Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Индустриален преход към екологосъобразна и цифрова европейска икономика: регулаторни изисквания и ролята на социалните партньори и гражданското общество“

(проучвателно становище)

(2021/C 56/02)

Докладчик: Lucie STUDNIČNÁ

Консултация Европейски парламент, 15.9.2020 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане на пленарна сесия 2.12.2020 г. Пленарна сесия № 556 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 148/89/19

1. Заключения и препоръки

1.1. Налице са редица предпоставки за индустриалния преход към екологосъобразна и цифрова европейска икономика с цел постигане на устойчиво, справедливо и социално приемливо бъдеще в Европа. Пандемията от COVID-19 направи още по-наложителна нуждата от по-широко и по-активно участие на социалните партньори и гражданското общество в изготвянето на политиката на всички равнища, както и от стабилна регулаторна рамка и стандарти на европейско равнище, особено по отношение на социалната програма. Обявеният план за действие за изпълнение на Европейския стълб на социалните права (ЕССП) следва да играе важна роля във връзка с тези усилия.

1.2. ЕИСК счита, че е изключително важно да се признае взаимното допълване, което съществува между изменението на климата, политиките за кръговата икономика и корпоративната социална отговорност, и да се подчертае кръговият характер на енергията от възобновяемите енергийни източници.

1.3. Ролята на работодателите, предприемачите и участието на частния сектор в даването на тласък на структурната промяна са от основно значение за индустриалния преход. Тъй като иновациите в Европа обикновено възникват от малки структури, необходимо е да се постави акцент върху създаването на благоприятна бизнес среда за МСП, които предоставят услуги на високо равнище, основани на знанието, и насърчаването на техния потенциал. Те често играят водеща роля за пазарното позициониране на свързаните отрасли и са надеждни и устойчиви на кризи работодатели. Освен това следва да се използва и опитът на предприятията и организациите от социалната икономика: тяхната дейност е предимно в области, които са засегнати от екологичния и цифровия преход. Като такива техните стопански процеси и процеси на социални иновации трябва да бъдат насърчавани.

1.4. Следва да се въведе съгласувано механизъм за насочване на финансовите ресурси на частния сектор към инвестиции, съответстващи на критериите от екологичен, социален и управленски характер. Поради това стратегиите за банковия съюз, съюза на капиталовите пазари, устойчивите финанси, цифровите финанси и МСП взаимно се подсилват и обосновават насочването на средства към по-продуктивните проекти в една икономика, чиито нужди от финансиране зависят до 80 % от банковия сектор.

1.5. Една издръжлива, устойчива, справедлива и просперираща Европа изисква регулаторна рамка, която може да засили процеса на справедлив преход, като същевременно се отчитат етичните последици от него и обществените интереси като защитата на потребителите, здравето, безопасността и качеството. ЕИСК препоръчва европейските и националните институции да въведат нови управленски структури, които могат да гарантират активното участие на местната икономика, социалните партньори и гражданското общество в планирането и изпълнението на справедливи мерки за гарантиране на социалната справедливост на преходите. Един от основните управленски механизми за изпълнение и наблюдение на напредъка на социално справедливите преходи е европейският семестър. ЕИСК препоръчва в европейския семестър да се включат нови, подобрени, измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели за наблюдение и проследяване на принципите на Европейския стълб на социалните права.

1.6. В европейската програма за преход следва да бъде засилена ролята на регионите. Дългосрочното планиране, силен ориентиран към местните условия подход, интелигентна специализация и програма за човешкия капитал са основният акцент, както и съгласуването на дългосрочната амбиция за преход с краткосрочните приоритети.

1.7. ЕИСК счита, че инструментите за финансиране и подпомагане на свързани с прехода дейности на равнището на ЕС трябва да бъдат допълнени с национални средства при осигуряване на необходимата координация между различните равнища на управление. За да се осигури достатъчно финансиране, ЕИСК препоръчва също и по-широк диапазон от собствени ресурси.

1.8. Програмата за човешкия капитал е една от предпоставките за успешен преход. В сферата на развитието на умения и предвиждането на пълния набор от необходимите в бъдеще, нови и стари, умения трябва да си сътрудничат редица участници, включително образователни институции, работодатели, профсъюзи, обществени служби по заетостта, НПО и професионални организации.

