BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 7.5.2008 
SEC(2008) 574 окончателен  
  
Препоръка  за 
РЕШЕНИЕ  НА СЪВЕТА  
за отмяна  на Решение  2005/694/E О за съществуване  на прекомерен  дефицит  в 
Италия  
(представена  от Комисията ) 
BG 2   BG ОБЯСНИТЕЛЕН  МЕМОРАНДУМ  
1. ОБЩА  ИНФОРМАЦИЯ  
Член  104 от Договора  постановява , че държавите -членки  следва  да избягват  
прекомерен  дефицит , и установява  процедура  за неговото  идентифициране  и 
коригиране . Процедурата  при прекомерен  дефицит  (ППД ) е допълнително  уточнена  в 
Регламент  (EО) № 1467/97 на Съвета  за „определяне  и изясняване  на прилагането  на 
процедурата  при прекомерен  дефицит “1, който  е част от Пакта  за стабилност  и растеж . 
Съгласно  член  104, параграф  2 от Договора , Комисията  трябва  да следи  за спазването  
на бюджетната  дисциплина  въз основа  на следните  два критерия : а) дали  планираният  
или действителният  бюджетен  дефицит  надвишава  референтната  стойност  от 3 % от 
БВП  (освен  ако съотношението  на дефицита  е намаляло  съществено  и трайно  и е 
достигнало  ниво , близко  до референтната  стойност , или разликата , с която  е 
надхвърлена  референтната  стойност  е налице  само  по изключение  и временно  и 
съотношението  остава  близо  до референтната  стойност ); и б) дали  държавният  дълг  
надвишава  референтната  стойност  от 60 % от БВП  (освен  ако съотношението  намалява  
достатъчно  и се приближава  до референтната  стойност  със задоволителни  темпове ). 
В съответствие  с Протокола  относно  процедурата  при прекомерен  дефицит , приложен  
към Договора , Комисията  предоставя  данните  за прилагането  на ППД . Като  част от 
прилагането  на този Протокол , държавите -членки  трябва  да предоставят  данни  за 
държавните  дефицити  и държавния  дълг , както  и за други  свързани  с тях променливи , 
два пъти  годишно , а именно  преди  1 април  и преди  1 октомври , в съответствие  с член  4 
от Регламент  (ЕО) № 3605/93 на Съвета2,3.  
С приемането  на доклад  на 7 юни 2005 г., съгласно  член  104, параграф  3, Комисията  
инициира  за Италия  ППД  въз основа  на дефицит  на консолидирания  държавен  бюджет  
в размер  на 3,1% от БВП  и държавен  дълг  в размер  на около  106—107% от БВП  за 
2004 г4. На 28 юли 2005 г., Съветът , по препоръка  на Комисията , реши , че в Италия  е 
налице  прекомерен  дефицит  съгласно  член  104, параграф  65. В същото  време  и също  
въз основа  на препоръка  на Комисията , Съветът  отправи  препоръки  до Италия  по 
силата  на член  104, параграф  7, с цел прекратяване  на състоянието  на прекомерен  
бюджетен  дефицит  най-късно  до 2007 г.6 По-специално , за тази цел, бяха  отправени  
следните  препоръки  до италианските  власти : да се приложи  строго  бюджета  за 2005 г.; 
да се предприемат  необходимите  мерки  за осигуряване  на намаление  с натрупване  на 
коригирания  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл  дефицит , без еднократни  и други  
                                                 
1 O В L 209, 2.8.1997 г., стр. 6. Регламент , последно  изменен  с Регламент  (ЕО) № 1056/2005 ( ОВ L 
174, 7.7.2005 г., стр. 5). 
2 O В L 332, 31.12.1993 г., стр. 7. Регламент , последно  изменен  с Регламент  (ЕО) № 2103/2005 
(OВ L 337, 22.12.2005 г., стр. 1). 
3 Последната  нотификация  от страна  на Италия  може  да бъде  намерена  на следния  уебсайт : 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEC(2005) 750. След  последователни  ревизии , дефицитът  на консолидирания  държавен  бюджет  
в момента  възлиза  на 3,5 % от БВП  през 2003 г., както  и през 2004 г. За същите  години , 
съотношението  на дълга  беше  ревизирано  надолу  до около  104 % от БВП , главно  поради  
настоящата  по-висока  прогноза  за номиналния  БВП . 
5 ОВ L 266, 11.10.2005 г., стр. 57. 
6 Всички  документи , свързани  с ППД  за Италия , могат  да бъдат  намерени  на следния  уебсайт : 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
BG 3   BG временни  мерки , с поне  1,6 % от БВП  за периода  2006—2007 г. по отношение  на 
равнището  от 2005 г., като поне  половината  от тази корекция  бъде  извършена  през  
2006 г. Освен  това, на италианските  власти  беше  препоръчано  да гарантират , че 
съотношението  на брутния  държавен  дълг  ще намалее  достатъчно  и ще се доближи  до 
референтната  стойност  със задоволителни  темпове , в съответствие  с корекцията  на 
прекомерния  дефицит , като в средносрочен  план  се възстанови  адекватно  равнище  на 
първичния  излишък . Също  така, на италианските  власти  беше  препоръчано  да обърнат  
особено  внимание  на факторите , различни  от нетно  заемане  на средства , като 
извънбюджетни  операции , които  водят  до промяна  на нивото  на дълга . Освен  това 
Съветът  прикани  италианските  власти  да гарантират  поддържане  на бюджетна  
консолидация , с оглед  постигането  на средносрочната  цел за състояние  на държавните  
финанси , близко  до бюджетното  равновесие  или бюджетен  излишък , чрез намаление  на 
коригирания  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл  дефицит , без еднократни  и други  
временни  мерки , с поне  0,5 % от БВП  годишно , след  като прекомерният  дефицит  бъде  
коригиран . 
