Становище на Европейския комитет на регионите — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“

(2022/C 270/06)

Докладчик: Marieke SCHOUTEN (NL/Зелените), член на Общинския съвет на Nieuwegein Отправен документ: Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Път към здравословна планета за всички — План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“ COM(2021) 400 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

1. приветства съобщението на Европейската комисия относно плана за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водата и почвата“, неговия акцент върху здравето и междусекторния му подход. КР очаква с нетърпение обявените действия и предложения и призовава те да бъдат последователни и съгласувани помежду си и с други инициативи на Зеления пакт;

2. подчертава необходимостта от цялостно прилагане на законодателството на ЕС в съответствие с принципите на ДФЕС, посочени в член 191, параграф 2 (принципа на предпазливост и принципите, според които следва да бъдат предприети превантивни действия, следва да се избягва във възможно най-голяма степен причиняването на щети върху околната среда при източника и замърсителите следва да плащат);

3. подчертава, че замърсяването е голям проблем, който е необходимо да бъде разрешен посредством ефективно многостепенно управление и междусекторен подход: всяка заинтересована страна има своя роля и са необходими действия на всички равнища, за да не се допуска местните и регионалните власти (МРВ) да понесат отрицателните последици в края на веригата;

4. изразява твърдо убеждение, че замърсяването е симптом на една система на неустойчиво производство и потребление, която се основава на неограничен растеж и екстрактивизъм и може да бъде преодоляно само ако преминем към кръгова икономика;

5. приветства шестте основни цели за 2030 г. като начало, но изразява съжаление, че повечето от целите не са нови. КР счита, че е необходима повече амбиция и допълнителни действия и насърчава Комисията да започне непрекъснат процес на преразглеждане и коригиране на целите за постигане на визията за 2050 г. и да включи в този процес и КР;

6. подчертава, че тези цели на европейско равнище ще изискват амбициозен и интегриран подход — като екологичните съображения се разглеждат системно във всички области на политика — който да свързва амбициите, сроковете за изпълнение, процедурите и инструментите на различните политики в областта на околната среда;

7. приветства факта, че здравето е един от основните аспекти на плана за действие за нулево замърсяване. Включването на притесненията, свързани със здравословната околна среда, е много важно за предизвикването на необходимите промени с цел намаляване на излагането на стресови фактори в околната среда, по-конкретно за хората, живеещи при уязвими условия ( 1 ) , тъй като замърсяването е водещата екологична причина за заболявания и преждевременна смърт в света;

8. изтъква отново необходимостта Парламентът, Съветът и Комисията да вземат предвид предложенията на гражданите в рамките на Конференцията за бъдещето на Европа относно нулевото замърсяване, като гарантират, че в това отношение се въвеждат амбициозни нови правила;

9. посочва, че възстановяването след пандемията следва да се съсредоточи върху подхода „Едно здраве“, като признава взаимосвързаността между здравето на хората, околната среда и животните. Необходимо е този подход да играе водеща роля при целите и законодателството, ако искаме да постигнем устойчивост и здравословни региони;

Увеличаване на превенцията при източника

10. приветства новата йерархия за нулево замърсяване въз основа на принципа на „обърнатата пирамида“, но изразява съжаление, че на отстраняването и компенсирането на щетите, свързани със замърсяването, е обърнато минимално внимание;

11. подчертава, че МРВ трябва да играят ключова роля за реализирането на този план за действие по места, но те могат да изпълнят своята роля само ако на равнището на ЕС бъде въведен превантивен подход с ефективни политики за намаляване на замърсяването при източника;

12. приветства преразглеждането на Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП) и по-амбициозния подход за намаляване на емисиите при източника. ДЕП следва да допринесе за постигането на целите на кръговата икономика;

13. отново подчертава, че правилата за емисиите са особено ефективен подход, поради което препоръчва да се обърне повече внимание на затягането им като по-добър начин за намаляване на емисиите при източника;

14. подкрепя работата в международен план във връзка с най-добрите налични техники (НДНТ), включително нововъзникващите технологии, за намаляване на емисиите от промишлеността, с които се стеснява обхватът на равнищата на емисиите, така че да се създадат условия на равнопоставеност на международно равнище;

15. призовава да се ускори преразглеждането и прилагането на изискванията в референтния документ за НДНТ за различните промишлени замърсители и за прилагането на по-строги изисквания по отношение на емисиите като част от прегледа на процеса на комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването (КПКЗ);

