Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифровизирано минно дело в Европа: нови решения за устойчиво производство на суровини“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/06)

Докладчик: Marian KRZAKLEWSKI Съдокладчик: Hilde VAN LAERE

Решение на Пленарната асамблея 20.2.2020 г. Правно основание член 32, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентен орган CCMI Приемане от секцията 2.9.2020 г. Приемане на пленарна сесия 18.9.2020 г. Пленарна сесия № 554 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 213/0/4

1. Заключения и препоръки

1.1 Цифровизацията на сектора на суровините в ЕС предоставя изключителна възможност за повишаване на устойчивостта на сътресения на европейските вериги на промишлени доставки, за подобряване на екологичните показатели на рудодобивния сектор, както и на прозрачността и диалога с гражданите и общностите, засегнати от минните дейности.

1.2 В миннодобивните дружества, които започнаха цифровата трансформация, се наблюдават подобрения, свързани с безопасността, устойчивостта, производителността и маржовете. Съчетанието от по-добра свързан ост, мобилност, машинно самообучение и автономно функциониране обаче поставя въпроси от етично, социално и регулаторно естество, които следва да бъдат обмислени предварително от създателите на политики.

1.3 ЕИСК отчита факта, че цифровата трансформация на миннодобивния сектор изисква амбициозни усилия за осъществяване на правни и регулаторни промени и че тези усилия следва да се осъществяват в рамките на наднационални организации/на равнището на международното право.

1.4 ЕИСК посочва, че е важно да се разполага с глобална широкообхватна мрежа за проучване на залежите от полезни изкопаеми, която да бъде в основата на цифровата трансформация и информираното вземане на решения на равнището на ЕС. ЕИСК отчита усилията на Съвместния изследователски център (СИЦ) за създаването и поддържането на европейска информационна система за суровините.

1.5 ЕИСК счита, че цифровата трансформация на сектора на суровините в ЕС следва да бъде съпътствана от мерки за защита на данните и отчита необходимостта от прилагане на строги режими за защита на чувствителните данни.

1.6 ЕИСК препоръчва разработването на регулаторна пътна карта на ЕС за справяне с предизвикателствата, създавани от цифровата трансформация на сектора на суровините, в която да се разгледат теми като киберсигурността, изкуствения интелект, автоматизацията, многостепенното управление, както и минното дело на морското дъно и добивът на суровини от космическото пространство.

1.7 ЕИСК препоръчва да се определят и приемат стандарти на ЕС за събиране на данни за минералните ресурси и настоятелно призовава държавите членки заедно със СИЦ периодично да събират и споделят подробни и проверени данни за добива, преработката и рециклирането на суровините. Това е важно за подпомагане на изпълнението на плана за действие на ЕС за кръговата икономика.

1.8 ЕИСК препоръчва да се създадат подходящи мерки за социална подкрепа, с цел да се сведат до минимум отрицателните последици, които цифровата трансформация ще окаже върху работната сила в миннодобивния сектор, да подпомогне икономическия преход на миньорските общности, за да се предотврати задълбочаването на съществуващите социални неравенства между отделните хора и групи от населението.

1.9 ЕИСК препоръчва да се разработи и подкрепи европейска инфраструктура в облак, за да се повиши равнището на сигурност на 5G приложенията, компютърните услуги в облак и платформите за промишлен „интернет на нещата“.

1.10 ЕИСК счита, че цифровизацията на сектора на минералните суровини е от решаващо значение за справяне с икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19, и за насърчаване на прилагането на Европейския зелен пакт и Плана на ЕС за възстановяване. В този контекст е от първостепенна важност да се стимулират инвестициите в цифровизацията на добива и преработката на първични (минно дело) и вторични минерални суровини (рециклиране).

1.11 ЕИСК призовава Европейската комисия да гарантира, че социалните партньори в добивния сектор са привличани за участие и че европейските институции провеждат консултации с тях в процеса на определяне на политиките и във връзка с всяка инициатива на ЕС, засягаща сектора на минералните суровини.

