Предложение за РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 /* COM/2013/0235 final - 2013/0123 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася за прилагането на Регламент (EO) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“), в рамките на процедурата за преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на изравнителното мито, което е в сила за вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия. Общ контекст Настоящото предложение е направено в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие с изискванията по същество и процедурните изисквания, определени в основния регламент. Съществуващи разпоредби в областта на предложението С Регламент (ЕО) № 2603/2000[1] Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005[2] Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След проведено преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките с Регламент (ЕО) № 193/2007 Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ с произход от Индия за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета и с Регламент (ЕС) № 906/2011 след междинни преразглеждания. Междинното преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012. С Решение 2000/745/ЕО[3] Комисията прие ангажиментите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия. Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Не се прилага. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Консултация със заинтересованите страни Заинтересованите страни, засегнати от процедурата, имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. Събиране и използване на експертни становища Не бяха необходими външни експертни становища. Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Обобщение на предлаганите мерки На 24 февруари 2012 г., Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз, че започва преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на изравнителните мерки относно вноса на полиетилентерефталат с произход от Индия. Преразглеждането бе започнато след искане, подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа (CPME) от името на производители от Съюза, представляващи близо 95 % от общото производство на Съюза на ПЕТ. При разследването в рамките на преразглеждането бе установено продължаващо субсидиране на разглеждания продукт, което в случай на отмяна на изравнителните мерки би довело до повторно възникване на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза. Бе установено също така, че продължаването на срока на действие на мерките не противоречи на интереса на Съюза. Следователно се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за регламент с цел удължаване на срока на съществуващите мерки. Правно основание Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност. Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Европейския съюз. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следните причини: Формата на действие е описана в горепосочения основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Съюза, националните правителства, регионалните и местните органи, икономическите оператори и гражданите е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. Избор на инструменти Предлагани инструменти: регламент. Други средства не биха били подходящи поради следната причина: Основният регламент не предвижда други средства. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Предложението няма отражение върху бюджета на Съюза. 2013/0123 (NLE) Предложение за РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност[4] („основният регламент“), и по-специално член 18 от него, като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет, като има предвид, че: A. ПРОЦЕДУРА 1. Действащи мерки (1) С Регламент (ЕО) № 2603/2000[5] Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. С Регламент (ЕО) № 1645/2005[6] на Съвета Съветът измени нивото на действащите изравнителни мерки срещу вноса на ПЕТ от Индия. Измененията са следствие от ускорено преразглеждане, започнато в съответствие с член 20 от основния регламент. След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007[7] Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени впоследствие с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета [8] и с Регламент за изпълнение (ЕС) № 906/2011 на Съвета[9] след провеждане на частични междинни преразглеждания. Частичното междинно преразглеждане, проведено на по-късен етап, бе прекратено без изменение на действащите мерки, наложени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 559/2012 на Съвета[10]. С Решение 2000/745/ЕО[11] Комисията прие ангажиментите за спазване на минимален ценови праг на вноса, предложени от трима производители износители от Индия. (2) Тези изравнителни мерки се състоят от специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR за тон за поименно изброените индийски производители, а остатъчната ставка на митото, наложено върху вноса от всички други производители, е в размер на 69,4 EUR за тон. 2. Съществуващи антидъмпингови мерки (3) С Регламент (ЕО) № 2604/2000[12] Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПЕТ с произход, inter alia, от Индия. След преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки с Регламент (ЕО) № 192/2007[13] Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. 3. Искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките (4) След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие[14] на действащите окончателни изравнителни мерки, на 25 ноември 2011 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на посочените мерки в съответствие с член 18 от основния регламент („преразглеждане с оглед изтичане на срока“). Искането бе подадено от Комитета на производителите на полиетилентерефталат в Европа („заявителят“) от името на производители, които представляват близо 95 % от общото производство в Съюза на полиетилентерефталат. (5) Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повторно възникване на субсидирането и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза. (6) Преди да започне преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане, и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на искането за преразглеждане и вземането на взаимно договорено решение. Правителството на Индия обаче не отговори на отправената му от Комисията покана за консултации. 4. Започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие (7) След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 24 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз[15], („известието за започване на преразглеждане“) започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент. 5. Успоредно разследване (8) На 24 февруари 2012 г. Комисията също така започна преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на вноса на ПЕТ с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд[16]. 6. Разследване 6.1. Период на разследване в рамките на преразглеждането и разглеждан период (9) Разследването във връзка с вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. („периода на разследване в рамките на преразглеждането“ или „ПРП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността за продължаване или повторно възникване на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на ПРП (наричан по-долу „разглежданият период“). 6.2. Страни, засегнати от разследването (10) Комисията официално уведоми заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители от засегнатата държава, несвързаните вносители, ползвателите в Съюза, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока на действие. (11) На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност. (12) С оглед на видимо големия брой производители износители в Индия, както и несвързани производители и вносители в Съюза, бе счетено за целесъобразно да се прецени дали следва да се използва представителна извадка в съответствие с член 27 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и — ако това е така — да изготви такава, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване. (13) Седем производители износители отговориха във връзка с процеса на изготвяне на представителната извадка и изразиха желание да сътрудничат на разследването в рамките на преразглеждането. Въз основа на обема на техния износ за Съюза беше изготвена представителна извадка от трима производители износители от Индия. По отношение на посочената представителна извадка не бяха направени възражения от включените в извадката производители, от невключени в извадката производители или от съответните органи на Индия. (14) На тримата включени в представителната извадка производители износители бяха надлежно изпратени въпросници за попълване и бяха получени отговори от всички тях. Отговорите на въпросника на един индийски производител, включен в извадката, обаче разкриха, че той е изнасял само незначителни количества от разглеждания продукт по време на ПРП и поради това не е било уместно да се изчисляват проценти на субсидиите за това дружество. Поради това посещенията за проверка бяха извършени при останалите двама производители износители, които заедно представляват 99 % от общия внос от Индия за Съюза по време на ПРП. (15) След оповестяването на съществените факти и съображения („оповестяване“) един съдействащ индийски производител поиска изчисляване не неговия марж на субсидия. В това отношение беше потвърдено отново, че износът от страна на това дружество е бил незначителен и следователно не е оказал въздействие върху определянето на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането при настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Поради това искането беше отхвърлено. (16) Комисията обяви в известието за започване на преразглеждане, че тя е изготвила предварителна извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от тринадесетте производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на най-големия представителен обем на производство и продажби, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Извадката представляваше над 50 % от общото производство и продажби на Съюза по време на ПРП по разчетни данни. Заинтересованите страни бяха поканени да се запознаят с досието и да изразят становището си относно целесъобразността на този подбор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за започване на преразглеждане. