Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Жените в Западните Балкани“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 159/02)

Докладчик: Диляна СЛАВОВА

Решение на Пленарната асамблея 15.2.2018 г. Правно основание Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Външни отношения“ Приемане от секцията 19.12.2018 г. Приемане на пленарна сесия 23.1.2019 г. Пленарна сесия № 540 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 174/1/6

1. Заключения и препоръки

1.1. Активизира се политиката на ЕС по отношение на Западните Балкани. Тя получи допълнителен тласък от българското председателство, което превърна региона в свой приоритет, и от съобщението на ЕК „Надеждна перспектива за разширяване и засилен ангажимент на ЕС за Западните Балкани“, публикувано на 6 февруари 2018 г.

1.2. Срещата на високо равнище в София и заключенията на Съвета от юни 2018 г. относно разширяването и процеса на стабилизиране и асоцииране потвърдиха този ангажимент и определиха новите етапи на европейската интеграция на региона. По-специално Албания и БЮРМ получиха условна дата за начало на преговорите за присъединяване през юни 2019 г. Този акцент и действие вероятно ще бъдат продължени и запазени от следващите председателства, тъй като те са на държави членки, които също показват по-голяма чувствителност и ангажираност към Западните Балкани, а именно Австрия, Румъния и Хърватия.

1.3. ЕИСК е категоричен поддръжник на разширяването, тъй като то е в интерес и на двете страни — както на Западните Балкани, така и на ЕС. Успехът на политиката на разширяване е основен фактор за позицията на ЕС в света и крайъгълен камък на стабилността и просперитета на Европа. Ето защо ЕИСК е убеден, че процесът на присъединяване следва да продължи решително и активно като един от основните приоритети на ЕС, при ясни и стриктни условия, които са в основата на всички процеси на разширяване — нито повече, нито по-малко.

1.4. Равенството между половете е основно право, признато в член 2 и член 3 от Договора за Европейския съюз и в Хартата на основните права на ЕС. В настоящото становище ЕИСК подчертава ролята на жените като основна движеща сила за консолидирането на демокрацията, за зачитането на правата и свободите на човека и за икономическия и социален прогрес. Целта на становището е повишаване на осведомеността и насърчаване на политическите, социалните и икономическите права на жените, както и равенството между половете в Западните Балкани. Включването на перспективата за равенство между половете може да е успешно само ако са налице силна политическа воля и убеждение в ползите, които равенството между жените и мъжете ще донесе на обществото.

1.5. Жените са играли и продължават да играят съществена роля за помирението и социалното и икономическото развитие на региона, особено в условия на сериозно отслабени стопански структури, бедност и прекъснати социални връзки, когато жените показват по-голяма гъвкавост и инициатива за възстановяване и подновяване на социалните мрежи и за проучване на нови начини на действие. Въпреки някои добри практики и положително развитие, свързани с овластяването на жените и въведените програми, жените все още са в неравностойно положение по отношение на способността си да упражняват в пълна степен своите политически, социални и икономически права и да се възползват изцяло от възможностите за социално-икономическо развитие. Поради патриархалната култура, която води до тяхната маргинализирана роля, жените са изправени пред свързани с пола предразсъдъци и стереотипи, сегрегация на пазара на труда и в образованието и много по-голям риск от дискриминация и насилие, което възпрепятства тяхното израстване до ръководни позиции.

1.6. ЕИСК призовава не само за равно представителство и участие на жените в социално-икономическия и политическия живот на всички нива, но и за прилагането на ефективни закони и политики за борба с дискриминационното поведение спрямо жените, включително жените от малцинствени групи (по-специално роми и ЛГБТИК), младите жени, възрастните жени, жените в селските райони и жените с увреждания, както и жените и момичетата бежанки, които търсят убежище в Западните Балкани.

1.7. ЕИСК подчертава значението на разработването на пътна карта и мерки за равенство между половете, които биха могли да доведат до по-равномерно разпределение на властта и ресурсите в Западните Балкани. Групите за защита на правата на жените, бизнес асоциациите и синдикатите са много активни по отношение на насърчаването на ролята на жените в региона и има необходимост от по-нататъшна целенасочена и продължителна работа с граждански и социални партньори, за да бъдат ефективни в борбата и застъпничеството за правата на жените. Институциите на ЕС следва да предприемат допълнителни действия по отношение на финансовата подкрепа за тези организации и сдружения, като предоставят конкретни планове и проекти, насочени към овластяването на жените на всички нива, в т.ч. програми за подпомагане на организациите за равенство между половете и подробни планове за действие.

