ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 6.10.2011 
SEC(2011) 1139 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващо  
 
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
относно  специални  разпоредби  по отношение  на Европейския  фонд  за регионално  
развитие  и целта  „Инвестиции  за растеж  и работни  места “ и за отмяна  на 
Регламент  (EО) № 1080/2006 
 
и 
 
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
относно  Кохезионния  фонд  и за отмяна  на Регламент  (EO) № 1084/2006 
 
и 
 
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
относно  специални  разпоредби  за подкрепа  от Европейския  фонд  за регионално  
развитие  по цел „Европейско  териториално  сътрудничество “ 
 
{COM(2011) 614 окончател eн} 
{SEC(2011) 1138 окончател eн}  
 
 {COM(2011) 611 final}  {COM(2011) 612 final} 
 
 2РЕЗЮМЕ  
Настоящият  документ  представлява  оценка  на въздействието  на предложенията  за 
регламенти  за определяне  на разпоредбите  относно  Европейския  фонд  за регионално  
развитие  (ЕФРР ), Кохезионния  фонд  (КФ) и целта  „Европейско  териториално  
сътрудничество “. 
Той е част от пакет  с оценки  на въздействието , който  включва  също  така оценката  на 
въздействието  на Регламента  за определяне  на общоприложими  разпоредби  за 
Европейския  фонд  за регионално  развитие , Европейския  социален  фонд , Кохезионния  
фонд , Европейския  земеделски  фонд  за развитие  на селските  райони  и Европейския  
фонд  за морско  дело  и рибарство , обхванати  от общата  стратегическа  рамка , и за 
определяне  на общи  разпоредби  за Европейския  фонд  за регионално  развитие , 
Европейския  социален  фонд  и Кохезионния  фонд  и за отмяна  на Регламент  (ЕО) 
№ 1083/2006 ( Регламент  за общоприложимите  разпоредби ), както  и оценката  на 
въздействието  на Регламента  относно  ЕСФ . 
1. ДЕФИНИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Европейската  регионална  политика  играе  важна  роля  за мобилизиране  на местните  
активи  и съсредоточаване  върху  развитието  на своя собствен  потенциал . Както  се 
подчертава  в Прегледа  на бюджета  обаче , „бюджетът  на ЕС следва  да се използва  за 
финансиране  на обществените  блага  на ЕС, на дейности , които  държавите -членки  и 
регионите  не могат  да финансират  сами , или в областите , в които  бюджетът  на ЕС 
може  да постигне  по-добри  резултати “. 
Оценката  на въздействието  се ограничава  до трите  области , за които  натрупаният  опит  
сочи , че е необходимо  да се извършат  промени . 
1.1. Предоставяне  на подкрепа  за предприятия  
Оказваната  от политиката  на сближаване  подкрепа  за предприятията  доведе  до 
значителни  резултати . Установено  е, че в периода  2000—2006 г. политиката  на 
сближаване  е допринесла  за създаването  на най-малко  един  млн. работни  места  в 
подпомагани  проекти . Въпреки  това обаче  политиката  не е достатъчно  съсредоточена  
върху  МСП  и иновациите . 
За МСП  например  достъпът  до финансиране  на пазара  за инвестиции  представлява  
сериозен  проблем . Случаят  с предоставянето  на подкрепа  за големи  предприятия  е 
различен , тай като липсата  на достъп  до финансиране  по принцип  не засяга  големите  
предприятия . Фактическите  доказателства  сочат , че преките  помощи  са по-ефикасни  за 
МСП , тъй като „за по-големите  предприятия  положителният  ефект  може  да е по-малък  
в сравнение  с последиците  от изтласкването  встрани  на частните  инвестиции .“ 
Финансирането  на производствените  инвестиции  на големи  предприятия , които  не се 
нуждаят  от публична  интервенция , доведе  до отправянето  на критики , че се предоставя  
финансиране  на предприятия , които  в действителност  не се нуждаят  от него , поради  
което  финансирането  изтласква  частните  инвестиции , вместо  да има добавена  стойност . 
Предназначението  на предоставяната  за предприятията  подкрепа  варира  между  
държавите -членки , като в някои  акцентът  се поставя  върху  солидната  инвестиционна  
 
