на информационното табло има за цел да се идентифицират възможни тенденции, като същевременно се следва предпазлив и нюансиран подход, тъй като положението варира значително за различните държави членки и показатели. Информационното табло за 2015 г. съдържа също така нови показатели и по-точни данни въз основа на нови източници на информация, например относно ефикасността на съдилищата в областта на обществените поръчки и правата върху интелектуална собственост, използването и популяризирането на алтернативни способи за разрешаване на спорове, използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ) за производства по искове с малък материален интерес, политиките за комуникация на съдилищата и състава и правомощията на съдебните съвети. То също така съдържа за първи път данни относно дяла на жените сред професионалните съдии, тъй като по-равното представяне на половете може да допринесе за по-доброто качество на правосъдните системи. Ефикасност на правосъдните системи В информационното табло за 2015 г. са запазени показателите за ефикасност на производствата — продължителност на производствата, дял на приключените производства и брой висящи дела. Освен това информационното табло за 2015 г. показва резултатите от четири мерки за събиране на данни, имащи за цел да се осигурят по-точни данни за продължителността на съдебните производства в областта на конкурентното и потребителското право на ЕС, правото за защита на потребителите, марките на Общността и обществените поръчки. Ефективността на съдебните системи в тези области, уредени от правото на ЕС, е особено важна за икономиката. Качество на правосъдните системи Както и в предходните издания на информационното табло, в изданието за 2015 г. се акцентира върху определени фактори, които могат да спомогнат за подобряване на качеството на правосъдието, като например обучението, наблюдението и оценката на дейността на съдилищата, използването на проучвания за удовлетвореността, бюджета и човешките ресурси. В информационното табло за 2015 г. се предоставят допълнителни данни относно наличието на ИКТ, като се разглежда по-подробно как електронните инструменти могат да бъдат използвани в практиката. Освен това сътрудничество с групата на лицата за контакт относно националните правосъдни системи предостави полезна информация за практиките за комуникация на съдилищата и за конкретните методи, използвани от държавите членки за насърчаване на алтернативните способи за разрешаване на спорове. Информационното табло за 2015 г. също така предоставя данни относно правната помощ и равнопоставеността между половете в съдебната система. Независимост на съдебната власт В информационното табло се представят данни за възприемането за независимост на правосъдната система въз основа на данни от Световния икономически форум (СИФ) в неговия годишен доклад за глобалната конкурентоспособност. Макар „усещането“ за независимост да е важно, тъй като то може да окаже влияние върху инвестиционните решения, по-важно е независимостта на съдебната власт да бъде ефективно защитена в дадена правосъдна система посредством правни гаранции (структурна независимост). В информационното табло за 2014 г. беше представен първи общ преглед на начина, по който съдебните системи са организирани, за да защитават съдебната независимост в определени видове ситуации, при които тя може да бъде застрашена. Комисията продължи сътрудничеството по отношение на структурната независимост на съдебната власт с европейските съдебни мрежи, по-специално с Европейската мрежа на висшите съдебни съвети. Информационното табло за 2015 г. предоставя актуализирана информация относно правните гаранции, представени миналата година, и разширява сравнителния преглед относно структурната независимост. По-конкретно, в него се представя сравнение на състава и основните правомощия на действащите висши съдебни съвети в ЕС, информация за това кой клон на властта приема критериите за определяне на финансовите ресурси за съдебната система, както и информация за естеството на тези критерии. Контекст на анализа Ефикасността, качеството и независимостта са основните параметри за анализ на ефективността на правосъдните системи. Данните за натоварването на съдилищата в държавите членки дават важна информация за контекста, в който функционират правосъдните системи (напр. задачи на съдилищата, дял на споровете, решавани по съдебен ред). Независимо от различията между държавите членки, всяка съдебна система следва да е в състояние да се справи с натоварването си в разумен срок, като същевременно удовлетворява очакванията за качество и независимост. Графика 2: Брой на новозаведените граждански, търговски, административни и други дела на 100 жители* (на първа инстанция, 2010 г., 2012 г. и 2013 г.) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Тази категория включва всички спорни и безспорни граждански и търговски дела, изпълнителни дела, дела във връзка с поземлените регистри, административноправни дела (спорни или безспорни) и други дела, които не са наказателноправни. Италия: възможното погрешно тълкуване във връзка със сравнението между 2010 г., 2012 г. и 2013 г. може да се обясни с прилагането на различна класификация на гражданските дела. Графика 3: Брой на новозаведените спорни граждански и търговски дела на 100 жители* (на първа инстанция, 2010 г., 2012 г. и 2013 г.) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Съгласно методиката на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ) спорните граждански и търговски дела се отнасят до спорове между страните, например спорове във връзка с договори. За разлика от тях, безспорните граждански (и търговски) дела се отнасят до производства, при които няма оспорване, например неоспорвани заповеди за плащане. В някои държави търговските дела се разглеждат от специални търговски съдилища, а в други — от общите (граждански) съдилища. Италия: възможното погрешно тълкуване във връзка със сравнението между 2010 г., 2012 г. и 2013 г. може да се обясни с прилагането на различна класификация на гражданските дела. 3. Основни констатации от информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. 3.1 Ефикасност на правосъдните системи Забавеното правосъдие е отказано правосъдие. Своевременното постановяване на решения е от съществено значение за предприятията и инвеститорите. При вземането на решения, свързани с инвестиции, дружествата вземат под внимание риска от участие в търговскоправни, трудовоправни или данъчни спорове, както и в производства по несъстоятелност. Ефикасността, с която съдебната система в една държава членка разрешава съдебните спорове, е от особено значение. Така например принудителното изпълнение на един договор за доставка или услуги се оскъпява значително с нарастване на продължителността на съдебния спор, а след определено време дори се обезсмисля, тъй като вероятността за получаване на пари от плащания и обезщетения намалява. 3.1.1 Продължителност на производствата Продължителността на производствата изразява времето (в дни), необходимо за решаване на делото от съда, т.е. времето, което е било нужно на съда да вземе решение на първа инстанция. Показателят „необходимо време за разглеждане на висящите дела“ („disposition time“) съответства на броя на нерешените дела, разделен на броя на решените дела в края на годината и умножен по 365 дни[14]. С изключение на графики 13 до 17, всички графики се отнасят до първоинстанционни производства, като във всички тях се сравняват, когато са налични, данни за 2010 г. с данни за 2012 г. и 2013 г.[15] Въпреки че различните процедури за обжалване могат да имат голямо значение за продължителността на производствата, ефикасността на правосъдната система трябва да личи още в първоинстанционното производство, тъй като то е задължителен етап за всеки, който търси защита по съдебен ред. Графика 4: Време, необходимо за решаване на граждански, търговски, административни и други дела* (на първа инстанция/в дни) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието[16]) * Тази категория включва всички спорни и безспорни граждански и търговски дела, изпълнителни дела, дела във връзка с поземлените регистри, административноправни дела (спорни или безспорни) и други дела, които не са наказателноправни. Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Чешката република, Естония, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Словения) или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Графика 5: Време, необходимо за решаване на спорни граждански и търговски дела* (на първа инстанция/в дни) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Съгласно методиката на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ) спорните граждански (и търговски) дела се отнасят до спорове между страните, например спорове във връзка с договори. За разлика от тях, безспорните граждански (и търговски) дела се отнасят до производства, при които няма оспорване, например неоспорвани заповеди за плащане. В някои държави търговските дела се разглеждат от специални търговски съдилища, а в други — от общите (граждански) съдилища. Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Чешката република, Естония, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Словения) или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Нидерландия представи измерено необходимо време за разглеждане на висящите дела, но то не е изчислено от CEPEJ. Графика 6: Време, необходимо за решаване на административни дела* (на първа инстанция/в дни) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Съгласно методиката на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ) административноправните дела се отнасят до спорове между граждани и местни, областни или национални органи на държавна власт. В някои държави административноправните дела се разглеждат от специални административни съдилища, а в други — от общите (граждански) съдилища. Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Унгария) или за реорганизация на системата на административните съдилища (Хърватия), или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Предполага се, че разликите за Литва могат да бъдат обяснени с промени при новозаведените дела. 3.1.2 Дял на приключените производства Дялът на приключени производства е съотношението на броя решени дела спрямо броя новозаведени дела. Чрез него се измерва дали даден съд се справя с обема новозаведени дела. Продължителността на производствата е свързана със скоростта, с която съдилищата могат да решават делата — дяла на приключените производства, и с броя на делата, които остава да бъдат решени (т.нар. висящи дела). Когато дялът на приключените производства е близо до или над 100%, това означава, че съдебната система е в състояние да решава поне толкова дела, колкото постъпват. Ако дялът на приключените производства е под 100%, това значи, че съдилищата решават по-малко дела, отколкото постъпват, в резултат на което в края на годината останалите нерешени дела се натрупват като висящи дела. Ако тази ситуация продължи няколко години, това може да е показател за наличието на по-всеобхватен проблем, тъй като натрупването на забавени дела допълнително увеличава натовареността на съдилищата и води до допълнително нарастване на продължителността на производствата. Графика 7: Дял на решени граждански, търговски административни и други дела* (на първа инстанция/в % — стойностите над 100 % показват, че броят на решените дела е по-голям от този на новозаведените дела, а стойностите под 100 % показват, че броят на решените дела е по-малък от този на новозаведените) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Чешката република, Естония, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Словения) или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Предполага се, че разликите за Литва и Словакия могат да бъдат обяснени с промени при новозаведените дела. Що се отнася до разликите за Латвия, се предполага, че влияние са оказали външни и вътрешни фактори, като например нови производства по несъстоятелност. Графика 8: Дял на решени спорни граждански и търговски дела* (на първа инстанция/в %) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Чешката република, Естония, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Словения) или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Нидерландия представи измерено необходимо време за разглеждане на висящите дела, но то не е изчислено от CEPEJ. Графика 9: Дял на решени административни дела* (на първа инстанция/в %) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Унгария) или за реорганизация на системата на административните съдилища (Хърватия), или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Предполага се, че разликите за Литва могат да бъдат обяснени с промени при новозаведените дела. 3.1.3 Висящи дела Броят висящи дела изразява броя дела, които остава да бъдат гледани в края на даден период. Броят висящи дела също така влияе върху необходимото време за разглеждане на висящите дела. Следователно за да се осъществят подобрения във връзка с продължителността на производствата, са необходими мерки за намаляване на броя на висящите дела. Графика 10: Брой на граждански, търговски, административни и други висящи дела* (на първа инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Чешката република, Естония, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Словения) или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Предполага се, че разликите за Литва и Словакия могат да бъдат обяснени с промени при новозаведените дела. Намаляването на броя на висящите дела в Дания би могло да бъде обяснено с цифровизирането на поземления регистър. Графика 11: Брой на висящи спорни граждански и търговски дела* (на първа инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Чешката република, Естония, Италия, Кипър, Латвия, Унгария, Словения) или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Предполага се, че разликите за Гърция, Литва и Словакия могат да бъдат обяснени с промени при новозаведените дела. Графика 12: Брой на висящи административни дела* (на първа инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като някои държави членки докладваха за промени в методиката за събиране на данни или категоризация (Унгария) или за реорганизация на системата на административните съдилища (Хърватия), или направиха уговорки относно пълнотата на данните, които може да не обхващат всички федерални провинции (Länder) или всички съдилища (Германия, Люксембург). Предполага се, че разликите за Литва и Словакия могат да бъдат обяснени с промени при новозаведените дела. 3.1.4 Ефикасност в специфични области С цел да се допълнят общите данни относно гражданските, търговските и административните дела, в информационното табло за 2015 г. се представя информация за средната продължителност на производствата в определени области, които са от значение за стопанската среда. Съществуващите системи за събиране на данни в държавите членки не винаги предоставят данни за конкретни области на правото. Тъй като тези данни ни дават по-точна представа за ефективността на правосъдните системи в държавите членки, в текущото издание на информационното табло бяха разгледани областите на несъстоятелността[17], конкурентното право, потребителското право, правата върху интелектуална собственост и обществените поръчки. Графика 13: Време, необходимо за решаване на дела за несъстоятелност* (в години) (източник: Световната банка: Doing Business) * Време, необходимо на кредиторите, за да получат плащане на дължимото. Периодът обхваща времето от момента на изпадане в неплатежоспособност на дружеството до момента на изплащане на част или на цялата сума, дължима на банката. Евентуалните тактики за забавяне, прилагани от страните, като подаване на дилаторни жалби или искания за удължаване на срока, са взети под внимание. Данните са изведени от отговорите на въпросник, дадени от местни експерти, работещи в областта на несъстоятелността. Те са проверени чрез проучване на законовата и подзаконовата уредба и чрез съпоставяне с публично достъпна информация за системите на несъстоятелността. Представените по-долу данни се отнасят до прилагането на правото на ЕС пред националните съдилища, по-специално разпоредбите на конкурентното и потребителското право, правото относно марката на Общността и правото в областта на обществените поръчки.[18] Тези данни внасят яснота, що се отнася до ефективността на функционирането на националните съдилища с компетентност по прилагането на правото на ЕС в тези области. Предоставена е информация относно средния брой дни, необходими за вземане на решение от националните съдилища на първа и втора инстанция по дела, отнасящи се до тези специфични области. Данните са събрани от множество различни източници. Данните за средната продължителност на делата, свързани с конкурентното и потребителското право на ЕС, бяха събрани в сътрудничество с европейските мрежи на националните органи, отговарящи за прилагането на законодателството на ЕС в тези области[19]. Данните относно марката на Общността бяха събрани от членовете на Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост, които са използвали конкретни статистически данни — когато са налични — или на представителни извадки от дела. Данните за обществените поръчки бяха събрани чрез провеждането на пилотно действие за събиране на данни, възложено от Европейската комисия. Предвид различията в начина, по който се представят данните за тези инстанции, държавите членки са подредени по азбучен ред на техния оригинален език. Конкурентното право насърчава ефикасността и иновациите и спомага за намаляване на цените. Ефективното прилагане на тези правила е от съществено значение за бизнес средата. Средната продължителност за решаване на дела за съдебен контрол в областта на конкурентното право на първа инстанция съответства до голяма степен на средното необходимо време за разглеждане на висящите административни дела и изглежда е по-голяма от средната продължителност за решаване на граждански, търговски, административни и други дела. За продължителността, получена вследствие на дела, идентифицирани в някои държави членки, обаче се отчитат много по-високи стойности[20]. В някои случай тези разлики може да се дължат на сложността, която предполагат този вид специализирани съдебни спорове. Графиката по-долу показва също така, че в няколко държави членки могат да се наблюдават значителни различия в продължителността между първата и втората инстанция на съдебен контрол. В много държави за времето, необходимо за решаване на дадено дело, се регистрират по-високи стойности на втора инстанция, отколкото на първа инстанция. Графика 14: Време, необходимо за решаване на дела за съдебен контрол на решения на националните органи за защита на конкуренцията, прилагащи членове 101 и 102 от ДФЕС* (в дни) (източник: пилотно действие за събиране на данни, осъществено от Европейската комисия съвместно с Европейската мрежа по конкуренция ) * Във въпросния период не са идентифицирани дела в България, Естония, Ирландия, Хърватия, Кипър, Люксембург, Малта и Нидерландия. Средната продължителност беше изчислена въз основа на пилотно действие за събиране на данни, в рамките на което бяха идентифицирани всички случаи на обжалване на решения на национален орган за защита на конкуренцията, прилагащ членове 101 и 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз, при които са постановени съдебни решения по същество между 2012 г. и 2013 г. Предоставени са данните за първа и втора инстанция. За този сценарий за съдебен контрол няма втора инстанция в Австрия, а в Словения тя се прилага едва от август 2013 г. Истинската защита на потребителите също изисква ефективното функциониране на съдилищата, които прилагат в правораздавателната си дейност нормите за защита на потребителите. В информационното табло за 2015 г. се разглежда продължителността на периода, необходим за постановяване на решение по жалба срещу решението на органи за защита на потребителите, прилагащи Директивата относно нелоялните търговски практики, Директивата относно неравноправните клаузи в потребителските договори и Директивата относно продажбата на потребителски стоки и свързаните с тях гаранции в държавите членки. Въпреки че средната продължителност за решаване на дела за съдебен контрол в областта на потребителското право на първа инстанция изглежда е по-висока от средната продължителност за решаване на граждански, търговски, административни