СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

Насоки относно оповестяването на нефинансова информация: Допълнение относно оповестяването на свързана с климата информация

(2019/C 209/01)

Важна бележка Настоящото съобщение е изготвено по силата на член 2 от Директива 2014/95/ЕС на Европейския паррамент и на Съвета (1) с цел да се съдейства на заинтересованите дружества да оповестяват нефинансова информация по подходящ, полезен, съгласуван и по-съпоставим начин. С него се допълват Насоките относно оповестяването на нефинансова информация, приети от Комисията през 2017 г. (C(2017)4234 final). Със съобщението се предоставят незадължителни насоки и не се създават нови правни задължения. Доколкото с настоящото съобщение може да бъде тълкувана Директива 2014/95/ЕС, позицията на Комисията не засяга тълкуванията на тази директива, които може да издаде Съдът на Европейския съюз. Дружествата, които използват настоящите насоки, могат също така да се позовават на международни, съюзни или национални уредби. Настоящото съобщение не представлява технически стандарт и нито лицата, изготвящи нефинансова декларация, нито която и да е страна, независимо дали действа от името на такова лице или не, не могат да твърдят, че нефинансовите декларации са в съответствие с настоящия документ.

Съдържание

1. Въведение 2

1.1. Защо са необходими нови насоки за оповестяването на информация във връзка с климата? 2

1.2. Ползи за дружествата, оповестяващи информация 3

2. Как да се използват настоящите насоки 3

2.1. Общи положения 3

2.2. Същественост 4

2.3. Свързани с климата рискове, зависимости и възможности 5

2.4. Структура на предложената за оповестяване информация 8

2.5. Съответствие с признати рамки и стандарти за оповестяване 8

3. Данни, чието оповестяване се препоръчва, и допълнителни напътствия 8

3.1. Бизнес модел 8

3.2. Политики и процеси за надлежна проверка 9

3.3. Резултати 10

3.4. Основни рискове и тяхното управление 11

3.5. Ключови показатели за резултата от дейността 12

Приложение I: Допълнителни насоки за банките и застрахователните дружества 21

Приложениe II: Съпоставка на изискванията на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация и на данните, чието оповестяване се препоръчва от TCFD 29

1. ВЪВЕДЕНИЕ

1.1. Защо са необходими нови насоки за оповестяването на информация във връзка с климата?

Парижкото споразумение относно изменението на климата от 2015 г., целите за устойчиво развитие на Организацията на обединените нации и Специалният доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (октомври 2018 г.) призовават за ускорени и решителни действия за намаляване на емисиите на парникови газове (ПГ) и за създаването на нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика. ЕС е договорил амбициозни цели за 2030 г. по отношение на намаляването на емисиите на ПГ, възобновяемата енергия и енергийната ефективност (2) и е одобрил правила относно емисиите на ПГ от земеползването, както и цели относно емисиите от леки и лекотоварни автомобили. През 2018 г. Комисията публикува своята стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. (3).

Дружествата и финансовите институции играят решаваща роля при прехода към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика. На първо място, вече са необходими допълнителни годишни инвестиции в размер на 180 милиарда евро, за да бъдат изпълнени свързаните с климата и енергетиката цели на ЕС за 2030 г., и ще бъдат необходими допълнителни средства за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. Много от тези инвестиции представляват значителни възможности за стопанска дейност и голяма част от финансирането ще трябва да дойде от частен капитал. На второ място, дружествата и финансовите институции трябва да разбират по-добре и да подхождат по-успешно към рисковете от отрицателното въздействие върху климата, произтичащи от тяхната стопанска дейност, както и рисковете, които изменението на климата представлява за тяхната стопанска дейност. Бедствия, свързани с метеорологичните условия, причиниха рекордни икономически щети в размер на 283 милиарда евро през 2017 г. и до 2100 г. биха могли да засегнат до две трети от населението на Европа, в сравнение с 5 % в наши дни. По-доброто оповестяване от страна на дружествата на свързана с климата информация може да допринесе за прилагането на Рамковата програма от Сендай за намаляване на риска от бедствия за периода 2015—2030 г., в която се отправя призив към правителствата да оценяват, регистрират, споделят и отчитат публично загубите от бедствия.

През март 2018 г. Комисията публикува Плана за действие за финансиране за устойчив растеж с цел пренасочване на капиталовите потоци към инвестиции, свързани с устойчивото развитие, управление на финансовите рискове, произтичащи от изменението на климата и други екологични и социални проблеми, и насърчаване на прозрачността и дългосрочната ориентираност във финансовата и икономическата дейност (4). Публикуването на нови насоки относно оповестяването от страна на дружествата на свързана с климата информация е част от плана за действие.

Редица други действия от плана за действие зависят в известна степен от това дружествата да оповестяват подходяща свързана с устойчивостта информация. Това включва например предложенията за регламенти за създаване на рамка (таксономия) за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие (5), относно оповестяванията в областта на устойчивостта на институционалните инвеститори и лицата, управляващи активи (6), както и относно референтните показатели, свързани с въглеродните емисии (7).

Без достатъчна, надеждна и съпоставима свързана с устойчивостта информация от дружествата, в които е инвестирано, финансовият сектор не може ефикасно да насочва капитала към инвестиции, водещи до намирането на решения на кризите пред устойчивостта, пред които сме изправени, и не може ефективно да идентифицира и управлява рисковете за инвестициите, които ще възникват в следствие на тези кризи.

Оповестяването на корпоративна свързана с климата информация се подобри през последните години. Въпреки това все още съществуват съществени празнини и има спешна необходимост от по-нататъшно подобряване на количеството, качеството и съпоставимостта на оповестяваната информация, за да се отговори на потребностите на инвеститорите и другите заинтересовани страни.

През юни 2017 г. Работната група за оповестяване на финансова информация във връзка с климата (TCFD), създадена от Съвета за финансова стабилност на Г-20, публикува препоръки, за да насърчи финансовите институции и нефинансовите дружества да оповестяват информация относно свързани с климата рискове и възможности (8). Препоръките на TCFD са широко признати като авторитетно ръководство относно оповестяването на съществена от финансова гледна точка свързана с климата информация и Комисията насърчава дружествата да ги прилагат. Редица правителства и финансови регулаторни органи по света са изразили подкрепа за препоръките и ги включват в своите собствени насоки и рамки на политиката. Някои от примерите са Австралия, Канада, Хонконг, Япония, Сингапур и Южна Африка, както и някои държави — членки на ЕС.

В настоящите допълнителни насоки са включени препоръките на TCFD и са предоставени указания за дружествата, които са в съответствие с Директивата относно оповестяването на нефинансова информация и препоръките на TCFD.

Техническата експертна група по финансирането за устойчиво развитие, сформирана от Комисията през юни 2018 г., предостави препоръки относно оповестяването на свързана с климата информация, които са използвани като основа за настоящите насоки. Настоящите насоки вземат предвид отзивите на от заинтересованите страни относно препоръките на техническата експертна група по финансирането за устойчиво развитие, както и резултатите от целева онлайн консултация, проведена от службите на Европейската комисия през периода февруари — март 2019 г. (9).

