Въведение — Подобряване на рамката на ЕС за финансиране за устойчиво развитие

Изменението на климата и влошаването на околната среда са определящите глобални предизвикателства на нашето време. Държавите по света признават спешната необходимост от преодоляването на тези предизвикателства, както се вижда от тяхната подкрепа за Парижкото споразумение и Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие, и си поставят амбициозни цели. Въз основа на Европейския зелен пакт ЕС пое редица амбициозни ангажименти, по-специално да стане първият неутрален по отношение на климата континент до 2050 г. и да намали емисиите на парникови газове с най-малко 55 % до 2030 г. в сравнение с равнищата от 1990 г. ЕС също така има за цел да засили своята устойчивост спрямо изменението на климата, да обърне тенденцията на загуба на биологично разнообразие и на по-широко влошаване на околната среда, като същевременно никой не бива изоставян в процеса. За постигането на тези цели е необходимо привеждането в съответствие на всички източници на финансиране — публични и частни, национални и многостранни. ЕС трябва да си сътрудничи в световен мащаб и да работи с държавите с ниски и средни доходи в процеса на техния преход.

Рамката на ЕС за финансиране за устойчиво развитие ще играе ключова роля за постигането на тези цели и за подпомагането на устойчивото възстановяване от пандемията от COVID-19. Европа ще се нуждае от приблизително 350 милиарда евро допълнителни инвестиции годишно през това десетилетие, само за да постигне целта си за намаляване на емисиите в енергийните системи до 2030 г., заедно със 130-те милиарда евро, от които ще се нуждае, за да постигне другите цели в областта на околната среда. Все по-вероятно е инвестициите в неустойчиви дейности и активи да бъдат блокирани, тъй като предизвикателствата, свързани с климата и околната среда, стават все по-съществени. Недостатъчната интеграция на тези рискове възпрепятства преразпределението на ресурсите и рисковете, които водят до дестабилизиращи корекции в бъдеще, с последици за финансовата стабилност. Съответно регулирането в областта на околната среда трябва да бъде допълнено от рамка за финансиране за устойчиво развитие, която насочва финансирането към инвестиции, които намаляват излагането на рисковете, свързани с климата и околната среда.

Рамката за финансиране за устойчиво развитие може да улесни публичните органи при набирането на капитал за устойчиво развитие. ЕС вече предприема значителни стъпки във връзка с това. В рамките на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. и Инструмента на Европейския съюз за възстановяване Next Generation EU (NGEU) Съюзът има за цел да изразходва до 605 милиарда евро за проекти за справяне с кризата с изменението на климата и 100 милиарда евро за проекти в подкрепа на биологичното разнообразие. От 750 милиарда евро, разпределени за инструмента Next Generation EU, 30 % ще бъдат набрани чрез емитирането на „зелени“ облигации на инструмента Next Generation EU. Като „банката на ЕС за климата“ групата на Европейската инвестиционна банка също е предприела важни стъпки в подкрепа на прехода.

Тъй като мащабът на необходимите инвестиции далеч надхвърля капацитета на публичния сектор, основната цел на рамката за финансиране за устойчиво развитие е да насочи частни финансови потоци към съответните икономически дейности. Частният интерес към устойчивите инвестиции нарасна значително през последните години, но изисква ясна, съгласувана и стабилна рамка за финансиране за устойчиво развитие. ЕС в момента въвежда тази рамка.

Рамката за финансиране за устойчиво развитие и съюзът на капиталовите пазари се подсилват взаимно, като създават повече възможности за предприятията и инвеститорите. Добре интегрираните и ефикасни капиталови пазари следва да действат като катализатор за ефективно мобилизиране и разпределяне на капитал за устойчиви инвестиции. От своя страна, настоящият тласък на програмата за политиката в областта на финансирането за устойчиво развитие засилва значението и неотложността на усилията за изграждане на един действително единен и устойчив капиталов пазар в Европейския съюз.

През 2018 г. Комисията прие първия си план за действие за финансиране на устойчивия растеж. Въз основа на този план ЕС въведе трите градивни елемента за устойчива финансова рамка . Тези градивни елементи са: 1) система за класификация, или „таксономия“, на устойчивите дейности, 2) рамка за оповестяване за нефинансови и финансови дружества; и 3) инвестиционни инструменти, включително референтни показатели, стандарти и маркировки .

Първият градивен елемент е таксономията на ЕС. Регламентът за таксономията има за цел да предостави стабилна, научно обоснована система за класификация, която дава възможност на нефинансовите и финансовите дружества да споделят едно общо определение за устойчивост, и по този начин осигурява защита срещу заблуждаващи твърдения за екологосъобразност (т. нар. „зелени“ заблуди).

