P9_TA(2020)0205

Стратегията на ЕС за общественото здраве след COVID-19

Резолюция на Европейския парламент от 10 юли 2020 г. относно стратегията на ЕС за общественото здраве след COVID-19 (2020/2691(RSP))

(2021/C 371/13)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС),

— като взе предвид членове 4, 6, 9, 114, 153, 169 и 191 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 168 от него,

— като взе предвид Хартата на основните права на Европейския съюз, и по-специално член 35 от нея,

— като взе предвид своята резолюция от 17 април 2020 г. относно координирани действия на ЕС за борба с пандемията от COVID-19 и последиците от нея (1),

— като взе предвид манифеста на Световната здравна организация (СЗО) за здравословно и екологосъобразно възстановяване след COVID-19 (2),

— като взе предвид член 132, параграф 2 от своя Правилник за дейността,

А. като има предвид, че COVID-19 показа взаимозависимостта между здравето на човека и здравето на нашата планета, а също така и нашите уязвимости; като има предвид, че появата на зоонозни заболявания, които се предават от животни на хора, се изостря от антропогенното изменение на климата, унищожаването на биологичното разнообразие и влошаването на състоянието на околната среда;

Б. като има предвид, че в манифеста на СЗО за здравословно и екологосъобразно възстановяване след COVID-19 се съдържат шест „рецепти“ за здравословно и екологосъобразно възстановяване след COVID-19: а. защита и опазване на източника на човешкото здраве: природата; б. инвестиране в основни услуги — от водоснабдяване и канализация до чиста енергия в здравните заведения; в. осигуряване на бърз здравословен енергиен преход; г. насърчаване на здравословни и устойчиви продоволствени системи; д. изграждане на здравословни и приятни за живеене градове; е. прекратяване на използването на парите на данъкоплатците за финансиране на замърсяването;

В. като има предвид, че настоящата резолюция се съсредоточава върху по-тесния обхват на политиките в областта на общественото здраве, както е посочено в член 168 и в член 114 от ДФЕС;

Г. като има предвид, че COVID-19 подчерта факта, че Европейският съюз не разполага с достатъчно силни инструменти за справяне с извънредна ситуация от здравен характер, като разпространението на ново инфекциозно заболяване, което поради своето естество не познава граници;

Д. като има предвид, че Световната здравна организация (СЗО) определя здравето като състояние на пълно физическо, психично и социално благосъстояние, а не само като липса на заболяване или недъг;

Е. като има предвид, че правото на физическо и психично здраве е основно право на човека; като има предвид, че всеки човек, без дискриминация, има право на достъп до съвременно и всеобхватно здравеопазване; като има предвид, че всеобщото здравно осигуряване е една от целите за устойчиво развитие, която всички подписали ги страни се ангажираха да постигнат до 2030 г.;

Ж. като има предвид, че съгласно член 168 от ДФЕС „[п]ри разработването и изпълнението на всички политики и дейности на Съюза се осигурява високо равнище на закрила на човешкото здраве“ и че Съдът на Европейския съюз многократно постанови, че ЕС може да преследва цели в областта на общественото здраве чрез мерки за вътрешния пазар;

З. като има предвид, че съгласно член 168 от ДФЕС държавите членки продължават да отговарят за определянето на своята здравна политика, както и за организирането и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи, включително управлението на здравните услуги и медицинските грижи, както и разпределянето на ресурсите, които са предвидени за тях;

И. като има предвид, че Европейският съюз все още разполага с възможности да постигне по-добри резултати по отношение на политиката в областта на общественото здраве в рамките на съществуващите в Договорите параметри; като има предвид, че здравните разпоредби на Договорите все още не се използват в достатъчна степен от гледна точка на ангажиментите, за чието постигане биха могли да се използват (3);

Й. като има предвид, че системите за обществено здравеопазване са под голям натиск, за да гарантират адекватни грижи за всички пациенти; като има предвид, че никоя мярка за намаляване на публичния дефицит не следва да води до недостатъчно финансиране на системата за здравеопазване или до страдания на пациентите;

К. като има предвид, че се признава фактът, че достъпът до трансгранично здравно обслужване и по-добрата координация и насърчаване на най-добри практики между държавите членки могат да донесат значителни ползи за общественото здраве (4);

Л. като има предвид, че настоящите демографски тенденции, достъпът до лечение за всички, широкото разпространение на хронични заболявания, електронното здравеопазване/цифровизацията и устойчивостта на системите за здравеопазване засилиха акцента върху политиката на Европейския съюз в областта на общественото здраве;

