СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ИКОНОМИЧЕСКИЯ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Отворено и неутрално интернет пространство в Европа

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 2

2. Дебатът за неутралния характер на интернет 2

3. Разпоредбите за неутралност на интернет в регулаторната рамка на ЕС 4

3.1. Принципите на конкуренцията 4

3.2. Изменената регулаторна рамка за далекосъобщенията 5

4. Констатации до момента 6

4.1. Блокиране 6

4.2. Управление на трафика 7

4.3. Потребители и качество на услугите 8

4.4. Международен контекст 9

5. Заключение 10

Въведение

При приемането на пакета от мерки за реформа на далекосъобщенията в ЕС през 2009 г. Европейската комисия формулира в декларация[1] своя ангажимент за „запазването на отворения и неутрален характер на интернет, като отчита в пълна степен волята на съзаконодателите за съхраняване неутралността на интернет като цел на политиката и като регулаторен принцип, който следва да се поддържа от националните регулаторни органи“. Съгласно декларацията, в допълнение към проследяването на прилагането на съответните разпоредби, отнасящи се до свободата в интернет, Комисията „ще следи въздействието, което пазарът и технологичното развитие оказват върху свободата в мрежата, и ще докладва на Европейския парламент и на Съвета преди края на 2010 г. дали са необходими допълнителни насоки“. С настоящото съобщение Комисията цели да изпълни ангажимента си, потвърден в съобщението за Програма в областта на цифровите технологии в Европа[2], и излага резултатите от допитването и от процеса на проучване, организирани от Комисията, заедно със съответните заключения.

Процес

За осигуряване на необходимите данни за настоящото съобщение Комисията организира обществено допитване на тема „Отворено и неутрално интернет пространство в Европа“, проведено между 30 юни и 30 септември 2010 г. В резултат на допитването бяха получени над 300 отговора от широк кръг заинтересовани страни, сред които мрежови оператори, доставчици на интернет съдържание, държави-членки, организации на потребители и на гражданското общество, както и известен брой граждани. Пълният списък на участниците в допитването, заедно с неповерителните отговори, беше публикуван на уебсайта на Комисията[3], придружен от доклад с кратък, неизчерпателен преглед. Освен това Комисията и Парламентът организираха обща среща на високо равнище на 11 ноември 2010 г.[4], която позволи на широк кръг заинтересовани страни да представят и да обсъдят своите виждания за неутралния характер на интернет в рамките на отворен обществен форум.

Дебатът за неутралния характер на интернет

Развитие на интернет

Интернет се превърна изключително бързо в глобален феномен. В рамките на 15 години пазарът на услуги за достъп до интернет се разрасна от нулата до бизнес за милиарди евро. Процъфтяването на интернет улесни трансграничния търговски обмен чрез електронна търговия, която спомогна за по-нататъшното развитие на вътрешния пазар и допринесе за заличаването на границите между държавите-членки. Интернет е в основата на глобалната икономика. Той е в основата на постигнатото безпрецедентно ниво на иновациите.

Успехът на интернет се дължи в значителна степен на това, че той е отворен и леснодостъпен, стига потребителят да е свързан физически към него. Частните лица или фирмите, желаещи да започнат да предоставят съдържание или услуги, трябва единствено да се съобразят с някои основни технически изисквания и не са изправени в момента пред необходимост от сериозни първоначални инвестиции или други пречки, които са характерни за много други вече утвърдени стопански дейности чрез мрежа. В действителност именно липсата на тези пречки бе в основата на успеха на множество познати вече на всички приложения.

В началото достъпът до интернет се осъществяваше чрез комутируема връзка по телефонна линия, но разпространението на интересни приложения, станали достъпни чрез непрекъснато растящата скорост на широколентовите връзки, превърна интернет в нещо много повече от обикновена телефонна връзка. Това е „мрежата от мрежи“, която преобрази общуването, бизнеса и работата ни, като разкри огромни възможности пред образованието, културата, комуникациите и социалните връзки, способства за напредък в науката и технологиите и в по-общ план насърчи свободата на словото и медийния плурализъм.