Вторият градивен елемент е режим на задължително оповестяване както за нефинансовите, така и за финансовите дружества, който предоставя на инвеститорите информация, за да вземат информирани решения за устойчиви инвестиции. Изискванията за оповестяване включват въздействието на дейностите на дружеството върху околната среда и обществото, както и стопанските и финансовите рискове, пред които е изправено дружеството поради експозициите си във връзка с устойчивостта (понятието „двойна същественост“). В този контекст, днес Комисията прие делегиран акт съгласно Регламента за таксономията, в който се определя информацията, която трябва да бъде оповестена от финансовите и нефинансовите предприятия относно техните екологични резултати въз основа на таксономията на ЕС.

Режим на ЕС за оповестяване на информация във връзка с устойчивостта за финансови и нефинансови дружества Инструмент Предложение за Директива за отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта (ДОПУ) Регламент относно оповестяването на информация във връзка с финансирането за устойчиво развитие (РОИФУР) Регламент за таксономията Обхват Всички големи дружества в ЕС и всички дружества, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар (с изключение на микропредприятията, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на регулиран пазар) Участниците на финансовите пазари, които предлагат инвестиционни продукти, и финансовите консултанти Участниците на финансовите пазари; всички дружества, за които се прилага ДОПУ . Оповестяване Доклад въз основа на официални стандарти за докладване и подлежащ на външен одит Оповестяване на равнището на отделните субекти и продукти относно рисковете за устойчивостта и основните неблагоприятни въздействия Оборот, капитал и оперативни разходи през отчетната година от продукти или дейности, свързани с таксономията Статут В процес на договаряне; очаква се да се прилага от 2023 г. Прилага се от 10 март 2021 г. Прилага се от януари 2022 г.

За да се допълнят тези изисквания за оповестяване, предпочитанията по отношение на устойчивостта трябва да бъдат включени в инвестиционните и застрахователните съвети .

Третият градивен елемент е набор от инвестиционни инструменти, включително референтни показатели, стандарти и маркировки. Те улесняват участниците на финансовите пазари при привеждането на техните инвестиционни стратегии в съответствие с целите на ЕС в областта на климата и околната среда. Те осигуряват по-голяма прозрачност за участниците на пазара. Това са целите както на референтните показатели на ЕС за климатичен преход, така и на референтните показатели на ЕС, съответстващи на Парижкото споразумение, създадени с Регламента на ЕС за референтните показатели за климата. Днес Комисията приема законодателно предложение за стандарт за европейските „зелени“ облигации. С настоящото предложение ще се създаде висок стандарт без задължителен характер, достъпен за всички емитенти, за да се подпомогне привличането на устойчиви инвестиции. Освен това разширяването на обхвата на екомаркировката на ЕС до финансови продукти ще осигури на инвеститорите на дребно една заслужаваща доверие, надеждна и широко призната маркировка за финансови продукти на дребно.

В рамките на няколко години беше постигнат значителен напредък в полагането на основите на рамката за финансиране за устойчиво развитие. В ход са действия по осъществяването на трите градивни елемента, но предстои още работа. Комисията е поела ангажимент да завърши изпълнението на амбициозния си план за действие от 2018 г. От 2018 г. насам обаче разбирането ни за това какво е необходимо за постигане на целите за устойчивост претърпя развитие, а глобалният контекст се промени. Поради тези причини е необходима нова фаза на стратегията на ЕС за финансиране за устойчиво развитие.

В стратегията се установяват четири основни области, в които са необходими допълнителни действия, за да може финансовата система да подкрепи изцяло прехода на икономиката към устойчивост.

Комисията поиска съвет от Платформата за финансиране за устойчиво развитие и проведе обширна консултация със заинтересованите страни през 2020 г., за да използва тази информация при изготвянето на стратегията . Тази стратегия допълва и други инициативи по линия на Европейския зелен пакт, като например пакета „Адаптиране към цел 55“.

I.Финансиране на прехода на реалната икономика към устойчивост

Преходът към целите на ЕС за устойчивост изисква безпрецедентни усилия за смекчаване и адаптиране към изменението на климата, възстановяване на природния капитал и укрепване на устойчивостта и по-широкия социален капитал, като всичко това е част от устойчивото възстановяване от кризата, предизвикана от COVID-19. Стопанските субекти ще подходят към прехода по значително различни пътища, тръгвайки от различни изходни позиции и прилагайки различни бизнес стратегии, но в крайна сметка всички пътища следва да бъдат в съответствие с целите на ЕС за устойчивост.