BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 3.12.2008 г. 
SEC(2008) 2948 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружителен  документ  към 
 
РЕШЕНИЕ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  ОТНОСНО  
УЧАСТИЕТО  НА ОБЩНОСТТА  В ЕВРОПЕЙСКА  
НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКА  ПРОГРАМА  ПО МЕТРОЛОГИЯ , 
ПРЕДПРИЕТА  ОТ НЯКОЛКО  ДЪРЖАВИ -ЧЛЕНКИ  
  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО   
 
{COM(2008) 814 окончателен } 
{SEC(2008) 2949} 
BG 2   BG РЕЗЮМЕ  
Въведение  и процедурни  въпроси  
Най-старият  пример  за значението  на качествените  измервания  за изграждането  на обществото  
датира  от около  3 000 г. пр. Хр. „Лакътят “ — най-старата  известна  мярка  за дължина , 
използвана  при изграждането  на египетските  пирамиди , е бил определен  като равен  на 
дължината  на ръката  — от лакътя  до китката , на фараона  плюс  ширината  на дланта  му. По 
времето  на фараона  Хеопс  голямата  пирамида  в Гиза  е построена  при използване  на тази мерна  
единица , като е постигната  относителна  точност  на измерванията  на дължините , отговаряща  на 
0,05 % на разстояние  от 230 м. Началото  на съвременната  европейска  метрология  е поставено  
по време  на Френската  революция  и е свързано  с политическите  подбуди  за хармонизиране  на 
различните  мерни  единици , използвани  на територията  на Франция , и с идеята  за установяване  
на мерни  единици , важащи  „за всички  хора , за всички  времена “.  
В условията  на днешната  глобална  икономика  метрологията  има значителен  принос  за 
технологичното  и икономическото  развитие  на много  нации . Научните  изследвания  в областта  
на метрологията  са необходими  за решаване  на обществени  проблеми , за което  могат  да се 
приведат  примери , свързани  с области  като сателитната  навигация , здравеопазването , 
производството  на полупроводници  и изменението  на климата . През  деветдесетте  години  
Европейският  съюз  беше  изправен  пред  проблема , свързан  с болестта  „луда  крава “— 
причинената  от СЕГ криза . Всички  си спомняме  спешната  необходимост  от метрологични  
изследвания  и нови  референтни  материали  в помощ  на регулаторната  дейност , за да се 
възстанови  доверието  на потребителите  и спаси  европейският  пазар  на говеждо  месо . Във 
връзка  с казаното  дотук  изследванията  в областта  на метрологията , които  са ключова  
подпомагаща  дейност  в областите  на регулирането  и стандартизацията , по традиция  се ползват  
с висока  степен  на приоритет  в икономиките  на много  държави . От времето  на Френската  
революция  насам  обаче  европейските  държави  осъществяват  националните  си 
научноизследователски  дейности  по метрология  напълно  изолирано  една  от друга . Дори  днес  
държавите -членки  на ЕС не успяват  да обединят  усилията  си и самостоятелно  да създадат  
единна , съвременна  и истински  интегрирана  Европейска  научноизследователска  програма  по 
метрология  (ЕНПМ ).  
В продължение  на много  години  Общността  използва  различните  разпоредби  на Договора , за 
да насърчава  по-голяма  координация  и сътрудничество  между  националните  
научноизследователски  програми . През  2000 г. Европейският  съвет  от Лисабон  достигна  до 
заключението , че научноизследователските  дейности  на национално  равнище  и на равнището  
на Европейския  съюз  трябва  да бъдат  по-добре  интегрирани  и координирани , за да бъдат  
възможно  най-ефективни  и иновативни . През  2006 г. Европейският  парламент  подчерта  
нуждата  от по-добра  координация  между  националните  и европейските  научноизследователски  
програми . В рамките  на специалната  програма  „Сътрудничество “ по РП7 беше  обявена  дейност  
по член  169 от Договора  за ЕО за осъществяване  на съвместна  Европейска  
научноизследователска  програма  по метрология  посредством  съществуващите  мрежи  на 
Националните  лаборатории  по метрология .  