2. Въведение

2.1 ЕС е изправен пред технологични, обществени и екологични предизвикателства, свързани с доставката на суровини, които са в основата на неговата промишлена дейност и на качеството на живот на неговото население. ЕС произвежда по-малко от 5 % от световното производство на минерални суровини ( 1 ) , а на промишлеността на ЕС се падат приблизително 20 % от световното потребление на минерални суровини ( 2 ) . Зависимостта на ЕС от вноса е особено висока при редките метали и елементите, необходими за високотехнологичите приложения и за прехода към „зелена“ енергия, очертан в Европейския зелен пакт (COM/2019/640). Това обосновава Инициативата за суровините, стартирана от Комисията през 2008 г. (COM/2008/699), и последващите ѝ усилия да направи оценка на степента на важност на снабдяването и да изготви списък на суровините от изключителна важност (последният списък беше публикуван през 2017 г. ( 3 ) ; актуализираният списък се съдържа в Съобщението на Комисията относно суровините от изключителна важност) ( 4 )

2.2 Технологичният напредък, който дава тласък на ефективното използване на материалите и ресурсите и допринася за намаляването на отпадъците и за рециклирането в съответствие с плана за действие на ЕС за кръговата икономика (COM/2015/0614, последно актуализиран с COM/2020/98), е крайно недостатъчен, за да се отговори на обществените потребности и нарастването на населението в глобален аспект. При тези обстоятелства първичните суровини ( 5 ) ще продължат да изпълняват съществена роля в икономиката.

2.3 В същото време в много държави — членки на ЕС, се повишава общественият отпор срещу проектите в областта на минното дело и усилията от страна на сектора за намаляване на неговия отпечатък върху околната среда не са променили неговата (лоша) репутация. Отрицателно въздействие върху околната среда, липса на прозрачност и диалог, и недостатъци, свързани с разпределението на икономическите ползи на местно равнище, са характеристики, които често се приписват на минната индустрия ( 6 )

2.4 В последно време нарастващият национализъм по отношение на ресурсите в държавите, произвеждащи суровини, и пандемията от COVID-19 нарушиха световните вериги на доставки, на които разчита промишлеността на ЕС. Правителствата в ЕС и много индустриални производители разбраха, че зависимостта от вноса на суровини би могла да дестабилизира производствения сектор на ЕС (секторът на суровините осигурява около 350 000 работни места в ЕС, но в производствените сектори надолу по веригата има над 30 милиона работни места, които зависят от надеждния и безпрепятствен достъп до минерални суровини ( 7 ) ).

2.5 Напредъкът в областта на технологиите и комуникациите дава тласък на интегрирането на цифровите технологии във всички стопански сфери, което променя из основи начина, по който дружествата функционират и предоставят стойност на потребителите. Това е уникална възможност за миннодобивния сектор на ЕС: миннодобивните дружества, които разполагат с цифрови инструменти, могат да постигнат нови равнища на ефективност по цялата верига за създаване на стойност, с дълготрайно положително въздействие в социално-икономически, екологичен и социален план.

2.6 Цифровизацията на сектора на суровините в ЕС е уникална възможност за повишаване на издръжливостта на веригите на доставки, разработване на напълно нов подход към икономиката на ресурсите и насърчаване на подобряването на оперативните, социалните и екологичните показатели на сектора, развивайки концепцията за „цифровизирана мина“.

3. Общи бележки

3.1 Цифровизацията в производството на суровини се отнася до използването на информационни технологии, подобряващи събирането, организацията и разпространението на данни с цел подобряване на резултатите от работата на производствените съоръжения по отношение на техническите, екологичните и социалните показатели.

3.2 Цифровите технологии използват всички налични знания и дават възможност за непрекъснати подобрения, както и за иновации за радикална промяна. Правилното разбиране на взаимодействията на всички етапи от производството, в рамките на веригите за създаване на стойност и работната сила и между тях дава възможност за ресурсно ефективно производство, наблюдение и поддръжка на оборудването, мониторинг на здравословните условия на труд и предотвратяване на риска, подготвеност и реакция при извънредни ситуации, наред с много други аспекти.

3.3 Цифровата трансформация се определя в приоритетната област „Технологии за производство на първични и вторични суровини“ на Европейското партньорство за иновации в областта на суровините (COM/2014/297) в съответствие със съобщението на ЕК, озаглавено „Нова промишлена стратегия за Европа“. В него суровините се определят като ключов фактор за конкурентоспособна, екологосъобразна и цифрова Европа в световен мащаб.

3.4 ЕИСК оценява ролята на Европейския съвет по иновациите и на Европейския институт за иновации и технологии, чиято цел е да насърчават предлагането на нови услуги и продукти от европейските институции. Инициативите в областтта на суровините са в основата на значителна част от тях и са взаимносвързани с други цели като енергийния преход и прехода в областта на мобилността, модерното производство, сигурността, храните и здравеопазването. По-специално те се отнасят и до цифровия напредък на технологичните решения.