1.8. ЕИСК призовава ЕС и националните власти да си сътрудничат повече по отношение на разрушаването на стереотипите в образованието, така че да се гарантира възможността за достъпно и качествено образование на младите момичета и жени през целия им живот, за да придобиват съответните умения и да се улесни професионалното им развитие, както и достъпът им до качествена заетост на пазара на труда.

1.9. Тъй като насилието и дискриминацията срещу жени са едно от най-сериозните нарушения на правата на човека и се наблюдават все по-често в тази следвоенна територия, ЕИСК приканва Комисията да насърчи по-силно регионално сътрудничество за обмен на добри практики по отношение на домашното насилие и да разшири необходимото финансиране и експертна подкрепа за всички усилия за намаляване и евентуално изкореняване на случаите на това широкоразпространено социално зло.

1.10. ЕИСК счита, че националните власти следва да положат значителни усилия за подобряване на свободата на медиите, включително чрез засилване на съществуващото законодателство и чрез последователното му прилагане. Това, наред с други неща, ще спомогне за повишаване на осведомеността по въпросите, свързани равенството между половете, и за насърчаване на по-безопасна медийна среда, в която свързаните с пола стереотипи могат да бъдат разрушени чрез обществен дебат и в която жените не са обект на сексизъм, реч на омразата и клеветнически кампании онлайн.

1.11. ЕИСК отново подчертава необходимостта партньорите от Западните Балкани да включат перспективата за равенство между половете във всички съответни програми, финансирани чрез Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП II), особено в област 3 на политиката, която включва заетостта, социалните политики, образованието, насърчаването на равенството на половете и развитието на човешките ресурси. Следва да се разработят тематични фондове за борба с домашното насилие и в подкрепа на гражданската и медийната активност на жените.

1.12. Следва да се гарантира ясният и твърд ангажимент по отношение на равенството между половете като основополагаща ценност на ЕС. ЕИСК насърчава Комисията да включи критични показатели за равенство между половете в своята система за сравнителен анализ при преговорите за присъединяване, които да бъдат разработени и наблюдавани в тясно сътрудничество със социални и граждански партньори, ангажирани в овластяването на жените в региона и в целия ЕС. Систематичното прилагане на перспективата за равенство между половете следва да се разглежда като хоризонтален сравнителен показател за оценка на допустимостта и качеството на законодателния процес като част от преговорите за присъединяване.

1.13. ЕИСК очаква бъдещите усилия в Западните Балкани да бъдат насочени не само към привеждане на законодателството, свързано с човешките права на жените, в съответствие с достиженията на правото на ЕС и със съответните международни механизми и инструменти, но също и най-вече към премахване на различията между съществуващите закони и тяхното правилно прилагане. Правителствата в Западните Балкани следва да бъдат насърчавани и подкрепяни при разработването на жизнеспособни механизми за публично финансиране, насочени към защита на жените от насилие, дискриминация и икономическа експлоатация.

1.14. ЕИСК призовава държавите членки и партньорите от Западните Балкани, които все още не са ратифицирали Конвенцията от Истанбул, да направят това без отлагане, тъй като тя представлява най-всеобхватната политическа рамка за предотвратяване на домашното насилие, за защита на жертвите и за наказателно преследване на извършителите. ЕИСК призовава църквите и религиозните институции, както и организациите на гражданското общество от всички вероизповедания да не нарушават правата на жените и да не се намесват във връзка с репродуктивните им права, което е решаваща предпоставка за социалното и икономическото еманципиране и овластяване на жените.

1.15. ЕИСК отново посочва значението на обвързването на съобразения с равенството между половете бюджет с мерките за равенство между половете като цяло. Комитетът призовава за включването на перспективата за равенство между половете във всички политики и програми чрез по-добро разпределяне на ресурсите в съответствие със специфичните за половете нужди. Във връзка с това и с оглед на следващата МФР ЕС следва да бъде по-последователен по отношение на Западните Балкани и на включването на перспективата за равенство между половете и да настоява за бюджет, съобразен с равенството между половете, и за събиране на данни, разбити по полов признак, за да се гарантира, че равенството и спазването на правата на жените са взети под внимание по устойчив начин. За целта партньорите от Западните Балкани, както и Комисията, се насърчават да засилят политическите консултации с активистите в областта на правата на жените и експертите по равенството между половете в различни области на политиката, свързани с разширяването.

