ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 19.10.2011 
SEC(2011) 1263 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщение  на оценката  на въздействието  
придружаващ  
предложението  за регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
за създаване  на Механизъм  за свързване  на Европа  
{COM(2011) 665 окончател eн} 
{SEC(2011) 1262 окончател eн}  
 
BG 1   BG Настоящият  документ  предоставя  обобщението  на доклада  за оценка  на въздействието  
на регламента  за създаване  на Механизма  за свързване  на Европа  (МСЕ ), по който  ще 
бъдат  финансирани  предварително  определени  проекти  в областта  на транспорта , 
енергетиката  и информационните  и комуникационните  технологии  (ИКТ ). Този  нов 
инструмент  беше  предложен  от Комисията  в съобщението  ѝ „Бюджет  за стратегията  
„Европа  2020“ (наричано  по-долу  „съобщението  за МФР “), прието  на 29 юни 2011 г., и 
придружаващите  го документи1. Регламентът  за МСЕ  представлява  част от пакет  от 
правни  инструменти , които  обхващат  транспорта , енергетиката  и ИКТ , включително  и 
специфичните  секторни  рамки  на политиката  за трите  засегнати  сектора2 и 
съществуващите  финансови  инструменти . 
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Както  беше  признато  в съобщението  за МФР , настоящата  рамка  на ЕС за финансиране  
на инфраструктура  не изглежда  подходяща  за осигуряване  на ефективен  отговор  на 
набелязаното  по-горе предизвикателство . Финансирането  на инфраструктурата  
действително  е разпокъсано  между  сектори , между  програми  и между  финансови  
инструменти , като по този начин  се възпрепятства  пълното  използване  на възможните  
взаимодействия  между  секторите , програмите  и финансовите  инструменти  и 
намаляването  на рисковете .3 В този контекст  и с оглед  ускоряване  на развитието  на 
необходимата  на ЕС инфраструктура , Комисията  реши  да предложи  създаването  на 
централно  управляван  общ механизъм , така нареченият  МСЕ , с бюджет  в размер  на 50 
млрд . EUR, който  ще финансира  „предварително  определени  проекти  за приоритетни  
инфраструктури  в областта  на транспорта , енергетиката  и ИКТ , които  са от интерес  за 
ЕС.“ 
Със създаването  на МСЕ  се цели  инструментът  на ЕС за финансиране  на 
инфраструктури  в засегнатите  сектори  да се приведе  в съответствие  с техните  цели  на 
политиката  и по този начин  да допринесе  за опростяване  на специфичните  за отделните  
сектори  правила  при спазване  на ограниченията , определени  от рамките  на политиката . 
В съобщението  за МФР  обаче  не бяха  определени  оперативните  правила  за МСЕ , които  
ще позволят  на механизма  да бъде  успешен  от оперативна  гледна  точка , т.е. 
оперативните  правила , с които  ще се създадат  условия  за инвестиции , способстващи  за 
ускоряване  на развитието  на необходимата  на ЕС инфраструктура  за постигане  на 
неговата  бъдеща  устойчива  конкурентоспособност . 
Същевременно , както  беше  подчертано  в съобщението  за МФР , един  общ анализ  на 
съществуващите  специфични  за отделните  сектори  правила  показва , че наред  със 
създаването  на МСЕ  съществува  възможност  за допълнително  опростяване  на 
оперативните  правила  между  засегнатите  три сектора . Поради  това възможността  за 
взаимодействия  между  секторите  в рамките  на МСЕ  следва  да бъде  проучена  
допълнително . 
                                                 
1 COM(2011) 500 окончателен  и SEC(2011) 868. Всички  документи  са достъпни  на: 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Законодателни  предложения  за определяне  на преразгледаните  рамки  на политиката  съответно  в 
областта  на TEN-E, TEN-T и e-TEN. 
