BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ  
Брюксел , 3.2.2015 г. 
COM(2015) 42 final 
  
ДОКЛАД  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И СЪВЕТА  
относно  прилагането  на Регламент  (EO) № 450/2003 на Европейския  парламент  и 
на Съвета  относно  индекса  на разходите  за труд  (ИРТ ) 
 
 
1 
 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
С Регламент  (ЕО) № 450/2003 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 27 февруари  
2003 г. относно  индекса  на разходите  за труд1 се установява  обща  рамка  за изготвянето  
и предоставянето  на Комисията  на съпоставими  индекси  на разходите  за труд  от 
държавите  членки . Комисията  (Евростат ) публикува  на своя уебсайт  тримесечен  
бюлетин  относно  индекса  на почасовите  разходи  за труд2. Бюлетинът  съдържа  пълен  
набор  от данни  с разбивки  по икономически  дейности  и елементи  на разходите  за труд . 
Той включва  също  тримесечни  и годишни  темпове  на растеж . 
През  юли 2003 г. Комисията  прие  Регламент  (ЕО) № 1216/20033, с който  определи  в по-
големи  подробности  процедурите , които  държавите  членки  трябва  да следват , когато  ѝ 
предават  индексите , сезонните  корекции  на индексите , които  следва  да бъдат  
направени , и съдържанието  на националните  отчети  за качеството . През  март  2007 г. 
Комисията  прие  Регламент  (ЕО) № 224/20074. С него  се изменя  Регламент  (ЕО) 
№ 1216/2003 и се разширява  обхватът  на индекса  на разходите  за труд , за да включва  
икономическите  дейности , определени  в NACE Rev. 1, раздели  Л, М, Н и O. Това  
разширяване  означава , че непазарните  услуги , които  представляват  най-голямата  част 
от определените  в посочените  раздели  икономически  дейности  и които  могат  да имат  
динамика , различна  от тази на пазарните  услуги , също  се включват  в обхвата  на 
индекса . През  август  2007 г. Комисията  прие  Регламент  (ЕО) № 973/20075. С него  бяха  
изменени  някои  регламенти  относно  специфични  статистически  области , включително  
индекса  на разходите  за труд , с цел да е възможно  прилагането  на статистическата  
класификация  на икономическите  дейности  NACE Rev. 2.  
Съгласно  член  13 от Регламент  (ЕО) № 450/2003 на всеки  две години  Комисията  внася  
доклад  пред  Европейския  парламент  и Съвета . В доклада  следва  да се направи  оценка  
по-специално  на качеството  на данните  за индекса  на разходите  за труд . Настоящият  
доклад  се отнася  за данните  за индекса  на разходите  за труд , предоставени  на 
Комисията  за периода  от референтното  трето  тримесечие  на 2012 г. до референтното  
второ  тримесечие  на 2014 г. (включително ). 
В приложение  I към Регламент  (ЕО) № 1216/2003 качеството  на индекса  на разходите  
за труд  се определя  посредством  следните  критерии : относимост , точност , 
                                                            
1 O В L 69, 13.3.2003 г., стр. 1. 
2 Тримесечният  бюлетин  се публикува  на датите , определени  в календара  за публикуването ; както  
бюлетинът , така и календарът  могат  да бъдат  намерени  на уебсайта  на Евростат  
(http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Регламент  (ЕО) № 1216/2003 на Комисията  от 7 юли 2003 г. за прилагането  на Регламент  (EO) 
№ 450/2003 на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  индекса  на разходите  за труд  (OВ L 
169, 8.7.2003 г., стр. 37).  
4 Регламент  (ЕО) № 224/2007 на Комисията  от 1 март  2007 г. за изменение  на Регламент  (EO) 
№ 1216/2003 във връзка  с икономическите  дейности , обхванати  от индекса  на разходите  за труд  
(ОВ L 64, 2.3.2007 г., стр. 23).  
5 Регламент  (ЕО) № 973/2007 на Комисията  от 20 август  2007 г. за изменение  на някои  регламенти  
на ЕО относно  специфични  статистически  области , прилагащи  статистическата  класификация  на 
икономическите  дейности  NACE Rev. 2 ( ОВ L 216, 21.8.2007 г., стр. 10). 
 