1.16. ЕИСК подчертава, че трябва да се отдели специално внимание на предприемачеството сред жените с оглед на неговия потенциал за значително увеличаване на перспективите за растеж в региона и приканва институциите на ЕС да играят роля в тази връзка. Мерките в подкрепа на създаването на нови предприятия включват, наред с другото, гарантиране на достъп до финансови и институционални ресурси, предлагане на оптимална инфраструктура за стартиращи предприятия, предоставяне на подходяща информация относно създаването на предприятие, засилване на интереса към предприемачеството сред жените посредством кампании в медиите и отпускане на заеми за стартиращи предприятия и проекти за разширяване на дейността. Жените предприемачи и техните бизнес организации следва да бъдат систематично включвани във всички процеси на разработване на политиките, свързани със социалното и икономическото измерение на разширяването.

2. Общи бележки

2.1. Равенството между жените и мъжете е основно право и обща ценност, признати от ЕС. Включено в договорите на ЕС и в международните конвенции за правата на човека, равенството между половете е част от условията за приемане, които държавите кандидатки и потенциални кандидатки от Западните Балкани (Албания, Босна и Херцеговина, Бившата югославска република Македония, Косово ( 1 ) , Черна гора и Сърбия) трябва да изпълнят. Инвестирането в равенството между половете е от основно значение; то е не само изискване на ЕС, но служи и като ключов показател за равнопоставено и демократично общество.

2.2. Като част от подготовката си за приемане в ЕС държавите от Западните Балкани предприеха през последните години стъпки за утвърждаване на правата на жените. Това включва приемане или изменение на съответното законодателство (например антидискриминационното, наказателното и трудовото законодателство), изготвяне на национални стратегии и планове за действие и установяване на институционални механизми за изпълнение и мониторинг на съответните политики. Въпреки това насърчаването на равенството между половете често е само повърхностно, като на предприетите в тази връзка действия липсват реална политическа ангажираност, компетентност и финансови ресурси, което води до слабо и спорадично прилагане.

2.3. За съжаление, по време на срещата на високо равнище за Западните Балкани в Лондон през юли 2018 г. беше пропусната възможността за напредък по отношение на насърчаването на равенството между половете в региона. Ето защо предложението за съгласувани действия, разгледано по време на подготовката за срещата на високо равнище, следва бързо да получи политическо одобрение и в кратки срокове да бъде устойчиво приложено.

2.4. Неравенството между мъжете и жените остава проблем в Западните Балкани поради силно патриархалните структури, типични за региона, които се проявяват в насилие, дискриминация и експлоатация, основавани на пола, хронично двойно натоварване на жените по отношение на свързаните с работата и семейството им отговорности, многобройни пречки пред възходящата мобилност и еднаквото заплащане на жените и неподходящ достъп до социални услуги и услуги за репродуктивно здраве, както и до финансови инструменти. Постигнато е известно подобрение относно политическото представителство на жените, макар и с краткотраен ефект върху справедливото преразпределяне на политическата власт между жените и мъжете. Основният проблем е в слабата реализация на прогресивните политики, което е отражение на липсата на истинска политическа ангажираност, както и на финансиране и експертен опит.

2.5. Гарантирането на равенството между жените и мъжете продължава да е „недовършена работа“ ( 2 ) в региона. С настоящото становище ЕИСК насочва вниманието към усилията, от една страна, на социалните партньори и гражданските организации в ЕС за насърчаване на равенството между половете като част от политиката за разширяване на ЕС и превръщането ѝ в решаващ показател във всички сфери на обществото. В него се разглеждат и няколко от основните предизвикателства, пред които са изправени жените в Западните Балкани, като например тяхната роля в социалната, икономическата и политическата сфера и широкоразпространеното основано на пола насилие.