 3подкрепа , докато  в други  се набляга  сериозно  на мерки  от по-общ характер , като 
иновациите  например . В някои  държави -членки  обаче  дори  несвързана  с иновациите  
подкрепа  играе  много  важна  роля . Настоящият  обхват  на ЕФРР , така както  е определен , 
е прекалено  широк  и допуска  предоставянето  на обща  подкрепа  за предприятията  за 
насърчаване  на предприемачеството  във всички  сектори , независимо  от това дали  са 
налице  трудности  на пазара , свързани  с въпросния  сектор , както  и независимо  от 
приноса  на този сектор  за растежа  и заетостта .  
Следователно  основният  проблем , произтичащ  от настоящия  обхват  на ЕФРР  е, че така 
определеният  обхват  на помощта  за предприятията  е твърде  широк  и че трябва  да се 
постигне  максимална  ефикасност  на предоставяната  на предприятията  помощ  при 
възможно  най-голяма  добавена  стойност . 
1.2. Предоставяне  на подкрепа  за инфраструктурни  проекти  
Основният  проблем , установен  по отношение  на обхвата  на финансирането  на 
транспортна  инфраструктура  в сегашната  политика  на сближаване , е липсата  на 
възможност  да се осигури  съсредоточаване  в достатъчна  степен  върху  приоритетите  на 
ЕС. Отпускането  на средства  за сближаване  наистина  беше  съсредоточено  върху  
приоритетите , набелязани  в насоките  за TEN-T, но не непременно  върху  онези  части , 
които  в момента  на определянето  им бяха  идентифицирани  като най-големи  носители  
на европейска  добавена  стойност . Предизвикателството , преди  което  е изправена  
политиката  на сближаване , ще се изразява  в това, тя да допринася  ефикасно  за 
идентифицираните  нужди  от инвестиции  в размер  на 30 млрд  евро  в основна  
инфраструктура  на TEN-T в държавите , получаващи  подкрепа  от Кохезионния  фонд , до 
2020 г. 
В допълнение , наред  с подобряването  на различните  инструменти  на ЕС в областта  на 
финансирането  на TEN-T, от значение  е и тяхната  координация . До момента  
програмата  за TEN-T беше  съсредоточена  върху  мерки  от по-общ характер , като  
финансирането  на проучвания  за осъществимостта  на проектите , докато  Кохезионният  
фонд  беше  съсредоточен  върху  инвестирането  в инфраструктурни  проекти  Въпросът  за 
координацията  стана  особено  актуален  предвид  факта , че обхватът  на Кохезионния  
фонд , така както  е определен  в Договора , включва  материалните  инвестиции  в TEN-T, 
които  ще се финансират  и по линия  на новопредложения  Механизъм  за свързване  на 
Европа . 
1.3. Териториално  сътрудничество  
Що се отнася  до териториалното  сътрудничество , добавената  стойност  на европейското  
териториално  сътрудничество  се изразява  във факта , че то предлага  възможности  за 
съвместни  действия , необходими  за справяне  с предизвикателства , които  все повече  
придобиват  транснационален /трансрегионален  характер : 
• трансгранични  проблеми ; 
• обмяна  на добри  практики ; 
• взаимно  сътрудничество  там, където  са налице  икономии  от мащаба  и критична  
маса ; 
 