Наред  с добре  документираната  подкрепа  на Европейския  парламент  и на Съвета  за такава  
инициатива , обширни  консултации  със заинтересованите  страни  потвърдиха  необходимостта  
от действие  на Общността  в предвидената  посока  на интеграция  и модернизация  на 
европейската  метрологична  система . Заинтересованите  служби  на Комисията , които  използват  
резултати  от метрологични  изследвания  в съответните  им области  на компетентност  за 
изготвяне  на модерни  регулации /законодателство  (например  Генералните  дирекции  
„Здравеопазване  и защита  на потребителите “, „Околна  среда “ и „Предприятия  и 
промишленост “), също  потвърдиха  на междуведомствени  заседания  полезността  на една  
интегрирана  програма , която  в голяма  степен  ще обхваща  съществуващите  национални  
научноизследователски  програми . 
BG 3   BG Определяне  на проблема  
Метрологията  не стои  в центъра  на общественото  внимание , но същевременно  тя е от 
съществено  значение  за развитието  на модерната  търговия  и комуникации . Достъпът  до пазари  
може  да бъде  затруднен  поради  несъвместими  стандарти  или липса  на единна  и прецизна  
система  от мерки  и теглилки . Научните  изследвания  в областта  на метрологията  имат  изразени  
характеристики  на публично  благо  и представляват  основна  подпомагаща  дейност  за 
осъществяваната  от правителствата  регулация  и стандартизация . Всички  значими  световни  
икономически  сили  отчитат , че технологичната  научноизследователска  и развойна  дейност  в 
областта  на метрологията  има решаващо  значение  за дългосрочния  икономически  растеж  на 
всяка  развита  страна . На този фон Европа  е изправена  пред  т.нар. европейска  дилема  в областта  
на метрологията ; „Европейската  дилема  в областта  на метрологията “ е необходимостта  
научните  изследвания  в областта  на метрологията  да бъдат  трайно  приведени  в 
съответствие  с обществени  потребности , които  са едновременно  по-големи , по-комплексни  и 
следователно  изискват  повече  ресурси , като  в същото  време  тези  изследвания  трябва  да 
обслужват  и съществуващите  „традиционни “ потребности , без за това  да бъдат  отделяни  
нови  или допълнителни  ресурси . В същото  време  глобалните  потребности  от прецизни  и бързи  
измервания  в традиционните  отрасли  нарастват , нови , развиващи  се технологии  подлагат  на 
допълнително  натоварване  системата  за измервания  и създават  необходимост  от „напълно  
нови  видове  измервания “, а в много  обществени  сфери , като  здравеопазването , опазването  на 
околната  среда , безопасността  на храните  или транспорт , осъзнаването  на значението  на 
стандартите  и измерванията  нараства  бързо  и е свързано  пряко  със законодателството , 
като  същевременно  наличните  европейски  ресурси  не се увеличават , нито  се използват  
оптимално . 
Научноизследователската  общност  в областта  на метрологията  в Европа  е специализирана  
общност , слабо  свързана  с научноизследователските  организации  или академичната  общност . 
Тя е в голяма  степен  фрагментирана , като включва  няколко  центъра  за върхови  научни  
постижения  с глобално  значение , които  биха  спечелили  от широка  конкуренция  в 
международен  мащаб . Очевидно  е налице  дублиране  на научноизследователски  дейности , 
например  в областта  на така наречените  „Декларации  за капацитет  в областта  на калибрирането  
и измерванията “ (ДКОКИ ), където  „четирите  големи “ европейски  държави  с най-добри  
постижения  по отношение  на научноизследователската  и развойната  дейност  в областта  на 
метрологията  (Германия , Обединеното  кралство , Франция  и Италия ) притежават  4 050 ДКОКИ  
в сравнение  с общо  2250 ДКОКИ  за Съединените  щати . По-малките  държави -членки  
притежават  отлични  научни  познания  в различни  области , свързани  с метрологията  (например  
нанотехнологиите ), но не са в състояние  да изградят  собствен  капацитет  за метрологични  
изследвания  поради  липса  на критична  маса  и на необходимите  големи  начални  инвестиции . 
Липсата  на функционираща  система  е отчетена  и на национално  равнище , като с помощта  на 
подхода  на европеизиране  и модернизиране  на програмирането  това положение  може  да се 
промени  и да се реши  ключовият  проблем : 
Европейската  система  за научни  изследвания  в областта  на метрологията , подпомагана  
единствено  чрез механизмите  на националната  намеса  по отношение  на програмирането  на 
научните  изследвания , трябва  да преодолее  „дилемата  в областта  на метрологията “. 
