РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

ГД "Земеделие и развитие на селските райони" : Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони".

Говеждо и телешко месо : Месото на говеда на възраст под една година се нарича телешко, а месото на останалите говеда се нарича говеждо.

Допустими за подпомагане овце и кози : "Овцa майкa" означава всяко женско животно от рода на овцете, родило поне веднъж или на възраст най-малко една година, а "коза майка" означава всяко женско животно от рода на козите, родило поне веднъж или на възраст най-малко една година. Следователно премиите за овце майки и кози майки се изплащат само за женски овце и кози.

ДФЕС : Договор за функционирането на Европейския съюз.

Евратом : Европейска общност за атомна енергия.

Евростат : Статистическата служба на Европейския съюз, натоварена със задачата да осигурява за ЕС статистически данни на европейско ниво, които правят възможни сравнения между държавите и регионите.

Крави с бозаещи телета : Това са крави от порода за производство на месо или родени от кръстоска с порода за производство на месо и принадлежащи към стадо, предназначено за отглеждане на телета за производство на месо. Млякото на тези крави е предназначено единствено за телетата им.

Необлагодетелствани райони : Необлагодетелстваните райони са тези, в които земеделското производство или дейности са затруднени поради неблагоприятни природни условия.

Преживнo животнo : Животно с повече от един стомах, което гълта храна, а после я връща обратно, за да продължи да я дъвче.

СЕП : Схема за единно плащане.

SBCS : Шотландска схема за подпомагане на говедата.

SEC : Генерален секретариат — вътрешни документи на Комисията.

ОБОБЩЕНИЕ

I. След реформата на ОСП през 2003 г. помощта за земеделието, която преди това е била отпускана под формата на директни помощи, обвързани с определено производство на земеделски продукти (така наречената помощ "обвързана с производството"), вече не се изплаща във връзка с производството (т.е. отделя се) след въвеждането на СЕП — Схемата за единно плащане.

II. С цел обаче да се ограничат потенциалните отрицателни последствия от едно незабавно преминаване към пълно отделяне за определени сектори и региони са предвидени изключения. По-специално става въпрос да се запази земеделското производство в някои уязвими региони и да се осигурят екологични ползи чрез поддържането на специфично земеделско производство. Държавите членки могат да продължат да прилагат предишните схеми за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки чрез възможността, наречена "Частично прилагане на СЕП" и други специфични мерки, обвързани с производството (известни като член 69 и член 68). Законодателните предложения на Комисията за ОСП до 2020 г. [1] дават възможност на държавите членки да отпускат доброволно подпомагане, обвързано с производството.

III. Палатата си постави за цел да отговори на следните въпроси:

Директните помощи за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при частично прилагане на СЕП:

а) Насочени ли са към най-подходящите региони в държавите членки?

б) Ефективно ли поддържат определено производство, като по този начин предотвратяват отрицателни социални, икономически и екологични последствия?

в) Подложени ли са на добър мониторинг и оценка от страна на Комисията и държавите членки?

IV. Палатата заключи, че така както са планирани, одитираните схеми не са насочени към регионите и земеделските райони, в които ще са най-полезни, и поради това тяхното отражение е по-слабо.

V. Палатата не откри безспорни доказателства, че одитираните схеми по принцип са по-ефективен инструмент от необвързаната с производството помощ, допълнена от други мерки, финансирани от ЕС или на национално ниво, за поддържане на производството, като по този начин правят устойчива икономическата дейност в региони с малко икономически възможности и създават икономически ползи.

VI. Освен това налице са слабости при мониторинга на ключови показатели за изпълнението и при оценката на крайното социално и екологично въздействие на схемите от страна на Комисията и държавите членки, както и липса на координация с други мерки с подобни цели.

VII. В случай, че Съветът и Европейският парламент приемат предложението на Комисията да се продължат след 2013 г. доброволните помощи, обвързани с производството, Палатата препоръчва Комисията:

а) да добави изискване за насоченост на схемите за директни помощи, обвързани с производството за тези сектори;

б) да разясни съвместно с държавите членки най-актуалните видове земеделски дейности за поддържане на производството, като по този начин разреши свързаните с това социални, икономически и екологични въпроси;

в) да определи изискванията за мониторинг и очакваните от държавите членки разпоредби, както и да въведе постоянна рамка за мониторинг, която да посочва всички директни помощи, изплатени за подпомагане на животинския сектор в държавите членки;

г) да направи съвместно с държавите членки подробна оценка на въздействието на свързаните със секторите различни схеми за подпомагане, с цел да насърчи по-добра конкурентоспособност на стопанствата.

ВЪВЕДЕНИЕ

СЕКТОРИТЕ НА ГОВЕЖДОТО, ТЕЛЕШКОТО И ОВЧЕТО/КОЗЕТО МЕСО В ЕС

1. Секторите на говеждото, телешкото и овчето/козето месо (наричани по-нататък "сектори на говеждото и овчето/козето месо") са от изключително значение за земеделието на ЕС. Европейският съюз е третият най-голям производител на говеждо и телешко месо в света, с приблизително 8 милиона тона заклани говеда, които представляват почти 12 % от световното производство на говеждо месо [2]. Една трета от говеждото месо, произвеждано в ЕС [3], е директен продукт на специализирани производители на говеждо месо, които отглеждат крави с бозаещи телета, които раждат и отхранват телета. Стадата от крави с бозаещи телета по принцип се хранят при екстензивен режим, а техните телета, след като бъдат отбити, директно се продават за заколение или на други специализирани производители, които угояват говеда при по-интензивна производствена система преди да ги заколят. Според най-нови данни, броят на кравите с бозаещи телета в ЕС се е стабилизирал на приблизително 12,4 милиона в периода 2000—2010 г. [4]

2. Производството в сектора на овчето/козето месо, което през последните години се стабилизира на малко над 1 милиона тона, през 2009 г. спадна на 804000 тона. Броят на животните в ЕС възлиза на около 81 милиона овце, което представлява спад спрямо 2008 г., когато броят им е бил 91 милиона, а козите са били 13 милиона.

ДИРЕКТНИ ПОМОЩИ НА ЕС ЗА СЕКТОРИТЕ НА ГОВЕЖДОТО И НА ОВЧЕТО/КОЗЕТО МЕСО

3. В миналото земеделските производители в секторите на говеждото и на овчето/козето месо са били подпомагани в рамките на различни схеми за директни помощи на ЕС. Основната цел на подкрепата за тези сектори е да се поддържа производството, "специално в областите където няма друга алтернатива" и когато това производство "е особено важно за местната икономика" [5]. За да бъдат допустими за директните помощи на ЕС, земеделските производители трябва да имат права за получаване на премия (индивидуални квоти), които представляват количествено измерими ограничения за всяка държава членка и са разпределяни на земеделските производители при подаване на заявление за това.

4. Директните помощи за земеделските производители в тези сектори включват, наред с другото, основна премия и допълнителна премия [6] за крави с бозаещи телета и овце майки и кози майки. Това са премии въз основата на глава добитък [7], които са планирани да поддържат броя на продуктивните животни, които ще родят потомство (телета или агнета), които на свой ред ще осигурят суровина за преработвателната промишленост (специализирани лица, които отглеждат животни за угояване, или кланици).

5. Реформата на ОСП от 2003 г. въведе понятието "отделяне от производството" [8] (т.е. премахване на връзката между изплащането на субсидия и изискването за специфично производство) при плащанията в областта на земеделието и нова схема на директно подпомагане от ЕС — Схемата за единно плащане (СЕП). В случаите, когато държавите членки са преценявали, че с преминаването към СЕП съществува риск от смущение на земеделските пазари или изоставяне на производството, те са разполагали с възможността по изключение да запазят част от директните помощи в някои сектори [9] в съществуващия им вид, т.е. частично прилагане на СЕП [10].

6. Осем държави членки решиха да запазят директните помощи при частичното прилагане на СЕП за крави с бозаещи телета и/или овце майки и кози майки (вж. таблица 1). Беше разрешено премиите за крави с бозаещи телета да останат изцяло обвързани, което означава, че те могат да продължат да се изплащат както преди реформата. За премиите за овце майки и кози майки обвързване на 50 % с производството означава, че само половината от годишните финансови пакети, на разположение в системата през 2001 г., могат да продължат да съществуват като плащания, обвързани с производството [11] (различни от тези за най-отдалечените региони [12], при които съществува 100 % обвързване с производството).

ТАБЛИЦА 1

ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ, КОИТО ПОДДЪРЖАТ ОБВЪРЗАНИ С ПРОИЗВОДСТВОТО ПРЕМИИТЕ ЗА КРАВИ С БОЗАЕЩИ ТЕЛЕТА, ОВЦЕ МАЙКИ И КОЗИ МАЙКИ [13]

Държава членка | Сектор | Сума на премията |

Австрия, Белгия | Премия за крави с бозаещи телета | 200 евро на крава с бозаещи телета; до 50 евро допълнителна премия10,50 евро на овца майка; 3,50 евро допълнителна премия; и 8,40 евро на коза майка [9999] |

Дания, Финландия, Словения | Премия за овце майки и кози майки |

Франция, Португалия, Испания | Премии за крави с бозаещи телета и овце майки и кози майки |

7. През 2008 г. в контекста на средносрочния преглед на ОСП, известен като "Проверка на състоянието", Комисията препоръча [14] да се продължи насоченото избирателно отделяне от производството, поради изложените в каре 1 аргументи.

8. Така с влизането в сила на законодателството от 2009 г. [15] в резултат на "Проверката на състоянието" е въведено допълнително отделяне на директните помощи от производството в секторите на месопроизводство [16]. Премиите за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки обаче не са изменени, тъй като държавите членки, които през 2003 г. са избрали частично да прилагат СЕП, отново получават позволение да продължат с тази възможност, като се набляга по-специално върху разпределянето на средствата според регионалните нужди [17]. Освен това възможността да се осигури подпомагане за двата сектора е разширена посредством две мерки, свързани с определени видове обработване на земята и земеделски дейности (вж. каре 2).