 4• сътрудничество , насочено  към подобряване  на управлението ; 
• сътрудничество  по външните  граници  на ЕС по проблеми , свързани  със 
сигурността  и стабилността , както  и полезни  взаимоотношения . 
Целта  „Европейското  териториално  сътрудничество “ се финансира  по линия  на ЕФРР  и 
разполага  с общ бюджет  в размер  на 8,7 млрд  евро , което  се равнява  на 2,5 % от общия  
размер  на средствата , заделени  за политиката  на сближаване  за периода  2007—2013 г. 
Въпреки  способността  ѝ да се справя  в сегашния  момент  с кръга  от проблеми , изброени  
по-горе, има какво  да се подобри  в програмите  по цел „Европейското  териториално  
сътрудничество “: 
• липса  на стратегическа  насоченост , което  води  до широкообхватни  стратегии  за 
намеса , затрудняващи  постигането  на ясно  откроимо  въздействие ; 
• липса  на ефикасна  координация  за намирането  на компромиси  между  
изискванията  на регламентите  на ЕС и законодателните  рамки  на засегнатите  
държави -членки . 
1.4. Обосновка  на необходимостта  от действие  на равнището  на ЕС 
Действията  на равнище  ЕС са оправдани  както  на основание  целите , посочени  в член  
174 от Договора , така и с оглед  на принципа  на субсидиарност . Правото  на действие  е 
залегнало  в член  3 от Договора  за Европейски  съюз , в който  се посочва , че „[Съюзът ] 
насърчава  икономическото , социалното  и териториалното  сближаване , както  и 
солидарността  между  държавите -членки “, както  и в член  175 от ДФЕС , в който  от 
Съюза  изрично  се изисква  да приложи  тази политика  чрез структурните  фондове , и в 
член  177, в който  се определя  ролята  на Кохезионния  фонд . 
2. ЦЕЛИ 
Общата  цел е определена  в член  176 от ДФЕС  и гласи , че „Европейският  фонд  за 
регионално  развитие  е предназначен  да подпомага  преодоляването  на основните  
различия  между  регионите  в Съюза  посредством  участие  в развитието  и структурното  
приспособяване  на регионите , чието  развитие  изостава , и в конверсията  на регионите  
със западаща  индустрия “. Както  е посочено  в член  177 от Договора , Кохезионният  
фонд  е предназначен  да финансира  „проекти  в областта  на околната  среда  и на 
трансевропейските  мрежи  в областта  на транспортната  инфраструктура “. 
Предвид  обхвата  на настоящата  оценка  на въздействието , специфичните  цели  се 
изразяват  в това, да се гарантира , че средствата  по линия  на ЕФРР  и на Кохезионния  
фонд  се изразходват : 
• ефективно ; 
• ефикасно ; 
• по начин , осигуряващ  висока  европейската  добавена  стойност . 
Оперативните  цели  са свързани  с отделните  обсъждани  въпроси  и са следните : 
 
 5• предоставяне  на подкрепа  на предприятията : да се гарантира , че 
инвестиционната  подкрепа  за предприятията  допринася  за устойчив  растеж  и 
заетост , а предоставянето  на подкрепа  за иновации  — за развитието  на местния  
и регионалния  потенциал ; 
• инфраструктурни  инвестиции : да се гарантира , че е налице  достатъчно  
съсредоточаване  върху  европейските  приоритети ; 
• териториално  сътрудничество : да се гарантира , че е налице  достатъчно  
съсредоточаване  върху  приоритетни  за Европейския  съюз  цели , като на 
държавите -членки  и регионите  се осигурява  свобода  при избора  на тематични  
цели . 
3. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Различните  варианти  на политиката  бяха  включени  в оценката  на въздействието , за да 
може  проблемът  за обхвата  да се разгледа  в съответствие  с набелязаните  цели , като се 
отразят  различните  възможности  — от умерени  промени  на действащите  в момента  
разпоредби  до по-значителни  изменения . 
3.1.1.  Вариант  1 — запазване  на досегашната  политика  
• Обхватът  на ЕФРР  продължава  да е широк  и да е съсредоточен  върху  
производствените  инвестиции  и развитието  на вътрешния  потенциал . 
• Директна  помощ  се предоставя  преди  всичко  на МСП , но не само  на тях. 
3.1.2.  Вариант  2 — по-целенасочена  подкрепа  за големите  
предприятия , съсредоточена  върху  НИРД , иновациите  и ключовите  
базови  технологии  
• Помощ  за общи  производствени  инвестиции  с оглед  създаването  и 
съхраняването  на работни  места  се дава само  на МСП . 
• Подкрепа  за развитието  на вътрешния  потенциал  както  на големите , така и на 
малките  предприятия  посредством  предоставянето  на подкрепа  за регионалното  
и местното  развитие , научните  изследвания  и иновациите . 
3.1.3.  Вариант  3 — на големите  предприятия  не се предоставят  
безвъзмездни  средства ; на МСП  се дава  достъп  само  до заеми  и до 
акционерно  финансиране  
• Всички  производствени  инвестиции  получават  подкрепа  не посредством  
безвъзмездни  средства , а чрез новаторски  инструменти  за финансиране . 
 