3. Насилие, основано на пола

3.1. Насилието, основано на пола, било сексуално, репродуктивно или домашно, остава преобладаващ проблем в региона. Въпреки че не се съобщава в достатъчна степен за случаите на домашно насилие, съобщените цифри все пак са високи. Данните сочат, че в Албания 56 % от жените са изложени най-малко на една от формите на домашно насилие, в Косово почти 70 % от жените стават жертва на домашно насилие през живота си, докато в Сърбия през 2017 г. са регистрирани най-малко двадесет и шест случая на убийство на жени, като в повечето от тях извършителят е партньорът на жертвата ( 3 ) . Прегледът на службите, свързани с домашното насилие в държавите от региона, показа, че те са недостатъчно финансирани, с недостатъчно персонал и претоварени ( 4 ) и че механизмите за съобщаване са като цяло твърде слаби.

3.2. предотвратяване, защита и наказателно преследване . Това изисква подходящо обучение на всички участници в процеса, повишаване на осведомеността и промяна на нагласата на обществото. ЕИСК счита, че както навсякъде, предотвратяването е от изключително значение и струва по-малко, отколкото намесата на по-късен етап. Всеки партньор от Западните Балкани има национална стратегия, насочена към борба с домашното насилие ( 5 ) . Жените в по-голямата си част не съобщават за инциденти поради нормите за приемане, недоверие към институциите за сигурност и правосъдие и липса на реакция от страна на институциите дори по съобщените случаи. Липсата на финансово устойчиви мрежи за подкрепа, безопасни домове и институции за жертвите, които са достатъчно смели, за да съобщят за насилието, допринася за последващото превръщане на най-уязвимите жени в жертви. Има редица недостатъци във връзка със събирането на съпоставими данни в региона, които трябва да бъдат преодолени. Целта е да съществуват добре разработени, финансирани и наблюдавани политики за. Това изисква подходящо обучение на всички участници в процеса, повишаване на осведомеността и промяна на нагласата на обществото. ЕИСК счита, че както навсякъде, предотвратяването е от изключително значение и струва по-малко, отколкото намесата на по-късен етап.

3.3. В целия регион на Западните Балкани е необходимо пълно прилагане на Конвенцията на Съвета на Европа за превенция и борба с насилието над жени и домашното насилие (Конвенцията от Истанбул). След като са подписали и ратифицирали Конвенцията, по-голямата част от партньорите от Западните Балкани следва да засилят работата си по разпределяне на подходящо публично финансиране, координиране на политиките и прилагане на практически мерки за борба срещу всяка форма на насилие, на което са подложени жените. В допълнение се отправя искане към Комисията да приоритизира проблема с домашното насилие в контекста на предприсъединителното финансиране за изграждане на капацитет както на гражданското общество, така и на институциите. ЕИСК призовава Комисията да насърчи по-силно регионално сътрудничество за обмен на добри практики по отношение на домашното насилие отвъд разделението на държави — членки на ЕС, и държави, обхванати от процеса на разширяване. В контекста на разширяването е важно държавите — членки на ЕС, да бъдат положителен модел в това отношение. По-голямата ангажираност и координация между всички участници от обществения и частния сектор и по-голямото участие на НПО под формата на сътрудничество между държавните служби и НПО е от основно значение за успешното прилагане на законодателните и политическите действия за борба с всички форми на насилие срещу жени.

3.4. Семействата и училищата играят изключително важна роля. Отглеждането на децата и образованието следва да са съобразени с пола и да са насочени към изкореняване на основаното на пола насилие, особено срещу момичета и млади жени. Създаването на рамка, която въвежда ясни политики в училищата за справяне с основаното на пола насилие, би допринесло за намаляването на такива практики и впоследствие би създало по-благоприятна среда за жертвите и би насърчило равенството между половете като фундаментален принцип, който да бъде в основата на обществото.

4. Права на човека

4.1. Човешките права на жените систематично попадат във фокуса на националистически и духовнически участници, които в много от случаите насаждат религиозни догми и национални интереси, например във връзка с традиционните патриархални семейни стойности и демографско обновление, като оправдание за лишаване на жените от техните свободи, равнопоставеност и безопасност. Въпреки съществуващите всеобхватни и като цяло защитни законодателни разпоредби, свързани с правата на човека, в механизмите за изпълнение и прилагане има значителни недостатъци. ЕИСК призовава за по-ефективно сътрудничество и съвместни действия между националните структури по правата на човека, социалните партньори, организациите на гражданското общество и правителствените органи, за да се постигне напредък в програмата за правата на човека и да се помогне на особено уязвимите.