Милиарди евро бяха инвестирани в модернизиране на инфраструктурата, за да се предоставят на потребителите по-добри услуги на по-ниски цени. Тези инвестиции, съчетани с модела на ЕС за благоприятстващо конкуренцията регламентиране на достъп на едро и прилагането на правилата за конкуренция на ЕС, насърчиха надпреварата на пазара на по-долно равнище и доведоха до конкурентно предлагане на пакетни услуги за широколентов достъп, съчетани с най-разнообразни и привлекателни услуги и съдържание, които стимулираха потребителското търсене. Ще са необходими допълнителни инвестиции, за да се отговори на стремителното нарастване на трафика на данни. Според някои прогнози трафикът ще нараства с 35 % годишно при фиксираните мрежи и с 107 % годишно при мобилните. Интернет се превърна в много ценен актив в съвременното общество. Неговият потенциал не е оползотворен изцяло.

Параметри на дебата за неутралния характер на интернет пространството

Макар и да няма окончателно определение за това какво е „неутралност на интернет“, член 8, параграф 4, буква ж) от Рамковата директива [5] изисква от националните регулаторни органи да застават зад интересите на гражданите на Европейския съюз, като способстват за това крайните потребители да имат достъп до и да разпространяват информация или да използват приложения и услуги по техен избор. Това, разбира се, трябва да се вписва в рамките на действащото законодателство и да не засяга европейски или национални мерки срещу незаконните дейности, по-специално борбата с престъпността.

Същината на неутралния характер на интернет и проблемите, които са в дъното на дебата, се отнасят преди всичко до въпроса кой е най-добрият начин да запазим отворения характер на тази среда и да гарантираме, че тя ще продължи да осигурява висококачествени услуги за всички и ще позволява на иновациите да процъфтяват, като същевременно спомага за ползване и зачитане на основните права, като например свобода на словото и на стопанска инициатива.

Голяма част от дебата за неутралния характер на интернет е съсредоточен около управлението на трафика и как то да се осъществява разумно. Общоприето е, че мрежовите оператори трябва да възприемат известни процедури в управлението на трафика, за да осигурят ефективното използване на техните мрежи, и че е възможно някои услуги въз основа на Internet Protocol (IP), като например телевизията през интернет (IPTV) и видеоконференциите, да се нуждаят от специално управление на трафика с цел осигуряване на предварително зададено високо качество на услугата. Същевременно фактът, че някои оператори по причини, несвързани с управлението на трафика, могат да блокират или да понижат скоростта на законни услуги (по-специално при интернет телефонията), които се конкурират с предлагани от самите тях услуги, може да се смята за противоречащ на отворения характер на интернет. Прозрачността е също съществена част от дебата за неутралния характер на интернет. Ако разполагат с адекватна информация за възможните ограничения или за управлението на трафика, потребителите няма да избират на сляпо. Трябва да бъде обърнато внимание на посочените проблеми с управлението на трафика, блокирането или понижаването на скоростта, качеството на услугите и прозрачността.

Разпоредбите за неутралност на интернет в регулаторната рамка на ЕС

Принципите на конкуренцията

Регулаторната рамка на ЕС цели да насърчи ефективната конкуренция, която се смята за най-добрия начин на потребителите да се предоставят висококачествени стоки и услуги на достъпни цени. Конкуренцията дава резултат, когато потребителите имат възможност да избират между различни, конкуриращи се оферти въз основа на ясна и съдържателна информация. За потребителите трябва действително да е възможно да преминат към нов доставчик, когато предлаганото от него качество на услугите е по-високо и/или цената е по-ниска или когато те не са удовлетворени от получаваните в момента услуги, например когато настоящият им доставчик налага ограничения върху конкретни услуги или приложения. В една конкурентна среда това принуждава операторите да адаптират своето ценообразуване и да се въздържат от ограничения върху популярни сред потребителите приложения, какъвто е случаят с услугите за пренос на глас по интернет (VoIP).