1.9. ЕИСК приветства обявения план за действие за изпълнение на ЕССП. Следва да се укрепят съответните достижения на трудовото право на ЕС за по-добра подкрепа на справедлив преход за работниците. В плана за действие следва да се определи долна граница за права на равнището на ЕС, включително: правото на здраве и безопасност, обхващащо всички работници и нови форми на заетост; правата на информиране, консултиране, участие във вземането на решения и участие, които не са ограничени до ситуации на прехода; правото на развитие на умения; минимални стандарти за осигуряването срещу безработица; минимална работна заплата и колективно трудово договаряне.

2. Общи бележки и ориентиран към бъдещето подход

2.1. Настоящото проучвателно становище беше поискано от Комисията по заетост и социални въпроси на Европейския парламент като принос към предстоящия план за действие за изпълнение на ЕССП и следващата социална среща на върха на ЕС, планирана за месец май 2021 г. в Порто.

2.2. Европейските предприятия и работници са изправени пред сериозни социални и икономически последици от пандемията от COVID-19. В много дружества настъпва срив, губим работни места, а домакинствата губят поминъка си. Въпреки безпрецедентните спасителни мерки за икономиките, насочени към смекчаване на последиците от ограничителните мерки за работните места и предприятията, икономическите прогнози дават много обезпокоителна картина. Предвижда се икономиката на ЕС да се свие с 8,3 % през 2020 г. и да отбележи растеж от 5,8 % през 2021 г. Растежът през 2021 г. също ще бъде малко по-слаб от предвидения през пролетта ( 1 ) . Държавите членки са с рекордни равнища на задлъжнялост, а ЕС за първи път също пое общи дългове. Освен това не знаем какви ще бъдат и последиците от Брексит.

2.3. Ключовите отрасли и сектори, от човешки ресурси до научни изследвания, трябва да бъдат идентифицирани и подкрепени, и в резултат на това да бъде създадена европейска промишлена политика, която да защитава тези стратегически сектори на пазара и да гарантира сигурността на доставките на най-важните ресурси. Промишлената политика на ЕС следва да служи като обща рамка за съгласувана и всеобхватна координация на различните европейски политики с цел осигуряване на полезни взаимодействия. Подобна трансформация ще изисква от Европейската комисия да определи курса и политиките на държавите членки да бъдат хармонизирани с тези на ЕС. Това не означава управление на микроравнище, а хармонизиране на политиките, така че да бъдат съгласувани и да насърчават преобразуваща промяна. Този процес ще бъде възможен само с активното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори. Без „социален пакт“, основан на демократично и ефективно участие на гражданите на ЕС, няма да има благоприятен за всички Зелен пакт.

2.4. Следва да се въведе съгласувано механизъм за насочване на финансовите ресурси на частния сектор към инвестиции, съответстващи на критериите от екологичен, социален и управленски характер. Поради това стратегиите за банковия съюз, съюза на капиталовите пазари, устойчивите финанси, цифровите финанси и МСП взаимно се подсилват и обосновават насочването на средства към по-продуктивните проекти в една икономика, чиито нужди от финансиране зависят до 80 % от банковия сектор.

2.5. Терминът, който се появи в този контекст във връзка с екологичната и технологичната промяна, е „справедлив преход“. ЕИСК счита справедливия преход за основен компонент както на бюджета, така и на плана за възстановяване, който насърчава една по-екологосъобразна европейска икономика. Поради това е необходимо да се развие по-широко разбиране за „справедлив преход“ (освен основаните на въглерод икономики), който прилага изцяло Европейския стълб на социалните права ( 2 ) , основан на нов социален договор, като същевременно се насърчават реформите във връзка с преразпределителните системи, равновесието между професионалния и личния живот и равенството между половете. Особено важни във връзка с изпълнението на Европейския стълб на социалните права са висококачествените работни места за всички, достъпът до висококачествено образование и обучение, включително правото за учене през целия живот, по-специално за уязвимите групи, равният достъп до здравеопазване и социални услуги за всички, социалната закрила и включването на уязвимите групи като дълготрайно безработните, жените, младите хора, мигрантите или хората с увреждания. Всички тези важни цели могат да бъдат постигнати въз основа на просперираща икономика, нови, висококвалифицирани работни места, предлагани от работодателите, и на необходимите инвестиции в нови технологии.