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и приведоха състоятелни аргументи в подкрепа на това свое искане, беше дадена такава възможност. (17) Някои заинтересовани страни изказаха възражения по отношение на извадката от производители от Съюза. Те твърдят, че: (i) Комисията не следва да прибягва до изготвянето на представителна извадка, по-специално поради факта, че не е била използвана такава при предишното разследване; (ii) Методът, използван за изготвянето на извадката, беше оспорен на основание, че той „не разграничава три различни етапа“, а именно подкрепата за започването на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие, определянето на промишлеността на Съюза и изготвянето на извадки; (iii) Предварителната извадка е била изготвена въз основа на неточна и непълна информация; (iv) Изготвената предварителна извадка не е била представителна, тъй като включва субекти, а не групи; също така се твърди, че включването на дружество, преминало през неотдавнашно оттегляне на инвестициите, или дружество, което е претърпяло свързани продажби, е намалило представителността на извадката. (18) Аргументите, изтъкнати от страните, бяха разгледани, както следва: – Решението за използване на извадка се прави поотделно за всяко разследване в зависимост от конкретните обстоятелства във всеки отделен случай и член 22, параграф 6 от основния регламент не урежда използването на такава извадка за установяване на вреда в контекста на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие. За разлика от предишните разследвания, когато разследването на всички дружества, заявили своя интерес и оказали съдействие, бе възможно, Комисията е взела решение в настоящото преразглеждане, че с оглед на големия им брой, не е възможно всички производители от Съюза да бъдат разследвани в рамките на наличното време, и че условията на член 27 са следователно изпълнени. – Комисията не е „допуснала грешка“ при определянето на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, на промишлеността на Съюза, и при изготвянето на предварителната извадка, тъй като тези етапи са били независими един от друг и са били одобрени поотделно. Не беше доказано до каква степен използването на данни за производството и продажбите, предоставени от производителите от Съюза в контекста на разследване на подкрепата за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е оказало въздействие върху представителността на извадката. – Извадката беше изготвена въз основа на наличната информация към момента на подбора в съответствие с член 27 от основния регламент. Представителността на извадката беше преразгледана вследствие на коментарите на страните относно специфичните данни на търговското дружество. Нито един от направените коментари не беше счетен за обоснован. – Както се изисква по член 27 от основния регламент, извадката беше изготвена въз основа на най-големия представителен обем на производството и продажбите, който е възможно да бъде разследван в рамките на наличното време. Субектите, принадлежащи към по-големи групи, за които беше установено, че действат независимо от други дъщерни дружества в една и съща група, бяха счетени за представителни за промишлеността на Съюза и в резултат на това не беше необходимо разследване на цялата група на консолидирана основа. Същевременно дружествата бяха включени в представителната извадка като икономически субекти, като се гарантира, че всички съответни данни да могат да бъдат проверени. Освен това оттеглянето на инвестиции и наличието на свързани продажби са част от характеристиките на сектора през разглеждания период и следователно нито един от тези елементи не беше определен като намаляващ представителността на извадката. (19) След оповестяването страните повториха горепосочените аргументи, които вече бяха разгледани. (20) Изготвянето на извадка от несвързани вносители бе предвидено в известието за започване. Нито един от двадесет и четиримата несвързани вносители, с които беше установен контакт, не оказа съдействие по време на настоящото разследване. (21) Всичките петима известни доставчици на суровини бяха потърсени при започването и получиха съответния въпросник. Двама доставчици заявиха интерес и отговориха на въпросника. (22) Беше установен контакт с всички известни ползватели и асоциации на ползватели при започването на процедурата. Седемнадесет ползватели отговориха на въпросника. Двадесет сдружения на ползвателите от 16 държави членки зaявиха интерес и предоставиха коментари. 7. Проверка на получената информация (23) Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните заинтересовани страни: а) Производители износители – Dhunseri Petrochem и Tea Limited, Колката, Индия; – Reliance Industries Limited, Нави Мумбай, Индия; б) Производители от Съюза – Indorama Polymers Europe, UAB, Нидерландия; – Equipolymers, Италия, Германия; – Neo Group, UAB, Литва; – Novapet SA, Испания. в) Ползватели в Съюза – Coca-Cola Europe, Белгия; – Nestle Waters France, Франция. Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ 1. Разглеждан продукт (24) Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, а именно ПЕТ с вискозитетен индекс 78 ml/g или по-висок, съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от Индия. Понастоящем той е класиран в код по КН 3907 60 20. 2. Сходен продукт (25) Както в първоначалното разследване и в разследването по повод на преразглеждането, беше установено, че разглежданият продукт, т.е. ПЕТ, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в засегнатите страни, както и ПЕТ, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, имат еднакви основни физически и химически характеристики и употреба. Поради това те бяха счетени за сходни продукти в съответствие с член 2, буква в) от основния регламент. В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО 1. Въведение (26) Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии. Схеми на национално равнище а) Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“); б) Схема за възстановяване на мита („DDS“); в) Схема за фокусиране върху пазара („FMS“); г) Схема за фокусиране върху продукта („FPS“); д) Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“) е) Схема на предварителни разрешителни („AAS“); ж) Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване ("EPCGS"); з) Схема на звеното с експортна ориентация/специални икономически зони („SEZ/EOU“); и) Схема за експортно кредитиране („ECS“) й) Схема за освобождаване от подоходен данък („ITES“). Регионални схеми к) Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“); л) Схема на правителството на Гуджарат за поощряване на капиталовите инвестиции; м) Насърчителна схема спрямо данъка върху продажбите в Гуджарат („GSTIS“); н) Схема за освобождаване от данък върху продажбите на електроенергия в Гуджарат („GEDES“); о) Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра. (27) Схемите от буква а) и б) до з), посочени по-горе, са основани на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“, издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от министерството на търговията. Документът относно политиката за външната търговия, който е от значение за ПРП в настоящото разследване, е „Външнотърговска политика за периода 2009—2014 г. („ВТП 2009—2014 г.“). Освен това ПИ определя процедурите, уредени с ВТП 2009 — 2014 г. в наръчник на процедурите, том I („НП I 2009—2014 г.“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно. (28) Схемата, посочена в буква б) по-горе се основава на раздел 75 от закона за митниците от 1962 г. на раздел 37 от закона за централните акцизи от 1944 г., на раздели 93A и 94 от финансовия закон от 1994 г. и на правилника за митниците, централните акцизи и данъка върху услугите от 1995 г. Ставките за възстановяване на митата се публикуват редовно; приложимите ставки за възстановяване на мито през ПРП са ставките „всички отрасли“ (AIR) за периода 2011—2012 г., публикувани в уведомление № 68/2011- Customs (N.T.) на 22.9.2011 г. Схемата за възстановяване на мита е наричана също така схема за освобождаване от мита в глава 4 от ВТП 2009—2014 г. (29) Схемата, посочена в буква и) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия („РБИ“) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране. (30) Посочената в буква й) схема се основава на закона за данъка върху доходите (Income Tax Act) от 1961 г., изменян ежегодно със закона за финансите (Finance Act). (31) Схемата, посочена в буква к), се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на министерството на търговията и промишлеността на Западен Бенгал, последно заменено от известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г. (32) Схемата, посочена в буква л), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността. (33) Схемата, посочена в буква м), се управлява от правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността. (34) Схемата, посочена в буква н) по-горе, се основава на закона за данъчно облагане на електроенергията на Мумбай от 1958 г. (35) Схемата, посочена в буква о) се управлява от щата Махаращра и се основава на решенията на министерството на промишлеността, енергетиката и заетостта на правителството на Махаращра. (36) Разследването разкри, че включените в представителната извадка производители са получили ползи от следните схеми по