4.2. По отношение на сексуалността на жените преобладават традиционните роли и нагласи, свързани с пола. Достъпът до грижи при майчинство е разумен, но по други въпроси жените все още често избират да не посещават лекар. Работещите жени често се сблъскват с дискриминация по отношение на правата при майчинство, включително с въпроси в интервюта за работа относно тяхното семейно положение и намерение да имат деца, въпреки факта, че са въведени закони за предотвратяване на това. Следва да се поощряват и насърчават редовните медицински прегледи. Необходими са засилени дейности за повишаване на осведомеността по отношение на услугите за репродуктивно здраве.

4.3. ЕИСК изразява особено безпокойство от факта, че е застрашено репродуктивното здраве на жените в Западните Балкани в резултат от увеличаващите се нападения от страна на тясно свързани с доминиращи религиозни общности групи, защитаващи крайно консервативни интереси. Следва да се извърши допълнителен анализ на въздействието на фундаменталистките религиозни възгледи по отношение на правата на жените в региона и по-специално на техните репродуктивни права.

4.4. Общността на ЛГБТИК заслужава специално внимание предвид факта, че техните права далеч не са консолидирани. Нещо повече, те са под постоянен натиск от различни консервативни социални групи.

5. Социални права

5.1. Продължава да съществуват недостатъци в държавите от региона по отношение на гарантирането и наблюдението на икономическите и социалните права, включително правото на недискриминация. Това засяга всички жени на пазара на труда, но по-специално жените и момичетата от уязвими групи, включително етнически малцинства (най-вече роми), вътрешно разселени лица, хора с увреждания, мигранти и бежанци.

5.2. Жените от тези групи в неравностойно положение често нямат достатъчно познания в областта на социалните права, достъпа до социални услуги, образованието, здравеопазването или жилищното настаняване. Институциите, носещи правна отговорност в тези области, все още не са в позиция да предоставят на тези хора подходяща подкрепа. ЕИСК счита, че заинтересованите страни, като например центрове за социална дейност, местни администрации и неправителствени организации, следва да подобрят условията, необходими за гарантиране на равни социални права за уязвимите групи. Има неотложна нужда от преразглеждане на качеството и финансовата жизнеспособност на програмите за социална реформа, подпомагани от ЕС, например чрез съвместен меморандум за приобщаване, насочен към социално приобщаване, диверсификация, демократизация и децентрализация на социалните услуги. Следва да се проучат начини за своевременно прилагане на Европейския стълб на социалните права в процеса на разширяване.

5.3. Тревожно социално явление е радикализацията на жените в някои мюсюлмански държави и участието им в прояви на насилствен екстремизъм. В периода 2012—2016 г. около 20 % от близо 1 000 души, заминали от региона на Западните Балкани в зоните на конфликти в Сирия и Ирак, са били жени ( 6 ) . Правителствата, институциите и организациите на гражданското общество не правят достатъчно, за да признаят публично миграцията на жени към Близкия изток и да гарантират, че свързаният с пола аспект е включен в настоящите усилия за борба срещу насилническия екстремизъм (CVE). Приемането на законодателство за криминализиране на участието, материалната подкрепа и наемането на работа за чуждестранни паравоенни групи би трябвало да бъде последвано от практически мерки за подкрепа на дерадикализацията и рехабилитацията на жените, които следва преди всичко да бъдат признати за жертви на екстремистката пропаганда и вербуване.

6. Жените на пазара на труда

6.1. Изключването на жени от пазара на труда е широкоразпространено в региона и равнището му е значително над средното за ЕС ( 7 ) . Почти две трети от жените в трудоспособна възраст в региона са незаети или безработни. За жените от ромски произход и жените с увреждания процентите са дори по-високи. Статистиката сочи, че равнищата на заетост при жените са по-ниски, отколкото при мъжете, като е постигнат слаб напредък по премахването на разликата в трудовата заетост между половете.