KAPE 1

АРГУМЕНТИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ КОМИСИЯТА, ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ЧАСТИЧНОТО ПРИЛАГАНЕ НА СЕП В ОДИТИРАНИТЕ СЕКТОРИ

[...] степента на настоящите реформи и интеграцията на повече сектори в СЕП намаляват актуалността на помощите, отчасти обвързани с производството, и често пречат на земеделските производители да постигнат по-голяма конкурентоспособност и пазарна ориентация. Освен това при нерентабилните сектори земеделските производители са в много по-лошо положение от земеделските производители с пълно отделяне от производството, които получават по-малки по размер плащания [18]. В допълнение земеделските производители, които все още получават помощи, обвързани с производството, попадат едновременно в обвързаната и в необвързаната с производството система, като това още повече допринася за сложността на ситуацията и за административните разходи без никакви ползи за доходите им. Поради гореспоменатите причини би било желателно да се премине изцяло към пълно отделяне от производството. […] В някои специфични случаи обаче е важно да се поддържа някакво минимално ниво на земеделско производство, за да се запази устойчива икономическата дейност в регионите с малко икономически алтернативи, да се осигурят достатъчно доставки на суровини за преработвателната промишленост, или да се създадат подобрения за околната среда.

9. Настоящата тенденция в държавите членки, които използват опцията за частично прилагане на СЕП за тези схеми, е към интегриране на премиите в СЕП. Това означава, че земеделските производители, които преди са получавали плащания по одитираните схеми, сега имат право да получават плащания по СЕП, без да е необходимо да отглеждат животни. Премията за овце майки и кози майки вече е отделена от производството или се планира да бъде отделена в повечето от държавите членки, а Франция е отделила частично от производството премията за крави с бозаещи телета от 2010 г. В резултат на това годишните суми по частично прилаганите мерки спаднаха от повече от 2 милиарда евро през 2006 г. (годината, през която всички държави членки преминават към СЕП) на малко повече от 1 милиард евро през 2011 г. (вж. таблица 2).

ЗАКОНОДАТЕЛНИ ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ОСП СЛЕД 2013 Г.

10. Комисията прие законодателни предложения за ОСП след 2013 г., като освен другото определя нови правила за директни плащания на земеделските производители по схемите за подпомагане в рамките на ОСП [19]. В съответствие с член 38, параграф 2 от това предложение "обвързано с производството подпомагане може да се отпуска само на сектори или на региони от държава членка, в които специфични видове селскостопански практики или специфични селскостопански сектори претърпяват определени трудности и са особено важни по икономически и/или социални и/или екологични причини". Следователно в секторите на говеждото и на овчето/козето месо, все още ще бъдат позволени доброволни помощи, обвързани с производството, като по този начин се запази възможността за отпускане на директни помощи като в одитираните схеми.

KAPE 2

ДВЕ МЕРКИ, ВЪВЕДЕНИ ЧРЕЗ РЕГЛАМЕНТА ОТ 2009 Г.

Член 63 от Регламент (ЕО) № 73/2009: Чрез дерогация държавите членки могат да използват средства, които преди са били помощи, обвързани с производството, за да учредят права на плащане или да повишат стойността на правата на плащане въз основа на видовете селскостопански дейности, които не са задължително свързани с предишни помощи, обвързани с производството.

Член 68 от Регламент (ЕО) № 73/2009 позволява компенсационни мерки в секторите на млякото и млечните продукти, на говеждото и телешкото, овчето и козето месо, и в сектора на ориза в икономически уязвими или чувствителни от гледна точка на екологията области, или в същите сектори — за икономически уязвими видове селскостопански дейности. Държавите членки могат да запазят 10 % от своя национален таван, за да създадат за земеделието в тези сектори специфични схеми за помощи, обвързани с производството. Тази опция замени и разшири възможностите за предоставяне на помощи, обвързани с производството, които съществуваха преди в разпоредбите на член 69 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

ТАБЛИЦА 2

РАЗВИТИЕ НА БЮДЖЕТА ЗА ОДИТИРАНИТЕ СХЕМИ

(в евро) |

Премия | Бюджетни кредити за 2011 г. | Бюджетни кредити за 2010 г. | Оборот за 2009 г. | Оборот за 2006 г. |

Премия за крави с бозаещи телета | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 |

Допълнителна премия за крави с бозаещи телета | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 |

Междинен сбор (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 |

За овце майки и кози майки | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 |

Допълнителна за овце майки и кози майки | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 |

Допълнителни плащания в сектора на овцете и козите | - | - | - | - |

Междинен сбор (б) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 |

ОБЩО [ (a) + (б) ] | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 |

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

ОБХВАТ НА ОДИТА

11. Одитът провери схемите за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки. Той обхваща период, започващ малко предиприлагането на реформата от 2003 г. (т.е. 2005 г.) и приключващ в края на2010 г.

12. Общият въпрос на одита беше следният: Директните помощи за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при частично прилагане на СЕП:

а) Насочени ли са към най-подходящите региони в държавите членки?

б) Ефективно ли поддържат определено производство, като по този начин избягват отрицателни социални, икономически и екологични последствия?

в) Подложени ли са на добър мониторинг и оценка от страна на Комисията и държавите членки?

ПОДХОД НА ОДИТА

13. Одитът беше проведен, като се извършиха одитни посещения на Комисията (ГД "Земеделие и развитие на селските райони") и на четири [20] държави членки, които поддържат схемите, а в две други държави членки [21] развитието в тези сектори беше оценено посредством документни проверки. Освен това в две държави членки, които използват пълно прилагане на СЕП [22] бяха направени проучвателни посещения с цел да се сравни развитието на секторите на говеждото и на овчето/козето месо в държавите членки, които не поддържат одитираните схеми.

14. Одитните доказателства бяха събрани чрез:

a) Преглед на процедурите за мониторинг на Комисията, както и на документите относно подготвителната дейност за законодателни предложения в двата сектора, включително оценки и други проучвания.

б) Срещи със съответната национална администрация, както и събеседвания с представители на земеделските производители за двата сектора.

в) Проверка на качеството на анализа и на подкрепящите доказателства в държавите членки по отношение на подходящия характер на премиите за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки при поддържането [23] на някакво минимално ниво на земеделско производство в земеделската икономика в определени региони и по-специално в региони, където земеделските производители нямат достъп до други икономически алтернативи.

г) Посещения на място на няколко крайни бенефициенти с цел обсъждане на ситуацията на техните земеделски стопанства и влиянието на схемите върху техните производствени решения.

д) Анализ на минали тенденции относно производството, както и на социалните и екологичните последствия в одитираните държави членки, както и сравнение с държави членки, прилагащи изцяло СЕП, заедно със специфични национални мерки или мерки на ЕС за насочване на секторите.

е) Преглед и анализ на свързани с темата проучвания и статистически данни.

КОНСТАТАЦИИ

НАСОЧВАНЕ НА СХЕМИТЕ КЪМ НАЙ-ПОДХОДЯЩИТЕ РЕГИОНИ В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

15. Оправдателната причина за запазването на одитираните схеми, е че в регионите със затруднения и в уязвимите сектори като секторите на говеждото и на овчето/козето месо, добре насочените мерки могат да намалят риска от прекратяване на производството и всички следващи отрицателни социални, икономически и екологични последствия. Одитът провери дали Комисията и държавите членки са анализирали и определили най-подходящите региони в държавите членки, т.е. уязвимите региони и земеделски области в рамките на тяхната територия, в които едно изоставяне на производството би имало неблагоприятно въздействие, както и дали моделът на схемите е подходящ за животновъдите.

ПО-ГОЛЯМАТА ЧАСТ ОТ СРЕДСТВАТА НЕ СЪОТВЕТСТВАТ НА ПОДХОДЯЩИ РАЗПОРЕДБИ ЗА НАСОЧВАНЕ

16. До известна степен насочването на средствата вече присъства имплицитно поради естеството на тези схеми и подпомаганата от тях земеделска дейност, тоест, земеделска дейност, която по принцип се извършва чрез екстензивна паша на животните върху земя, която не е подходяща за земеделско производство. Без ясни и достатъчни разпоредби за насочване обаче, е възможно директните помощи да не успеят да подпомагат други по-интензивни животновъдни методи.

17. Комисията не включи регионалното изискване в правилата за прилагане за схемите, които специално насочват помощта там, където тя ще бъде най-ефективна. Следователно, при настоящия начин на прилагане на помощта, ефектът от нея е отслабен понеже тя се разпределя на територията на всичките държави членки. Условията за допустимост за основните [24] премии за крави с бозаещи телета и овце майки, които представляват над 90 % от бюджетните средства за двата одитирани сектора, не насочват специално помощта към уязвими региони на държава членка.

ЦЕЛЕВИТЕ КОМПОНЕНТИ НА СХЕМИТЕ СА ОГРАНИЧЕНИ ИЛИ СА В ПРОЦЕС НА ИЗЧЕЗВАНЕ

18. В настоящите схеми има някои компоненти, които са специално насочени, по-точно това са основната премия за кози майки, допълнителната премия за овце майки и кози майки и допълнителната премия за крави с бозаещи телета. Тези компоненти обаче не са достатъчно фокусирани върху земеделските региони или са с ограничена финансова стойност. Освен това те са в процес на интегриране в СЕП.

19. Условията за допустимост за основната премия за кози майки [25] насочват директните помощи към земеделски производители в специфични региони, в които производството отговаря на определени критерии. Държавите членки със значителни на брой кози обаче са решили да интегрират напълно премията за кози майки в СЕП, като по този начин намаляват потенциала за насочване на помощта (вж. каре 3).