време на ПРП по отношение на разглеждания продукт: Схеми на национално равнище а) Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“); б) Схема за възстановяване на мита („DDS“); в) Схема за фокусиране върху пазара („FMS“); г) Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“); д) Схема на предварителни разрешителни („AAS“). Регионални схеми · Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“); 2. Схема за кредитиране на вносни мита на материали, използвани в изнесени стоки („DEPBS“) а) Правно основание (37) Подробното описание на DEPBS се съдържа в глава 4.3 от ВТП 2009—2014 г., както и в глава 4 от НП I 2009—2014 г. б) Допустимост (38) Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема. в) Практическо приложение (39) Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти („SION“), като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт по време на ПРП за настоящото разследване беше 8 % с максимална горна граница от 58 INR/kg. (40) За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по изпращането индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, размера на кредитите по DEPBS за конкретната експортна сделка. Към този момент износителят знае точно каква полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка на кредита по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. (41) Бе установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане. (42) Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Срокът за подаване на заявления е 3 месеца след износа, но както ясно е предвидено в параграф 9.3 от НП I 2009—2014 г., заявленията, получени след крайния срок за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, ако се заплати минимална такса за забава (т.е. 10 % от размера на кредита). (43) Беше установено, че и двете включени в извадката дружества са използвали тази схема през първите три тримесечия на ПРП. г) Заключение по отношение на схемата DEPBS (44) В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това кредитите по DEPBS водят до ползи за износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност. (45) Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. (46) Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в схемата DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да получат ползи от схемата DEPBS. д) Отмяна на схемата DEPBS и преминаване към схема за възстановяване на мита („DDS“) (47) Чрез публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. на схемата DEPBS беше предоставено окончателно удължение с три месеца, с което нейната приложимост беше удължена до 30 септември 2011 г. Тъй като не бе публикувано последващо удължаване на срока, схемата DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. насам. Поради това беше счетено за необходимо да се провери дали могат да бъдат наложени мерки по член 15, параграф 1 от основния регламент. (48) Правителството на Индия обясни на Комисията, че при отмяна на DEPBS схемата, фирмите могат да изберат други схеми за освобождаване/опрощаване на мито, определени съгласно глава 4 от ВТП 2009—2014 г., т.е. схема на предварителните разрешения (AAS) или схема за възстановяване на мита. (49) Разследването показа, че и двете дружества, включени в извадката, са започнали да се възползват от DDS непосредствено след преустановяването на DEPBS. Трябва да се отбележи, че DDS бе въведена през 1995 г. и е съществувала едновременно с DEPBS през първите три тримесечия на ПРП и за няколко години преди ПРП. Не е било възможно обаче едновременно да се използва DDS и DEPBS по отношение на един и същ износ. През първите три тримесечия на ПРП, ставката по DDS възлиза на 2,2 % с горна граница от 1,5 INR/kg, което прави схемата по-малко благоприятна, а оттам и по-малко привлекателна от DEPBS. Трябва да се отбележи, че ПИ са предприели стъпки за организиране на плавен преход от DEPBS към DDS, както се посочва в циркулярно писмо №. 42/2011-customs от 22.9.2011 г.. В циркулярното писмо е обяснено, че „графикът за [мито] възстановяване през настоящата година включва позиции, които до този момент са били по схемата DEPBS“. Същият циркуляр посочва, че за секторите, опериращи по DEPBS, „бе решено да се осигури гладък преход за позиции в тези сектори, като бъдат включени в графика за възстановяване на мита. Като мярка ставките по тези позиции ще бъдат леко намалени в сравнение с тези по DEPBS в рамките на 1 % до 3 % за повечето стоки или услуги.“ С други думи циркулярът посочва, че действащите ставки за възстановяване на мито (процентите за възстановяване) от 1.10.2011 г. са определени, така че да предоставят сходна полза като тази по отменената схема DEPBS. (50) Ставката по DDS, приложима от 1 октомври за разглеждания продукт, е нараснала от 2,2 % на 5,5 % от стойността франко борд и съответната горна граница се е покачила от 1,5 INR/kg на 5,5 INR/kg. За тази нова ставка бе установено, че предоставя сходни проценти на субсидиране като тези по схемата DEPBS до 30 септември 2011 г.— със ставката си от 8 % и с максимална горна граница от 58 INR/kg. В зависимост от цените на ПЕТ, преобладаващи по време на ПРП, максималната горна граница по DEPBS е била като цяло приложима, което е довело до предполагаема полза от 4.64 INR/kg или 5,8 %. В случая на DDS, максималната горна граница не е приложима, т.е. предполагаемата полза възлиза на 5,5 %. (51) Разследването потвърди обосновката на предходното съображение. Средните годишни маржове на субсидиите на включените в извадката дружества са били 5,5 % и 6 % съответно по DEPBS и DDS. (52) Сравнението на двете схеми показва също, че имат много сходни характеристики по прилагането си. (53) Съображения 47, 48 — 51 по-горе доказват, че независимо от преустановяването на схемата DEPBS, произтичащите по нея ползи са продължени без прекъсване на почти същото равнище, като е осъществен плавен преход към схемата за възстановяване на мита. Поради тази причина се прави заключението, че субсидиите не са били отменени по смисъла на член 15, параграф 1, и че схемата DEPBS подлежи на изравнителни мерки. (54) След оповестяването на основните факти и съображения, един производител износител твърди, че DEPBS е оттеглена и поради това не следва да бъде предмет на изравнителни мерки. В отговор на това се отбелязва, че, както е обяснено по-горе в съображение 47 по-горе, DEPBS е прекратена на 30 септември 2012 г. Въпреки това субсидирането е продължило и износителите имат възможност да използват като алтернатива DEPBS, т.е. да кандидатствар и за получават ползи, например, по DDS или AAS. Следователно този аргумент беше отхвърлен. е) Изчисляване на размера на субсидията (55) В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе прието, че ползата е произтекла за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се задължава да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница за износ, в която, inter alia, е посочена сумата на кредита по DEPBS, който следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП. (56) При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. (57) Въз основа на гореописаното процентът на субсидията, установен за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 3,78 % и 4,42 %. 3. Схема за възстановяване на мита („DDS“); а) Правно основание (58) Подробното описание на DDS се съдържа в правилник за митата за възстановяване и акцизите от 1995 г., както е изменен с последващи уведомления. б) Допустимост (59) Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема. в) Практическо приложение (60) Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за възстановяване на мито, изчислено като процент от стойността франко борд на продуктите, изнасяни по тази схема. Митата за възстановяване са установени от ПИ за редица продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на средното количество или стойност на материалите, вложени в производството на даден продукт, и средният размер на митата, платени върху суровините. Те са определени независимо дали вносните мита са действително платени или не. Ставката по DDS за разглеждания продукт през ПРП за настоящото разследване е била 5,5 % от стойността франко борд, с максимална горна граница от 5,5 INR/kg. (61) За да има право дадено дружество на ползи по тази схема, то трябва да извършва износ. В момента на вписването на данните за пратка в митническия сървър (ICEGATE) се посочва, че износът се осъществява по DDS и размерът на субсидията се фиксира неотменимо. След като корабоплавателното дружество е подало манифест за износ и митническата служба е направила задоволително сравнение на този документ с данните в товарителницата, са изпълнени всички условия, за да се разреши изплащането на сумата за възстановяване — чрез директно плащане по банкова сметка на износителя или с менителница. (62) Износителят също така трябва да представи доказателства за реализиране на постъпленията от износа чрез банково удостоверение. Този документ може да се представи и след изплащането на сумата за възстановяване, но ПИ ще възстанови изплатената сума, ако износителят не предостави банково удостоверение в рамките на определен срок. (63) Стойността за възстановяване може да бъде използвана за всякаква цел. (64) Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти субсидията по схемата може да бъде счетоводно заведена на основата на текущо начисляване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. (65) За включените в извадката дружества беше установено, че са прилагали схемата DDS през последното тримесечие на ПРП. г) Заключение по отношение на схемата DDS (66) В рамките на DDS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Стойността за възстановяването на мита представлява финансово участие от страна на ПИ. Освен това със стойността за възстановяване на мита се облагодетелства износителят, тъй като се подобрява неговата ликвидност. (67) Също така DDS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. (68) Тази схема не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. (69) Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се възползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DDS. (70) Това се потвърждава от циркулярно писмо № 24/2001 на ПИ, в което е ясно посочено, че „[ставките за възстановяване на мита] нямат връзка с модела на действителното потребление и с действителното мито върху суровините на конкретен износител или индивидуалните доставките [...]