Накрая  Съветът  прикани  италианските  власти  да подобрят  събирането  и обработването  
на данни  за публичния  сектор . 
Таблица  1: Корекция , одобрена  от Съвета  на 28 юли  2005 г.  
% от БВП , ако не е посочено  друго   2005 г. 2006 г. 2007 г. 
Салдо  на консолидирания  
държавен  бюджет  
Преходни  мерки  -4,3 
0,4 дефицит  
очевидно  < 4 
- дефицит  очевидно  
< 3 
- 
изменение  на структурното  салдо   +1,6 за периода  2006—2007 г. по 
отношение  на 2005 г. (минимум ) 
поне  половината  през 2006 г. 
pro memoria: ръст  на реалния  БВП  
(%) 0 1,5  1,5 
Забележка : структурно  салдо  = салдо , коригирано  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл , с изключение  
на еднократните  и други  временни  мерки  
Източник : Препоръки  на Съвета  по член  104, параграф  7, основаващи  се на прогнозата  на службите  на 
Комисията  от пролетта  на 2005 г. и последващи  оценки  
На 22 февруари  2006 г., след  изтичането  на определения  в препоръките  на Съвета  срок  
за предприемане  на действия , Комисията  прие  Съобщение  до Съвета , в което  се 
заключава , че действията , предприети  до този момент  от Италия , са в съответствие  с 
препоръката  на Съвета , и че макар  че състоянието  на бюджета  остава  уязвимо , на този 
етап не са необходими  по-нататъшни  стъпки  по ППД7. На заседанието  си от 14 март  
2006 г. Съветът  прие  тази оценка . 
                                                 
7 SEC(2006) 238. 
BG 4   BG Съгласно  член  104, параграф  12, решение  на Съвета  за наличието  на прекомерен  
дефицит  се отменя  по препоръка  на Комисията  и щом  Съветът  прецени , че 
прекомерният  дефицит  в съответната  държава -членка  е бил коригиран . 
2. ДИНАМИКА  НА ДЕФИЦИТА  ПРЕЗ  ПОСЛЕДНИТЕ  ГОДИНИ  
Данните , предоставени  от националните  статистически  служби  на 29 февруари  2008 г., 
потвърдиха  наличието  на дефицит  на консолидирания  държавен  бюджет  в размер  на 
3,5 % от БВП  през 2003 г. и 2004 г., след  последователни  ревизии  на първоначалните  
3,1 % от БВП , които  накараха  Комисията  да инициира  ППД  за Италия  през 2005 г. 
Дефицитът  за тези две години  щеше  да бъде  дори  по-висок , при положение  че 
еднократните  мерки  не се отчитат , в размер  на 1¾ % и 1¼ % от БВП  съответно . 
Първичният  излишък  рязко  спадна  от почти  5 % от БВП  в края  на 1990 г. до 1,2 % през 
2004 г. През  2005 г., когато  БВП  беше  в застой , дефицитът  на консолидирания  
държавен  бюджет  достигна  4,2 % от БВП , независимо  от наличието  на намаляващи  
дефицита  еднократни  мерки  в размер  на ½ % от БВП , и първичният  излишък  почти  
изцяло  изчезна . 
Данните , предоставени  от Италия  преди  април  2008 г., показват , че са извършени  
значителни  корекции  на бюджета  през 2006 г., когато  дефицитът  на консолидирания  
държавен  бюджет  достигна  3,4 % от БВП8. Тези  резултати  са съпоставими  с цел за 
дефицита  от 3,5 % от БВП , определена  в актуализираната  програма  за стабилност  от 
декември  2005 г.9 Решението  на правителството  да анулира  дълга  на железопътната  
компания , свързан  с проект  за изграждане  на линия  с висока  скорост , имаше  негативен  
ефект  върху  номиналния  дефицит , който  се изрази  в увеличение  на дефицита  с 0,9 % от 
БВП . Близо  0,9 процентни  пункта  от номиналната  корекция  на БВП  между  2005 г. и 
2006 г. се дължат  на увеличаващи  се приходи , заедно  с леко  намаление  на 
съотношението  на първичните  текущи  разходи  спрямо  БВП , в резултат  на почти  
постоянно  междинно  потребление . Тези  приходи  компенсираха  гореспоменатото  
анулиране  на дълга  на железопътната  компания . Значителното  увеличаване  на голяма  
част от компонентите  на приходите  се дължеше  на някои  мерки , предвидени  в Закона  
за бюджета  за 2006 г., и на допълнителния  пакет  от бюджетни  мерки , приет  в средата  
на годината . Постъпленията  от ДДС , както  и данъците  върху  доходите  на физическите  
лица  и корпоративните  данъци , се увеличиха  с по 0,3 процентни  пункта  от БВП  спрямо  
предходната  година .  
                                                 
8 Дефицитът  за 2006 г. беше  ревизиран  под стойността  от 4,4 % от БВП , оповестена  преди  април  
2008 г. (Евростат  Бюлетин  № 55 от 23 април  2007 г. и № 142 от 22 октомври  2007 г.). Ревизията  
се дължи  предимно  на по-ниските  капиталови  разходи , вследствие  на решението  за натрупване  
на възстановявания  на ДДС , свързани  с решението  на Съда  на Европейските  общности  за ДДС  
върху  фирмените  автомобили , за годините , в които  заведените  искове  са утвърдени , а не за 
2006 г., както  беше  предвидено  първоначално . 
9 Програмата , както  и оценката  на Комисията  и на Съвета , са достъпни  на: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
BG 5   BG През  2006 г., приходите  (без отчитане  на еднократни  операции ) бяха  с 1½ процентни  
пункта  от БВП  по-високи  отколкото  през 2005 г., докато  разходите  (без отчитане  на 
еднократните  операции ) намаляха  с повече  от ¼ процентни  пункта  от БВП . Без 
отчитане  на еднократните  и други  временни  мерки ,10 дефицитът  спадна  от 4,8 % през 
2005 г. на 3 % от БВП  през 2006 г. 