Значението на различните проблеми, разисквани в рамките на дебата за неутралния характер на интернет, следователно зависи от това доколко е развита конкуренцията на пазара.

В Европа регулаторната рамка е в услуга на конкуренцията, тъй като изисква от мрежовите оператори със значителна пазарна мощ да осигуряват достъп на едро и разпределя радиочестотния спектър по благоприятен за конкуренцията начин. Достъпът на едро до мобилни мрежи беше до голяма степен либерализиран предвид факта, че той се предлага при пазарни условия на оператори на виртуални мобилни мрежи, които разширяват гамата от оферти за крайните потребители. Прилагано успоредно с регулаторната рамка ex ante , законодателството в областта на конкуренцията допринесе за улеснено навлизане на пазара, предотвратявайки злоупотребите с господстващо положение от страна на регулирани оператори. В резултат на това цените за крайните потребители на фиксирания и безжичния достъп до интернет не са регламентирани в ЕС и потребителите се радват на разнообразие от услуги на цени, съобразени с нуждите им (например по отношение на обема на трафика или скоростта).

Същевременно е възможно конкурентната среда, като гарант на отворения характер на интернет, да се повлияе отрицателно от евентуална пазарна неефективност, олигополистични практики, от недостига на капацитет за предоставяне на висококачествени услуги на потребителите или от информационна асиметрия.

Изменената регулаторна рамка за далекосъобщенията

Изменената рамка в областта на далекосъобщенията, приета през 2009 г., подкрепя запазването на отворения и неутрален характер на интернет. Според преработените правила, от националните регулаторни органи в областта на далекосъобщенията се изисква да способстват за това крайните потребители да имат достъп до и да разпространяват информация или да използват приложения и услуги по техен избор (член 8, параграф 4, буква ж) от Рамковата директива).

В услуга на това са и новите изисквания за прозрачност пред потребителите (член 21 от Директивата за универсалната услуга). По-конкретно при абониране за услуга, и в случай на последващи промени, потребителите ще бъдат информирани относно:

- условията, при които се ограничава достъпът до и/или ползването на услуги и приложения, в съответствие със законодателството на Съюза; както и

- въведените от доставчика методи на измерване и управление на трафика за избягване на натоварването или претоварването на дадена мрежова връзка, както и по какъв начин те могат да повлияят върху качеството на услугата.

Тези изисквания за прозрачност са необходими, за да са запознати потребителите какво качество на услугите могат да очакват.

По отношение на смяната на доставчика, потребителите ще могат да сменят оператора, при запазване на номера си, в срок от един работен ден. Освен това операторите трябва да предлагат на потребителите възможност за подписване на договор с максимална продължителност от 12 месеца. Новите правила гарантират също, че условията и процедурите за прекратяване на договор не действат възпиращо за смяната на доставчика на услуги (член 30, параграф 6 от Директивата за универсалната услуга).

В допълнение, националните регулаторни органи — след консултация с Комисията — са оправомощени да се намесват, като определят минимални изисквания за качество на услугите за мрежови пренос (член 22, параграф 3 от Директивата за универсалната услуга), като по този начин се гарантира стабилно ниво на услугите.

Всички тези разпоредби, съдържащи се в преработената регулаторна рамка на ЕС, ще трябва да се транспонират от държавите-членки до 25 май 2011 г.Освен това законодателството на ЕС[6] осигурява закрила на лицата при обработката на лични данни, включително когато решения от съществено значение за тях се вземат на основата на автоматична обработка на личните им данни. Следователно всяка дейност на тази основа, свързана с блокиране на достъп или управление на трафика, трябва да е съобразена с изискванията за защита на личните данни.

Накрая, държавите-членки трябва да спазват Хартата на основните права на Европейския съюз при прилагането на законодателството на ЕС, а това се отнася и до прилагането на преработената рамка за далекосъобщенията, което може да окаже влияние върху упражняването на редица права от такъв характер.