“ и информира регионалните власти, че „компетентните местни органи не могат да изискват представянето на доказателства по отношение на действителните мита, наложени върху внесени суровини или суровини с местен характер [...], заедно с [искането на възстановяване], подадено от износителите.“. (71) С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че субсидиите по схемата подлежат на изравнителни мерки. д) Изчисляване на размера на субсидията (72) В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение бе устновена полза за получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ следва да изплати стойността за възстановяване на мита, която представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia, е посочена стойността за възстановяване на мита, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата от DDS да се извършва чрез сумиране на възстановените мита по сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП. (73) При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия оборот от износа на разглеждания продукт през разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. (74) Въз основа на гореописаното процентът на субсидията, установен за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 1,65 % и 1,32 %. 4. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“) а) Правно основание (75) Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграф 3.14 от ВТП 2009 — 2014 г. и в параграф 3.8 от НП I 2009 — 2014 г. б) Допустимост (76) Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема. в) Практическо приложение (77) При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в таблици 1 и 2 в приложение 37(C) към НП I 2009 — 2014 , има право на митнически кредит, който се равнява на 3 % от стойността франко борд. Считано от 1 април 2011 г., износът на всички продукти до държавите, изброени в таблица 3 на приложение 37(C) (Special Focus Markets), има право на митнически кредит, който се равнява на 4 % от стойността франко борд. От режима са изключени някои видове eкспортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, като например диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти. (78) Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. (79) Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (например заявка за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при предоставянето на митническия кредит. (80) Бе установено, че включените в извадката дружества са използвали тази схема по време на ПРП. г) Заключение по отношение на схемата FMS (81) В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по FMS водят до полза за износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност. (82) Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. (83) Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право на помощ по FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да получи ползи по схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти. д) Изчисляване на размера на субсидията (84) Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на ползата за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. (85) Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,19 % и 0,87 %. 5. Схема за стимулиране на титулярите със статут на износители („SHIS“) а) Правно основание (86) Подробно описание на схемата SHIS се съдържа в параграф 3.16 от ВТП 2009—2014 г. и в параграф 3.10 от НП I 2009—2014 г. Подробно описание на категориите на статут се съдържа в параграфи 3.10.1—3.10.4 от ВТП 2009—2014 г., както и в параграфи 3.1 — 3.5 от НП I 2009 — 2014 г. б) Допустимост (87) Производителите износители или търговците износители, които имат т.нар. признат статут на титуляр със статут на износител, се допускат за участие в тази схема. в) Практическо приложение (88) Право да получат статут имат търговските износители, както и производителите износители. В зависимост от техните експортни резултати през текущата година заедно с редица предходни години, заявителите получават един от следните статути: „Export House“, „Star Export House“, „Trading House“, „Start Trading House“ и „Premier Trading House“. (89) В рамките на схемата SHIS притежателите на статут имат право на митнически кредит, който се равнява на 1 % от стойността франко борд на износа в секторите, посочени в параграф 3.16.4 от ВТП 2009—2014 г., т.е. кожният сектор (с изключение на обработени кожи), секторът за текстил и юта, занаятите, машиностроителният отрасъл (с изключение на някои подсектори), пластмаси и основни химически продукти (с изключение на фармацевтичните продукти). Разглеждания продукт, представляващ вид пластмаса, е обхванат от схемата. (90) Митническите кредити по схемата SHIS не са прехвърляеми и трябва да бъдат използвани за плащане на мито върху производствено оборудване, използвано за производството на продукти, попадащи в някой от обхванатите сектори. (91) Ако заявителят се е възползвал от нулево мито по схемата EPCG през дадена година, той не отговаря на условията за допустимост на схемата SHIS за износ, извършен през тази година. (92) Схемата е въведена през 2009 г. за износа за периода 2009—2010 г. и 2010—2011 г. и чийто срок на действие се удължава годишно след това. С последното удължаване (вж. известие № 07/2012 — Митници от 9 март 2012 г.) валидността на схемата беше удължена до 31 март 2013 г. (93) Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти, митническите кредити по SHIS могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. (94) Разследването разкри, че едното включено в представителната извадка дружество е използвало тази схема по време на ПРП, а другото дружество не е отговаряло на разпоредбата, описана в съображение 90 по-горе. г) Заключение по отношение на схемата SHIS (95) В рамките на SHIS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата SHIS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение митническите кредити по SHIS представляват ползи износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност. (96) Освен това SHIS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. (97) Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Митническият кредит се използва в крайна сметка при вноса на производствено оборудване, което не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти. д) Изчисляване на размера на субсидията (98) Размерът на подлежащите на изравняване субсидии бе изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на ПРП бе установено, че съществува и която е осчетоводявана от съдействащия производител износител на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота от износа по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. (99) Процентът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за единственото дружество, включено в извадката, което се е възползвало от нея, възлиза на 1 %. 6. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“) а) Правно основание (100) Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 2009—2014 г. както и в глава 5 от НП I 2009—2014 г. б) Допустимост (101) Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема. в) Практическо приложение (102) В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 3 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 2009 — 2014 г. производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък. (103) Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за вътрешен износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS. г) Заключение по отношение на схемата EPCGS (104) В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността му. (105) Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. (106) EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти. д) Изчисляване на размера на субсидията (107) Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатеното мито върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, бе коригиран с добавянето на лихвите за този период, за да представя общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на разследвания период. Когато бяха отправени основателни искания, таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент. (108) В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към съответния оборот от износа през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не е била отпусната във връзка с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества. (109) Процентът на субсидията, установен по време на ПРП за включените в извадката дружества във връзка с тази схема, възлиза съответно на 0,55% и 0,56%. 7. Схема на предварителни разрешителни („AAS“) (110) Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема по време на ПРП. Разследването установи обаче, че ползата за заявителя е била незначителна, в резултат на което схемата AAS не е анализирана допълнително. 