М. като има предвид, че в съобщението на Комисията от 20 октомври 2009 г., озаглавено „Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС“ (COM(2009)0567), се подчертава, че съществува разграничаване в социален аспект (социален градиент) по отношение на здравословното състояние; като има предвид, че СТО определя този социален градиент като връзката между социално-икономическата неравнопоставеност и неравнопоставеността в областта на здравето и на достъпа до здравеопазване; като има предвид, че неравнопоставеността по отношение на здравето се корени в социалното неравенство, изразено в условията на живот и моделите на социално поведение, свързани с пола, расата, образователните стандарти, заетостта, доходите и неравномерното разпределение на достъпа до медицинска помощ, здравна профилактика и услуги за промоция на здравето;

Н. като има предвид, че понастоящем ЕС регулира продуктите, които оказват въздействие върху здравето и здравните резултати, включително тютюна, алкохола, храните и химикалите, както и фармацевтичните продукти и медицинските изделия;

О. като има предвид, че антимикробната резистентност (АМР) представлява сериозен риск за здравето на хората и животните в световен мащаб;

П. като има предвид, че съществува нормативна уредба и политика на ЕС относно клиничните изпитвания и относно координацията на системите за здравеопазване чрез Директивата за трансграничното здравно обслужване (5), и като има предвид, че се провеждат обсъждания във връзка с предложението за оценката на здравните технологии (ОЗТ);

Р. като има предвид, че научните изследвания в областта на здравето се финансират чрез програмата „Хоризонт 2020“ и предстоящата рамка „Хоризонт Европа“, здравната програма, предстоящата програма „ЕС в подкрепа на здравето“ („EU4Health“), както и други фондове на ЕС; като има предвид, че програмата „EU4Health“, с предложен бюджет от 9,4 милиарда евро, е ясен знак за нарастващата роля на ЕС в политиката в областта на общественото здраве;

С. като има предвид, че Европейската агенция по лекарствата, Европейската агенция по химикали, Европейският орган за безопасност на храните, Европейският център за профилактика и контрол върху заболяванията и Европейската агенция за безопасност и здраве при работа са европейски агенции с важни функции в областта на общественото здраве;

Т. като има предвид, че настоящата инфраструктура за реагиране при извънредни ситуации, включително Европейският център за профилактика и контрол върху заболяванията, Решението относно трансграничните заплахи за здравето и Механизмът за гражданска защита на Съюза, беше подложена на изпитания до краен предел в рамките на настоящата здравна криза;

У. като има предвид, че работниците в секторите на здравеопазването и грижите бяха изложени на неприемливо висок риск и в някои случаи бяха принудени да вземат решения относно това кой може и кой не може да получи интензивни здравни грижи; като има предвид, че много от работниците от критично значение, трансграничните и сезонните работници и работниците в сектори като кланиците и хранително-вкусовата промишленост са в особено уязвимо положение;

Ф. като има предвид, че кризата, предизвикана от COVID-19, промени условията на труд за много от работниците и служителите в Европа, като подчерта някои вече съществуващи проблеми и повдигна нови въпроси относно здравето и безопасността на работното място;

Х. като има предвид, че COVID-19 оказа непропорционално въздействие върху уязвимите групи от населението, етническите малцинства, живеещите в домове за предоставяне на грижи, домовете за възрастни хора и хората с увреждания;

Ц. като има предвид, че достъпът до услуги в областта на сексуалното и репродуктивното здраве и права беше повлиян отрицателно по време на здравната криза и че жените, децата и ЛГБТ+ лица са изложени на по-висок риск от насилие и дискриминация;

Ч. като има предвид, че много от дългосрочните последици за здравето от COVID-19, включително въздействието върху психичното здраве, все още не са известни;

Ш. като има предвид, че здравната криза, предизвикана от COVID-19, и разпространението ѝ в цяла Европа, разкри различията в капацитета между системите за здравеопазване на държавите членки и показа, че при обстоятелства, при които възниква неочаквана заплаха за здравето, някои държави членки могат да разчитат на своите съседни държави, които разполагат с достатъчно устойчиви системи;

Щ. като има предвид, че различаващите се подходи за събиране на данни относно COVID-19 в ЕС затрудниха съпоставката на данни;