2.6. Държавите и регионите в индустриален преход обикновено се сблъскват с предизвикателства при модернизирането на промишлената си база, подобряването на уменията на работната сила, компенсирането на загубите на работни места в ключови сектори и повишаването на ниската производителност, която ограничава увеличаването на доходите. Като цяло, те биха имали полза от екологизирането и технологичния прогрес и свързаните с тях развития, но за някои места и определени групи от населението, по-специално уязвими групи, като например хората с увреждания, възрастните хора, ромите и мигрантите, има риск да бъдат изоставени. Преодоляването на предизвикателствата, свързани с дългосрочните трансформации, изисква предвиждане на промяната и активно управление на прехода от страна на създателите на политики, социалните партньори, организациите на гражданското общество и основните заинтересовани страни в тези държави и региони. Социалният диалог, информирането, консултирането и участието на работниците и техните представителни организации, включително в органите за вземане на решения (управителни и надзорни съвети), имат ключова роля в разглеждането и повлияването на процеса на вземане на решения от страна на предприятията, за да бъдат управлявани преходите по ориентиран към бъдещето начин. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да укрепи и да развие социалното измерение в бъдещата актуализирана промишлена стратегия.

2.7. Преодоляването на кризата с пандемията и осигуряването на възможност за успешна промишлена трансформация са в интерес на всички заинтересовани групи и изискват съвместни усилия и общи цели (напр. дългосрочно развитие на предприятието), и функциониращ социален диалог, който се развива в климат на доверие, както и положителна нагласа. ЕИСК счита, че „доброто“, а в този смисъл и „устойчиво“ корпоративно управление със съвместно предвиждане на промяната трябва да се опира на утвърдените минимални правни стандарти на вътрешния пазар, като мнението на работниците се изразява посредством тяхното информиране, консултиране и участие в ръководните органи на предприятията.

2.8. Цифровизацията и автоматизацията имат както положително, така и отрицателно въздействие върху икономиката и обществото. Този преход ще се нуждае от регулиране, което следва темпото на технологичната трансформация, и предвиждане на промяната например чрез участието например на социалните партньори. Европейските работнически съвети (ЕРС) и работническите съвети на европейските дружества (Societas Europaea) може да служат като положителен пример на задължително трансгранично участие на работниците в балансирането на интереси и проучването на решения в дух на социално партньорство. Това включва гарантиране на обучение за работниците и договаряне на колективни трудови договори в подкрепа на автономията на работа и гарантиране на добро равновесие между професионалния и личния живот. Цифровизацията и интернет икономиката също доведоха до появата на нови форми на труд, като например работата през платформа, при които работниците са без социална и трудова сигурност и често работят при много несигурни условия и с неясен статут. Техните условия на труд и статут трябва да бъдат хармонизирани на европейско равнище, за да се насърчи справедлива мобилност и интегриране на вътрешния пазар ( 3 ) . Във връзка с това ЕИСК счита, че е необходимо да се създаде правна сигурност за работниците чрез определяне на правен статут на труда в икономиката на цифровите платформи. Ограниченият достъп до социална закрила или липсата на такъв води до разходи не само за самите работници, но и за социалноосигурителните системи.

2.9. Цифровата трансформация води и до потенциални рискове в области като финансова стабилност, финансова престъпност и защита на потребителите. Тези рискове може допълнително да се увеличат поради раздробената регулаторна среда в ЕС и неравномерните промени на световно равнище при регулирането на сектора. Поради това ЕИСК счита, че е необходимо ЕС да създаде цялостна и стабилна регулаторна рамка в тази област. Комитетът препоръчва също така ЕС да възобнови инициативата си за данъчно облагане на големи цифрови дружества ( 4 )

2.10. На работниците следва да се даде възможност да се подготвят по подходящ начин за пазара на труда, а икономическите промени, които вече са в ход, ще бъдат от основно значение за растежа на промишлеността и икономическия успех на Европа като цяло. Новите и по-високи умения, включително за работниците, създават предизвикателство за системите за чиракуване. По-високите умения изискват повече професионално обучение във висшите учебни заведения. За разлика от най-добре структурираните системи за първоначално чиракуване липсата на национални рамки и контрол на качеството са проблем, както и преминаването от първоначално чиракуване към висше образование. Бъдещето ще изисква сътрудничество и иновации както от гражданското общество, така и от правителствата на всички равнища, за да се създадат еднакви условия на конкуренция, за което призовават представляваните от ЕИСК организации ( 5 )