Констатации до момента

Блокиране

Блокирането или контролът на скоростта на законен трафик бе един от основните въпроси, повдигнати по време на общественото допитване и на срещата на високо равнище за неутралния характер на интернет. Блокирането може да се изразява в затрудняване или пълно ограничаване на достъпа до определени услуги или уебсайтове. Класически пример за това са операторите на мобилен интернет, които блокират интернет телефонията (VoIP). Контролирането на скоростта е начин за управление на трафика и за намаляване на случаите на претоварване на мрежата, но може да послужи за определяне на по-нисък приоритет (т.е. за забавяне) на някои видове трафик и по този начин да се отрази на качеството на съдържанието, например при предаване на видеоизображение в реално време, предоставяно на потребителите от конкурентен оператор.

На европейско равнище Органът на европейските регулатори в областта на електронните съобщения — BEREC (Body of European Regulators for Electronic Communications), проведе проучване сред членовете си в началото на 2010 г., за да оцени положението в отделните държави-членки. Освен това на национално равнище, преди началото на общественото допитване, организирано от Комисията, ARCEP[7] и OFCOM[8] — съответно националните регулаторни органи на Франция и Обединеното кралство — организираха свои собствени допитвания.

В своя отговор на общественото допитване BEREC отбеляза, че е имало случаи на неравностойно третиране на данни от някои оператори. BEREC докладва за някои опасения, изразени както от потребители, така и от доставчици на съдържание:

- ограничения на скоростта при обмен на файлове чрез равноправен достъп (Р2Р) или при предаване на видеоизображение в реално време от някои доставчици във Франция, Гърция, Унгария, Литва, Полша и Обединеното кралство;

- блокиране или начисляване на допълнителни такси за предоставяне на интернет телефония (VoIP) по мобилни мрежи от някои мобилни оператори в Австрия, Германия, Италия, Нидерландия, Португалия и Румъния.

BEREC обаче не разграничава случаите на пълно блокиране от тези, при които операторите предлагат услугата срещу допълнително заплащане, и не уточнява доколко значими икономически са тези плащания. Тези въпроси са от съществено значение и се нуждаят от допълнително разясняване. Следователно е от значение да бъде установено с по-голяма точност положението в ЕС в рамките на едно по-изчерпателно проучване. Организации на потребители и на гражданското общество също споменаха за ред предполагаеми случаи на блокиране или ограничаване на скоростта.Констатациите на BEREC сочат, че много от тези проблеми са били решавани доброволно, често пъти след намесата на националния регулаторен орган или след натиск, оказван от неблагоприятното отразяване в медиите.

Бяха изразени опасения, че блокирането, макар и в момента да е ограничено единствено до VoIP, може да се разпространи в бъдеще и за други услуги — например телевизията през интернет. Сред останалите потенциални проблеми, изтъкнати от участниците в допитването, е опасността тарифните схеми да облагодетелстват големите оператори, които могат да си позволят да заплатят за приоритет, докато новите участници ще бъдат изтласкани в „бавната лента“ и по този начин ще се ограничат стимулите за иновативни решения.Не бе подмината и опасността, ако различни оператори блокират или намаляват скоростта за различни услуги, потребителите да не могат лесно да ползват избраните от тях услуги с един единствен абонамент за интернет.

Комисията не разполага на този етап с доказателства, които да потвърдят основателността на това безпокойство, но то следва да се има предвид при по-изчерпателно проучване на положението.

Управление на трафика

Нарастващото ползване на широколентови мрежи, както и различните услуги и приложения, които изискват непрекъснат обмен на данни, налагат управление на трафика, което да гарантира, че качеството на услугата за крайния потребител не се нарушава заради претоварване на мрежите.