8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“) а) Правно основание (111) Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал („ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и промишлеността на ПЗБ. б) Допустимост (112) Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, се допускат за участие в тази схема. Независимо от това има дълъг списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за допустимост (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането. в) Практическо приложение (113) Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от централния данък върху продажбите (CST) и от централния данък върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата. (114) В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който е или ще бъде разположено предприятието. (115) Бе установено, че само едно от включените в извадката дружества е използвало тази схема през ПРП. г) Заключение (116) Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване — в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите (CST) и от централния данък върху продажбите на крайни продукти (CENVAT) — намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Още повече това поощряване предоставя ползи на дадено дружество, тъй като подобрява финансовото му състояние, поради факта че не се плащат данъци, които иначе биха били дължими. (117) Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества, които са разположени извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район. (118) Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки. д) Изчисляване на размера на субсидията (119) Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти (CENVAT), който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчисленият по този начин процент на субсидията възлиза на 1,36 %. 9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии (120) Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за включените в извадката производители износители, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, е съответно 7,53 % и 8,17 %. СХЕМА || DEPB || DDS || FMS || SHIS || EPCGS || WBIS || ОБЩО ПРЕДПРИЯТИЕ || % || % || % || % || % || % || % Dhunseri Petrochem & Tea Limited || 3,78 || 1,65 || 0,19 || нулева || 0,55 || 1,36 || 7,53 Reliance Industries Limited || 4,42 || 1,32 || 0,87 || 1,0 || 0,56 || нулева || 8,17 10. Заключение за вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането (121) В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността от продължаване или повторно възникване на субсидирането, ако изтече срокът на действащите мерки. (122) Съгласно посоченото в съображения 26 — 118 по-горе бе установено, че през ПРП индийските износители на разглеждания продукт са продължили да се ползват от подлежащо на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. (123) Разглежданите схеми за субсидиране осигуряват постоянни ползи и няма признаци тези ползи да бъдат преустановени в близко бъдеще. Всеки износител има право на участие в няколко от схемите за субсидиране. (124) Беше проучен и въпросът дали износът за Съюза би бил осъществяван в значителни количества, ако мерките бъдат отменени. (125) Индия е голям производител на разглеждания продукт. Въз основа на данните, събрани по време на разследването, Индия е имала производствен капацитет от около 700,000 — 900,000 тона по време на ПРП и планира да го увеличи, вследствие на което общият капацитет на страната ще достигне 1 600 000 — 1 800 000 тона до 2014 г. В резултат на това свръхкапацитетът ще изпревари вътрешното търсене и се очаква той да достигне около 600 000—700 000 тона през 2014 г., които би представлявало 21 — 25 % от потреблението на Съюза по време на ПРП. (126) При тези обстоятелства, индийските производители на разглеждания продукт са силно зависими от експортните продажби и има вероятност обемът на износа за Съюза — вече значителен по размер по време на ПРП, да нарасне, в случай че мерките бъдат отменени. (127) Един производител износител заяви, че свръхкапацитетът ще намалее след 2014 г., следователно ситуацията, свързана със свръхкапацитета, е само временна. Отбелязва се, че предполагаемият спад на свръхкапацитета след 2014 г. е съвпаднал с прогнозите, посочени в доклада относно състоянието на пазара. Следователно беше достигнато до заключението, че характерът на тази информация не би могъл да промени анализа по отношение на развитието на свръхкапацитета. (128) След оповестяването един производител износител заяви, че наличието на важен временен свръхкапацитет е неизбежно, поради факта, че като цяло нарастването на производствения капацитет може да се осъществява само под формата на големи увеличения поради малкия размер на съвременните заводи за ПЕТ. В отговор на това следва да се отбележи, че през ПРП и годината след това е настъпило увеличение на производствения капацитет в рамките на най-малко 150 000 до 200 000 тона. Следователно аргументите не обосновават свръхкапацитета на разположение за износ, посочен в съображение 125 по-горе. Във всеки случай и в този контекст причината за свръхкапацитета на разположение за износ не е от значение. Поради това твърдението беше отхвърлено. (129) Някои страни твърдят, че свръхкапацитетът на разположение за износ, който се формира в Индия, може да бъде усвоен също така от други трети държави и следователно този свръхкапацитет не е правилно оценен от Комисията. Не се е предполагало по никакъв начин, че целият обем на свръхкапацитета на разположение за износ е щял да бъде насочен към Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено. (130) С оглед на гореизложеното може да се направи заключение, че има вероятност от продължаване на субсидирането. D. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА 1. Производство и промишленост на Съюза (131) Сходният продукт се произвежда от 13 известни производители от Съюза. Те представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и ще се наричат по-долу „промишлеността на Съюза“. (132) Дванадесет известни производители от Съюза, представлявани от жалбоподателя в настоящия случай, оказаха съдействие и подкрепа в разследването. Един друг известен производител от Съюза не оказа съдействие в настоящото преразглеждане. (133) Цялата налична информация относно промишлеността на Съюза, като отговорите на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза по време на ПРП. (134) Пазарът на Съюза за ПЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чиито седалища са разположени извън Съюза. Между 2000 г. и 2012 г. секторът на ПЕТ на Съюза е преминал през няколко преходни етапа. Пазарът е в процес на консолидация с редица неотдавнашни поглъщания и закривания. Разработването на нови продукти, като например рециклиран ПЕТ и екологично съобразен ПЕТ, продължава успоредно със сравнително неотдавнашните тенденции в рециклиращата промишленост. (135) След оповестяването някои страни твърдят, че описанието на състоянието на промишлеността на Съюза е неточно, тъй като пет производители са били в действителност част от една голяма транснационална група, а други трима производители са били свързани с дружествата за производство на опаковки от ПЕТ : Нито един от тези факти не противоречи на описанието, предоставено в съображение 134, където ясно се посочва, че производителите от Съюза обикновено са част от по-големи групи, както е оповестено. Въздействието на тази концентрация е разгледано в съображение 207 по-долу. Оценката на въздействието на защитения от конкуренция пазар е анализирана в съображения 202—204 по-долу. (136) Както е посочено по-горе, предвид относително високия брой оказали съдействие производители от Съюза е подбрана представителна извадка от четирима производители от Съюза, които представляват над 50 % от производството и продажбите на общото производство на Съюза на сходния продукт по време на ПРП. Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА 1. Потребление на Съюза (137) Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на Съюза, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на неоказващия съдействие производител от Съюза — чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане. (138) След първоначално увеличение през 2009 г. и 2010 г. се наблюдава лек спад на потреблението от 2 % по време на ПРП в сравнение с 2008 г., възлизащо общо на 2,802 милиона тона по време на ПРП. Таблица 1 Потребление || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем (в тонове) || || || || Потребление || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Индекс || 100 || 102 || 102 || 98 Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане || 2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия (139) Въпреки действащите мерки, вносът с произход от Индия се увеличава повече от два пъти през разглеждания период — достига от 46 313 тона през 2008 г. до 96 678 тона по време на ПРП. (140) Пазарният дял на Индия се увеличава съответно от 1,6 % през 2008 г., на 3,5 % през ПРП, достигайки равнище значително над пазарния дял, установен в последното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие (0,3 %). (141) Средната цена се задържа на 1285 EUR/тон през ПРП. Това е вследствие на 22-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 21 % през 2009 г. Таблица 2 Внос от Индия || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса (в тонове) || 46 313 || 44 482 || 83 691 || 96 678 Индекс (2008 г. =100) || 100 || 96 || 181 || 209 Средна цена || 1054 || 834 || 1031 || 1285 Индекс (2008 г.