АА. като има предвид, че кризата, предизвикана от COVID-19, показа значението на основаните на факти политики в областта на здравето, включително инициативи за превенция и лечение; като има предвид, че превантивните мерки следва да бъдат пропорционални;

АБ. като има предвид, че съвместното възлагане на обществени поръчки на равнище ЕС беше използвано успешно за лични предпазни средства (ЛПС), комплекти за изследване, вентилатори и определени лекарства, въпреки че механизмът се оказа по-бавен и по-слабо ефективен от необходимото; като има предвид, че капацитетът на rescEU беше увеличен, за да включи стратегически резерв от най-важните ресурси, като маски, вентилатори и лабораторно оборудване, които да се използват там, където са най-необходими;

АВ. като има предвид, че по време на здравната криза, предизвикана от COVID-19, бяха създадени различни ad-hoc механизми, включително експертната група на Комисията и насоките за лечение на пациенти и изпращане на здравни работници в други държави членки;

АГ. като има предвид, че фармацевтичните вериги за доставки зависят от активни фармацевтични съставки или от генерични лекарствени продукти, които се произвеждат в трети държави, понякога само от една фабрика в света; като има предвид, че забраните за износ, наложени по време на здравната криза, предизвикана от COVID-19, подчертаха, че е опасно да се разчита единствено на тези вериги за доставки;

АД. като има предвид, че психологическите последици от COVID-19 са подчертани в множество доклади и проучвания, като хора от всички възрасти бяха засегнати от необходимостта от социална изолация за дълъг период от време, за да се спре разпространението на вируса;

АЕ. като има предвид, че са необходими спешни действия за посрещане на здравните нужди и потребностите от грижи на възрастните хора;

АЖ. като има предвид, че някои държави членки са засегнати в значителна степен от „изтичане на мозъци“, при което висококвалифицирани медицински специалисти избират да работят в държави членки с по-добро заплащане и по-добри условия на труд, отколкото в техните държави;

АЗ. като има предвид, че колебанията относно ваксинацията и тяхното въздействие върху общественото здраве пораждат все по-голяма загриженост; като има предвид, че е необходима по-голяма яснота относно ползите и рисковете от имунизацията в рамките на организацията и изпълнението на програмите за ваксинация в държавите членки;

АИ. като има предвид, че размерът на средствата, събрани от конференцията на донорите, чийто домакин беше Комисията на 4 май 2020 г. и която имаше за цел набиране на средства в размер на 7,5 милиарда евро за разработването на ваксини, лечения и инструменти като всеобщо общо благо в контекста на COVID-19, достигна 15,9 милиарда евро на 27 юни 2020 г.; като има предвид, че в своето съобщение, озаглавено „Часът на Европа: възстановяване и подготовка за следващото поколение“ (COM(2020)0456) от 27 май 2020 г., Комисията заяви, че „[в]сяка бъдеща ваксина трябва да се произвежда от света за целия свят, да е на достъпна цена и достъпна за всички“;

АЙ. като има предвид, че стратегията на ЕС за ваксините се основава на предварителни пазарни ангажименти, но не посочва наличността по себестойност;

АК. като има предвид, че възможностите за гъвкавост, предвидени в Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост, потвърдени и в Декларацията от Доха, могат да бъдат използвани за издаването на принудителни лицензии при кризи, свързани с общественото здраве;

АЛ. като има предвид, че трансграничните заплахи могат да бъдат преодолявани само с обединени усилия и поради това е необходимо сътрудничеството и солидарността на цялата международна общност;

1. призовава европейските институции и държавите членки да извлекат правилните поуки от кризата, предизвикана от COVID-19, и да осъществяват много по-тясно сътрудничество в областта на здравето; призовава поради това за поредица от мерки за създаването на Европейски здравен съюз;

2. подчертава, че Договорът дава възможност за предприемане на много повече действия на равнище ЕС, отколкото досега; призовава Комисията да проучи всички възможности, а държавите членки — да разгледат различните варианти с по-положителна нагласа, отколкото в миналото;

3. подкрепя решително подхода „здраве във всички политики“ и призовава за пълноценното му прилагане, като във всички съответни политики, като селското стопанство, транспорта, международната търговия, научните изследвания, околната среда и опазването на климата, се включат здравните аспекти и се прави системна оценка на въздействието на тези политики върху здравето;

4. посочва, че кризата, предизвикана от COVID-19, не е приключила и че ще има нови заразени и още смъртни случаи, ако не се прилага подход на предпазливост; решително се застъпва за ефективни мерки за предотвратяване и контрол на инфекциите;

