СЪДЪРЖАНИЕ БЕЛЕЖКА КЪМ ОТЧЕТИТЕ 2 ИЗПЪЛНЕНИЕ И ОТЧИТАНЕ НА РЕСУРСИТЕ НА ЕФР 3 ЧАСТ I — ГОДИШНИ ОТЧЕТИ НА ЕФР: СРЕДСТВА, УПРАВЛЯВАНИ ОТ ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ 14 1. ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ ЗА 8-И, 9-И И 10-И ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ 15 1.1 8-И, 9-И И 10-И ЕФР: КОНСОЛИДИРАН СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ, ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ 15 1.2 8-И ЕФР: СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ 20 1.3 9-И ЕФР: СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ 23 1.4 10-И ЕФР: СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ 26 1.5 БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ НА 8-И, 9-И И 10-И ЕФР 29 2. ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВО ИЗПЪЛНЕНИЕ 66 2.1 РАЗПРЕДЕЛЕНИ СРЕДСТВА 72 2.2 КОНСОЛИДИРАНИ ОТЧЕТИ 76 2.3. ДРУГА ИНФОРМАЦИЯ ЗА УПРАВЛЕНИЕТО 81 ЧАСТ II — ГОДИШНИ ОТЧЕТИ НА ЕФР: ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ НА ИНВЕСТИЦИОННИЯ МЕХАНИЗЪМ 82 3. ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ НА ИНВЕСТИЦИОННИЯ МЕХАНИЗЪМ 83 3.1 ОТЧЕТ ЗА ПРИХОДИТЕ 83 3.2 СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС 84 3.3 ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В РЕСУРСИТЕ НА ВНОСИТЕЛИТЕ 85 3.4 ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ 86 3.5 БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ 88 ПРИЛОЖЕНИЕ КЪМ ЧАСТ I — ГЛАВА 2 (ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВОТО ИЗПЪЛНЕНИЕ): СЪСТОЯНИЕ ПО ДЪРЖАВИ И ПО ИНСТРУМЕНТИ 119 БЕЛЕЖКА КЪМ ОТЧЕТИТЕ С настоящото декларирам, че годишните отчети за 8-ия, 9-ия и 10-ия Европейски фонд за развитие за 2010 г. са изготвени в съответствие с дял VIII от Финансовия регламент, приложим за 10-ия Европейски фонд за развитие, и в съответствие със счетоводните принципи, правила и методи, посочени в приложението към финансовите отчети. От разпоредителя с бюджетни кредити и от ЕИБ, които удостовериха тяхната надеждност, получих цялата информация, необходима за изготвянето на отчетите, които показват активите и задълженията на Европейския фонд за развитие и изпълнението на бюджета. С настоящото удостоверявам, че въз основа на тази информация и на проверките, които прецених за необходими, за да подпиша отчетите на Европейската комисия, имам достатъчна увереност, че отчетите представят вярна и честна представа за финансовото състояние на Европейските общности във всички съществени аспекти. [подпис] Philippe Taverne Счетоводител ИЗПЪЛНЕНИЕ И ОТЧИТАНЕ НА РЕСУРСИТЕ НА ЕФР 1. КОНТЕКСТ Европейският съюз поддържа отношения на сътрудничество за развитие с голям брой развиващи се страни. Главната цел е насърчаване на икономическото и социалното развитие, като се наблегне специално на намаляването и облекчаването на бедността в дългосрочен план чрез предоставяне на помощ за развитие и техническа подкрепа на развиващите се страни. За постигане на това Съюзът изготвя заедно със страните партньори стратегии за сътрудничество и мобилизира финансови ресурси за тяхното изпълнение. Ресурсите на Съюза, предназначени за развитието, произхождат от три източника: - бюджета на Европейския съюз - Европейския фонд за развитие - Европейската инвестиционна банка Европейският фонд за развитие (ЕФР) е основният инструмент за предоставяне на помощ от Съюза за сътрудничество за развитие на страните от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и с Отвъдморските страни и територии (OCT). Договорът от Рим от 1957 г. предвиди неговото създаване с цел предоставяне на техническа и финансова помощ, първоначално само на африканските държави, които тогава все още бяха колонизирани и с които някои държави-членки имаха исторически връзки. ЕФР не се финансира от бюджета на Европейския съюз. Той се финансира от държавите-членки, подчинява се на свои собствени финансови правила и се управлява от специален комитет. Европейската комисия отговаря за финансовото изпълнение на операциите, провеждани с ресурси на ЕФР, а Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) управлява Инвестиционния механизъм. През периода 2008—2013 г. географската помощ, предоставена на държавите от АКТБ и ОСТ, ще продължи да се финансира главно от ЕФР. Всеки ЕФР обикновено се учредява за период от около пет години. От сключването на първата конвенция за партньорство през 1964 г. програмните цикли на ЕФР в общи линии следваха циклите на споразуменията/конвенциите за партньорство. Всеки ЕФР се урежда от свой собствен финансов регламент, който налага изготвяне на финансови отчети за всеки отделен ЕФР. Така финансовите отчети се изготвят поотделно за всеки ЕФР по отношение на частта, която се управлява от Европейската комисия. Тези финансови отчети се представят и в консолидиран вид, за да се даде обща представа за финансовото състояние на ресурсите, за които е отговорна Европейската комисия. В рамките на Споразумението от Котону бе създаден Инвестиционният механизъм. Този Инвестиционен механизъм се управлява от Европейската инвестиционна банка и се използва за подкрепа на развитието на частния сектор в страните от АКТБ чрез финансиране главно, но не изключително, на частни инвестиции. Механизмът е създаден като подновяем фонд, така че плащанията по заеми да бъдат наново инвестирани в други операции, като по този начин механизмът се подновява самостоятелно и е финансово независим. Тъй като Инвестиционният механизъм не се управлява от Европейската комисия, той не се консолидира в първата част на годишните отчети — финансовите отчети за 8-и, 9-и и 10-и ЕФР и свързаните отчети за финансовото изпълнение. Финансовите отчети на Инвестиционния механизъм са включени в отделна част на годишните отчети (част 2), за да се предостави пълна картина на помощта за развитие от ЕФР. Десетият ЕФР обхваща периода 2008—2013 г. и има общ бюджет от 22 682 млн. EUR. От тази сума 21 966 млн. EUR са предоставени за страните от АКТБ, 286 млн. EUR на ОСТ и 430 млн. EUR — на Комисията като разходи за подкрепа на планирането и изпълнението на ЕФР[1]. 2. КАК СЕ ФИНАНСИРА ЕФР? Европейският съвет от 15 и 16 декември 2005 г. прие финансовите перспективи за 2007—2013 г. В този контекст бе решено, че географското сътрудничество с АКТБ няма да бъде включено в бюджета на Европейския съюз (бюджетирано), но ще продължи да се финансира чрез съществуващия междуправителствен ЕФР за периода 2008—2013 г. Бюджетът на Европейския съюз е годишен и според бюджетния принцип на ежегодност разходите и приходите се планират и разрешават за една година. За разлика от Европейския съюз, ЕФР е фонд, който функционира на многогодишен принцип. Всеки ЕФР се сключва чрез споразумение за партньорство между държавите-членки и е свързан с общ фонд за осъществяване на сътрудничество за развитие обикновено за период от пет години. Тъй като ресурсите са разпределят на многогодишна база, разпределените средства могат да се използват през целия период на ЕФР. Липсата на бюджетна ежегодност е подчертана в бюджетното отчитане, където бюджетното изпълнение на ЕФР се измерва спрямо общите средства. Ресурсите на ЕФР са вноски „ad hoc“ от държавите-членки на ЕС. Приблизително на всеки пет години представителите на държавите-членки се срещат на междуправителствено равнище, за да вземат решение за общата сума, която ще бъде предоставена на фонда, и да инспектират неговото изпълнение. Тогава Комисията управлява фонда. Тъй като държавите-членки имат свои собствени политики на развитие и помощ в допълнение към широката политика на Съюза, държавите-членки трябва да координират своите политики с ЕС, за да се гарантира тяхната допълняемост. През 2010 г. вноските, свързани с 9-ия ЕФР, бяха поискани от 15-те участващи държави-членки. През 2011 г. ще бъдат поискани първите вноски за 10-ия ЕФР, в който участват 27-те държави-членки. Докато някои средства от 10-ия ЕФР бяха заделени за непредвидени нужди, повечето се планират в индикативни многогодишни рамки, главно по географки признак, но също и тематично, като в момента тази рамка е за 2008—2013 г. Комисията прие съответни стратегически документи по държави, по региони и между държавите от АКТБ. Тяхното прилагане се наблюдава ежегодно и стратегиите се преразглеждат в средата на периода (през 2010 г. — в ход) и в края на периода (2012 г.). В резултат на междинния и крайния преглед Комисията може, от името на Европейския съюз, да преразгледа стратегиите и разпределението на ресурсите според текущите нужди и резултатите на съответните държави или региони от АКТБ. В допълнение към посочените по-горе вноски държавите-членки могат също да сключват споразумения за съфинансиране или да правят доброволни финансови вноски за ЕФР. 3. КАК СЕ УПРАВЛЯВАТ И ИЗРАЗХОДВАТ РЕСУРСИТЕ НА ЕФР? 3.1 Оперативни разходи Оперативните разходи на ЕФР са под различни форми в зависимост от това как средствата се изплащат и управляват. В съответствие с Финансовия регламент Комисията прилага ресурсите на ЕФР посредством следните методи: Децентрализирано управление : това са случаите, при които Комисията делегира на трети страни, в по-голяма или по-малка степен в зависимост от ситуацията на място на съответния бенефициер, някои задачи за изпълнение на бюджета. Централизирано управление : когато бюджетът се изпълнява или пряко от службите на Комисията, или косвено — когато Комисията възлага задачи за изпълнение на бюджета на органи на европейското или националното право, като агенциите на Европейския съюз на публичното право или с мисия за обществена услуга. Съвместно управление с международни организации : при този метод Комисията поверява определени задачи, свързани с изпълнението, на международна организация. 3.2 Различните финансови участници Отговорността на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити обхваща целия управленски процес — от определянето на това какво трябва да се направи, за да се постигнат определените цели на политиката, до управлението на дейностите, започнати както от оперативна, така и от бюджетна гледна точка, включително подписване на документи за поемане на правни задължения, наблюдаване на изпълнението, извършване на плащания и дори, при необходимост, събиране на средства, които трябва да се възстановят. Ръководителят на делегацията на Европейския съюз е местната връзка между Комисията и националните или регионалните органи на АКТБ/ОСТ на място. Той работи в тясно сътрудничество с националните или регионалните разпоредители с бюджетни кредити, като определя стратегията за прилагане и секторните политики, подготвя, проучва и преразглежда програмите и проектите на ЕФР. Националният разпоредител с бюджетни кредити в страната получател е висш държавен служител, назначен от правителството на всяка страна от АКТБ/ОСТ. Той представлява властите на своята страна за всички дейности, финансирани от фонда и управлявани от Комисията и от ЕИБ. В повечето случаи тези функции се изпълняват от член на правителството, обикновено държавен министър на планирането или финансите. Националният разпоредител с бюджетни кредити изпълнява административните, техническите и финансовите задължения по управлението на програмите и проектите на ЕФР. Счетоводителят изпълнява платежните нареждания и нарежданията за събиране на вземания, изготвени от разпоредителите с бюджетни кредити, и отговаря за управлението на касата, за определянето на счетоводни правила и методи, за валидирането на счетоводните системи, за воденето на сметките и изготвянето на съответните годишни отчети. Освен това счетоводителят трябва да подпише отчетите, заявявайки, че те предоставят вярна и честна представа за финансовото състояние. 3.3 Прилагане на ресурсите на ЕФР По-голямата част от финансовите ресурси, предоставени на държавите от АКТБ и ОСТ чрез ЕФР, са безвъзмездни средства. В началото на всеки ЕФР Европейският съюз уведомява държавите от АКТБ и ОСТ за равнището на безвъзмездните средства, които трябва да им бъдат предоставени през периода на фонда. Ресурсите се разпределят въз основа на специфичните нужди на страната, като се вземат предвид собствените политики на страната получател и усилията за развитие. Страната бенефициер разработва стратегия за сътрудничество по време на или след консултациите със своите партньори за развитие (донори). Стратегиите за сътрудничество, определени с Европейския съюз, обикновено включват както собствената стратегия на страната за средносрочно развитие, така и анализ на политическия и социално-икономическия контекст и собствената оценка на Европейския съюз. Служителите на Европейската комисия предоставят техническа подкрепа на националните органи в изготвянето на документа за стратегията за развитие. След това се изготвя национална индикативна програма (НИП) за изпълнение на стратегията за сътрудничество. НИП е насочена към секторите и областите, които ще получат помощта, като в нея се обяснява как помощта ще изпълни своите цели, посочва се график на изпълнението и се уточнява как останалите участници като международните организации или НПО ще бъдат включени в програмата (ако е уместно). Тази индикативна обща програма подлежи на годишен преглед, междинен преглед и преглед в края на периода на ЕФР и по време на оперативния ѝ период се правят подобрения и промени, ако е необходимо. 