6.2. Това не само представлява нарушение на основни права на човека, но има и висока икономическа и социална цена и възпрепятства потенциала за икономически растеж в региона. Всяка година държавите от Западните Балкани губят средно 18 процента от общия си БВП поради разликите между мъжете и жените на пазара на труда ( 8 ) . Една трета от тази загуба се дължи на изкривявания при избора на професии между мъжете и жените. Останалите две трети съответстват на разходите, свързани с разликите в равнищата на участие на пазара на труда. Западните Балкани следва да бъдат насърчени да използват оптимално съществуващите неизползвани човешки ресурси, да подкрепят и да улеснят участието на жени на пазара на труда и да се справят с проблема на големия дял жени, заети в сивата икономика.

6.3. Тези разлики между половете произтичат от съществуването на утвърдени норми за пола, засягащи ролите в семейството, както и от недостатъчния институционален отговор за справяне с тези предизвикателства. Семейните отговорности обикновено се падат на жените, а гъвкавите условия на работа са изключително ограничени. Това принуждава жените да избират между семейството и кариерата. Жените са официално наети на много по-ниска ставка от мъжете, печелят по-малко и рядко заемат високопоставени длъжности. Важно е включването на мъжете в обсъждането, както и насърчаването им да поемат по-голяма част от семейните отговорности.

6.4. Достъпът до грижи за децата на приемлива цена и насърчаването на родителския отпуск за бащите е една от предпоставките за увеличаване на участието на жените на пазара на труда. Необходими са също специфични мерки за подобряване на пазара на труда, за да е подходящ за работещите жени, като например осигуряването на образование в обществени детски ясли и градини за малките деца. Стереотипите в отглеждането на деца и отношението, особено в някои общности, към образованието на момчетата спрямо това на момичетата, както и стереотипите при избора на типична „женска“ или „мъжка“ професия, допринасят, наред с другото, за разликата в заплащането и в пенсиите между жените и мъжете.

6.5. Постоянен проблем е разликата в заплащането на жените и мъжете в региона, която е около 20 % ( 9 ) . Това впоследствие оказва въздействие върху разликите в пенсиите и неравенството между мъжете и жените на пенсионна възраст. С евентуалното нарастване на работещите бедни, много от които са жени, е налице ситуация, очевидно изискваща по-голямо политическо внимание и действие от страна на правителствата, работодателите и социалните партньори, не само чрез преки мерки, свързани както с минималната работна заплата, така и със заплатата, гарантираща жизнен минимум, прогресивното данъчно облагане, вътрешните ползи и социалните помощи, но и най-вече чрез непреки мерки, като например по-гъвкави условия на работа, жилищно настаняване, подобряване на уменията и грижи за децата.

6.6. Икономическата ситуация и липсата на възможности за заетост засягат отрицателно жените, по-специално младите жени, принуждавайки ги да напуснат техните държави, като по този начин се задълбочава проблемът с изтичането на мозъци в региона. Следва да се разработят политически мерки за пълноценното използване на таланта и уменията на жените в една динамично променяща се икономическа среда. Във връзка с това следва да се разгледа създаването на база данни на жени експерти, с цел да се изтъкне техният експертен опит в различни области. Освен това следва да се подобри и гарантира достъпът на жените до учене през целия живот.

6.7. С цел да се разрушат стереотипите в образованието, е необходимо последователно да се насърчава все по-голямо участие на момичета и жени в областите на науките, технологиите, инженерството и математиката, професионалното образование и обучение и чиракуването.

7. Овластяване на жените

7.1. Икономическо овластяване на жените

7.1.1. Жените предприемачи са все още неизползван източник на създаване на предприятия и работни места и важна движеща сила за икономическия растеж. Жените предприемачи са изправени пред уникални предизвикателства и бариери при създаване на предприятия и разрастване на стопанската дейност, като например липсата на бизнес и предприемачески умения, преобладаващи предразсъдъци в банките срещу кредитоспособността на ръководените от жени предприятия. Не съществува еднозначно определение за „женско предприемачество“, което води до липса на данни по този важен въпрос.