3 SEC(2011) 868, стр. 79. 
 
BG 2   BG С оглед  на гореизложеното  и въз основа  на последващите  оценки  на програмата , 
консултациите  със заинтересованите  страни  и препоръките  на експертите , Комисията  
набеляза  две основни  области  на политиката , в които  пазарни  и регулаторни  
недостатъци  пречат  на финансирането  от страна  на ЕС да подкрепя  по подходящ  начин  
развитието  на необходимите  инфраструктури  за постигане  на целите  на стратегията  
„Европа  2020“: 
– Привличането  на инвестиции : съществуващите  процедури , методи  и форми  за 
предоставяне  на финансиране  от ЕС не способстват  за привличането  на 
достатъчно  инвестиции . Бяха  установени  три основни  причини  за 
продължаващо  ограничено  въздействие  на финансирането  от ЕС: 
финансирането  от ЕС не е достатъчно  съсредоточено  върху  проекти  с истинска  
добавена  стойност  за ЕС; начинът , по който  понастоящем  се определят  
процентите  на съфинансиране , не мобилизира  необходимите  инвестиции , тъй 
като процентите  на съфинансиране  не съответстват  на свързаните  с проектите  
рискове  и не са пропорционални  на сложността  на проектите  и на добавената  
стойност  за ЕС; съществуващите  форми  (безвъзмездни  средства  и/или в някои  
сектори  — финансови  инструменти ), чрез които  финансирането  от страна  на 
ЕС се насочва  към проекти , досега  не са създали  среда , която  да способства  в 
достатъчна  степен  за необходимите  частни  инвестиции  във всеки  от секторите . 
– Изпълнението  на проекти : съществуващите  условия  в областта  на 
кандидатстването  за финансиране  и подкрепа , на мониторинга  и оценката , 
както  и на управлението  на програмата , не са подходящи  за бързото  
изпълнение  на съвместно  финансирани  проекти  на ЕС. 
Комисията  направи  анализ  на възможното  бъдещо  развитие  на тези проблеми  при 
непроменени  политики , особено  с продължаването  на МФР  за 2007—2013 г. в областта  
на енергетиката , транспорта  и ИКТ . Този  анализ  показва , че в настоящия  контекст  
развитието  на инфраструктура  с европейска  добавена  стойност  едва ли ще се 
осъществи  до 2020 г. Участието  на частния  сектор  ще продължи  да бъде  незначително , 
дори  в проектите  с дългосрочен  потенциален  търговски  интерес . Основни  
трансевропейски  връзки , включително  връзките  със съседни  държави , ще продължат  да 
липсват , особено  по отношение  на проекти , изправени  пред  сериозни  технически  
трудности  или ограничен  търговски  интерес  от страна  на организаторите  на проекти . 
Това  следователно  ще има вредни  въздействия  върху  функционирането  на вътрешния  
пазар , върху  достъпността  и връзките  със съседните  държави . Въздействията  върху  
целите , свързани  с околната  среда  и изменението  на климата , също  е вероятно  да бъдат  
незначителни  при продължаване  на настоящите  политики . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Трансевропейските  мрежи  са обхванати  от член  170 от ДФЕС , в който  се посочва , че: 
„Съюзът  дава своя принос  за установяването  и развитието  на трансевропейски  мрежи  в 
областта  на транспорта , далекосъобщенията  и енергийната  инфраструктура “. Правото  
на ЕС на действия  в областта  на финансирането  на инфраструктура  е определено  в член  
171, в който  се предвижда , че Съюзът  „може  да подкрепя  проекти  от общ интерес , 
които  са подкрепени  от държавите -членки , (…) по-специално  под формата  на 
проучвания  за възможностите  за изпълнение , гаранции  или субсидии  за покриване  на 
лихви “. Освен  това, компетентността  на ЕС в областта  на енергетиката  също  така е 
залегнала  в член  194 от ДФЕС . Що се отнася  до трансевропейските  мрежи , направените  
 
BG 3   BG от Комисията  предложения  за финансиране  трябва  да бъдат  одобрени  от държавите -
членки , които  отговарят  за планирането  и реализацията  на проекти .  