3.4 Поемане на задължение за разходване на ресурсите на ЕФР Не могат да се изразходват ресурси на ЕФР, докато Комисията и възможният получател на средствата от ЕФР не са сключили писмен правен ангажимент. Преди да бъде поето правно задължение (например договор или споразумение за безвъзмездни средства) с трета страна, трябва да има бюджетен ред с достатъчно средства, разрешаващ въпросната дейност. Ако това условие е спазено, нужните средства трябва да се запазят в бюджета посредством бюджетно задължение, отразено в счетоводната система. Това обаче не оказва влияние на общите сметки (или главната счетоводна книга), тъй като все още не е направен разход. Това е така, защото счетоводната система на ЕФР обхваща два отделни, но свързани елемента: а) бюджетни сметки, които предоставят подробен запис за изпълнението на бюджета; както и б) общи сметки, които се използват за изготвяне на баланса и финансовия резултат. Бюджетните сметки посочват задълженията и извършените плащания. Те са основани на принципа на касовата отчетност, при който даден разход или приход се записва в сметките едва когато за парите е поето задължение, парите са платени или получени. Този тип счетоводно отчитане е типичен за публичния сектор, който исторически има склонност да се съсредоточава върху бюджета и неговото изпълнение. Общите сметки (основани на принципа на текущото начисляване) показват всички разходи и приходи през финансовата година (и по този начин финансовия резултат) и установяват финансовото състояние на ЕФР под формата на счетоводен баланс на активите и пасивите към 31 декември на дадена година. 3.5 Извършване на плащане Не може да бъде извършено никакво плащане, освен ако разпоредителят с бюджетни кредити предварително не е одобрил бюджетно задължение. Предварителното финансиране е плащане, предназначено да осигури на бенефициера паричен аванс, т.е. налични средства. То може да се раздели на няколко плащания за период, определен в конкретното споразумение за предварително финансиране. Наличните средства, или авансът, или се използват за целта, за която са осигурени, през периода, определен в споразумението, или се връщат — ако бенефициерът не направи допустими разходи, той е длъжен да върне авансово предоставената сума на ЕФР. Следователно отпуснатото предварително финансиране не е окончателен разход, докато не бъдат изпълнени съответните договорни условия, и затова се записва в счетоводния баланс като актив, когато бъде извършено първоначалното плащане. Стойността на актива по предварителното финансиране се намалява (изцяло или частично) с приемането на допустимите разходи (които се вписват като разходи в отчета за стопанския резултат) и върнатите суми. В края на годината трябва да се направи оценка относно допустимостта на разходите, направени от бенефициерите на средства от ЕФР, но които още не са вписани. След тези изчисления за разделяне на финансовите периоди очакваните допустими суми се записват като начислени разходи, докато очакваните недопустими части остават неприключени в сметките „Предстояща проверка на допустимостта“. Тези суми са показани като текущи задължения, за да не се завиши стойността на активите и пасивите. 3.6 Събиране на платени недължими суми Допустимостта на разходите, поети от ЕФР, се проверява въз основа на оправдателните документи, посочени в приложимите правила или в условията на безвъзмездните средства. С цел оптимизиране на връзката между разходите и ползите от системите за контрол проверките на оправдателните документи за окончателните декларации за направени разходи имат тенденция да са по-подробни от проверките на междинните декларации за направени разходи, и следователно могат да открият грешки в междинните плащания, които се поправят с корекция на окончателното плащане. Освен това Комисията има право да проверява достоверността на оправдателните документи чрез проверки в помещенията на декларатора по време на извършването на финансираната дейност и/или след това (последваща проверка). Откритите през периода на изпълнение грешки могат да се поправят с корекция на последващите декларации за направени разходи. За откритите при последваща проверка грешки се издава нареждане за събиране на вземания. 4. ОТЧИТАНЕ В КРАЯ НА ГОДИНАТА 4.1 Годишни отчети Отговорност на счетоводителя е да изготви годишните отчети и да гарантира, че представят вярна и честна представа за финансовото състояние на ЕФР. Годишните отчети са представени, както следва: Част I: Средства, управлявани от Европейската комисия - Финансови отчети за 8-и, 9-и и 10-и Европейски фонд за развитие - Отчет за финансовото изпълнение на 8-и, 9-и и 10-и Европейски фонд за развитие Част II: Средства, управлявани от Европейската инвестиционна банка - Финансови отчети на Инвестиционния механизъм Финансовите отчети на Инвестиционния механизъм са включени в отделна част на годишните отчети, за да се предостави пълна картина на помощта за развитие от ЕФР. Годишните отчети се приемат от Комисията до 31 юли на следващата година и се представят на Сметната палата за одит и накрая на Съвета и Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. 4.2 Годишен отчет за дейността Разпоредителят с бюджетни кредити е длъжен да изготви годишен отчет за дейността (ГОД) за дейностите, за които отговаря. В този ГОД разпоредителят с бюджетни кредити докладва за резултатите в областта на политиката и за достатъчната си увереност, че ресурсите, отпуснати за дейностите, описани в неговия отчет, са били използвани по предназначение и в съответствие с принципите на доброто финансово управление и че въведените процедури за контрол предоставят необходимите гаранции във връзка със законосъобразността и редовността на извършените операции. 5. ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА 5.1 Одит Годишните отчети и управлението на ресурсите на ЕФР се надзирават от неговия външен одитор — Европейската сметна палата, която изготвя годишен доклад за Съвета и Европейския парламент. Главната задача на Палатата е да направи външен, независим одит на годишните отчети на ЕФР. Като част от своите дейности Сметната палата изготвя: 1. годишен доклад, представящ подробно нейните забележки относно годишните отчети и свързаните с тях операции; 2. становище, базирано на нейните одити и представено в годишния доклад под формата на декларация за достоверност относно i) надеждността на отчетите, както и ii) законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции; 3. специални доклади с резултатите от одитите на специфични области на управлението. Сметната палата има право на достъп до всички документи, необходими при извършване на нейните одити. Палатата прави одит на всички области на дейностите на ЕФР, като се задълбочава до проверката на законосъобразността и редовността на отделните операции и плащания. Тя прави одит и на самите годишни отчети, като преглежда отделни елементи на счетоводния баланс и отчета за стопанския резултат, както и цялостното представяне на финансовите отчети. Следователно Палатата може да излезе със становище не само относно представените цифри, но и относно използваната система и проверки. 5.2 Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Окончателната проверка е освобождаването от отговорност във връзка с финансовото изпълнение на ресурсите на ЕФР за дадена финансова година. За ЕФР Европейският парламент е органът, който освобождава от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Това означава, че след одита и приключването на годишните отчети Съветът е този, който прави препоръка, а Парламентът решава дали да освободи Комисията от отговорност във връзка с изпълнението на ресурсите на ЕФР за предходната финансова година. Това решение се основава на преглед на отчетите и на годишния доклад на Сметната палата (който включва официална декларация за достоверност) и на отговорите на Комисията, като следва също въпросите и исканията за допълнителна информация, отправени към Комисията. Освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета представлява политическият аспект на външния контрол върху финансовото изпълнение и е решението, с което Европейският парламент, действайки по препоръка на Съвета, „освобождава“ Комисията от нейната отговорност във връзка с управлението на финансовото изпълнение за дадена финансова година. Тази процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета може да доведе до един от два резултата: предоставяне или отлагане на освобождаването. Когато освобождава от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, Парламентът може да наблегне на забележки, които смята за важни, като често прави препоръки за действия, които Комисията следва да предприеме по тези въпроси. Комисията излага взетите мерки в последващ доклад и план за действие, които изпраща както на Парламента, така и на Съвета. ЧАСТ I — ГОДИШНИ ОТЧЕТИ НА ЕФР: СРЕДСТВА, УПРАВЛЯВАНИ ОТ ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ[2] 1. ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ ЗА 8-И, 9-И И 10-И ЕВРОПЕЙСКИ ФОНД ЗА РАЗВИТИЕ 1.1 8-И, 9-И И 10-И ЕФР: КОНСОЛИДИРАН СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ, ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ КОНСОЛИДИРАН СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС за 8-и, 9-и и 10-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | НЕТЕКУЩИ АКТИВИ | Дългосрочно предварително финансиране | 2.1 | 353 | 196 | ТЕКУЩИ АКТИВИ | Краткосрочно предварително финансиране | 2.2 | 1 096 | 800 | Краткосрочни вземания | 2.3 | 247 | 66 | Парични средства и парични еквиваленти | 2.5 | 808 | 523 | ОБЩО АКТИВИ | 2 503 | 1 585 | ТЕКУЩИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ | Краткосрочни задължения | 2.6 | (1 045) | (860) | ОБЩО ПАСИВИ | (1 045) | (860) | НЕТНИ АКТИВИ | 1 458 | 724 | СРЕДСТВА И РЕЗЕРВИ | Поискан капитал на фонда | 2.7 | 23 879 | 20 381 | Други резерви | 2.8 | 2 252 | 2 252 | Стопански резултати, пренесени от предишни години | (21 909) | (18 814) | Стопански резултат за годината | (2 765) | (3 094) | НЕТНИ АКТИВИ | 1 458 | 724 | КОНСОЛИДИРАН ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ за 8-и, 9-и и 10-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 2010 г. | 2009 г. | ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ | 3.1 | 140 | 49 | ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ | Оперативни разходи | 3.2 | (2 914) | (3 103) | Административни разходи | 3.3 | (86) | (90) | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ | (2 860) | (3 144) | Финансови приходи | 3.4 | 95 | 49 | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ФИНАНСОВИ ДЕЙНОСТИ | 95 | 49 | СТОПАНСКИ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | (2 765) | (3 094) | КОНСОЛИДИРАН ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ за 8-и, 9-и и 10-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 2010 г. | 2009 г. | Стопански резултат за годината | (2 765) | (3 094) | ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ | 4.2 | Обикновени вноски от държавите-членки | 3 420 | 3 294 | Вноски по съфинансирането от държавите-членки | 65 | 2 | (Сторниране на) загуби от обезценка на вземания | 2 | 0 | (Увеличение)/намаление на дългосрочното предварително финансиране | (157) | 72 | (Увеличение)/намаление на краткосрочното предварително финансиране | (296) | (150) | (Увеличение)/намаление на краткосрочните вземания | (62) | (45) | Увеличение/(намаление) на краткосрочните задължения | 78 | 152 | НЕТЕН ПАРИЧЕН ПОТОК | 285 | 230 | НЕТНО УВЕЛИЧЕНИЕ/(НАМАЛЕНИЕ) НА ПАРИТЕ И ПАРИЧНИТЕ ЕКВИВАЛЕНТИ | 285 | 230 | Пари и парични еквиваленти в началото на годината | 2.5 & 4.3 | 523 | 293 | Пари и парични еквиваленти в края на годината | 2.5 | 808 | 523 | КОНСОЛИДИРАН ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ ЗА 8-и, 9-и и 10-и ЕФР млн. EUR | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 | Увеличение на капитала — вноски по съфинансирането | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 | Стопански резултат за годината | - | - | - | (3 094) | - | (3 094) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2009 Г. | 45 761 | 25 381 | 20 381 | (21 909) | 2 252 | 724 | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 | Прекласификация на вноските по съфинансирането[3] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) | Стопански