16. подчертава значението на Инициативата за устойчиви продукти, обявена в плана за действие за кръгова икономика, по отношение на замърсяването на околната среда от продукти през целия им жизнен цикъл — от добива и производството на материали до тяхното използване и рециклиране. Счита, че потенциалният принос на Инициативата за устойчиви продукти за плана за действие би могъл да бъде конкретизиран в по-голяма степен;

Подсилване на принципа „замърсителят плаща“

17. подчертава, че правителствата не следва да бъдат оставени да действат сами: всички сектори трябва да играят важна роля за контролирането на замърсяването и за коригирането на щетите върху околната среда при източника;

18. призовава внасяните в ЕС продукти и стоки да отговарят на екологичните стандарти, които се прилагат в ЕС. В противен случай следва да се прилага европейският принцип „замърсителят плаща“;

19. подчертава, че принципът „замърсителят плаща“ подсилва политиката на ЕС в областта на околната среда и изисква замърсителите да поемат разходите за мерките, предприети за предотвратяване, контролиране и отстраняване на замърсяването;

20. подчертава доклада на Европейската сметна палата ( 2 ) , в който беше констатирано, че обхватът и прилагането на принципа „замърсителят плаща“ е непълно и че понастоящем правителствата често поемат разходите за почистване на замърсяването;

21. призовава за по-добро интегриране на принципа „замърсителят плаща“ в законодателството в областта на околната среда, по-специално като се намалят пределните стойности на емисиите с цел допълнително намаляване на остатъчното замърсяване и справяне с дифузното замърсяване от всички източници, включително селското стопанство;

22. подчертава, че производителите трябва да започнат да носят юридическа и финансова отговорност за мерките за смекчаване, необходими за справянето със замърсяването по цялата верига за създаване на стойност, чрез разширена отговорност на производителя за екологичните разходи и разходите за обезвреждане на всички потребителски стоки и опаковъчни материали;

По-добро изпълнение и мониторинг

23. посочва, че разходите и пропуснатите ползи за ЕС от непостигането на целите за околната среда, посочени в законодателството на ЕС в областта на околната среда, възлизат на 55 милиарда годишно ( 3 )

24. изтъква, че не всички замърсители са еднакво вредни за човешкото здраве и околната среда и следователно основаният на риска анализ може да даде възможност за по-добро координиране на екологичните и икономическите аспекти;

25. подчертава, че МРВ играят решаваща роля за прилагането на политиките в областта на околната среда и промишлеността и имат широки компетентности при осъществяването на контрол върху замърсяването, и във връзка с това приветства водеща инициатива 5: „Съвместно прилагане на нулево замърсяване“;

26. насочва вниманието към анализа на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) ( 4 ) , който показва, че недостатъчното прилагане на законодателството на ЕС в областта на околната среда най-често е резултат от неефективна координация между властите, липса на административен капацитет, недостатъчно финансиране, липса на знания и данни, недостатъчни механизми за изпълнение и липса на политическа интеграция. Платформата на заинтересованите страни за нулево замърсяване следва да насърчи по-добрата координация между всички равнища на управление и във всички области на политика. КР решително подкрепя новата платформа и приветства собствената си роля като признание за голямото значение на МРВ за амбицията за нулево замърсяване;

27. изразява съжаление, че в част 3.1 от този план за действие не се споменава местното и регионалното измерение, призовава за по-ясното включване на ролята на МРВ и отново припомня, че МРВ се нуждаят от финансова и техническа подкрепа за прилагането на целите на място;

28. подчертава, че проблемите с прилагането не могат да бъдат разрешени единствено с увеличаване на броя законодателни актове. Механизмите за подпомагане, изграждането на капацитет на МРВ, споделянето на знания и иновациите са от основно значение за постигането на целевите стойности и стандартите;

29. подчертава, че могат да се използват инициативи на ЕС като партньорствата в рамките на Програмата на ЕС за градовете и че следва да се обмисли активно създаване на нови партньорства в областта на околната среда в подкрепа на прилагането;

30. приветства разработването на интегрирана рамка за мониторинг и перспективи за нулево замърсяване и призовава всички релевантни данни да се събират, хармонизират и предоставят на разположение на всички. КР подчертава значението на съгласуваността на рамката за мониторинг и перспективи за нулево замърсяване с новата рамка за мониторинг, планирана в рамките на Програмата за действие за околната среда;