Съществуват различни видове техники за управление на трафика:

- диференцирането на пакетите позволява трафик от различни категории да се обработва по различен начин — например при услуги, изискващи комуникация в реално време, като пренос на звук или видеоизображение и VoIP. Това диференциране гарантира определено минимално качество на услугите за крайните потребители;

- маршрутизирането на базата на IP-адреса позволява на доставчиците на интернет услуги да насочват пакети към различни комуникационни маршрути, за да се избегне претоварване или да се предоставят по-добри услуги. Например даден доставчик на интернет услуги може да пренасочи пакети към сървър с копие от търсената информация, който е в състава на неговата мрежа или се намира в близост;

- филтрирането позволява на доставчика на интернет услуги да прави разграничение между „безопасен“ и „вреден“ трафик и да блокира втория, преди да достигне до местоназначението си.

При електронната поща закъснението от няколко секунди в получаването на писмо не би се възприело от съответния потребител като съществено влошаване на качеството на услугата, докато подобно забавяне при пренос на глас би влошило чувствително комуникацията и дори би я обезсмислило.

Голяма част от дебата за неутралния характер на интернет е съсредоточен около управлението на трафика и как то да бъде осъществявано разумно. Управлението на трафика се смята за необходимо за осигуряване на непрекъснатост в потока от данни, особено когато мрежите са претоварени.

Няколко от отговорите на общественото допитване изразяват съгласие, че управлението на трафика не е новост в областта на електронните съобщения. Например операторите отдават приоритет на гласовия трафик, особено в случаите на мобилна телефония. Според някои от отговорите тези техники за управление на трафика ще подобрят обслужването на потребителите, ако се използват правилно. Дори сред отговорите, загатващи за блокиране на Р2Р и VoIP се застъпва тезата, че управлението на трафика е необходима и съществена част от ефикасното функциониране на интернет. В тях се изразява съгласие, че използването му за справяне с претоварванията и с проблеми, свързани със сигурността, е напълно законосъобразно и не противоречи на принципите на неутралност на интернет.

Редица участници изразиха опасения относно потенциални злоупотреби с управлението на трафика, като например отдаването на предимство на някои услуги за сметка на други — практика, която те не биха оправдали, ако услугите са сходни по естество.

Налице е широко съгласие, че операторите и доставчиците на интернет услуги са в правото си да определят своите бизнес модели и търговската си практика в съответствие с действащото законодателство. В някои от отговорите се призовават националните регулаторни органи и операторите да си сътрудничат, за да гарантират, че прозрачността относно методите на управление на трафика действително е от полза за потребителите и е ефективна.

Според няколко от участвалите в допитването управлението на трафика следва да се прилага както за фиксирани, така и за мобилни мрежи, в съответствие с принципа за технологична неутралност, който е в основата на рамката за електронните съобщения в ЕС.

Комисията, заедно с BEREC, ще продължи да следи този въпрос, за да осигури разумно и прозрачно управление на трафика в съответствие с целите на рамката на ЕС за далекосъобщенията.

Потребители и качество на услугите

Прозрачността заема съществено място в дебата за неутралния характер на интернет. Получаването на адекватна информация за възможните ограничения или за управлението на трафика позволява на потребителите да не избират на сляпо.

Според BEREC при повечето НРО са постъпвали оплаквания от потребители за несъответствия между обявената и действителната скорост на връзката с интернет. Налице е консенсус, че прозрачността относно качеството на услугите е от съществено значение. Предвид сложността и техническия характер на разнообразието от оферти за интернет, от гледна точка на потребителя, според редица участници в допитването е необходимо да се постигне баланс между опростеното представяне и осигуряването на съдържателна и подходяща подробна информация.

Някои заинтересовани страни изтъкнаха факта, че гаранции за запазване на отворения и неутрален характер на интернет вече са предвидени в регулаторната рамка и че НРО следва да се възползват от разпоредбите на член 22, параграф 3 от Директивата за универсалната услуга и да определят подходящи изисквания за минимално качество на услугите, в случай че бъдат уведомени за влошаване на услуги, затрудняване или забавяне на трафика по мрежите.

