Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно веществата, които нарушават озоновия слой, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1005/2009

(COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD)

(2022/C 365/09)

Докладчик: Jacob PLAT

Консултация Европейския парламент, 2.5.2022 г. Съвет на Европейския съюз, 10.5.2022 г. Правно основание член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Приемане от секцията 31.5.2022 г. Приемане на пленарна сесия 15.6.2022 г. Пленарна сесия № 570 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 123/0/2

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства предложението за преразглеждане на Регламент (ЕО) № 1005/2009 ( 1 ) , с който беше осигурено значителното намаляване на веществата, които нарушават озоновия слой (ВНОС), но е възможно допълнително намаляване. Малкото ВНОС, които са все още разрешени, се използват в производството на други химикали като противопожарни агенти в специални приложения, например на борда на самолети и в лаборатории за анализ. Вече прекратената употреба на ВНОС като пенообразуващите вещества обаче е все още от значение, тъй като много от тези пеноматериали продължават да присъстват в сгради. С достигането на края на жизнения им цикъл през следващите десетилетия те ще бъдат премахнати, което би могло да доведе до емисии. Коригирането на регламента така, че да бъде в по-голяма степен в съответствие с Европейския зелен пакт ( 2 ) , и подобряването на структурата му са добри инициативи.

1.2. ЕИСК одобрява съгласуването на този регламент с Регламента за флуорсъдържащите парникови газове (Регламент (ЕС) № 517/2014) ( 3 ) . Важно е основните правила на тези регламенти да бъдат съгласувани помежду си (например по отношение на митническия контрол, правилата относно изтичането и определенията).

1.3. ЕИСК отбелязва, че въз основа на различните налични доклади и извършената оценка настоящият регламент (Регламент (ЕО) № 1005/2009) изпълнява предварително заложените си цели. Той счита също така обаче, че е необходимо да се повиши равнището на амбицията, за да се изпълнят целите на Зеления пакт, и същевременно да се осигури максимална защита на гражданите от токсични, канцерогенни вещества. Следователно ЕИСК изразява съгласието си във връзка с предвидените в предложението мерки за по-нататъшно намаляване на емисиите на ВНОС.

1.4. Доброто наблюдение и регистрация са ключови елементи за постигане на добър резултат. ЕИСК подкрепя система за наблюдение, която е възможно най-прозрачна и може да удовлетвори потребността от разширяване, ако е необходимо, например с цел включване на нови ВНОС, които не са обхванати в настоящия регламент. Целта следва да бъде универсална система, приложима във всички държави членки. Тя обаче следва да може да се внедри лесно като система за регистрация и наблюдение и в държави извън ЕС поради водещата роля, която ЕС изпълнява понастоящем.

1.5. ЕИСК призовава също така броят на изключенията от забраните да бъде сведен до минимум, както и дерогации от списъка със забранени вещества да са възможни само в извънредни случаи и при необходимост. Освободените употреби следва да се контролират строго, за да се избегне злоупотреба, а оттам и влошаване на положението.

1.6. ЕИСК обръща внимание на опасния и неразрешен проблем с натрупването на големи количества ВНОС в старо оборудване и пенопласти за изолация, при положение че няма международна конвенция, която да урежда управлението или унищожаването на ресурсите от ВНОС. Комитетът призовава за спешни действия за въвеждане на ефективно законодателство в държавите членки за предотвратяване на изтичането на ВНОС, за да не се излагат на опасност атмосферата и условията на живот на населението.

1.7. В идеалния случай управлението на ВНОС следва да е част от система за управление на отпадъците (за контрол, събиране, възстановяване и третиране) с всеобхватни политики, законодателство и регулация за конкретните потоци от отпадъци, които вече съществуват. Управлението на ВНОС в пеноматериали и други хранилища на ВНОС е огромно предизвикателство, по-специално за развиващите се държави. ЕС следва да демонстрира осъществими решения и подходяща правна уредба.

1.8. Предвид запазващото се високо равнище на производство и употреба на ВНОС като изходна суровина и свързаните с това емисии, които може да са подценени, ЕИСК изразява загриженост, че количествените граници на ВНОС за употреба като изходна суровина са изключени изцяло. Стесняването на освобождаванията за изходна суровина съгласно новия регламент има множество ползи за околната среда. Следва да се постави акцент върху екологосъобразните алтернативи.

1.9. Мерките за предотвратяване на емисиите на хидрофлуоровъглерод като страничен продукт, свързани с производството на ВНОС, следва да бъдат укрепени посредством допълнителни изисквания за докладване.