=100) || 100 || 79 || 98 || 122 Пазарен дял на вноса || 1.6 % || 1.5 % || 2.9 % || 3.5 % Източник: Евростат 3. Внос от други трети държави а) Внос от Тайланд, Тайван, Малайзия и Индонезия (142) Както бе споменато по-горе, успоредно с настоящото разследване бе проведено преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса от Индия, Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд. (143) Вносът от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд се увеличава с 56 % през разглеждания период въпреки спада с 59 % до 2010 г. Независимо от това общият обем на вноса на Общността се задържа под нивото de minimis. (144) Съответният пазарен дял се увеличава съответно от 0,7 % през 2008 г. на 1,1 % през ПРП. (145) Средната цена достига 1310 EUR/тон през ПРП — 1,5 % под средната цена за единица продукция на промишлеността на Съюза. Това е вследствие на 27-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 18 % през 2009 г. Таблица 3 Внос от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд (в тонове) || 19 078 || 12 127 || 7 762 || 29 836 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 64 || 41 || 156 Пазарен дял на вноса от Индонезия, Малайзия, Тайван и Тайланд || 0,7 % || 0,4 % || 0,3 % || 1,1 % Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 62 || 40 || 160 Цена на вноса (EUR/тон) || 1030 || 843 || 1055 || 1310 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 82 || 102 || 127 Източник: Евростат б) Внос от Китай, Обединените арабски емирства (ОАЕ), Иран и Пакистан (146) Вносът от други трети държави при действащи антидъмпингови мерки намалява с 69 % през разглеждания период след увеличение с 49 % през 2009 г. Единствено вносът от Китай се задържа на стабилни нива. (147) Пазарният дял на въпросните държави намалява от 8,2 % през 2008 г. на 2,6 % през ПРП, включващ основно Обединените арабски емирства (1,7 % през ПРП) и Китай (0,6 % през ПРП). (148) Средната цена достига 1258 EUR/тон през ПРП — 5,5% под средната цена за единица продукция на промишлеността на Съюза. Това е вследствие на 24-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през ПРП след първоначалния спад от 22 % през 2009 г. Таблица 4 Внос от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан (в тонове) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Пазарен дял на вноса от Китай, ОАЕ, Иран и Пакистан || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Цена на вноса (EUR/тон) || 1016 || 789 || 949 || 1258 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Източник: Евростат || || || || в) Внос от други трети държави без действащи мерки (149) Обемът на вноса от други трети държави без действащи мерки, включително Оман, Южна Корея, Русия, Мексико и Саудитска Арабия, се е увеличил с 59 % през разглеждания период след ръст от 71 % през 2009 г. В периода между 2009 г. и ПРП Оман се превръща в най-голямата страна износител в Съюза. (150) Пазарният дял на въпросните държави е нараснал от 9,7 % през 2008 г. на 15,8 % през ПРП, което се дължи основно на ръста от 4,3 % на вноса от Оман. Пазарният дял на Южна Корея възлиза на 4 % през ПРП — 5 % под най-високото си ниво, достигнато през 2009 г. (151) Средната цена достига 1273 EUR/тон— 4,3 % под средната цена за единица продукция на промишлеността на Съюза. Това е вследствие на 10-процентно увеличение на цените през разглеждания период, което е реализирано през 2010 г. и ПРП след първоначалния спад от 24 % през 2009 г. Средната цена достига 1310 EUR/тон през ПРП — 1,5 % под средната цена за единица продукция на промишлеността на Съюза. Средната цена на вноса от Южна Корея достига 1294 EUR/тон през ПРП — 2,7 % под средната цена за единица продукция на промишлеността на Съюза. Таблица 5 Внос от други трети държави || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Обем на вноса от други трети държави (в тонове) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Пазарен дял на вноса от други трети държави || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8% Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Цена на вноса (EUR/тон) || 1156 || 879 || 997 || 1273 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Основни износители (в тонове) Оман || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Южна Корея || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Русия || 546 || 546 || 3 || 50 427 Мексико || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Саудитска Арабия || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Други || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Източник: Евростат 4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (152) В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период. (153) За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища: – макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост и производителност, размер на маржове на субсидиите и възстановяване от последиците от предишно субсидиране) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза на всички производители от Съюза въз основа на информацията, събрана от страна на промишлеността на Съюза, информацията в искането за преразглеждане, както и обществено достъпни статистически данни ; – анализът на микроикономическите показатели (запаси, средни цени на единица продукция, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе направен въз основа на предоставената от тях информация. (154) Един включен в извадката производител от Съюза е продал един от производствените си обекти през юни 2010 г. Въпросният обект е придобит от друг производител от Съюза. Тъй като анализът на макроикономическите показатели се основава на данните, събрани от всички производители от Съюза, продажбата не се е отразила на обхвата или на отделни показатели за анализа на вредата. (155) На първо място следва да се обясни, че определени световни икономически събития от края на 2010 г. и началото на 2011 г. са имали отражение върху състоянието на пазара на Съюза, по-специално по отношение на цените и обема на продажбите на сходния продукт. В този период предлагането на памук намалява вследствие на засиленото търсене на полиестерни влакна на азиатския пазар. ПЕТ и полиестерните влакна са зависими в голяма степен нагоре по веригата от една и съща суровина, а именно от пречистената терефталова киселина (ПТК). Увеличеното търсене на полиестерни влакна е довело до недостатъчно предлагане на ПТК, което предизвиква покачването на цените на ПЕТ. Тъй като производителите на ПЕТ в Близкия изток също зависят от ПТК от Азия, вносът на ПЕТ в Съюза спада рязко. Същевременно основните доставчици на ПТК в Съюза декларират форсмажорни обстоятелства, което на свой ред води до допълнително свиване на вътрешното производство на ПЕТ. 4.1. Коментари на страните (156) Някои от страните оспориха валидността на анализа на вредата на основанието, че той се основава на недостатъчна информация, което от своя страна се е отразило на правото на защита на заинтересованите страни. По-специално бяха изтъкнати аргументите, изложени по-долу. (157) Някои страни заявиха, че информацията, събрана от производителите от Съюза, не е съобразена с указанията за попълване на въпросника, в който се изисква данните от различни дружества да не се обобщават. Поради това се твърди, че събраната информация е неточна и непълна, като се има предвид, че представените данни са обобщени за всяко включено в извадката дружество. Следва да се отбележи, че информацията е събрана надеждно и е проверена на място. Бе установено, че събраната информация осигурява достатъчно точна представа за промишлеността на Съюза и поради това горепосоченото твърдение трябваше да бъде отхвърлено. След оповестяването страните повториха твърдението си. Не са предоставени нови аргументи или доказателства. Някои страни повториха твърдението си, че данните, предоставени от едно от включените в извадката дружества, са непълни, тъй като не се отнасят до цялата група, а до отделен субект в нея. Този коментар беше разгледан на етап изготвяне на извадката, както е посочено в съображение 18 по-горе. (158) Същите страни изразиха твърдението, че Комисията се е опитала да запълни пропуските в събраната информация, изпращайки допълнителни въпросници. В това отношение следва да се поясни, че Комисията действително е изпратила допълнителни въпросници, но те са били адресирани само до невключени в извадката производители от Съюза, за да се събере информация за макроикономическите показатели, които са от значение за оценката на вредата; следователно, това е направено с цел да се допълни информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза. След оповестяването някои страни повториха твърдението си без да представят нови аргументи или нови доказателства. Поради това твърдението на страните трябваше да бъде отхвърлено. (159) Освен това същите страни заявиха също, че предоставената информация от включените в извадката производители противоречи на задълженията по член 29 от основния регламент, тъй като информация, която не е с поверителен характер, е била предоставена като поверителна информация и по този начин е изключена от откритото досие. В тази връзка следва да се отбележи, че информацията е била класифицирана като поверителна в съответствие с искането на страната. По искане на страните статутът на поверителност на предоставената информация бе преразгледан и в случаите, в които бе целесъобразно, информацията бе прекласифицирана като достъпна за проверка от заинтересовани страни след одобрение от страна на засегнатите дружества. Следователно и това твърдение беше отхвърлено. 4.2. Макроикономически показатели а) Производство (160) В съответствие със загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза (разгледана в съображение 164 по-долу), производството на Съюза е намаляло с 11 % между 2008 г. и ПРП. Производството на Съюза не е отбелязало спад само през 2010 г., когато се е увеличило в сравнение с 2009 г., но въпреки това е останало с 4 % под нивото си от 2008 г. През ПРП производството е продължило да намалява. Таблица 6 Общо производство в Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Производство (в тонове) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Индекс (2008 г.