 63.2. Обхват  на подкрепата  за инфраструктурни  проекти , предоставяна  
по линия  на ЕФРР  и на Кохезионния  фонд  
3.2.1.  Вариант  1 — запазване  на досегашната  политика  
• ЕФРР  и Кохезионният  фонд  продължават  да финансират  големи  
инфраструктурни  проекти  във всички  региони  на ЕС, като финансирането  е 
съсредоточено  в по-слабо  развитите  региони . Само  бедните  държави -членки  
могат  да се ползват  от финансиране  по линия  на Кохезионния  фонд . 
• В по-слабо  развитите  региони  акцентът  се поставя  както  върху  приоритетните  
проекти  от европейско  значение , набелязани  в новата  рамка  за TEN-T, така и 
върху  изграждането  на второстепенна  инфраструктура . 
• В допълнение  програмата  за TEN-T продължава  да финансира  инфраструктурни  
проекти  с висока  европейска  добавена  стойност  в развитите  региони , като се 
съсредоточава  най-вече върху  интервенции , създаващи  предпоставки  за 
развитие  (като проучвания  за осъществимостта  на проектите  и др.) 
• Националните  оперативни  програми  обхващат  инфраструктурните  инвестиции , 
като приоритетите  се определят  на национално  равнище . 
3.2.2.  Вариант  2 — засилен  акцент  върху  европейските  приоритети  
при големи  инфраструктурни  инвестиции  в по-слабо  развитите  региони  
и механизъм  за свързване  на Европа  в по-силно  развитите  региони  
• Кохезионният  фонд  ще финансира  инфраструктурни  инвестиции , които  се 
вписват  в рамките  на стратегическите  приоритети  на ЕС. Само  бедните  
държави -членки  ще могат  да се ползват  от този фонд . 
• ЕФРР  ще бъде  предназначен  за проекти  от национално  и/или регионално  
значение  
• Големите  инфраструктурни  инвестиции  ще се покриват  от национални  
програми , като съобразяването  на инвестициите  с приоритетните  за ЕС цели  ще 
се гарантира  посредством  задължителен  списък  на стратегическите  
инвестиционни  проекти , които  трябва  да бъдат  реализирани  до 2020 г., подбрани  
и договорени  с държавите -членки  и включени  в договорите  за партньорство . Ще 
бъдат  заделени  средства  за финансирането  на тези проекти . 
• Въвеждането  на предварителни  условия  по отношение  на стратегическото  
планиране  ще придружава  съсредоточаването  върху  стратегически  инвестиции  в 
устойчиво  развит  транспорт . 
• Инвестициите  от национално  и от регионално  значение  ще се степенуват  по 
важност  в зависимост  от приноса  им за устойчивото  развитие  и за мрежата . 
• Специално  предназначеният  за целта  механизъм  за свързване  на Европа  (CEF) 
ще допълва  инвестициите  на политиката  на сближаване  за изграждането  на 
материална  инфраструктура , а не само  инвестициите , създаващи  предпоставки  
 