7.1.2. Импулсът за промяна се основава на убедителни доказателства, че в Западните Балкани има значителен брой висококвалифицирани жени и следователно всички доводи за постигането на баланс между половете би трябвало да се основават на „правилото за заслуги и предпочитания“, а не на позитивна дискриминация. Независимо от това продължават да съществуват фактори, които пречат на жените да поемат ръководни длъжности, като например липсата на мерки за съчетаване на работата със семейния живот, ограниченият достъп до мрежи, които са важни за по-високопоставените длъжности, липсата на самочувствие и т.н. ( 10 )

7.1.3. ЕИСК би препоръчал допълнително на създателите на политики и на дружествата да преразгледат следните въпроси, с цел да се гарантира, че в Западните Балкани жените изпълняват длъжности на равнище висши служители ( 11 ) — по-добра обществена видимост на жените на висши длъжности; — по-голяма прозрачност при търсенето и набирането на професионални таланти; — оспорване на стереотипите, свързани с полово профилираните роли; — планиране на приемствеността при ръководните кадри; — създаване на база данни от талантливи професионалисти; — разпространение на примери на добри практики; — създаване на координирана база данни на жени с квалификации, позволяващи им да заемат длъжности в управителни съвети.

7.1.4. Обучението и достъпът до финансиране, в т.ч. микрофинансиране, следва да се предоставят като интегриран пакет за стартиращи и развиващи се предприятия на жени ( 12 ) . Насърчаването на предприемачеството сред жените в региона би довело до създаване на работни места и до реализиране на икономически ползи за всички. За тази цел следва да се използват активно мерки, като например бизнес инкубатори, менторски програми, иновационни центрове, технологични лаборатории и други форми на подкрепа за жените в бизнеса.

7.1.5. Асоциациите на деловите жени би трябвало активно да участват в процесите на вземане на решения и в обществения диалог с местните и регионалните власти и партньорските организации. Неотдавнашните проекти в тази област стигнаха до заключението, че темата получава по-висока степен на признание, отколкото в миналото, а подкрепата за жените предприемачи се е развила от проект към текущ процес. Постигането на по-нататъшен съществен напредък ще изисква промяна на мисленето на хората.

7.1.6. Социалните предприятия имат важна роля за обединяването на жените предприемачи и следва да бъдат насърчавани в региона, за да се координират действията им и да се улесни ефективният достъп до финансиране.

7.1.7. Младежкото предприемачество е от съществено значение за региона и съществува необходимост от нов модел за растеж, с цел да се достигнат непроучените области на цифровизацията. Този модел следва да е основан на иновации и на предприемаческия дух на поколението от новото хилядолетие. Моделът следва, наред с другото, да включва подходящо образование на младите жени и мъже с оглед на новия свят на труда, с гарантирани решения за финансиране.

7.2. Политическо овластяване на жените

7.2.1. Всички партньори от Западните Балкани имат квота за равенство между половете и съществува силна политика за увеличаване на представителството на жените. Режимът на квоти в повечето от съответните партньорите изисква от политическите партии да включват в техните списъци най-малко 30 % жени кандидатки, с изключение на Босна и Херцеговина и Бившата югославска република Македония, в които минимумът е 40 %.

7.2.2. Въпреки че квотите по полов признак създават и предоставят положителни промени в региона, липсва последователност на целите на тази политика. В резултат на това положението на жените в политиката и участието им в процесите на вземане на решения не са се подобрили съществено и все още са неустойчиви.

7.2.3. В региона съществува йерархична маргинализация, която показва наличието на по-голям брой мъже, отколкото жени на високите позиции за вземане на решения. Жените все още не заемат най-високи ръководни длъжности. Много често те участват в политически органи, занимаващи се с образование, здравеопазване, социална политика и администрация, което в някои сектори може да доведе до хоризонтална сегрегация. Те обаче са много по-малко представени в други органи, които имат по голяма власт по отношение на вземането на решения и влиянието върху процеса на изготвяне на политиките или държавното законодателство.

7.2.4. Има някои добри примери за политическо овластяване на жените в региона. Местните организации са успели да мобилизират жените в политическите процеси и подкрепата, предоставяна на жените в политическите партии, е довела до избирането на първата жена — кмет, в Косово. В Албания партньорите са оглавили коалицията на гражданското общество, изискваща зачитане на квотата по полов признак в парламента, повишавайки нивото на участие на жените в последните избори. Има много текущи планове, механизми и структури за подпомагане за подобряване на политическото участие на жените в региона и са извършени значителни подобрения ( 13 )

8. Ролята на социалните партньори и на организациите на гражданското общество

8.1. Социалните партньори и организациите на гражданското общество (ОГО) в Западните Балкани играят важна роля в оказването на влияние върху властите, за да се ангажират с проблемите на равенството между половете. Те са доказани катализатори за положителни промени и изграждане на толерантни и устойчиви общества. Съществуват редица успешни инициативи, проекти и платформи на жените и ЕИСК категорично подкрепя тези положителни начинания.