2.11. ЕИСК отбелязва, че цифровите технологии и приложенията с изкуствен интелект следва да бъдат ориентирани към човека и да са от полза за обществото ни като цяло, и подкрепя нормативна уредба за изкуствения интелект. Не следва да се съпротивляваме на екологичния и цифровия преход и ЕС трябва да насърчава разработването на системи за ИИ, насочени към конкретни приложения, даващи възможност за ускоряване на екологичния и климатичния преход ( 6 )

3. Иновации

3.1. Ще има значителни потребности от иновации: от създаването и ускоряването на нови нисковъглеродни производствени процеси (много от които изискват фундаментално различни начини на проектиране и производство в допълнение към нови суровини и/или основни промишлени процеси) до иновации не само в по-кръговите вериги за създаване на стойност на отрасли за основни материали, но и в енергийните системи, които ги захранват. Освен това най-перспективните нисковъглеродни технологии ще трябва да докажат промишлен мащаб. Това ще изисква бърза политическа подкрепа за въвеждане и даване на тласък на разрастването на нови нисковъглеродни начини на производство и употреба на материалите най-късно до 2030 г.

3.2. Трансформациите, необходими за постигане на справедлив преход в целия ЕС, ще изискват обща рамка за мобилизиране на правителствата, предприятията и гражданското общество за целенасочено решаване на проблемите. Социалните иновации имат основна роля в този процес. В това отношение важна стъпка би могло да бъде създаването на междусекторна стратегия на ЕС за социални иновации, по-доброто признаване на участниците от социалната икономика и изпробването и евентуално използването на техните бизнес модели. Това ще спомогне за разработването на екосистема за субсидирано експериментиране на европейско, национално, регионално и местно равнище.

4. Насърчаване на предприемачеството и участието на частния сектор

4.1. Предприемачеството и участието на частния сектор като двигател на структурна промяна имат ключова роля в индустриалния преход. Когато е налице силно индустриално наследство, често съществуват редица пречки пред иновативното предприемачество, а именно ниски равнища на дейност по стартиране и разрастване, ниска предприемаческа култура и липса на иновации и на ефективно свързани мрежи за знания.

4.2. Тъй като иновациите в Европа обикновено възникват от малки структури, необходимо е да се постави акцент върху насърчаването на потенциала на МСП, които предоставят услуги на високо равнище, основани на знанието, като тези на свободните професии, включително по отношение на финансирането. Те често играят водеща роля за пазарното позициониране на свързаните отрасли и са надеждни и устойчиви на кризи работодатели.

4.3. Предприятията и организациите от социалната икономика, участници в сектор, който е доказал голяма устойчивост и е допринесъл за смекчаване на последиците от кризата с COVID-19, действат предимно в области, които са засегнати от цифровия и екологичния преход. Като такива насърчаването на тяхната дейност и процеси на социални иновации трябва да бъде гарантирано.

5. Ролята на социалните партньори и гражданското общество

5.1. ЕИСК подчертава, че „промените, които новите технологии, изкуственият интелект и големите информационни масиви предизвикват в производствените процеси и икономиката като цяло, ще променят коренно и пазара на труда“ и че е важно „тези процеси на промяна да се извършват в рамките на успешен социален диалог, при зачитане на правата и качеството на живота на работниците“ ( 7 )

5.2. Тясното сътрудничество между основните местни/регионални заинтересовани страни е от съществено значение за идентифициране на най-устойчивите приложения и максимално увеличаване на социално-икономическото развитие. Добрите практики на социалните партньори на всички равнища, основани на колективни споразумения, създаващи еднакви условия на конкуренция за икономическите конкуренти в даден сектор или регион, представляват еталон за насърчаване на стратегия за справедлив преход във връзка с декарбонизацията и други цели на политиката в областта на климата ( 8 )

6. Гарантиране на справедлив преход — изисквания във връзка с управлението/регулирането

6.1. Преминаването към неутрална по отношение на климата икономика създава набор от сложни, свързани с управлението предизвикателства за създателите на политиката. Едно от тях е балансирането на дългосрочното стратегическо измерение на прехода с необходимостта от действия в краткосрочен план. Въпреки че преходът се нуждае от стратегическо мислене и изготвяне на политики в дългосрочен план, той изисква също така способност за съгласуване с изборните цикли и свързаното с тях желание на правителствата и други заинтересовани страни да видят резултатите от изпълнените проекти.