През  2006 г., структурното  салдо , т.е. бюджетното  салдо , коригирано  спрямо  фазата  на 
икономическия  цикъл , без да се взимат  предвид  еднократните  и други  временни  мерки , 
се подобри  с 1,7 процентни  пункта  от БВП  в сравнение  с 2005 г., много  над 
препоръчаните  от Съвета  през юли 2005 г. минимум  0,8 процентни  пункта , съгласно  
член  104, параграф  7. 
Въз основа  на данните , предоставени  от Комисията  (Евростат ), след  доклада  от страна  
на Италия , представен  преди  април  2008 г.,11 дефицитът  на консолидирания  държавен  
бюджет  за 2007 г. възлиза  на 1,9 % от БВП . Вероятността  евентуални  бъдещи  ревизии  
на държавните  отчети  да доведат  до увеличение  на съотношението  на дефицита  за 
2007 г. до над 3 % от БВП  е много  малка .12 
Представената  стойност  от 1,9 % от БВП  за дефицита  през 2007 г., включително  
еднократни  транзакции , увеличаващи  дефицита13, на стойност  0,2 % от БВП , е много  
по-ниска  от целта  от 2,8 % от БВП , определена  в програмата  за стабилност  за 2006 г., 
която  включва  еднократни  транзакции , намаляващи  дефицита , на стойност  0,1 % от 
БВП . Този  по-добър  от очаквания  резултат  се дължи  на положителния  базисен  ефект  от 
дефицита  за 2006 г., без да се вземат  предвид  еднократните  транзакции , който  беше  с 
1,5 процентни  пункта  от БВП  по-нисък  от прогнозата  в актуализираната  програма  за 
стабилност  за 2006 г. Прилагането  на корективните  мерки , приети  със Закона  за 
бюджета  за 2007 г., беше  ефикасно ; въпреки  това, добрата  стартова  позиция  беше  до 
определена  степен  компенсирана  от частичното  извършване  на някои  допълнителни  
разходи , основно  социални  плащания  и капиталови  разходи , за които  бе взето  решение  
през 2007 г.  
                                                 
10 Еднократните  и другите  временни  мерки  увеличиха  дефицита  за 2006 г. с 0,4 % от БВП  през 
2006 г. Освен  анулирането  на дълга , който  увеличава  дефицита , следните  транзакции  се смятат  
за еднократни  транзакции , които  намаляват  дефицита : продажби  на недвижими  имоти  (0,1 % от 
БВП ) и такси  върху  преоценката  на активите  на търговските  дружества  (0,4 % от БВП ). 
Актуализираната  програма  за стабилност  от 2005 г. предвиждаше  еднократни  мерки , 
намаляващи  дефицита , в размер  на 0,3 % от БВП  през 2006 г. 
11 Евростат  Бюлетин  № 54 от 18 април  2008 г. 
12 Съотношенията  на дефицита  обикновено  се ревизират  — нагоре  или надолу  — след  публикуване  
на първите  резултати  в нотификацията  от пролетта . Някои  от предходните  ревизии  в Италия  са 
били  значителни . Въпреки  това, разликата  между  докладваните  понастоящем  данни  за дефицита  
за 2007 г. и референтната  стойност  на дефицита  е достатъчно  голяма , за да се предположи , че 
евентуална  ревизия  не би довела  дефицита  за 2007 г. до стойност  от над 3 % от БВП . 
13 Оценката  на еднократните  мерки , увеличаващи  дефицита , на стойност  0,2 % от БВП  през 2007 г. 
се получава  чрез изчисляване  на еднократни  транзакции , намаляващи  дефицита , в размер  на 
0,2 % от БВП , които  включват  постъпления  от продажби  на недвижими  имоти  и такси  върху  
преоценката  на фирмени  активи  , както  и на еднократните  мерки , увеличаващи  дефицита , в 
размер  на 0,4 %, които  се състоят  от (i) решението , прието  на 31 декември  2007 г., за 
прекратяване  на задължението  за данъчните  власти  авансово  да изплащат  на правителството  
известен  дял от дължимите  за следващата  година  данъци  (0,3 % от БВП ); и (ii) искове  за 
възстановявания , заведени  от данъкоплатците  съгласно  решението  на Съда  на Европейските  
общности  срещу  режима  на ДДС  на Италия , за ДДС  върху  фирмените  автомобили  (по-малко  от 
0,1 % от БВП ). 
BG 6   BG Номиналната  корекция  от 1½ процентни  пункта  от БВП  през 2007 г. в сравнение  с 
2006 г. беше  до голяма  степен  постигната  благодарение  на значително  увеличение  от 
1,2 процентни  пункта  на съотношението  на приходите  спрямо  БВП . Увеличението  на 
данъците  върху  доходите  на физическите  лица  и на корпоративните  данъци  до голяма  
степен  компенсира  намалението  на временните  приходи , дължащи  се на преоценка  на 
активите  на търговските  дружества , както  и на съотношението  на косвените  данъци  
спрямо  БВП , което  се дължи  главно  на намаление  на акцизите  върху  петролните  
продукти . Прехвърлянето  на схемата  за обезщетения , получавани  при съкращения  на 
работници , към италианския  институт  за социално  осигуряване , обяснява  почти  0,4 
процентни  пункта  от увеличението  на вноските  за социални  осигуровки  като процент  
от БВП14. По отношение  на разходите , значително  по-ниските  (еднократни ) капиталови  
разходи  в сравнение  с 2006 г. бяха  частично  компенсирани  от увеличението  на 
разходите  за лихви . Съотношението  на първичните  текущи  разходи  спрямо  БВП  
намаля  незначително  между  2006 г. и 2007 г., тъй като забавеният  растеж  на 
възнагражденията  на служителите , отразяващ  липсата  на платените  през 2006 г. 