1.2. Ползи за дружествата, оповестяващи информация

Подобряването на оповестяването на свързана с климата информация може да носи ползи за самите дружества, оповестяващи информация, като например:

— по-добри осведоменост и разбиране за свързаните с климата рискове и възможности в рамките на дружеството, по-добро управление на риска и по-информирано вземане на решения и стратегическо планиране;

— по-разнообразна база от инвеститори и потенциално по-ниски разходи за капитал в резултат например на включването в активно управлявани инвестиционни портфейли и фокусирани върху устойчивостта индекси, както и на подобрен кредитен рейтинг за целите на емитиране на облигации и по-добри оценки на кредитоспособността за целите на банкови заеми;

— по-конструктивен диалог със заинтересованите страни, по-специално инвеститори и акционери;

— по-добри корпоративна репутация и поддържане на социалния лиценз (т.е. положителни възприятия на обществеността).

2. КАК ДА СЕ ИЗПОЛЗВАТ НАСТОЯЩИТЕ НАСОКИ

2.1. Общи положения

Дружествата следва да тълкуват настоящите допълнителни насоки заедно със съответното национално законодателство, транспониращо Директивата относно оповестяването на нефинансова информация (2014/95/ЕС) („ДОНИ“), и при необходимост — заедно с текста на самата директива.

Те следва също така да вземат предвид Незадължителните насоки относно оповестяването на нефинансова информация, публикувани от Комисията през юни 2017 г. (10), в които се съдържат шест основни принципа за добро оповестяване на нефинансова информация, а именно че оповестяваната информация следва да бъде: 1) съществена; 2) обективна, балансирана и разбираема; 3) цялостна, но кратка; 4) стратегическа и ориентирана към бъдещето (11); 5) ориентирана към заинтересованите страни; и 6) последователна и съгласувана. Всички тези принципи и останалите раздели от незадължителните насоки се прилагат както е уместно към настоящите допълнителни насоки.

Дружествата се насърчават също така да четат препоръките на Работната група за оповестяване на финансова информация във връзка с климата (TCFD) и, ако е уместно, допълнителните насоки за финансовия сектор и за дружествата, осъществяващи дейност в секторите на енергетиката, транспорта, производството на материали и строителството, селското стопанство, храните и горските продукти (12).

Както общите насоки, публикувани през 2017 г., настоящите допълнителни насоки относно оповестяването на свързана с климата информация са незадължителни. Дружествата могат да изберат алтернативни подходи за оповестяване на свързана с климата информация, при условие че те отговарят на правните изисквания.

В настоящите насоки се признава, че съдържанието на оповестяваната свързана с климата информация може да се различава при различните дружества в зависимост от редица фактори, включително сектора на дейност, географското местоположение и естеството и мащаба на свързаните с климата рискове и възможности.

Методологиите и най-добрите практики в областта на оповестяването на свързана с климата информация се развиват бързо. Поради това в насоките се признава, че е необходим гъвкав подход. На дружествата и други организации енергично се препоръчва да продължат да въвеждат иновации и допълнително да подобряват оповестяването на свързана с климата информация, като не се ограничават с препоръките в настоящите насоки. Дружествата следва също така да гарантират, че техният подход към оповестяването на свързана с климата информация се актуализира редовно в съответствие с най-новите научни доказателства.

Настоящите насоки нямат за цел да насърчават самостоятелното оповестяване на свързана с климата информация. На дружествата се препоръчва, когато е уместно, да интегрират свързаната с климата информация с друга финансова и нефинансова информация в своите доклади.

Мястото по подразбиране за нефинансовата декларация съгласно Директивата относно оповестяването на нефинансова информация е в доклада за дейността на дружеството, въпреки че много държави членки са избрали възможността да позволят на дружествата да публикуват нефинансовата си декларация в отделен доклад. TCFD предлага данните, чието оповестяване препоръчва, да бъдат включвани в основните „годишните финансови досиета“ на дружеството (13).

Дружествата следва във всички случаи да гарантират, че свързаната с климата информация е лесно достъпна за предвидените ползватели. Ако дружествата използват кръстосани препратки към други доклади или документи, това трябва да се прави по лесен и удобен за ползвателя начин, например като се прилага практическото правило за „външна препратка чрез най-много едно щракване с мишката“.

Настоящите насоки са предназначени за използване от дружества, които попадат в обхвата на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация (14). Те обаче могат да бъдат полезни и за други дружества, които желаят да оповестяват свързана с климата информация.

2.2. Същественост

В съответствие с Директивата относно оповестяването на нефинансова информация от дружеството се изисква да оповестява информация в степен, необходима за разбиране на развитието, резултатите, състоянието на предприятието и въздействието на неговата дейност, отнасяща се до екологичните и социалните въпроси и въпросите, свързани със служителите, зачитането на правата на човека, борбата с подкупите и корупцията (15). Може да се счита, че свързаната с климата информация попада в категорията на екологичните въпроси.

Както е посочено в Незадължителните насоки относно оповестяването на нефинансова информация на Комисията от 2017 г., с формулировката относно „въздействието на дейността [на предприятието]“ се въвежда нов елемент, който трябва да се взема предвид при преценката на съществения характер на нефинансовата информация. На практика в Директивата относно оповестяването на нефинансова информация перспективата по отношение на съществеността е двустранна:

— Посочването на „развитието, резултатите [и] състоянието“ на дружеството означава финансова същественост в широкия смисъл на въздействие върху стойността на дружеството. Свързана с климата информация следва да бъде оповестявана, ако това е необходимо за разбирането на развитието, резултатите и състоянието на дружеството. Обикновено тази перспектива е от най-голям интерес за инвеститорите.

— Посочването на „въздействието на дейността [на предприятието]“ означава същественост по отношение на екологичните и социалните въпроси. Свързана с климата информация следва да бъде оповестявана, ако това е необходимо за разбирането на външните въздействия на дружеството. Обикновено тази перспектива е от най-голям интерес за гражданите, потребителите, служителите, бизнес партньорите, общностите и организациите на гражданското общество. Въпреки това все повече инвеститори също трябва да са информирани за въздействието върху климата на дружествата, в които е инвестирано, за да разбират и измерват по-добре въздействието върху климата на своите инвестиционни портфейли.

Дружествата трябва да обмислят използването на предложената за оповестяване информация в настоящите насоки, ако преценят, че климатът представлява съществен въпрос от една от тези две перспективи.

Тези две перспективи по отношение на риска вече се припокриват в някои случаи и вероятността да се припокриват в бъдеще нараства. Тъй като пазарите и публичните политики се развиват в отговор на изменението на климата, положителните и/или отрицателните въздействия на дружествата върху климата във все по-голяма степен ще се превръщат във възможности и/или рискове за стопанската дейност, които са съществени от финансова гледна точка.

Перспективата по отношение на съществеността на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация обхваща съществеността както от финансова, така и от екологична и социална гледна точка, докато перспективата на TCFD (Работната група за оповестяване на финансова информация във връзка с климата) обхваща само съществеността от финансова гледна точка.

Фигура 1

Двустранната перспектива по отношение на съществеността на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация в контекста на оповестяването на свързана с климата информация

Когато оценяват съществеността на свързаната с климата информация, дружествата следва да предвидят по-дългосрочен времеви хоризонт, отколкото обикновено се използва за финансовата информация. На дружествата се препоръчва да не правят прибързано заключение, че климатът не е съществен въпрос, само защото за някои свързани с климата рискове се счита, че са дългосрочни по характер.

При оценката на съществеността на свързаната с климата информация дружествата следва да разгледат цялата си верига на създаване на стойност, както нагоре, така и надолу по веригата на доставките.

Като се имат предвид системните и всеобхватни последици от изменението на климата, повечето обхванати от директивата дружества вероятно ще заключат, че климатът е съществен въпрос. На дружествата, които стигнат до заключението, че климатът не е съществен въпрос, се препоръчва да обмислят изготвянето на декларация в този смисъл, в която се обяснява как е достигнато това заключение.