 7за развитие . CEF ще финансира  инфраструктурни  проекти  с висока  европейска  
добавена  стойност . В рамките  на средствата , отпуснати  на Кохезионния  фонд , 10 
млрд . EUR ще бъдат  заделени  за CEF. 
3.2.3.  Вариант  3 – засилено  съсредоточаване  върху  изграждането  на 
национална  инфраструктура  посредством  Кохезионния  фонд  
• Кохезионният  фонд  ще финансира  инфраструктурни  инвестиции , вписващи  се в 
стратегическите  приоритети  на ЕС за изграждането  на основна  и всеобхватна  
TEN-T. 
• ЕФРР  ще бъде  предназначен  за проекти  от национално  и/или регионално  
значение  
• Както  и при вариант  2 големите  инфраструктурни  инвестиции  ще се покриват  от 
национални  програми . 
• CEF ще съсредоточи  инвестициите  си само  в по-силно  развитите  държави -
членки  и ще финансира  инфраструктурни  проекти  с висока  европейска  добавена  
стойност . 
• Кохезионният  фонд  ще финансира  проекти  в по-слабо  развитите  държави -
членки  и поради  това в географски  план  ще допълва  CEF. Няма  да има 
прехвърляне  на 10 млрд . EUR от Кохезионния  фонд  към CEF. 
3.3. Териториално  сътрудничество : 
3.3.1.  Вариант  1 — запазване  на досегашната  политика  
• Приоритетите  на програмите  за сътрудничество  ще продължат  да бъдат  
определяни  в най-общи  линии .  
• Няма  да се прави  официална  връзка  между  програмите  за сътрудничество  и 
програмите  по цели  „Сближаване “/„Конкурентоспособност “. 
3.3.2.  Вариант  2 — тематична  концентрация  и по-тясна  връзка  с 
други  програми  
• Ще бъде  ограничен  броят  на тематичните  цели , около  които  може  да се 
организира  трансграничното  и транснационалното  сътрудничество . 
• Свързаните  със сътрудничеството  аспекти  ще бъдат  неделима  част от общата  
стратегическа  рамка . 
3.3.3.  Вариант  3 — интегриране  на сътрудничеството  в 
регионалните  програми  
• Отделните  програми  за териториално  сътрудничество  ще престанат  да 
съществуват .  
 
 8• Дейностите  за сътрудничество  ще се осъществяват  в рамките  на 
съществуващите  регионални  програми , в които  ще бъде  включена  възможност  
за предприемане  на действия  за сътрудничество . 
4. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ   
Обхват  на подкрепата  за предприятията , финансирана  от ЕФРР  
При запазване  на досегашната  политика  относително  широкият  обхват  на използване  
дава на държавите -членки  достатъчно  свобода  на действие , за да изберат  онези  области  
за интервенция , които  съответстват  най-добре  на предизвикателствата , пред  които  са 
изправени , като по-голямата  част от подкрепата  се дава на МСП  и за НИРД . Въпреки  
това обаче  продължават  да се предоставят  инвестиции  в подкрепа  и на големи  
предприятия , което  може  да доведе  до изместване  на частните  инвестиции  от 
публичното  финансиране . 
При вариант  2, предоставянето  на подкрепа  на големите  предприятия  ще се ограничи  
до специфични  инвестиции , предназначени  да подкрепят  развитието  на вътрешния  
потенциал  на региона , най-вече в сферата  на иновациите , новите  технологии  и научно -
изследователската  дейност , както  и сътрудничеството  и съвместните  инициативи  
между  големи  предприятия , МСП  и други  институции . Този  вариант  позволява  също  
така да се засили  ролята  на инструментите , които  не се основават  на безвъзмездни  
средства , особено  когато  са свързани  с инвестиционна  подкрепа , за която  по правило  се 
смята , че е по-безопасна  и че води  до по-голяма  загуба  на икономическа  ефективност  в 
сравнение  с инвестициите  в иновации  и в дейности  с висока  степен  на риск . Тези  мерки  
биха  намалили  загубата  на икономическа  ефективност , но в същото  време  ще ограничат  
свободата  на действие  на държавите -членки . 
Забраната  да се предоставя  подкрепа , основаваща  са на безвъзмездни  средства , на 
големи  предприятия , както  се предвижда  при вариант  3, би позволила  да се повишат  
ефикасността  на финансирането  и ,,лостовият  ефект “. Подобна  мярка  обаче  би могла  да 
подейства  демотивиращо  върху  иновационните  и научно -изследователските  дейности , 
необходими  за постигането  на водещите  цели  на ЕС, тъй като безвъзмездната  подкрепа  
дава повече  резултати  за новаторски  проекти  с подчертан  елемент  на НИРД , които  не 
са пряко  насочени  към потребностите  на пазара . Преминаването  от безвъзмездна  към 
подлежаща  на възстановяване  помощ  за големите  предприятия  би могло  да доведе  
също  така до значително  повишаване  на административните  разходи  за управляващи  
органи .  
Предпочетен  бе вариант  2, тъй като той позволява  да се подобри  ефективността  на 
предоставяната  подкрепа , като същевременно  спомага  за развитието  на местния  и 
регионалния  потенциал  и насърчава  растежа  и създаването  на работни  места . 
Обхват  на подкрепата  за инфраструктурни  проекти , предоставяна  по линия  на 
ЕФРР  и на Кохезионния  фонд  
При запазване  на досегашната  политика , извлечените  до момента  ползи  от 
финансирането  на инфраструктурни  проекти  от ЕС ще продължат  да съществуват . 
Въпреки  това обаче  съсредоточаването  върху  европейските  приоритети  в областта  на 
изграждането  и развитието  на мрежи  ще продължи  да не е най-оптимално , а 
 