В съобщението  относно  прегледа  на бюджета  Комисията  подчерта  колко  важно  е да се 
използва  бюджетът  на ЕС, за да „запълни  празнините , оставени  от динамиката  на 
създаването  на политики  на национално  равнище , предприемайки  мерки  за 
преодоляване  на трансграничните  предизвикателства  в области  като инфраструктурата , 
мобилността , териториалното  сближаване … — празнини , които  в противен  случай  
биха  накърнили  интересите  на ЕС като цяло .“4 При планирането  и финансирането  на 
инфраструктура  държавите -членки  са склонни  да дават  основен  приоритет  на проекти  
предимно  от национално  значение .5 Трансграничните  връзки  обаче  са от съществено  
значение , за да се превърнат  трансевропейските  мрежи  в реалност , и не на последно  
място  — да бъдат  с оптимална  конфигурация , която  носи  най-висока  добавена  стойност  
от ЕС за гражданите  на Съюза .  
В последствие , в съобщението  си за МФР , Комисията  ясно  изложи  позицията  си 
относно  ролята  на бюджета  на ЕС за подкрепа  на развитието  на инфраструктура , по-
специално  в областта  на енергетиката , транспорта  и ИКТ : „…опитът  сочи , че 
националните  бюджети  никога  няма  да дадат  достатъчно  висок  приоритет  на 
многонационалните , трансгранични  инвестиции , за да се предостави  на единния  пазар  
инфраструктурата , от която  той се нуждае . Това  е още един  пример  за добавената  
стойност  от бюджета  на ЕС“. Действително , Комисията  допълнително  отбеляза : 
„Разходите  за Европа  биха  били  много  големи  при недостатъчно  инвестиране  в 
бъдещата  ѝ мрежа .“6 
Основанията  за дейност  на европейско  ниво  в областта  на финансирането  на 
инфраструктура  произтичат  от транснационалната  същност  на определения  проблем . 
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Както  е посочено  в съобщението  за МФР , главната  цел на МСЕ  е да ускори  развитието  
на инфраструктурата , необходима  на ЕС за постигане  на свързаните  със стратегия  
„Европа  2020“ цели  в областта  на енергетиката  и изменението  на климата , и, в по-общ 
план , за постигане  на неговата  бъдеща  устойчива  конкурентоспособност . С оглед  
постигането  на тази цел и в контекста  на проблема , определен  по-горе в точка  2, 
общата  цел на инициативата , придружена  от настоящата  оценка  на въздействието  (ОВ), 
е установяване  на оптимални  оперативни  правила  за управление  на използването  на 
финансовите  средства  в рамките  на МСЕ . 
Същевременно , както  е посочено  в раздел  4 от съобщението  за МФР , включените  в 
съобщението  за МФР  програми  и инструменти , подобни  на МСЕ , също  са 
съсредоточени  върху  опростяване  на, inter alia, специфични  за отделните  сектори  
правила . Поради  това предложената  инициатива  също  така следва  да използва  във 
възможно  най-голяма  степен  взаимодействията  в рамките  на всеки  сектор  и между  
                                                 
4 COM(2010) 700, стр. 5. 
5 Вж. докладите  за оценка  на въздействието  на преработените  насоки  за TEN-T, SEC(2011)xxx, 
преработените  насоки  за TEN-E, SEC(2011)xxx и насоките  за e-TEN, SEC(2011)xxx. 
6 SEC(2011) 368, стр. 78. 
 
BG 4   BG секторите , като се вземат  под внимание  целите  на политиката , изложени  в 
специфичните  за отделните  сектори  рамки  на политиката . 