2.3. Свързани с климата рискове, зависимости и възможности

Свързани с климата рискове

Съгласно Директивата относно оповестяването на нефинансова информация свързаната с климата информация следва да включва, в необходимата степен, както основните рискове за развитието, резултатите и състоянието на предприятието в резултат на изменението на климата, така и основните рискове от отрицателно въздействие върху климата в резултат на дейността на дружеството. Информацията, предложена за оповестяване в настоящите насоки, отразява тези две перспективи по отношение на риска.

Освен ако в текста не е посочено друго, се приема, че упоменаването на рискове означава както рискове от отрицателно въздействие върху дружеството (свързани с прехода рискове и физически рискове — вж. по-долу), така и рискове от отрицателно въздействие върху климата.

И двата вида риск — рисковете от отрицателно въздействие върху дружеството и рисковете от отрицателно въздействие върху климата — могат да възникнат от собствените операции на дружествата и могат да настъпят по цялата верига на създаване на стойност, както нагоре, така и надолу по веригата на доставките.

1) Рискове от отрицателно въздействие върху климата

Следват някои примери за рискове от отрицателно въздействие върху климата:

— Промишленото производствено съоръжение на дадено дружество може директно да отделя парникови газове (ПГ) в атмосферата.

— Енергията, която дружеството купува за осъществяване на операциите си, може да е била произведена от изкопаеми горива.

— Продуктът, който дружеството произвежда, може да изисква потреблението на изкопаеми горива, например в случая с автомобили, които работят с бензин или дизел.

— Производството на материали, използвани от дружеството, може да води до емисии на ПГ нагоре по неговата верига на създаване на стойност. Такъв може да е случаят при дружества, които използват материали като цимент или алуминий в своите производствени процеси. По подобен начин дружество, произвеждащо или преработващо горски или селскостопански стоки, включително в сектори като хранително-вкусовата промишленост, производството на облекла или дървообработващата промишленост, би могло да причинява пряко или косвено промени в земеползването, включително обезлесяване и деградация на горите и свързани с това емисии на ПГ.

2) Риск от отрицателно въздействие върху дружеството

Рисковете от изменението на климата за финансовите резултати на дружеството могат да бъдат категоризирани като физически рискове или свързани с прехода рискове (16).

Свързани с прехода рискове са рискове за дружеството, които възникват при прехода към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика. Сред тях са следните:

— рискове, свързани с политиката, например в резултат на изискванията за енергийна ефективност, механизмите за определяне на цени на въглеродните емисии, които увеличават цената на изкопаемите горива, или политиките за насърчаване на устойчивото земеползване;

— правни рискове, например рискът от съдебни спорове поради неуспешно избягване или свеждане до минимум на неблагоприятните въздействия върху климата или неуспешно адаптиране към изменението на климата;

— технологични рискове, например ако технология с по-малко вредно въздействие върху климата замени технология, носеща повече вреди за климата;

— пазарни рискове, например ако изборът на потребителите и бизнес клиентите се пренасочи към продукти и услуги, които са по-малко вредни за климата;

— рискове за репутацията, например трудността да се привлекат и задържат клиенти, служители, бизнес партньори и инвеститори, ако дадено дружество има репутация, че уврежда климата.

По принцип дружество с по-голямо отрицателно въздействие върху климата ще бъде по-изложено на свързани с прехода рискове.

Физически рискове са рисковете за дружеството, които възникват вследствие на физическите въздействия на изменението на климата. (17) Сред тях са следните:

— рискове от остри физически увреждания, които възникват вследствие на определени събития, особено метеорологични явления като бури, наводнения, пожари или горещини, които могат да увредят производствените съоръжения и да нарушат веригите на създаване на стойност;

— рискове от хронични физически увреждания, които възникват вследствие на по-дългосрочни изменения на климата, като температурни промени, повишаване на морското равнище, намалено наличие на вода, загуба на биологично разнообразие и промени в производителността на земята и почвите.

Експозицията на физически рискове на дадено дружество не зависи пряко от това дали това дружество оказва отрицателно въздействие върху климата.

Зависимост от природен, човешки и социален капитал

Много дружества зависят от природен капитал (18). Ако самият природен капитал е застрашен от изменението на климата, тогава дружеството ще бъде изложено на свързани с климата рискове, особено на физически рискове. Поради това дружествата следва внимателно да отчетат зависимостите си от природен капитал, когато идентифицират и оповестяват своите свързани с климата рискове. Например едно селскостопанско предприятие може да зависи от различни видове природен капитал, като вода, биологично разнообразие и производителност на земята и почвите, които всички са уязвими по отношение на изменението на климата. От такова предприятие ще се очаква да обясни тези зависимости, когато оповестява своите свързани с климата рискове.

Много дружества зависят също така от човешки и социален капитал, като например уменията и мотивацията на служителите, както и равнището на доверие, с което дружеството се ползва сред външните заинтересовани страни. Дружествата следва да интегрират информацията относно човешкия и социалния капитал, както е уместно, в оповестяването по въпроси, свързани с климата. Така например, служителите могат да бъдат от решаващо значение за разработването на иновативни продукти и услуги с ниски въглеродни емисии.

Свързани с климата възможности

Свързаните с климата рискове често могат да бъдат превърнати във възможности от дружества, предлагащи продукти и услуги, които допринасят за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата.

Адаптирането към изменението на климата означава предвиждане на неблагоприятните последици от изменението на климата и предприемане на подходящи действия за предотвратяване или свеждане до минимум на щетите, които могат да причинят. То включва възможности за стопанска дейност като нови технологии за по-ефикасно използване на оскъдните водни ресурси или изграждането на нови съоръжения за защита срещу наводнения.

Смекчаването на последиците от изменението на климата се отнася до усилията за намаляване или предотвратяване на емисиите на ПГ. Примерите за възможности за стопанска дейност, свързани със смекчаването, включват възобновяема енергия или изграждането на сгради и транспортни системи с по-голяма енергийна ефективност.

Таксономията на икономически дейности, свързани с устойчивото развитие, предложена от Комисията като част от Плана за действие за финансиране на устойчив растеж, има за цел да се идентифицират и класифицират свързаните с климата възможности.

На фигура 2 е показана връзката между свързаните с климата рискове и възможности.

Фигура 2

Свързани с климата рискове и възможности

Свързани с климата рискове и възможности по цялата верига на създаване на стойност

Когато оповестяват информация относно своите свързани с климата рискове, зависимости и възможности, дружествата следва, когато е уместно и пропорционално, да вземат предвид цялата си възходяща и низходяща верига на създаване на стойност. За дружествата, участващи в производствени дейности, това означава да следват подхода на целия жизнен цикъл на продукта, при който се отчитат свързаните с климата въпроси във веригата на доставките и снабдяването със суровини, както по време на употребата на продукта, така и когато той достигне края на жизнения си цикъл. Дружествата, предоставящи услуги, включително финансови услуги, също ще трябва да отчитат въздействието върху климата на дейностите, които подкрепят или улесняват.

Когато във веригата на създаване на стойност участват МСП, дружествата се насърчават да им оказват подкрепа за предоставяне на изискваната информация.

2.4. Структура на предложената за оповестяване информация

В настоящите насоки се предлага оповестяване на свързана с климата информация за всяка от петте области на оповестяване, описани в Директивата относно оповестяването на нефинансова информация: а) бизнес модел, б) политики и надлежна проверка, в) резултат от политиките, г) основни рискове и управление на рисковете и д) ключови показатели за резултата от дейността.