20. Допълнителната премия за овце майки и кози майки е насочена към определени региони и специфични земеделски практики [26]. Тя е планирана по такъв начин, че да бъде изплащана само на земеделски производители в райони, където производството на овце и кози представлява традиционна дейност или допринася значително за икономиката на селския район. Тази премия обаче, която през 2006 г. възлиза на 215 милиона евро, е на път да изчезне, тъй като съществува тенденция тя да се интегрира напълно в СЕП [27]. Всъщност за календарната 2010 г. само Португалия и Финландия са запазили обвързаността на тази премия с производството.

KAPE 3

ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ ПРЕКРАТЯВАТ ИЗПОЛЗВАНЕТО НА ЦЕЛЕВИ КОМПОНЕНТИ ОТ ОДИТНИТЕ СХЕМИ

Франция, която е с популация от кози от над 1,3 милиона (които възлизат на 10 % от козите в ЕС), реши да интегрира напълно премията за кози майки в СЕП от 2006 г., а премията за овце майки от 2010 г. Испания, в която се намират 22 % от всички кози в ЕС, също отделя изцяло премиите от производството от 2010 г. нататък. Най-големият производител на кози в ЕС — Гърция (приблизително 38 % от общата популация кози) — реши да интегрира напълно премията за кози майки в СЕП при нейното въвеждане.

21. Допълнителната премия за крави с бозаещи телета включва също така разпоредба за насочване чрез връзката си с регионите по цел "Сближаване" [28]. Не е задължително обаче тези региони да представляват земеделски региони, в които отглеждането на крави с бозаещи телета може пряко да бъде свързано с определени социални и екологични отражения. През 2010 г. допълнителната премия за крави с бозаещи телета възлиза на 51 милиона евро (спаднала от 62,1 милиона евро през 2006 г.), което представлява 5 % от общия размер на одитираните схеми. В приложение I са представени подробно сумите по мерки и по държави членки.

ЕФЕКТИВНОСТ НА СХЕМИТЕ ДА ПОДДЪРЖАТ ОПРЕДЕЛЕНО ПРОИЗВОДСТВО И ПО ТОЗИ НАЧИН ДА ПРЕДОТВРАТЯВАТ ОТРИЦАТЕЛНИ СОЦИАЛНИ, ИКОНОМИЧЕСКИ И ЕКОЛОГИЧНИ ПОСЛЕДСТВИЯ

22. Схемите са предназначени да поддържат определено ниво на специфично производство в уязвими региони, като по този начин предотвратяват отрицателните социални, икономически и екологични последствия от планираното преструктуриране, поради отделяне от производството [29]. Тези цели остават актуални в законодателните предложения на Комисията за рамката на ОСП в периода 2014—2020 г. [30]

23. Вследствие на това по време на одита беше проверено провери дали тенденциите в двата сектора в одитираните държави членки се различават съществено от тези в държавите членки, които изцяло са интегрирали премиите в СЕП, както и дали някое от тези различия може да се дължи на одитираните схеми.

НЕ СЪЩЕСТВУВАТ УБЕДИТЕЛНИ ДОКАЗАТЕЛСТВА, ЧЕ ОДИТИРАНИТЕ СХЕМИ ВЛИЯЯТ СЪЩЕСТВЕНО НА ИЗМЕНЕНИЕТО НА БРОЯ НА ЖИВОТНИТЕ

24. Като цяло броят на кравите с бозаещи телета в държавите членки, които прилагат частично СЕП, малко се е увеличил [31] (+ 2 %) в периода 2005—2010 г., а е намалял с 6 % в държавите членки, които използват помощи, необвързани с производството [32]. Влиянието на премиите за крави с бозаещи телета обаче не става явно от общите тенденции за кравите с бозаещи телета в отделни държави членки.

25. Например във Франция — държава членка, която прилага частично СЕП, и в която се отглеждат приблизително 32 % от общия брой крави с бозаещи телета, техният брой намалява в периода 2001—2004 г.; от 2004 г. обаче, броят на кравите с бозаещи телета започва да нараства, а от 2008 г. нататък е сравнително стабилен (вж. графика 1). Спадът в периода 2001—2004 г. става въпреки наличието на премии за крави с бозаещи телета и други директни помощи за говедовъдния сектор.

26. За разлика от това, в Германия — държава членка, която изцяло е отделила одитираните схеми от производството и в която се отглеждат приблизително 6 % от общия брой крави с бозаещи телета — преминава през тенденция на спад в периода 2000—2004 г., когато премиите за крави с бозаещи телета все още се прилагат. След този период броят на кравите с бозаещи телета се стабилизира/намалява с бавни темпове, дори и след цялостното прилагане на СЕП.

ГРАФИКА 1

ТЕНДЕНЦИИ ЗА КРАВИТЕ С БОЗАЕЩИ ТЕЛЕТА ВЪВ ФРАНЦИЯ И ГЕРМАНИЯ ПРЕЗ ПЕРИОДА 2000—2010 Г.

+++++ TIFF +++++

Източник: Въз основа на данни на Евростат.

27. Броят на овцете, който от дълго време намалява, не показва съществена промяна на тази тенденция в държавите членки, които от 2005 г. нататък прилагат изцяло или частично СЕП. Този спад е толкова силно изразен, че премиите от одитираните схеми, на разположение още от 90-те години, не са успели да го променят (вж. графика 2). Броят на козите остава стабилен в държавите членки, които изцяло или частично прилагат СЕП.

28. Освен това фактът, че четири [33] от шестте държави членки, които са задържали опцията за обвързване с производството на 50 % по отношение на премиите за овце майки и кози майки, са решили да ги интегрират изцяло в СЕП и вместо това да използват за тези сектори помощ по член 68, показва, че тези премии не са били счетени за напълно ефективни (вж. каре 4).

ТЕЗИ ТЕНДЕНЦИИ ЗА БРОЯ НА ЖИВОТНИТЕ СА ПОВЛИЯНИ ГЛАВНО ОТ ВЪНШНИ ИЛИ КОНТЕКСТУАЛНИ ФАКТОРИ, СПЕЦИФИЧНИ ЗА ВСЯКА ОТДЕЛНА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА

29. Липсата на стабилна връзка между премиите за животни и броя на животните предполага, че съществени външни и контекстуални фактори, специфични за всяка отделна държава членка, упражняват значително влияние върху нарастването на броя на животните. Тези фактори включват възможностите за използване на земята, пазарните условия, степента на конкуренция от трети страни, както и вкусовете на консуматорите.

ГРАФИКА 2

ТЕНДЕНЦИИ В БРОЯ НА ОВЦЕТЕ МАЙКИ И КОЗИТЕ МАЙКИ ПРИ ОБВЪРЗАНИТЕ И НЕОБВЪРЗАНИТЕ С ПРОИЗВОДСТВОТО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ ПРЕЗ ПЕРИОДА 2000—2010 Г.

+++++ TIFF +++++

Източник: Въз основа на данни на Евростат.

30. Тези външни и контекстуални фактори имат такова силно цялостно въздействие, че одитираните схеми загубват своето влияние, когато факторите са положителни, или не могат да променят ситуацията, когато факторите са отрицателни. Тази теория се подкрепя от анализа на Палатата на дългосрочните тенденции за броя на животните в отделните държави членки (вж. каре 5), както и от оценките на Комисията и от други проучвания [34].

KAPE 4

ПРИМЕР ЗА ИНТЕГРИРАНЕ НА СХЕМИТЕ ЗА ОВЦЕ МАЙКИ И КОЗИ МАЙКИ В СЕП И ОСИГУРЯВАНЕ НА ДОПЪЛНИТЕЛНО СПЕЦИФИЧНО ПОДПОМАГАНЕ ЗА СЕКТОРА НА ОВЦЕТЕ И КОЗИТЕ

От 2010 г. въз основа на технически и икономически критерии за подбор Франция е отделила напълно от производството премиите за овце и е установила по-добре съсредоточена и насочена специфична схема за подпомагане, която да замести схемата за овце майки и кози майки при частичното прилагане на СЕП. Това е направено в рамките на член 68, параграф 1, буква б) и в комбинация с помощ по СЕП (т.е. общи плащания в допълнение към СЕП на стойност приблизително 135 милиона евро през 2010 г.).

Един от ефектите от тези промени на политиката върху бенефициентите се демонстрира от следния пример: земеделски производител в Оверн, който отглежда овце в земеделско стопанство, намиращо се на повече от 1000 метра надморска височина, където другите икономически алтернативи са ограничени, получава увеличение на помощта с 15000 евро в периода 2006 г. (частично отделяне от производството: 50 % от премията за овце майки) — 2010 г. (пълно отделяне от производството на премиите и специфичната помощ по член 63 и член 68). Производството на земеделския производител обаче остава постоянно през този период, като варира от 612 до 653 овце.

KAPE 5

ПРИМЕР ЗА СИЛНО ОТРАЖЕНИЕ НА ВЪНШНИ ФАКТОРИ ВЪРХУ ЖИВОТНОВЪДСТВОТО

В Португалия — държава членка, която частично прилага СЕП, съществуват положителни тенденции за броя на крави с бозаещи телета, благодарение на програма за превръщане на обработваемата земя в пасища през 1994 г. с цел да се насърчи животновъдството, както и благодарение на разпределянето на допълнителни 90000 права за плащане на животни, които увеличават националната квота за крави с бозаещи телета.

ПРЕМИИТЕ НА ГЛАВА ДОБИТЪК, КОИТО НЕ СА ОБВЪРЗАНИ С ДРУГИ УСЛОВИЯ, НЕ ОСИГУРЯВАТ ИНИЦИАТИВИ ЗА ПОВИШАВАНЕ НА КОНКУРЕНТОСПОСОБНОСТТА

31. Запазването на помощите, обвързани с производството, е преходна мярка за подпомагане на земеделските производители в уязвими области, но според Комисията то няма за цел да компрометира цялостното насочване на реформата към отделяне от производството и по-силно пазарно ориентиране на производителите. Схема за подпомагане, която изплаща премии на глава добитък без други специфични условия обаче не осигурява пряк стимул за земеделските производители да подобрят своята конкурентоспособност.