2 
 навременност  на предаването  на данните , достъпност  и яснота , съпоставимост , 
съгласуваност  и пълнота . 
Както  и в предишния  отчетен  период  степента  на точност , достъпност  и яснота  остава  
задоволителна . Поради  това акцентът  в настоящия  доклад  се поставя  върху  
извършените  подобрения  по отношение  на относимостта  и обхвата , като се разглежда  
въпросът  за съгласуваността  на данните  с данните  от националните  сметки  и 
съпоставимостта  по отношение  на данните  с корекции  за работни  дни. Особено  
внимание  се отделя  на проблема  с непредаването  в определените  срокове  на данните  от 
държавите  членки  и на последиците  от това за качеството  на публикуваните  
европейски  агрегати . 
2. ОБЩ НАПРЕДЪК  СЛЕД  ПОСЛЕДНИЯ  ДОКЛАД  
През  последния  отчетен  период  Евростат  положи  усилия  за опростяване  и 
хармонизиране  на стандартите  по отношение  на данните  и метаданните  (отчети  за 
качеството ), които  държавите  членки  изпращат  на Комисията . Номенклатурите  и 
променливите , използвани  в данните  за индекса  на разходите  за труд , бяха  приведени  в 
съответствие  със стандарт  SDMX6 — новият  световен  еталон  за обмен  на статистическа  
информация . Повечето  държави  членки  започнаха  да изпращат  своите  данни  във 
формат  SDMX, а Евростат  поиска  от държавите , които  все още не са приели  този 
формат  (Белгия , Дания , Ирландия , Гърция , Хърватия , Люксембург  и Румъния ), да 
направят  това до края  на 2014 г.   
Представените  от държавите  членки  отчети  за качеството  бяха  прехвърлени  към 
инструмента  за метаданни  на Европейската  статистическа  система  — информационно -
технологичен  инструмент , който  дава възможност  на всяка  държава  членка  за 
дистанционно  качване  на нейния  отчет  за качеството  и за актуализиране  на частите , 
които  са се променили  през предходната  година , без да е необходимо  повторно  
представяне  на пълния  отчет . Освен  това този информационно -технологичен  
инструмент  дава възможност  националните  отчети  за качеството  да бъдат  включени  в 
референтната  база данни  на Евростат , като по този начин  те стават  достъпни  за всички  
ползватели . 
И двете  инициативи  допринесоха  за опростяване  на процеса  на изготвяне , като беше  
подобрена  предоставяната  на ползвателите  услуга  и същевременно  беше  намалена  
тежестта  върху  националните  статистически  институти . 
Като  цяло  наличието  и качеството  на индекса  на разходите  за труд  продължиха  да се 
подобряват . Вече  са налични  сезонно  коригирани  данни  от всички  държави  членки , с 
изключение  на Ирландия  и Хърватия . Евростат  реши  да не прави  сезонно  коригираният  
индекс  на разходите  за труд  основна  отправна  точка  в информационните  бюлетини , 
въпреки  че данните  са отбелязани  като важни  на съответната  страница  на уебсайта  
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
 