За всяка област на оповестяване в насоките са определени ограничен брой данни, чието оповестяване се препоръчва. Предприятието следва да разгледа данните, чието оповестяване се препоръчва, в степента, необходима за разбиране на развитието, резултатите, състоянието на предприятието и въздействието на неговата дейност.

След данните, чието оповестяване се препоръчва, са предоставени допълнителни напътствия за всяка област на оповестяване. Допълнителните напътствия се състоят от предложения за по-подробна информация, която дружествата могат да преценят да включат като част от данните, чието оповестяване се препоръчва. Освен това в приложение I са дадени допълнителни напътствия за банките и застрахователните дружества.

Когато решават дали и до каква степен да използват данните, чието оповестяване се препоръчва, и по-подробните предложения, включени в допълнителните напътствия, в това число допълнителните напътствия за банките и застрахователните дружества в приложение I, дружествата следва да вземат предвид принципите за добро оповестяване на нефинансова информация, залегнали в Незадължителните насоки относно оповестяването на нефинансова информация на Комисията от 2017 г., включително принципите, че оповестяваната информация следва да бъде: съществена; обективна, балансирана и разбираема; и цялостна, но кратка.

Мащабът на свързаните с климата рискове и възможности, които дружеството идентифицира, ще бъде важен фактор при преценката дали и до каква степен това дружество ще използва данните, чието оповестяване се препоръчва, и допълнителните напътствия.

2.5. Съответствие с признати рамки и стандарти за оповестяване

На дружествата се препоръчва да оповестяват информация в съответствие с широко признати стандарти и рамки за оповестяване, за да постигнат максимална съпоставимост в полза на своите заинтересовани страни. За да допринесат за сближаването на равнище ЕС и световно равнище, настоящите насоки се позовават на редица признати рамки и стандарти за оповестяване.

В частност те включват данните, чието оповестяване се препоръчва от Работната група за оповестяване на финансова информация във връзка с климата (TCFD), които сами по себе си са приведени в съответствие с други основни рамки. Данните, чието оповестяване се препоръчва от TCFD, са посочени отделно в настоящите насоки. В приложение II са представени изискванията за оповестяване на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация, съпоставени с данните, чието оповестяване се препоръчва от TCFD.

Освен препоръките на TCFD, в настоящите насоки специално са взети предвид и стандартите и рамките, разработени по линия на Глобалната инициатива за отчитане (ГИО), Проекта за разкриване на въглеродна информация (CDP), Съвета по стандарти за оповестяване на информация относно климата (CDSB), Съвета за стандарти за отчитане на устойчивото развитие (SASB), Съвета за международно интегрирано отчитане (IIRC) и Схемата на ЕС за управление по околна среда и одит (EMAS) (19).

3. ДАННИ, ЧИЕТО ОПОВЕСТЯВАНЕ СЕ ПРЕПОРЪЧВА, И ДОПЪЛНИТЕЛНИ НАПЪТСТВИЯ

3.1. Бизнес модел

Много е важно заинтересованите страни да разбират гледната точка на дружеството относно това как изменението на климата въздейства върху неговия бизнес модел и стратегия и как неговите дейности могат да влияят върху климата в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план. За да оповестяват адекватна информация по свързани с климата въпроси, дружествата ще трябва да използват по-дългосрочна перспектива от обичайната, която прилагат за финансовата отчетност.

Свързаните с климата рискове и възможности на едно дружество зависят от естеството на неговата дейност, географските му местоположения и състоянието му при прехода към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика.

За да включат по подходящ начин потенциалните ефекти от изменението на климата в своите процеси на планиране, дружествата следва да обмислят как могат да се развият свързаните с климата рискове и възможности и техните потенциални последици за стопанската дейност при различни условия. Един от начините за оценка на тези последици е чрез използване на анализ на сценарии.

Дружествата, които не разгледат по подходящ начин бизнес модела и стратегията си в светлината на изменението на климата, могат едновременно да окажат отрицателно въздействие върху климата и да понесат отрицателни въздействия върху стопанската си дейност, например върху отчета за приходите и разходите, финансирането, бъдещата регулаторна тежест и „социалния лиценз“. От друга страна, идентифицирането на нови свързани с климата възможности може да укрепи бизнес модела и перспективите за печалба на едно дружество.

Таблица 1

Оповестяване относно бизнес модела

Опишете въздействието на свързаните с климата рискове и възможности върху бизнес модела, стратегията и финансовото планиране на дружеството. [Обхваща буква б) от елемент „Стратегия“ от препоръките на TCFD] Опишете начините, по които бизнес моделът на дружеството може да окаже въздействие върху климата, както положително, така и отрицателно. Опишете устойчивостта на бизнес модела и стратегията на дружеството, като вземете предвид различните свързани с климата сценарии през различни времеви хоризонти, включително сценарий за повишаване на температурите с най-малко 2 °C или по-малко, както и сценарий за повишаването им с 2 °C или повече (20). [Обхваща буква в) от елемент „Стратегия“ от препоръките на TCFD]

Допълнителни напътствия

— Опишете всички промени в бизнес модела и стратегията на дружеството за справяне със свързаните с прехода рискове и физическите рискове и за оползотворяване на възможностите за стопанска дейност, свързани с климата.

— Опишете зависимостите на дружеството от природен капитал, като вода, земя, екосистеми или биологично разнообразие, който е изложен на риск поради изменението на климата.

— Опишете как всяка промяна в бизнес модела и стратегията на дружеството, насочена към смекчаване на последиците и/или адаптиране към изменението на климата, ще промени нуждите на дружеството от човешки капитал.

— Опишете възможностите, свързани с ефективността на ресурсите и икономиите на разходи, приемането на енергийни източници с ниски емисии, разработването на нови продукти и услуги, достъпа до нови пазари и изграждането на устойчивост по цялата верига на създаване на стойност.

— Разкрийте как дружеството е избрало сценарии.

— Опишете как дейностите на дружеството допринасят за изменението на климата чрез емисиите на ПГ, включително от обезлесяване, деградация на горите или промени в земеползването.

3.2. Политики и процеси за надлежна проверка

Системите за управление и контрол са от ключово значение за разбирането от страна на заинтересованите страни на надеждността на подхода на дружествата към свързаните с климата въпроси. Информацията относно ангажираността на управителния съвет и ръководството, по-специално техните съответни отговорности във връзка с изменението на климата, дава представа на заинтересованите страни за равнището на осведоменост на дружествата по свързаните с климата въпроси. Когато описва ролята на съвета, дружеството може да пожелае да посочи всички декларации за корпоративно управление, които е задължено да публикува.

Заинтересованите страни могат да проявят интерес и към политиките на дружеството и всички свързани с тях цели, които доказват ангажимента му към смекчаване на последиците и адаптиране към изменението на климата, както и към неговите процеси за надлежна проверка. Това ще помогне на заинтересованите страни да разберат умението на дружеството да управлява дейността си, така че да сведе до минимум свързаните с климата рискове, да ограничи отрицателните въздействия върху климата и да увеличи максимално положителните въздействия по цялата верига на създаване на стойност.

Политиките и процесите, засягащи свързани с климата теми, могат да бъдат отделни или включени в други политики и оперативни процеси. Така например, процесите за надлежна проверка, при които се взема предвид климатът, могат да бъдат включени в рамката за управление на риска на дружеството. Дружеството може да поиска да обясни подхода си за управление на свързаните с климата въпроси, както и причината да избере този подход.