5. призовава Комисията, държавите членки и партньорите по света да осигурят бърз, справедлив и финансово приемлив достъп за всички хора по света до бъдещите ваксини и лечения на COVID-19 веднага щом те бъдат на разположение;

6. призовава Комисията и държавите членки да подкрепят официално платформата за достъп до технологии във връзка с COVID-19 (C-TAP), която дава възможност за максимално споделяне на знания, интелектуална собственост и данни относно здравните технологии, свързани с COVID-19, в полза на всички държави и граждани;

7. призовава Комисията и държавите членки да включват колективни гаранции в полза на обществеността по отношение на публичното финансиране, като прозрачност, клаузи за достъпност, в т.ч. финансова, и неизключителни лицензи за използването на крайните продукти, във всички настоящи и бъдещи покани за финансиране и инвестиции;

8. призовава за диалог и сътрудничество с трети държави; настоятелно призовава държавите членки да издават принудителни лицензии, в случай че трети държави не споделят ваксината и/или терапията или съответните знания;

9. призовава държавите членки спешно да проведат стрес тестове на своите системи за здравеопазване, за да открият слабостите и да се уверят, че са подготвени за възможно възобновяване на COVID-19 и за други бъдещи здравни кризи; призовава Комисията да координира работата в това отношение и да установи общи параметри;

10. призовава Комисията да предложи директива относно минималните стандарти за качествено здравеопазване въз основа на заключенията от стрес тестовете, като запази правомощията на държавите членки по отношение на управлението, организацията и финансирането на техните системи за здравеопазване и същевременно обезпечи безопасността на пациентите, достойни трудови стандарти и стандарти относно заетостта за здравните работници и издръжливостта на ЕС при пандемии и други кризи в областта на общественото здраве;

11. призовава Комисията да включи подходящо финансиране на системата за здравеопазване и показатели и цели относно благосъстоянието в специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър;

12. призовава Комисията да приеме общ набор от определящи здравето фактори за наблюдение на неравнопоставеността по отношение на здравето по възраст, пол, социално-икономически статус и географско местоположение и да утвърди методология за одит на здравната ситуация в държавите членки с цел набелязване и определяне на приоритетни области, които се нуждаят от подобрение и увеличено финансиране; счита, че Комисията следва да направи оценка на ефективността на мерките с цел да се намали неравнопоставеността по отношение на здравето в резултат на политиките, отнасящи се до социални, икономически и свързани с околната среда рискови фактори;

13. призовава Комисията да предложи създаването на европейски механизъм за реагиране във връзка със здравето за реагиране на всички видове здравни кризи, да задълбочи оперативната координация на равнище ЕС и да наблюдава създаването и използването на стратегически резерв от лекарства и медицинско оборудване, както и да обезпечи правилното му функциониране; счита, че европейският механизъм за реагиране във връзка със здравето следва да утвърди формално работните методи, установени по време на здравната криза, предизвикана от COVID-19, въз основа на мерките, предвидени в Директивата за трансграничното здравно обслужване, Решението относно трансграничните заплахи за здравето ( 6 ) и Механизма за гражданска защита на Съюза;

14. призовава за създаването на отдел за управление на здравни кризи, който да управлява европейския механизъм за реагиране във връзка със здравето, като той бъде ръководен от члена на Комисията, отговарящ за здравеопазването, и от члена на Комисията, отговарящ за управлението при кризи, и бъде подкрепен от ECDC, EMA и експертната група; призовава този отдел да се подготви с план за извънредни ситуации в случай на пандемия, за да се осигури координиран отговор;

15. призовава за създаването на цифрова платформа за обмен, подобно на портала за данни относно COVID-19, за да се улесни обменът на епидемиологични данни, препоръки към здравните специалисти и болниците и точното състояние на капацитета и запасите от медицински продукти, които могат да бъдат мобилизирани;

16. счита, че Съюзът следва да може да разчита на мобилизирането на здравни специалисти чрез Европейския медицински корпус, който беше създаден с цел да се осигуряват бърза медицинска помощ и експертен опит в областта на общественото здраве за всички държави членки;

17. призовава за използването на съвместно възлагане на обществени поръчки в ЕС за закупуването на ваксини и лечение във връзка с COVID-19, както и за по-систематичното му използване, така че да се избегне съперничество между държавите членки и да се осигури равен и финансово приемлив достъп до важни лекарства и медицински изделия, по-специално за нови иновативни антибиотици, нови ваксини и лечебни лекарства, както и за лекарства за редки заболявания;