3 
 „Statistics Explained“7. Национални  отчети  за качеството  за референтната  2013 г. бяха  
предоставени  от всички  държави  членки , с изключение  на Гърция  и Хърватия , и бяха  
предоставени  на разположение  на обществеността . 
Една  от областите , на която  продължава  да се отделя  внимание , е съгласуваността  на 
индекса  на разходите  за труд  с други  статистически  данни  за разходите  за труд , по-
специално  тримесечните  данни  от националните  сметки . Тази  съгласуваност  беше  
подложена  както  на теоретичен , така и на емпиричен  анализ , а резултатите  бяха  
обсъдени  с държавите  членки . Освен  това през 2015 г. Комисията  (Евростат ) ще 
организира  работна  среща  с държавите  членки , на която  ще се извърши  оценка  на 
цялостното  качество  на статистиката  за разходите  за труд  и ще се направи  опит  за по-
нататъшното  ѝ подобряване . 
Комисията  (Евростат ) подобри  и наличието  на оценките  на почасовите  разходи  за труд , 
като публикува  средни  стойности  за едногодишен  период , които  се основават  в голяма  
степен  на индекса  на разходите  за труд  и могат  да бъдат  изготвяни  скоро  след  края  на 
референтния  период . В резултат  на това националните  годишни  статистически  данни  за 
разходите  за труд , които  бяха  събирани  на основата  на джентълменско  споразумение , 
вече не се предоставят  от държавите  членки  за публикуване  от Комисията . Държавите  
членки  изградиха  и поддържат  необходимата  инфраструктура  за изготвянето  на 
индекса  на разходите  за труд , а Комисията  (Евростат ) запази  и подобри  своята  система  
за получаване , проверка , обработка , съхранение  и разпространение  на данните , което  
направи  възможно  незабавното  им публикуване . Тези  процеси , които  се прилагат  
изцяло  от 2005 г., подлежат  на непрекъснато  преразглеждане  и актуализиране . 
3. ОЦЕНКА  НА КАЧЕСТВОТО  НА ДАННИТЕ  И НЕГОВОТО  ОТРАЖЕНИЕ  ВЪРХУ  
ЕВРОПЕЙСКИТЕ  АГРЕГАТИ  
3.1 Относимост  
Промените  на разходите  за труд  за отработен  час са важен  показател  за целите  на 
анализа  на краткосрочните  и средносрочните  икономически  промени . Комисията  и 
Европейската  централна  банка  използват  индекс  на разходите  за труд  за отработен  час, 
който  показва  краткосрочните  промени  на разходите  за труд , за да оценят  евентуалния  
инфлационен  натиск , причинен  от промени  на пазара  на труда . Възможно  най-бързо  
след  като данните  станат  налични , индексът  трябва  да бъде  изчислен  за всяка  държава  
членка , за целия  ЕС и за еврозоната . Индексът  на разходите  за труд  е важен  и за 
социалните  партньори , участващи  в договарянето  на работната  заплата , както  и за 
самата  Комисия  за наблюдаване  на промените  на разходите  за труд  в краткосрочен  
план . Индексът  на разходите  за труд  е един  от основните  европейски  икономически  
показатели8. 
                                                            
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
8 COM(2002) 661, Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета  — Към по-добра  
методология  в областта  на статистическите  данни  и показатели  в Еврозоната . 
 
4 
 Налице  е търсене  не само  на информация  за тримесечните  процентни  изменения  на 
разходите  за труд , измервани  чрез индекса  на разходите  за труд , но и все повече  на 
информация  за разходите  за труд  в абсолютно  изражение  (евро  за час). През  април  
2012 г. Евростат  публикува  за първи  път предварителни  оценки  (за 2011 г.) на 
почасовите  разходи  за труд  в евро  и в национални  валути . Беше  сметнато , че тези 
оценки , основаващи  се на индекса  на разходите  за труд , са с достатъчно  качество . Тъй 
като те също  могат  да бъдат  публикувани  много  по-скоро  след  края  на референтната  
година  в сравнение  с годишните  разходи  за труд , събирани  въз основа  на 
джентълменско  споразумение , беше  взето  решение  да се преустанови  изпращането  на 
тези данни  от 2014 г. нататък . 
В резултат  на публикуването  на оценките  на годишните  разходи  за труд , основаващи  се 
на индекса  на разходите  за труд , се увеличи  и без това голямото  търсене  от страна  на 
ползвателите  на всеобхватна  информация  за нивото  на почасовите  разходи  за труд , 
която  може  бързо  да бъде  изготвена . Комисията  получи  положителни  отзиви  за 
публикуването  на тези оценки , а няколко  ползватели  изразиха  интерес  към 
получаването  на разбивки  по раздели  от NACE, както  и по разходни  елементи . През  
2013 г. оценките  бяха  публикувани  за първи  път и в онлайн  базата  данни , с цел да се 
подобри  наличността . Освен  анализа  на резултатите  от изследването  на разходите  за 
труд  за 2012 г. ще бъде  разгледана  възможността  за публикуване  на по-подробна  
информация . 
 