1.10. Следва да се въведат мерки за намаляване на емисиите на нови ВНОС, включително намаляване на изтичането и изисквания за възстановяване, рециклиране и регенериране.

2. Контекст

2.1. Монреалският протокол ( 4 ) относно веществата, които нарушават озоновия слой, е историческото многостранно споразумение в областта на околната среда, с което се регламентират производството и потреблението на близо 100 синтетични химикала, наричани ВНОС. Когато бъдат изпуснати в атмосферата, тези химикали увреждат озоновия слой на стратосферата, който е предпазният щит на Земята, защитаващ хората и околната среда от вредни равнища на ултравиолетово лъчение от слънцето. Протоколът е приет на 15 септември 1987 г. и до момента е единственият договор на ООН, който е ратифициран от всяка държава по света — от всички 198 държави — членки на ООН.

2.2. Регламент (ЕО) № 1005/2009 относно вещества, които нарушават озоновия слой (Регламентът относно ВНОС), е основният инструмент, насочен към ВНОС в ЕС. Определената в него обща цел е да се предотвратят емисиите на ВНОС и да се гарантира спазването на Протокола. Регламентът относно ВНОС премина през оценка по Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка „REFIT“, в която се стигна до заключението, че макар като цяло да е целесъобразен, регламентът би могъл да бъде по-добре съгласуван с Европейския зелен пакт, а структурата му би могла да бъде леко подобрена. В този контекст предложението има за цел да замени Регламента относно ВНОС и същевременно да запази строгото равнище на контрол, като по-специално: 1. приведе мерките в съответствие с Европейския зелен пакт чрез налагане на по-нататъшно намаляване на емисиите, което е осъществимо при пропорционални разходи; 2. осигури по-всеобхватно наблюдение на ВНОС, включително на вещества, които все още не са контролирани; 3. опрости и подобри ефикасността на съществуващите правила с цел намаляване на административните разходи; 4. подобри яснотата и съгласуваността с други правила.

2.3. ВНОС имат потенциал за глобално затопляне ( 5 ) , който превишава многократно този на въглеродния диоксид, така че е необходимо техните емисии да бъдат намалени с цел борба с изменението на климата и защита на здравето и благосъстоянието на гражданите на ЕС.

2.4. С Монреалския протокол се спират постепенно производството и употребата на ВНОС за емисионни цели. Правилата на ЕС относно ВНОС винаги са били по-амбициозни от Монреалския протокол и чрез тях ВНОС за емисионни цели са изцяло изведени от употреба.

2.5. Тъй като по-голямата част от производството, употребата и търговията на ВНОС вече е забранена, основната цел следователно е предотвратяване на емисии на ВНОС от формално законосъобразни приложения в продукти и оборудване и от други процеси, например изходни суровини, които са освободени от предвиденото в Монреалския протокол извеждане от употреба.

2.6. Предложението за Регламента относно ВНОС е тясно свързано с предложението относно флуорсъдържащите парникови газове (NAT/847 ( 6 ) ). И двата вида газове са парникови и допринасят за глобалното затопляне. Двата регламента трябва да гарантират съвместно, че Съюзът спазва задълженията си във връзка с ВНОС и хидрофлуоровъглерода съгласно Протокола.

2.7. Целта на предложението е да се предотвратят 180 милиона тона еквивалент на CO 2 и 32 000 тона с потенциал за нарушаване на озоновия слой до 2050 г. посредством мерки за възстановяване и унищожаване на ВНОС от два вида пенопласти за изолация.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК категорично подкрепя предложението на Комисията за изменение на Регламента относно ВНОС с цел още по-голямо намаляване на емисиите и предоставяне на стимули за употреба на екологосъобразни алтернативи.

3.2. ЕИСК признава, че някои мерки в настоящия регламент, насочени към предотвратяването на незаконни дейности, биха могли да станат по-ефективни, и във връзка с това приветства свързването на системата за лицензиране на ВНОС със средата на Европейския съюз за митническо обслужване на едно гише ( 7 ) . ЕИСК препоръчва такива мерки да се прилагат и спрямо специалните митнически режими, включително транзит и временно складиране на ВНОС.