3.5 ЕИСК подкрепя дейностите на научно-изследователската група на ЕС за създаване на метод за сертифициране на суровините. Това ще даде тласък на устойчивия добив на полезни изкопаеми и метали, необходим за подкрепата на прехода на Европа към чиста енергия.

3.6 Набелязването на възможностите, предлагани от цифровата трансформация за миннодобивния сектор, е съществена част от препоръчания от ЕИСК подход за цифровата стратегия. Набелязаните възможности следва да бъдат оценявани по отношение на потенциалната им стойност за организациите и обществото, както и на осъществимостта на изпълнението.

3.7 Социални съображения

3.7.1 Цифровата трансформация вече засяга традиционните роли на работната сила в миннодобивния сектор с възникването на професии, като например специалисти в областта на новите технологии, анализатори на данни и учени, специалисти в областта на големите масиви от данни, специалисти в областта на изкуствения интелект (ИИ) и машинното самообучение и системни инженери. Вследствие на това се очаква да намалеят рутинните задачи, свързани например с ролята на операторите на съоръжения, анализаторите на управлението и организацията на работния процес и миньорите ( 8 )

3.7.2 Поради цифровизацията на сектора и неговата трансформация, работниците трябва да преминат подходящо обучение, за да могат да се справят с предизвикателствата на Индустрия 4.0 и бъдещите технологични промени.

3.7.3 Промените в естеството и състава на работната сила, наред с въвеждането на модела „работете навсякъде и по всяко време“, способстван от цифровата трансформация, ще окажат значително въздействие върху традиционните минни общности в Европа. Това изисква проактивен подход, основан на приобщаващ социален диалог, за да се помогне на общностите да разберат скрития си капацитет и да се подкрепи преходът на техните икономики към нови области.

3.7.4 ЕИСК счита, че с оглед на предизвикателствата, породени от цифровизацията на минния сектор, и заплахите за сектора, причинени от COVID-19, Европейската комисия следва да подкрепи настоящите искания на социалните партньори в минния сектор на европейско равнище чрез съществуващия секторен социален диалог — добивна промишленост.

3.7.5 ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че социалните партньори в добивния сектор са привличани за участие и че европейските институции провеждат консултации с тях в процеса на определяне на политиките и във връзка с всяка инициатива на ЕС, засягаща сектора.

3.7.6 Поради това ЕИСК счита, че е необходимо Комисията, заедно със социалните партньори в секторния комитет за социален диалог, да определи във възможно най-кратък срок на европейско и национално равнище мрежа от секторни съвети за уменията и заетостта в добивната промишленост.

4. Революционни концепции и решения за устойчиво проучване, добив и/или преработване

— За да се укрепи позицията на Европа на световната сцена, са необходими авангардни концепции и решения за проучване, добив и рециклиране на минерални суровини. Очаква се новите подходи и технологии да улеснят достъпа на Европа до произведени по устойчив начин суровини, като същевременно спечелят доверието на обществото в методите за чист и безопасен добив и преработване.

— Знанията за геоложките формации, минералните залежи и тяхната експлоатация са разнородни и променящи се, а сложността на цикъла на материалите, политиките, пазарните и технологичните тенденции, екологичните въпроси и въздействията върху обществото изисква съчетаване на множество области на експертни познания и опит, за да се извлекат ползите, които предлага цифровизацията.

4.1 Методи и инструменти за проучване на залежите от полезни изкопаеми

4.1.1 Създаване на център за геонаучни данни в Европа

4.1.1.1 Наличието, достъпността и оползотворяването на полезните изкопаеми, металите, енергията и други подземни богатства повече от всякога са въпроси от изключително значение в съвременното общество. Европейският парламент, ЕК и няколко инициативи на ЕС в области на политиката като например Инициативата за суровините ( 9 ) , Директивата за подземните води ( 10 ) и Директивата за улавянето и съхранението на въглероден диоксид ( 11 ) се нуждаят от достъп до съответните данни за подземните богатства.

4.1.1.2 Съвместният изследователски център на Европейската комисия понастоящем разработва информационна система за суровините, която включва икономическите, социално-икономическите и екологичните аспекти — RMIS 2.0 ( 12 ) . Предоставената информация обаче е непълна и не обхваща еднакво подробно всичките 27 държави — членки на ЕС.

4.1.1.3 Понастоящем данните са налични само отчасти и в повечето случаи не са хармонизирани, което прави невъзможно съпоставянето между отделните държави. Необходимо е стандартизиране на форматите на данните и разработване на алгоритми, които могат да служат за връзка между различните системи от данни.