резултат за годината | - | - | - | (2 765) | - | (2 765) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г. | 45 691 | 21 812 | 23 879 | (24 674) | 2 252 | 1 458 | 1.2 8-И ЕФР: СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС за 8-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | ТЕКУЩИ АКТИВИ | Краткосрочно предварително финансиране | 2.2 | 100 | 54 | Краткосрочни вземания | 2.3 | 9 | 6 | Свързващи сметки | 2.4 | 497 | 708 | ОБЩО АКТИВИ | 605 | 768 | ТЕКУЩИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ | Краткосрочни задължения | 2.6 | (45) | (65) | ОБЩО ПАСИВИ | (45) | (65) | НЕТНИ АКТИВИ | 560 | 703 | СРЕДСТВА И РЕЗЕРВИ | Поискан капитал на фонда | 2.7 | 12 840 | 12 840 | Други резерви | 2.8 | (2 237) | (2 153) | Стопански резултати, пренесени от предишни години | (9 985) | (9 825) | Стопански резултат за годината | (58) | (159) | НЕТНИ АКТИВИ | 560 | 703 | ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ за 8-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 2010 г. | 2009 г. | ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ | 3.1 | 54 | 20 | ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ | 3.2 | (116) | (180) | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ | (61) | (160) | Финансови приходи | 3.4 | 4 | 1 | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ФИНАНСОВИ ДЕЙНОСТИ | 4 | 1 | СТОПАНСКИ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | (58) | (159) | ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ ЗА 8-и ЕФР млн. EUR | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | - | - | - | - | - | Стопански резултат за годината | - | - | - | (159) | - | (159) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2009 Г. | 12 840 | - | 12 840 | (9 985) | (2 153) | 703 | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | - | - | - | - | - | Трансфери към 10-и ЕФР | - | - | - | - | (85) | (85) | Стопански резултат за годината | - | - | - | (58) | - | (58) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г. | 12 840 | - | 12 840 | (10 042) | (2 237) | 560 | 1.3 9-И ЕФР: СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС за 9-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | НЕТЕКУЩИ АКТИВИ | Дългосрочно предварително финансиране | 2.1 | 158 | 129 | ТЕКУЩИ АКТИВИ | Краткосрочно предварително финансиране | 2.2 | 742 | 507 | Краткосрочни вземания | 2.3 | 233 | 59 | Свързващи сметки | 2.4 | 2 516 | 653 | Парични средства и парични еквиваленти | 2.5 | 7 | 11 | ОБЩО АКТИВИ | 3 655 | 1 359 | ТЕКУЩИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ | Краткосрочни задължения | 2.6 | (392) | (366) | ОБЩО ПАСИВИ | (392) | (366) | НЕТНИ АКТИВИ | 3 263 | 993 | СРЕДСТВА И РЕЗЕРВИ | Поискан капитал на фонда | 2.7 | 11 039 | 7 539 | Други резерви | 2.8 | 4 157 | 4 308 | Стопански резултати, пренесени от предишни години | (10 854) | (8 970) | Стопански резултат за годината | (1 078) | (1 884) | НЕТНИ АКТИВИ | 3 263 | 993 | ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ за 9-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 2010 г. | 2009 г. | ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ | 3.1 | 82 | 26 | ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ | Оперативни разходи | 3.2 | (1 230) | (1 880) | Административни разходи | 3.3 | (6) | (77) | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ | (1 155) | (1 931) | Финансови приходи | 3.4 | 77 | 47 | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ФИНАНСОВИ ДЕЙНОСТИ | 77 | 47 | СТОПАНСКИ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | (1 078) | (1 884) | ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ ЗА 9-и ЕФР млн. EUR | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | (3 300) | 3 300 | - | - | 3 300 | Стопански резултат за годината | - | - | - | (1 884) | - | (1 884) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2009 Г. | 11 699 | 4 160 | 7 539 | (10 854) | 4 308 | 993 | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | (3 500) | 3 500 | - | - | 3 500 | Трансфери към 10-и ЕФР | - | - | - | - | (151) | (151) | Стопански резултат за годината | - | - | - | (1 078) | - | (1 078) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г. | 11 699 | 660 | 11 039 | (11 932) | 4 157 | 3 263 | 1.4 10-И ЕФР: СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС, ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ И ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС за 10-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 31.12.2010 г. | 31.12.2009 г. | НЕТЕКУЩИ АКТИВИ | Дългосрочно предварително финансиране | 2.1 | 195 | 67 | ТЕКУЩИ АКТИВИ | Краткосрочно предварително финансиране | 2.2 | 255 | 239 | Краткосрочни вземания | 2.3 | 5 | 1 | Парични средства и парични еквиваленти | 2.5 | 801 | 512 | ОБЩО АКТИВИ | 1 255 | 819 | ТЕКУЩИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ | Краткосрочни задължения | 2.6 | (608) | (430) | Свързващи сметки | 2.4 | (3 013) | (1 361) | ОБЩО ПАСИВИ | (3 621) | (1 791) | НЕТНИ АКТИВИ | (2 366) | (971) | СРЕДСТВА И РЕЗЕРВИ | Поискан капитал на фонда | 2.7 | - | 2 | Други резерви | 2.8 | 333 | 97 | Стопански резултати, пренесени от предишни години | (1 070) | (19) | Стопански резултат за годината | (1 629) | (1 051) | НЕТНИ АКТИВИ[4] | (2 366) | (971) | ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ за 10-и ЕФР млн. EUR | Забележка | 2010 г. | 2009 г. | ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ | 3.1 | 4 | 2 | ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ | Оперативни разходи | 3.2 | (1 567) | (1 042) | Административни разходи | 3.3 | (80) | (13) | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ | (1 643) | (1 053) | Финансови приходи | 3.4 | 14 | 2 | ИЗЛИШЪК (ДЕФИЦИТ) ОТ ФИНАНСОВИ ДЕЙНОСТИ | 14 | 2 | СТОПАНСКИ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | (1 629) | (1 051) | ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ ЗА 10-и ЕФР млн. EUR | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | - | - | - | - | - | Увеличение на капитала — вноски по съфинансирането | 68 | 66 | 2 | - | - | 2 | Стопански резултат за годината | - | - | - | (1 051) | - | (1 051) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2009 Г. | 21 222 | 21 221 | 2 | (1 070) | 97 | (971) | Увеличение на капитала — обикновени вноски | - | - | - | - | - | - | Прекласификация на вноските по съфинансирането[5] | (70) | (69) | (2) | - | - | (2) | Трансфери от 8-и и 9-и ЕФР | - | - | - | - | 236 | 236 | Стопански резултат за годината | - | - | - | (1 629) | - | (1 629) | САЛДО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г. | 21 152 | 21 152 | - | (2 699) | 333 | (2 366) | 1.5 БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ НА 8-И, 9-И И 10-И ЕФР 1. ВАЖНИ СЧЕТОВОДНИ ПОЛИТИКИ 1.1. ПРАВНИ РАЗПОРЕДБИ И ФИНАНСОВИЯТ РЕГЛАМЕНТ Финансовите отчети се изготвят в съответствие с Финансовия регламент, приложим за десетия ЕФР. В съответствие с разпоредбите на член 121 от този регламент финансовите отчети се изготвят съобразно с принципите за счетоводна отчетност на основата на текущо начисляване. Тези финансови отчети са съставени в съответствие със счетоводните правила и методи за ЕФР, изготвени на базата на Международните счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSAS) или, по подразбиране, от Международните стандарти за финансова отчетност (IFRS), както са изготвени съответно от Съвета по международни счетоводни стандарти за публичния сектор (IPSASB) и Съвета по международни счетоводни стандарти (IASB). Правилата за оценка и счетоводните методи, приети от разпоредителя с бюджетни кредити на ЕФР, бяха приложени по отношение на частта от ресурсите на ЕФР, за чието финансово управление Европейската комисия носи отговорност. Счетоводителят, отговорен за ЕФР, трябва да изпрати междинните отчети на Сметната палата до 31 март на следващата година. От своя страна Сметната палата съобщава на Комисията забележките си по отчетите до 15 юни (член 125). Въз основа на тези забележки Комисията одобрява окончателните отчети до 31 юли и ги изпраща на Европейския парламент, Съвета и Сметната палата. Отчетите се публикуват в Официален вестник до 15 ноември заедно със становище, гарантиращо точността на отчетите, както и законността и правомерността на свързаните с тях операции, дадено от Сметната палата по отношение на частта от ресурсите на ЕФР, за чието финансово управление Комисията носи отговорност. 1.2. СЧЕТОВОДНИ ПРИНЦИПИ Целта на финансовите отчети е да се предостави информация относно финансовото състояние, резултатите и паричните потоци на даден субект, която е от полза за широк кръг от потребители. За субекти от публичния сектор, като ЕФР, целта е по-конкретно да се предостави информация, която е от полза за процеса на вземане на решения, както и да се покаже отчетността на субекта по отношение на поверените му средства. За да дават вярна и точна представа, финансовите отчети трябва не само да предоставят съответната информация за естеството и кръга от дейности на дадена организация, да обясняват как те се финансират и да дават окончателни сведения за тяхното функциониране, но и да го правят по ясен и разбираем начин, който позволява да се прави съпоставка между финансовите години. Настоящият документ беше съставен с оглед на тези цели. Счетоводната система на ЕФР обхваща общи сметки и бюджетни сметки. Бюджетните сметки дават подробна картина на изпълнението на бюджета. Те се основават на принципа за касова отчетност. Общите сметки позволяват да се изготвят финансовите отчети, тъй като те показват всички разходи и приходи за финансовата година, въз основа на правилата за текущо начисляване, и са предназначени за установяване на финансовото състояние под формата на счетоводен баланс към 31 декември. Член 120 от Финансовия регламент за 10-ия ЕФР определя счетоводните принципи, които се прилагат при съставяне на финансовите отчети: - действащо предприятие; - грижливост; - систематични методи на осчетоводяване; - съпоставимост на информацията; - същественост; - компенсиране; - предимство на съдържанието пред формата; - счетоводна отчетност на базата на текущо начисляване. 1.3. ОСНОВА ЗА ПОДГОТОВКА 1.3.1. Функционална и отчетна валута Финансовите отчети се представят в милиони евро, като еврото е функционалната и отчетна валута на ЕФР. 1.3.2. Валута и база за конвертиране Операциите в чужда валута се превръщат в евро по валутните курсове, които са в сила към датата на операциите. Печалбите и загубите от извършването на трансакции в чуждестранна валута, както и от трансакциите по обменните курсове в края на годината на паричните активи и пасиви, изразени в чужда валута, се вписват в отчета за стопанския резултат. Салдото в края на годината на паричните активи и пасиви, изразени в чужда валута, се превръща в евро по валутния курс по-долу, приложим на 31 декември: CZK | 25.0610 | 26.4730 | PLN | 3.9750 | 4.1045 | DKK | 7.4535 | 7.4418 | RON | 4.2620 | 4.2363 | EEK | 15.6466 | 15.6466 | SEK | 8.9655 | 10.2520 | GBP | 0.8607 | 0.8881 | CHF | 1.2504 | 1.4836 | HUF | 277.9500 | 270.4200 | JPY | 108.6500 | 133.1600 | LVL | 0.7094 | 0.7093 | USD | 1.3362 | 1.4406 | 1.3.3. Използване на приблизителни оценки В съответствие с IPSAS и общоприетите счетоводни принципи финансовите отчети по необходимост включват суми, основани на приблизителни оценки и предположения от ръководителите, основаващи се на най-надеждната налична информация. По-значителните приблизителни оценки включват, без да са ограничени до това, суми за провизии, загуби от обезценяване на вземания и начислени разходи. Действителните резултати могат да се различават от тези оценки. Промените в приблизителните оценки се отразяват в периода, през който станат известни. 1.4. СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС 1.4.1 Размер на предварителното финансиране Предварителното финансиране е плащане, предназначено да осигури на бенефициера паричен аванс, т.е. налични средства. То може да се раздели на няколко плащания за период, определен в конкретното споразумение за предварително финансиране. Наличните средства или авансът се възстановяват или се използват за целта, за която са предоставени, през периода, определен в споразумението. Ако бенефициерът не направи допустими разходи, той е задължен да върне аванса на предварителното финансиране на ЕФР. Размерът на предварителното финансиране се намалява (изцяло или частично) с приемането на допустимите разходи и върнатите суми. В края на годината неизплатените суми от предварителното финансиране се оценяват спрямо първоначалната(-ите) платена(-и) сума(-и), намалена(-и) с: върнатите суми, приключените допустими суми, изчислените допустими суми, които още не са приключени в края на годината и намаленията на стойността. Лихвата по предварителното финансиране се отчита в момента на начисляването ѝ в съответствие с разпоредбите на съответното споразумение. В края на годината се прави приблизителна оценка на начислените приходи от лихви, въз основа на най-надеждната информация. 