3.2 Навременност  и ревизии  
Навременността  на изпращането  на данни  на Комисията  от страна  на държавите  членки  
се е подобрила  след  публикувания  през 2012 г. предишен  доклад . С изключение  на една  
държава9 са допуснати  само  незначителни  забавяния . Навременното  предоставяне  на 
данните  е от изключително  значение  за изготвянето  на индекса  на разходите  за труд , 
тъй като забавянията  в предаването  им означават , че за агрегатите  за ЕС и еврозоната  
трябва  да се използват  оценки . Това  може  да доведе  до ненужно  големи  ревизии  на по-
късна  дата. На фигура  1 е показан  делът  от общия  размер  на разходите  за труд  в ЕС в 
евро , за които  са на разположение  данни  за всяко  тримесечие  към момента  на 
публикуване  на бюлетина . 
 
Фигура  1: Налични  данни  за индекса  на разходите  за труд  към момента  на 
публикуване  на бюлетина , процент  от общия  размер  на разходите  за труд  в ЕС в евро  
                                                            
9 Португалия  не успя  да предаде  индекса  на разходите  за труд  за четвъртото  тримесечие  на 2012 г. 
поради  проблеми , свързани  със значителна  промяна  в националното  изследване . 
 
5 
 
 
 
Две държави  членки  (Хърватия  и Обединеното  кралство ) изпратиха  своите  данни  с 
повече  от два дни закъснение  по веднъж  в периода  от референтното  трето  тримесечие  
на 2012 г. до референтното  второ  тримесечие  на 2014 г. Данните  все пак бяха  
предадени  достатъчно  рано , за да може  да бъдат  включени  в бюлетина . Към момента  на 
изготвянето  на настоящия  доклад  само  една  държава  членка  — Гърция , беше  изправена  
пред  структурен  проблем , който  не ѝ позволяваше  да изготви  и предаде  данните  за 
индекса  на разходите  за труд . През  целия  референтен  период  данните  на тази държава  
членка  бяха  неизменно  предавани  твърде  късно , за да може  да бъдат  включени  в 
бюлетина . Евростат  проведе  двустранна  среща  с гръцката  статистическа  служба  през 
май 2014 г., по време  на която  беше  договорен  план  за справяне  със структурния  
проблем . Оттогава  е постигнат  известен  напредък  със съкращаване  на необходимото  
време  за предаване  на данните . 
Индексът  на разходите  за труд  се съставя  от няколко  различни  променливи  (напр . 
разходи  за труд  и отработени  часове ), които  могат  да се получават  от различни  
източници . Това  означава , че по всяко  време  могат  да бъдат  направени  ревизии , които  
да засегнат  данните  за последното  тримесечие , за няколко  тримесечия  или за цели  
години . Ако корекциите  на данните  се отнасят  за референтната  година , трябва  да бъде  
ревизиран  целият  динамичен  ред. Ревизиите  на основния  показател  за ЕС10 (годишния  
темп  на растеж ) надхвърлиха  0,3 процентни  пункта  в три случая  от първото  тримесечие  
на 2012 г. насам . За повечето  тримесечия  оценките  са ревизирани  в посока  увеличение , 
което  е обратно  на тенденцията  от предишния  доклад  (вж. фигура  2). Евростат  
продължава  да проучва  подробно  този въпрос , като използва  по-дълги  динамични  
редове . 
                                                            
10 До второто  тримесечие  на 2013 г. — ЕС-27, след  това — ЕС-28. 
 