Европейският  потенциал  в областта  на метрологичните  изследвания  не се използва  
пълноценно  за осигуряване  на оптималните  отговори  на предизвикателствата  пред  
обществото . Липсват  съвместни  действия  между  държавите -членки  и Общността  за 
осъществяване  на модерни  и ориентирани  към предизвикателствата  научноизследователски  
дейности  в областта  на метрологията . Всеки  нов подход  трябва  да увеличава  наличните  
ресурси  и може  да бъде  успешен , само  ако отчита  пълноценно  съществуващите  национални  
системи  и ги интегрира  в истинска  европейска  програма , която  следва  да осигури  реална  
качествена  промяна  и модернизация  на съществуващите  национални  системи .  
Правомощията  на Общността  да действа  в тази област  са предвидени  в няколко  разпоредби  на 
Договора , които  предвиждат  координиране  и сътрудничество  между  държавите -членки  и 
Общността  в областта  на научноизследователската  дейност . Съгласно  член  165 „Общността  и 
BG 4   BG държавите -членки  координират  своите  дейности  в областта  на научните  изследвания  и 
технологичното  развитие  по такъв  начин , че да осигурят  взаимната  съвместимост  на техните  
национални  политики  и политиката  на Общността “. Очевидно  е, че разпоредбата  на член  169 
приканва  Общността  да предвиди  възможности  за участие  в научноизследователски  и развойни  
програми , предприети  от няколко  държави -членки . Действието  от страна  на Общността  
изглежда  напълно  обосновано , тъй като не може  да се очаква , че държавите -членки  ще са в 
състояние  да решат  тези проблеми , действайки  самостоятелно . На второ  място , основанията  за 
действие  на ниво  ЕС са свързани  отчасти  с транснационалния  характер  на някои  от основните  
предизвикателства  (например  здравеопазването , опазването  на околната  среда  или 
безопасността  на храните ), във връзка  с които  държавите -членки  трябва  да действат  заедно , за 
да могат  да осъществят  подходящи  мерки  за решаване  на проблемите  на транснационално  
равнище .  
Цели   
Общите  политически  цели  на инициативата  са повишаване  способността  на ЕС за постигане  
на неговите  политически  цели  на високо  ниво  и отговаряне  на главните  предизвикателства , 
пред  които  той ще е изправен  през  идните  години : 
• да допринесе  за постигането  на целите  на преразгледаната  Лисабонска  стратегия ;  
• в частност  да инвестира  повече  и по-добре  в знания  за постигане  на растеж  и заетост ; 
• да допринесе  за реализирането  на Европейското  научноизследователско  пространство  
(ЕНП );  
• да помогне  на Европа  да отговори  по-ефективно  на ключовите  предизвикателства  пред  
обществото , като опазването  на околната  среда , здравеопазването , безопасността  на храните  
или обществената  сигурност .  
За да се допринесе  за постигането  на тези общи  политически  цели , ще бъде  необходимо  да се 
повиши  ефикасността  и ефективността  на публичните  научни  изследвания  по метрология . 
Конкретните  цели  са: 
• структуриране  на ЕНП  посредством  координиране  и частично  интегриране  на националните  
публични  научноизследователски  програми  по метрология ; 
• повишаване  на ефикасността  на фрагментирания  подход  на публичните  научни  изследвания  
в областта  на метрологията  в Европа ; 
• повишаване  на въздействието  на тези програми ; 
• премахване  на бариерите  между  националните  програми  за научни  изследвания  в областта  
на метрологията . 
За да бъдат  поощрени  горните  подобрения  по отношение  на въздействието  и ефикасността , са 
предвидени  следните  оперативни  цели :  
• трансгранично  координиране  и интегриране  на публичните  научноизследователски  
програми ; 
• предприемане  на мерки  във връзка  с фундаменталните  предизвикателства  (например  
изменението  на климата ) и области , в които  са налице  неотложни  потребности , свързани  с 
метрологията  (например  новите  и възникващите  технологии , като например  
нанометрологията , биотехнологичната  и медицинската  метрология ); 
• подпомагане  на някои  „нови “ държави -членки  или страни  кандидатки  за изграждане  на 
капацитет  за научни  изследвания  в областта  на метрологията ; 
• открит  достъп  до уникални  научноизследователски  инфраструктури  и съоръжения ; 
• разширяване  на общото  сътрудничество  между  националните  научноизследователски  
програми  по метрология  и научната  общност  в тази област  на европейско  равнище ; 
• модернизиране  на програмирането  на националните  и европейските  приоритети  в областта  
на научните  изследвания ; 
• насърчаване  на мобилността  на изследователите  от националните  институти  по метрология  
(НИМ ) и определените  институти  (ОИ) в началните  етапи  на научната  им кариера ; 
• Европа  трябва  да говори  в един  глас, за да засили  влиянието  си на глобално  равнище ; 
BG 5   BG • научните  изследвания  в областта  на метрологията  трябва  да се превърнат  в подпомагаща  
дейност  по отношение  на регулативните  функции  на държавите ; 
• подпомагане  на промишлеността  и икономическия  растеж  посредством  предконкурентни  
публични  научни  изследвания  в областта  на метрологията . 