1.4.2 Вземания Вземанията се отчитат по първоначални стойности минус намаляването за обезценка. Намаляване за обезценка на вземания се прави, когато има обективно доказателство, че цялата дължима сума не може да бъде събрана в съответствие с първоначалните срокове на вземането. Стойността на намаляването е разликата между отчетната стойност на актива и възстановимата сума, която е сегашната стойност на очакваните бъдещи парични потоци, дисконтирана с пазарния лихвен процент за подобни заемополучатели. Също се вписва общо намаляване за неизпълнени нареждания за събиране, които вече не подлежат на определено намаляване. Това общо намаление се основава на историческата стойност на загубите. Стойността на намаляването се вписва в отчета за стопанския резултат. 1.4.3 Парични средства и парични еквиваленти Парите и паричните еквиваленти са финансови инструменти и се дефинират като краткосрочни активи. Те включват парите в брой, депозитите по разплащателни сметки в банки и другите краткосрочни високоликвидни инвестиции с първоначален падежен срок три месеца или по-малко. 1.4.4 Задължения Значителна част от задълженията на ЕФР не са свързани със закупуването на стоки или услуги — те са неизплатени декларации за направени разходи от бенефициери на безвъзмездни средства или друго финансиране. Те се записват като задължения за исканата сума, когато декларацията за направени разходи бъде получена и след проверка бъде приета като допустима от съответните финансови служители. На този етап те се оценяват по приетата и допустима сума. Задълженията, възникващи от закупуването на стоки и услуги, се отчитат при получаването на фактурата за първоначалната сума и съответните разходи се вписват в сметките, когато доставките или услугите бъдат извършени и приети. 1.4.5 Провизии Провизиите се отчитат, когато ЕФР има сегашно правно или конструктивно задължение към трети страни в резултат на минали събития; когато е по-вероятно да е необходим изходящ поток от ресурси за уреждане на задължението и когато сумата може да бъде надеждно оценена. Размерът на провизията е най-точната оценка на разходите, които се очаква да бъдат необходими за уреждане на сегашното задължение към отчетната дата. 1.4.6 Начислени приходи и разходи и приходи и разходи за бъдещи периоди Основен момент в принципа на текущо начисляване е да се гарантира, че операциите се вписват в счетоводната година, за която се отнасят. Това действие се нарича действие за разделяне на финансовите периоди. По-конкретно трябва да се направи оценка относно допустимостта на разходите, направени от бенефициерите на средства от ЕФР, но които още не са вписани в ЕФР (начислени разходи). Обратно, някои плащания, извършени през текущата година, се отнасят до следващи периоди (разходи за бъдещи периоди) и трябва да бъдат идентифицирани и включени към следващите периоди. Съгласно счетоводните правила на ЕФР операциите и събитията се отчитат във финансовите отчети през периода, за който се отнасят. В края на отчетния период начислените разходи се отчитат въз основа на очакван размер на задължението за прехвърляне за периода. Изчисляването на начислените разходи се прави в съответствие с подробни оперативни и практически насоки, издадени от Комисията и насочени към гарантиране на това, че финансовите отчети дават вярна и честна представа. Приходите също се отчитат през периода, за който се отнасят. В края на годината, ако все още не е издадена фактура, а услугата е предоставена, доставките са извършени от ЕФР или съществува договорно споразумение (т.е. чрез позоваване на договор), във финансовите отчети се вписва начислен приход. Освен това в края на годината, ако е издадена фактура, но услугите все още не са предоставени или стоките не са доставени, приходът се отсрочва и вписва през следващия отчетен период. 1.5. ОТЧЕТ ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ 1.5.1 Приходи Не съществува приходен бюджет за Европейския фонд за развитие. Обикновените вноски от държавите-членки се разглеждат като капитал на фонда. Приходите обхващат възстановяване на разходи и приходи от лихви. Възстановяване на разходи За операциите, които пораждат възстановяване на разходи, платени по-рано от ЕФР на краен бенефициер или трета държава, се изготвят нареждания за събиране на вземания и приспадания от следващи плащания, които се отчитат, както следва: - Възстановяване на разходи: издаденото нарежданията за събиране води до вземане, като съответният запис е приход в отчета за стопанския резултат за тази година; или - Възстановяване на суми по предварително финансиране: в този случай сумата се включва в позицията, отнасяща се до предварителното финансиране, в счетоводния баланс. Приходи от лихви Приходите от лихви се вписват в отчета за стопанския резултат посредством метода на ефективната лихва. Приходите от лихвите включват получени лихви или вземания от касови наличности и изискуеми депозити, намиращи се в търговски банки, и от забавени плащания по вземания на ЕФР. Приходите от лихви се отчитат в хода на тяхното начисляване. 1.5.2 Разходи Разходите от размяна, възникващи от закупуването на стоки и услуги, се отчитат, когато доставките са извършени и приети. Те се оценяват по първоначална фактурна цена. Разходите, различни от разходите от размяна, представляват по-голямата част от разходите на ЕФР. Те се отнасят до трансферите към бенефициери и могат да бъдат три вида: вземания, трансфери по споразумения и дискреционни безвъзмездни средства или вноски и дарения. Трансферите се отчитат като разходи в периода, през който са настъпили събитията, пораждащи трансфера, при условие че естеството на трансфера се допуска от нормативната уредба (Финансовия регламент или друг регламент) или е подписан договор, разрешаващ трансфера; бенефициерът е изпълнил всички критерии за допустимост; и може да бъде направена разумна оценка на сумата. Когато бъде получено искане за плащане или декларация за направени разходи, които изпълняват критериите за признаване, те се признават като разход в размер на допустимата сума. В края на годината направените допустими разходи, които вече се дължат на бенефициерите, но които все още не са съобщени, се оценяват и записват като начислени разходи. Разходи за лихви Разходите за лихви се вписват в отчета за стопанския резултат посредством метода на ефективната лихва. Разходите за лихви обхващат платената или дължима лихва и се отчитат в хода на тяхното начисляване. 1.6. УСЛОВНИ АКТИВИ И ПАСИВИ 1.6.1 Условни активи Условен актив е възможен актив, който възниква от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено единствено от настъпването или ненастъпването на едно или повече несигурни бъдещи събития, които не са изцяло под контрола на ЕФР. Условен актив се оповестява, когато е вероятен входящ поток от икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга. Условните активи се оценяват на датата на всеки счетоводен баланс, за да се гарантира, че развитието е правилно отразено във финансовите отчети. Ако на практика е станало сигурно, че ще възникне входящ поток от икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга и стойността на актива може да бъде надеждно измерена, активът и свързаният приход се отразяват във финансовите отчети за периода, през който настъпва промяната. Гаранциите са възможни активи, които възникват от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено от настъпването или ненастъпването на обекта на гаранцията. Гаранциите следователно могат да представляват условни активи. Дадена гаранция спира да съществува, когато нейният обект вече не съществува. Тя се активира, когато бъдат изпълнени условията за поискване на плащане от гаранта. 1.6.2 Условни пасиви Условен пасив е възможно задължение, което възниква от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено единствено от настъпването или ненастъпването на едно или повече несигурни бъдещи събития, които не са изцяло под контрола на ЕФР; или настоящо задължение, което възниква от минали събития, но не е признато, защото: не е вероятно да бъде необходим изходящ поток от ресурси, съдържащи икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга, за уреждане на задължението или в редките случаи, когато размерът на задължението не може да бъде оценен достатъчно надеждно. Условен пасив се оповестява, освен ако възможността за поява на изходящ поток от ресурси, съдържащи икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга, не е малка. Условните пасиви се оценяват към датата на всеки счетоводен баланс, за да се определи дали е станала вероятна появата на изходящ поток от ресурси, съдържащи икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга. Ако стане вероятно да бъде необходим изходящ поток от ресурси, съдържащи икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга, за елемент, третиран като условен пасив, се отчита провизия във финансовите отчети за периода, през който настъпва промяната на вероятността. 2. БЕЛЕЖКИ КЪМ СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС НЕТЕКУЩИ АКТИВИ 2.1 ДЪЛГОСРОЧНО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Дългосрочно предварително финансиране | - | 158 | 195 | 353 | 196 | ОБЩО | - | 158 | 195 | 353 | 196 | Много договори предвиждат заплащането на аванс преди започване на строителни работи, доставка на стоки или предоставяне на услуги. Понякога графикът на плащане в договора предвижда плащане въз основа на докладите за напредъка. Обикновено предварителното финансиране се изплаща във валутата на държавата или територията, в които е осъществен проектът. Съгласно принципите на текущо начисляване авансовите плащания, направени от ЕФР, се определят като активи. Предварителното финансиране е представено без отворените нареждания за събиране за авансите и без изчислените суми, които не са приключени към края на годината. Моментът, избран за събирането или усвояването на предварителното финансиране, определя дали то се оповестява като краткосрочен или дългосрочен актив по предварително финансиране. Усвояването се определя от споразумението, на което проектът се основава. Всяко възстановяване на средства или усвояване, което трябва да се осъществи преди изтичането на дванадесет месеца от отчетната дата, се оповестява като краткосрочно предварително финансиране, а следователно и като текущ актив. Тъй като много от проектите на ЕФР са с дългосрочен характер, необходимо е свързаните с тях аванси да бъдат на разположение за повече от една година. Затова тези суми по предварително финансиране са показани като дългосрочни активи. Увеличението на дългосрочното предварително финансиране с 157 млн. EUR спрямо 31.12.2009 г. се дължи главно на увеличение на предварителното финансиране, свързано с проекти между държави от АКТБ (118 млн. EUR), програмирана помощ (58 млн. EUR), компенсирано от намаление на дългосрочното предварително финансиране, свързано със секторната политика (13 млн. EUR). ТЕКУЩИ АКТИВИ 2.2 КРАТКОСРОЧНО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Краткосрочно предварително финансиране (бруто) | 172 | 2 211 | 732 | 3 115 | 2 957 | Минус предвиденото приключване на предварителното финансиране | (72) | (1 469) | (477) | (2 019) | (2 158) | ОБЩО | 100 | 742 | 255 | 1 096 | 800 | Предвидено приключване на предварителното финансиране представлява сумата на допустимите разходи, които се е очаквало, че са направени от бенефициерите на неприключени суми по предварително финансиране в края на годината, но за които все още не е съобщено. Тези суми се взимат и като разходи в отчета за стопанския резултат за отчетния период. Увеличението на нетното краткосрочно предварително финансиране с 296 млн. EUR се дължи главно на увеличение на нетното предварително финансиране по 9-ия ЕФР (235 млн. EUR), което обхваща увеличение на предварителното финансиране, свързано с проекти между държави от АКТБ (191 млн. EUR), секторна политика (76 млн. EUR), други програми за помощ, свързани с предишни ЕФР (19 млн. EUR), и спешна помощ (14 млн. EUR). Това увеличение бе частично компенсирано от намаление на нетното предварително финансиране, свързано с програмирана помощ (76 млн. EUR). Гаранции, получени по отношение на предварително финансиране За предварителното финансиране се предвиждат гаранции, които се освобождават, когато се извърши и последното плащане. Гаранцията има две различни стойности, наречени „номинална“ и „текуща“ стойност. При „номиналната“ стойност пораждащото събитие е свързано със съществуването на гаранцията. При „текущата“ стойност пораждащото събитие