8.2. Организациите на жените като част от ОГО са от решаващо значение в това отношение и играят водеща роля за предотвратяване на насилието срещу жени, както и във връзка с помирението на местно и регионално равнище. Те са основна част от процеса на наблюдение и изискването на отговорност на правителствата за ефективното изпълнение на политиките.

8.3. Въпреки официално въведените механизми за участие на социалните партньори и ОГО в процедурите за консултации, комуникацията и сътрудничеството с правителствата все още могат да бъдат подобрени значително. Съществуващото негативно отношение към ОГО ги затруднява да отправят силна критика и да предлагат мерки за ефективно преодоляване на съществуващите недостатъци. ЕИСК подчертава необходимостта от подкрепа и опазване на пространството на гражданското общество за правата и овластяването на жените.

8.4. Процесът на разширяване и Берлинският процес допринесоха за участието на гражданското общество в регионалните инициативи и разработването на политики. Наблюдават се признаци за напредък по отношение на състоянието и позицията на сектора като цяло, чрез което са направени няколко промени в законодателството, политиката и бюджетите, като се отчита онова, което искат гражданите.

8.5. ЕИСК разработи двоен — и регионален, и двустранен — подход за своите връзки с ОГО от Западните Балкани. Комитетът за наблюдение „Западни Балкани“, създаден от ЕИСК през 2004 г., е основният инструмент за координиране на дейностите на ЕИСК в региона и за мониторинг на промените в политическото, икономическото и социалното положение на партньорите от Западните Балкани, както и в отношенията ЕС - Западни Балкани, включително в областта на правата на жените. Форумът на гражданското общество в Западните Балкани е част от дейността на Комитета за наблюдение. На 6-ия форум, проведен през юли 2017 г. в Сараево, бяха обсъдени и приети препоръки в областта на правата и овластяването на жените.

8.6. В съобщението на Европейската комисия относно разширяването от 2018 г. националните органи се призовават, с подкрепата на обществата си, да се ангажират и да изпълнят добре познатите условия за присъединяване. Един приобщаващ и ефективен структуриран диалог за приоритетите на реформата, с участието на оправомощено гражданско общество, би определил до голяма степен успеха на всяко трансформиращо действие. Поради това ЕС следва да направи повече за насърчаване и улесняване на този диалог.

Брюксел, 23 януари 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Това наименование не засяга позицията по отношение на статута на Косово и е съобразено с Резолюция 1244/99 на Съвета за сигурност на ООН и становището на Международния съд относно обявяването на независимост от страна на Косово.

(2) EPRS (Службата на ЕП за парламентарни изследвания). Обзорен доклад за жените в Западните Балкани, юли 2018 г.

(3) Форум на гражданското общество на срещата на високо равнище за Западните Балкани, „Проблеми, свързани с половете, в Западните Балкани“, Обзор на политиките № 4, април 2018 г., http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf.

(4) Hughson, 2014 г., Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina („Профил на държавата по пол за Босна и Херцеговина“) и Brankovic, 2015 г., („Многосекторно сътрудничество: задължение или пожелание“). ПРООН.

(5) Petricevic, I. 2012 г. Women's Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration („Правата на жените в Западните Балкани в контекста на интеграцията към ЕС“).

(6) Съвет за регионално сътрудничество, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans (Игра на изчакване — оценка и реакция на заплахата от завръщащите се чуждестранни бойци в Западните Балкани), ноември 2017 г., https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans

(7) EPRS (Службата на ЕП за парламентарни изследвания). Обзорен доклад за жените в Западните Балкани, юли 2018 г.

(8) http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women.

(9) Регионален проект на ООН — Жени.

(10) ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 68.

(11) ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 68.

(12) Индекс на политиката на ЕС за МСП, Западни Балкани и Турция 2016 г., Оценка на прилагането на „Small Business Act“ за Европа.

(13) ПРООН, 2016 г.