просрочени  задължения , беше  до голяма  степен  компенсиран  от увеличението  на 
социалните  плащания , различни  от тези в натура . Като  цяло , първичните  разходи  
намаляха  с почти  ¾ процентни  пункта  от БВП , докато  общите  разходи  намаляха  с 
около  ¼ процентни  пункта  от БВП  през 2007 г.  
През  2007 г., приходите  (без отчитане  на еднократни  операции ) бяха  с 1½ процентни  
пункта  от БВП  по-високи  отколкото  през 2006 г., докато  разходите  (без отчитане  на 
еднократни  операции ) се увеличиха  с повече  от ¼ процентни  пункта  от БВП . Като  
изключим  тази и други  еднократни  и временни  мерки , дефицитът  за 2007 г. беше  1,7 % 
от БВП . 
Структурното  салдо , т.е. бюджетното  салдо , коригирано  спрямо  фазата  на 
икономическия  цикъл , без да се взимат  предвид  еднократните  мерки , се подобри  с 
около  1¼ процентни  пункта  от БВП  през  2007 г. За периода  2006—2007 г., корекцията  
на структурния  дефицит  възлиза  на 3 процентни  пункта  от БВП . Това  е много  над 
препоръчаните  от Съвета  през юли 2005 г. минимум  1,6 процентни  пункта , съгласно  
член  104, параграф  7. 
                                                 
14 Законът  за бюджета  за 2007 г. постанови , че работодатели  с повече  от 50 работника  следва  да 
прехвърлят  паричните  потоци  по схемата  за обезщетения , получавани  при съкращения  на 
работници , които  работниците  решават  да не трансферират  в частни  пенсионни  схеми , към нова  
схема , създадена  в рамките  на италианския  институт  за социално  осигуряване  (Istituto Nazionale 
della Previdenza Sociale - INPS). Паричните  потоци , натрупани  в новата  INPS схема , са отчетени  
като държавни  приходи , които  намаляват  дефицита , но задълженията , които  създават  за 
правителството  под формата  на изплащане  на обезщетения , получавани  при съкращения  на 
работници , постепенно  ще се превърнат  в допълнителни  публични  разходи . Очаква  се 
намаляващото  дефицита  въздействие  на тази мярка  да намалее  с течение  на времето , и след  8—9 
години  допълнителните  приходи  и разходи  да се уравновесят . 
BG 7   BG В съответствие  с препоръката  на Съвета , съгласно  член  104, параграф  7, Италия  да 
подобри  събирането  и обработването  на данни  за публичния  сектор , Италия  намали  
статистическите  неточности . Развитието  на административни  услуги  по електронен  път 
води  до по-ефикасно  събиране  на данни  за бюджетните  операции . Все още има някои  
недостатъци , като например  значително  несъответствие  между  начислени  и събрани  
социални  осигуровки  през 2006 г. и 2007 г. Вследствие  на нотификацията  за ППД  от 
септември  2005 г., Евростат  публикува  данните  за Италия , за които  няма  неизяснени  
въпроси . 
3. ПРОГНОЗИ  ЗА ДЕФИЦИТА  ПРЕЗ  2008 Г. И СЛЕД  ТОВА  
Според  прогнозата  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2008 г., дефицитът  на 
консолидирания  държавен  бюджет  за 2008 г. се очаква  да достигне  2,3 % от БВП , с ръст  
на реалния  БВП  от 0,5 %. Без еднократните  и временни  мерки , т.е. постъпленията  от 
продажби  на недвижими  имоти  и последните  вноски  от някои  еднократни  данъци , 
дефицитът  за 2008 г. ще бъде  2,4 % от БВП  — все още под референтната  стойност . В 
актуализираната  програма  за стабилност  на Италия  от ноември  2007 г., официалната  
цел за дефицита  за 2008 г. беше  2,2 % от БВП , включително  еднократни  транзакции , 
намаляващи  дефицита , на стойност  от около  0,1 % от БВП . Въпреки  по-добрите  от 
очакваните  резултати  за дефицита  за 2007 г., на 12 март  официалната  прогноза  за 
дефицита  за 2008 г. беше  ревизирана  нагоре  до стойност  от 2,4 % от БВП , потвърдена  
по-късно  в нотификацията  от април  2008 г. Ревизията  включва  по-нисък  очакван  ръст  
на реалния  БВП  (0,6 % в сравнение  с 1,5 % от БВП  в актуализацията ), както  и 
отклонения  на бюджетната  позиция . Малко  по-ниската  прогноза  за дефицита  за 2008 г. 
в прогнозите  от пролетта  се обяснява  с предположението , че ще има някои  закъснения  
в изпълнението  на бюджета  по отношение  на инвестициите . Прогнозите  от пролетта  
предвиждат  също  така по-малки  разходи  за лихви . 
Прогнозата  от 2,3 % от БВП  за дефицита  за 2008 г. на службите  на Комисията  от 
пролетта  на 2008 г. представлява  увеличение  в номинално  изражение  от близо  ½ 
процентни  пункта  от БВП  в сравнение  с 2007 г., въпреки  резкия  спад  на капиталовите  
разходи , който  отразява  натрупаните  значителни  еднократни  разходи  през 2007 г. 