Представяне  на вариантите  на политиката  
Вариантите  за действия  на Общността  се основават  на логиката  и механизмите  за намеса  по 
Седмата  рамкова  програма  (РП7). Следователно , с изключение  на варианта  за непредприемане  
на действия , тези варианти  се отнасят  до преки  или непреки  действия  на Общността  
(финансиране  на научни  изследвания ) в рамките  на РП7, които  биха  съответствали  на логиката  
на осъществяваната  намеса  на национално  равнище  по отношение  на програмирането  на 
научните  изследвания  в отделните  държави -членки .  
Въз основа  на главните  им характеристики  вариантите  са обозначени  както  следва . 
(1) Вариант  на политиката  1: „Непредприемане  на допълнителни  действия  от 
Общността “; запазване  на статуквото , непредприемане  на последващи  действия  
във връзка  с ЕНПМ  — може  да доведе  до възприемане  на междуправителствен  
подход . 
(2) Вариант  на политиката  2: „Непреки  действия  на Общността , реализирани  отдолу  нагоре  
— ниска  степен  на координация “ в рамките  на програми  и теми  по РП7 (програмите  
„Сътрудничество “ и „Капацитети “). Целта  би била  да се използва  схемата  ERA-NET 
и/или схемата  ERA-NET Plus, но да се предприемат  изследвания  по изолирани  въпроси  
(тема  по тема ) и по Рамковата  програма  (част по част от програмата ) (вариант  
„запазване  на съществуващото  положение “). 
(3) Вариант  на политиката  3: Непреки  действия  на Общността , реализирани  „отгоре  
надолу “ — повторно  включване  на темата  за метрологията  в частта  за рамковите  
програми  в РП7 или подготовка  на РП8 и включване  на Програма  на Общността  по 
метрология . 
(4) Вариант  на политиката  4: „Член  169 — интегриране  в програмата  посредством  непряко  
действие  на Общността “; действие  на Общността  за постигане  на интегриране  на 
държавите -членки  в програмата  въз основа  на член  169, както  е посочено  в специалната  
програма  „Сътрудничество “ в рамките  на РП7. 
(5) Вариант  на политиката  5: СИЦ  — пряко  действие ; единна  европейска  
научноизследователска  програма  по метрология , която  да се изпълнява  чрез СИЦ  и да 
посрещне  потребностите  в областта  на метрологията  на европейско  равнище . 
Разликата  между  тези пет варианта  се състои  в начина  на осъществяване  на намесата  на 
Общността  — като непряко  или пряко  действие . Основните  характеристики  на всеки  вариант  
на политиката  са разгледани  подробно  в следващите  подраздели . 
Анализ  и сравнение  на вариантите   
Ако бъде  избран  вариант  на политиката  1, е възможно  съществуващото  положение  да се 
промени  поради  липсата  на политическа  и/или финансова  намеса  от страна  на Общността  
(схемата  ERA-NET или други  инструменти  за координация ). Най-вероятно  положението  ще се 
влоши , тъй като може  да се предвиди , че държавите -членки  ще инвестират  по-малко , ако 
областта  на метрологичните  изследвания  не получи  статут  на европейска  приоритетна  област . 
Ще се запази  статуквото  и разделението  между  програмите  на държавите -членки ; вероятността  
научноизследователски  групи  от нови  държави  да установяват  сътрудничество  с опитни  
научноизследователски  екипи  на високо  ниво  в по-напреднали  държави  ще бъде  малка . 