и други дела, разликата обикновено е по-малка от наблюдаваната при делата в областта на конкурентното право. Графика 15: Време, необходимо за постановяване на решения по жалби срещу решения на органите за защита на потребителите* (в дни) (източник: пилотно действие за събиране на данни, осъществено от Европейската комисия съвместно с Мрежата за сътрудничество в областта на защитата на потребителите) * Разглежданият сценарий за тази графика не беше приложим за Белгия, Люксембург, Австрия, Финландия, Швеция и Обединеното кралство, тъй като някои органи за защита на потребителите не разполагат с правомощия за приемане на решения, с които се установява нарушение на тези правила. Във въпросния период не са налице такива дела в Германия, Ирландия и Малта. Във Франция случаите на обжалване са много малко на брой. *Средната продължителност бе изчислена въз основа на извадки, включващи дела за съдебен контрол на решения на орган за защита на потребителите, прилагащ Директивата относно неравноправните клаузи в потребителските договори, Директивата относно продажбата на потребителски стоки и свързаните с тях гаранции и Директивата относно нелоялните търговски практики и транспониращите ги национални разпоредби, които дела са решени от съдилищата през 2012 г. и 2013 г. Размерът на извадките е различен в отделните държави членки[21]. Растежът в по-иновативни сектори, сред които по-специално онези, разчитащи на нематериални активи, като например правата върху интелектуална собственост, зависи от наличието на добре функционираща система за правоприлагане[22]. Ето защо тази година в информационното табло са събрани конкретни данни за средния период, необходим за решаване на дела за нарушение на марка на Общността, разглеждани от национални съдилища на първа и втора инстанция. С някои изключения разликите в продължителността в сравнение със средната продължителност за решаване на граждански, търговски, административни и други дела са по-малки, отколкото в предходните два разгледани случая. Графика 16: Време, необходимо за решаване на дела за нарушение на марка на Общността* (в дни) (източник: пилотно действие за събиране на данни, осъществено от Европейската комисия съвместно с Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост) * Не е установено наличието на дела в Хърватия. Продължителността бе изчислена въз основа на извадки, включващи дела, свързани с нарушения на марка на Общността, по които дела са постановени решения между 2012 г. и 2013 г. Извадките от дела са събрани от членове на Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост[23] В случаите, в които са били налични статистически данни относно продължителността на тези дела, не са използвани извадки от дела. И на последно място, в информационното табло също така са събрани данни относно времето, необходимо за решаване на дела, свързани с обществените поръчки. Правилата за обществените поръчки гарантират, че договорите за обществени поръчки се възлагат по открит, справедлив и прозрачен начин. В таблицата по-долу са представени данни за първа, втора и трета инстанция за дела, при които националните съдилища предоставят правна защита по искове, заведени преди сключването на договора. Предоставени са данни за периода 2009—2012 г. Графиката показва, че производствата на несъдебните органи, постановяващи решения на първа инстанция (Директивата за средствата за правна защита в областта на обществените поръчки дава тази възможност), обикновено са по-кратки от производствата пред съдебните органи. Докато средствата за правна защита изглежда функционират гладко на тази първа инстанция, обжалването на следващите етапи отнема по-дълго време. Графика 17: Време, необходимо за решаване на дела, при които се прилагат правилата за обществените поръчки* (в дни) (източник: пилотно проучване[24]) * Средната продължителност беше изчислена въз основа на извадки, включващи дела, свързани със средствата за правна защита, предвидени съгласно Директивата относно обществените поръчки преди сключването на договор, по които дела са постановени решения между 2009 г. и 2012 г. За държавите членки, в които по жалбите на първа инстанция се произнася несъдебен орган (България, Дания, Естония, Испания, Кипър, Латвия, Малта, Австрия до 2014 г., Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария и Чешката република), данните за тази инстанция са обозначени с бял цвят. Проучването не обхваща Хърватия, която се присъедини към Европейския съюз през юли 2013 г.[25] Не бе възможно да се определи средната продължителност за първа инстанция в Испания и Португалия и за втора инстанция в Ирландия и Малта. За информационното табло за 2015 г. беше осъществено първоначално проучване[26] с цел обзор на изпълнителното производство и на времето, необходимо за удовлетворяване на вземанията. Тъй като от много малко източници се събират сравнителни данни за продължителността на изпълнителните производства, беше разработена подходяща методика. Това доведе до подход, който се съсредоточава върху събирането на представителна извадка от данни за периода от време между момента на постановяване на окончателно съдебно решение и съответно момента на запориране на банковата сметка на длъжника, както и момента на реално осъществяване на изпълнението върху запорираните финансови средства. Установени бяха обширни контакти със съответните заинтересовани страни, като например съдилища и съдебни изпълнители в различни географски райони, с цел да се докаже, че използваната за проучването методика е подходяща. Въпреки недостатъчния обем на данните, беше предоставена определена информация относно продължителността на изпълнителните производства. В Италия, например, изследването показва, че трябва да минат 136 дни от постановяване на окончателното съдебно решение до събиране на активите, което включва 23 дни от съдебното решение до запориране на банковата сметка. Данните от Финландия показват, че средно е необходим период от 21 дни от съдебното решение до запориране на банковата сметка. Заключения относно ефикасността на правосъдните системи · Третото издание на информационното табло на ЕС в областта на правосъдието има за цел да се идентифицират възможни тенденции[27]. Необходимо е да се възприеме предпазлив и нюансиран подход. Положението варира значително за различните държави членки и показатели[28]. Освен това не винаги има данни за всички държави членки и за трите години, които са обхванати от анализа. За реализирането на ползите от реформата в правосъдните системи е необходимо време. Тъй като информационното табло се изготвя на редовни интервали, чрез него ще се следи отбелязаният напредък. · Като цяло се наблюдава известно подобрение в ефикасността на правосъдните системи на държавите членки, за които има данни. В течение на разгледаните години[29] изглежда, че повече държави членки отчитат положителна, а не отрицателна тенденция, що се отнася до необходимото време за разглеждане на висящите дела и дяла на приключените производства при спорните граждански и търговски дела и административните дела. По отношение на висящите дела не е възможно да се установи ясна обща положителна или отрицателна тенденция, освен продължаващото намаляване на броя на висящите граждански, търговски, административни и други дела. · Данните сочат, че сред държавите членки, изправени пред особени предизвикателства, положителните тенденции преобладават, с някои изключения. Положителните признаци, налице в някои държави членки[30], предприели амбициозни реформи, следва да ги насърчат да продължат да полагат усилия с решимост и ангажираност. · Пилотните действия за събиране на данни сочат, че резултатите на съдилищата варират в зависимост от съответната област на правото. Така например, решаването на съдебните спорове в някои области, в които националните съдилища действат като съдилища на Съюза, като конкурентното право и законодателството за защита на потребителите, може да отнеме повече време, отколкото в по-широката сфера на гражданските, търговските и административните дела. В областта на обществените поръчки обаче държавите членки решават делата в по-кратки срокове. · Тези данни за специфичните области на правото също така показват различия между производствата на първа и втора инстанция. Въпреки това не може да се идентифицира обща тенденция при продължителността на производствата между тези две инстанции в ЕС. [1] През 2014 г. програмите за икономически реформи в Гърция, Португалия (приключила през юни 2014 г.) и Кипър включваха и условие за провеждане на реформа в правосъдната система. [2] Съобщение на Комисията „Годишен обзор на растежа за 2015 г.“, COM(2014) 902 final. [3] Данните са събрани в сътрудничество с групата на лицата за контакт относно националните правосъдни системи. [4] Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2014 г. (2014/C 247/02); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 година (2014/C 247/10); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2014 г. (2014/C 247/07); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2014 г. (2014/C 247/11); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г. (2014/C 247/12); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2014 г. (2014/C 247/16); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2014 г. (2014/C 247/19); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи за 2014 г. на Португалия и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г. (2014/C 247/20); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г. (2014/C 247/21); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г. (2014/C 247/23); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2014 г. (2014/C 247/22); Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 г. относно националната програма за реформи на Испания за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година (2014/C 247/08) [5] България, Испания, Италия, Латвия, Малта, Полша, Румъния, Словакия, Словения, Унгария. [6] България, Италия, Латвия, Полша, Словакия, Словения. [7] През 2013 г. Комисията създаде група на лицата за контакт относно националните правосъдни системи с оглед на изготвянето на информационното табло на ЕС в областта на правосъдието и за да насърчи обмена