По време на срещата на високо равнище през ноември 2010 г., членове на Европейския парламент призоваха за допълнителни усилия за определяне на показатели за качество на услугите и изразиха очакване BEREC да предложи най-добрия подход за действие по въпроса.

Международен контекст

Редица въпроси — като например дали доставчиците на интернет услуги могат да дават приоритет на един вид съдържание пред друго, дали мобилни и фиксирани мрежи следва да се подчиняват на различни разпоредби — са били обект на много дискусии и не малко разногласия в много страни извън ЕС.

В САЩ , Федералната комисия по далекосъобщенията (FCC — Federal Communications Commission) нееднократно е потвърждавала ангажимента си за запазване на отворения характер на интернет. За тази цел през 2005 г. FCC приема четири основни принципа, които позволяват на потребителите на интернет да разглеждат съдържание и да ползват приложения, услуги и устройства по свой избор и които насърчават конкуренцията между доставчиците на мрежи, услуги и съдържание. Тези идеи съответстват до голяма степен на принципа на „отворения интернет“, заложен в преработената рамка за далекосъобщенията на ЕС.

През декември 2010 г. FCC издава наредба, с която се въвеждат нови правила за прозрачност и която изяснява какви видове блокиране са разрешени за фиксирани и мобилни широколентови връзки. Доставчиците на фиксиран широколентов достъп по принцип не могат да блокират съдържание, услуги, безвредни устройства и приложения, които са съобразени със закона, включително тези, които се конкурират с техните собствени услуги за VoIP или видеотелефония. Подходът към мобилните широколентови услуги е степенуван — към момента доставчиците единствено са длъжни да не възпрепятстват достъпа до законни уебсайтове и до приложения за VoIP или видеотелефония, които се конкурират с техните собствени услуги за VoIP или видеотелефония.

Други страни са приели необвързващи насоки относно неутралния характер на интернет. През февруари 2009 г. в Норвегия , Службата за пощи и далекосъобщения на Норвегия (NPT), в сътрудничество с широк кръг заинтересовани страни, приема доброволно споразумение, осигуряващо на потребителите правото на връзка към интернет: (i) с предварително зададен капацитет и качество; (ii) която им позволява да използват съдържание, услуги и приложения по техен избор; и (iii) която третира еднакво всички видове приложения, услуги или съдържание.

Междувременно, през октомври 2009 г. в Канада , Канадската комисия по радио, телевизия и далекосъобщения (CRTC), установи нова рамка относно неутралния характер на интернет, която налага на доставчиците на интернет повече прозрачност и им позволява единствено в краен случай да прибягват до методи за управление на трафика.

Чили изглежда е първата страна, която пряко прилага принципа на неутралност на интернет в своето законодателство. През август 2010 г. нейният парламент прие нов закон относно неутралния характер на интернет, който по същество ограничава правата на доставчиците на интернет да управляват съдържание и защитава допълнително доставчиците на съдържание и потребителите на интернет.

Комисията следи отблизо този развой в международен аспект и ще го има предвид и занапред в своя анализ на възможните подходи към неутралния характер на интернет.

Заключение

Комисията подчерта в своята декларация, че запазването на отворения характер на интернет е от голямо значение, което получи широка подкрепа в общественото допитване и на срещата на високо равнище между Комисията и Европейския парламент. Комисията потвърждава ангажимента си към тази цел и за гарантиране на стабилен интернет с равноправно третиране на предаваните данни ( best-efforts internet ), до който всеки да има достъп.

Комисията е на мнение, че правилата за прозрачност, за смяна на доставчика и за качество на услугите — част от преработената рамка на ЕС за електронните съобщения — ще спомогнат за осигуряване на желаната конкуренция.

Като се има предвид, че държавите-членки все още транспонират преработената рамка на ЕС за електронните съобщения в националните си законодателства, от значение е да се осигури достатъчно време, за да могат тези разпоредби да бъдат приложени и да се установи какви резултати дават те на практика.