Вариант  на политиката  2 ще продължи  подхода , възприет  със схемите  за сътрудничество  
ERA-NET в рамките  на РП6 и ERA-NET-Plus в началото  на РП7. Областите  на политиката  и 
сферите  на научноизследователска  дейност  на ЕС (например  енергетика , околна  среда ) могат  
лесно  да бъдат  включени  пряко  в координацията  с програмите  на държавите -членки , като във 
връзка  с това ключово  ще бъде  значението  на добре  обмислените  механизми  за взаимодействие  
с различни  схеми  за сътрудничество  ERA-NET, ориентирани  към метрологията . Няма  да се 
реализира  съгласуван  съвместен  дългосрочен  програмен  подход  както  при предприемането  на 
BG 6   BG истинска  европейска  научноизследователска  програма . Вариант  на политиката  3 не изисква  
изграждане  на значителна  институционална  структура . В рамките  на този вариант  ще се 
създаде  специална  научноизследователска  програма  по метрология , по която  
научноизследователската  общност  в областта  на метрологията  и цялата  научна  общност , както  
и промишлеността  като цяло  ще могат  да се конкурират  за финансиране  по правилата  на 
рамковите  програми . Този  вариант  предлага  възможността  за насочване  на усилията  по-
специално  към нови  технологични  предизвикателства  във възникващи  области , като по този  
начин  се реализира  принос  за модернизацията  на сектора . Този  подход  е сходен  с вариант  2. 
Той няма  да окаже  въздействие  върху  съществуващите  национални  системи  за научни  
изследвания  в областта  на метрологията  и върху  интеграцията  между  националните  програми  и 
инфраструктури . Вариант  на политиката  4 предвижда  създаване  на платформа  за съвместно  
планиране  на научните  изследвания  от ЕС и държавите -членки , благодарение  на което  ще се 
създаде  съгласувана  и дългосрочна  програма  за научни  изследвания  с необходимата  критична  
маса . Активното  участие  на Европейската  комисия  може  да обезпечи  акцент  върху  
мобилността  и отвореността , както  и фокус  върху  възникващите  области . Обединяването  на 
фондовете  на ЕС и националното  финансиране  създава  критична  маса , която  вероятно  ще 
стимулира  структурни  промени  в националните  системи  за научни  изследвания  в областта  на 
метрологията . Връзките  с промишлеността  не са изрично  формулирани  на равнище  ЕС и 
остават  на национално  равнище . Този  вариант  изисква  значителни  институционални  промени , 
за осъществяването  на които  вероятно  ще е необходимо  време  и комплексни  преговори  с 
държавите -членки . Вариант  на политиката  5 предполага , че научните  изследвания  в областта  
на метрологията  ще се осъществяват  изолирано  от държавите -членки  и техните  
научноизследователски  програми  и инфраструктури  в тази област , поради  което  няма  да има 
голямо  отражение  върху  преструктурирането  на националните  системи  за научни  изследвания  
в областта  на метрологията , нито  ще отчете  потребностите  на държавите -членки . 
Допълнителни  проблемни  области  представляват  изискванията  за набиране  на персонал  за 
СИЦ  и липсата  на конкуренция  в областта  на метрологията , която  поради  естеството  си изисква  
конкуренция  между  направленията  на научни  изследвания  с цел намиране  на най-надеждните  
решения .  
Въз основа  на това общо  сравнение  на петте  варианта  на политиката  ние застъпваме  мнението , 
че варианти  1 и 5 не са ефективни  алтернативи  за разрешаване  на формулирания  по-горе 
проблем , поради  което  ще ограничим  по-нататъшното  подробно  разглеждане  до варианти  2, 3 и 
4, които  ще сравним  пряко . Във връзка  с оперативните  цели  е описан  широк  спектър  от 
въздействия . Представената  по-долу  таблица  обобщава  направения  анализ  и излага  резултатите  
от сравнението  на трите  ефективни  варианта  по отношение  на въздействието  върху  целите  на 
действието  на Общността  в областта  на метрологичните  изследвания . 