18. призовава Комисията да предложи нов регламент относно трансграничните заплахи за здравето, който да замени Решението относно трансграничните заплахи за здравето, наред с другото, за да се ускори съвместното възлагане на обществени поръчки и да стане то по-ефективно при здравни кризи, да се осигури ефективността и прозрачността на процеса и да се обезпечи равен и финансово приемлив достъп до нови лечения;

19. настоятелно призовава Съвета да приеме възможно най-скоро своя мандат по предложението за ОЗТ, така че преговорите да могат да приключат до края на годината;

20. призовава Комисията и държавите членки да представят ново предложение за преразглеждане на Директива 89/105/ЕИО относно прозрачността на цените, като по този начин се осигури прозрачност на разходите за научноизследователска и развойна дейност и равнопоставеност на държавите членки при преговорите с производителите за лечения, които не са предмет на съвместни обществени поръчки;

21. настоява за бързото прилагане на приетия с голямо закъснение Регламент за клиничните изпитвания, за да се осигури прозрачност на резултатите от клинични изпитвания и да се улеснят по-мащабните, трансгранични клинични изпитвания; подчертава, че дори отрицателните или неубедителните резултати от клиничните изпитвания са важни знания и могат да спомогнат за усъвършенстване на бъдещите научни изследвания;

22. призовава за фармацевтична стратегия на ЕС във връзка с проблемите в ЕС и световните фармацевтични вериги за доставки, която следва да включва законодателни мерки, политики и стимули за увеличаване на производството на основни активни фармацевтични съставки и лекарства в Европа и за диверсифициране на веригата за доставки с цел обезпечаване на доставките и на финансовата достъпност по всяко време; счита, че фармацевтичната стратегия на ЕС следва да не засяга действията, които трябва да бъдат предприемани в рамките на стратегическия подход към фармацевтичните продукти в околната среда;

23. насърчава всички държави да се присъединят към Споразумението на СТО за премахване на митата върху фармацевтични продукти и настоятелно призовава обхватът му да бъде разширен, така че да включва всички фармацевтични и лекарствени продукти и подкрепя становището, че ЕС трябва да поддържа стабилна европейска система на интелектуалната собственост, за да се насърчават научноизследователската и развойната дейност и производството в Европа и да се гарантира, че Европа продължава да бъде новатор и световен лидер;

24. призовава за целеви насоки на Комисията относно Директивата за обществените поръчки по отношение на възлагането на обществени поръчки във фармацевтичния сектор; призовава тези насоки да се основават на критерия за „икономически най-изгодната оферта“, като се дава възможност на възлагащия орган да взема предвид критерии, които отразяват качествени, технически и свързани с устойчивостта аспекти на подаването на оферти, както и цената;

25. призовава държавите членки да насърчават и обезпечават достъпа до услуги в областта на сексуалните и репродуктивните права, включително достъп до контрацепция и правото на безопасен аборт; призовава държавите членки да разгледат достъпа до контрацепция, включително спешна контрацепция, и до безопасен аборт, когато това е възможно от правна гледна точка, тъй като те са основни здравни услуги, които трябва да бъдат поддържани по време на криза;

26. изразява съжаление относно факта, че някои държави членки не успяха да гарантират ефективно безопасен и своевременен достъп до сексуално и репродуктивно здраве и права (СРЗП) по време на пандемията от COVID-19; отново потвърждава, че отказът на услуги, свързани със СРЗП, включително на безопасен и законен аборт, е форма на насилие над жените и момичетата; отново заявява, че ЛГБТИ лица са неразделна част от работата за пълно зачитане на СРЗП; настоятелно призовава всички държави членки да анализират как са се представили по време на пандемията техните услуги, свързани със СРЗП, и да си сътрудничат за намиране на най-добри практики за бъдещето, в контекста на примера на няколко държави за намиране на добри и новаторски начини за предоставяне на услуги в областта на СРЗП, включително телемедицина, онлайн консултации и ранно лечение от дома; призовава всички държави членки да гарантират всеобхватно образование в областта на сексуалността, непосредствен достъп за жените до семейно планиране и до пълния обхват от услуги в областта на репродуктивното и сексуалното здраве, включително съвременни методи за контрацепция и безопасен и законен аборт, дори и по време на криза;