4.1.1.4 ЕИСК счита, че интегрирането в рамките на RMIS на СИЦ на широкообхватна мрежа за проучване на залежите от полезни изкопаеми, използваща хармонизирани надеждни данни, е от първостепенно значение; тя ще предостави на ЕС и на държавите членки достъп до информация и знания в подкрепа на устойчивото използване на подземните богатства на ЕС с цел справяне с предизвикателствата пред Европа.

4.1.1.5 ЕИСК призовава всички държави — членки на ЕС, да събират и споделят данни за суровините с цел периодичното въвеждане на информация в RMIS на СИЦ. Според ЕИСК, за да се избегнат подвеждащо представяне и грешки, предоставяните на СИЦ данни следва да се проверяват за точност, преди да бъдат включени в RMIS. СИЦ следва да получава финансиране за поддържането и редовното актуализиране на информационната система.

4.1.2 Симулация на процеси

4.1.2.1 Емисиите, възстановяването, опазването на водните ресурси и др. могат да бъдат предмет на симулации: те могат да включват множество паралелни симулации, като се използват различни допускания относно пределните условия и отправните точки, за да се дадат вероятностни оценки за различни резултати, които биха могли да бъдат използвани за контрол и подпомагане на процеса на вземане на решения.

4.1.2.2 Разработването на различни изчислителни техники за симулация на процеси и наличието на големи масиви от данни (масиви от данни в размери, надвишаващи възможностите на обикновените софтуерни инструменти за улавяне, организиране и сортиране, управление и обработване в рамките на допустим срок) повишиха точността на симулациите, които представят причинно-следствените връзки между контролираните входящи суровини и съответните изходящи продукти. Симулациите на процеси могат да се окажат особено подходящи при оценките на околната среда и безопасността и биха могли да улеснят прозрачността и диалога при процедурите за издаването на разрешения.

4.1.3 Дистанционно наблюдение

4.1.3.1 Използването на данни, получени чрез дистанционно наблюдение, предоставяни на разположение например по линия на програмата „Коперник“, които включват анализ на пространствените данни и са интегрирани със софтуера на географските информационни системи, може да предостави ценна информация за усъвършенствани симулации и създаването на „цифрови двойници“, които позволяват бързо реагиране на промени и вземане на надеждни решения. Комбинирането на данни, получени чрез дистанционно наблюдение, с теренни данни, събрани от сензорни устройства и дронове, се превръща във все по-обичайна практика в миннодобивния сектор. При много дейности в минното дело наземното и подводното проучване с цел оценка на запасите и депата за отпадъци рутинно се извършва с помощта на дронове.

4.1.3.2 Интегрирането на данни от дистанционно наблюдение с теренни данни (от местни сензорни устройства) в софтуера на географските информационни системи може да се използва за наблюдение на нивата на подземните води, движенията на земните маси, замърсяването на повърхностните води и много други данни за околната среда в реално време. Ако са обществено достъпни и защитени срещу манипулиране (напр. чрез технологии като блок-верига), тези данни биха могли да повишат доверието в миннодобивния сектор и да улеснят диалога със заинтересованите страни. Могат да бъдат разгледани и да послужат като примери отдавна установени практики за управление на данни и информация в развитите страни със силен рудодобивен сектор, като например Канада или Южна Африка.

4.1.4 Виртуална реалност

4.1.4.1 Виртуалната реалност се използва все по-често от много дружества при пресъздаването на 3D модели на техните мини. В бъдеще по-голямо значение може да има разширената реалност, в която, докато са в мината, геолозите и инженерите могат да използват устройство, за да видят модела, наложен върху тяхното виждане за геоложката структура или самата мина. Това предоставя модерно и мощно средство за валидиране на модели, както и за проверка на напредъка на разработването на мината.

4.1.4.2 Виртуалната реалност се използва все повече от университетите и центровете за обучение за поставяне на студентите и обучаващите се в „реални ситуации“, свързани с мините. Възможността за осъществяване на симулации с образователна цел, предназначени да улеснят натрупването на практически знания в области като например реагиране при злополуки, е едно от основните предимства на тази технология.

5. „Интелигентната мина“

— Цифровизацията е катализаторът, който спомага минните дейности да станат „по-интелигентни“ чрез използването на цифрови инструменти и процеси, които правят операциите инструментално обезпечени, взаимосвързани и интелигентни.