6 
 Фигура  2: Промени  в данните  между  първия  публикуван  показател  и бюлетина  за 
второто  тримесечие  на 2014 г. за EU-27/28 по раздели  B — S на NACE Rev. 2, агрегат  
в процентни  пунктове  
 
 
3.3 Съпоставимост  — корекция  за работни  дни 
В член  1 от Регламент  (ЕО) № 1216/2003 на Комисията  е посочено , че данните  за 
индекса  на разходите  за труд  трябва  да се предават  в три форми  — без корекция  за 
сезонност , с корекция  за работни  дни и с корекция  за сезонност  и работни  дни. От това 
изискване  се допускат  някои  изключения  — някои  държави  членки  разполагат  с 
дерогации  за предаването  на сезонно  некоригирани  данни , а Хърватия  и Ирландия  
предоставят  динамични  редове  само  за раздели  O — S на NACE Rev. 2, които  обхващат  
твърде  кратък  период , за да могат  да бъдат  сезонно  коригирани . В Регламент  (ЕО) 
№ 450/2003 не се посочва  изрично  дали  корекциите  за работни  дни и за сезонност  
трябва  да бъдат  извършвани  по прекия  или косвения  подход . Косвените  корекции  се 
тези, които  се извършват  единствено  по отношение  на основните  динамични  редове  и 
след  това се използват  за съставяне  на агрегати  от по-високо  ниво . Преките  корекции  се 
извършват  поотделно  за всеки  динамичен  ред, включително  агрегатите  от по-високо  
ниво . Всеки  от подходите  има своите  предимства  и недостатъци , като и двата  се 
поддържат  от насоките  на Европейската  статистическа  система  за сезонните  
корекции .11 Държавите  членки  могат  да използват  и двата  подхода  при коригирането  на 
индекса  на разходите  за труд . 
Обикновено  двата  подхода  дават  подобни  резултати  и по принцип  не възникват  
проблеми  поради  избора  на единия  или другия  от тях. Ако обаче  изборът  на правилния  
модел  за корекция  е труден  поради  променливостта  на първичните  данни , прекият  
подход  по-специално  може  да породи  някои  проблеми . Например  коригираният  индекс  
                                                            
11 Актуализираната  версия  на насоките  ще включва  специален  раздел  относно  корекциите  на 
верижно  съставените  индекси . 
 
7 
 на елемента  на общите  разходи  може  да се окаже  по-голям  или по-малък  от 
коригирания  индекс  на двата  му съставни  елемента . Поради  това Евростат  извършва  
систематична  проверка  на предаваните  от всички  държави  членки  данни , за да 
гарантира  съгласуваността  на общия  индекс  със съставните  му елементи  по раздели  на 
NACE. Евростат  започна  политика  на публикуване  само  на общия  индекс , без да се 
посочват  съставните  елементи , ако те се различават  с повече  от два процентни  пункта  
от общия  индекс . 
 
3.4 Съгласуваност  с данните  от националните  сметки  
За годишните  отчети  за качеството  от държавите  членки  се иска  да направят  сравнение  
между  темпа  на растеж  на индекса  на разходите  за труд  и този на почасовата  
компенсация  на наетите  лица  по данни  от националните  сметки  (определение  от 
ESA95). Не е реалистично  да се очаква  данните  да бъдат  напълно  еднакви . Дори  да 
бъдат  използвани  почти  еднакви  определения  на разходите  за труд , методите  на 
статистическа  обработка  и източниците  на данни  могат  да се различават  помежду  си. 
Освен  това е изключително  трудно  да се събират  данни  за отработените  часове  както  за 
индекса  на разходите  за труд , така и за националните  сметки . Въпреки  тези различия  по 
отношение  на методологията  степента  на съгласуваност  (или липсата  на такава ) между  
двата  набора  данни  може  да бъде  използвана  за откриване  на потенциални  проблеми  
във всеки  от тях. За Белгия , Хърватия , Люксембург  и Малта  не беше  възможно  да се 
извърши  това сравнение , тъй като тези държави  не съставят  тримесечни  данни  от 
националните  сметки  за компенсацията  на наетите  лица  или за отработените  часове . 
След  публикуването  на последния  доклад  Евростат  започна  да включва  данните  от 
националните  сметки  директно  в базата  данни  за индекса  на разходите  за труд , като 
така се улеснява  сравняването  на двата  набора  данни . 
За целите  на настоящия  доклад  за качеството  Евростат  направи  сравнение  между  
сезонно  некоригираните  агрегати  за раздели  B — S на NACE Rev. 2. Смята  се, че всяко  
различие  между  темпа  на растеж  на индекса  на разходите  за труд  и този на почасовата  
компенсация  на наетите  лица , което  е по-голямо  от два процентни  пункта  през 
анализирания  за целите  на доклада  двугодишен  период  (т.е. един  процентен  пункт  на 
година ), дава основание  за по-нататъшен  анализ . Такъв  беше  случаят  с Чешката  
република , Естония , Италия , Унгария , Полша , Португалия  и Словения . 
Несъответствието  между  двете  стойности  бе над пет процентни  пункта  за Италия  и 
Португалия . В случая  на Ирландия  и Швеция  темпът  на растеж  на индекса  на разходите  
за труд  и този на почасовата  компенсация  на наетите  лица , включен  в данните  от 
националните  сметки , показват  противоположни  знаци  за поне  едно  тримесечие . 
Евростат  извършва  подробен  анализ  на съгласуваността  на данните  за индекса  на 
разходите  за труд  с данните  от националните  сметки  и изследването  на разходите  за 
труд  и ще продължи  да разглежда  този въпрос . Резултатите  от анализа  се обсъждат  с 
държавите  членки  с цел откриване  и решаване  на основни  проблеми , по-специално  по 
 