на най-добри практики във връзка с ефективността на правосъдните системи. За тази цел държавите членки бяха помолени да определят две лица за контакт — едно от системата на съдебната власт и едно от министерството на правосъдието, като тази неформална група проведе редовни заседания през 2014 г. и 2015 г. Една държава членка все още не е определила лица за контакт, а четири държави членки са определили само едно лице за контакт от министерството на правосъдието, но не и лице за контакт от системата на съдебната власт. [8] Австрия, Белгия, Германия, Гърция, Ирландия, Италия, Литва, Нидерландия, Португалия, Румъния и Хърватия направиха презентации в рамките на групата относно някои аспекти на правосъдните си системи. [9] Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета, ОВ L 347, 20.12.2013 г. [10] Мотивите за специфичните за всяка държава препоръки се представят от Комисията в работни документи на нейните служби, които могат да бъдат намерени на адрес: http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_en.htm [11] Прочуването може да бъде намерено на адрес: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_bg.htm [12] Редовното събиране на данни от CEPEJ за 47-те държави — членки на Съвета на Европа, се провежда на всеки две години (последният общ доклад на CEPEJ беше публикуван през 2014 г. с данни от 2012 г.). Само три държави членки не са отговорили на въпросника на CEPEJ за информационното табло. [13] Информация относно икономическото въздействие на ефективните правосъдни системи може да бъде намерена в информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2014 г., раздел „Ефективността на националните правосъдни системи като структурен елемент за растеж“; Вж. също „The Economic Impact of Civil Justice Reforms“ („Икономическото въздействие на реформите в областта на гражданското правосъдие“), Европейска комисия, Economic Papers 530, септември 2014 г. [14] Продължителността на производствата, дялът на приключените производства и броят висящи дела са стандартни показатели, дефинирани от Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ). http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp [15] Данните включват актуализации, направени от CEPEJ след публикуването на нейното проучване от 2013 г., както се били предадени на Комисията. [16] Проучване от 2015 г. относно функционирането на съдебните системи в държавите — членки на ЕС, изготвено от секретариата на CEPEJ за Комисията. Прочуването може да бъде намерено на адрес: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_bg.htm [17] Вж. също проучването, изготвено за за Генерална дирекция „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ на Европейската комисия: „Bankruptcy and second chance for honest bankrupt entrepreneurs“ („Несъстоятелност и втори шанс за почтените предприемачи, изпаднали в несъстоятелност“). Проучването може да бъде намерено на адрес: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7962&lang=en [18] От спецификата на разгледаните ситуации става ясно, че не винаги е било възможно да се обхванат всички държави — членки на ЕС в графиките, тъй като определен вид дела не са открити в някои от тях. [19] При делата за съдебен контрол, обхванати от действието, тези органи са страна в производството. [20] Броят на делата за съдебен контрол варира в различните държави членки. В някои случаи ограниченият брой на съответните дела (Белгия, Дания, Италия, Полша, Словакия и Чешката република) е причина едно дело с много дълга продължителност да може да се отрази в значителна степен на средната стойност. В Испания продължителността за втора инстанция се отнася и до жалби на основание нарушение на основно право, по които обикновено се постановява решение в по-кратък срок. [21] По принцип данните не обхващат финансовите услуги и продукти. В Чешката република данните са събрани от органите, отговарящи за Директивата относно нелоялните търговски практики. Броят на съответните дела в Дания, Естония, Нидерландия, Словакия, Словения, Франция и Хърватия е нисък, което означава, че едно дело с много дълга продължителност може да се отрази в значителна степен на средната стойност. Данните за Испания не обхващат всички автономни общности. Данните от Италия, Полша и Румъния се основават на оценка, предоставена от органа за защита на потребителите. [22] Вж. напр. „What makes civil justice effective?“ („Какво прави гражданското правосъдие ефективно?“), OECD Economics Department Policy Notes (Бележки по икономическата политика на Икономическия отдел на ОИСР), 18 юни 2013 г., и „The Economics of Civil Justice: New Cross-Country Data and Empirics“ („Икономика на гражданското правосъдие: нови сравнителни данни и емпиричен анализ“), OECD Economics Department Working Papers (работни документи на Икономическия отдел на ОИСР), № 1060. [23] Размерът на извадките е различен в отделните държави членки. Статистическите данни за Дания се отнасят също за дела, в които националното законодателство относно марките е прилагано от Морския и търговски съд. Германия не разполага с конкретни статистически данни за дела, свързани с марка на Общността, тъй като статистиката се събира за всички дела, отнасящи се до индустриалната собственост. Предоставените данни почиват върху приблизителни оценки на съдилищата. За Словакия втората инстанция се отнася до Върховния съд през 2012 г. и до дела, гледани на втора инстанция от Районния съд на Братислава, през 2013 г. В някои държави членки (Естония, Литва, Люксембург, Унгария и Финландия и в Словения за втора инстанция) броят на съответните дела е ограничен. В Ирландия в този период е имало само едно такова дело. [24] Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts, („Икономическа и правна ефективност на процедурите за преразглеждане и правна защита в областта на обществените поръчки“), Europe Economics, проучване, изготвено за Генерална дирекция „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“ на Европейската комисия и достъпно на адрес: http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/modernising-rules/evaluation/index_en.htm [25] Данните за Хърватия могат да бъдат намерени на интернет страницата на Хърватската държавна комисия за надзор на процедурите за възлагане на обществени поръчки в нейните годишни доклади. [26] Case study on the functioning of enforcement proceedings relating to judicial decision in Member States („Проучване относно функционирането на изпълнителните производства, отнасящи се до съдебно решение в държавите членки“), Matrix, проучване, изготвено за Европейската комисия (Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“ ), достъпно на адрес: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_bg.htm [27] Дадена тенденция, отразена в трите издания на информационното табло, може да разкрие много различни ситуации; например промените в продължителността на производствата могат да варират от 10 дни (или по-малко) до 100 дни (или повече). [28] Повече подробности относно разликите могат да бъдат намерени по-специално в информационните страници по държави в проучването от 2015 г. относно функционирането на съдебните системи в държавите — членки на ЕС, изготвено от секретариата на CEPEJ за Комисията. [29] 2010 г., 2012 г. и 2013 г. [30] Напр. Гърция. 3.2 Качество на правосъдните системи Добре функциониращите институции, включително националните правосъдни системи, са от определящо значение за икономическите показатели. Ефективното правосъдие изисква гарантиране на качество във всяко звено на правосъдната верига. Ниското качество на съдебните решения може да увеличи рисковете при осъществяване на стопанска дейност от големите дружества и от малките и средните предприятия (МСП) и да се отрази върху избора на потребителите. Всички държави членки предприемат мерки за подобряване на качеството на правосъдните си системи. Въпреки че не съществува един-единствен общоприет начин за измерване на качеството на правосъдната система, в информационното табло се използват определени параметри, които са широко приети като целесъобразни[31] и могат да спомогнат за подобряване на качеството на правосъдието. 3.2.1 Инструменти за наблюдение, оценка и изследване за увеличаване на качеството на правосъдните системи Наблюдението и оценяването на дейността на съдилищата са инструменти, които спомагат за увеличаване на предвидимостта и навременното постановяване на съдебните решения, както и за по-доброто функциониране на съдилищата[32]. Тези инструменти могат да включват наблюдение на ежедневната дейност на съдилищата посредством събирането на данни. Те могат да включват също така по-насочена към бъдещите перспективи оценка на системата на съдилищата, например чрез използване на показатели за качество или дори чрез определяне на стандарти за качество за цялата правосъдна система. Проучвания, проведени сред юристи, работещи в съдилищата, и/или ползватели на услугите на съдилищата, също могат да предоставят информация от значение за повишаване на качеството на правосъдната система. Графика 18: Наличие на наблюдение, осъществявано по отношение на дейността на съдилищата през 2013 г.* (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието[33]) * Системите за наблюдение имат за цел оценяването на ежедневната дейност на съдилищата, по-специално посредством събиране на данни и статистически анализ. За Франция разликите спрямо предходното издание на информационното табло се дължат на коригирането на данни, които са стабилни и за двете години. Данните за Испания и Полша са от 2012 г. Графика 19: Наличие на оценяване на дейността на съдилищата за 2013 г.* (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Системата за оценка се отнася до резултатността на работата на съдилищата, като по принцип се използват показатели и цели. В допълнение някои държави членки разработват политики по качеството и стандарти за цялата съдебна система. В Румъния редовно се използват показатели за резултатите по отношение на дейността на съдилищата. За всички други държави членки резултатите са идентични с данните, събрани за 2012 г. Данните за Испания и Полша са от 2012 г. Графика 20: Проучвания, проведени сред ползватели на услугите на съдилищата или сред юристи през 2013 г.