=100) || 100 || 91 || 96 || 89 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане || || б) Производствен капацитет и използване на капацитета (161) Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 23 % между 2008 г. и ПРП. Тази тенденция е свързана със закриването на няколко производствени обекта, което бе частично компенсирано от откриването на нови заводи. (162) Използването на капацитета се е увеличило от 75 % през 2008 г. на 86 % през ПРП. Увеличено използване на капацитета се наблюдава в контекста на усилията за преструктуриране на промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 134 по-горе. Таблица 7 Производствен капацитет и използване на капацитета || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Производствен капацитет (в тонове) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Индекс || 100 || 87 || 84 || 77 Използване на капацитета || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Индекс || 100 || 104 || 114 || 116 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане в) Обем на продажбите (163) Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е развивал по същия начин, като производството се е свило със 6 % през разглеждания период. Таблица 8 Общо продажби на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Продажби (в тонове) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Индекс || 100 || 89 || 95 || 94 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане г) Пазарен дял (164) След първоначален спад от 13 % през 2009 г., промишлеността на Съюза отново зае част от пазарния дял, изгубен от ОАЕ, Южна Корея, Иран и Пакистан въпреки нарастващия обем на вноса от Индия, Оман и други трети държави (Русия, Мексико и Саудитска Арабия) през същия период. Като цяло пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3 % през разглеждания период. Таблица 9 Пазарен дял на промишлеността на Съюза || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Пазарен дял на промишлеността на Съюза || 80% || 70% || 74% || 77% Индекс || 100 || 87 || 93 || 97 Източник: Отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и данни на Евростат д) Растеж (165) Пазарът е бил в стагнация през разглеждания период. Не е имало растеж, от който промишлеността на Съюза да извлече полза, напротив, въпреки усилията за преструктуриране, промишлеността на Съюза е изгубила допълнителен пазарен дял поради нарастването на вноса, по-специално от държавите без действащи мерки. Лекият спад на потреблението през ПРП следва да се разглежда във връзка с временен недостиг на суровината (пречистена терефталова киселина) в Съюза, както и на световния пазар. е) Заетост и производителност (166) Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е намаляло с 41 % в периода между 2008 г. и ПРП. Спадът бе постоянен през съответния период, включително през 2010 г., когато производството се е увеличило (вж. съображение 160) по-горе). В светлината на нарастващата производителност, този спад отразява усилията за преструктуриране на редица производители от Съюза. (167) През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 50 %. Това нарастване отразява факта, че производителността е намаляла с по-бавно темпо от нивото на заетостта и е показател за нарасналата ефективност на промишлеността на Съюза. Това особено ясно се забелязва през 2010 г., когато производителността се е увеличила, като същевременно нивото на заетост е спаднало и производителността е била с 37 % по-висока в сравнение с 2008 г. Таблица 10 Заетост и производителност || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Брой служители || 2060 || 1629 || 1449 || 1218 Индекс || 100 || 79 || 70 || 59 Производителност (тон/заето лице) || 1130 || 1294 || 1545 || 1698 Индекс || 100 || 115 || 137 || 150 Източник: Отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане || || ж) Размер на действителния марж на субсидиране (168) Що се отнася до въздействието на размера на действителния марж на субсидиране на индийския внос върху производството на Съюза и предвид чувствителността на пазара спрямо този продукт, това въздействие не може да се приеме за пренебрежимо. Следва да се отбележи, че този показател е по-значим в контекста на анализа за вероятното повторно възникване на вредата. В случай че изтече срокът на действие на мерките, е вероятно субсидираният внос да бъде подновен в обем и на цени, при които въздействието на маржа на субсидиите ще бъде значително. з) Възстановяване от последиците на предходно субсидиране (169) Докато разгледаните по-горе показатели показват известно подобрение в някои икономически показатели на промишлеността на Съюза, след налагането на окончателни изравнителни мерки през 2001 г. те също така свидетелстват, че промишлеността на Съюза е все още уязвима. 4.3. Микроикономически показатели а) Запаси (170) Нивото на запасите е с 24 % по-високо през ПРП в сравнение с равнищата от 2008 г. Въпреки това запасите запазиха установените по-рано нива по отношение на продукцията, т.е. между 5 % и 6 %. Таблица 11 Запаси || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Крайни запаси || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Индекс || 100 || 106 || 105 || 124 Източник: Отговори на въпросника. б) Развитие на цените (171) Що се отнася до развитието на цените, след първоначален спад през 2009 г. (с 16 %), който основно се дължи на икономическата криза, цените през 2010 г. достигнаха близо до равнището от 2008 г. Това бе последвано от рязко покачване на средната единична цена през ПРП, което доведе до увеличение до 25 % през разглеждания период. (172) Внезапното покачване на цените през ПРП следва да бъде разглеждано в контекста на неочаквано развитие на пазара на памук в края на 2010 г. и през първото тримесечие на 2011 г. Както е посочено по-горе (съображение 155), рекордните цени на памука доведоха до преминаване към полиестерни влакна, които се конкурират с ПЕТ за същата суровина. Нарасналото търсене на суровината, по-специално пречистена терефтална киселина (ПТК), доведе до скок в цените на ПЕТ в Азия и Близкия Изток, като това е засегнало и цените на ПЕТ в Съюза. Увеличението на цените в Съюза в този момент бе допълнително подсилено от временния недостиг на ПТК в Съюза поради обявените форсмажорни обстоятелства от един от производителите на ПТК в Съюза. Таблица 12 Единични продажни цени в Съюза || 2008 || 2009 || 2010 || ПРП Единична продажна цена (EUR/тон) || 1066 || 891 || 1045 || 1330 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Източник: Отговори на въпросника. || || || || в) Фактори, които засягат продажните цени (173) Обикновено продажните цени на ПЕТ следват ценовите тенденции на основните използвани суровини (основно ПТК и етиленгликол (ЕГ), тъй като те съставляват до 90 % от общите разходи за ПЕТ. ПТК е нефтопродукт, в чиято цена се наблюдават колебания въз основа на цените на суровия петрол. Това води до голяма нестабилност на цените на ПЕТ. (174) Освен това ПЕТ се конкурира с полиестерните влакна за същата суровина, като производството и на двете е еднакво зависимо от наличието на ПТК. Тъй като полиестерните влакна са алтернатива на памука за текстилната промишленост, цената на ПЕТ е чувствителна спрямо развитието на пазара на памука. г) Възнаграждения (175) Средните възнаграждения са намалели със 7 % през разглеждания период. Това намаление е настъпило през ПРП и е довело до по-голямо повишаване на производителността (вж. съображение 167 по-горе). Таблица 13 Възнаграждения || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Заплати (средно на лице) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Индекс || 100 || 103 || 101 || 93 Източник: Отговори на въпросника. д) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите (176) Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите се подобри значително между 2008 г. и ПРП. Приходите от продажбите на пазара на Съюза са се увеличили от -7,9 % през 2008 г. до равнище от 5,3 % през ПРП, а възвръщаемостта на инвестициите се е повишила от -9,6 % до 10,6 %. През 2008 г. е отбелязана особено ниска производителност от страна на един производител от Съюза. Независимо от това, подобряването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза през 2009 г. и 2010 г., когато цените са били под нивата си от 2008 г., показва липсата на силна взаимозависимост между цените и рентабилността. В действителност увеличаването на рентабилността изглежда тясно свързано с по-доброто използване на капацитета и с повишаването на производителността, посочени по-горе. (177) Благодарение на развитието на световните пазари в началото на 2010/2011 г., в съчетание с усилията за преструктуриране и повишаването на ефективността, описани по-горе, промишлеността на Съюза е успяла да подобри своята рентабилност през 2010 г. и да достигне нивото от 5,3 % през ПРП. (178) Една от заинтересованите страни твърди, че това развитие е било неочаквано и необичайно, съответно не следва да се счита за представително за общото състояние на промишлеността на Съюза. (179) В това отношение е необходимо да се отбележи, че промишлеността на Съюза е била в състояние да извлече полза от увеличението на цените на ПЕТ в края на 2011 г. и началото на 2012 г., тъй като тя е фиксирала цената на ПТК преди настъпването на споменатото развитие на пазара. Въз основа на статистическите източници относно развитието след ПРП, представени от страните, маржовете на печалбата на производителите на ПЕТ значително са се понижили през 2012 г. Това потвърждава, че рентабилността през 2011 г. (ПРП) е била наистина силно повлияна от неочаквани и временни глобалните икономически събития (съображение 155) и че е малко вероятно те да се повторят, следователно не може да се считат за постоянни и представителни за състоянието на промишлеността на Съюза. Таблица 14 Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Рентабилност на продажбите на Съюза || -7,9 % || 1,6 % || 4,8 % || 5,3 % Индекс || 100 || 221 || 261 || 267 Възвръщаемост на инвестициите || -9,6 % || 2,3 % || 8,9 % || 10,6 % Индекс || 100 || 224 || 292 || 310 Източник: Отговори на въпросника. е) Паричен поток и способност за привличане на капитали (180) Паричните потоци значително са се повишили през разглеждания период, което отразява последното подобряване на рентабилността на промишлеността на Съюза. Таблица 15 Паричен поток || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Паричен поток (в евро) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 % от оборота || -5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Индекс (2008 г. = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Източник: Отговори на въпросника. (181) Не са съществували конкретни признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, главно поради това, че производителите от Съюза са част от по-големи групи. ж) Инвестиции (182) Равнището на инвестициите като цяло е намаляло с 35 % през разглеждания период. Първоначалните инвестиции, извършени през 2008 г., са намалели чувствително през 2009 г. и досега не са напълно възстановени. Таблица 16 Инвестиции || 2008 г. || 2009 г. || 2010 г. || ПРП Инвестиции (в хиляди евро) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47,217,003 Индекс || 100 || 7 || 22 || 65 Източник: Отговори на въпросника. 