Подпомагане на действията на местно и регионално равнище за нулево замърсяване

31. приветства усилията на Комисията да работи с градовете и регионите по споразумението за „зелен“ град, наградите „Европейска зелена столица“ и „Европейско зелено листо“ и Европейската година на по-зелените градове, тъй като те предоставят стимули за подобрения;

32. посочва необходимостта от ориентиран към районите подход. Специфични политики не следва да се планират единствено за градските общности, но и за другите видове общност в зависимост от специфичните географски обстоятелства;

33. подчертава, че подобряването на околната среда посредством пространствено проектиране, като например разширяването на висококачествените зелени и сини пространства в градските райони, са тройно печеливши, тъй като намаляват замърсяването на околната среда и подпомагат биологичното разнообразие, подобряват здравето и благосъстоянието на градското население и насърчават социалното сближаване и интеграцията ( 5 )

34. подчертава значението на природосъобразните решения, тъй като те могат да осигурят устойчиви, икономически ефективни решения, които да създават икономически възможности, заетост и ползи за общественото здраве и благосъстоянието. Следва да се осигурят техническа подкрепа, обмен на знания и изграждане на капацитет за МРВ, за да им се даде възможност да отчитат съпътстващите ползи при възлагането на обществени поръчки;

35. отново изтъква всеобхватния подход за по-добро съчетаване на плановете за действие по отношение на шума и плановете за качество на въздуха в общините с плановете за устойчива градска мобилност (ПУГМ), за да се подобри защитата от шума и качеството на въздуха чрез привлекателен обществен транспорт и ефективно насърчаване на придвижването с велосипед и пеша;

36. подкрепя стартирането и непрекъснатото подпомагане на живи лаборатории за екологични цифрови решения и интелигентно нулево замърсяване. Местните цифрови близнаци могат да подпомогнат развитието на местни и регионални действия за екологична и цифрова трансформация. Контролът от страна на правителствата върху цифровизацията е крайно необходим, защото устойчивото развитие вече е неразделно свързано с цифровия свят;

37. призовава за включването на обмена на данни за устойчивостта в европейското пространство на данни, така че веригите за създаване на стойност да могат да допринасят за екологизирането на секторите. Освен това определянето на стандарти на равнището на ЕС за съхранение и обмен на данни ще гарантира наличието на данни, които могат да се използват за прехода към нулево замърсяване;

38. приветства предложението за сътрудничество между Европейската комисия и КР за създаването на набор от показатели за екологосъобразността на регионите на ЕС, който ще бъде основата за новата награда за „Зелен регион на годината“;

Конкретни въпроси

Въздух

39. отбелязва, че замърсяването на въздуха е най-големият екологичен риск за здравето в ЕС; всяка година на него се дължат 400 000 случая на преждевременна смърт ( 6 )

40. отново припомня ( 7 ) , че ефективните политики за качеството на въздуха изискват действия и сътрудничество на световно, европейско, национално, регионално и местно равнище. В съответствие с принципа на субсидиарност изпълнението до голяма степен се основава на национални, регионални и местни мерки, съобразени с конкретните обстоятелства;

41. приветства амбицията на Комисията стандартите на ЕС за качество на въздуха да бъдат приведени в по-тясно съответствие с последните препоръки на СЗО и да бъдат укрепени разпоредбите относно мониторинга, моделирането и плановете за качество на въздуха, за да бъдат подпомогнати местните и регионалните органи; по-специално трябва да бъдат по-добре съгласувани разпоредбите относно мониторинга, моделирането и плановете за качество на въздуха;

42. предлага целевите стойности на СЗО за 2021 г. да бъдат използвани като цел, която да бъде постигната до 2050 г., но препоръчаните стойности да не се използват като пределно допустими стойности, тъй като много държави членки все още не постигат настоящите пределно допустими стойности;

43. препоръчва да бъдат взети предвид заключенията от консултациите с регионалните центрове на КР, които проучиха прилагането на директивите на ЕС за качеството на атмосферния въздух и за националните задължения за намаляване на емисиите, както и доклада на Европейския парламент за изпълнение ( 8 ) , в който директивите за качеството на въздуха се описват като „частично ефективен инструмент, който трябва да бъде подобрен“;

44. посочва, че пандемията даде нов импулс на преминаването към други видове транспорт и преразпределянето на пътното пространство към придвижване пеша и с велосипед, както и към създаване на повече зелени пространства, което предотврати връщането към доминирани от автомобилите градове с високи равнища на замърсяване на въздуха;