Очакваното  влошаване  на номиналния  дефицит  отразява  не само  по-ниския  
икономически  растеж , но и негативния  ефект  на бюджета  за 2008 г., както  и някои  
експанзивни  мерки , първоначално  планирани  през 2007 г., и други  мерки , приети  през  
първите  няколко  месеца  на 2008 г. По-специално , бюджета  за 2008 г. предвижда  
финансирането  на споразумението  за заплатите  в публичния  сектор  на местно  равнище  
за периода  2006—2007 г., включително  дължимите  неизплатени  дългове  (според  
официалните  прогнози , разходите  за заплати  ще се повишат  с повече  от 6 % през  
2008 г. и незначително  ще намалеят  през 2009 г.), намаления  на данъците  върху  
имуществото , по-ниски  приходи  в резултат  на възможността  за приспадане  на наемите  
и някои  увеличения  на обезщетенията  за безработни . Законът  за бюджета  предлага  
реформа  както  на ставките  на корпоративния  данък  (IRES), така и на ставката  на 
регионалния  данък  върху  производствените  дейности  (IRAP) , чието  въздействие  върху  
бюджета  ще бъде  негативно  през  2009 г., макар  че е положително  през 2008 г., а за 
следващите  години  се очаква  ефектът  да бъде  неутрален . Някои  допълнителни  
социални  плащания  и инвестиции , одобрени  през 2007 г., както  и намаления  на 
регионалните  данъци  върху  производствените  дейности , предвидени  в Закона  за 
бюджета  2006 г., ще имат  забавено  негативно  въздействие  върху  бюджета  през 2008 г. 
Известен  брой  мерки  от по-малък  мащаб , включващи  допълнителни  разходи  и по-ниски  
BG 8   BG приходи , бяха  приети  от парламента  през февруари  2008 г. Като  цяло , през 2008 г. 
разходите  (без отчитане  на еднократни  операции ) ще се увеличат  с 0,5 процентни  
пункта  от БВП , тъй като умереният  спад  на съотношението  на разходите  за лихви , 
както  и на капиталовите  разходи  (без отчитане  на еднократни  операции ) ще бъде  
компенсиран  и надвишен  от увеличението  на първичните  текущи  разходи . Приходите  
(без отчитане  на еднократни  операции ) ще намалеят  с почти  0,2 процентни  пункта  от 
БВП  през 2008 г. 
При липса  на промени  в политиката , рисковете  в бюджетните  прогнози  за 2008 г. 
произтичат  от висящи  съдебни  решения , по-специално  по отношение  на липсата  на 
възможност  за приспадане  на регионалните  данъци  върху  производствените  дейности  
от данъчната  основа  за данъците  върху  доходите  на физическите  лица . Рискове  
произтичат  също  от перспективите  за икономически  растеж . Освен  това резултатът  от 
съществените  промени  в корпоративното  облагане  е предмет  на значителна  
несигурност . 
За 2009 г., прогнозата  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2008 г., на базата  на 
общоприетия  сценарий  на липса  на промени  в политиката  и на ръст  на реалния  БВП  от 
0,8 %, предвижда , че дефицитът  на консолидирания  държавен  бюджет  ще се повиши  
леко  до 2,4 % от БВП . Тази  прогноза  за умерено  увеличение  се дължи  на намаляваща  
данъчна  тежест , особено  по-ниски  корпоративни  данъци , в резултат  на мерки  по 
усмотрение , както  и на рецесионната  фаза  на икономическия  цикъл . Актуализираната  
програма  за стабилност  от ноември  2007 г. имаше  за цел дефицит  от 1,5 % от БВП  и 
ръст  на реалния  БВП  от 1,6 %. Както  бе подчертано  в Становището  на Съвета  относно  
актуализацията  на програмата  за стабилност  на Италия  от 2007 г. 15, в програмата  не са 
били  споменати  корективни  мерки  по отношение  на корекции  на бюджета . 
Очакваното  влошаване  на структурната  позиция  през 2008 г. в сравнение  с 2007 г. с 
повече  от ¼ процентни  пункта  от БВП , определено  не е в съответствие  със споменатото  
в Пакта  за стабилност  и растеж  намаление  с поне  0,5 % от БВП , което  беше  споменато  
отново  в решението  на Съвета , съгласно  член  104, параграф  7, след  като прекомерният  
дефицит  беше  коригиран . В становището  си относно  актуализираната  програма  за 
стабилност  от ноември  2007 г., която  предвиждаше  подобрение  на структурната  
позиция  с ¼ процентни  пункта  от БВП  през  2008 г., Съветът  отбеляза , че има риск  
структурното  салдо  да се влоши  значително  през 2008 г., освен  ако по-добрата  от 
очакваната  стартова  позиция  за 2007 г. не бъде  поддържана , и заключи , че 
средносрочната  цел може  да не бъде  постигната  до 2011 г., както  бе предвидено  в 
програмата . Следователно  Съветът  прикани  Италия  да заздрави  бюджетната  цел за 
2008 г., с оглед  осигуряването  на амбициозна  корекция , и да приложи  предвидената  по-
долу  фискална  консолидация , с конкретни  мерки  за осигуряване  на подходящ  напредък  
към средносрочната  цел, за да я постигне  в рамките  на програмния  период , т.е. до 
2011 г. 
4. ДИНАМИКА  НА ДЪЛГА  И ПРОГНОЗИ  
Данните , предоставени  от националните  статистически  служби  на 29 февруари  2008 г., 
показаха  общ държавен  дълг  от около  104 % от БВП  през  2003 г., както  и през  2004 г., 
след  последователни  ревизии  на първоначалните  106—107 % от БВП , по времето  
                                                 
15 ОВ С 49, 22.2.2008 г., стр. 49. 
BG 9   BG когато  беше  инициирана  ППД  за Италия , главно  заради  по-висока  прогноза  за 
равнището  на БВП . През  2005 г., съотношението  на дълга  спрямо  БВП  се увеличи  за 
първи  път от 10 години  насам , с 2 процентни  пункта . Първичният  излишък  почти  не 
допринесе  за намалението  му, докато  в резултат  на бавен  икономически  растеж , 
лихвеният  процент  по държавния  дълг  надвиши  значително  ръста  на номиналния  БВП , 
като по този начин  предизвика  значителен  отрицателен  „ефект  на снежната  топка “. 