Конкретни  цели  (КЦ) 
С оглед  на гореизложеното  и въз основа  на проблема , определен  в точка  2 от 
настоящата  оценка  на въздействието , общата  цел за въвеждане  на оптимални  
оперативни  правила  за МСЕ  може  да бъде  преобразувана  в две конкретни  цели , които  
са в съответствие  с работния  документ  на службите  на Комисията , придружаващ  
съобщението  от 2011 г.7: 
КЦ 1: Определяне  на форми , методи  и правила  за финансиране  с цел осигуряване  на 
максимален  лостов  ефект  на приноса  от бюджета  на ЕС при привличането  на публични  
и частни  инвестиции  за проекти  с европейско  измерение  и значимост  за единния  пазар , 
по-специално  по отношение  на приоритетните  мрежи , които  трябва  да бъдат  
реализирани  до 2020 г. и за които  европейската  добавена  стойност  е най-обоснована , 
включително , където  е приложимо , за проекти , надхвърлящи  границите  на ЕС. 
КЦ 2: Определяне  на механизми  за мониторинг  и оценка , които  поощряват  
изпълнението  и санкционират  неефективното  използване  на средства  на ЕС с оглед  
осигуряване  на ефективно  и навременно  изпълнение  на подкрепяните  проекти . 
Оперативни  цели  (ОЦ) 
Тези  конкретни  цели  на свой  ред могат  да бъдат  преобразувани  в редица  оперативни  
цели :  
По отношение  на привличането  на инвестиции : 
• ОЦ 1: Определяне  на цели  и многостепенни  критерии  за оценка  на 
предложенията , за да се гарантира , че финансирането  се насочва  към 
дейности  за изпълнение  на проекти  с висока  добавена  стойност  за ЕС. 
• ОЦ 2: Определяне  на максималните  проценти  на съфинансиране  по 
отношение  на подкрепата  на ЕС за проекти  съобразно  приоритетите , 
определени  от гледна  точка  на добавената  стойност  за ЕС и 
рисковете /пазарните  недостатъци , пред  които  са изправени  проектите . 
Предоставяне  на възможност  за гъвкаво  използване  на тези  проценти  с цел 
максимално  засилване  на лостовия  ефект  на приноса  от финансирането  от 
страна  на ЕС. 
• ОЦ 3: Насърчаване  на участието  на инвеститорите , специализирани  в 
областта  на инфраструктурата , чрез правила  за използването  на пазарни  
инструменти , както  и чрез предоставянето  на достатъчно  средства  за 
подкрепа  на иновационни  инструменти . 
                                                 
7 Работен  документ  на службите  на Комисията  „Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“: настоящата  
система  на финансиране , бъдещите  предизвикателства , резултатите  от консултацията  със 
заинтересованите  страни  и различните  варианти  във връзка  с основните  хоризонтални  и 
секторни  въпроси “, SEC(2011) 868 окончателен . 
 
BG 5   BG По отношение  на изпълнението  на проекти : 
• ОЦ 4: Определяне  на правила  за подбор  на предложенията  с цел да се 
осигури  конкурентно  и прозрачно  разпределяне  на средствата . 
• ОЦ 5: Създаване  на последователна  рамка  за мониторинг  и оценка  за 
подкрепа  на решенията  за продължаване , прекратяване  или пренасочване  на 
финансовата  подкрепа  на ЕС (т.е. принципът  „използваш  или губиш “, правила  
за гарантиране , че конкурентното  преразпределяне  на средства  се извършва  
въз основа  на прозрачна  и силно  конкурентна  база ).  
• ОЦ 6: Създаване  на подходяща  институционална  структура  за 
централизирано  управление  на програмата . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
Намирането  на подходящия  баланс  между  съгласуването  на целите  на секторните  
политики  и постигането  на максимални  взаимодействия  ще има ключова  роля  при 
определянето  на оптималните  оперативни  правила  за МСЕ . Единствено  този подходящ  
баланс  ще гарантира , че оперативните  правила  за МСЕ  са оптимални , т.е. че те са 
разработени  по такъв  начин , че да се постигне  максимална  стойност  срещу  вложените  
средства . 