6.2. Един от основните управленски механизми за изпълнение и наблюдение на напредъка на социално справедливите преходи е европейският семестър. Изключително важно е европейските и националните политики да бъдат непрекъснато оценявани на социално, икономическо и екологично равнище. Европейският семестър постепенно разви по-социално измерение, но все още преобладават неговото макроикономическо и фискално измерение. Поради това ЕИСК предлага в европейския семестър да се включат нови, подобрени, измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели за наблюдение и проследяване на всички аспекти и принципи на Европейския стълб на социалните права, както и на 17-те ЦУР ( 9 ) , да се създадат полезни взаимодействия с набора от социални показатели чрез въвеждане на концепцията за устойчива, ориентирана към благосъстоянието икономика за всички ( 10 ) , заедно с целеви специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера и в сферата на околната среда ( 11 ) . Освен това семестърът вече е преработен, за да се предвидят повече действия в подкрепа на възстановяването, което ЕИСК се надява да помогне и за подновяване на целия механизъм на управление на ЕС и същият да се превърне в ръководна сила за оцеляването на демокрацията, както и за сближаването във възходяща посока в рамките на ЕС.

6.3. Един цялостен анализ на полезните взаимодействия и компромисите между целите, инициативите и препоръките, предложени от ЕС в различните области на политиката на семестъра, ще изисква висока степен на интеграция, съгласуваност и координация на политиките между различните институционални участници, отговорни за икономическите, социалните и екологичните политики, и подобряване на техния капацитет за извършване на анализи.

6.4. Освен това, за да бъде компенсиран институционалният дисбаланс в икономическото и социалното управление, ЕИСК препоръчва да се използва „златното правило“ ( 12 ) при прилагането на бюджетните правила на ЕС, като се освободят публичните инвестиции от изчисляването на дефицита и се вземе предвид устойчивостта на съществуващото равнище на дълга, за да се гарантира модерна инфраструктура в областта на здравеопазването, околната среда, образованието и технологиите и да се избегне безпрецедентна рецесия ( 13 )

6.5. Също така ЕИСК приветства временното преустановяване на Пакта за стабилност и растеж от страна на Европейската комисия и призовава за неговото преразглеждане ( 14 ) в интерес на гарантирането както на стабилност, така и на растеж, за да се подкрепи възстановяването на промишлеността на ЕС и преходът ѝ към неутрална по отношение на климата кръгова и цифрова икономика.

7. Регионални предпоставки за индустриален преход

7.1. Индустриалният преход се проявява в много форми, като затруднява прилагането на подхода на универсалните политики към разработването на нови индустриални методи. Въпреки че някои икономически сектори ще западат, с необратимо намаляване на икономическото производство и заетостта, други ще трябва да преминат през основно преструктуриране. За това ще се необходими всеобхватен политически подход и мащабни инвестиции, както публични, така и частни, които трябва да бъдат придружени от добре функциониращи местни и регионални пазари на труда.

7.2. Съгласуването на дългосрочната амбиция за преход с краткосрочните приоритети може да се окаже трудно, защото може да не е лесно да се получи обществено одобрение за мерки на политиката, които имат ограничен незабавен ефект. Това поставя регионите в индустриален преход в трудно положение. От една страна, те трябва да се справят с непосредствената нужда от действия в резултат на упадъка на традиционни отрасли, да решават въпроси като по-висока безработица, загуба на доходи и влошаване на условията на живот за части от населението, особено групите в неравностойно положение и уязвимите групи, като например хората с увреждания или възрастните. От друга страна, трябва да предприемат действия, за да се използват възможностите, свързани с индустриалната модернизация, като например привличане на отрасли с по-висока добавена стойност, създаване и/или привличане на нови предприятия и бизнес модели и по-добро използване на базовите технологии. Погрешното разбиране носи политически последици, които могат да повлияят и на подкрепата на действията в областта на климата. Разрастването на крайнодесните движения в Европа и на други места може отчасти да бъде проследено до деиндустриализацията и изоставянето на цели региони ( 15 )

8. Среща с регионите в индустриален преход — основни резултати

8.1. В европейската програма следва да бъде укрепена ролята на регионите в процеса на преход. Участието на регионалните администрации би могло да допринесе за създаването на необходимите екосистеми за успешен преход. Като предпоставки за този процес бяха посочени дългосрочно планиране, силен ориентиран към местните условия подход, интелигентна специализация и програма за човешкия капитал.