* (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * При проучванията, насочени към прокурорите, се докладва спад в Нидерландия, докато при тези, насочени към адвокатите, страните по делата и други ползватели на услугите на съдилищата, се докладва увеличение съответно в Унгария и Литва. За всички други държави членки резултатите са идентични с данните, събрани за 2012 г. Данните за Гърция, Испания и Полша са от 2012 г. 3.2.2 Системите за информационни и комуникационни технологии спомагат за намаляване на продължителността на производствата и за улесняване на достъпа до правосъдие Системите за ИКТ за регистрация и управление на делата са инструменти от основно значение за ефикасното управление на движението на делата в съдилищата, тъй като спомагат за подобряване на темпото, с което съдът съумява да разглежда делата, и съответно допринасят за намаляване на общата продължителност на производствата. Системите за ИКТ за осъществяване на комуникация между съдилищата и страните по делата (напр. предявяване на искове и жалби по електронен път) могат да допринесат за намаляване на забавянията и разходите за гражданите и предприятията чрез улесняване на достъпа до правосъдие. Системите за ИКТ имат и все по-важна роля в трансграничното сътрудничество между органите на съдебната власт, като по този начин улесняват прилагането на законодателството на ЕС. Графика 21: Системи за ИКТ за регистрация и управление на делата* (претеглен показател – min=0, max=4) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Комбиниран показател, съставен от няколко показателя за ИКТ (система за регистрация на дела, информационна система за управление на съдилищата, система за финансова информация, видеоконферентна връзка ), които измерват наличието на посочените системи по скала от 0 до 4 (0 = наличие на такива системи в 0 % от съдилищата; 4 = наличие на такива системи в 100 % от съдилищата). Графика 22: Електронни комуникации между съдилищата и страните по делата* (претеглен показател – min=0, max=4) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Комбиниран показател, съставен от няколко показателя за ИКТ (електронни онлайн формуляри, уебсайт, извършване на онлайн справки за хода на делата, електронни регистри, електронно обработване на исковете с малък материален интерес, електронно обработване на безспорни вземания, предявяване на искове и жалби по електронен път, видеоконферентна връзка и други електронни средства за комуникация), които измерват наличието на посочените системи по скала от 0 до 4 (0 = наличие на такива системи в 0 % от съдилищата; 4 = наличие на такива системи в 100 % от съдилищата). Графика 23: Електронно обработване на безспорни вземания (0 = наличие на такава възможност в 0 % от съдилищата, 4 = наличие на такава възможност в 100 % от съдилищата) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) Графика 24: Предявяване на искове и жалби по електронен път (0 = наличие на такава възможност в 0 % от съдилищата, 4 = наличие на такава възможност в 100 % от съдилищата) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) Наличието на ефективна процедура за искове с малък материален интерес — независимо дали на национално, или на европейско равнище — е от ключово значение за подобряването на достъпа на гражданите до правосъдие и за това да им се осигури възможност по-ефективно да упражняват правата си на потребители. Значението на трансграничните онлайн процедури за искове с малък материален интерес също така се увеличава вследствие на трансграничната електронна търговия. Ето защо една от целите на политиката на Европейската комисия е да опрости и ускори процедурите за искове с малък материален интерес чрез подобряване на комуникацията между органите на съдебната власт и чрез интелигентното използване на ИКТ. Крайната цел е да се намали административната тежест за всички групи ползватели: съдилищата, участниците в съдебната система и крайните потребители. В 11-ия сравнителен анализ за електронното управление (e-Government Benchmar Report)[34], чието изготвяне беше възложено от Европейската комисия, за първи път се измерва качеството на онлайн процедурите за искове с малък материален интерес в държавите — членки на ЕС. За това проучване оценката на процедурата за искове с малък материален интерес беше извършена от изследователи (т.нар. „тайни клиенти“)[35]. Целта беше да се установи дали разпоредбите за обществените онлайн услуги са организирани въз основа на потребностите на потребителите. За тази цел всеки изследовател е действал като обикновен гражданин, като на неговия „опит“ (journey) са били наложени времеви рамки, т.е. всеки таен клиент е разполагал с един ден за да оцени едно „събитие от живота“ (life event). Това означава, че когато даден елемент не е могъл да бъде намерен в рамките на този срок, за него е даден отрицателен отговор. Следователно отрицателният отговор сам по себе си не означава, че даденият елемент не е бил достъпен онлайн; той обаче сочи, че не е било лесно да бъде открит интуитивно, без да са нужни твърде много щраквания, и че има голяма вероятност обикновените граждани и предприемачи също да не го използват/открият. Графика 25: Сравнителен анализ на онлайн процедурите за искове с малък материален интерес (за всяка категория максимум 100 точки, общ максимум — 700 точки) (източник: „Delivering on the European Advantage? How European governments can and should benefit from innovative public services“ („Реализиране на предимството на Европа? Как европейските правителства могат и следва да се възползват от иновативните обществени услуги“), проучване, изготвено за Европейската комисия (Генерална дирекция „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“[36]) 3.2.3 Комуникационни политики на съдилищата Комуникационните усилия на съдилищата са от решаващо значение, за да се помогне на гражданите и предприятията да вземат информирани решения относно средствата за правна защита (съдебни или извънсъдебни), и допринасят за необходимото доверие в съдебната система. Медиите играят решаваща роля за разпространението на информация за съдебните дела. Като се стреми да подобри контактите между съдилищата и медиите, системата на съдебната власт може по-добре да информира обществеността за работата на правосъдието (обхват, ограничения и усложнения) и да допринесе за качеството на разпространяваната информация (например чрез избягване на фактически грешки). През 2014 г. Комисията стартира обмен на информация между държавите членки относно практиките и политиките за комуникация на съдилищата. Този обмен на информация разкри необходимостта от по-добър общ поглед върху практиките в тази област. В резултат на това Комисията извърши преглед на съществуващите практики в сътрудничество с държавите членки[37] относно важните параметри на ефективната комуникационна политика на съдилищата[38]. Това включваше осигуряването на информация, предназначена за широката общественост; начините, по които съдилищата организират взаимоотношенията си с пресата/медиите; обучения за съдии относно комуникацията със страните по дела и с медиите; наличност и практики по отношение на публикуването на съдебните решения онлайн (на всички равнища на правосъдната система). Графика 26: Наличност на онлайн информация относно съдебната система за широката общественост* (източник: Европейска комисия[39]) * За всяка от категориите в графиката може да бъде дадена 1 точка. Като федерална държава Германия се характеризира с децентрализирани структури. Ето защо федералните провинции решават сами коя информация да се предоставя онлайн и по този начин отговарят за актуализиране на информацията. Същото се отнася до федералното равнище. Графика 27: Отношения между съдилищата и пресата/медиите* (източник: Европейска комисия[40]) * За всяка инстанция(1-ва, 2-ра и 3-та) могат да бъдат дадени две точки, ако има служител за връзка с медиите или „съдия за връзка с медиите“, който отговаря както за гражданските и търговските дела, така и за административните дела. Ако е обхваната само една категория дела (напр. граждански/търговски или административни), се отпуска само една точка. Ако е налице служител за връзка с медиите за някои съдилища, се дават 0,5 точки на инстанция (1-ва, 2-ра и 3-та). В Ирландия Службата на съдилищата разполага със съветник по връзки с медиите, който подготвя и публикува съобщения за медиите. Графика 28: Наличие на обучения за съдии относно комуникацията със страните по делата и с медиите* (източник: Европейска комисия[41]) * За всяка от категориите в графиката може да бъде отпусната 1 точка. Графика 29: Достъп до публикувани съдебни решения онлайн* (граждански и търговски дела, всички инстанции) (източник: Европейска комисия[42]) * За категориите „Достъп до съдебните решения онлайн“, „Информацията в базата данни се актуализира поне веднъж месечно“ и „Достъпът до публикуваните решения е безплатен“ се дават 3 точки, когато това се отнася до всички инстанции (1-ва, 2-ра и 3-та). Когато услугата е налична само за някои съдебни инстанции (се отпускат 1 или 2 точки). Ако услугата е достъпна само за някои съдилища, се отпускат 0,5 точки на инстанция. За категорията „Заинтересованите страни имат достъп до базата данни (съдии, адвокати, други практикуващи юристи и/или широката общественост)“ се дава 1 точка, когато са обхванати всички заинтересовани страни. Ако широката общественост няма достъп, се отпускат 0,25 точки за всяка заинтересована страна, която разполага с достъп (например съдии = 0,25 точки , адвокати = 0,25 точки, други практикуващи юристи = 0,25 точки). Графика 30: Достъп до публикувани съдебни решения онлайн* (административни дела, всички инстанции) (източник: Европейска комисия[43]) * За категориите „Достъп до решенията онлайн“, „Информацията в базата данни се актуализира поне веднъж месечно“ и „Достъпът до публикуваните решения е безплатен“ се отпускат 3 точки, когато това се отнася за всички инстанции (1-ва, 2-ра и 3-та). Когато услугата е налична само за някои съдебни инстанции, се отпускат 1 или 2 точки. Ако услугата е достъпна само за някои съдилища, се отпускат 0,5 точки на инстанция. За категорията „Заинтересованите страни имат достъп до базата данни (съдии, адвокати, други практикуващи юристи и/или широката общественост)“ се дава 1 точка, когато са обхванати всички заинтересовани страни. Ако широката общественост няма достъп, се отпускат 0,25 точки за всяка заинтересована страна, която разполага с достъп (например съдии = 0,25 точки , адвокати = 0,25 точки, други практикуващи юристи = 0,25 точки). В Ирландия уебсайтът на Службата на съдилищата е официалната платформа за публикуване на всички решения на всички съдилища, разполагащи с компетентност по граждански и наказателни дела. Не съществува специфична категория „административни дела“. Графика 31: Практики по отношение на публикуването на съдебни решения онлайн* (граждански и търговски дела, всички инстанции) (източник: Европейска комисия[44]) * За категориите „Публикуването на съдебни решения се извършва въз основа на критерии за подбор“, „На съдебните решения се дава европейски идентификатор за съдебна практика (ECLI) (или такъв ще бъде определен в бъдеще)“, „Съдебните решения са маркирани с ключови думи“ и „Съдебните решения са анонимизирани“ се дават 3 точки, когато това се отнася до всички инстанции (1-ва, 2-ра и 3-та). Когато услугата е налична само за някои съдебни инстанции (се отпускат 1 или 2 точки в зависимост от броя на обхванатите инстанции). В Малта второинстанционният съд е най-висшата инстанция. Графика 32: Практики по отношение на публикуването на съдебни решения онлайн* (административни дела, всички инстанции) (източник: Европейска комисия[45]) * За категориите „Публикуването на съдебни решения се извършва въз основа на критерии за подбор“, „На съдебните решения е определен европейски идентификатор за съдебна практика (ECLI) (или такъв ще бъде определен в бъдеще)“, „Съдебните решения са маркирани с ключови думи“ и „Съдебните решения са анонимизирани“ се дават 3 точки, когато това се отнася до всички инстанции (1-ва, 2-ра и 3-та). Когато услугата е налична само за някои съдебни инстанции (се отпускат 1 или 2 точки в зависимост от броя на обхванатите инстанции). В Малта второинстанционният съд е най-висшата инстанция. В Ирландия уебсайтът на Службата на съдилищата е официалната платформа за публикуване на всички решения на всички съдилища, разполагащи с компетентност по граждански и наказателни дела. Не съществува специфична категория „административни дела“. 3.2.4. Алтернативните способи за разрешаване на спорове помагат да се намали натоварването на съдилищата Алтернативните способи за разрешаване на спорове обхващат всички методи за разрешаване на спорове, различни от съдебните спорове. Медиацията, помирението и арбитражът са най-често срещаните форми на алтернативните способи за разрешаване на спорове. В сравнение с типичния съдебен спор те могат да помогнат на страните да постигнат компромис за по-кратко време и да насърчат изграждането на култура на съгласие, при която няма печеливши и губещи. Алтернативните способи за разрешаване на спорове могат да допринесат за ефективно правосъдие и в крайна сметка за благоприятната инвестиционна среда и икономическия растеж. Всички държави членки, които са предоставили данни, отчитат наличието на поне три способа за алтернативно разрешаване на спорове, а голямото мнозинство от тях съобщават за четири способа, а именно съдебна и извънсъдебна медиация, помирение и арбитраж. Въпреки наличието на многобройни възможности за разрешаване на спорове извън съдебната зала, способите за алтернативно решаване на спорове остават като цяло недостатъчно използвани в повечето държави членки, както е посочено в графика 35. Чрез информационното табло се предоставят данни за дейностите на публичния сектор на държавите членки за насърчаване и стимулиране на използването на тези методи. -Дейностите за популяризиране се считат за доброволни стъпки, но стимулите са кодифицирани в закони или в правителствени укази и поради това са задължително изискване. Графики 33 и 34 се основават на отговорите на въпросник, изпратен на лицата за контакт на държавите членки. Графика 35 се основава на проучване на Евробарометър. В нея се излагат отговорите на предприятията, които са съобщили, че са получили жалби от потребители посредством различни канали през последните 12 месеца. Графика 33: Популяризиране на използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове от публичния сектор* (източник: Европейска комисия[46]) * Агрегиран показател въз основа на следните данни: 1) уебсайтове с информация относно алтернативни способи за разрешаване на спорове, 2) информационни кампании в медиите, 3) брошури за широката общественост, 4) специфични информационни сесии относно алтернативните способи за разрешаване на спорове са на разположение при поискване, 5) специфични комуникационни дейности, организирани от съдилищата, 6) публикуване на оценки на използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове, 7) публикуване на статистически данни относно използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове, 8) други. За всеки посочен във въпросника инструмент за популяризиране се дава 1 точка. За някои държави членки могат да се предприемат допълнителни дейности (Германия). Графика 34: Стимули за използване на алтернативни способи за разрешаване на спорове* (източник: Европейска комисия[47]) * Агрегиран показател въз основа на следните данни: 1) правната помощ обхваща (частично или изцяло) разходите, извършени при използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове, 2) пълно или частично възстановяване на съдебните такси, включително държавни такси, ако алтернативното разрешаване на спорове е успешно, 3) не се изисква адвокат за процедура по алтернативно разрешаване на спорове, 4) съдия може да действа като медиатор, 5) наличие на координатор по алтернативни способи за разрешаване на спорове/медиация в съдилищата, 6) други. За всеки посочен във въпросника инструмент за стимулиране се дава 1 точка. Някои държави членки посочиха допълнителен метод за улесняване на използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове (Ирландия). В Чешката република, ако естеството на казуса го позволява, съдията може да започне процедура за постигане на съдебна спогодба и да потърси компромис. Графика 35: Потребителски жалби, получени от предприятията чрез различни канали* (източник: проучване на Евробарометър[48]) * В графиката не се вземат предвид отговорите, в които се посочва, че търговците на дребно не са получили никакви жалби на потребители чрез нито един канал. 3.2.5 Насърчаването на обучението на съдиите може да допринесе за подобряване на ефективността на правораздаването Обучението на съдиите е важен елемент за осигуряване на качество на съдебните решения. Бе включена и информация, произтичаща от годишния доклад за 2014 г. за европейското съдебно обучение[49] относно настоящия процент съдии, участващи в текущо обучение по право на ЕС или по право на друга държава членка. Графика 36: Задължително обучение на съдии през 2013 г.* (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Данните за Германия и Унгария сочат, че в тези държави се е увеличил броят на категориите задължително обучение в сравнение с 2012 г. Данните за Гърция и Испания са от 2012 г.. Графика 37: Съдии, участващи в дейности по текущо обучение по право на ЕС или право на друга държава членка (като % от общия брой на съдиите)* (източник: Европейска комисия, Европейско съдебно обучение, 2014 г.[50]) * Тази година бяха предоставени данни за Обединеното кралство (Шотландия). За Франция данните включват прокурорите. В малко на брой случаи, докладвани от държавите членки, съотношението на участниците към сегашните членове на дадена юридическа професия, надвишава 100 %, което означава, че участниците са участвали в повече от една дейност по обучение по право на ЕС. 3.2.6 Ресурси В таблицата по-долу е посочен общият одобрен бюджет на съдилищата на глава от населението за 2010 г., 2012 г. и 2013 г. Таблицата отразява относителна стабилност в бюджета за съдилищата на глава от населението през трите години, като се регистрира леко средно увеличение. Графика 38: Бюджет за съдилищата* (в EUR на глава от населението) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) *Графика 38 показва годишния одобрен бюджет, отпуснат за функционирането на всички съдилища, независимо от източника и равнището на този бюджет (национално или регионално). Сравнения трябва да се правят предпазливо, тъй като данните за Австрия, Белгия, Франция, Гърция и Люксембург съответстват на бюджета за цялата съдебна система и включват правната помощ и прокуроратурите, данните за Германия са непълни, тъй като не включват всички федерални провинции (Länder), а някои държави членки получават финансиране от международни и европейски институции. Значителното намаляване на бюджета за Испания между 2010 г. и 2012 г. отразява факта, че данните от автономните общности и от Съдебния съвет не са включени в данните за 2012 г. Член 47 от Хартата на основните права на Европейския съюз изисква на лицата, които не разполагат с достатъчно средства, да се предоставя правна помощ, доколкото тази помощ е необходима, за да се осигури реален достъп до правосъдие. Информационното табло за 2015 г. включва информация относно разходите за правна помощ на глава от населението в държавите членки през 2010 г., 2012 г. и 2013 г. От графиката по-долу става ясно, че са налице съществени разлики в тези суми между различни групи държави. В повечето държави членки е налице относителна стабилност на сумите, изразходвани за правна помощ на глава от населението през въпросните години. Графиката не предоставя информация относно начина, по който общите суми, отпуснати за правна помощ, се разпределят между бенефициерите или делата. Графика 39: Годишен публичен бюджет, отпуснат за правна помощ на глава от населението, през 2010 г., 2012 г. и 2013 г. * (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * Графика 39 посочва размера на годишния публичен бюджет, отпуснат за правна помощ през 2010 г., 2012 г. и 2013 г. на глава от населението. Данните за бюджета на Германия са непълни, тъй като не обхващат всички федерални провинции. В някои държави членки част от правната помощ може да се покрива и от юристите, което не е отразено в горепосочените данни. Графика 40: Общо разходи на сектор „Държавно управление“ за съдилищата* (в EUR