Съотношението  на държавния  дълг  отново  се увеличи  през 2006 г., въпреки  
нарастващия  първичен  излишък  и по-малко  отрицателния  „ефект  на снежната  топка “. 
През  тази година  разликата  между  изменението  на държавния  дълг  и бюджетното  салдо  
оказа  особено  негативно  въздействие  върху  динамиката  на дълга , главно  поради  
натрупването  на ликвидни  активи  за финансирането  на прогнозираните  
възстановявания  на ДДС , съгласно  решението  на Съда  на Европейските  общности  за 
ДДС  върху  фирмените  автомобили  (вж. бележка  под линия  8). През  2007 г., 
съотношението  на дълга  спрямо  БВП  намаля  с 2,5 процентни  пункта , като достигна  
104 % от БВП , което  съответства  на равнището  през 2004 г. Този  резултат  бе постигнат  
благодарение  на увеличения  първичен  излишък , който  надвиши  3 % от БВП . Разликата  
между  изменението  на държавния  дълг  и бюджетното  салдо  също  допринесе  за 
намаляването  на съотношението  на дълга , тъй като държавните  ликвидни  активи  бяха  
значително  намалени  в края  на 2007 г. в сравнение  с предходната  година , имайки  
предвид  много  по-малките  от очакваните  възстановявания  на ДДС , за които  
данъкоплатците  са предявили  иск. Освен  това разликата  между  изменението  на 
държавния  дълг  и бюджетното  салдо  през 2007 г. бе положително  повлияна  от 
разпределение  на капитала  в размер  на около  0,2 % от БВП  от страна  на държавно  
предприятие  (SACE SpA). 
Намалението  на дълга  в периода  2006—2007 г. на базата  на нарастващ  първичен  
излишък  и без значителни  увеличаващи  дълга  извънбюджетни  операции  изглежда  е в 
съответствие  с коригирането  на прекомерния  дефицит . Въпреки  това, тъй като 
прогнозите  са първичният  излишък  да спадне  през 2008 г. и не се споменават  мерки  за 
увеличаването  му в средносрочен  план , очаква  се лек спад  на съотношението  на дълга  
през 2008 г. и 2009 г. (при положение , че политиката  остане  непроменена ). 
Прогнозите  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2008 г., при положение , че 
политиката  остане  непроменена , предвиждат  продължително  намаление  на 
съотношението  на държавния  дълг  през 2008 г. и 2009 г., макар  и с по-бавно  темпо  в 
резултат  на влошаващия  се първичен  излишък  и слаб  икономически  растеж . Рискове , 
свързани  с икономическия  растеж  и динамиката  на бюджета , също  могат  да повлияят  
на съотношението  на дълга  спрямо  БВП . 
BG 10   BG 5. ЗАКЛЮЧЕНИЯ  
Дефицитът  на консолидирания  държавен  бюджет  се увеличи  от 3,5 % от БВП  през  
2003 г. и 2004 г. до 4,2 % от БВП  през 2005 г. След  това намаля  до 3,4 % от БВП  през  
2006 г. и 1,9 % през 2007 г., което  е под референтната  стойност  от 3 % от БВП . Мерките  
за намаляване  на дефицита  са главно  от постоянен  характер . Наистина , дефицитът  през  
2006 г. и 2007 г. щеше  да бъде  дори  по-нисък , ако не се отчитат  еднократните  мерки . 
Структурното  салдо , т.е. салдото , коригирано  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл , 
без еднократните  и други  временни  мерки , се подобри  с 3 процентни  пункта  от БВП  за 
периода  2006—2007 г., много  над препоръчаните  от Съвета  усилия  във фискалната  
сфера  на стойност  от 1,6 процентни  пункта  от БВП . Според  прогнозите  на службите  на 
Комисията  от пролетта  на 2008 г., номиналният  дефицит  ще се увеличи  до 2,3 % от 
БВП  през 2008 г. (включително  еднократни  транзакции  на стойност  от около  0,1 % от 
БВП , като дори  без тях дефицитът  ще бъде  под 3 % от БВП , и при положение , че 
политиката  остане  непроменена , до 2,4 % през 2009 г. Това  показва , че дефицитът  е бил 
сведен  под тавана  от 3 % от БВП , по един  заслужаващ  доверие  и устойчив  начин . 
След  като в продължение  на десет  години  намалява , достигайки  стойности  под 104 % 
от БВП  през  2004 г. (в сравнение  с повече  от 121 % от БВП  през 1994 г.), 
съотношението  на държавния  дълг  се увеличи  с 2 процентни  пункта  от БВП  през  
2005 г. и с още 0,6 процентни  пункта  през 2006 г. Съотношението  на дълга  отново  
падна  до 104 % от БВП  през 2007 г. Динамиката  на съотношението  на дълга  бе 
съществено  повлияна  от една  временна  увеличаваща  дълга  финансова  операция  през  
2006 г. и нейното  анулиране  през 2007 г. Без тази операция  съотношението  на дълга  
щеше  да остане  стабилно  през 2006 г., отразявайки  подобрението  в първичния  излишък  
в съответствие  с препоръките  на Съвета . Според  прогнозата  на службите  на Комисията  
от пролетта  на 2008 г., при положение , че политиката  остане  непроменена , 
съотношението  на дълга  се очаква  да падне  до около  102½ % до 2009 г. Може  да се 
смята , че съотношението  на дълга  е намаляло  в съответствие  с коригирането  на 
прекомерния  дефицит  през 2007 г.  
От цялостната  оценка  следва , че прекомерният  дефицит  в Италия  е коригиран . 
Следователно  Комисията  препоръчва  на Съвета  да отмени  решението  си за 
съществуване  на прекомерен  дефицит  в Италия . 