Установените  варианти  на политиката , които  се състоят  от комбинации  от различни  
степени  на хармонизиране  на привличането  на инвестиции  и на изпълнението  на 
проекти , се разпростират  между  два полюса ; на единия  полюс  — минимално  
хармонизиране  на привличането  на инвестиции  и на изпълнението  на проекти , а на 
другия  полюс  — максимално  хармонизиране  на привличането  на инвестиции  и на 
изпълнението  на проекти . Между  тези полюси  съществуват  няколко  междинни  
варианта , които  се състоят  от комбинации  от равнища  на минимално  и максимално  
хармонизиране , както  и от равнища  на променливо  хармонизиране . 
Тези  комбинации  са показани  в таблица  1 по-долу : 
 
BG 6   BG Таблица  1: Определяне  на възможните  варианти  на политиката  
Привличане  на 
инвестиции  
(Leverage – L) 
Изпълнение  на 
проекти  
(Implementation – I) L мин. L макс . L променливо 
I мин. L мин. – I мин. (базов  сценарий  
в рамките  на МСЕ ) 
Различни  проценти  на 
съфинансиране  за всеки  сектор  и 
вид проекти  
Различно  съчетание  от 
иновационни  инструменти  за 
всеки  сектор  
Различни  критерии  за определяне  
на добавената  стойност  за ЕС 
според  секторните  приоритети  
Различни  покани  за представяне  
на предложения  и процедури  за 
подбор  за всеки  сектор  
Различни  набори  от 
мониторингови  инструменти  и 
правила  „използваш  или губиш “ 
за всеки  сектор  
Различна  управленска  
структура /изпълнителна  агенция  
за всеки  сектор  L макс . – I мин.  
Общи  проценти  на съфинансиране  за 
всички  сектори  за всеки  вид проекти  
Общо  съчетание  от иновационни  
инструменти  
Общи  цели  и критерии  за добавената  
стойност  за ЕС въз основа  на 
цялостните  приоритети  на стратегията  
„Европа  2020“ и „Бюджет  за 
стратегията  „Европа  2020“ 
Различни  покани  за представяне  на 
предложения  и процедури  за подбор  за 
всеки  сектор  
Различни  набори  от мониторингови  
инструменти  и правила  „използваш  
или губиш “ за всеки  сектор  
Различна  управленска  
структура /изпълнителна  агенция  за 
всеки  сектор  L променливо  – I мин.  
Общи  проценти  за определени  видове  проекти  (например  за 
проучвания ), общи  проценти  като функция  на нивото  на риска  
за проектите ; специфични  проценти  за определени  проекти  в 
зависимост  от приоритетите  на секторните  политики  
Различно  съчетание  от инструменти  за всеки  сектор , състоящо  
се от: 
- общ набор  от капиталови  и дългови  инструменти ; 
- различни  допълнителни  специфични  инструменти  
Общи  критерии  въз основа  на цялостните  приоритети  на 
стратегията  „Европа  2020“ и „Бюджет  за стратегията  „Европа  
2020“, но адаптирани , където  е необходимо , за да бъдат  по-
добре  насочени  към секторните  приоритети  в рамките  на 
цялостните  приоритети  
Различни  покани  за представяне  на предложения  и процедури  за 
подбор  за всеки  сектор  
Различни  набори  от мониторингови  инструменти  и правила  
„използваш  или губиш “ за всеки  сектор  
Различна  управленска  структура /изпълнителна  агенция  за всеки  
сектор  
I макс . L мин. – I макс .  
Различни  проценти  на 
съфинансиране  за всеки  сектор  и 
вид проекти  
Различно  съчетание  от 
иновационни  инструменти  за 
всеки  сектор  L макс . – I макс .  
Общи  проценти  на съфинансиране  за 
всички  сектори  за всеки  вид проекти  
Общо  съчетание  от иновационни  
инструменти  
Общи  цели  и критерии  за добавената  
стойност  за ЕС въз основа  на L променливо  – I макс . 