8 
 отношение  на данните  за отработените  часове , като крайната  цел е подобряването  на 
съгласуваността  за всички  статистически  области . 
 
3.5 Пълнота  
Хърватия  и Ирландия  са единствените  държави  членки , които  в момента  не 
предоставят  сезонно  коригирани  данни . Тъй като сезонно  коригирани  данни  са налице  
за всички  други  държави  членки , тези данни  трябваше  да бъдат  публикувани  в 
тримесечния  бюлетин , както  и в онлайн  базата  данни  на Евростат . След  внимателен  
анализ  на качеството  на данните  и нуждите  на ползвателите  обаче  беше  взето  решение  
данните  с корекции  за работни  дни да продължат  да се използват  само  за основните  
показатели . Това  осигурява  яснота  и съгласуваност  с други  видове  статистическа  
информация  за цените  (например  индекса  на потребителските  цени ). 
Тримесечният  бюлетин  бе изменен  след  публикуването  на последния  доклад . По-
специално  бележките  под линия  бяха  опростени  и още техническа  информация  бе 
преместена  на съответната  страница  на уебсайта  „Statistics Explained“12. Както  и по-
рано  с данните  за раздели  B — S на NACE Rev. 2 се предоставят  основните  показатели , 
като в таблиците  се посочват  някои  допълнителни  разбивки . 
 
4. ЗАКЛЮЧЕНИЯ  
Като  цяло  качеството  на индекса  на разходите  за труд  продължи  да се подобрява  след  
публикувания  през 2012 г. последен  доклад . Особено  внимание  заслужават  
подобренията  по отношение  на навременното  предаване  на данните  от държавите  
членки  и по отношение  на пълнотата  на данните . За цялостната  полезност  на индекса  
на разходите  за труд  допринесе  и пълната  наличност  на агрегати  (включително  за 
раздели  O — S на NACE Rev. 2). Нуждите  на ползвателите  се обслужват  по-добре  
благодарение  на публикуването  на годишни  оценки  на разходите  за труд  въз основа  на 
данните  за индекса  на разходите  за труд . Предаването  на данните  от държавите  членки  
е почти  задоволително . С изключение  на Гърция  при нито  една  държава  не се 
наблюдават  систематични  закъснения  при предоставянето  на данните  на Комисията . 
През  последните  години  Комисията  (Евростат ) редовно  призовава  държавите  членки  да 
полагат  по-големи  усилия , за да отговорят  на изискванията  в тази област . Комисията  
ще продължи  да извършва  редовно  наблюдение  на нерешените  проблеми , свързани  с 
неспазване  на изискванията  и с качеството  на данните , като използва  предоставяните  
данни  и други  национални  документи , включително  отчетите  за качеството . При 
недостатъчно  или никакво  подобрение  ще бъдат  информирани  съответните  национални  
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.  
 
9 
 органи  и Комисията  ще предприеме  необходимите  мерки , за да се осигури  спазването  
на изискванията .