Таблица 2

Оповестяване относно политики и процеси за надлежна проверка

Да се опишат всички свързани с климата политики на дружеството, включително всички политики за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата. Да се опишат всички свързани с климата цели, които дружеството е определило като част от политиките си, особено целите за намаляване на емисии на ПГ, и по какъв начин целите на дружеството са свързани с националните и международните цели, и по-специално с Парижкото споразумение. Да се опише надзорът на съвета върху свързани с климата рискове и възможности. [Обхваща буква а) от елемент „Управление“ от препоръките на TCFD] Да се опише ролята на ръководството при оценяването и управлението на свързаните с климата рискове и възможности и да се обяснят мотивите за избора на подход. [Обхваща буква б) от елемент „Управление“ от препоръките на TCFD]

Допълнителни напътствия

— Да се опише ангажиментът на дружеството към неговата верига на създаване на стойност по свързани с климата въпроси, като се обясни по какъв начин то се ангажира с партньорите нагоре и надолу по веригата, за да насърчи смекчаването на последиците и/или адаптирането към изменението на климата;

— да се обясни как свързаните с климата въпроси са включени в оперативния процес на вземане на решения на дружеството;

— да се опишат всички поети от дружеството ангажименти към публичните политики по свързани с климата въпроси, включително членство във всички съответни организации или заинтересовани групи;

— да се опише дали, как и на какви равнища (по-специално на равнище съвет и ръководство) дружеството има достъп до експертни знания по свързани с климата въпроси, от собствения си вътрешен капацитет и/или от външни източници;

— да се опишат всички политики за служителите, които са свързани с климата, например инвестиции в необходими умения за прехода към технологии с ниски нива на въглеродни емисии или мерки за осигуряване на безопасното изпълнение на задачите от страна на служителите в един изменящ се климат;

— да се опише дали и как политиката за възнагражденията на дружеството отчита свързаните с климата резултати, включително резултатите спрямо поставените цели;

— да се оповестят всички свързани с енергията цели, които дружеството е определило като част от политиките си (вж. раздел 3.5);

— да се обяснят мотивите на дружеството за подбора на свързаните с климата цели;

— в случай на дружества от сектора на земеползването да се опишат целите, свързани с поглътителите на ПГ (абсорбиране на ПГ).

3.3. Резултати

Оповестяването на резултатите от свързаните с климата политики помага на заинтересованите страни да проследяват и да оценяват развитието, състоянието, резултатите и въздействието на дружеството вследствие на неговите политики. При оценката на резултатите си дружеството доказва последователността на стратегията, действията и решенията си, свързани с изменението на климата, чрез определяне на цели и оповестяване на изпълнението им.

Количествените аспекти, като показателите в подкрепа на анализите, са обхванати в раздел 3.5 „Ключови показатели за резултата от дейността“ от настоящите насоки.

Таблица 3

Оповестяване относно резултатите

Да се опишат резултатите от политиката на дружеството в областта на изменението на климата, включително резултатите от дейността на дружеството, спрямо използваните показатели и определените цели за управление на свързаните с климата рискове и възможности. [Обхваща буква в) от елемент „Показатели и цели“ от препоръките на TCFD]. Да се опише развитието на емисиите на ПГ спрямо определените цели и свързаните с тях рискове във времето. [Обхваща буква б) на елемент „Показатели и цели“ от препоръките на TCFD].

Допълнителни напътствия

— Да се опише как резултатите от дейността на дружеството по отношение на климата влияят на неговите финансови резултати, когато това е възможно, с позоваване на финансовите КПРД.

3.4. Основни рискове и тяхното управление

Много е важно инвеститорите и другите заинтересовани страни да са запознати с начините, по които дружеството определя свързаните с климата рискове, основните рискове, които е идентифицирало, и как управлява тези рискове.

Оповестяването на информация относно рисковете следва да включва рисковете на дружеството, които имат отрицателно въздействие върху климата, и рисковете от изменението на климата, които имат отрицателно въздействие върху дружеството (свързани с прехода рискове и физически рискове), и това дали и по какъв начин двата вида рискове са свързани. На дружествата се препоръчва, когато решават каква информация да оповестят относно рисковете, да вземат предвид дадените в раздел 2.3 определения на понятието „риск“.

Когато оповестяват информация относно свързани с климата рискове, дружествата следва да предвидят по-дългосрочен времеви хоризонт, отколкото обикновено използват за финансовите рискове.

В някои случаи несъответствията в данните и методиките могат да затруднят представянето на количествената информация относно свързаните с климата рискове, особено що се отнася до по-дългосрочни времеви хоризонти. В такива случаи на дружествата се препоръчва да представят качествена информация, докато тези проблеми, свързани с данните и методиките, не бъдат отстранени по подходящ начин.

Таблица 4

Оповестяване относно основните рискове и тяхното управление

Да се опишат процесите на дружеството за определяне и оценяване на свързаните с климата рискове в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план и да се оповести как дружеството определя понятията краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план (21). [Обхваща буква a) от елемент „Управление на риска“ от препоръките на TCFD] Да се опишат основните свързани с климата рискове, които дружеството е идентифицирало в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план по цялата верига на създаване на стойност, и всички направени допускания при установяването на тези рискове. [Обхваща буква a) от елемент „Стратегия“ от препоръката на TCFD]. Това описание следва да съдържа основните рискове, произтичащи от зависимостите от природния капитал, застрашен от изменението на климата, като вода, земя, екосистеми и биологично разнообразие. Да се опишат процесите за управление на свързаните с климата рискове (ако е приложимо, начините, по които се вземат решения за смекчаване, прехвърляне, приемане или контролиране на тези рискове) и начините, по които дружеството управлява конкретните свързани с климата рискове, които е идентифицирало. [Обхваща буква б) от елемент „Управление на риска“ от препоръките на TCFD] Да се опише как процесите за идентифициране, оценяване и управление на свързаните с климата рискове са включени в цялостното управление на риска на дружеството. [Обхваща буква в) от елемент „Управление на риска“ от препоръките на TCFD] Важен аспект на това описание е как дружеството определя относителното значение на свързаните с климата рискове във връзка с други рискове.

Допълнителни напътствия

— Да се опишат всички мерки за адаптиране към изменението на климата, предприети от дружеството като част от неговия процес на управление на риска;

— да се даде подробна разбивка на основните свързани с климата рискове по стопанска дейност;

— да се даде подробна разбивка на основните свързани с климата рискове по географско местоположение;

— да се идентифицират местоположенията, които са от решаващо значение за веригите на създаване на стойност, включително операциите, доставчиците и пазарите;

— да се опише как дружеството определя и прилага ограничения за свързаните с климата рискове, включително всички използвани фактори за изостряне на вниманието на ръководството към проблемите;

— да се опишат процесите за приоритизиране на свързаните с климата рискове, включително всички приложени прагове, и да се посочи кои рискове по цялата верига на създаване на стойност се считат за най-значителни;

— да се категоризират основните рискове от изменението на климата за финансовите резултати на дружеството според това дали те са рискове, свързани с прехода (политически, правни, технологични, пазарни и рискове за репутацията), или физически рискове (рискове от остри физически увреждания или рискове от хронични увреждания);

— да се оповести всяка съпоставка на рисковете, която включва свързани с климата въпроси;

— да се дадат определения на използваните термини във връзка с рисковете или препратки към съществуващи използвани рамки за класификация на риска;

— да се опише честотата на прегледите и анализите във връзка с идентифицирането и оценката на рисковете;

— да се опишат връзките между основните свързани с климата рискове и финансовите КПРД;

— да се оповести как сценариите и/или вътрешното определяне на цени на въглеродните емисии се използват при действията по управление на риска, като смекчаване, прехвърляне или адаптиране;

— да се оповестят финансовите въздействия от екстремни метеорологични явления, включително възможните показатели в дните на прекъсване на стопанската дейност и свързаните с тях разходи, разходите за ремонт, обезценката на дълготрайни активи, нарушенията на веригата на създаване на стойност и загубата на приходи;

— да се опише как променливите метеорологични условия засягат резултатите от дейността на дружеството, по-специално дружествата, които са чувствителни към променливи температури и валежи.