за гаранцията е плащането на предварителното финансиране и/или последващите изчиствания. Към 31 декември 2010 г. „номиналната“ стойност на гаранциите, получени от ЕФР във връзка със суми по предварително финансиране, възлиза на 674 млн. EUR. „Текущата“ стойност на тези гаранции възлиза на 363 млн. EUR. Към 31 декември 2009 г. тези стойности са съответно 684 млн. EUR и 414 млн. EUR. 2.3 КРАТКОСРОЧНИ ВЗЕМАНИЯ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Вземания от клиенти | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Вземания от държавите-членки | - | 125 | - | 125 | 4 | Начислени приходи и разходи за бъдещи периоди | 2 | 104 | 6 | 112 | 47 | ОБЩО | 9 | 233 | 5 | 247 | 66 | Вземания от клиенти млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Вземания от клиенти | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | - Обезценка на вземания от клиенти | (1) | (6) | (1) | (8) | (6) | ОБЩО | 6 | 4 | 0 | 10 | 14 | Това са нареждания за събиране на вземания, вписани по сметките към 31 декември 2010 г. като установени вземания, които трябва да бъдат събрани и не са вече включени в други позиции в частта за активи на счетоводния баланс. Салдото при приключване на нарежданията за събиране представлява стойността на нарежданията за събиране, които са издадени, но още не са платени в края на годината. Счетоводителят преценява размера на провизия за загуби от обезценка за сумите, които бенефициерите дължат и които е малко вероятно да бъдат събрани. Тази провизия се основава на две променливи: - Оценка на риска от несъбиране в сътрудничество с разпоредителя с бюджетни кредити - Възрастта на задължението, като се прилага обща провизия, основана на историческите ставки на загубите от вземания, които не подлежат на специфично намаляване. - Фактът, че е направена такава корекция, не означава, че събирането на тези суми в бъдеще е отменено. Движенията по отворените нареждания за събиране на вземания са подробно представени по-долу. млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 2010 г. | ОБЩО 2009 г. | Отворени нареждания за събиране в началото на годината | 7 | 13 | 0 | 20 | 23 | Издадени нареждания за събиране | 24 | 58 | 83 | 164 | 60 | Приключени нареждания за събиране | (24) | (60) | (83) | (166) | (63) | Изпълнени | (15) | (50) | (78) | (143) | (45) | Отменени (член 73 от ФР) | 0 | (1) | - | (1) | (1) | Анулирани | (4) | (1) | 0 | (5) | (1) | Компенсирани | (5) | (8) | (4) | (17) | (16) | Отворени нареждания за събиране в края на годината | 7 | 11 | 0 | 18 | 20 | Вземания от държавите-членки Вземанията в размер на 125 млн. EUR от държавите-членки в 9-ия ЕФР включват дължима вноска от Италия, която беше получена през януари 2011 г. Начислени приходи и разходи за бъдещи периоди Начислените приходи и разходите за бъдещи периоди включват главно начислени лихви по суми от предварителното финансиране и лихви, свързани със забавени плащания на нареждания за събиране. Освен това приходите от начислени лихви по банкови сметки са включени в тази позиция. Увеличението на начислените приходи и разходите за бъдещи периоди от 65 млн. EUR се обяснява с по-високата начислена лихва по предварителното финансиране (62 млн. EUR). Това увеличение е в съответствие с увеличените салда по дългосрочното и краткосрочното предварително финансиране (вж. бележки 2.1. и 2.2). 2.4 СВЪРЗВАЩИ СМЕТКИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | към/от 6-и ЕФР | (2 065) | (214) | - | (2 279) | (2 279) | към/от 7-и ЕФР | - | 2 279 | - | 2 279 | 2 279 | към/от 8-и ЕФР | - | (3 076) | 513 | (2 563) | (2 773) | към/от 9-и ЕФР | 3 076 | - | (3 526) | (450) | 1 412 | към/от 10-и ЕФР | (513) | 3 526 | - | 3 013 | 1 361 | ОБЩО | 497 | 2 516 | (3 013) | 0 | 0 | За по-голяма ефективност единната каса, обхващаща всички ЕФР, е разпределена към 10-ия ЕФР; в резултат на това се осъществяват операции между отделните ЕФР, които се компенсират чрез свързващите сметки между счетоводните баланси на различните ЕФР. Главните движения през 2010 г. по свързващите сметки включват плащания, направени от 10-ия ЕФР за изпълнението на 8-и и 9-и ЕФР, и парични средства, получени от 10-и ЕФР, свързани с вноски, поискани по 9-и ЕФР. 2.5 ПАРИ И ПАРИЧНИ ЕКВИВАЛЕНТИ[6] млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Налични пари в банки | - | - | 781 | 781 | 444 | Гаранционни сметки на STABEX | - | - | 17 | 17 | 65 | Банкови сметки за съфинансиране | - | 7 | 2 | 10 | 13 | Специален фонд за ДР Конго[7] | - | - | 0 | 0 | 1 | ОБЩО | - | 7 | 801 | 808 | 523 | Налични пари в банки млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Специални сметки — финансови институции на държавите-членки | - | - | 599 | 599 | 392 | Текущи сметки — търговски банки | - | - | 180 | 180 | 48 | Местни посредници по плащанията | - | - | 1 | 1 | 3 | ОБЩО | - | - | 781 | 781 | 444 | Общото увеличение на касовите наличности в банките се обяснява главно с по-ниското от планираното усвояване на бюджета през 2010 г. Освен това поради допълнителните почивни дни в края на 2010 г. държавните касови сметки не бяха достъпни през последната седмица от годината. Затова касовите ресурси на ЕФР трябваше да осигурят достатъчно средства за покриване на всички плащания, които е можело да бъдат наредени през последната седмица. Това доведе до високи салда по касовите наличности на финансовите институции на държавите-членки и по текущите сметки на търговските банки в края на годината. Сметките на местните посредници по плащанията представляват суми по банкови сметки, намиращи се в държави от АКТБ и ОСТ, които се използват за извършване на плащания в местна валута в държавата бенефициер. Тези сметки са в евро или във валутата на някоя от държавите-членки на ЕС. С цел постигане на по-централизирано управление на плащанията през 2010 г. бяха закрити 9 от общо 17-те останали сметки на местни посредници по плащанията. Гаранционни сметки на STABEX млн. EUR | Салдо към 31.12.2010 г. | Салдо към 31.12.2009 г. | Судан | 0 | 36 | Сейнт Лусия | 7 | 15 | Сейнт Винсент и Гренадини | 4 | 4 | Зимбабве | 0 | 3 | Кот д’Ивоар | 2 | 2 | Малави | 1 | 1 | Други държави | 2 | 3 | ОБЩО | 17 | 65 | STABEX е съкращение на компенсаторната финансова схема на Европейския съюз за стабилизиране на приходите от износ на страните от АКТБ. Тя е въведена с конвенцията от Ломе I (1975 г.) с цел преодоляване на негативното въздействие от нестабилността в приходите от износ на селскостопански продукти. Салдото по гаранционните сметки на STABEX представлява общата сума на съществуващите средства по STABEX, които ще бъдат прехвърлени на по-късна дата към съответната държава бенефициер от АКТБ. Салдото е разпределено за 10-ия ЕФР. През 2010 г. четири гаранционни сметки на STABEX бяха закрити след приключването на дейността на инструмента за помощ STABEX. Освен тези средства съществуват други средства по STABEX, държани от страните бенефициери от АКТБ. Щом Комисията и държавата бенефициер (от АКТБ) стигнат до споразумение относно начина на използване на средствата по STABEX, двете страни подписват конвенция за трансфер. В съответствие с разпоредбите на член 211 от Споразумението от Ломе IV[8] (ревизирано) средствата се прехвърлят по лихвоносна сметка, подписана от двете страни (Европейската комисия и държавата бенефициер), открита на името на държавата от АКТБ. Средствата остават по тези сметки, подписани и от двете страни, докато не бъде оправдан трансфер по проект в РВЗ (рамка за взаимни задължения). Разпоредителят с бюджетни кредити на Комисията има правото да се подписва срещу сметката, за да гарантира, че средствата се отпускат по предназначение. Средствата по сметките, подписани и от двете страни, са собственост на държавата от АКТБ и следователно не се вписват като активи в отчетите на ЕФР. Трансферите по тези сметки се вписват като плащания по STABEX. През 2010 г. 32 млн. EUR бяха върнати към ЕФР от сметки, подписани и от двете страни, в страни от АКТБ в съответствие с член 1.4 от Вътрешното споразумение за 10-ия ЕФР[9]. Тези средства бяха прехвърлени от Сенегал (26 млн. EUR) и Камерун (2 млн. EUR). В допълнение 3 млн. EUR бяха върнати от сметки, подписани и от двете страни, в Лесото след извършване на одит.Тези приходи са включени в оперативните приходи (инструмент за помощ STABEX) на отчета за стопанския резултат за 10-ия ЕФР. Банкови сметки за съфинансиране млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Банкови сметки за съфинансиране | - | 7 | 2 | 10 | 13 | ОБЩО | - | 7 | 2 | 10 | 13 | Тези банкови сметки включват суми, свързани със споразуменията за съфинансиране от 2007 г. и по-рано. Тези средства за съфинансиране са собственост на съответните държави-членки и поради това съответната сума е вписана като платима. Следователно ефектът върху нетните активи е нулев. Италианското съфинансиране по 9-ия ЕФР все още продължава в Сомалия. Един проект в Танзания, свързан със същото съфинансиране, беше приключен през 2010 г. Банковите сметки за съфинансиране на 10-ия ЕФР се отнасят за стари проекти за съфинансиране, които са в процес на приключване. Тези средства ще бъдат върнати на държавите-членки, след като разпоредителят с бюджетни кредити издаде указания за това. ТЕКУЩИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ 2.6 КРАТКОСРОЧНИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Текущи задължения | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Начислени разходи | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | Отложена капиталова вноска | - | - | 272 | 272 | 232 | ОБЩО | 45 | 392 | 608 | 1 045 | 860 | Общото увеличение на краткосрочните задълженията от 185 млн. EUR се обяснява с увеличение в текущите задължения от 144 млн. EUR и увеличение в отложената капиталова вноска от Ирландия в размер на 40 млн. EUR. Текущи задължения млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Доставчици и други | 25 | 182 | 193 | 400 | 320 | Задължения към държавите-членки — съфинансиране | - | 7 | 68 | 75 | 13 | Разни задължения | - | - | 12 | 12 | 10 | ОБЩО | 25 | 189 | 273 | 487 | 343 | Краткосрочните задължения включват декларациите за направени разходи, получени от ЕФР в рамките на дейностите, свързани с безвъзмездни средства и обществени поръчки. Те се вписват с декларираната сума в момента на получаване на искането. Същата процедура се прилага за фактурите и кредитните известия, получени в рамките на дейностите, свързани с обществените поръчки. Съответните декларации за направени разходи са взети предвид за процедурите по разделяне на финансовите периоди в края на годината. След вписването за разделяне на финансовите периоди очакваните допустими суми се записват като начислени разходи. Доставчици и други В този бюджетен ред са включени сумите, дължими на доставчиците, както и тези, дължими на публични органи и трети държави. Увеличението от 80 млн. EUR спрямо предишния отчетен период се състои основно от увеличение от 40 млн. EUR на задълженията към доставчици, увеличение от 21 млн. EUR на задълженията към трети държави и увеличение от 14 млн. EUR на дължимите суми към публични органи. Задължения към държавите-членки — съфинансиране Получените вноски по съфинансирането са представени като задължения към държавите-членки, тъй като те изпълняват критериите за условни приходи от операции, различни от размяна. ЕФР трябва да използва вноските, за да предоставя услуги на трети страни, или в противен случай трябва да върне активите (получените вноски) на държавите-членки. Неизплатените задължения по споразумения за съфинансиране представляват получената вноска за съфинансиране минус направените разходи по проекта. Ефектът върху нетните активи е нулев. 10 млн. EUR от задълженията по съфинансирането към държавите-членки са свързани със споразумения за съфинансиране от 2007 г. и по-рано. Тези средства се съхраняват в съответните банкови сметки, вж. 2.5 по-горе банкови сметки за съфинансиране. През 2010 г. бяха получени нови вноски по предварителното финансиране в размер на 65 млн. EUR (Франция 39 млн. EUR, Испания 12 млн. EUR, Белгия 11 млн. EUR, Дания 2 млн. EUR и Нидерландия 1 млн. EUR). Средствата, които се отнасят до споразумения за съфинансиране, подписани през 2008 г. и по-късно, не се съхраняват в съответните банкови сметки. 