45. посочва, че са необходими допълнителни усилия за намаляване на нивата на замърсяване с миризми и разглежда Директивата относно емисиите от промишлеността (ДЕП) като основен инструмент за борба със замърсяването с миризми, тъй като тя обхваща всички форми на емисии. КР подчертава значението на гражданската наука и участието на обществеността за справяне с предизвикателствата, свързани със замърсяването с миризми. Многостепенният подход, включващ различен принос на широк кръг заинтересовани страни, може да даде възможност на гражданите да участват във вземането на решения относно тяхната околна среда и да помогне на създателите на политики и предприятията, изпускащи миризми, да вземат информирани решения и да управляват по-добре проблема със замърсяването с миризми;

Води

46. приветства целта за намаляване на пластмасовите микрочастици, които се отделят в околната среда, с 30 % и насърчава Европейската комисия да даде ясно определение за пластмасови микрочастици, но и да работи за предотвратяване на отделянето на пластмасови микрочастици и тъкани текстилни изделия при източника, като предложи по-строги мерки за целенасочено отделените пластмасови микрочастици;

47. приветства преразглеждането на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води и подкрепя инициативата за използване на тази директива за работата във връзка с възстановяването на ценни хранителни вещества и инициативата за разглеждане на новопоявяващи се вещества, като например остатъчните фармацевтични продукти и пластмасовите микрочастици;

48. препоръчва да се оцени ефективността на тези мерки и да се помисли какви инвестиции са необходими по отношение на фармацевтичните продукти и пластмасовите микрочастици, като целта са „горещите точки“, където има рискове за екологията или източниците за питейна вода;

49. подкрепя контролирането на веществата в повърхностните и подпочвените води чрез използване на новаторски техники за контрол и оценка и включването им в преразглеждането на Директивата за приоритетните вещества и на Директивата за подпочвените води. Посочва необходимостта от обмен на информация относно изхвърлянето във водосборния район, защото емисиите на замърсители оказват влияние по течението;

50. изразява загриженост, че повторното използване на водата в ЕС все още е ограничено, и счита, че то би могло да бъде подкрепено чрез разширяване на обхвата на регламента на ЕС относно минималните изисквания за повторното използване на водата, така че да включва използването на вода за напояване на зелени площи в градските райони, парковете, градините и зоните за обществено ползване (напр. за отдих, спорт);

Шум

51. посочва, че поради влиянието на шума върху здравето всеки ден се губят един милион години здравословен живот ( 9 ) . Намаляването на шумовото замърсяване от пътищата е от решаващо значение за справянето с това все по-голямо притеснение за общественото здраве;

52. заявява, че са необходими действия на европейско равнище в подкрепа на местните и регионалните усилия за намаляване на шумовото замърсяване от пътищата, железопътния транспорт и летищата, като се гарантира по-добро изпълнение и прилагане на изискванията за картографиране и отчитане съгласно Директивата относно шума в околната среда;

53. насърчава Комисията да оцени възможността за преразглеждане на Директивата относно шума в околната среда, за да се определят амбициозни задължителни цели за намаляване на шума с цел доближаване до препоръчаните от СЗО пределни стойности, и призовава за пътна карта за действие от страна на всички заинтересовани страни;

54. настоява, че изместването на фокуса от мерки за намаляване на прекомерния шум към мерки за цялостно предотвратяване на шума, като например подкрепа за устойчиви видове транспорт като придвижването пеша и с велосипед, е от решаващо значение за постигането на значително и дългосрочно намаляване на шума;

Почва

55. подчертава значението на ефективното прилагане на законодателството относно качеството и произхода на почвите. Във връзка с това единното доказване на произхода и качеството на почвите във всички държави — членки на ЕС, е от решаващо значение, за да могат местните и регионалните власти да спират транспортирането от един регион в друг и използването на замърсени почви, което не позволява замърсителят да бъде подведен под отговорност.