3.5. Ключови показатели за резултата от дейността

Съгласно Директивата относно оповестяването на нефинансова информация дружествата следва да оповестяват ключови показатели за резултата от дейността, имащи отношение към тяхната конкретна стопанска дейност. Те следва да обмислят използването на показатели, за да подкрепят друга свързана с климата информация, която оповестяват, като например информацията, свързана с резултатите или основните рискове и тяхното управление, и да дадат възможност за агрегиране и съпоставимост на данните сред различните дружества и юрисдикции. Показателите следва да бъдат включени в други данни за оповестяване с оглед подкрепа и обяснение на описанието. Освен това за добра практика се счита и публикуването на допълнителна таблица, в която са представени всички показатели накуп.

За да отговорят на очакванията на TCFD, дружествата следва да оповестяват използваните показатели и цели при оценката на свързаните с климата рискове и възможности в съответствие с тяхната стратегия и процеси за управление на риска [Обхваща буква а) от елемент „Показатели и цели“ от препоръките на TCFD].

Устойчивостта и надеждността на данните са от ключово значение, за да може информацията да се използва в процесите на вземане на решения. Когато методологиите, използвани за изчисляване или оценка на показателите, не са ясни, дружествата следва да предоставят тяхно описание и всички промени в тях.

Препоръчани показатели (22)

Дружествата следва да обмислят оповестяването на показателите, посочени в настоящия раздел в зависимост от оценката на съществеността на дружеството и с цел да се улесни по-добрата съпоставимост на оповестяваната от дружествата нефинансова информация.

Емисии на парникови газове

Настоящият раздел съдържа четири различни показателя относно емисиите на ПГ: преки емисии на ПГ; непреки емисии на ПГ, дължащи се на производството на закупената и консумирана електроенергия, пара, топлина или охлаждане; всички останали непреки емисии на ПГ, които възникват по веригата на създаване на стойност на оповестяващото дружество; и абсолютна цел за намаляване на емисиите на ПГ. Дружествата, които решат да използват някой или всички изброени показатели, следва:

— да изчисляват своите емисии на ПГ в съответствие с методиката от Протокола за парниковите газове или стандарт ISO 14064-1:2018 и, когато е приложимо, с Препоръка 2013/179/ЕС на Комисията относно използването на общи методи за измерване на резултатите във връзка с емисиите на ПГ на база жизнения цикъл (организационен отпечатък върху околната среда и продуктов отпечатък върху околната среда). Това ще даде възможност за агрегиране и съпоставимост на данните сред различните дружества и юрисдикции;

— да посочат статута по отношение на верификацията/гаранциите от трета страна, който се прилага за оповестяваните от тях емисии на ПГ, попадащи в обхват 1, обхват 2 и обхват 3.

КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Преки емисии на ПГ от източници, които са собственост или са под контрола на дружеството (обхват 1) Метрични тона CO2e (23) 270 900 tCO2e Този КПРД гарантира, че дружествата измерват точно своя въглероден отпечатък от преки емисии. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 305, Рамка на CDSB, SASB, EMAS Схема на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС) Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г. Допълнителни напътствия: — Дружествата следва да оповестяват 100 % от своите емисии на ПГ в обхват 1. Това ще спомогне да се подобри качеството на оповестяване на емисиите на ПГ от други дружества. Ако дружество не може да събере надеждни данни за част от своите емисии на ПГ в обхват 1, то следва да представи разумна оценка на тази част, за да получи стойност от 100 %. В този случай дружеството следва също така да оповести 1) процента на емисиите, за които са събрани надеждни данни, и процента на емисиите, които са били оценени, 2) причините, поради които не е било възможно събирането на надеждни данни за част от емисиите, и 3) методиката, използвана за оценка на частта от емисиите, за която не са били събрани надеждни данни. — Дружествата следва да обмислят оповестяването, когато е уместно, на разбивка на емисиите на ПГ в обхват 1 по държави или региони (включително ЕС), по стопанска дейност и по дъщерни предприятия. Например: емисии на ПГ в обхват 1 в държава/регион X — 42 260 tCO2e, в държава/регион Y — 54 180 tCO2e.





КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Непреки емисии на ПГ, дължащи се на производството на закупената и консумирана електроенергия, пара, топлина или охлаждане (наричани заедно „електричество“) (обхват 2); Метрични тонове CO2e 632 400 tCO2e Този КПРД гарантира, че дружествата замерват емисиите от закупената или придобита електроенергия, пара, топлина и охлаждане. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 305, Рамка на CDSB, EMAS Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г. Допълнителни напътствия: — Ако е необходимо, дружествата следва да посочат дали съществуват някои източници (например съоръжения, специфични парникови газове, дейности, географски райони и т.н.) на емисии на ПГ в обхват 2 в рамките на избраните от тях граници за оповестяване, за които не е било възможно емисиите на ПГ да бъдат събрани или оценени, и причините за това. — Дружествата следва да обмислят оповестяването, когато е уместно, на разбивка на емисиите на ПГ в обхват 2 по държави или региони (включително ЕС), по стопанска дейност и по дъщерни предприятия. Например: емисии на ПГ в обхват 2 в държава/регион X — 98 654 tCO2e, в държава/регион Y на ЕС — 126 480 tCO2e.





КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Всички непреки емисии на ПГ (не попадащи в обхват 2), които възникват по веригата на създаване на стойност на оповестяващото дружество, включително емисии нагоре и надолу по веригата (обхват 3) Метрични тонове CO2e 4 383 000 tCO2e За повечето дружества преобладаващата част от емисиите възникват косвено в следствие на дейности от веригата на създаване на стойност. Този КПРД спомага да се прецени задълбочеността на процесите за оповестяване на дружествата и да се разбере как те анализират своите отпечатъци от емисиите на ПГ. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 305, Рамка на CDSB, EMAS Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г. Допълнителни напътствия: — В обхват 3 следва да се отчита емисиите от дейности, които се извършват „надолу“ и „нагоре“ по веригата спрямо собствените операции на дружеството. — Дружествата не трябва да изключват никоя дейност, която би компрометирала съответствието на инвентаризацията на емисиите на ПГ в обхват 3. Във Фирмената верига на стойността в рамките на протокола за парниковите газове (обхват 3) (Greenhouse Gas Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard) — стандарт за фирмено отчитане и докладване, и приложение H към ISO 14064-1:2018 са предвидени критерии за определяне на съответствието. Дружествата следва да представят в своя документ за оповестяване обяснение за всяка изключена категория емисии на ПГ в обхват 3. Когато във веригата на създаване на стойност участват МСП, дружествата се насърчават да им оказват подкрепа за предоставяне на изискваната информация.





КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Абсолютна цел за намаляване на емисиите на ПГ Постигнати метрични тонове CO2e или намаление в % спрямо базовата година 20 % намаление на абсолютните емисии, което се равнява на намаление от 1 500 000 tCO2e до 2025 г. спрямо базовата 2018 г. Определянето на целите осигурява насока и структура на стратегията за опазване на околната среда. Този КПРД спомага да се разберат ангажиментите на дружествата за намаляване на емисиите и това дали дружеството има цел, за чието постигане хармонизира и фокусира усилията, свързани с емисиите. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 103-2 и 305, Рамка на CDSB, SASB, EMAS Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г. Допълнителни напътствия: — Дружествата следва да опишат дали целта/целите им се отнася(т), изцяло или отчасти, за техните емисии на ПГ в обхват 1, обхват 2 и/или обхват 3. — Дружествата следва да опишат развитието на емисиите на ПГ спрямо определените цели (вж. раздел 3.3 Резултати). — Дружествата следва да обмислят определянето на цели за 2025 г. или 2030 г. и да ги преразглеждат на всеки пет години. Те могат да обмислят също така определянето на цел за 2050 г., за да се постигне съответствие с Парижкото споразумение. — Дружествата следва да обмислят оповестяването, когато е уместно, на цели за емисиите на ПГ по държави или региони (включително ЕС), по стопанска дейност и по дъщерни предприятия. — Дружествата могат да обмислят оповестяването на допълнителна цел за намаляване на интензитета, изразен в метрични тонове CO2e на стопански показател или в процентно намаление на показател за интензитет, спрямо базовата година (например 8 % намаление на относителните емисии, което се равнява на намаление от 350 tCO2e на 1 милион евро оборот до 2025 г. спрямо базовата 2018 г.).

Енергия

КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Общо потребление и/или производство на енергия от възобновяеми и невъзобновяеми енергийни източници MWh Потребени 292 221 MWh от възобновяеми енергийни източници; Потребени 1 623 453 MWh от невъзобновяеми енергийни източници Потреблението и производството на енергия формират важна част от емисиите на ПГ. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 302, Рамка на CDSB, SASB, EMAS Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г.; Директива относно енергийната ефективност Допълнителни напътствия: — Горивата, използвани като изходна суровина, не се изгарят с цел енергопроизводство и не трябва да се включват в изчисленията за този показател; — включете разбивка на различните източници на възобновяема енергия. Възобновяеми енергийни източници са онези, които могат да бъдат попълнени по естествен път в рамките на човешкия живот, като вятър, слънчева енергия, вода, геотермална енергия, биомаса и т.н. Това определение изключва всички изкопаеми горива (въглища, нефт, природен газ) и ядрени горива. Енергията от отпадъци не трябва да се включва, ако е добита от изкопаеми горива (24); — Когато оповестявате невъзобновяеми енергийни източници, правете разлика между източници с ниски въглеродни емисии и други източници на невъзобновяема енергия.





КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Цел за енергийна ефективност Проценти Подобрение от 6,5 % до 2025 г. спрямо базовата 2018 г. за продукт, продукция или дейност. Този КПРД помага на ползвателите на данни да разбират амбицията на дружествата да използват енергията по-ефикасно, което може да понижи разходите за енергия и да намали емисиите на ПГ. Показателят дава допълнителна представа за това как дружеството се стреми да постигне своите цели за намаляване на емисиите. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 103-2 и 302, SASB, EMAS Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г.; Директива относно енергийната ефективност Допълнителни напътствия: — Дружествата следва да опишат постигнатия напредък спрямо определените цели за енергийна ефективност (вж. раздел 3.3 Резултати).





КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Цел за потребление и/или производство на възобновяема енергия Процентно увеличение на дела на потребената/произведената възобновяема енергия спрямо базовата година Увеличение с 13 % на дела на възобновяемата енергия, потребена до 2025 г. спрямо базовата 2018 година Този КПРД помага на ползвателите на данни да разбират амбицията на дружествата да произвеждат или потребяват енергия с по-ниски емисии на ПГ. Показатели и цели на TCFD, въпросник относно изменението на климата на CDP, GRI 103-2 и 302, EMAS Рамка в областта на климата и енергетиката до 2030 г.; Директива за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници Допълнителни напътствия — Дружествата следва да опишат постигнатия напредък спрямо определените цели за енергийна ефективност (вж. раздел 3.3 Резултати).

Физически рискове

КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Ангажирани активи в региони, които е вероятно да бъдат по-изложени на рискове от остри и хронични физически увреждания, свързани с климата Проценти 15 % от балансовата стойност на изложените на риск реални активи Екстремните метеорологични явления могат да доведат до прекъсване или ограничаване на производствения капацитет или преждевременна загуба на капацитет на експлоатационните съоръжения. Стойността на активите в райони, изложени на по-тежки метеорологични условия, дава информация относно потенциалните последици за оценката на активите. Важно е този КПРД да се разглежда във връзка с оповестената информация относно стратегиите и политиките на дружеството за адаптиране. Показатели и цели на TCFD, всички кодове 450a.1 на SASB в рамките на избраните стопански сектори Стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата Допълнителни напътствия: — На дружествата се препоръчва да оповестяват източниците или методиката, които са използвали за идентифициране на регионите, които са по-изложени на физически рискове, свързани с климата.

Продукти и услуги

КПРД Мерна единица Пример Обосновка Позоваване на политики на ЕС Процент от оборота през отчетната година от продукти или услуги, свързани с дейности, които отговарят на критериите за съществен принос за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата, както е предвидено в Регламента за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие (таксономия на ЕС); и/или процент на инвестициите (капиталови разходи — CAPEX) и/или на разходите (оперативни разходи — OPEX) през отчетната година за активи или процеси, свързани с дейности, които отговарят на критериите за съществен принос за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата, както е предвидено в Регламента за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие (таксономия на ЕС). Проценти 12,5 % (оборот) от продукти или услуги, свързани с дейности, които имат съществен принос за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата 8 % (CAPEX) в продукти, свързани с дейности, които имат съществен принос за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата Тези КПРД предоставят полезна информация за инвеститорите, които се интересуват от дружества, чиито продукти и услуги имат съществен принос за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата, без същевременно да увреждат в значителна степен коя да е друга цел на ЕС в областта на околната среда. Предложение за Регламент за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие План за действие на Комисията за финансиране на устойчив растеж Допълнителни напътствия: — Дружествата следва да оповестяват данни за този показател, ако и когато предложението за Регламент за създаване на рамка за насърчаване на инвестициите в устойчиво развитие (таксономия на ЕС) бъде одобрено. При оценката дали дадена дейност допринася съществено за двете цели на ЕС за смекчаване на последиците или адаптиране към изменението на климата, без същевременно да уврежда в значителна степен коя да е друга цел на ЕС в областта на околната среда, дружествата следва да вземат предвид всички съответни критерии и условия, определени в регламента.

Зелено финансиране

КПРД Мерна единица Пример Обосновка Привеждане в съответствие с други рамки за оповестяване Позоваване на политики на ЕС Отношение на свързаните с климата „зелени“ облигации: общ размер на неизплатените „зелени“ облигации (в края на годината), разделен на (средна величина за непрекъснат петгодишен период) общия размер на неизплатените облигации и/или Отношение на свързания с климата „зелен“ дълг: общ размер на всички неизплатени „зелени“ дългови инструменти (в края на годината), разделен на (средна величина за непрекъснат петгодишен период) общия размер на всички неизплатени дългови инструменти. Проценти 20 % от облигациите Тези КПРД помагат на дружествата да съобщават как техният план за преход към дейности с ниски въглеродни емисии се подкрепя от дейности по дългово финансиране и как се набира капитал за съществуващи и нови проекти с ползи за климата. ISO/CD 14030-1 „Зелени“ облигации — екологични характеристики на номинираните проекти и активи (ПРОЕКТ) („Green bonds -- Environmental performance of nominated projects and assets (DRAFT)“) План за действие на Комисията за финансиране на устойчив растеж Допълнителни напътствия: — Общият размер на „зелените“ облигации или „зеления“ дълг следва да включва само облигации и дългови инструменти, емитирани в съответствие с потенциален стандарт на ЕС за „зелени“ облигации, ако и когато такъв стандарт бъде одобрен, или в съответствие с друга широко призната рамка за „зелени“ облигации, като например Принципите на „зелените“ облигации и Принципите на „зелените“ заеми. Дружествата следва да посочат прилаганата рамка за „зелени“ облигации. — За емитенти на облигации, които са емитирали некотирани инструменти (например с частни емисии), следва да се оповести разбивката на котирани и некотирани облигации. — Дружествата следва също така да обмислят определянето на допълнителни цели, свързани с тези КПРД.