3.3. ЕИСК признава голямото значение на надлежното наблюдение, за да е възможно да се предприемат превантивни действия и да се постигне напредък. Незаконните търговски практики може да бъдат откривани и преодолявани посредством ефективно наблюдение и докладване. Предвид сериозното екологично въздействие на незаконната търговия с ВНОС, ЕИСК приветства въвеждането на минимални стандарти за максимални наказания във връзка с незаконното производство, внос и пускане на пазара на ВНОС, но настоятелно призовава в допълнение към това да бъдат въведени и минимални наказания. Новият регламент е в съответствие с предложението на Комисията за преразглеждане на Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО ( 8 )

3.4. ЕИСК подкрепя категорично мерки, които гарантират възстановяването или унищожаването на ВНОС в пеноматериали, като признава значителния потенциал на тези мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата, както и възможността за създаване на работни места и научноизследователска и развойна дейност в рециклиращата промишленост.

3.5. ЕИСК приветства факта, че внимателно е било взето под внимание съгласуването със съществуващи разпоредби в областта на политиката. Това е необходимо, за да може в крайна сметка да бъдат постигнати целите както на пакета „Подготвени за цел 55“ (2030 г.), така и на Зеления пакт (2050 г.).

3.6. Тъй като ЕС играе водеща роля в намаляването на ВНОС, ЕИСК предлага ЕС да води и чрез примера си, когато става дума за спазването на същите правила от други икономики, например чрез намаляване на ВНОС за употреба като изходна суровина и производствен агент, когато съществуват алтернативи. През 2020 г. производството на контролирани ВНОС е 164 704 метрични тона, най-вече за употреба като изходна суровина в рамките на ЕС. Учени изразяват загриженост, че докладваните емисии от процеси с изходни суровини са подценени и може да водят в световен план до повишени равнища на въглероден тетрахлорид (CTC) и трихлортрифлуоретан (CFC-113) в атмосферата ( 9 )

3.7. ЕИСК предполага, че преразглеждането няма да доведе до прекомерна административна или финансова тежест. Очаква се предложението да осигури редица ползи във връзка с опростяването за предприятията. Положителен е и фактът, че в преразглеждането се предвижда отклонение единствено в крайно извънредни случаи.

3.8. ЕИСК счита, че включването на ВНОС, които все още не са обхванати от Протокола, е удачно подобрение. През 2020 г. производството на нови вещества в метрични тонове е шест пъти по-голямо от производството на контролирани вещества. Следователно е важно да се следят развитията в тази област, включително употребяваните и произвежданите количества, и да се сведат до минимум емисиите на новите газове, за да се сведе до минимум и въздействието им върху озоновия слой и изменението на климата.

3.9. ЕИСК приветства актуализираната оценка на въздействието, по-специално по отношение на основната мярка за намаляване на емисиите, а именно възстановяването и унищожаването на пенопласти за изолация. Предвиденият в предложението механизъм за оценка е необходим, за да може междувременно да бъдат оценени резултатите. В това отношение експертите играят важна роля във връзка с пенопластите за изолация и развитията. Административната тежест също трябва да бъде взета под внимание.

3.10. ЕИСК приветства мерките за изясняване на ролята на митническите органи и органите за надзор на пазара с цел контрол на търговията с ВНОС. Това е необходимо, тъй като продължава да се осъществява незаконна търговия ( 10 )

3.11. Прекомерната употреба на ВНОС в миналото като охладители и пенообразуващи вещества за пеноматериали е довела до натрупването на големи количества ВНОС, например в стари хладилници, пенопласти за изолация или цилиндри. Съдържащите ВНОС отпадъци от електрическо и електронно оборудване може да изпускат и други токсични, канцерогенни вещества: олово, кадмий, полихлорирани бифенили, забавящи горенето вещества и много други. Тъй като нито в Монреалския протокол, нито в друга международна спогодба в областта на околната среда не се регламентират управлението и унищожаването на съществуващите хранилища на ВНОС, отговорност на всяка държава е да създаде успешна схема за управление на хранилищата на ВНОС с цел справяне с този значим източник на емисии. Поради тези причини ЕИСК счита, че е важно да се подсигури постигането на целта за защита на атмосферата посредством предотвратяване на изтичане и изпускане чрез ефективно управление на хранилищата на ВНОС.

4. Конкретни бележки

4.1. Вече са забранени производството, употребата и търговията на ВНОС за емисионни цели. Във връзка с това ЕИСК подкрепя целта на новото предложение да се предотвратяват по-специално емисиите на ВНОС от продукти и оборудване, в които употребата на такива вещества е била разрешена в миналото. Значимо място в това отношение заема задължението за възстановяване или унищожаване на ВНОС в определени видове пенопласти за изолация, когато сградите се санират или събарят. ЕИСК отбелязва обаче, че може да се окаже допълнителна подкрепа за възприемане в ЕС на по-екологосъобразни алтернативи на ВНОС, използвани като изходни суровини и производствени агенти.