8.2. Няколко региона в Европа — по-специално с въгледобив и производство на стомана — вече преминаха през преход по икономически или свързани с програмата за климата причини. Главната предпоставка за успешен преход е приобщаващият изпреварващ подход, за да се гарантира достойно бъдеще на хората. Това включва изготвянето на реалистична пътна карта, създаването на необходимата инфраструктура за научни изследвания и осигуряването на технологична, иновационна, академична и образователна инфраструктура, заедно с необходимото финансиране. За да се гарантира подходящо финансиране, европейските инструменти, планирани за подпомагане на тези региони (например Европейския фонд за справедлив преход), не трябва да заместват националните усилия.

9. Финансиране и подпомагане на свързани с прехода дейности и проекти на равнището на ЕС

9.1. Процесът на индустриален преход може да предостави огромни възможности, но използването им изисква значителни инвестиции в авангардни производства и достъпна инфраструктура, както и в научни изследвания и иновации. Той има и първоначална цена, която включва заместващи доходите обезщетения и разходи за (пре)квалификация на работниците.

9.2. Вече са налице много инструменти както на национално равнище, така и на равнището на ЕС за подпомагане на свързани с прехода дейности и проекти. Целта за постигане на справедлив преход отново беше заявена и в плана на ЕС за възстановяване. Прекалено често обаче мерките за подкрепа на политиките се разработват и реализират независимо на различните равнища на управление при недостатъчна или липсваща координация и недостатъчен мониторинг и оценка.

9.3. ЕИСК призовава Съвета и Европейския парламент да увеличат и да разпределят достатъчно финансиране за инвестиционни нужди в МФР за периода 2021—2027 г. с цел постигане на истински и радикален екологичен и цифров преход. За да се осигури достатъчно финансиране, ЕИСК препоръчва също и разширяване на диапазона от собствени ресурси, с евентуално включване на данък върху цифровите услуги, обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък и данък върху финансовите сделки ( 16 )

9.4. През настоящия програмен период правилата, приложими за големите предприятия, които са получили подпомагане от европейските структурни и инвестиционни фондове, предвиждат, че те трябва да възстановят приноса, ако в срок от десет години от крайното плащане на получената от тях помощ производствената дейност е преместена извън Съюза (член 71, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 Европейския парламент и на Съвета ( 17 ) ). ЕИСК счита, че тези разпоредби трябва да бъдат укрепени за бъдещия програмен период, за да се насърчи връщането на дейността в ЕС и да се гарантира сближаване, да се запази производственият капацитет, да се увеличи заетостта и да се поощри по-устойчиво териториално развитие.

9.5. ЕИСК подкрепя също така подобряването на фискалното управление на ЕС, като се вземат предвид рисковете за устойчивостта и се извлекат поуки от наблюдението на най-добрите практики за екологосъобразно бюджетиране и фискалните планове. Освен това са необходими данъчни стимули, за да бъдат убедени предприятията и физическите лица да инвестират в екологични инициативи със социално въздействие ( 18 )

9.6. Предизвикателствата, пред които е изправена Европа във връзка с прехода към зелена и цифрова икономика, изискват огромни инвестиции, които публичните средства и традиционното финансиране чрез банково кредитиране не могат да осигурят самостоятелно. Ще са необходими огромни инвестиции от страна на частния сектор. Следва да се въведе съгласувано механизъм за насочване на финансовите ресурси на частния сектор към инвестиции, съответстващи на критериите от екологичен, социален и управленски характер. Поради това стратегиите за банковия съюз, съюза на капиталовите пазари, устойчивите финанси, цифровите финанси и МСП взаимно се подсилват и обосновават насочването на средства към по-продуктивните проекти. ЕИСК приветства създаването на Платформата за устойчиво финансиране и предвижда ускоряване на развитието на социалната таксономия.

10. Последици за заетостта

10.1. Тъй като индустриалният преход често изисква преминаване от стари и традиционни производствени отрасли към ориентирани към бъдещето дейности (дори в традиционните сектори), той може да доведе до по-висока от средната безработица (поне временно) заради концентрираната на местно равнище деиндустриализация и факта, че базата от умения е в западащи сектори. Предвиждането и участието на представители на работниците на равнището на клон и предприятие и преди вземането на решения е от основно значение. Много е важно политиките за индустриалния преход да помагат на работниците и местните общности, особено на работниците с увреждания и други работници от уязвими групи, да управляват прехода с възможно най-малко смущение при максимално увеличаване на евентуалните ползи.