32. За разлика от това, обвързването на плащанията на глава добитък с подобрения на качеството, така както е практиката в някои държави членки (като например Ирландия и Обединеното кралство в Шотландия), притежава потенциал да бъде по-ефективна мярка за подпомагане, която да насърчава поддържането на производството и желаната засилена пазарна ориентация. Подобен подход би разрешил също така фундаменталния проблем, подчертан от оценката на въздействието, извършена в контекста на "Проверката на състоянието“ на ОСП", и по-точно, фактът, че помощите, отчасти обвързани с производството, често пречат на земеделските производители да постигнат по-силна конкурентоспособност и пазарна ориентация. Освен това в случая на нерентабилните сектори земеделските производители са в по-лошо положение от земеделските производители в ситуация на пълно отделяне от производството, които получават по-малки плащания [35].

ЛИПСВАТ ЯВНИ РАЗЛИКИ В ДРУГИТЕ ОБЩИ ТЕНДЕНЦИИ МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ, КОИТО ПРИЛАГАТ НАПЪЛНО ИЛИ ЧАСТИЧНО СЕП

33. Удължаването на прилагането на одитираните схеми има също така за цел да намали отрицателните социални, икономически и екологични последствия на преструктурирането, които се дължат на отделянето от производството, т.е. пълното прилагане на СЕП в тези сектори. С цел да помогне да се определи степента на подобни отрицателни последици от отделянето от производството, по време на одита беше направено сравнение между тенденциите при съответните косвени показатели (производство на месо, брой на бенефициентите и на животните на земеделско стопанство, и земя за постоянни пасища) за държави членки, които прилагат пълно отделяне от производството и други, които прилагат частично СЕП.

ЛИПСВА СЪЩЕСТВЕНА РАЗЛИКА В ТЕНДЕНЦИИТЕ ЗА ПРОИЗВОДСТВО НА МЕСО МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ, КОИТО ИЗПОЛЗВАТ ОДИТИРАНИТЕ СХЕМИ, И ТЕЗИ, КОИТО НЕ ГИ ИЗПОЛЗВАТ

34. Одитът не установи наличие на съществена разлика в тенденциите за производство на месо между държавите членки, които използват одитираните схеми, обвързани с производството (т.е. както преди реформата) и тези, които изцяло са интегрирали тези премии в СЕП (вж. приложение II за тенденции в производството на месо). Едва една трета от производството на говеждо месо в ЕС е пряко свързано с крави с бозаещи телета, въпреки това тези тенденции са показателни за факта, че отделянето от производството на одитираните схеми не е оказало съществено отражение върху производството на месо.

35. Тези тенденции отново са силно повлияни от външни и контекстуални фактори, в това число настоящото преструктуриране на ниво земеделски стопанства (например изключване на неустойчивите стопанства, по-голяма концентрация на глава добитък в стопанствата) и на индустриално ниво (например навлизането на пазара на вериги супермаркети директно като клиенти, сливане на кланици, и т.н.).

36. Като пример за контекстуални фактори съществуват доказателства, че организацията на хранително-вкусовата производствена верига силно засяга преработвателната промишленост. Например в Португалия, където 75 % от земеделските стопанства се класифицират като "много малки", националните органи отбелязват, че недостатъчните възможности за преговаряне на дребните и териториално разпокъсаните земеделски производители по отношение на доставчиците и клиентите, е фактор, който ограничава производителността на сектора. Това се подчертава от факта, че кланиците в Португалия осигуряват само услугата клане на животните, вместо да заемат по-централно място в маркетинга на месо. За разлика от това, в Обединеното кралство след пълното прилагане на СЕП националните органи отбелязват промяна към подобряване на производителността на животните и конкурентоспособността на земеделските стопанства и полагане на усилия за разширяване на пазарния дял и резултатите на животновъдите чрез кооперации.

ГРАФИКА 3

ПРОИЗВОДСТВО НА МЕСО: СРАВНЕНИЕ МЕЖДУ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ, КОИТО ИЗПОЛЗВАТ ПРЕМИИ И ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ, КОИТО НЕ ИЗПОЛЗВАТ ПРЕМИИ

+++++ TIFF +++++

Източник: Организация на ООН за прехрана и земеделие (ФАО), Статистически годишник 2010 г., Таблица Б.10.

ПРИЛИКИ В ОПРЕДЕЛЕНИ АКТУАЛНИ СОЦИАЛНИ И ЕКОЛОГИЧНИ ТЕНДЕНЦИИ НА ТЕРИТОРИЯТА НА ВСИЧКИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

37. В одитираните държави членки, в съответствие с общата тенденция в земеделието, се наблюдава цялостен спад на броя на бенефициентите по отношение на помощите за крави с бозаещи телета и овце майки и кози майки, като по-малко конкурентоспособните земеделски производители напускат сектора. Този спад може да има отрицателни последствия, като например намаляване на заетостта в земеделските стопанства, икономически последствия за селските общности, както и отрицателни последствия за околната среда. Тези потенциални отражения обаче са предотвратени до голяма степен от общата тенденция в ЕС за увеличаване на броя на поддържаните от земеделските стопанства животни (вж. приложение III), като по-конкурентоспособни земеделски производители поемат част от производствените фактори на тези, които напускат сектора, с цел да повишат своята конкурентоспособност и рентабилност чрез реализиране на икономии от мащаба.

38. Спазването на минимални изисквания за производство като тези, които са насърчавани от одитираните схеми, могат да бъдат от значение при осигуряването на ползи за околната среда като намаляване на риска от пожари и увеличаване на биоразнообразието. Например Комисията вече е определила някои видове земеделски дейности като екстензивните пасищни системи, воденето на животните на паша и изкарването им на лятна паша [36], които са свързани със социални и екологични отражения.

39. Други инструменти за политика на ЕС обаче, като агроекологичните мерки или мерките за необлагодетелстваните райони или дори нормативните изисквания на ЕС [37], се използват по подобен и допълващ начин. Тези мерки също така са свързани с предвидените екологични отражения на одитираните схеми. Поради това не става ясно до каква степен одитираните схеми, когато се прилагат на цялата територия на държавите членки, допринасят да се избегнат отрицателните екологични последствия. Това е подкрепено от факта, че в посетените държави членки, в които се прилагат помощи, отделени от производството, липсват доказателства за широко разпространени екологични проблеми, причинени от изоставяне на земята след отделянето от производството при одитираните схеми.

40. Освен това земите, използвани за постоянни пасища от преживни животни (вж. таблица 3), които могат да се използват като екологичен показател, са останали стабилни или не са се влошили прекалено на територията на ЕС, без значение дали е решено одитираните схеми да бъдат отделени от производството или да останат обвързани с него.

ТАБЛИЦА 3

ОБЩ РАЗМЕР НА ЗЕМИТЕ, ДЕКЛАРИРАНИ КАТО ПОСТОЯННИ ПАСИЩА

Източник: Европейска комисия, ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

Декларирана площ на постоянни пасища (1000 хектара) |

ЕС - 15 | 2006 г. | 2009 г. | Промяна в проценти (2009 г. в сравнение с 2006 г.) |

Белгия [8888] | 459 | 458 | - 0,2 % |

Дания | 225 | 215 | - 4,4 % |

Испания [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % |

Франция [8888] | 8103 | 8106 | 0 % |

Австрия | 1437 | 1397 | - 2,8 % |

Португалия [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % |

Финландия | 22 | 19 | - 15,1 % |

A)Междинни сборове (Държави членки с частично прилагане на СЕП) | 16978 | 17320 | 2,0 % |

Германия | 4925 | 4798 | - 2,6 % |

Ирландия | 4264 | 4233 | - 0,7 % |

Гърция | 2740 | 2719 | - 0,8 % |

Италия | 2303 | 2325 | 1 % |

Люксембург | 66 | 65 | - 1,7 % |

Нидерландия | 813 | 832 | 2,4 % |

Швеция | 800 | 713 | - 11 % |

Обединеното кралство | 9919 | 9796 | - 1,2 % |

Б)Междинни сборове (Държави членки с пълно прилагане на СЕП) | 25830 | 25481 | - 1,4 % |

ОТДЕЛЯНЕТО НА ПРЕМИИТЕ ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО Е ПОВЛИЯЛО ОТРИЦАТЕЛНО НА ЖИВОТНОВЪДСТВОТО В УЯЗВИМИТЕ РЕГИОНИ

41. Въпреки че съществуват случаи, в които използването на схемите изглежда добре обосновано, опитът с отделянето на помощи от производството показва, че по принцип, както е отбелязано и от Комисията [38], това не води до драстични промени в производствената структура на ниво ЕС. Одитът на Палатата установи, че в определени региони на държавите членки, например планинските райони или региони, в които няма много добри възможности за земеделски дейности, съществува реален риск [39] от изоставяне на животновъдството. Това вече е факт в някои държави членки, така както е представено в каре 6. В тези области поради слабите почви или лошите климатични условия и ниската рентабилност липсата на специфични производствени изисквания води до намаляване на производството на преживни животни, което от своя страна може да има социални и икономически последствия.

KAPE 6

ИЗОСТАВЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО, СВЪРЗАНО С ОТДЕЛЯНЕТО НА ПОМОЩТА ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО В УЯЗВИМИТЕ РЕГИОНИ

В Шотландия, в която се намира голяма част от нископродуктивните земи [40] и поради това производствените възможности са ограничени до отглеждане на преживни животни, изхранвани при екстензивна пасищна система, е настъпил силен спад на броя на бенефициентите след въвеждането на СЕП. Шотландските органи посочват, че причина за част от това изоставяне е, че по-възрастните или по-малко ефективни земеделски производители се отказват от земеделието и дават земите си под аренда. Фактът, че се наблюдава силен спад на броя животни, поддържани след въвеждането на СЕП, е повод за загриженост за околната среда, особено в района на по-необлагодетелстваните области с хълмове и острови или в уязвимия северозападен регион на Шотландия. Според информация от шотландските органи, от момента на въвеждане на единни плащания на стопанство, нараства спада на броя на овцете — спад от 14,4 % за последните пет години. Броят на говедата също намалява със 7,5 % в периода 2005—2009 г., въпреки че през последната година се наблюдава леко увеличение от 0,8 %.