5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза (183) Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на промишлеността на Съюза са намаляли. Пазарният дял на промишлеността на Съюза не се е възстановил напълно от момента на първоначалния спад през 2009 г. и е отбелязал общ спад от 3 процентни пункта през разглеждания период (до 77 % през ПРП). Спадът в заетостта и капацитета е резултат от текущото преструктуриране и трябва да се разглежда в контекста на нарастващо използване на капацитета и производителността. (184) В същото време по-голямата част от съответните микроикономически показатели показва признаци за подобрение. Рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток са се увеличили значително, по-специално през 2010 г. и по време на ПРП. От друга страна, инвестициите рязко са се понижили през 2009 г. и досега не са се възстановили. (185) Като цяло икономическото състояние на промишлеността се е подобрило. Тези подобрения обаче са относително скорошни и до известна степен се основават на непредвидено и временно развитие на пазара в началото на 2010/2011 г. (вж. съображение 155 по-горе). Това изглежда се потвърждава от наличната информация относно развитието на маржа на промишлеността на Съюза през 2012 г. (вж. съображение 179 по-горе), която показва спад в сравнение с ПРП. (186) С оглед на горепосочения анализ състоянието на промишлеността на Съюза се е подобрило и не е установена съществена вреда. Независимо от това и въпреки явните положителни тенденции и значителни усилия за преструктуриране, състоянието на промишлеността на Съюза все още е нестабилно. (187) След оповестяването някои страни оспориха заключението, че промишлеността на Съюза е все още нестабилна, като твърдят, че промишлеността на Съюза е добро състояние и значително се е променила след 1999 г. Отбелязва се, че, както е посочено по-горе (съображение 184), въпреки общото подобрение и консолидиране, не всички икономически показатели са се развили в положителна посока през разглеждания период. Например производството и продажбите, както и пазарният дял, са намалели. Освен това подобренията са сравнително скорошни, а със спада на рентабилността през 2012 г. изглеждат неустойчиви. На тази основа беше заключено, че докато не е доказано съществуването на съществена вреда през ПРП, промишлеността на Съюза е все още в нестабилно състояние. Поради това този аргумент беше отхвърлен. (188) След оповестяването някои страни оспориха използването на данни, отнасящи се за периода след ПРП, с цел анализиране на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. В отговор на това твърдение се потвърждава, че състоянието на промишлеността на Съюза е било оценено за разглеждания период и въз основа на това не е установена съществена вреда. Въпреки това развитието на рентабилността на промишлеността на Съюза след ПРП е от значение в този случай основно в контекста на особеното естество на развитието на световния пазар в началото на 2010/2011 г. Това също така показва нестабилността на нивата на печалба, типични за сектора. Поради това този аргумент се отхвърля. Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНО ВЪЗНИКВАНЕ НА ВРЕДАТА 1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени (189) Разследването показа, че вносът от Индия е продължил да бъде субсидиран и няма признаци, че субсидирането може да се намали или прекрати в бъдеще. (190) Прогнозен анализ на вероятния обем на износа от Индия разкри, че, предвид наличния свръхкапацитет на разположение за износ (вж. съображение 125 по-горе), ценовите равнища в Съюза и привлекателността на пазара на Съюза по отношение на вноса от Индия е вероятно да нарасне до равнища, значително над достигнатите през ПРП, ако мерките бъдат отменени. С планираното разширяване на капацитета в тези три държави, общият свръхкапацитет на разположение за износ се очаква да достигне между 600 000—700 000 милиона тона, т.е. над 21 — 25 % от потреблението на Съюза (през ПРП) в близко бъдеще. (191) С оглед на продължаване на субсидирането, цените на вноса от Индия се очаква да продължат да намаляват, ако мерките по отношение на Индия бъдат отменени. Освен това, тъй като износителите ще трябва да се конкурират с ниските цени на вноса от други държави, те вероятно ще намалят допълнително цените си с цел увеличаване на пазарния дял на пазара на Съюза. (192) На тази основа има вероятност промишлеността на Съюза да бъде изложена на значителни обеми на внос от Индия на субсидирани цени, по-ниски от нейните средни цени, като това вреди на неотдавна настъпилото подобрение на икономическата ситуация в Съюза. В резултат на това има вероятност съществената вреда да възникне повторно, в случай че мерките срещу Индия бъдат отменени. 2. Производствен капацитет и свръхкапацитет, които са на разположение за износ (193) Както е посочено по-горе (вж. съображение 125 по-горе), производителите износители в Индия имат потенциал да повишат своя експортен обем към пазара на Съюза. Индия бележи значителен растеж на производствения си капацитет през разглеждания период (вж. съображение 125 по-горе). Според наличната информация се очаква капацитетът ѝ да нарасне, което да доведе до значителна разлика в близко бъдеще между вътрешното потребление и производствения капацитет на разположение за износ от 600 000—700 000 тона. Тези свръхмощности на разположение за износ следва да се разглеждат като значителни, тъй като ще представляват около 21—25 % от текущото потребление на Съюза през ПРП. (194) Следователно, макар и вносът в Съюза да е бил на относително ниско равнище, той се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период и съществува риск значителна част на износа от Индия да бъде пренасочен към Съюза. 3. Загуба на експортни пазари (195) Понастоящем в Турция и Южна Африка са въведени мерки за търговска защита срещу вноса от Индия. Евентуалната последваща загуба на тези експортни пазари за Индия е друг показател, че вероятно този износ ще бъде пренасочен към пазара на Съюза, ако се допусне изтичане на срока на действие на мерките. (196) След оповестяването някои страни оспориха заключенията относно загубата на експортни пазари за Индия. Твърди се, че тези пазари са незначителни експортни пазари, следователно няма значителни обеми на износа, които биха могли да бъдат пренасочени към пазара на Съюза, ако мерките бъдат отменени. Следва да се отбележи, че самото съществуване на търговски защитни мерки на някои пазари изключва като нецелесъобразно сравнението на относителното значение на пазарите със и без действащи мерки за дадена държава. Освен това, противно на твърдението, не се счита, че обемът на износа от тези пазари ще бъде пренасочен към пазара на Съюза. Вместо това беше счетено, че наличието на мерки за търговска защита на други трети пазари ограничава капацитета за усвояване на трети пазари по отношение на предвиденото нарастване на свръхкапацитета на разположение за износ в Индия. Поради това този аргумент беше отхвърлен. (197) Съществуването на мерките за търговска защита в други трети държави също е показател, че е вероятно ценовото поведение на Индия да бъде възпроизведено на пазара на Съюза. 4. Привлекателност на пазара на Съюза (198) Пазарът на ПЕТ на Съюза е привлекателен от гледна точка на неговия размер и цена, също така е третият най-голям в света пазар, със структурна необходимост от внос и по-високи цени в сравнение с тези на други пазари. В случая с Индия цените на вноса в Съюза обикновено са по-високи от цените за други трети държави, което свидетелства за привлекателността на пазара на Съюза за износ от тези три държави. Това е видимо ясно от факта, че независимо от действащите мерки вносът от Индия се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период. (199) Привлекателността на пазара на Съюза се потвърждава също така от факта, че промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял поради увеличаващия се внос от държавите без действащи мерки. Това важи по-специално в случая с Южна Корея, която значително увеличи износа си за пазара на Съюза през 2012 г. след изтичането на мерките срещу нея. 5. Други фактори (200) Въздействието на вноса от други трети държави, където се прилагат мерки, върху състоянието на промишлеността на Съюза, е било определено като ниско, поради ниския обем на вноса и значителното намаляване на техния пазарен дял през ПРП. (201) Обемът на вноса от други трети държави, където не се прилагат никакви мерки, се е увеличил по време на разглеждания период, но съответната средна цена на вноса за същия период се е запазила близка до средната цена на промишлеността на Съюза. Следователно въздействието на вноса от тези държави и върху състоянието на промишлеността на Съюза се счита за ограничено. 6. Защитен от конкуренция пазар (202) След оповестяването някои страни твърдят, че по