2 млн. EUR от вноските по съфинансирането бяха прекласифицирани от резервите (вж. 1.1 консолидиран отчет за промените в нетните активи). Задълженията по съфинансирането бяха намалени с 1 млн. EUR, за да се компенсират разходите, направени по проектите за съфинансиране (вж. 3.1 и 3.2). Разни задължения Разните задължения включват главно неразпределени парични постъпления и върнати суми. Начислени разходи млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Начислени разходи | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | ОБЩО | 20 | 203 | 63 | 286 | 286 | В края на годината се прави оценка относно допустимостта на разходите, направени от бенефициерите на средства от ЕФР, но които още не са вписани. След тези изчисления на разделянето на финансовите периоди очакваните допустими суми се записват като начислени разходи. Частта от начислените разходи, които са обхванати от сумата по предварителното финансиране, се представя като предвидено приключване на предварителното финансиране ( вж. 2.2). Отложена капиталова вноска за фонда млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Обединеното кралство | - | - | 269 | 269 | 228 | Ирландия | - | - | 3 | 3 | 3 | ОБЩО | - | - | 272 | 272 | 232 | Това включва вноските на държавите-членки, платени предварително. НЕТНИ АКТИВИ 2.7 ПОИСКАН КАПИТАЛ НА ФОНДА млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО | Капитал на фонда | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Капитал на фонда — съфинансиране[10] | - | - | 70 | 70 | Непоискан капитал на фонда | - | (4 160) | (21 152) | (25 312) | Непоискан капитал на фонда — съфинансиране10 | - | - | (69) | (69) | Поискан капитал на фонда 31.12.2009 г. | 12 840 | 7 539 | 2 | 20 381 | Капитал на фонда | 12 840 | 11 699 | 21 152 | 45 691 | Непоискан капитал на фонда | - | (660) | (21 152) | (21 812) | Поискан капитал на фонда 31.12.2010 г. | 12 840 | 11 039 | 0 | 23 879 | Капиталът на фонда представлява общият размер на вноските от държавите-членки за съответния ЕФР, както е посочено във всяко от вътрешните споразумения. Непоисканите средства представляват първоначалните средства, които още не са поискани от държавите-членки. Поисканият капитал представлява сумата на първоначалните средства, за които държавите-членки са поискали да бъдат прехвърлени по касовите сметки в съответствие с процедурата по член 16 от Финансовия регламент за 10-ия ЕФР. Целият капитал на 8-ия ЕФР бе поискан и получен. Първоначалните средства, предоставени за 9-ия ЕФР, които се равняваха на 10 555 млн. EUR в началото, бяха увеличени със сумата от 105 млн. EUR през 2004 г., която бе отпусната от ЕИБ в съответствие с разпоредбите на Директива 2003/583/ЕО на Съвета. Допълнителните средства са за действия, които трябва да се предприемат в Демократична република Конго. Член 2, параграф 2 от Вътрешното споразумение за 9-ия ЕФР определя 1 000 млн. EUR в резерв, които бяха отпуснати от 2004 г. до 2007 г. с различни решения на Съвета[11]. След решението на Съвместния съвет АКТБ/ЕС от 2007 г.[12] Комисията реши да отправи покана за допълнителни доброволни вноски в подкрепа на Финансовия инструмент за мир в Африка в рамките на сътрудничеството в АКТБ, което увеличи 9-ия ЕФР с 39 млн. EUR. 10-ият ЕФР влезе в сила през 2008 г. с капитал на фонда, възлизащ на 21 152 млн. EUR в съответствие с Вътрешното споразумение, приложимо за 10-ия ЕФР. Капитал на фонда млн. EUR | Вноски | % | Непоискани 9-и ЕФР 31.12.2009 г. | Поискани през 2010 г. | Непоискани 9-и ЕФР 31.12.2010 г. | Австрия | 2.65 | (111) | 93 | 19 | Белгия | 3.92 | (165) | 137 | 27 | Дания | 2.14 | (90) | 75 | 15 | Финландия | 1.48 | (62) | 52 | 10 | Франция | 24.30 | (1 021) | 851 | 170 | Германия | 23.36 | (981) | 818 | 164 | Гърция | 1.25 | (53) | 44 | 9 | Ирландия | 0.62 | (26) | 22 | 4 | Италия | 12.54 | (487) | 439 | 88 | Люксембург | 0.29 | (12) | 10 | 2 | Нидерландия | 5.22 | (219) | 183 | 37 | Португалия | 0.97 | (41) | 34 | 7 | Испания | 5.84 | (245) | 204 | 41 | Швеция | 2.73 | (115) | 96 | 19 | Обединеното кралство | 12.69 | (533) | 444 | 89 | ЕИБ | N.A. | - | - | (40) | ОБЩО | 100.00 | (4 160) | 3 500 | (660) | Обикновените вноски, поискани и получени по 9-и ЕФР от 15 участващи държави-членки през годините 2010 и 2009, са описани по-горе. През 2011 г. ще бъде направено последното искане по 9-ия ЕФР и ще бъдат поискани първите вноски по 10-ия ЕФР, в който участват всичките 27 държави-членки. 2.8 ДРУГИ РЕЗЕРВИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | към/от 6-и ЕФР | 94 | 490 | - | 584 | 584 | към/от 7-и ЕФР | 533 | 1 135 | - | 1 668 | 1 668 | към/от 8-и ЕФР | - | 2 762 | 102 | 2 864 | 2 779 | към/от 9-и ЕФР | (2 762) | - | 231 | (2 531) | (2 682) | към/от 10-и ЕФР | (102) | (231) | - | (333) | (97) | ОБЩО | (2 237) | 4 157 | 333 | 2 252 | 2 252 | От влизането в сила на 10-и ЕФР през 2008 г. всички освободени средства от предходни ЕФР бяха прехвърлени към резерва за изпълнение на 10-ия ЕФР. Този резерв можа да бъде поет като задължение само съгласно условията, посочени в член 1.4 от Вътрешното споразумение за 10-ия ЕФР. През 2010 г. към 10-ия ЕФР бяха прехвърлени освободени средства от 8-ия и 9-ия ЕФР в размер на съответно 85 млн. EUR и 151 млн. EUR. 3. БЕЛЕЖКИ КЪМ ОТЧЕТА ЗА СТОПАНСКИЯ РЕЗУЛТАТ 3.1 ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 2010 г. | ОБЩО 2009 г. | Възстановяване на разходи | 8 | 20 | 0 | 29 | 24 | Възстановяване на средствата по STABEX | 32 | - | - | 32 | - | Печалби от валутно-курсови разлики | 14 | 61 | 3 | 78 | 25 | Оперативни приходи — съфинансиране | - | - | 1 | 1 | - | ОБЩО | 54 | 82 | 4 | 140 | 49 | Тази позиция представлява нарежданията за събиране на вземания, издадени от ЕФР, и приспадането от следващи плащания, записани в счетоводната система на ЕФР, за събирането на вече изплатени разходи въз основа на проверки, одити или анализ на допустимостта. Трябва да се отбележи, че събирането на суми по предварителното финансиране не е включено като приход, а е кредитирано по позицията за предварително финансиране в счетоводния баланс. Възстановяване на недължими плащания През 2010 г. бяха издадени нарежданията за събиране за недължими плащания за сумата от 11 млн. EUR спрямо 3 млн. EUR през 2009 г. 7 млн. EUR от тях се отнасяха за възстановяване на разходи и затова бяха вписани като оперативни приходи. 4 млн. EUR представляваха възстановяване на платени суми по предварителното финансиране и бяха вписани в счетоводния баланс като актив на предварителното финансиране. Естеството на възстановяването на недължими плащания може да се обобщи, както следва: млн. EUR | Нередност | 5 | 3 | 8 | 0 | 1 | 1 | Оповестени от ОЛАФ | 1 | - | 1 | 1 | - | 1 | ОБЩО | 7 | 4 | 11 | 2 | 1 | 3 | Възстановяване на средствата по STABEX През 2010 г. 32 млн. EUR бяха върнати към ЕФР от сметки, подписани и от двете страни, в страни от АКТБ в съответствие с член 1.4 от Вътрешното споразумение за 10-ия ЕФР[13]. Тези средства бяха прехвърлени от Сенегал (26 млн. EUR) и Камерун (2 млн. EUR). В допълнение 3 млн. EUR бяха върнати от сметки, подписани и от двете страни, в Лесото след извършване на одит.Тези приходи са включени в оперативните приходи (инструмент за помощ STABEX) на отчета за стопанския резултат за 10-ия ЕФР. Печалби от валутно-курсови разлики Печалбите от валутно-курсови разлики са резултат от ежедневните дейности и свързаните с тях сделки, извършвани във валути, различни от еврото, както и от преоценката в края на годината, необходима за изготвяне на отчетите. Те съдържат както реализираните, така и нереализираните печалби. Оперативни приходи — съфинансиране Оперативните приходи, отнасящи се до съфинансирането, представляват използваните вноски (вж. 3.2). Тъй като тези вноски изпълняват критериите за условни приходи от операции, различни от размяна, вноската се признава в съответствие с изпълнението на проекта за съфинансиране. 3.2 ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 2010 г. | ОБЩО 2009 г. | Оперативни разходи — инструменти за помощ | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Оперативни разходи — съфинансиране | 1 | 1 | 0 | Загуби от валутно-курсови разлики | 10 | 41 | 7 | 58 | 44 | Обезценка на вземания | 0 | 2 | 1 | 3 | 1 | ОБЩО | 116 | 1 230 | 1 567 | 2 914 | 3 103 | Оперативни разходи — инструменти за помощ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 2010 г. | ОБЩО 2009 г. | Програмирана помощ | 13 | 114 | 1 000 | 1 127 | 877 | Макроикономическа подкрепа | 0 | 35 | - | 35 | 93 | Секторна политика | 3 | 762 | - | 765 | 1 139 | Проекти между държави от АКТБ | - | 181 | 154 | 336 | 364 | Спешна помощ | - | 78 | 364 | 442 | 464 | Помощ за бежанци | (1) | - | - | (1) | 0 | STABEX | 46 | - | - | 46 | 23 | Sysmin | 10 | - | - | 10 | 3 | Други програми за помощ, свързани с предишни ЕФР[14] | - | (17) | - | (17) | 40 | Намаляване на дълга – инициатива „Тежко задлъжнелите най-бедни страни“ и Световната банка | 14 | - | - | 14 | (5) | Подкрепа за институциите | - | 3 | 41 | 44 | 31 | Постъпления от компенсации за износ | 21 | 16 | - | 37 | 34 | Фонд за Демократична република Конго | - | 15 | - | 15 | (6) | Общо | 105 | 1 188 | 1 559 | 2 852 | 3 058 | Оперативни разходи — съфинансиране Това са разходите, направени по проекти за съфинансиране през 2010 г. Тъй като получените вноски по съфинансирането изпълняват критериите за условни приходи от операции, различни от размяна, съответстваща сума на вноските беше призната като оперативни приходи (вж. 3.1). Оперативните разходи на ЕФР обхващат различните инструменти за помощ и са под различни форми в зависимост от това как средствата се изплащат и управляват. Загуби от валутно-курсови разлики Загубите от валутно-курсови разлики са резултат от ежедневните дейности и свързаните с тях сделки, извършвани във валути, различни от еврото, както и от преоценката в края на годината, необходима за изготвяне на отчетите — те са както реализирани, така и нереализирани. По отношение на нетната позиция — имаше нетна печалба от валутно-курсови разлики в размер на 20 млн. EUR за годината (печалби от 78 млн. EUR минус загуби от 58 млн. EUR). По-голямата част от нетната печалба от валутно-курсови разлики е свързана с валутите NGN (нигерийска наира): 4 млн. EUR, NAD (намибийски долар): 3 млн. EUR, FJD (фиджийски долар): 2 млн. EUR, PGK (кина от Папуа Нова Гвинея): 2 млн. EUR, HTG (хаитянски гурд): 2 млн. EUR и SZL (свазилендски лилангени): 2 млн. EUR. Обезценка на вземания Тази позиция включва основно корекциите на предварителното финансиране и сумите, намалени/загубени с оглед на събирането на суми от длъжниците. 3.3 АДМИНИСТРАТИВНИ РАЗХОДИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 2010 г. | ОБЩО 2009 г. | Административни разходи | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | ОБЩО | 0 | 6 | 80 | 86 | 90 | Тази позиция включва разходи за подкрепа, напр. административните разходи, свързани с планирането и изпълнението на ЕФР. Това включва разходи за изготвяне, последващи мерки, мониторинг и оценка на проектите, както и разходи за компютърни мрежи, техническа помощ и т.н. 3.4 ФИНАНСОВИ ПРИХОДИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 2010 г. | ОБЩО 2009 г. | Приходи от лихви — европейски банки | - | 0 | 0 | 1 | 1 | Приходи от лихви — STABEX[15] | 0 | - | - | 0 | 1 | Приходи от лихви за забавени плащания на нареждания за събиране | 0 | 0 | 2 | 3 | 1 | Лихви по предварителното финансиране | 3 | 76 | 12 | 91 | 47 | ОБЩО | 4 | 77 | 14 | 95 | 49 | Приходите от лихви през 2010 г. остават ниски поради продължаващото ниско равнище на лихвените проценти (главно EONIA (Euro Over Night Index Average) и пределния лихвен процент на ЕЦБ (използван за основните операции на ЕЦБ по рефинансиране). Приходи от лихви за забавени плащания на нареждания за събиране Това са лихви, натрупани по забавени плащания на нареждания за събиране от длъжници, включващи забавени плащания на вноски от държавите-членки. Тези средства могат да се използват за финансиране на проекти в съответствие с член 1 и член 6 от Вътрешното споразумение, приложимо за 10-ия ЕФР. Лихви по предварителното финансиране Лихвата по предварителното финансиране се отчита в момента на начисляването ѝ в съответствие с разпоредбите на финансовия регламент за 10-ия ЕФР. Увеличението на натрупаните лихви по предварителното финансиране спрямо тези през 2009 г. съответства на увеличението на дългосрочното и краткосрочното предварително финансиране (вж. бележки 2.1. и 2.2). 4. БЕЛЕЖКИ КЪМ ОТЧЕТА ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ 4.1 ПРЕДНАЗНАЧЕНИЕ И ИЗГОТВЯНЕ НА ОТЧЕТА ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ Информацията за паричните потоци се използва, за да осигури база за оценка на способността на ЕФР да генерира пари и парични еквиваленти и нуждите му да използва тези парични потоци. При изготвянето на отчета за паричните потоци е използван косвеният метод. Това означава, че нетният излишък или дефицит за финансовата година се коригира с ефекта от сделките, извършвани по безналичен начин, отсрочените или начислените минали или бъдещи оперативни приходи или плащания. Паричните потоци, произтичащи от операции в чуждестранна валута, се отчитат във валутата, използвана за счетоводството на ЕФР (евро), като към сумата в чуждестранна валута се прилага валутният курс на еврото към чуждестранната валута към датата на паричния поток. 