56. подчертава жизненоважното значение на здравословната почва за благосъстоянието и просперитета и подкрепя един превантивен и основан на риска подход към замърсяването на почвата. Акцентът следва да не бъде само върху качеството на химикалите, но и върху физическото и биологичното състояние на почвата;

57. счита, че когато се депонират в депа за отпадъци, пластмасите изпускат токсични химикали в почвата и подпочвените води. При лошо управление пластмасите замърсяват земята, водните пътища и океаните. Токсичните добавки и пластмасовите микрочастици, съдържащи се в дъждовете, почвата, водните пътища, океаните и по планинските върхове, не могат да бъдат елиминирани чрез рециклиране, депониране или изгаряне. Само налагането на правно обвързващи ограничения върху световното производство на пластмаси за основна употреба може да доведе до промяна;

58. приветства стратегията на ЕС за почвите и обявяването на закон на ЕС за здравето на почвите, тъй като подкрепата за опазването на почвите чрез европейска рамка е решаваща стъпка към постигането на неутралност по отношение на климата, възстановяване на биологичното разнообразие, нулево замърсяване, както и на здравословна и устойчива продоволствена система. Същевременно настоява за гъвкавост при изпълнението на национално равнище на действията в плана за действие и в новата стратегия за почвите, тъй като съществуват сериозни регионални различия по отношение на пространственото планиране, ландшафта, (състава на) почвите и тяхното използване;

59. приветства усилията на Комисията за насърчаване на земеделските стопани да възприемат най-малко замърсяващите практики, които намаляват емисиите на амоняк и нитрати. Важни са и други емисии от селскостопанския сектор, като например фосфати, метали, пестициди и фармацевтични продукти;

60. призовава да се обърне специално внимание на дифузните емисии в исторически план. Понякога е невъзможно да се постигнат нови стандарти, което води до ограничения при използването на замърсените райони. Ето защо е необходимо съчетаването на подход за намаляване на замърсяването при източника със стратегия за премахване на тези съществуващи източници на замърсяване;

Опасни вещества

61. препоръчва проактивни мерки за ограничаване на химичните вещества преди навлизането им във веригата; това включва регламентиране на безопасното използване на пуснати на пазара вещества. ЕС следва да регулира химичните вещества въз основа на техните присъщи вредни за хората и за околната среда свойства в случай на несигурност от научна гледна точка, като взема предвид риска от експозиция и ползата от тях за обществото, и идентифицира и изключва специфични, неприемливи рискове;

62. счита законодателството в областта на химикалите (REACH) за основния инструмент за контролиране на навлизащите в околната среда вредни вещества. От основно значение е процесите на даване на разрешение и на ограничения по REACH да се използват в по-голяма степен и да се определят повече вещества, пораждащи сериозно безпокойство, за списъка с кандидати;

63. призовава за налагането на ограничения на равнището на ЕС за проблемните форми на използване на опасни перфлуороалкилирани и полифлуороалкилирани съединения и техните емисии. Много от тях пораждат голямо притеснение, тъй като са изключително трайни и оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве и околната среда;

64. посочва, че понастоящем липсва информация за (еко-)токсикологичното въздействие на голям брой опасни вещества върху околната среда или чрез нея. Научните доказателства за въздействието на химичните вещества върху околната среда и здравето следва да се актуализират и анализират непрекъснато, както и да бъдат достъпни, особено що се отнася до рисковете за хората и околната среда.

Брюксел, 27 януари 2022 г. Председател на Европейския комитет на регионите Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Доклад № 22/2018 на ЕАОС: Unequal exposure and unequal impacts (Нееднакво излагане и нееднакви последици).

(2) Специален доклад № 12/2021: „Принципът „замърсителят плаща“ се прилага по непоследователен начин в политиките и действията на ЕС в областта на околната среда“.

(3) Study 2019: The costs of not implementing EU environmental law (Проучване за 2019 г. „Разходите във връзка с неприлагането на законодателството на ЕС в областта на околната среда“).

(4) EEA Environmental indicator report 21/2017 (ЕАОС, Доклад № 21/2017 относно показателите за околната среда).

(5) Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe (Здравословна среда, здравословен живот — как околната среда влияе на здравето и благосъстоянието в Европа).

(6) ЕАОС: Air Quality in Europe — 2020 report (Качество на въздуха в Европа — доклад от 2020 г.).

(7) Бъдещето на политиката на ЕС за чист въздух в рамките на амбициите за нулево замърсяване.

(8) Резолюция на Европейския парламент от 25 март 2021 г. относно прилагането на директивите относно качеството на атмосферния въздух: Директива 2004/107/ЕО и Директива 2008/50/ЕО (2020/2091(INI)) (OB C 494, 8.12.2021 г., стр. 64).

(9) https://www.eea.europa.eu/publications/health-risks-caused-by-environmental.