Друг пример за риска от изоставяне на производството в трудни области е Португалия, където голяма част от земеделските земи се намират в необлагодетелствани райони. По-голямата част от овцете в Португалия се развъждат в райони с природни недостатъци или в отдалечени райони без икономически приложими алтернативи. През 2009 г. голяма част (53 %) от общия размер премии за овце майки се изплащат на бенефициенти в регион Alentejo, който е класифициран като необлагодетелстван. След 50 % отделяне от производството на премиите за овце майки и кози майки, анализ на тенденциите установи, че се наблюдава рязък спад на бенефициентите за овце и кози в този регион, за разлика от други, което показва, че рискът от изоставяне на производството поради отделяне на помощите от производството е по-голям в необлагодетелстваните райони, в които алтернативите са ограничени.

СИСТЕМИТЕ ЗА МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА И НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

42. Комисията и държавите членки следва да въведат подходящи инструменти за управление, като добре действащи рамки за управление на изпълнението, за да наблюдават редовно предварително определени показатели за изпълнението и да извършват оценка на социалните, икономическите и екологичните последствия от схемите [41]. Освен това необходимо е двете схеми добре да бъдат координирани с други схеми за подпомагане на тези сектори.

НЕДОСТАТЪЧЕН МОНИТОРИНГ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА НИВО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

43. По принцип всяка от одитираните държави членки има на разположение подробна информация относно секторите на животновъдството и положението на земеделието в различните земеделски региони на нейната територия. Тази информация обаче е разпръсната в различни отдели на различни нива или в различни агенции, които събират подобна информация за свои собствени цели.

44. Тъй като не съществува правно изискване относно мерките за мониторинг, повечето от посетените държави членки не използват система за мониторинг, която да свързва резултатите от одитираните схеми за подпомагане на животновъдството със специфични крайни резултати, нито са определили специфични показатели за изпълнение за одитираните схеми.

45. Въпреки изложените причини за запазване на частичното прилагане на мерките по СЕП чрез одитираните схеми за подпомагане [42], Комисията не изясни какво има предвид под "производство" (например брой на земеделските стопанства, бенефициенти, отглеждани животни, и др.) или "доставка на суровини за преработвателната промишленост" (например телета или агнета, живо кланично тегло, тонове месо, и др.) и как тези два компонента биха позволили да се вземат предвид предвидените социални, икономически и екологични последици.

46. Вследствие на това тези термини не са дефинирани по един и същи начин в различните държави членки, прилагащи одитираните схеми, и не са свързани с представените пред бюджетните органи и Комисията нужди в подкрепа на запазването на схемите. Напротив, държавите членки тълкуват по много различен начин възможните цели на схемите и различните приблизителни алтернативи на тези термини (т.е. оперативни цели), които могат да бъдат използвани за мониторинг на тяхната ефективност (вж. каре 7). Подобни тълкувания обаче не винаги представляват подходящи [43] показатели за изпълнение относно целите, които двете схеми се предполага да постигнат, както и относно възможността на Комисията да извършва мониторинг на ниво ЕС.

ЛИПСВА ЦЯЛОСТЕН ПОДХОД ЗА РАЗЛИЧНИТЕ МЕРКИ, ЧИЙТО ПРЕДВИДЕНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ Е СХОДНО С ТОВА НА ОДИТИРАНИТЕ СХЕМИ

47. При извършване на своя мониторинг Комисията среща допълнителна трудност, а именно липсата на инструмент, който би показал глобалната/холистичната цел на помощите, които се предоставят на сектора на животновъдството от различни източници и които си взаимодействат. Такива помощи се предоставят в рамките на Стълб I и Стълб II на ОСП [44], както и от националните фондове. Въпреки че тази информация съществува на различни нива в рамките на Комисията, тя не се събира и подлага на мониторинг систематично и изчерпателно.

KAPE 7

РАЗЛИЧНИ ИНТЕРПРЕТАЦИИ НА ПОКАЗАТЕЛИТЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

Франция: Според заинтересованите страни, "производството" може да бъде следено според броя на телетата или на тоновете телешко месо, които са изнесени, вместо само по броя на отглежданите крави с бозаещи телета. "Доставка на суровини за преработвателната промишленост" могат да бъдат килограмите живо кланично тегло на говеждо, телешко и агнешко месо. За сектора на козите тълкуването на заинтересованите страни като мярка за доставка за преработвателната промишленост се използва козето мляко, произведено и доставено на промишлеността за производство на сирене.

Белгия: Приема се, че "производство" съответства на броя на породата крави "Blanc-Bleu Belge". Производството на говеждо месо се определя от термина "production indigene brute (PIB)" (брутно местно производство), което се измерва в тонове кланично тегло. То се изчислява, като се взема предвид броят на закланите животни в Белгия плюс изнесените живи животни минус внесените живи животни.

Испания: Националните органи определят "производството" като комбинация от общия брой животни, броя на земеделските стопанства и количеството произведено месо. Като "доставка на суровини за преработвателната промишленост" се използват труповете на животните, отгледани на местна територия плюс внесените животни за угояване.

48. Например секторите на животновъдството извличат съществени ползи от фондовете по Стълб II — развитие на селските райони — и по-специално от агроекологичните мерки [45], а интервюираните заинтересовани страни (националните органи и асоциациите —представители на земеделските производители) са съгласни относно допълващия характер на тази помощ. Освен това производствените решения на стопаните на крави с бозаещи телета и овце и кози са повлияни съществено от други инструменти на политика на Стълб I (например условията за кръстосано спазване на СЕП [46], мерките по член 68, и др.) или мерки, финансирани на национално ниво (за примери вж. каре 8).

49. Посетените бенефициенти не правят разлика между отделните компоненти на помощта, която получават. Вместо това, при вземането на производствени решения за тях е от значение общия размер на сумата, която получават, а не самата отделна схема като такава (вж. каре 9). Поради това съществува възможност за двойно финансиране [47] чрез съществуващите различни схеми с подобни цели, което би могло да бъде избегнато, ако Комисията разгледа глобално различните налични схеми за земеделските производители и тяхното отражение.

KAPE 8

ПРИМЕРИ ЗА СХЕМИ ЗА ПОДПОМАГАНЕ В ОДИТИРАНИТЕ СЕКТОРИ С ПОДОБНИ ЦЕЛИ

Ирландия: Схема за хуманно отношение към животните за отглеждането им и за записване на информация за животни с бозаещи малки (помощи, обвързани с производството, известни също като схема за хуманно отношение към крави с бозаещи телета). Схема, финансирана на национално ниво с одобрението на Комисията [48], която понастоящем изплаща премии от 40 евро на глава добитък (приблизително 92,5 милиона евро) за подобряване на отношението към животните и качеството на специалните крави с бозаещи телета. Схема за ливадно овцевъдство (помощи, отделени от производството, които използват разпоредбите по член 68). Това е схема на базата на площ, финансирана от неизползвани бюджетни кредити по СЕП, свързана с гъстотата на отглеждане на овцете, с различен процент за земеделските производители от равнинните и от хълмистите части, който се равнява на 10 евро на овца (приблизително 54 милиона евро за тригодишния период на действие).

Обединено кралство (Шотландия): Шотландска схема за подпомагане на говедата (SBCS) (помощи, обвързани с производството, финансирани по разпоредбите от член 69, а после и член 68). Тя осигурява директни помощи за специализирани производители на говеждо месо от мъжки и женски телета, които представляват минимум 75 % от отглежданите телета за говеждо месо и са поне на 30 дни (119200000 евро в периода 2010—2013 г. или приблизително 18—19 милиона английски лири в годишни плащания).

KAPE 9

ПРИМЕР ЗА КОМБИНАЦИЯ ОТ РАЗЛИЧНИ СХЕМИ ЗА ПОДПОМАГАНЕ, КОИТО ПОСТИГАТ СХОДНИ ЦЕЛИ

Бенефициентът се намира в необлагодетелстван район в една от одитираните държави членки и е бил посетен на място. Основната икономическа дейност на земеделския производител се състои в отглеждането на агнета, които продава за угояване на други земеделски производители или направо за клане. Производството на агнета е развито от поддържането на 400 овце майки, които пасат в заградена площ в рамките на земите на земеделския производител на, приблизително 250 ха. Според земеделския производител протеиновите култури и зърнените култури, произведени на територията на земеделското стопанство, се използват предимно за фураж на животните. През 2009 г. земеделският производител прехвърля половината си дейност на своя син (прехвърляне на 200 овце).

Анализ на относителния принос на различните схеми показва от колко малко финансово значение е премията за овце при вземането на производственото решение от земеделския производител. Същевременно мерките за необлагодетелстваните райони и агроекологичните мерки имат подобни цели като одитираните схеми по отношение на регионалното насочване и въздействието за околната среда и допринасят в много по-голяма степен за общия доход от субсидии на земеделския производител. Освен това изискванията за кръстосано спазване за премиите по СЕП в това земеделско стопанство щяха да бъдат спазени най-ефективно от пасищни животни като овцете, и така земеделският производител би поддържал пасищни животни, дори и при липсата на специфично производствено изискване, наложено от схемата за овце майки.

+++++ TIFF +++++

ИЗВЪРШВАНАТА ОТ КОМИСИЯТА ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО НА СХЕМИТЕ Е ВЪЗПРЕПЯТСТВАНА ОТ НЯКОИ НЕДОСТАТЪЦИ

НАСТОЯЩАТА РЕФОРМА НА КОМИСИЯТА НЕ Е ПОДКРЕПЕНА ОТ ОЦЕНКА НА ПРОВЕРКАТА НА СЪСТОЯНИЕТО ОТ 2008 Г.