10.2. Умения

10.2.1. Успешният преход към труда на бъдещето изисква политиките за заетостта и уменията да бъдат съобразени с местните условия на пазара на труда. Същевременно предлагането на умения трябва да бъде съобразено с тяхното търсене. По-доброто предвиждане на бъдещите нужди от набор от умения и подходящото им осигуряване чрез преквалифициране и повишаване на квалификацията на работниците, включително чрез право на достъп до учене през целия живот, трябва да се съчетае с политики, които стимулират инвестициите в нови източници на заетост и увеличаване на производителността. Промишлената научноизследователска и развойна дейност трябва да търси конкретно възможности за установяване на водеща позиция в технологиите, която от своя страна ще създаде възможности за повишаване на квалификацията. Техническите институти, професионалните организации и НПО, както и обществените агенции по заетостта също ще имат основна роля във връзка с предоставянето на подкрепа под формата на програми за преквалификация.

10.2.2. ЕИСК отбелязва, че подкрепата на хората с обучение в областта на справедливия цифров и екологичен преход започва с валидирането на неформалното и самостоятелното учене и с гарантиране на признаването и сертифицирането на курсовете за обучение, така че те да могат да се превърнат в неразделна част от квалификациите на дадено лице ( 19 )

10.3. В Програмата за умения следва да се обръща повече внимание на развиването на ключовите компетентности по време на задължителните учебни цикли/учебни програми, както и на обучението на младежите и възрастните.

10.4. Комисията публикува план за действие в областта на цифровото образование (2021—2027 г.) ( 20 ) . Този план следва да бъде междусекторна стратегия, която би могла да повиши стратегическото значение на образованието и обучението сред областите на политиката на европейско равнище.

10.5. План за действие за изпълнение на ЕССП

Справедливите преходи изискват подходящи социални политики за подкрепа на добри условия на труд, добре функциониращо колективно договаряне и системи за индустриални отношения, както и предоставянето на подходяща социална закрила за подпомагане на работниците в преход. ЕИСК бе желал да представи някои предложения за предстоящия план за действие на Комисията за изпълнение на ЕССП.

10.5.1. Комитетът предлага Комисията да оцени отново адекватността на съответните достижения на трудовото право на ЕС, за да го укрепи, с цел по-добро подпомагане на справедлив преход за работниците.

10.5.2. Правото на безопасност и здраве е основно право на работното място за всички работници, независимо от трудовите им правоотношения и вида на бизнес модела, в рамките на който работят. ЕИСК изразява дълбока загриженост, че някои нови форми на заетост, възникнали вследствие на прехода в областта на климата и на цифровите технологии, биха могли да попаднат извън приложното поле на разпоредбите за здравословни и безопасни условия на труд (БЗУТ). Освен това вече бяха установени значителни рискове, свързани с цифровизираните работни места, като например интензифициране на работата, стрес и психосоциално насилие ( 21 ) , а в бъдеще можем да очакваме злополуки, причинени от изкуствения интелект ( 22 ) , които трябва да предотвратим. Ето защо ЕИСК призовава всички работници в ЕС да попадат под защитата на законодателството в областта на БЗУТ ( 23 )

10.5.3. ЕИСК насърчава Европейската комисия да преразглежда редовно Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) и свързаната с него нормативна уредба с оглед на технологичните развития ( 24 )

10.5.4. Социалният диалог на национално и европейско равнище има основна роля при формирането на икономическите, трудовите и социалните политики. ЕИСК подкрепя разработването, в рамките на социален диалог на съответното национално и европейско равнище, на подходящи мерки за „справедлив преход“ за управление, промяна и предоставяне на минимална защита в случаите на реорганизация на работните места или колективни уволнения, дължащи се на преход (в областта на технологиите, демографията, глобализацията, изменението на климата и кръговата икономика), включително правото на участие в колективно договаряне с цел предвиждане на промените и предоставяне на подкрепа на засегнатите работници (адаптиране на Директивата за колективните уволнения) ( 25 )

10.5.5. Комитетът отново потвърждава необходимостта от консултиране и информиране на работниците и техните представители при въвеждането на промени, нови технологии и системи с ИИ, които може да доведат до промени в организацията на труда, нейния надзор и контрол, както и в системите за оценка и набиране на персонал. Във всички предприятия трябва да се гарантират правата на информиране и консултиране и надлежното прилагане на Директивата за ЕРС, а на равнището на ЕС следва да се въведе хармонизирана рамка по отношение на участието на ниво управителен съвет. Ето защо ЕИСК призовава за силна и стабилна европейска рамка за информиране, консултиране и участие на работниците ( 26 ) като важен аспект на разработването на справедливи и честни пътища за реконструкция и/или екологичен и цифров преход. Комисията следва да насърчава социалния диалог с оглед на участието на работниците в прехода в областта на климата и на цифровите технологии във всички държави членки и да наблюдава резултатите от него чрез европейския семестър.