Общи  проценти  за определени  видове  проекти  (например  за 
проучвания ), общи  проценти  като функция  на нивото  на риска  
за проектите ; специфични  проценти  за определени  проекти  в 
зависимост  от приоритетите  на секторните  политики  
Различно  съчетание  от инструменти  за всеки  сектор , състоящо  
се от: 
 
BG 7   BG Различни  критерии  за определяне  
на добавената  стойност  за ЕС 
според  секторните  приоритети  
Общи  покани  за представяне  на 
предложения  и процедури  
Единен  набор  от мониторингови  
инструменти  и правила  
„използваш  или губиш “ 
Единна  управленска  структура  
(изпълнителна  агенция ) цялостните  приоритети  на стратегията  
„Европа  2020“ и „Бюджет  за 
стратегията  „Европа  2020“ 
Общи  покани  за представяне  на 
предложения  и процедури  
Единен  набор  от мониторингови  
инструменти  и правила  „използваш  
или губиш “ 
Единна  управленска  структура  
(изпълнителна  агенция ) - общ набор  от капиталови  и дългови  инструменти ; 
- различни  допълнителни  специфични  инструменти  
Общи  критерии  въз основа  на цялостните  приоритети  на 
стратегията  „Европа  2020“ и „Бюджет  за стратегията  „Европа  
2020“, но адаптирани , където  е необходимо , за да бъдат  по-
добре  насочени  към секторните  приоритети  в рамките  на 
цялостните  приоритети  
Общи  покани  за представяне  на предложения  и процедури  
Единен  набор  от мониторингови  инструменти  и правила  
„използваш  или губиш “ 
Единна  управленска  структура  (изпълнителна  агенция ) 
 
BG 8   BG I променливо  L мин. – I променливо   
Различни  проценти  на 
съфинансиране  за всеки  сектор  и 
вид проекти  
Различно  съчетание  от 
иновационни  инструменти  за 
всеки  сектор  
Различни  критерии  за 
определяне  на добавената  
стойност  за ЕС според  
секторните  приоритети  
Общи  покани  за представяне  на 
предложения  (и процедури ) за 
проекти  с междусекторно  
измерение  (като се използва  
предвидена  обща  линия  за 
финансиране ); различни  покани  
за представяне  на предложения  
за специфични  за отделните  
сектори  проекти , но общи  (т.е. 
напълно  хармонизирани ) 
процедури  
Основен  набор  от 
общи /хармонизирани  
мониторингови  инструменти  и 
правила  „използваш  или губиш “ 
със специфични  инструменти  и 
адаптирани /целенасочени  
правила , за да се вземат  предвид  
секторните  характеристики  
Единна  изпълнителна  агенция  
като обща  управленска  
структура , но с различни  степени  
на делегиране  на задачи  от 
страна  на службите  на 
Комисията  във всеки  сектор  L макс . – I променливо  
Общи  проценти  на съфинансиране  за 
всички  сектори  за всеки  вид проекти  
Общо  съчетание  от иновационни  
инструменти  
Общи  цели  и критерии  за добавената  
стойност  за ЕС въз основа  на 
цялостните  приоритети  на стратегията  
„Европа  2020“ и „Бюджет  за 
стратегията  „Европа  2020“ 
Общи  покани  за представяне  на 
предложения  (и процедури ) за проекти  
с междусекторно  измерение  (като се 
използва  предвидена  обща  линия  за 
финансиране ); различни  покани  за 
представяне  на предложения  за 
специфични  за отделните  сектори  
проекти , но общи  (т.е. напълно  
хармонизирани ) процедури  
Основен  набор  от 
общи /хармонизирани  мониторингови  
инструменти  и правила  „използваш  
или губиш “ със специфични  
инструменти  и 
адаптирани /целенасочени  правила , за 
да се вземат  предвид  секторните  
характеристики  
Единна  изпълнителна  агенция  като 
обща  управленска  структура , но с 
различни  степени  на делегиране  на 
задачи  от страна  на службите  на 