4.2 ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ Отчетът за паричните потоци на ЕФР отразява само паричните потоци от оперативни дейности, тъй като ЕФР няма инвестиционни или финансови дейности. Целта на оперативните дейности е участие в постигането на преследвани от политиката резултати. 5. УСЛОВНИ АКТИВИ И ПАСИВИ И ДРУГИ ОПОВЕСТЯВАНИЯ 5.1 УСЛОВНИ АКТИВИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Гаранции за добро изпълнение | 33 | 270 | 57 | 360 | 287 | Гаранции за удържане | 15 | 192 | 20 | 227 | 186 | Условни активи, свързани със съдебни дела | - | 1 | - | 1 | - | ОБЩО | 48 | 462 | 77 | 587 | 473 | Гаранции за добро изпълнение Гаранциите за добро изпълнение понякога се изискват, за да се гарантира, че бенефициерите на средства от ЕФР изпълняват задълженията по своите договори с ЕФР. Увеличението с 73 млн. EUR на гаранциите за добро изпълнение се дължи на новите гаранции, получени по 9-и ЕФР (29 млн. EUR, свързани главно с помощи за секторната политика) и по 10-и ЕФР (43 млн. EUR, свързани главно с програмирана помощ). Гаранции за удържане Гаранциите за удържане се отнасят само за договорите за строителство. По принцип 10 % от междинните плащания за бенефициерите се задържат, за да се гарантира, че изпълнителят ще изпълни своите задължения. Тези задържани суми се записват като платими суми. Ако възлагащият орган даде своето одобрение, изпълнителят може вместо това да внесе гаранция за удържане, която замества сумата, удържана от междинното плащане. Тези получени гаранции се посочват като условни активи. Увеличението с 41 млн. EUR на гаранциите за удържане се обяснява главно с новите гаранции, получени по 9-и ЕФР (23 млн. EUR, свързани главно с помощи за секторната политика), и новите гаранции, получени по 10-и ЕФР (19 млн. EUR, свързани с програмирана помощ). 5.2 УСЛОВНИ ПАСИВИ млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Суми, свързани със съдебни дела | 0 | 6 | - | 6 | 1 | ОБЩО | 0 | 6 | - | 6 | 1 | Сумите по-горе се отнасят до делата за обезщетения, понастоящем заведени срещу ЕФР, други съдебни спорове и очакваните съдебни разходи. Всички условни пасиви и задълженията ще бъдат финансирани, ако станат дължими, от ЕФР през следващите години. ЕФР се финансират от държавите-членки. 5.3 ДРУГИ ОПОВЕСТЯВАНИЯ Бюджетни задължения млн. EUR | 8-и ЕФР | 9-и ЕФР | 10-и ЕФР | ОБЩО 31.12.2010 г. | ОБЩО 31.12.2009 г. | Неизпълнени бюджетни задължения, които още не са платени | 267 | 2 562 | 3 161 | 5 991 | 5 920 | Свързани суми, включени в отчета за стопанския резултат | (46) | (404) | (264) | (714) | (605) | ОБЩО | 221 | 2 158 | 2 897 | 5 277 | 5 314 | Неизпълнените бюджетни задължения представляват отворени задължения, за които още не са направени плащания и/или не са били отменени. Това е нормално следствие от съществуването на многогодишни програми. Към 31 декември 2010 г. неизпълнените бюджетни задължения възлизаха на 5 991 млн. EUR. Сумата, оповестена като бъдещо задължение, което трябва да бъде финансирано, е това бюджетно задължение минус свързаните с него суми, включени като разходи в отчета за стопанския резултат за 2010 г., което се равнява на общо 5 277 млн. EUR. 6. УПРАВЛЕНИЕ НА ФИНАНСОВИЯ РИСК Следните оповестявания по отношение на управлението на финансовия риск на Европейския фонд за развитие се отнасят за касовите операции, извършвани от Европейската комисия от името на Европейския фонд за развитие с цел прилагане на неговите ресурси; 6.1 ПОЛИТИКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА РИСКА И ДЕЙНОСТИ ПО ХЕДЖИРАНЕ Правилата и принципите на управление на касовите операции на ЕФР са посочени в Регламент № 215/2008 на Съвета относно финансовия регламент, приложим за 10-ия ЕФР, и във Вътрешното споразумение. В резултат на посоченото по-горе регламентиране се прилагат следните основни принципи: - Вноските на ЕФР се плащат от държавите-членки по специални сметки, открити в емисионната банка на всяка държава-членка или в определена от нея финансова институция. Сумите на вноските остават в тези специални сметки, до момента, когато плащанията от ЕФР трябва да бъдат направени. - Вноските в ЕФР се правят от държавите-членки в евро, докато плащанията на ЕФР са деноминирани в евро и в други валути, включително по-слабо познати валути. - Не може по банковите сметки, открити от Комисията от името на ЕФР, да се теглят суми, надвишаващи наличните. В допълнение към специалните сметки Комисията открива други банкови сметки от името на ЕФР във финансови институции (централни банки и търговски банки) с цел извършване на плащания и получаване на постъпления, различни от вноските на държавите-членки към бюджета в съответствие с член 44 от Регламент № 215/2008 на Съвета (вж. 6.4 по-долу). Всички търговски банки, в които са открити сметки на ЕФР, различни от „специалните сметки“, посочени по-горе, се избират от Комисията чрез покана за участие в търг. Касовите и платежните операции са силно автоматизирани и разчитат на модерни информационни системи. Прилагат се специални процедури, за да се гарантира сигурността на системата и да се осигури разделението на служебните задължения в съответствие с Финансовия регламент, стандартите на Комисията за вътрешен контрол и принципите за одит. Набор от писмени насоки и процедури уреждат управлението на касата и платежните операции с цел ограничаване на оперативния и финансовия риск и осигуряване на подходяща степен на контрол. Те обхващат различните области на работа, а съблюдаването на насоките и процедурите се проверява редовно. 6.2 ПАЗАРЕН РИСК 6.2.1 Валутен риск Всички вноски са в евро, а други валути се купуват само ако са необходими за извършване на плащания. В резултат касовите операции на ЕФР не са изложени на валутен риск. 6.2.2 Лихвен риск ЕФР не използва заеми, в резултат на което не е изложен на лихвен риск. ЕФР обаче печели лихви от наличностите по различните му банкови сметки. Затова Комисията от името на ЕФР е въвела мерки за гарантиране на това, че спечелената лихва редовно се адаптира към пазарните лихвени проценти, както и техните възможни колебания. Върху овърнайт наличностите по сметки в търговски банки се начисляват лихви всеки ден. Лихвите върху наличностите по тези сметки се основават на плаващи пазарни лихви, към които се прилага договорен марж (положителен или отрицателен). За повечето сметки изчисляването на лихвата е свързано с EONIA (Euro Over Night Index Average) и се коригира така, че да отразява всички колебания на този лихвен процент. За някои други сметки изчисляването на лихвата е свързано с пределния лихвен процент на ЕЦБ (използван за основните операции на ЕЦБ по рефинансиране). В резултат ЕФР не поема никакъв риск, че по неговите наличности ще бъде начислена по-ниска лихва от пазарната. 6.3 КРЕДИТЕН РИСК (РИСК КЪМ КОНТРАГЕНТА) В съответствие с Регламент № 215/2008 на Съвета по-голямата част от касовите ресурси на ЕФР се държат в „специалните сметки“, открити от държавите-членки за плащане на техните вноски. Повечето от тези сметки са към министерствата на финансите на държавите-членки или в националните централни банки. Тези институции носят най-нисък риск към контрагента за ЕФР (рискът се поема от държавите-членки). За частта от касовите ресурси на ЕФР, които са в търговски банки, с цел извършване на плащания, попълването на тези сметки се прави на принципа „точно навреме“ и автоматично се управлява от системата на Комисията за управление на паричните наличности. По всяка сметка се запазват минимални наличности, пропорционални на средната сума на ежедневните плащания, направени от тази сметка. Вследствие на това сумите, оставащи за едно денонощие по тези сметки, постоянно се запазват на ниско равнище, което ограничава риска за ЕФР. Освен това за подбора на търговските банки се прилагат специални насоки с цел допълнително минимизиране на риска към контрагента на ЕФР. Всички търговски банки се подбират чрез покана за участие в търг. Минималният краткосрочен кредитен рейтинг за допускане до тръжната процедура е Moody's P-1 или негов еквивалент (S&P A-1 или Fitch F1). При специални и надлежно обосновани обстоятелства може да се изисква и по-ниско равнище. 6.4 ЛИКВИДЕН РИСК Бюджетните принципи, които се прилагат за ЕФР, гарантират, че общите парични ресурси за бюджетния период са винаги достатъчни за извършване на всички свързани плащания. Действително всички вноски от държавите-членки са равни на общата сума на бюджетните кредити за плащания за съответния бюджетен период. Вноските от държавите-членки за ЕФР обаче се изплащат на три транша за година, докато плащанията подлежат на известна сезонност. С цел касовите ресурси да бъдат винаги достатъчни за покриване на плащанията, които трябва да бъдат направени в даден месец, редовно се обменя информация за касовата наличност между касата на Комисията и съответните разплащателни отдели, за да се гарантира, че плащанията, извършени във всеки период, не надвишават наличните касови ресурси. В допълнение към горното, в контекста на ежедневните касови операции на ЕФР автоматичните инструменти за управление ежедневно гарантират наличието на достатъчна ликвидност по всяка банкова сметка на ЕФР. 7. ОПОВЕСТЯВАНЕ НА СВЪРЗАНИ ЛИЦА Не са установени операции на свързани лица, изискващи отделно оповестяване по този раздел. 8. СЪБИТИЯ СЛЕД ДАТАТА НА СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС Към датата на одобрение на настоящите отчети счетоводителят на ЕФР не е забелязал, нито му е било съобщено за някакви съществени въпроси, които биха наложили отделно оповестяване в тази част. Годишните отчети и свързаните с тях бележки бяха подготвени, като бяха използвани най-актуалните налични данни, и това е отразено в представената по-горе информация. 9. РАВНЕНИЕ: СТОПАНСКИ РЕЗУЛТАТ — БЮДЖЕТЕН РЕЗУЛТАТ Стопанският резултат за годината е изчислен въз основа на принципите на счетоводната отчетност на базата на текущо начисляване. Бюджетният резултат обаче е основан на правила за касова отчетност в съответствие с Финансовия регламент. Тъй като и двата вида отчетност са резултат от едни и същи операции, добре е да се гарантира тяхната равняемост. Таблицата по-долу показва това равнение, като подчертава ключовите равняващи се суми, разделени на приходни и разходни позиции. млн. EUR | 2010 г. | 2009 г. | СТОПАНСКИ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | (2 765) | (3 094) | ПРИХОДИ | Вземания, които не засягат стопанския резултат | (33) | - | Вземания, установени през текущата година, но все още несъбрани | (4) | (3) | Вземания, установени през предходни години и събрани през текущата година | 10 | 13 | Нетен ефект на предварителното финансиране | 53 | 24 | Нетни начислени приходи | (173) | (75) | РАЗХОДИ | Разходи за текущата година, още неизплатени | 178 | 228 | Разходи от предходни години, платени през текущата година[16] | (155) | - | Анулирани плащания | 39 | 12 | Нетен ефект на предварителното финансиране | (353) | (506) | Нетни начислени разходи | (31) | 331 | БЮДЖЕТЕН РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА | (3 233) | (3 069) | Равняване на позиции — приходи Бюджетните приходи за дадена финансова година съответстват на събраните приходи от вземанията, установени в хода на годината, и на събраните суми от вземанията, установени през предходни години. Вземанията, които не засягат стопанския резултат , се записват в стопанския резултат, но от бюджетна перспектива не могат да се смятат за приходи, тъй като получената сума се прехвърля към резервите и не може да бъде отново поета като задължение без решение на Съвета. Вземанията, установени през текущата година, но все още несъбрани , трябва да бъдат приспаднати от стопанския резултат за целите на равняването, тъй като не са част от бюджетните приходи. Напротив, вземанията, установени през предходни години и събрани през текущата година , трябва да бъдат добавени към стопанския резултат за целите на равняването. Нетният ефект на предварителното финансиране е приключването на събраните суми по предварителното финансиране. Това е парично постъпление, което няма отражение върху стопанския резултат. Нетните начислени приходи се състоят главно от начисленията, направени за целите на разделянето на финансовите периоди в края на годината. Взема се предвид само нетният ефект, т.