 9инфраструктурните  инвестиции  в по-богати  региони  ще доведат  до загуба  на 
ефикасност . При липса  на координация  между  политиката  на сближаване  и CEF 
финансирането  на инфраструктурни  проекти  от ЕС ще продължи  да бъде  
фрагментирано . 
При вариант  2, засиленото  съсредоточаване  върху  европейските  приоритети , CEF и 
заделянето  на 10 млрд . EUR от Кохезионния  фонд  биха  позволили  концентрация  върху  
приоритетни  за ЕС проекти . Този  вариант  обаче  ограничава  свободата  на действие  на 
държавите -членки  и регионите . 
Вариант  3 би позволил  съсредоточаването  върху  инфраструктурните  инвестиции  да 
продължи  да бъде  приоритет  на регионите  по цел „Сближаване “, в които  нуждите  от 
базова  инфраструктура  са най-големи . Най-голямото  предимство  на този вариант  е, че 
дава пълна  свобода  на държавите , получаващи  подкрепа  от Кохезионния  фонд , за 
справяне  с регионалните  и националните  приоритети  в тези региони . Основният  
недостатък  на този вариант  е, че дейността  на Кохезионния  фонд  е недостатъчно  
съсредоточена  върху  основни  проекти  на TEN-T. 
Предпочетен  бе вариант  2 въз основа  на европейската  добавена  стойност  и 
координацията  между  CEF и Кохезионния  фонд . 
 
Териториално  сътрудничество  
При запазване  на досегашната  политика  програмите  по цел „Европейското  
териториално  сътрудничество “ ще разполагат  с по-голяма  свобода  при избора  на 
областите  на политиката , по които  биха  искали  да работят . Въпреки  това обаче  липсват  
като цяло  стратегически  приоритети , както  и ясно  определение  на очакваните  от 
програмите  крайни  продукти  и резултати . Освен  това при този вариант  е трудно  да се 
осигури  взаимно  допълване  с други  програми  на ЕС. 
Вариант  2 би позволил  по-добро  привеждане  в съответствие  на програмите  за 
сътрудничество  със стратегията  „Европа  2020“. Той би довел  до подобряване  на 
логиката  за интервенция  в рамките  на програмите  в резултат  на определянето  на целите  
на програмите , както  и на очакваните  крайни  продукти  и резултати . Освен  това би се 
повишило  взаимодействието  с регионални  оперативни  програми . При все това обаче  
този вариант  би могъл  да доведе  до намалена  свобода  на действие  при изготвянето  на 
програмите . 
Вариант  3 би довел  до повишаване  на взаимодействието  и до ползи  за регионалните  
програми  чрез добавянето  на европейско  измерение . При все това обаче  този вариант  
би позволил  осъществяването  на сътрудничество  само  в рамките  на специфични  
проекти , но не би насърчил  развитието  в дългосрочен  план  на интегрирана  стратегия  за 
трансгранична  или транснационална  територия . Съществува  също  така опасност  
европейското  измерение  да бъде  пренебрегнато  при изготвянето  на програмите . 
Разработването  на съвместни  проекти  би било  по-трудно , ако липсва  структура  за 
подкрепа . 
 