Комисията  във всеки  сектор  L променливо  – I променливо   
Общи  проценти  за определени  видове  проекти  (например  за 
проучвания ), общи  проценти  като функция  на нивото  на риска  
за проектите ; специфични  проценти  за определени  проекти  в 
зависимост  от приоритетите  на секторните  политики  
Различно  съчетание  от инструменти  за всеки  сектор , състоящо  
се от: 
- общ набор  от капиталови  и дългови  инструменти ; 
- различни  допълнителни  специфични  инструменти  
Общи  критерии  въз основа  на цялостните  приоритети  на 
стратегията  „Европа  2020“ и „Бюджет  за стратегията  „Европа  
2020“, но адаптирани , където  е необходимо , за да бъдат  по-
добре  насочени  към секторните  приоритети  в рамките  на 
цялостните  приоритети  
Общи  покани  за представяне  на предложения  (и процедури ) за 
проекти  с междусекторно  измерение  (като се използва  
предвидена  обща  линия  за финансиране ); различни  покани  за 
представяне  на предложения  за специфични  за отделните  
сектори  проекти , но общи  (т.е. напълно  хармонизирани ) 
процедури  
Основен  набор  от общи /хармонизирани  мониторингови  
инструменти  и правила  „използваш  или губиш “ със 
специфични  инструменти  и адаптирани /целенасочени  правила , 
за да се вземат  предвид  секторните  характеристики  
Единна  изпълнителна  агенция  като обща  управленска  
структура , но с различни  степени  на делегиране  на задачи  във 
всеки  сектор  от страна  на службите  на Комисията   
 
 
BG 9   BG Поради  големия  брой  на произтичащите  (теоретично ) възможни  варианти  деветте  комбинации  от сценарии  бяха  представени  за 
първоначална  предварителна  проверка , за да се оцени  от една  страна  тяхната  вътрешна  съгласуваност  като варианти  на политика , а от друга  
страна  — техният  капацитет  за ефективно  справяне  с набелязаните  фактори , пораждащи  проблеми , и съответните  конкретни  цели  на 
политиката . Освен  това, тяхната  съгласуваност  с целта  на Комисията  за подобряване  на ефективността  на настоящата  финансова  рамка  чрез, 
inter alia, опростяване /хармонизиране , доколкото  е възможно , на настоящите  правила , също  бе оценена . По този начин  стана  ясно , че три от 
деветте  теоретични  комбинации  не биха  представлявали  жизнеспособни  варианти  на политика : две комбинации  (L макс . — I мин. и L мин. 
— I макс .) поради  (липса  на) съвместимостта  между  сценариите , т.е. поради  липса  на вътрешна  съгласуваност  като варианти  на политика ; и 
една  друга  комбинация  (L мин. – I мин.) поради  липса  на ефективност  при постигането  на целите , за чието  постигане  е създаден  МСЕ . 
 
BG 10   BG  
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Като  се вземат  предвид  предварителните  условия  (бюджет , централно  управление , 
привеждането  в съответствие  на инструментите  на ЕС за финансиране  в рамките  на 
секторите , включително  и пазарните  инструменти ) за създаването  на МСЕ , включени  
във всички  предпочетени  варианти  на политика  на настоящата  оценка  на въздействието  
на МСЕ , става  очевидно , че МСЕ  ще допринесе  за значителни  секторни  въздействия , 
както  и за цялостни  социално -икономически  и екологични  въздействия  в сравнение  със 
сценария  „всичко  остава  както  досега “. 
Положителните  въздействия  на ускореното  развитие  на инфраструктурата  чрез 
създаването  на МСЕ  ще бъдат  видими  за всички  варианти  на политика . Размерът  на 
тяхната  величина  обаче  ще зависи  от ефективността  на вариантите  на политика  за 
справяне  с установения  проблем , оптималните  оперативни  правила  за МСЕ .  