е. начислените приходи за текущата година, минус сторнираните начислени приходи от предходната година. Равняване на позиции — разходи Разходите за текущата година, още неизплатени , трябва да се добавят за целите на равняването, тъй като те са включени в стопанския резултат, но не са част от бюджетните разходи. Обратно, разходите от предходни години, платени през текущата година , трябва да бъдат приспаднати от стопанския резултат за целите на равнението, тъй като те са част от бюджетните разходи за текущата година, но нямат отражение върху стопанския резултат. Паричните постъпления от анулирани плащания не засягат стопанския резултат, но те засягат бюджетния резултат. Нетният ефект на предварителното финансиране е комбинация от новите суми по предварително финансиране, платени през текущата година (признати като бюджетни разходи за годината), и изчистването на предварителното финансиране, платено през текущата година или предходни години, чрез приемането на допустимите разходи. Последните представляват разход от гледна точка на начисляването, но не и в бюджетните сметки, тъй като плащането на първоначалната сума по предварителното финансиране вече е било счетено за бюджетен разход в момента на извършването на плащането. Нетните начислени разходи се състоят главно от начисленията, направени за целите на разделянето на финансовите периоди в края на годината, т.е. допустимите разходи, направени от бенефициерите на средства от ЕФР, но за които все още не е съобщено на ЕФР. Взема се предвид само нетният ефект, т.е. начислените разходи за текущата година, минус сторнираните начислени разходи от предходната година. 2. ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВО ИЗПЪЛНЕНИЕ УВОДНА БЕЛЕЖКА Предишни ЕФР - Решение № 1/2000 на Съвета АКТБ-ЕО от 21.7.2000 г. относно преходните мерки предвижда една част от неразпределените ресурси на предишните ЕФР да бъдат използвани съгласно съответните разпоредби на Споразумението от Котону, приложими предварително съгласно преходните мерки. - Решение № 410/2001 на Комисията от 16.3.2001 г., което определя средствата за индикативните програми за страните от АКТБ в рамките на споразумението за партньорство между ЕО и страните от АКТБ, предвижда неразпределените ресурси на предишните ЕФР в размер до 1,2 млрд. EUR да се използват за изпълнение съгласно правилата и процедурите на съответните ЕФР. Това трябва да стане преди влизане в сила на финансовия протокол за 9-ия ЕФР. - Решение № 1033/2001 на Комисията от 15.6.2001 г. определя средствата за регионални програми и за сътрудничество между държавите от АКТБ съгласно финансовия протокол към споразумението за партньорство между ЕО и страните от АКТБ. - Решение № 1252/2002 на Комисията от 11.7.2002 г. от една страна увеличава пакета от средства, предназначени за сътрудничество между държави от АКТБ с 60 млн. EUR от общите резерви от 6-и и 7-и ЕФР, а от друга страна предвижда тези допълнителни средства да бъдат използвани през периода преди влизане в сила на финансовия протокол на 9-ия ЕФР в съответствие с правилата и процедурите, приложими към първоначалните ЕФР. - И накрая, Решение № 3/2002 на Съвета АКТБ-ЕО от 23.12.2002 г. отнема сумата от 25 млн. EUR от неразпределените ресурси за 8-ия ЕФР (общ резерв), за да ги предостави за регионално сътрудничество в рамките на споразумението за партньорство между ЕО и страните от АКТБ. - Тъй като 6-и ЕФР бе закрит през 2006 г., а 7-и ЕФР бе закрит през 2008 г., годишните отчети вече не съдържат таблици за усвояването за тези ЕФР. Усвояването на прехвърлените салда обаче се намира в 9-ия ЕФР. - Както и през предишните години, за да се гарантира прозрачност при представянето на сметките за 2009 г., таблиците по-долу показват поотделно в рамките на 8-и ЕФР частта, която се използва въз основа на програмата, предвидена в конвенциите от Ломе, и частта, която се използва въз основа на програмата, предвидена в Споразумението от Котону. По отношение на последната част записването и представянето на отчетите е направено на основание на член 3, параграф 2 от приложение IV към споразумението за партньорство АКТБ-ЕО във връзка със страните. Този член предвижда за страните от АКТБ пакет от средства А, предназначен за покриване на макроикономическата подкрепа и помощта за програми и проекти, както и пакет B, предназначен за покриване на непредвидените нужди като спешна помощ, инициативи за намаляване на дълга и подкрепа за намаляване на негативните отражения от нестабилността на приходите от износ[17]. По отношение на регионите представянето на отчетите се прави въз основа на регионалната програма, посочена в глава 2 от споразумението за партньорство АКТБ-ЕО (индикативни регионални програми и сътрудничество между страните от АКТБ). - Съгласно точка 4 от приложение Iб (Многогодишната финансова рамка за периода 2008—2013 г.) към Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, остатъчното салдо и отменените суми от фондовете между 31.12.2007 г. и влизането в сила на 10-ия ЕФР бяха прехвърлени към 9-ия ЕФР, за осигуряване на способността на администрацията на ЕС за действие и за покриване на непрекъснатите разходи за обезпечаване на действащи проекти до влизането в сила на 10-ия ЕФР. 10-и ЕФР Споразумението за партньорство ЕО-АКТБ, подписано на 23 юни 2000 г. в Котону от държавите-членки на Европейската общност и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), влезе в сила на 1 април 2003 г. Споразумението от Котону бе изменено със споразумението, подписано от същите държави в Люксембург на 25 юни 2005 г. Решението за асоцииране на отвъдморските страни и територии (ОСТ) към Европейската общност (2001/822/ЕО), прието на 27 ноември 2001 г. от Съвета на Европейския съюз, влезе в сила на 2 декември 2001 г. Това решение бе изменено на 19 март 2007 г. (Решение 2007/49/ЕО). Вътрешното споразумение за финансирането и управлението на помощите, предоставени от Общността съгласно многогодишната финансова рамка за периода 2008—2013 г. в съответствие ревизираното Споразумение от Котону, прието от представителите на правителствата на държавите-членки на Европейската общност на 17 юли 2006 г., влезе в сила на 1 юли 2008 г. Съгласно Споразумението от Котону вторият период (2008—2013 г.) от помощта на Общността за страните от АКТБ и ОСТ се финансира от 10-ия ЕФР със средства от общо 22 682 млн. EUR, от които: - 21 966 млн. EUR, разпределени за страните от АКТБ в съответствие с многогодишната финансова рамка в приложение Iб към ревизираното Споразумение от Котону. - 286 млн. EUR, разпределени за държавите от ОСТ в съответствие с приложение IIАа към ревизираното решение на Съвета за асоцииране на държавите от ОСТ към Европейската общност. - 430 млн. EUR за Комисията за финансиране на разходи, възникващи от програмирането и изпълнението на ресурсите от 10-ия ЕФР, в съответствие с член 6 от Вътрешното споразумение. Към датата на влизане в сила на 10-ия ЕФР тези суми се допълват с непредвидени салда и освободени средства от системата за гарантиране на стабилни приходи от износ на първични селскостопански продукти (STABEX) по фондовете преди 9-ия ЕФР. Салдата и освободените суми следва да бъдат използвани и управлявани в съответствие с ревизираното Споразумение от Котону и Вътрешното споразумение. Разпределенията от 10-ия ЕФР за държавите и регионите от АКТБ са (в евро), както следва: - 15 300 млн. EUR за националните индикативни програми, от които: - 13 500 млн. EUR за пакети А, от които разпределения в размер на 12 385 млн. EUR бяха открити, а от тази сума 33 млн. EUR бяха прехвърлени към регионалните разпределения (регион MTR-PALOP). Освен това пакет А за Сенегал беше увеличен с 26 млн. EUR, които представляват освободени средства от Stabex; - 1 800 млн. EUR за пакети Б, от които първоначални разпределения в размер на 1 199 млн. EUR за резерв за непредвидени нужди (използвани за финансиране на различни инструменти, като годишния FLEX и ad-hoc FLEX за уязвимост и реакция на кризата с цените на продоволствените стоки); - 1 783 млн. EUR за регионалните индикативни програми, всички разпределения са открити; - 2 700 млн. EUR разпределения между страните от АКТБ, от които 2 330 млн. EUR са открити; - 683 млн. EUR резерв за последващи разпределени средства към националните и регионалните индикативни програми, вследствие на междинния и на окончателния преглед. - Резерв за изпълнение на 10-ия ЕФР, който не може да бъде мобилизиран От влизането в сила на 10-ия ЕФР на 1 юли 2008 г. оставащите салда и освободените суми от проекти по 9-ия ЕФР и предишни ЕФР са прехвърлени към резерва за изпълнение на 10-ия ЕФР с изключение на средствата по Stabex и административния пакет на 9-ия ЕФР. Този резерв може да бъде използван при условията, посочени в член 1.4 от Вътрешното споразумение за 10-ия ЕФР. По-долу този резерв е представен подробно към дата 31.12.2010 г. (млн. EUR): Общо средства, прехвърлени към резерва, който не може да бъде мобилизиран, на 10-и ЕФР | 318 | плюс освободени, но още непрехвърлени средства към 31.12.2010 г.: | 22 | минус средства, за които Съветът вече е решил в полза на Судан, Решение 2010/406/ЕС на Съвета от 12.7.2010 г. | -150 | Общо налични средства в резерва (АКТБ+ОСТ): | 190 | Резерв на Stabex по 10-ия ЕФР След закриването на сметките на Stabex неизползваните/освободените средства бяха прехвърлени към резерва пакет А за Stabex към 10-ия ЕФР (Вътрешно споразумение за 10-ия ЕФР, член 1.4), а след това към националните индикативни програми на съответните държави. Ситуацията с тези освободени средства и трансфери към 31.12.2010 г. е следната (млн. EUR): Съответна държава | Резерв пакет А за STABEX | Пакет А | Камерун | 2.28 | Ямайка | 0.06 | Лесото | 3.44 | Сенегал | 26.31 | Общо | 5.78 | 26.31 | Съфинансиране за 10-ия ЕФР При 10-ия ЕФР бяха подписани споразумения за трансфер за съфинансиране от държавите-членки и бяха открити бюджетни кредити за поети задължения на обща стойност 74,83 млн. EUR, докато бюджетни кредити за плащания бяха открити за получените суми от 54,38 млн. EUR. Ситуацията с бюджетните кредити за съфинансиране към 31.12.2010 г. е изложена в таблицата по-долу (млн. EUR): Бюджетни кредити за поети задължения | Бюджетни кредити за плащания | Съфинансиране — пакет А | 61.12[18] | 52.85 | Съфинансиране — между държавите от АКТБ | 12.15 | 0.64 | Съфинансиране — административни разходи | 1.56 | 0.89 | 74.83 | 54.38 | Следните таблици относно сумите, които са решени, договорени и платени, посочват нетни данни . Таблиците, представящи ситуацията по страни и по инструменти, са в приложението. 2.1 РАЗПРЕДЕЛЕНИ СРЕДСТВА [pic] [pic] [pic] 2.2 КОНСОЛИДИРАНИ ОТЧЕТИ [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] 2.3. ДРУГА ИНФОРМАЦИЯ ЗА УПРАВЛЕНИЕТО Съфинансиране с Италия (1985 г.) През 1985 г. Европейската комисия подписа с италианското правителство споразумение, което предвижда съфинансиране на проекти за развитие, управлявани от Комисията. Споразумението редовно беше удължено чрез размяна на писма между италианското правителство и комисаря за развитието до 31 декември 2004 г. По-късно посредством писмена процедура E/1588/2004 Комисията прие решение относно създаването на рамково споразумение за съфинансиране. Решението има за цел да установи бюджетната и регулаторна рамка на задълженията, поети по силата на споразумението. В този смисъл решението на Комисията предвижда съфинансирането да се осъществява от Комисията съгласно разпоредбите, установени във Финансовия регламент на ЕФР. Същите оправомощени или вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити на ЕФР имат правото по силата на това решение да управляват вноската на Италия към съфинансирането. Те са упълномощени също да определят окончателния срок за неговото изпълнение, в съответствие с приложимите правила. В съответствие с предвиденото в член 4, точка 4 от Споразумението, сключено през юли 1985 г. между Европейската комисия и италианското правителство, като тази разпоредба е потвърдена с член 3, точка 3 от Решение E/1588/2004, италианското правителство с писмо от 15.12.2006 г. поиска от Комисията да възстанови салдото по сметките на приключените проекти. Общият размер на тези салда възлиза на 4 708 867.66 EUR. Тази сума бе възстановена на италианското правителство през март 2008 г. Ситуацията с италианските средства, управлявани от Комисията за проекти в държавите от АКТБ към 31.12.2010 г., е представена по-долу. Общо 52 проекта, осъществени в страните от АКТБ, са съфинансирани от Италия от подписването на посоченото по-горе споразумение, от които само един проект „Четвърта програма за възстановяване — Сомалия“ е все още в процес на изпълнение и се управлява от делегацията на ЕС в Кения: Проект №: | Държава | Проект | Салдо (EUR) | Вноска | Плащания | Салдо (EUR) | 31/12/2009 г. | 2010 г. | 2010 г. | 31/12/2010 г. | ITA COF | 37 | Лихва от съфинансиране | 317 230.20 | 1 922.22 | 20 695.45 | 298 456.97 | ITA COF | 40 | Административни разходи | 408 990.37 | 95.97 | - | 409 086.34 | ITA COF | 50 | СОМАЛИЯ | Възстановяване | 8 411 323.52 | - | 1 689 159.97 | 6 722 163.55 | ОБЩО | 9 137 544.09 | 2 018.19 | 1 709 855.42 | 7 429 706.86 | За проекта в Танзания „Bogamoyo Road“ последното плащане бе извършено през 2010 г. и сметката бе закрита. Проект № | Държава | Проект | Салдо (EUR) 3