Освен това, както е отбелязано по-горе, получените данни от общественото допитване бяха непълни или неточни в редица аспекти от съществено значение за оценяване на настоящото положение в Европейския съюз. По тази причина Комисията, заедно с BEREC, разглежда понастоящем ред проблеми, констатирани в хода на допитването, и по-специално пречките пред смяната на оператор (например средно след какъв период потребителят има право да прекрати абонаментен договор и какви са глобите, ако има такива), практиките за блокиране, ограниченията на скоростта и търговски практики със същия резултат, прозрачността и качеството на услугите, както и проблемите на конкуренцията, свързани с неутралния характер на интернет (например дискриминационни практики на оператор с господстващо положение).

В това отношение Комисията си запазва правото да оцени по членове 101 и 102 от ДФЕС всяка практика, свързана с управлението на трафика, която може да ограничи или да наруши конкуренцията.

Перспективи

До края на годината Комисията ще публикува констатациите от проучването на BEREC, включително случаите на блокиране или ограничение на скоростта за някои видове трафик.

Направените констатации и прилагането на разпоредбите от рамката за далекосъобщенията ще ръководят Комисията в решението ѝ приоритетно да приеме допълнителни насоки относно неутралния характер на интернет.

В случай, че се установят значителни и нерешени проблеми и че като цяло системата, включваща множество оператори, не гарантира на потребителите лесен достъп и разпространение на съдържание, услуги и приложения по техен избор чрез един единствен абонамент за интернет, Комисията ще прецени необходимостта от по-строги мерки за постигане на конкурентна среда и осигуряване на разнообразието, което заслужават потребителите. Наличието на прозрачност и възможността за лесна смяна на оператора влияят чувствително на потребителите в избора им на доставчик на интернет услуги, но може би не са решение за разпространените ограничения за законни услуги или приложения.Възможно е допълнителните мерки да бъдат насоки или общи законодателни мерки в подкрепа на конкуренцията и на разнообразието от услуги, например като се улеснят още повече потребителите при смяната на доставчика или, ако това се окаже недостатъчно, чрез налагане например на специфични задължения относно неоправданото диференциране на трафика по интернет, приложими към всички доставчици на интернет услуги, независимо от пазарния им дял. Мерките могат да включват забрана за блокиране на достъпа до законни услуги.

Неутралният характер на интернет засяга редица права и принципи, заложени в Хартата на основните права на Европейския съюз, по-специално зачитането на личния и семеен живот, защитата на личните данни, свободата на изразяване и правото на информация. По тази причина, всички законодателни предложения в тази област ще бъдат подложени на задълбочена оценка на въздействието им върху основните права и на тяхното съответствие с Хартата на основните права на Европейския съюз[9].

Всякакво по-нататъшно регламентиране не бива да поставя препятствия пред инвестициите или иновативните бизнес модели, трябва да води до по-ефикасно използване на мрежите и до създаване на нови възможности за бизнес на различните нива от веригата на създаване на добавена стойност от интернет, като същевременно се запазва предимството за потребителите да избират услуги за достъп до интернет, съобразени с нуждите им.

Същевременно Комисията ще поддържа диалога с държавите-членки и със заинтересованите страни, за да гарантира бързото развитие на широколентовия достъп до интернет, който ще смекчи проблема с трафика на данни.

[1] ОВ L 337, 18 декември 2009 г.

[2] COM(2010) 245

[3] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/net_neutrality/index_en.htm

[4] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/net_neutrality/index_en.htm

[5] Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 година (Рамкова директива).

[6] Например Директивата за защита на личните данни (95/46/EО) и Директивата за правото на неприкосновеност на личния живот и електронни комуникации (2002/58/EО)

[7] http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/net-neutrality/?showResponses=true

[8] http://www.arcep.fr/uploads/tx_gspublication/net-neutralite-orientations-sept2010-eng.pdf

[9] В съответствие със „Стратегия за ефективно прилагане на Хартата на основните права от Европейския съюз“ COM(2010)573 окончателен, 19.10.2010 г.