Анализът  на въздействията  показа , че различните  степени  на хармонизиране  между  
секторите , в които  функционира  МСЕ , водят  до ясни  последици  от гледна  точка  на 
въздействията . Тези  въздействия , които  са оценени  като нетни  промени  в сравнение  с 
базовия  сценарий  за МСЕ  („L мин. — I мин.“), са обобщени  в таблица  1 по-долу . 
Таблица  1: Обобщаваща  таблица  на въздействията  на предпочетените  варианти  на политика  в 
рамките  на МСЕ  
Въздействие  върху  Вариант  
L 
променли
во — I 
мин.  Вариант  
L макс . — 
I макс .  Вариант  
L макс . — 
I 
променли
во Вариант  
L 
променли
во — I 
макс . Вариант  
L 
променли
во — I 
променли
во  Вариант  
L мин. — 
I 
променли
во  
ускореното  развитие  на 
инфраструктурата  от 
интерес  за ЕС + - - + ++ + 
от което :   
върху  съгласуваността  
със специфичните  за 
отделните  сектори  
рамки  на политиката  + - - = + + 
върху  степента  на 
взаимодействия  между  
секторите  = ++ ++ ++ ++ = 
намаляването  на 
административните  
разходи  = ++ + ++ + + 
Легенда : – : отрицателно  въздействие  
= : без промяна  
+ : положително  въздействие  
++ : много  положително  въздействие  
 
BG 11   BG 6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
С оглед  на анализа  на въздействията , вариантите  на политика  „L променливо  — I 
мин.“, „L макс . — I макс .“, „L макс . — I променливо “ и „L мин. — I променливо “ се 
отхвърлят . В общи  линии  анализът  показва , че вариантите  на политика  „L променливо  
— I променливо “ и „L променливо  — I макс .“ са най-ефективните  варианти  на 
политика  по отношение  на постигането  на целта  за определяне  на оптимални  
оперативни  правила  за МСЕ , които  биха  дали  възможност  за ускоряване  на развитието  
на инфраструктурата  от интерес  за ЕС.  
Докато  вариантът  на политика  „L променливо  — I променливо “ би изглеждал  най-
добрият  вариант  от гледна  точка  на съгласуваността , вариантът  на политика  ”L 
променливо  — I макс .“ би предложил  по-голяма  ефективност . Изборът  между  тези два 
варианта  на политика  би предполагал  разрешаването  на компромиса  между  
постигането  на максимални  взаимодействия  между  секторите  и постигането  на 
максимална  съгласуваност  на всеки  сектор  с неговите  конкретни  цели  на политиката . 
Действително , докато  вариантът  на политика  „L променливо  — I макс .“ е по-
амбициозен  от гледна  точка  на хармонизирането  между  секторите , той също  така 
предлага  по-малка  степен  на съгласуваност  на всеки  сектор  с неговите  конкретни  цели  
на политиката . 
По тази причина  в настоящата  оценка  на въздействието  се счита , че и двата  варианта  са 
валидни , както  и че постигането  на посочения  по-горе компромис  между  
съгласуваността  с целите  на секторните  политики  и постигането  на максимални  
взаимодействия  е въпрос , който  следва  да бъде  разгледан  от лицата , отговорни  за 
вземането  на политически  решения . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Комисията  ще направи  надлежна  оценка  и преглед  на регламента  3 години  след  
неговото  приемане  от Комисията . Освен  това Комисията  ще извършва  непрекъснат  
мониторинг  на ефективността  на регламента  чрез вече съществуващите  инструменти , 
посредством  годишен  доклад  на изпълнителна  агенция , но също  и чрез годишен  доклад  
на ЕИБ  относно  използването  и ефектите  на иновационни  финансови  инструменти . 
Също  така ще бъде  изготвен  доклад  за извършена  външна  оценка  на 
институционалната  структура .