4.2. o C. Преразглеждането на регламента ще спомогне за постигане на целта на Парижкото споразумение ( 11 ) , а именно в идеалния случай да не се надхвърля повишаване на температурата с 1,5C.

4.3. ЕИСК приветства изискването за минимално равнище на обучение за персонала, боравещ с ВНОС. ЕИСК обаче се надява тези минимални изисквания да бъдат еднакви за всички държави членки.

4.4. ЕИСК отбелязва, че значителни количества ВНОС продължават да се използват като изходна суровина в химическото производство въпреки наличието на алтернативи в някои процеси с изходни суровини. Продължаващата употреба на хлордифлуорметан (HCFC-22) буди особена загриженост поради големите емисии на свързания с него страничен продукт — трифлуорометан (HFC-23), който има потенциал за глобално затопляне 14 600 ( 12 ) . ЕИСК отбелязва, че стесняването на освобождаванията за изходни суровини съгласно Монреалския протокол би имало множество ползи ( 13 ) и че ЕС следва да служи за пример, като забрани текущата употреба на ВНОС като изходна суровина и производствени агенти в случаите, в които съществуват екологосъобразни алтернативи. Това би могло да обхване 38 % от всички ВНОС, използвани като изходна суровина в ЕС.

4.5. Предвид тревогите, свързани с ВНОС, използвани като изходни суровини, и свързаните с тях емисии, ЕИСК препоръчва да се разшири възможността на Комисията да приема актове за изпълнение за установяване на максимални количества и равнища на емисиите и списък на притежаващите разрешение предприятия по отношение на производствените агенти (както е предвидено в член 7, параграф 3), така че да бъдат обхванати и изходните суровини посредством включване на равностойна разпоредба в член 6.

4.6. Предвид потенциалните емисии на HFC-23, свързани с употребата на HCFC-22, ЕИСК приветства декларацията за съответствие като първа стъпка към борбата с това и призовава за по-нататъшни мерки, включително докладване, проверка и задължително оповестяване на производственото предприятие на произход, доказателство за намаляване на страничния продукт HFC-23 и проследимост.

4.7. Като признава тревогата, свързана с въздействието на емисиите на нови вещества, включително в приложение II (например бързото повишаване на концентрацията в атмосферата на дихлорметана, което би могло да забави съществено, с повече от десетилетие, затварянето на озоновата дупка ( 14 ) ), ЕИСК препоръчва мерките за изискване на възстановяване, рециклиране и регенериране (член 20) и изискванията относно изтичането (член 21) да се прилагат и спрямо газовете в приложение II. Освен това предприятията трябва да притежават валидна регистрация в системата за лицензиране преди внос или износ на газове в приложение II.

Брюксел, 15 юни 2022 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ L 286, 31.10.2009 г., стp. 1.

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content//BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=/BG

(3) ОВ L 150, 20.5.2014 г., стp. 195.

(4) https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf

(5) Показателят „потенциал за глобално затопляне“ е разработен, за да е възможно да се правят сравнения на въздействието върху глобалното затопляне на различни газове. По-специално с него се измерва количеството енергия, което ще бъде погълнато от емисиите на 1 тон от даден газ за определен период от време, спрямо емисиите на 1 тон въглероден диоксид (CO2).

(6) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно флуорсъдържащите парникови газове, за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 и за отмяна на Регламент (ЕС) № 517/2014“ (COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD) (Вж. страница 44 от настоящия брой на Официален вестник).

(7) За повече информация относно средата на Европейския съюз за митническо обслужване на едно гише вж. https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

(8) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD) (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стp. 143).

(9) Solomon и колектив, 2020. Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy (Недовършена работа след пет десетилетия наука и политика в областта на озоновия слой). Nature Communications 11:4272.

(10) https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances

(11) https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf

(12) Съединението HFC-23 (трифлуорометан или CHF3), силен парников газ със стогодишен потенциал за глобално затопляне в размер на 14 600, се образува като страничен продукт по време на производството на HCFC-22 (хлордифлуорметан или CHClF2).

(13) Andersen и колектив, 2021. Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits (Стесняването на освобождаванията за изходни суровини съгласно Монреалския протокол има множество екологични ползи). PNAS 2021 г., том 118, бр. 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118

(14) Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. и колектив, The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane (Нарастващата заплаха от дихлорметана за озона от стратосферата). Nat Commun 8, 15962 (2017 г.). https://doi.org/10.1038/ncomms15962.