27. призовава Комисията да предложи преработен мандат на ECDC, за да увеличи неговия бюджет, персонал и правомощия, благодарение на което, наред с другото, ECDC ще разшири своите правомощия, като бъдат обхванати и незаразните болести, да изготви задължителни насоки за държавите членки и да бъде способна да координира провеждането на лабораторни изследвания по време на здравни кризи;

28. призовава за засилване на ролята на EMA за наблюдението и предотвратяването на недостиг на лекарства, както и за координирането на проектирането и одобряването на клиничните изпитвания в ЕС по време на криза;

29. счита, че следва да се разгледа възможността за създаване на европейски еквивалент на органа за авангардна научно-изследователска и развойна дейност в областта на биомедицината на САЩ, който да отговаря за разработването и осигуряването на мерки за противодействие срещу биотероризма, химическите, ядрените и радиологичните заплахи, както и срещу пандемичната инфлуенца и нововъзникващи болести;

30. призовава за укрепване на ролята на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа, за да се гарантира, че здравните работници не са изложени на риск;

31. припомня особено трагичните последици от COVID-19 за домовете за дългосрочно пребиваване в Европа, в които са били поразени безжалостно най-уязвимите членове на обществото, като в някои държави членки броят на смъртните случаи поради COVID-19 , регистрирани в домовете за полагане на грижи, е над 50 % от регистрираните смъртни случаи поради COVID-19; призовава Комисията и държавите членки да проучат причините за този трагичен развой на събитията и да предложат подходящи законодателни решения;

32. призовава Комисията спешно да представи нов план за действие относно работната сила в сектора на здравеопазването в ЕС, който да вземе предвид опита от пандемията, за да предостави на медицинските специалисти нова, адекватна стратегическа и оперативна рамка;

33. призовава плановете за действие на ЕС относно антимикробната резистентност да бъдат подкрепени с правно обвързващи мерки, за да се ограничи употребата на антимикробни средства само до строго необходимото и да се насърчат иновациите за създаването на нови антибиотици;

34. призовава за приемането на ваксинационна карта на ЕС;

35. призовава за създаването на портал за комуникация с обществеността, чрез който Съюзът да споделя потвърдена информация, да изпраща предупреждения на гражданите и да се бори срещу дезинформацията; отбелязва, че този портал би могъл да включва разнообразна информация, кампании за превенция и учебни програми за младежите, както и че той би могъл да се използва и за насърчаване на стабилно имунизационно покритие на европейско равнище, в сътрудничество с ECDC;

36. призовава Комисията да предложи, след като се консултира с гражданското общество, създаването на европейско пространство за здравни данни, което да е в пълно съответствие с европейската нормативна уредба за защита на данните, с цел подобряване на стандартизацията, оперативната съвместимост, обмена на данни и приемането и популяризирането на международните стандарти в областта на здравните данни;

37. призовава за приемането на план за действие на ЕС относно прозрачността на здравната информация и за борба с дезинформацията;

38. изразява твърда убеденост в принципа „Едно здраве“, който установява връзка между здравето на човека, здравето на животните и опазването на околната среда; счита, че действията срещу изменението на климата, влошаването на състоянието на околната среда, загубата на биологично разнообразие и неустойчивите методи на производство на храни са от решаващо значение за защитата на хората от нови патогени; призовава Комисията и държавите членки да прилагат по-активно подхода „Едно здраве“ в ЕС;

39. подчертава необходимостта да се даде приоритет на превенцията, което е от полза както за здравето на гражданите, така и за националните бюджети за здравеопазване; призовава Комисията да предприеме всички необходими действия във връзка с определящите здравето фактори, като тютюнопушене, употреба на алкохол, неправилно хранене, замърсяване на въздуха, излагане на опасни химикали и неравнопоставеността по отношение на здравето, с цел подобряване на здравните резултати;

40. призовава за разширяване на обхвата на Европейските референтни мрежи (ЕРМ), така че да бъдат включени заразните болести (например чрез създаването на ЕРМ в областта на управлението на здравни кризи) и незаразните болести;

41. призовава Комисията да насърчава държавите членки да използват по-целенасочено по-ниските ставки на ДДС за здравословните продукти, като сезонните плодове и зеленчуци;