на глава от населението) (източник: Евростат) Този допълнителен показател за ресурсите се основа на данни на Евростат за разходите на сектор „Държавно управление“. Той представя действително изразходвания бюджет, който допълва съществуващия показател за отпуснатия бюджет за съдилища. Сравнението се прави между 2010 г., 2011 г. и 2012 г. *Докато графика 38 показва годишния одобрен бюджет, отпуснат за функционирането на всички съдилища, независимо от източника и равнището на този бюджет (национално или регионално), графика 40 показва общо (действителните) разходи на сектор „Държавно управление“ за съдилищата (данни от националните сметки, класификация на функциите на държавното управление, група 03.3). Графика 40 включва също разходите за пробационни системи и за правна помощ. Графика 41: Разходи на сектор „Държавно управление“ за съдилища като процент от БВП (източник: Евростат) В графиките по-долу се предоставя информация за човешките ресурси в съдебните системи на държавите членки. По отношение на броя на съдиите на 100 000 души от населението се наблюдава относителна стабилност в повечето държави членки между 2010 г. и 2013 г. с леко средно увеличение. Също така се регистрира увеличаване на дяла на адвокатите на 100 000 души от населението в повечето държави членки. Тези съотношения са много различни в различните страни. Графика 42: Брой на адвокатите* (на 100 000 души от населението) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) *Адвокатът е лице, получило необходимия ценз и право съгласно националното законодателство да пледира и да извършва действия от името на клиентите си, да упражнява юридическа професия, да се явява пред съдилищата или да консултира и представлява своите клиенти по правни въпроси (Препоръка Rec (2000)21 на Комитета на министрите на Съвета на Европа относно свободата на упражняване на адвокатската професия). Графика 43: Брой на съдиите* (на 100 000 души от населението) (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) *Категорията се състои от съдии на пълно работно време съгласно методиката на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието. Тя не включва Rechtspfleger/съдебните администратори, които съществуват в някои държави членки. Общият брой на професионалните съдии за Гърция включва различни категории през посочените по-горе години, което отчасти обяснява варирането му. Графика 44: Промяна на абсолютния брой на всички съдилища (географски местоположения) между 2010 и 2013 г. * (източник: проучване на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) Графика 1 относно „Картографиране на реформите в сектора на правосъдието в ЕС през 2014 г.“ показва, че значителен брой държави членки са започнали, приели или приложили реформа на съдебната карта и/или на структурата на съдилищата. Графиката по-долу допълва тази информация, тъй като предоставя данни относно промяната на броя на всички съдилища като географски местоположения[51] за периода 2010—2013 г. Промяната в броя на съдилищата като юридически лица не е представена в тази графика. * Италия извърши реорганизация на географското разпределение на съдилищата през септември 2013 г. Това включваше затваряне (чрез сливане с други бюра) на 30 съдилища, 30 прокуратури, 220 клона на съдилища и 346 мирови съдии. Литва намали броя на районните съдилища от 54 на 49 през януари 2013 г. Нидерландия реорганизира географското разпределение на съдилищата през 2013 г. (намаление от 64 на 40). Тази реорганизация доведе до закриването на кантонни съдилища. За Унгария и Словения увеличението се обяснява с различното тълкуване на въпроса на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието през 2013 г. в сравнение с 2010 г. 3.2.7 Дял на жените сред професионалните съдии Чрез многообразието сред служителите се добавят допълнителни познания, умения и опит и се отразяват реалностите на място. Това важи в особена степен за съдилища. По-равното представяне на половете сред съдиите може да допринесе за по-доброто качество на правосъдните системи. Посочените по-долу данни относно жените съдии на първа и втора инстанция и във върховните съдилища представят една нееднозначна картина. Данните потвърждават обратна зависимост: колкото по-висш е съдът, толкова е по-малък делът на жените съдии. Докато в повечето държави членки понастоящем делът на жените съдии на първа и втора инстанция е относително висок и в рамките на равнопоставеност между половете с дял от 40—60 %[52], положението е съвсем различно при жените съдии във върховните съдилища. При все това тенденциите от последните три години за първа и втора съдебна инстанция и през последните седем години за върховните съдилища са в голяма степен положителни. Те сочат, че повечето държави членки работят за постигане на равнопоставеност между половете. Графика 45: Дял на жените професионални съдии на първа и втора инстанция и във върховните съдилища (източник: проучване на Европейската комисия и на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) Графика 46: Промяна в дела на жените професионални съдии на първа и втора инстанция от 2010 г. до 2013 г. и във върховните съдилища от 2007 г. до 2014 г. * (източник: проучване на Европейската комисия и на Европейската комисия за ефикасност на правосъдието) * За съдилищата на първа инстанция в Словения и върховните съдилища в Естония, Финландия и Обединеното кралство данните не показват промяна в референтния период. Заключения относно качеството на правосъдните системи · Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието за 2015 г. показва, че усилията за подпомагане на качеството на съдебните системи могат да бъдат продължени и подобрени. · Продължиха усилията за подобряване на инструментите за ИКТ за съдебната система. Показателите разкриват обаче слабости в редица държави членки, както относно инструментите за ИКТ, на разположение за целите на администрацията и управлението на съдилищата, така и относно електронните комуникации между съдилищата и страните по делата. В значителен брой държави членки не е възможно електронното обработване на искове и жалби и на безспорни вземания. Необходими са по-задълбочени сравнителни данни за по-добро идентифициране на предизвикателствата в модернизирането на инструментите за ИКТ за съдебните системи и най-добрите практики. Този преглед ще подпомогне държавите членки, които са започнали или са в процес на модернизиране на инструментите за ИКТ. Комисията ще подкрепи тези усилия в сътрудничество с групата на лицата за контакт относно националните правосъдни системи. · Повечето държави членки използват инструменти за оценка, за да наблюдават дейността на съдилищата. Широко се публикуват годишни доклади за дейността относно функционирането на съдебната система. Не всички системи за събиране на данни обаче осигуряват достатъчно информация относно функционирането на системата или данни, позволяващи сравнение за целия ЕС, включително тези, които са поискани от Европейската комисия за ефикасност на правосъдието. · Малко държави членки прилагат всеобхватен подход за оценка на дейността на съдилищата. Повечето държави членки използват проучвания за събирането на данни относно функционирането на правосъдните си системи. Само малко на брой държави членки обаче са провели проучвания сред всички заинтересовани страни (съдии, служители на съда, прокурори, адвокати, страни по делата и други ползватели на услугите на съдилищата). · Достъпът до правосъдие изисква на лицата, които не разполагат с достатъчно средства, да се предоставя правна помощ, доколкото тази помощ е необходима, за да се осигури реален достъп до правосъдие. Съществува голямо несъответствие между държавите членки по отношение на бюджета на глава от населението, разпределен за правна помощ. · Онлайн процедурите за искове с малък материален интерес могат да бъдат подобрени в значителна степен. Сравнителният анализ, извършен в тази област, разкрива поле за внасяне на подобрения както по отношение на обработването, така и по отношение на качеството и достъпността на информацията. За да се развие онлайн обработването на искове с малък материален интерес, са необходими допълнителни стъпки за интегриране на ключовите благоприятни фактори, като електронната идентифицикация (или друг идентификатор) и -удостоверяването на автентичността на документите на различните етапи от процедурата за искове с малък материален интерес. · В по-голямата част от държавите членки над 20 % от съдиите са участвали в текущо обучение по право на ЕС или по право на друга държава членка. Това надхвърля годишната цел от 5 % практикуващи юристи, които трябва да бъдат обучени, за да се постигне целта от 50 % до 2020 г. През 2013 г. всички държави членки, които са предоставили данни за обучението за съдии, постигнаха годишната цел. · Всички държави членки полагат усилия за предоставяне на информация на гражданите относно съдебните системи, включително за отделни съдилища, както и за стъпките, които да се предприемат, когато се търси защита по съдебен ред. В редица държави членки обаче е налице липса на информация относно разходите за производствата и относно правната помощи. Голяма част от държавите членки организират обучения по комуникационни умения за съдиите. · Повечето държави членки предоставят безплатен онлайн достъп до съдебни решения по граждански и търговски дела за широката общественост, като тенденциите показват честото актуализиране на данни (поне веднъж месечно). Достъп се предоставя безплатно в почти всички държави членки. Достъпът до съдебни решения по административни дела онлайн е малко по-слабо разпространен. Достъпът онлайн до решения, постановени от съдилища на първа инстанция, също е по-малко разпространен за всички категории дела (граждански, търговски, административни). Анонимизирането на публикуваните онлайн съдебни решения и маркирането на съдебни решения с ключови думи са общи практики. Около една трета от всички държави членки използват или планират да използват европейската система за идентификация за съдебната практика. Много малко държави членки превеждат решенията на най-висшата съдебна инстанция на чужд език. · Данните относно използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове показват, че в почти половината от държавите