 10Предпочетен  бе вариант  2, като бе взетf предвид  засиленото  съсредоточаване  върху  
европейските  приоритети , както  и фактът , че този вариант  осигурява  развитието  на 
ясна  логика  за интервенция  на програмите , както  и повишена  добавена  стойност . 
5. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Системите  за мониторинг  и оценка  на политиката  на сближаване  ще бъдат  подсилени  в 
сравнение  със съществуващите  в момента , като бъде  отделено  по-голямо  внимание  на 
резултатите  и на привеждането  в съответствие  със стратегията  „Европа  2020“. По-
конкретно  ще бъдат  предприети  следните  мерки : 
• Програмите  ще включват  ясно  описание  на очакваните  промени , на начина , по 
който  тези промени  ще допринесат  за постигането  на целите  на стратегията  
„Европа  2020“, както  и на начина , по който  изразходването  на средства  за 
отделни  интервенции  (крайни  продукти ) би допринесло  за осъществяването  на 
промени  (резултати ). За целта  ще се използват  показатели  за крайните  продукти  
и показатели  за резултатите . При необходимост  ще се използва  набор  от общи  
показатели , съобразени  с целите  на стратегията  „Европа  2020“. 
• Всяка  програма  ще включва  рамка  за изпълнение , в която  ще се определят  в 
количествено  изражение  етапни  цели  за всяка  приоритетна  ос, установени  въз 
основа  на ограничен  брой  програмни  показатели , с цел да се даде  ясна  
представа  за напредъка , осъществен  по отношение  на приоритетите , свързани  
със стратегията  „Европа  2020“. 
• Етапните  цели , включени  в рамката  за изпълнение , ще се предлагат  от 
държавите -членки  и ще бъдат  договаряни  между  Комисията  и държавите -
членки .  
• Договорът  за партньорство  ще съдържа  обобщение  на етапните  цели , 
методологията  и основните  принципи . 
Изпълнението  на оперативните  програми  ще се следи  редовно  посредством  набора  от 
програмни  показатели . Годишните  доклади  за изпълнение  ще съдържат  доклади , 
съпоставящи  реализираните  крайни  продукти  и предварително  поставените  цели , 
както  и анализ  на причините  за недостатъчното  изпълнение  на целите , или обратното  
— за тяхното  преизпълнение . Мониторинговите  комитети  ще обсъждат  
необходимостта  от евентуална  промяна  или друга  инициатива , за да се гарантира , че 
програмата  продължава  да изпълнява  своите  цели . Резултатите  също  ще се следят  и ще 
се отчитат  при наличието  на данни , след  което  ще се обсъждат  в мониторинговия  
комитет  и на годишни  срещи  за преглед . 
Предвиждат  се два официални  прегледа  на напредъка , постигнат  по етапните  цели , 
определени  в рамката  за изпълнение . Комисията  ще предприеме  първия  преглед  на 
напредъка , постигнат  по договорените  етапни  цели , през 2017 г. въз основа  на 
годишните  доклади  за изпълнение  по отношение  на усвояването  на фондовете  и 
крайните  продукти . Вторият  преглед  ще се проведе  през 2019 г.