42. призовава Комисията да разработи стратегия за „издръжлива Европа“, която да се състои от карта за оценка на риска и възможности за осигуряване на добро управление и инвестиции в системите за здравеопазване и реакция при пандемия на европейско равнище, включително издръжливи вериги за доставки в ЕС; настоява, в контекста на „издръжлива Европа“, че е необходимо европейското производство да бъде укрепено, с цел преместване и изграждане на мощна здравна промишленост;

43. призовава за координиран, основан на сътрудничество и открит подход в областта на научните изследвания и иновациите, с по-силна роля на Комисията и на държавите членки при координирането на здравните и епидемиологичните научни изследвания с цел избягване на дублиране и насочване на изследванията към резултати, включително лекарства, ваксини, медицински изделия и оборудване, които са необходими;

44. призовава Комисията да оцени принципното въздействие на стимулите на интелектуалната собственост върху биомедицинските иновации и да проучи надеждни и ефективни алтернативи на изключителната защита за финансирането на научноизследователската и развойната дейност в областта на медицината, като многобройните инструменти, основаващи се на механизми за премахване на обвързаността;

45. решително приветства значителното увеличение на предложения бюджет за новата програма „EU4Health“; подчертава обаче, че увеличаването на бюджета на ЕС за здравеопазване не следва да се свежда единствено до увеличение в предстоящата МФР и че са необходими дългосрочни инвестиции и ангажименти; изисква създаването на специален фонд на ЕС за укрепване на болничната инфраструктура и здравните услуги при спазване на ясни критерии;

46. изтъква фундаменталната роля на научните изследвания в областта на здравето и призовава за повече полезни взаимодействия с научните изследвания, провеждани в държавите членки, както и за създаването на академична здравна мрежа на ЕС като част от глобален здравен план;

47. подчертава важната роля на европейската промишленост в областта на фармацевтичните продукти и други свързани със здравето области; изисква ясна регулаторна рамка за европейските предприятия, както и целеви ресурси за научни изследвания и изследвания в областта на здравето, тъй като наличието на процъфтяващ и технически усъвършенстван европейски здравен сектор и на конкурентна научноизследователска общност е от жизненоважен интерес;

48. приветства ангажимента на Комисията да представи план за действие на ЕС срещу рака;

49. призовава за план за действие на ЕС в областта на психичното здраве за периода 2021 — 2027 г., като се обръща еднакво внимание на биомедицинските и психосоциалните фактори за лошото психично здраве;

50. призовава за план за действие на ЕС относно остаряването в добро здраве, за да се подобри качеството на живот на възрастните хора;

51. призовава за план за действие на ЕС относно редките и пренебрегваните заболявания;

52. призовава Комисията да представи предложение за подобряване на независимото финансиране на европейските групи пациенти;

53. призовава Комисията да предложи незабавно нова стратегическа рамка за здраве и безопасност;

54. счита, че поуките, извлечени от кризата, предизвикана от COVID-19, следва да бъдат разгледани като част от конференцията за бъдещето на Европа, която би могла да представи ясни предложения относно начините за укрепване на здравната политика на ЕС;

55. подчертава международното измерение на здравето; счита, че следва да бъде задълбочено сътрудничеството с трети държави относно обмена на знания и най-добри практики в областта на подготвеността и реакцията на здравните системи; призовава ЕС да си сътрудничи изцяло със СЗО и с други международни органи, с цел водене на борба с инфекциозните болести, постигане на всеобщо здравно осигуряване за всички и укрепване на здравните системи в световен мащаб;

56. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

(1) Приети текстове, P9_TA(2020)0054.

(2) https://www.who.int/docs/default-source/climate-change/who-manifesto-for-a-healthy-and-green-post-covid-recovery.pdf?sfvrsn=f32ecfa7_6.

(3) Проучване, озаглавено „Unlocking the potential of the EU treaties: An article-by-article analysis of the scope for action“ (Отключване на потенциала на Договорите за ЕС: анализ по отделни членове на възможностите за действие), Служба на ЕП за парламентарни изследвания, публикувано на 28 май 2020 г., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/651934/EPRS_STU(2020)651934_EN.pdf.

(4) Проучване, озаглавено „Дивидент за Европа в размер на два трилиона евро — Съпоставяне на цената на „отказа от Европа“, 2019 — 2024 г.“, Служба на ЕП за парламентарни изследвания, публикувано на 18 април 2019 г., https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2019)631745.

(5) ОВ L 88, 4.4.2011 г., стр. 45.

(6) ОВ L 293, 5.11.2013 г., стр. 1.