членки тези способи се използват по-често от съдебните производства за решаване на потребителски спорове. В над една трета от държавите членки потребителите са се насочвали по-често към алтернативни способи за разрешаване на спорове, отколкото към неправителствени потребителски организации или публични органи. · Почти всички държави членки, които са предоставили данни, съобщиха за дейности за популяризиране и стимули от страна на публичния сектор, имащи за цел да се увеличи използването на алтернативни способи за разрешаване на спорове. Голяма група държави членки съобщиха за същия брой въведени механизми за гражданските и търговските спорове, трудовоправните и потребителските спорове както по отношение на дейностите за насърчаване, така и по отношение на стимулите. · През последните три години бе постигнато малко увеличение на средствата, отпуснати за съдебната система в Европа, като средна стойност. Ефективното правосъдие изисква подходящо ниво на ресурси. Всяка държава членка следва сама да установи, съгласно и задълбочена оценка на състоянието на своята система, точния размер на ресурсите, от които тя се нуждае. За тази цел от съществено значение е използването на инструменти, които позволяват на държавите членки да наблюдават и оценяват съдилищата. Информацията, предоставена чрез тези инструменти, следва да се взема предвид при определяне на разпределението на средствата. · Подходящото равнище на ресурсите винаги е безусловно необходимо, но множество фактори са определящи за подобряването на ефективността. Например, по-доброто функциониране на съдилищата може да е свързано с мерки, насочени към подобряване на управлението на делата, към реформи в процедурата или към интегриране на резултатни информационни и комуникационни технологии в системата. · Колкото по-висока е съдебната инстанция, толкова е по-малък делът на жените съдии. Въпреки че делът на жените професионални съдии в съдилищата на първа и втора инстанция и във върховните съдилища отбелязва положителна тенденция при повечето държави членки, то при върховните съдилища в повечето държави членки трябва да се положат още много усилия, за да се постигне равнопоставеност между половете от 40—60 %. 3.3 Независимост Независимостта на съдебната власт е изискване, произтичащо от правото на ефективни правни средства за защита, залегнало в Хартата на основните права на ЕС (член 47). Тя е важна също за създаването на привлекателна инвестиционна среда, тъй като е гаранция за справедливост, предвидимост, сигурност и стабилност на правната система, в която функционират предприятията. В допълнение към информацията за усещането за независимост на съдебната власт, което може да окаже влияние върху инвестиционните решения, в информационното табло за 2014 г. бе представен първи общ преглед на организацията на правосъдните системи с оглед на защитата на независимостта на съдебната власт в определени видове ситуации, при които тя може да бъде застрашена. В сътрудничество с европейските съдебни мрежи, по-специално с Европейската мрежа на висшите съдебни съвети (ENCJ), Комисията разшири сравнителния преглед относно структурната независимост. Данните, представени в информационното табло за 2015 г., се основават на отговорите на актуализиран въпросник, разработен от Комисията в тясно сътрудничество с ENCJ, и на Наръчника на ENCJ[53]. 3.3.1 Усещане за независимост на съдебната власт Графика 47: Усещане за независимост на съдебната власт (усещане – по-висока стойност означава по-положително усещане) (източник: Световен икономически форум[54]) * Числото в скоби обозначава последното заемано място измежду 144 държави в света. 3.3.2 Структурна независимост Тъй като няколко държави членки предвиждат реформи, свързани със съдебните си съвети, или обмислят създаването на независими органи, чиято основна задача е защитата на независимостта на съдебната система, данните представят сравнение на състава (в съответствие с процеса на номиниране) и на основните правомощия на съществуващите съдебни съвети в ЕС (графики 48 и 49). Тези сравнителни прегледи биха могли да помогнат на държавите членки при приемането на реформи, които ще гарантират ефективността на съдебните съвети като независими национални институции, носещи крайната отговорност да подкрепят съдебната система, за да може тя да осигурява независимо правораздаване, като същевременно се отчитат традициите и особеностите на правосъдните системи. Определянето на финансовите ресурси за съдебната система е чувствителен въпрос, който може да повлияе на независимостта на съдебната власт. В графика 50 е представена информация относно това кой клон на властта приема критериите за определяне на финансовите ресурси за съдебната система и какви са тези критерии. Осигуряването на структурната независимост изисква правни гаранции за защитата ѝ в ситуации, в които независимостта на правосъдните системи е изложена на риск. Пет показателя са използвани, за да се посочат гаранциите в такива ситуации: гаранции срещу преместването на съдии без съгласието им (графика 51), освобождаване от длъжност на съдии (графика 52), разпределение на новозаведените дела в съда (графика 53), самоотводи и отводи на съдии (графика 54) и заплаха за независимостта на даден съдия (графика 55). За тези ситуации в Препоръката на Съвета на Европа относно съдиите от 2010 г.: независимост, ефикасност и отговорности („Препоръката“) се представят стандарти, чрез които да се гарантира зачитане на независимостта на съдебната власт[55]. Данните са актуализирани в случаите, когато правната уредба или практика в държавите членки се е променила след публикуването на информационното табло за 2014 г. В някои графики са представени допълнителни гаранции, като например органът, който се произнася по жалбите срещу освобождаване от длъжност на съдии, и е добавен нов количествен пласт, показващ колко пъти е настъпила конкретна ситуация през 2013 г., например броят премествания на съдии без съгласието им и броят на освобождаванията от длъжност на съдии. Графиките представят преглед на правните гаранции в някои видове ситуации, без да се прави оценка или да се представят количествени данни за тяхната ефективност[56]. Този преглед има за цел да помогне на европейските съдебни мрежи и на съответните органи да оценят ефективността на тези гаранции. През 2014 г. Европейската мрежа на висшите съдебни съвети започна работа по такава оценка. Графика 48: Състав на съдебните съвети в зависимост от процеса на номиниране*[57] Графиката представя състава на висшите съдебни съвети — членове на Европейската мрежа на висшите съдебни съвети, в съответствие с процеса на номиниране в зависимост от това дали членовете са съдии/прокурори, избрани от своите колеги, членове, номинирани от изпълнителната или законодателната власт, или членове, номинирани от други институции и органи. Поне половината от членовете на съдебните съвети следва да бъдат съдии, избрани от своите колеги от всички равнища на съдебната система и при спазване на плурализма в рамките на съдебната система[58]. * Белгия: членовете на съдебните съвети са съдии или прокурори; България: категорията „прокурори“ включва един избран разследващ магистрат; Дания: всички членове се назначават официално от министъра на правосъдието; категорията „назначен/номиниран от други органи/власти“ включва двама представители на съда (номинирани от синдикалната организация на административните служители и от синдикалната организация на полицията); Франция: съветът има два състава – единият е с компетентност по отношение на съдиите (magistrature assise), а другият е с компетентност по отношение на прокурорите; съветът включва един член на Conseil d’Etat, избран от общото събрание на Conseil d’Etat; Италия—CSM: Consiglio Superiore della Magistratura (компетентен за гражданските и наказателните дела); категорията „съдии“ включва двама магистрати (съдии и/или прокурори), избрани от Върховния съд; Италия—CPGA: Consiglio di presidenza della giustizia amministrativa (компетентен за административните дела); Испания: членовете на съвета, идващи от съдебната система, се назначават от Парламента — съветът съобщава на Парламента списъка на кандидатите, които са получили подкрепата на асоциация на съдиите или на двадесет и пет съдии; Малта: лидерът на опозицията назначава един член, който не е свързан с професията; Нидерландия: членовете се назначават официално с кралски указ по предложение на министъра на сигурността и правосъдието; Румъния: избрани магистрати, утвърдени от Сената; Словения: членовете, избрани от Народното събрание по предложение на президента на републиката. Графика 49: Правомощия на съдебните съвети *[59] Графиката представя някои основни правомощия на съдебните съвети — членове на Европейската мрежа на висшите съдебни съвети, като тези, отнасящи се до назначаването и освобождаването от длъжност на съдии, преместването на съдии без съгласието им, дисциплинарните производства срещу съдии, приемането на етични стандарти и повишаването на съдиите. * Тази графика показва само определени правомощия и съдебните съвети разполагат с допълнителни компетентности. Италия: и двата съдебни съвета за съдебната система (CSM: гражданското/наказателното съдопроизводство и CPGA: административното съдопроизводство). В някои страни изпълнителната власт има задължение по закон или на практика да следва предложение на съдебния съвет при назначаването или освобождаването от длъжност на съдия (напр. Испания). Графика 50: Критерии за определяне на финансовите ресурси за съдебната система*[60] Графиката показва кой клон на властта (съдебна, законодателна или изпълнителна власт) дефинира критериите за определяне на финансовите ресурси за съдебната система. В нея се представят също така тези критерии по държави: сума, базираща се на исторически или реализирани разходи, която е най-често срещаният критерий, или в по-редки случа брой на новозаведените/решените дела, предвижданите разходи или потребностите/исканията на съдилищата. * Дания: взема се предвид броят на входящите и решените дела на 1-ва инстанция; Германия: само за бюджета на Върховния съд — за 1-ва и 2-ра инстанция, правосъдните системи варират в различните федерални провинции; Естония: само за съдилищата н