BG 11   BG Таблица  2: Бюджетно  развитие , 2003—2009 г. 
2007 г. 2008 г. 2009 г. 
% от БВП , ако не е посочено  друго   2003 г
. 2004 г
. 2005 г
. 2006 г
. резултат  ПС
(2) COM ПС(2) COM(3)ПС(2) 
Салдо  на консолидирания  държавен  
бюджет  -3,5 -3,5 -4,2 -3,4 -1,9 -
2,4-2,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
- Общи  приходи (5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,
2 46,4 46,3 46,4 45,9 
- Общи  разходи(5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,
6 48,7 48,5 48,7 47,9 
От които : - лихвени  разходи  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   -брутообразуване  на основен  капитал
 2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Първично  салдо  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Еднократни  и временни  мерки  1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Структурно  салдо(1) -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -
2,2-1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Структурно  първично  салдо(1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Брутен  държавен  дълг(4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 10
5,0103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Промяна  в съотношението  на дълга  (a) 
= (б) + (в) + (г) -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -
1,8-0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Вноски : - първично  салдо  (б) -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -
2,5-2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
- ефект  на „снежната  
топка ”(в) 1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
 - разликата  в изменението  
на държавния  дълг и бюджетното  салдо  
(г) -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
Pm ръст  на реалния  БВП  (%) 0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
Pm Разлика  между  фактическия  и 
потенциалния  БВП -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -
0,6-1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
BG 12   BG (1) Салдо  (първично ), коригирано  с отчитане  на фазата  на икономическия  цикъл , с изключение  на 
еднократните  и временни  мерки . 
(2) Салдо , коригирано  с отчитане  на фазата  на икономическия  цикъл  и структурни  салда , както  и разлики  
между  фактическия  и потенциалния  БВП  съгласно  програмата , както  е изчислено  от службите  на 
Комисията  въз основа  на информацията  в програмата . 
(3) При положение , че настоящата  политика  остане  непроменена . 
(4) Промяната  в съотношението  на брутния  дълг  може  да се представи , както  следва : 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 където  t e показател  за време ; D, PD, Y  и SFса съществуващият  държавен  дълг , първичният  дефицит , 
номиналният  БВП  и разликата  в изменението  на държавния  дълг  и бюджетното  салдо  съответно , а i и yса 
средните  разходи  по дълга  и номиналното  нарастване  на БВП . Показателят  в скоби  е ефектът  на 
„снежната  топка ”. 
(5) Бюджетните  данни , предоставени  в ПС за 2009 г., се основават  на предположението , че няма  промени  в 
законодателството . Допълнителни  мерки , които  доведоха  до положителен  ефект  в размер  на 0,4 % от 
БВП , бяха  предприети , за да се постигне  целта  за общото  държавно  салдо . 
Източници : Прогноза  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2008 г. (СОМ ) и актуализираната  през ноември  
2007 г. програма  за стабилност  (ПС) (в скоби , новите  официални  прогнози  на базата  на предположението , че няма  
промени  в законодателството  от март  2008 г.) 
 
 
BG 13   BG Препоръка  за 
РЕШЕНИЕ  НА СЪВЕТА  
за отмяна  на Решение  2005/694/E О за съществуване  на прекомерен  дефицит  в 
Италия  
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
като взе предвид  Договора  за създаване  на Европейската  общност  и по-специално  
член  104, параграф  12 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Комисията , 
като има предвид , че 
(1) С Решение  на Съвета  2005/694/ ЕО16, по препоръка  на Комисията , в съответствие  
с член  104, параграф  6 от Договора , бе решено  че в Италия  съществува  
прекомерен  дефицит . Съветът  отбеляза , че дефицитът  на консолидирания  
държавен  бюджет  е над референтната  стойност , макар  и близо  до нея, от 3 % от 
БВП  през 2003 г., както  и през  2004 г., докато  общият  държавен  брутен  дълг  е в 
размер  от около  106—107 % от БВП  през двете  години , далече  над определената  
от Договора  референтна  стойност  от 60 % от БВП , и през  последните  години  не 
намалява  със задоволителни  темпове . 
(2) На 28 юли 2005 г., в съответствие  с член  104, параграф  7 от Договора  и член  3, 
параграф  4 от Регламент  (ЕО) № 1467/97 от 7 юли 1997 г. на Съвета  относно  
определяне  и изясняване  на прилагането  на процедурата  при прекомерен  
дефицит17, Съветът , въз основа  на препоръка  от Комисията , отправи  препоръка  
към Италия  с оглед  прекратяване  на това положение  на прекомерен  дефицит  
най-късно  до 2007 г. Препоръката  бе публично  оповестена . 
(3) Съгласно  член  104, параграф  12, решението  на Съвета  за наличието  на 
прекомерен  дефицит  следва  да се отмени , когато  Съветът  прецени , че 
прекомерният  дефицит  на съответната  държава -членка  е коригиран .  
(4) В съответствие  с Протокола  относно  процедурата  при прекомерен  дефицит , 
приложен  към Договора , Комисията  предоставя  данните  за изпълнението  на 
процедурата . Като  част от прилагането  на този Протокол , държавите -членки  
трябва  да предоставят  данни  за бюджетните  дефицити  и дълг , както  и за други  
свързани  с тях променливи  два пъти  годишно , а именно  преди  1 април  и преди  
1 октомври , в съответствие  с член  4 от Регламент  (ЕО) 3605/93 от 22 ноември  
1993 г. на Съвета  за прилагане  на Протокола  относно  процедурата  при 
                                                 
16 OВ L 266, 11.10.2005 г., стр. 57. 
17 OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 6. Регламент , последно  изменен  с Регламент  (ЕО) № 1056/2005 ( ОВ L 
174, 7.7.2005 г., стр. 5). 
BG 14   BG прекомерен  дефицит , приложен  към Договора  за създаване  на Европейската  
общност18. 