Таблица : Преглед  на възможното  въздействие  на трите  варианта  
Въздействие  върху : Вариант  2: 
Ниска  степен  
на 
координация  Вариант  3: 
РП Вариант  4: 
Член  169 
Ефикасност  на координацията , интеграцията  на 
НИМ  и националните  програми  Средно  Много  
слабо  Много  силно  
Ефективност  на координацията , интеграцията  
на НИМ  и националните  програми  Средно  Слабо  Силно  
Фундаментални  предизвикателства  Средно  Силно  Силно  
Нови  държави -членки : изграждане  на капацитет  Слабо /Средно  Слабо  Средно /Силно  
BG 7   BG Открит  достъп  до инфраструктури  Слабо /Средно  Слабо  Средно /Силно  
Взаимодействие  с научната  общност  Слабо /Средно  Много  
силно  Средно /Силно  
Модернизиране  на метрологичната  система  Средно  Слабо  Силно  
Мобилност  и развитие  на човешките  ресурси  Слабо  Много  
слабо  Средно  
Глобално  сътрудничество  и позиция  на Европа  Слабо /Средно  Слабо  Силно  
Подпомагане  на регулирането  на равнище  ЕС Слабо  Слабо  Силно  
Растеж : обслужване  на промишлеността   Слабо  Слабо  Средно  
Растеж : подпомагане  на възникващи  сектори  Средно  Силно  Силно  
Това  сравнение  илюстрира , че въздействието  на подход , основан  на член  169, върху  целите  по 
отношение  на действие  в областта  на метрологията  е най-силно .  
Общото  ни заключение  е, че е настъпил  подходящият  момент  за предприемане  на 
инициатива  въз основа  на член  169 в областта  на метрологията . Инициативата  е важна  
както  за развитието  и модернизирането  на европейската  система  за научни  изследвания  в 
областта  на метрологията , така  и за подпомагане  на тези  отрасли  и научни  области , които  
се нуждаят  от повече  и по-усъвършенствани  дейности  в областта  на метрологията . 
Основните  констатации  от процеса  на оценка  на въздействието  са обобщени  тук. „Дилемата  в 
областта  на метрологията “ е реалност . Разгледаните  примери  потвърдиха , че нуждите  от 
научни  изследвания  и услуги  в областта  на метрологията  нарастват . Метрологията  може  да 
даде  пряк  принос  към процесите  на решаване  на проблеми  и целите  на политиката  в Европа . 
Колкото  повече  Европа  определя  фундаменталните  предизвикателства , толкова  политиката  ще 
е ориентирана  по-тясно  към тези предизвикателства  и Европа  по-често  ще служи  като пример  
за сравнение  в областта  на управлението  на кризи , което  включва  прецизни  измервания  и 
изпитвания . Подходът  по член  169 ще мобилизира  допълнителни  средства  както  на европейско , 
така и на национално  равнище . Приносът  на Общността  ще гарантира , че работната  програма  
по новата  ЕНПМ , основана  на член  169, ще отразява  истинския  европейски  интерес , без да 
ограничава  дейностите  на национално  равнище  и да ги обвързва  изключително  с европейското  
измерение  на програмата . От всички  съпоставени  алтернативи  вариантът , основан  на член  169, 
ще допринесе  по най-добрия  начин  за модернизирането  на националните  структури . Целите  
отговарят  на европейския  контекст  по отношение  на прекия  принос  към Лисабонския  процес  и 
при правилно  провеждане  научните  изследвания  в областта  на метрологията  могат  да имат  
водеща  роля  за създаването  на Европейското  научноизследователско  пространство , основано  
на съвместни  инициативи  на държавите -членки  и Комисията .  
Наблюдение  и оценка  
Дейността  по наблюдение  и оценка  ще се придружава  от ежегодно  отчитане , извършвано  от 
специалните  изпълнителни  структури  (СИС ), съдържащо  подлежащи  на документиране  
показатели  за интеграция  и качествени  показатели  за напредъка , въз основа  на очакваните  
действия  в рамките  на ЕНПМ . От СИС  ще бъде  поискано  да предоставят  в рамките  на поканите  
за представяне  на предложения  необходимата  за показателите  и за самооценката  информация , 
като първите  данни  ще бъдат  за годината  преди  началото  на ЕНПМ . На експертна  група , 
натоварена  с извършването  на междинна  и ex-post  оценка , ще бъде  възложено  да оцени  
напредъка  по отделните  действия  в рамките  на планираната  програма  и да основе  оценката  си 
върху  13 изрично  формулирани  показатели . Експертната  група  ще извърши  допълнителна  
BG 8   BG оценка  на въздействието  на ЕНПМ  върху  интегрирането  на националните  програми  по 
метрология , преструктурирането  на мрежите  и програмите  по метрология  и общото  
въздействие  върху  ЕНП .