50. Комисията възложи няколко проучвания с цел оценка на двата сектора, които също така се отнасят до одитираните схеми и въздействието на различните мерки за подпомагане на двата сектора. Тези оценки и оценката на въздействието са основни инструменти на Комисията за изучаване на въздействията на дадена политика и за създаване на осведомено мнение при изготвянето на съответните законодателни предложения [49].

51. Оценките в контекста на бързите реформи, каквито в момента текат (Реформата на ОСП от 2003 г., последвана от "Проверката на състоянието" на ОСП от 2008 г., последвана от Реформата на ОСП след 2013 г.) обаче, трябва да се основават на анализ на предишни периоди, който може вече да не е напълно актуален и/или тези реформи да са извършени прекалено късно, за да са в състояние да бъдат от достатъчна полза за Комисията.

52. Например по отношение на двата одитирани сектора и схеми на месото наличните оценки [50] по време на разработката на предложенията на Комисията за ОСП след 2013 г. разглеждат само ситуацията, свързана с решенията на реформата от 2003 г. [51], но не и тези след 2008 г. Държавите членки обаче вече са прилагали разпоредбите, които са резултат от "Проверката на състоянието" на ОСП. С тях се въвеждат подобрения и нови инструменти, за да могат държавите членки [52] да се справят с потенциални смущения в одитираните сектори, поради отделянето от производството. Същото важи и за оценката на мерките по ОСП за сектора на овцете и козите, която е публикувана през ноември 2011 г. [53]

53. В резултат на това Съветът и Парламентът са призовани понастоящем да вземат решения относно нова реформа, без напълно да са оценили въздействието на Реформите на ОСП от 2008 г., които въвеждат важни изменения относно възможностите за предоставяне на специфична помощ [54].

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

54. Палатата не откри безспорни доказателства, че при възможността за частично прилагане на СЕП схемите за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки са по принцип по-ефективен инструмент, отколкото отделените от производството помощи, които са свързани с мерки, финансирани на национално и на европейско ниво, по отношение на поддържането на производството, и в последствие за поддържане на икономическа дейност в региони с малко икономически алтернативи и предоставяне на ползи за околната среда.

55. Някои държави членки са достигнали до заключението, че планираното въздействие на схемите ще бъде по-добре постигнато при пълното отделяне на премиите от производството, заедно с координиран подход за използване на фондове от Стълб I и Стълб II за подпомагане на сектори в уязвими области или за специфични цели. Съответно се наблюдава разрастваща се тенденция да се влеят одитираните схеми за подпомагане от СЕП и да се разчита на алтернативни инструменти за предпазване на уязвимите сектори.

56. Комисията излезе с предложение да бъде позволено и след 2013 г. запазването по желание на помощите, обвързани с производството, в определени сектори, в това число и в одитираните сектори. До настоящия момент нито Съветът, нито Европейският парламент са реагирали официално на предложението на Комисията. В посочените по-долу препоръки се предлагат подробни промени, които законодателните органи могат да включат в случай на реформа на схемите, при приемане на предложението на Комисията.

КЪМ НАЙ-ПОДХОДЯЩИТЕ РЕГИОНИ В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ЛИ СА НАСОЧЕНИ СХЕМИТЕ ЗА КРАВИ С БОЗАЕЩИ ТЕЛЕТА, ОВЦЕ МАЙКИ И КОЗИ МАЙКИ?

57. На държавите членки се позволява да запазят схемите за крави с бозаещи телета, овце майки и кози майки поради производствени рискове в определени сектори и региони. Одитът заключи, че повечето от средствата в рамките на одитираните схеми са на разположение на цялата територия на държавите членки. Поради това, въпреки фокусирането на законодателния орган върху уязвимите региони схемите, така, както са проектирани, не се фокусират върху тези региони и области, където местното производство е от жизнено значение за икономиката и околната среда, и където не съществуват други алтернативи. Поради това въздействието на схемите е намалено от липсата на насочване (точки 15—17).

58. Единствените насочени мерки, предвидени в подпомагането за двата сектора, са допълнителните премии, там, където са приложими, и които могат да бъдат изплащани само на земеделски производители, които се намират в определени области. Те обаче са от ограничено финансово значение и/или са в процес на отделяне от производството (точки 18—21).

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва да добави изискване за насоченост на схемите за директни помощи, обвързани с производството. По-точно, правилата за прилагане на Комисията следва да изискват от държавите членки да определят чрез обоснован избор земеделските области, в които премиите за животни, обвързани с производството, могат да имат очевидно благотворно въздействие, и в които липсват реални алтернативи.

ЕФЕКТИВНИ ЛИ СА СХЕМИТЕ ЗА КРАВИ С БОЗАЕЩИ ТЕЛЕТА, ОВЦЕ МАЙКИ И КОЗИ МАЙКИ ПРИ ПОДДЪРЖАНЕТО НА ОПРЕДЕЛЕНО ПРОИЗВОДСТВО, КАТО ПО ТОЗИ НАЧИН ПРЕДОТВРАТЯВАТ ОТРИЦАТЕЛНИ СОЦИАЛНИ, ИКОНОМИЧЕСКИ И ЕКОЛОГИЧНИ ПОСЛЕДСТВИЯ?

59. Сравнението между държавите членки, които напълно са отделили помощите от производството, и държавите членки, които са запазили одитираните схеми за подпомагане, не дава окончателни доказателства в полза на общата ефективност на последните при запазване на производството (точки 22—28).

60. Въздействието на външни и контекстуални фактори върху секторите е по-силно от въздействието на самите схеми (точки 29и 30). Съществуват обаче доказателства, че в уязвимите региони отделянето на премиите от производството е довело до намаляване на производството от животновъдството (точка 41).

ПРЕПОРЪКА 2

Комисията, в сътрудничество с държавите членки, следва да изясни най-важните видове специфични земеделски дейности (например екстензивни пасищни системи, извеждане на животните на паша, и др.), за да поддържа земеделското производство и да запази икономическата дейност в регионите с малко икономически алтернативи, и да създаде ползи за околната среда.

За да се увеличи до максимум ефективността на помощта от ЕС за одитираните сектори, тази помощ следва да се фокусира върху земеделските производители и специфичните земеделски дейности в необлагодетелстваните региони, които са изправени пред екологични, социални и икономически рискове.

61. Производствените решения на животновъдите на крави с бозаещи телета и овце и кози са засегнати от множеството различни мерки за подпомагане, които са на тяхно разположение от различни източници. Доколкото схемите за помощи, обвързани с производството, се считат за необходими, е вероятно те да имат по-силно въздействие, ако бъдат насочени по-точно към конкурентоспособността на земеделските стопанства (точки 31—32).

62. Не съществуват явни разлики между държавите членки, които използват пълно или частично прилагане на СЕП, в тенденциите, свързани със социални, икономически и екологични аспекти като производството на месо, броя на бенефициентите и животните, и областите на постоянни пасища (точки 24—28 и 33—40).

ПОДЛОЖЕНИ ЛИ СА НА ДОБЪР МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА И ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ СХЕМИТЕ ЗА КРАВИ С БОЗАЕЩИ ТЕЛЕТА, ОВЦЕ МАЙКИ И КОЗИ МАЙКИ?

63. В повечето посетени държави членки мониторингът на показателите за изпълнение е недостатъчен поради липсата на ad hoc система за мониторинг на изпълнението за измерване на резултатите от одитираните схеми, както и поради различните тълкувания на всяка държава членка на термините "производство" и "доставка на суровини за преработвателната промишленост" (точки 43—46). Допълнително затруднение на мониторинга от страна на Комисията представлява липсата на подходящ инструмент, който да покаже глобалната цел на помощите, които се предоставят от различни източници (точки 47—49).

64. Системата на Комисията за мониторинг на въздействието на одитираните схеми е възпрепятствана от липсата на актуални оценки поради бързия характер на реформите на ОСП, които не винаги позволяват точни количествени оценки навреме, както и от липсата на инструмент за мониторинг, който да прави глобален преглед на помощите за животновъдния сектор, които се предлагат от различни източници (точки 42 и 50—53).

ПРЕПОРЪКА 3

Комисията следва да определи изискванията за мониторинг и разпоредбите, очаквани от държавите членки за схемите за подпомагане, свързани със секторите на животновъдството, и да ги включи в правно изискване, като например акт за изпълнение, който да изисква от държавите членки да използват подходящи показатели за изпълнението и актуални данни, които да са добре свързани с предвидените резултати от схемите за подпомагане на животновъдството.

Комисията следва да приложи постоянна рамка за мониторинг, която да посочва всички директни помощи, изплатени за подпомагане на секторите на животновъдството в държавите членки, в това число и националните помощи и помощите по Стълб II, като събира и наблюдава подробно информация на територията на всички държави на ЕС. По този начин Комисията ще може да вземе предвид цялостното въздействие на различните видове схеми, насочени към секторите на животновъдството, и да открие сред тях потенциални взаимодействия, с цел да избегне двойното финансиране от инструменти за подпомагане с подобни цели.

ПРЕПОРЪКА 4

Комисията, в сътрудничество с държавите членки, следва да направи изчерпателна оценка на въздействията на различните схеми за подпомагане и при необходимост да оцени въздействието на алтернативни мерки за подобряване на качеството на производството и конкурентоспособността, например като насърчи подобряване на стадата.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Ioannis SARMAS — член на Сметната палата, на заседанието му в Люксембург от 20 юни 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] COM(2011) 625 окончателен/2 от 19 октомври 2011 г.

[2] Земеделието в Европейския съюз — Статистическа и икономическа информация за 2010 г., Европейска комисия, ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

[3] Като цяло две трети от произвежданото говеждо месо в ЕС идва по пряк или косвен начин от млекодайни стада — сектор, който не влиза в обхвата на настоящия одит.

[4] Източник: Евростат.