(5) Въз основа  на данните , предоставени  от Комисията  (Евростат ) в съответствие  с 
член  8ж, параграф  1 от Регламент  (ЕО) № 3605/93, след  направената  от Италия  
преди  1 април  2008 г. нотификация , и основавайки  се на прогнозата  на службите  
на Комисията  от пролетта  на 2008 г., се налагат  следните  заключения :  
– дефицитът  на консолидирания  държавен  бюджет , след  покачване  от 3,5 % 
от БВП  през  2004 г. до 4,2 % от БВП  през 2005 г., бе намален  на 3,4 % от 
БВП  през 2006 г. и накрая  достигна  до 1,9 % от БВП  през  2007 г., което  е 
под референтната  стойност  за дефицита  от 3 % от БВП . Дефицитът  щеше  
да бъде  1,7 % от БВП  през 2007 г., при положение , че не се отчита  
ефектът  на еднократните  мерки  върху  бюджета . Гореспоменатите  
резултати  са съпоставими  с целта  от 2,8 % от БВП , определена  в 
актуализираната  програма  за стабилност  от декември  2006 г.  
– корекцията  се дължи  на увеличение  на постоянните  данъчни  приходи  за 
периода  2006—2007 г., които  значително  надминаха  очакванията . Това  бе 
преди  всичко  благодарение  на по-висока  от очакваната  ефикасност  на 
приетите  мерки  и на малко  по-високия  от очаквания  икономически  
растеж . След  влошаване  с ¼ процентни  пункта  от БВП  през 2005 г., 
структурното  салдо  (т.е. салдото , коригирано  спрямо  фазата  на 
икономическия  цикъл , без еднократни  и други  временни  мерки ) се 
подобри  с 1¾ и 1¼ процентни  пункта  от БВП  през 2006 г. и 2007 г., 
съответно , 
– за 2008 г., прогнозите  от пролетта  на 2008 г. предвиждат  увеличение  на 
дефицита  до 2,3 % от БВП , включително  еднократни  постъпления  от 
продажби  на недвижими  имоти  на стойност  от 0,1 % от БВП . Очакваното  
влошаване  на бюджетното  салдо  ще се дължи  на увеличение  на 
съотношението  на първичните  текущи  разходи  спрямо  БВП  и на по-ниски  
текущи  данъци . Това  отчасти  се компенсира  от очаквания  спад  на 
капиталовите  разходи , който  отразява  натрупаните  значителни  
еднократни  разходи  през  2007 г. Въпреки  че прогнозата  за дефицита  от 
2,3 % от БВП  е само  малко  над официалната  цел за равнището  на 
дефицита  от 2,2 % от БВП , определена  в актуализираната  програма  за 
стабилност  от ноември  2007 г., целта  бе определена  на базата  на 
значително  по-високи  очаквани  резултати  за дефицита  през 2007 г. в 
сравнение  с действителните  резултати . За 2009 г., при положение , че 
политиката  остане  непроменена , прогнозите  от пролетта  предвиждат  
дефицит  на стойност  от 2,4 % от БВП . Това  показва , че дефицитът  е 
сведен  под тавана  от 3 % от БВП  по един  заслужаващ  доверие  и устойчив  
начин . През  2008 г. се очаква  влошаване  на структурното  салдо  с повече  
от ¼ процентни  пункта  от БВП , и при положение , че политиката  остане  
непроменена , се очаква  подобрение  с ¼ процентни  пункта  през 2009 г. 
Това  развитие  трябва  да се разглежда  на фона  на необходимостта  да се 
                                                 
18 OВ L 332, 31.12.1993 г., стр. 7. Регламент , последно  изменен  с Регламент  (ЕО) № 2103/2005 
(OВ L 337, 22.12.2005 г., стр. 1). 
BG 15   BG напредва  към средносрочната  цел (СЦ) за бюджетната  позиция , която  за 
Италия  е един  балансиран  в структурно  отношение  бюджет , 
– след  като в продължение  на десет  години  намалява , достигайки  стойности  
под 104 % от БВП  през 2004 г. (в сравнение  с повече  от 121 % от БВП  
през 1994 г.), съотношението  на държавния  дълг  се увеличи  с 
2 процентни  пункта  от БВП  през 2005 г. и с още 0,6 процентни  пункта  
през 2006 г., достигайки  106½ % от БВП . Съотношението  на дълга  отново  
падна  до 104 % от БВП  през 2007 г. Динамиката  на съотношението  на 
дълга  бе съществено  повлияна  от една  временна  увеличаваща  дълга  
финансова  операция , т.е. натрупване  на ликвидни  активи , през 2006 г. и 
нейното  анулиране  през 2007 г. Без тази операция  съотношението  на 
дълга  щеше  да остане  стабилно  през 2006 г., отразявайки  подобрението  в 
първичния  излишък  в съответствие  с препоръките  на Съвета . Според  
прогнозата  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2008 г., при 
положение , че политиката  остане  непроменена , съотношението  на дълга  
се очаква  да намалее  до около  102½ % до 2009 г. Може  да се смята , че 
съотношението  на дълга  е намаляло  в съответствие  с коригирането  на 
прекомерния  дефицит  през 2007 г.  
(6) По мнението  на Съвета , прекомерният  дефицит  в Италия  е бил коригиран  и, 
следователно , Решение  2005/694/E О следва  да бъде  отменено . 
ПРИЕ  НАСТОЯЩОТО  РЕШЕНИЕ :  
Член  1 
Предвид  цялостната  оценка  следва , че ситуацията  на прекомерен  дефицит  в Италия  е 
коригирана . 
Член  2 
С настоящото  решение  се отменя  Решение  2005/694/E О. 
Член  3 
Адресат  на настоящото  решение  е Република  Италия .  
Съставено  в Брюксел , 
 За Съвета  
 Председател