10.5.6. Необходима е рамка за социално отговорно преструктуриране и предвиждане на промяна в корпоративната структура, която допълва съществуващите права на работниците на информиране, консултиране и участие и съответства на основните елементи на европейския социален модел ( 27 ) . ЕИСК счита, че Европейската комисия следва да преразгледа Рамката за качество на ЕС за предвиждане на промените и преструктуриране и да предложи правно основание за конкретни рамкови условия по отношение на участието на работниците, с цел да се подобри участието на работниците в управлението на предизвикателствата на Зеления пакт и на цифровата трансформация ( 28 )

10.6. Нов социален договор

За да се създадат пътища за възстановяване, при които се инвестира в работни места и се защитават правата и достойното трудово възнаграждение, за да се изградят отново силни институции на пазара на труда за всички работници в съответствие с поети ангажименти и да се осигури социална закрила, ЕИСК призовава в основата на възстановяването да се постави един справедлив преход посредством социален диалог с активното участие на гражданското общество, за да се спомогне за планирането на социален, справедлив и приобщаващ индустриален преход.

Брюксел, 2 декември 2020 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Лятна икономическа прогноза на ЕК за 2020 г.: още по-силна рецесия с по-големи различия.

(2) ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 1.

(3) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 173.

(4) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 6.

(5) Проучване на ЕИСК Finding a new consensus on European civil society values and their evaluation (Намиране на нов консенсус относно ценностите на европейското гражданско общество и тяхната оценка).

(6) ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 64.

(7) ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 6.

(8) Framework Agreement for a Fair Transition of Coal Mining and Sustainable Development of the Mining Communities for the period 2019-2027 (Рамково споразумение за справедлив преход на въгледобива и устойчиво развитие на миннодобивните общности за периода 2019—2027 г.) (Испания); Jobs for the Climate (Работни места за климата) (Португалия); Agreement of Social Partners on Just Transition and Climate Change (Споразумение на социалните партньори относно справедлив преход и изменението на климата) (Гърция); Thyssenkrupp Steel Europe: Future Pact for Steel 20-30 (Thyssenkrupp Steel Europe: Бъдещ пакт за стоманата за периода 2020—2030 г.) (Германия (март 2020 г.).

(9) ОВ C 120, 14.4.2020 г., стр. 1.

(10) Charveriat, C. и Bodin, E. (2020 г.), Delivering the Green Deal: the role of a reformed European Semester within a new sustainable economy strategy (Изпълнение на Зеления пакт: ролята на един реформиран европейски семестър в рамките на нова стратегия за устойчива икономика).

(11) ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1.

(12) ОВ C 311, 18.9.2020 г., стр. 1.

(13) ОВ C 311, 18.9.2020 г., стр. 1.

(14) ОВ C 311, 18.9.2020 г., стр. 1.

(15) Rodríguez-Pose, A. (2017 г.), „The revenge of the places that don’t matter (and what to do about it)“ (Отмъщението на регионите, които са без значение (и какво да се направи по въпроса), Cambridge Journal of Regions, Economy and Society, том 11, № 1, стр. 189—209.

(16) ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

(17) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 320.

(18) ОВ C 311, 18.9.2020 г., стр. 63.

(19) ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 40.

(20) https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/deap-factsheet-sept2020_en.pdf.

(21) МОТ (2019 г.) The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work („Заплахата от физическо и психосоциално насилие и тормоз в цифровизиран свят на труда“).

(22) ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 64.

(23) ОВ C 14, 15.1.2020 г.,стр. 52.

(24) ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 64.

(25) ОВ C 14, 15.1.2020 г.,стр. 1.

(26) ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 14.

(27) ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр. 35.

(28) ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 1.

(29) ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1.

(30) Заключения на Съвета относно укрепването на защитата на минималните доходи за борба с бедността и социалното изключване по време на пандемията от COVID - 19 и след това.

(31) ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 32.

(32) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 159.

(33) ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 1.

(34) COM(2020) 682 final.