В допълнение към горепосочените показатели, дружествата следва да вземат предвид и следното:

— специфични за сектора показатели, които са от значение за конкретния отрасъл. Дружествата от секторите на енергетиката, транспорта, производството на материали, недвижимите имоти, селското стопанство и други следва да направят справка с допълнителните насоки на TCFD за нефинансовите групи и други рамки за оповестяване на свързана с климата информация, за да осигурят съпоставимост на оповестяваните КПРД между отделните сектори и дружества (25);

— показатели за свързани с околната среда въпроси. Може да е необходимо дружествата, чиито бизнес модели зависят от природен капитал, застрашен от изменението на климата, да оповестяват показатели, свързани със съответния природен капитал (например вода, производителност на почвите или биологично разнообразие). Дружествата с неблагоприятни въздействия върху климата в резултат на промени в земеползването, включително обезлесяване и деградация на горите, следва да обмислят оповестяването на показатели по тези въпроси (26);

— показатели за съответния човешкия капитал и съответните социални въпроси, като например обучение и набиране на служители;

— показатели, свързани с възможностите. Дружествата, които се ангажират с преход към нисковъглеродна и устойчива на изменението на климата икономика, съобразен с ключови политики на ЕС (27), осъществяващи дейности за смекчаване на последиците/адаптиране към изменението на климата, които биха могли да се превърнат във възможности за дружеството, трябва да обмислят оповестяването на КПРД, които отразяват тези усилия. Примери за това биха могли да бъдат приходите от продукти с ниски въглеродни емисии, приходите от продукти или услуги, при които се прилага моделът на кръговата икономика, и разходите за НИРД в производство, основано на кръговата икономика.

(1) ОВ L 330, 15.11.2014 г., стр. 1.

(2) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_bg

(3) https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_bg

(4) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52018DC0097

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0353

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0354

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52018PC0355

(8) https://www.fsb-tcfd.org/

(9) https://ec.europa.eu/info/consultations/finance-2019-non-financial-reporting-guidelines_bg

(10) ОВ С 215, 5.7.2017 г., стр. 1.

(11) Това не възпрепятства разглеждането по подходящ начин на търговска информация с чувствителен характер. Съответните данни могат да бъдат представени в по-широк смисъл и все пак да предоставят полезна информация на инвеститорите и другите заинтересовани страни и да постигат общата цел за прозрачност.

(12) https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/12/FINAL-TCFD-Annex-Amended-121517.pdf

(13) Вж. приложение II, „Съпоставка на изискванията на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация и на данните, чието оповестяване се препоръчва от TCFD“

(14) Големи предприятия, извършващи дейност от обществен интерес, съгласно Директива 2013/34/ЕС с повече от 500 служители.

(15) Член 19а, параграф 1 от Директива 2013/34/ЕС (въведен с Директива 2014/95/ЕС, Директивата относно оповестяването на нефинансова информация).

(16) Това описание на свързаните с прехода рискове и физическите рискове до голяма степен се основава на доклада на Работната група за оповестяване на финансова информация във връзка с климата (TCFD).

(17) Допълнителни напътствия относно оповестяването на физически рискове могат да бъдат намерени в публикацията Advancing TCFD Guidance on Physical Climate Risks and Opportunities („Усъвършенстване на насоките на TCFD относно свързаните с климата физически рискове и възможности“), ЕБВР и Global Centre of Excellence on Climate Adaptation

https://www.physicalclimaterisk.com/media/EBRD-GCECA_draft_final_report_full.pdf

(18) Допълнителни обяснения и насоки относно природния капитал са предоставени на разположение от Natural Capital Coalition на адрес https://naturalcapitalcoalition.org/

(19) В рамките на Диалога по въпросите на корпоративната отчетност (Corporate Reporting Dialogue) се предприемат усилия за привеждане в по-голямо съответствие на оповестяването на IIRC, SASB, GRI, CDP и CDSB. На дружествата се препоръчва да вземат предвид този труд, когато бъде завършен.

(20) На дружествата се препоръчва да вземат предвид сценарий за повишаване на температурите с 1,5 °C в контекста на заключенията от специалния доклад на Междуправителствената група по изменение на климата (IPCC) от 2018 г. За допълнителна информация относно начините за извършване на анализ на сценарии за оценяване на стратегическата устойчивост на дружество вижте техническото допълнение на TCFD „The Use of Scenario Analysis in Disclosure of Climate-related Risks and Opportunities“ („Използване на анализ на сценарии при оповестяването на свързани с климата рискове и възможности“).

https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Technical-Supplement-062917.pdf

(21) Определенията на понятията „в „краткосрочен“, „средносрочен“ и „дългосрочен“ план“ вероятно зависят от бизнес модела на дружеството и жизнения цикъл на неговите активи и пасиви.

(22) За да се улесни използваемостта, в този раздел непосредствено след всеки препоръчан показател са предоставени имащи отношение допълнителни напътствия.

(23) Еквивалент на въглеродния диоксид или еквивалент на CO2 (CO2e) е метрична мярка, използвана за сравняване на емисиите на различни парникови газове въз основа на техния потенциал за глобално затопляне, чрез преобразуване на количествата на други газове в еквивалентно количество въглероден диоксид със същия потенциал за глобално затопляне.

(24) Дефиниция на „възобновяема енергия“ от Указанията за оповестяване на данни във връзка с изменението на климата от 2018 г.

(25) TCFD (2017 г.): Прилагане на препоръките на Работната група за оповестяване на финансова информация във връзка с климата („Implementing the Recommendations of the Task-Force on Climate-related Financial Disclosures“), https://www.fsb-tcfd.org/wp-content/uploads/2017/06/FINAL-TCFD-Annex-062817.pdf. Други стандарти и рамки за оповестяване, предоставящи специфични за секторите КПРД по свързани с климата въпроси, включват въпросниците на CDP относно изменението на климата, осигуряването на вода и горите, стандартите GRI 305: Емисии 2016 г. и GRI 302: Енергия 2016 г. или отрасловите стандарти на SASB.

(26) Допълнителни напътствия можете да намерите в инструментариума на Протокола за природния капитал https://naturalcapitalcoalition.org/protocol-toolkit/ и в Препоръка 179/2013 на Комисията относно използването на общи методи за измерване на резултатите във връзка с емисиите на ПГ на база жизнения цикъл (организационен отпечатък върху околната среда и продуктов отпечатък върху околната среда).

(27) Такива са пакетът за кръговата икономика, Директивата за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници, Директивата относно енергийната ефективност, схемата на ЕС за търговия с емисии или пакетът за чиста енергия за транспорта. За допълнителни подробности вж. https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_bg.