[5] Вж. Преамбюла на Регламент (ЕО) № 1254/1999 на Съвета от 17 май 1999 година относно общата организация на пазара на говеждо и телешко месо (OВ L 160, 26.6.1999 г., стр. 21), съображение 12, което гласи, че "[…] е уместно да се позволи на държавите членки да установят връзка между чувствителните зони или местности и производството на крави с бозаещи телета, така че да се осигури поддържането на такова производство специално в областите, където няма друга алтернатива". Относно овчето/козето месо, Преамбюлът на Регламент (ЕО) № 2529/2001 на Съвета от 19 декември 2001 година относно общата организация на пазара на овче и козе месо (OВ L 341, 22.12.2001 г., стр. 3), съображение 11 гласи, че: "Следва да се изгради връзка между чувствителните райони или населени места и производството на овце и кози, така че да се гарантира запазването на едно такова производство, по-специално в райони, където то е важно за местната икономика".

[6] Регламент (ЕО) № 1254/1999 определя ставките на премиите за сектора на говеждото месо. Регламент (ЕО) № 2529/2001 определя преките плащания за сектора на овчето/козето месо.

[7] На базата на брой животни.

[8] Регламент (ЕО) № 1782/2003 на Съвета от 29 септември 2003 г. относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители и за изменение на Регламенти (EИО) № 2019/93, (EО) № 1452/2001, (EО) № 1453/2001, (EО) № 1454/2001, (EО) 1868/94, (EО) № 1251/1999, (EО) № 1254/1999, (EО) № 1673/2000, (EИО) № 2358/71 и (EО) № 2529/2001 (OВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1).

[9] В това число и секторите на говеждото и на овчето/козето месо.

[10] Схемата за единно плащане влезе в действие на 1 януари 2005 г. Държавите членки могат по избор да прилагат СЕП след преходен период (който приключва на 31 декември 2005 г. или 31 декември 2006 г.), когато това е оправдано въз основа на специални земеделски условия. Правното основание за възможността за частично прилагане на СЕП са членове 64—68 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[11] Останалата част от средните суми, изплащани на земеделски производители през референтен период (обикновено 2000—2002 г.), са включени в изчислението на СЕП според опцията за изчисляване на избраните от всяка държава членка права за получаване на премия.

[12] Регионите, които са част от държавата членка, разположени извън Европа, и са изцяло част от ЕС. Съществуват девет такива региона — шест френски, два португалски и един испански.

[13] Испания, Франция и Словения отделят от производството премията за овце майки и кози майки през календарната 2010 г., а Дания — през календарната 2012 г.

[9999] Освен в случаите, когато броят на бенефициентите намалява съществено след отделяне от производството, като така позволява увеличаване на процента на помощта на земеделски производител.

[14] COM(2008) 306 окончателен от 20 май 2008 г.

[15] Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани, за изменение на регламенти (EО) № 1290/2005, (EО) № 247/2006, (EО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 16), в сила от януари 2009 г.

[16] В сектора на говеждото месо премията за клане и специалната премия за мъжки животни трябва да бъдат отделени от производството най-късно до 1 януари 2012 г.

[17] Съображение 34 от Преамбюла на Регламент (ЕО) № 73/2009: "[…] по отношение на сектора на кравите с бозаещи телета и на овчето и козето месо, запазването на минимално равнище на селскостопанската продукция може все още да е необходимо за селското стопанство в определени райони, по-специално там, където земеделските стопани нямат достъп до икономически алтернативи […]".

[18] Този аргумент вече беше изтъкнат по време на дискусията на Съвета, проведена преди реформата от 2003 г. Вж. Реформа на ОСП: Обяснителна бележка DS 222/03 на Съвета, Люксембург, 18 юни 2003 г.

[19] Предложение на Комисията за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на правила за директни плащания за селскостопански производители по схеми за подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика — COM(2011) 625 окончателен/2 от 19 октомври 2011 г. В дял IV, глава 1 се описват възможностите за доброволна схема за обвързано с производството подпомагане, което може да бъде отпуснато на определени сектори, в това число секторите на овчето и козето месо, както и на говеждото и телешкото месо, до 5 % от годишните национални тавани с възможност за надвишаване на този размер в определени случаи.

[20] Белгия, Испания, Франция и Португалия.

[21] Австрия и Финландия. Не беше извършена специфична одитна дейност по отношение на Словения, която отдели помощта от производството през 2010 г., или на Дания, която взе решение да запази премията за овце майки и кози майки само до 2012 г.

[22] Ирландия и Обединеното кралство (Англия и Шотландия).

[23] Понятието "поддръжка"е определено въз основа на тенденциите, които са установени преди и след въвеждането на СЕП.

[24] Например премиите за крави с бозаещи телета и овце майки, описани в член 111, параграф 1 и в член 101, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[25] Както постановява член 101, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[26] Член 102 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[27] Както изискват разпоредбите — отделяне от производството на 50 % от първата година на прилагане на СЕП; пълно отделяне от производството на помощта за тези сектори във Франция и Испания от 2010 г. нататък.

[28] Например региони по цел "Сближаване", които се използват при разпределянето на структурните фондове на ЕС, отговарящи на NUTS (обща класификация на териториалните единици за статистически цели) ниво 2, където БВП на глава е по-малко от 75 % от общия БВП на ЕС-25.

[29] SEC(2008) 1885 от 20 май 2008 г., стр. 50.

[30] Които гласят, че Комисията одобрява посредством акт за изпълнение решенията на държавите членки (например тези, споменати в член 39, параграф 3, или при необходимост, в член 39, параграф 4, буква a) от законодателните предложения за ОСП след 2013 г.), които представят една от тези нужди в съответния регион или сектор.

[31] Австрия, Белгия, Франция, Португалия и Испания.

[32] Ирландия и Обединеното кралство.

[33] Дания, Испания, Франция и Словения.

[34] Доклад за оценка на Комисията (2010 г.): "Оценка на пазарните последици на частичното отделяне от производството", стр. 147—150. Министерство на земеделието на Испания: "Анализ на възможното отделяне от производството на премиите за говеда (премия за крави с бозаещи телета и премията за кланици)".

[35] Преглед на състоянието на ОСП — Оценка на въздействието, бележка № 3, стр. 3.

[36] Сезонно преместване на стада животни от едно място на друго.

[37] Например чл. 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009, който гласи, че държавите членки гарантират, че земя, която е била заета от постоянни пасища през 2003 г., продължава да се поддържа като заета от постоянни пасища.

[8888] Държава членка, посетена на място.Белгия, Испания, Франция, Португалия и Австрия с премии за крави с бозаещи телета и Дания и Финландия само с премии за овце майки и кози майки.Португалия: вж. Каре 5 за причините за увеличението.

[38] COM(2008) 306 окончателен.

[39] За подробен анализ на рисковете за околната среда, които могат да бъдат преодолени чрез овцевъдство и козевъдство, вж. Доклад за оценка на Комисията, (2007 г.) Проучване на екологичните последствия от овцевъдството и козевъдството и от системата за премии за овце и кози (Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system), стр. 48—64.

[40] Според доклада на Шотландия за качеството на месото — Значението на животновъдството за шотландската икономика (The importance of livestock production to the Scottish economy), базиран на класификация на възможностите за използване на почвата за земеделски цели на изследователския институт за използване на земята "Macaulay", едва 6 % от земята на Шотландия е класифицирана като земя над средно качество и поради това подходяща за обработваеми култури. Вследствие на това, съществува силна зависимост от отглеждане на преживни животни, което отразява възможностите за използването на земята в Шотландия и ограничените алтернативи за производство на тази земя. Според класификацията на Европейската комисия за определяне на необлагодетелствани райони, почти 85 % от земеделската земя в Шотландия се определя като необлагодетелствана и преобладаващата на нея земеделска дейност е производството на преживни животни, с повече от 90 % овце майки за разплод и 82 % от кравите от този регион.

[41] Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (OВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1), член 27, гласи, че: "Бюджетните кредити се използват при спазване на принципа на добро финансово управление и по-специално при спазване на принципите за икономичност, ефикасност и ефективност". Освен това той гласи, че "за всички области на дейност, обхванати от бюджета, се набелязват цели, които са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за постигнатото […]".

[42] Вж. точка 7, каре 1: "минимално ниво на земеделско производство, за да се […] осигурят достатъчно доставки на суровини за преработвателната промишленост, […]".

[43] Показателите за изпълнението трябва да бъдат значими, приемливи, правдоподобни, лесни и стабилни (RACER).

[44] Стълб I включва мерки за подкрепа на пазара и директни помощи, в това число и СЕП, за производителите в ЕС. Стълб II обхваща мерките за развитие на селските райони, насочени към подпомагане на селските общности за развитие и диверсификация.

[45] Вж. също, Европейска комисия (2010) Оценка на мерките, засягащи секторите, които са получавали или получават директно подпомагане — Раздел 1: Хоризонтални въпроси: „Оценка на въздействието върху пазара на частичното отделяне от производството, стр. 66.

[46] Тези условия за кръстосано спазване включват опазване на земята в добро земеделско и екологично състояние и спазване на законоустановените изисквания за управление.

[47] Използваният от Комисията термин "двойно финансиране" се отнася до плащания, извършени по две или повече схеми с цел постигане на една и съща цел.

[48] Например в съответствие с член 88, параграф 3 от ДФЕС и с Насоките на Европейската комисия за държавна помощ в земеделието.

[49] Законодателни предложения относно реформата на ОСП след 2013 г.

[50] Оценка на директните помощи в сектора на говеждото и телешкото месо, октомври 2010 г. и Оценка на пазарните последици от частичното отделяне от производството, октомври 2010 г.

[51] Тоест, включвайки мерки по чл. 69 от Регламент (ЕО) № 1782/2003.

[52] Вж. например новия чл. 68 от Регламент (ЕО) № 73/2009, който замества предишния чл. 69 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 и новите възможности, предложени чрез чл. 63 от същия регламент.

[53] Оценка на мерките по ОСП за сектора на овцете и козите — ноември 2011 г.

[54] Например доклада от 2010 г., озаглавен "Оценка на въздействието върху пазара на частичното отделяне от производството" (Оценка на мерките, засягащи секторите, които са получавали или получават директно подпомагане — Раздел 1: Хоризонтални въпроси, стр. 2) гласи, че неговата цел е да анализира въздействието от помощите, които са изцяло или частично обвързани с производството — така, както са определени в Регламент (ЕО) № 1782/2003 — се правят на пазара, в общата ситуация на пълно отделяне от производството. По подобен начин, публикуваният през 2010 г. доклад, озаглавен "Оценка на директните помощи в сектора на говеждото и телешкото месо" се фокусира върху периода 2005—2007 г. и не включва последствията от правните разпоредби, въведени от Регламент (ЕО) № 73/2009.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ПРЕГЛЕД НА ПРЕКИТЕ ПЛАЩАНИЯ, ОБВЪРЗАНИ С ПРОИЗВОДСТВОТО, ЗА КРАВИ С БОЗАЕЩИ ТЕЛЕТА И ОВЦЕ МАЙКИ И КОЗИ МАЙКИ В ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ, ПРИЛАГАЩИ СЕП

Държава членка | Овце майки и кози майки | Начална година | Крави с бозаещи телета | Начална година | Таван на ЕС за 2005 г. | Таван на ЕС за 2010 г. | Бюджет, разпределен по член 68 за периода 2010—2013 г. [9999] | Описание на специфичното подпомагане по член 68 [9999] |

Овце майки и кози майки | Крави с бозаещи телета | Овце майки и кози майки | Крави с бозаещи телета |

Основен | Допълнителен | Основен | Допълнителен | Основен | Допълнителен | Основен | Допълнителен |

Белгия | Отделени от производството | 2005 г. | Обвързани с производството | | N/A | N/A | 77565000 | 19389000 | N/A | N/A | 77565000 | 19389000 | 29978880 | За по-добро качество (член 68, параграф 1, буква a), подточка ii)Премия за ливади - животновъдство (член 68, параграф 1, буква б)Специфична подкрепа за култури за затревяванеОпазване на породата Piétrain в свиневъдния сектор |

Дания | 2012 г. | | Отделени от производството | 2005 г. | 855000 | N/A | N/A | N/A | 855000 | N/A | N/A | N/A | 111820000 | Агроекологични мерки (член 68, параграф 1, буква a), подточка v)Многогодишни енергийни култури (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Многогодишни екологични плодни дървета и ягодоплодни храсти (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Производство на многогодишни енергийни култури (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Специфична подкрепа за производство на месо (член 68, параграф 1, буква б) |

Германия | Отделени от производството | 2005 г. | Отделени от производството | 2005 г. | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 4000000 | Премия за ливади в млечния сектор (член 68, параграф 1, буква б) |

Ирландия | Отделени от производството | 2005 г. | Отделени от производството | 2005 г. | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 143800000 | Схема за ливадно овцевъдство (член 68, параграф 1, буква б)Ефективност на ливадното млекопроизводство (член 68, параграф 1, буква б)Опазване на животновъдството в област Burren (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Схема на ЕС за хуманно отношение към кравите с бозаещи телета (член 68, параграф 1, буква a), подточка iv) |

Гърция | Отделени от производството | 2006 г. | Отделени от производството | 2006 г. | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | N/A | N/A | N/A | N/A | 323600000 | Подобряване качеството на маслиновото масло, твърдата пшеница (член 68, параграф 1, буква a), подточка ii)Производители от необлагодетелствани райони в секторите на производство на месо (юници, крави с бозаещи телета, овце и кози) (член 68, параграф 1, буква б)Преструктуриращи програми в необлагодетелстваните планински райони (член 68, параграф 1, буква в) |

Испания | 2010 г. | | Обвързани с производството | | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | N/A | N/A | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Национална програма за качествени бобови културиПрограма за качество на тютюнаСеитбиооборот без напояванеПомощ за овцевъдите и козевъдите в рамките на схемите за качествоПомощ за качествени млечни продуктиПомощ за овцевъдите и козевъдитеПомощ за млекопроизводителите в необлагодетелствани райониПроизводство на говеждо месо с официално признато качествоУязвимост на кравите с бозаещи телетаПодпомагане за повишаване на качеството на захарното цвеклоПодпомагане за повишаване на качеството на памукаСектор на ядкитеПодпомагане за повишаване на качеството на млякото и млечните продуктиПодпомагане за млечния сектор в уязвими /чувствителни областиподпомагане за сектора на козите в необлагодетелствани райониПодпомагане за сектора на овцете в уязвими райониМерки по предишен член 69 (говеждо, памук, захар, мляко) |

Франция | 2010 г. | | 25 % отделени от производството през 2010 г. | | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | N/A | N/A | 525622000 | N/A | 1874400000 | Допълнителна помощ за протеинови култури (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Помощ за качеството на твърдата пшеница (член 68, параграф 1, буква a), подточка ii)За поддържане на биологично земеделие (член 68, параграф 1, буква a), подточка v)Помощ за преминаване към биологично земеделие (член 68)Диверсификация на сеитбооборота (член 68, параграф 1, буква a), подточка v)Помощ за телета на крави с бозаещи телета и за биологично отглеждани телета; помощ за овцевъдите и козевъдите; помощ за млекопроизводителите в планински райони (член 68, параграф 1, буква б)Застраховане на реколтата (член 68, параграф 1, буква г) |

Държава членка | Овце майки и кози майки | Начална година | Крави с бозаещи телета | Начална година | Таван на ЕС за 2005 г. | Таван на ЕС за 2010 г. | Бюджет, разпределен по член 68 за периода 2010—2013 г. [9999] | Описание на специфичното подпомагане по член 68 [9999] |

Овце майки и кози майки | Крави с бозаещи телета | Овце майки и кози майки | Крави с бозаещи телета |

Основен | Допълнителен | Основен | Допълнителен | Основен | Допълнителен | Основен | Допълнителен |

Италия | Отделени от производството | 2005 г. | Отделени от производството | 2005 г. | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 1277100000 | Подобряване на качеството (говеждо и телешко месо; овче и козе месо; маслиново масло; млечни продукти; тютюн; захар; цветарски продукти) (член 68, параграф 1, буква a), подточка ii)Сеитбооборот (член 68, параграф 1, буква a), подточка v)Застрахователни плащания за реколта, животни и растения (член 68, параграф 1, буква г) |

Люксембург | Отделени от производството | 2005 г. | Отделени от производството | 2005 г. | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |

Малта | Отделени от производството | 2007 г. | Отделени от производството | 2007 г. | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |

Нидерлания | Отделени от производството | 2006 г. | Отделени от производството | 2006 г. | 13800000 | 300000 | 10900000 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 120585000 | За транспортиране по вода (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Хуманно отношение към животните (член 68, параграф 1, буква a), подточка iv)Електронна система за идентификация и регистрация на овце (член 68, параграф 1, буква б)Метеорологична застраховка (член 68, параграф 1, буква г) |

Австрия | Отделени от производството | 2005 г. | Обвързани с производството | | N/A | N/A | 70578000 | 99000 | N/A | N/A | 70578000 | 99000 | 51600000 | Премия за млечни крави (член 68, параграф 1, буква б) |

Португалия | Обвързани с производството | | Обвързани с производството | | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Екстензивна система за отглеждане на автохтонни породи говеда, овце, кози) (член 68, параграф 1, буква a), подточка i)Подобряване на качеството на земеделските продукти (култури и животни) (член 68, параграф 1, буква a), подточка ii)Агроекологични мерки за опазване на националното маслиново богатство и подкрепа за интензивното стопанисване на пасищата (член 68, параграф 1, буква a), подточка v)За икономически уязвими видове земеделие в секторите на млякото и овцевъдството (член 68, параграф 1, буква б) |

Словения | 2010 г. | | Отделени от производството | 2007 г. | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | N/A | N/A | N/A | N/A | 49514200 | За екстензивно отглеждане на женски говеда и плащания за млечни продукти на земеделски стопани в планински райони и на стръмни хълмове (член 68, параграф 1, буква б)Опазване на животновъдството в земедеслки стопанства с постоянни пасища (Член 68, параграф 1, буква в) |

Финландия | Обвързани с производството | | Отделени от производството | 2006 г. | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | N/A | N/A | 194804200 | Подпомагане за производството на говеждо и телешко месо и премия за млечни крави (Член 68, параграф 1, буква б)Мерки по предишен член 69 (обработваеми култури) (член 72, параграф 3) |

Швеция | Отделени от производството | 2005 г. | Отделени от производството | 2005 г. | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 13868000 | Подобряване на качеството (всички сектори)(член 68, параграф 1, буква a), подточка ii)Подобряване на маркетинга (всички сектори) (член 68, параграф 1, буква a), подточка iii)Мерки по предишен член 69 (качество/маркетинг във всички сектори) |

Обединеното кралство | Отделени от производството | 2005 г. | Отделени от производството | 2005 г. | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | 119200000 | Шотландска схема за говеждо месо (член 68, параграф 1, буква б)Мерки по предишен член 69 (сектор за производство на говеждо месо в Шотландия) |

ОБЩО | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | |

[9999] Източник: ГД на Европейската комисия "Земеделие и развитие на селските райони", Отдел D1 "Прилагане на специфичното подпомагане" (член 68 от Регламент (ЕО) № 73/2009). Предварителни данни, предоставени от държавите членки, и все още подлежащи на промени. DS/2010/03 актуализиран на 5.9.2011 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ЖИВОТНОВЪДСТВО И ПРОИЗВОДСТВО НА МЕСО (1995—2010 Г.)

+++++ TIFF +++++

1 CWT = Еквивалент кланично тегло.

Източник: Евростат.

Забележка: До 2004 г. данните относно производството на месо се отнасят до ЕС-15.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

СРЕДЕН БРОЙ ЖИВОТНИ НА ЗЕМЕДЕЛСКО СТОПАНСТВО

+++++ TIFF +++++

Източник: Евростат (Изследване на структурата на земеделските стопанства).

--------------------------------------------------