— Посредством цифровото преобразуване, чрез методи, съобразени със специфичните особености и пригодени спрямо рудното тяло, мините от самото начало ще бъдат проектирани по различен начин за целите на автоматизацията, която ще позволи намаляване на различията при изпълнението.

— Цифровото преобразуване ще спомогне за премахване на смъртните случаи и нараняванията от минната среда. Това може да доведе до коренна промяна на интензитета на капитала и на оперативните разходи, да осигури достъп до ресурси от минерални залежи, които преди не е било възможно да бъдат добивани, и да генерира по-слаб отпечатък върху околната среда чрез селективен рудодобив.

5.1 Прогнозиране при интелигентния рудодобив

5.1.1 Прогнозиране означава, наред с другото, предвиждане на параметрите на околната среда, в която работят миньорите, със специален акцент върху рисковете. Ефективните системи за прогнозиране, които вече се използват в минната индустрия, включват прогнозна поддръжка с цел приоритизиране на превантивните пред ремонтните дейности чрез събиране на данни за използването на машините и параметрите на процесите.

5.1.2 Прогнозирането може да изпълнява значителна роля по отношение на безопасността на минните дейности. Събирането и интегрирането на наблюдаваните теренни данни и данни за оборудването може да даде точна картина на средата, в която се извършват дейностите, обект на проверка чрез инструменти за анализ на процесите. Това ще доведе до съответното подобряване на условията на труд, особено в подземните мини. ЕИСК счита, че цифровизацията може ефективно да допринесе за безопасността на минните дейности и че интелигентната мина следва да включва системи за прогнозиране.

5.2 Интернет на нещата

5.2.1 Разработването на стандартите и основните елементи за платформа на индустриалния интернет на нещата за минната индустрия би могло да засили свързването на киберсистемите и физическите системи в мините в ЕС с цел подобряване на процесите на вземане на решения.

5.2.2 Платформата на индустриалния интернет на нещата следва да разглежда аспекти, свързани със здравето и безопасността, екологичните показатели, ефективното използване на ресурсите и координацията на дейностите в реално време. Разработването и популяризирането на платформата на индустриалния интернет на нещата на ЕС за минния сектор следва да се превърне в приоритет.

5.2.3 За да се избегнат рисковете за киберсигурността, ЕИСК предлага основните елементи на платформата на индустриалния интернет на нещата да бъдат проектирани за местен „интранет на нещата“, свързан чрез физическо предаване на данни, или чрез сигурна защитни стени с интернет.

5.3 Технологията на блок-веригата. Прозрачност на веригата на доставки

5.3.1 Блок-веригата е иновативно решение, с което се предотвратява манипулирането на данни. Използването на блок-верига във веригата на доставки на минерални суровини има потенциала да подобри прозрачността и проследимостта на веригата на доставки и да намали административните разходи. ЕИСК подчертава, че технологията на блок-веригата улеснява спазването на регламента на ЕС относно отговорното снабдяване с полезни изкопаеми (Регламент (ЕС) 2017/821 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2017 г. ( 13 ) ).

5.3.2 Другите приложения на блок-веригата включват събирането и разпространението на данни за околната среда. Чрез повишаване на доверието в данните блок-веригата би могла да улесни достигането до обществеността и ангажираността на гражданите в близост до райони на миньорски общности.

5.4 5G мрежи и компютърни услуги в облак

5.4.1 Съхранението в облак на необработени данни бързо се превръща в непрактично (и всъщност ненужно), тъй като обемът на данните се увеличава до терабайтове и повече. Понастоящем скоростта на трансфера на данни ограничава ползата от тях. Въвеждането на 5G мрежите обаче ще промени това, като позволи бърз трансфер, обработване и икономически ефективно съхранение и извличане на големи масиви от данни.

5.4.2 Използването на съхранение в облак крие сериозен риск: ако дадено минно дружество използва услуга за съхранение в облак на търговска информация, нивото на сигурност, което може да постигне, зависи изцяло от доверието му в доставчика на услугата. Много доставчици използват облачни сървъри, разположени извън ЕС, и това може да застраши сигурността на системата. ЕИСК счита, че въвеждането на 5G в ЕС следва да бъде придружено със стимули за увеличаване на предлагането от установени в ЕС доставчици на компютърни услуги в облак.

5.5 Киберсигурност

5.5.1 ЕИСК се обявява в подкрепа на прилагането на строги режими за предотвратяване на излизането на чувствителни данни от пределните условия на сигурност. Киберсигурността може да се подобри значително, ако минните системи не са свързани с интернет. В„интелигентната мина“ могат да се използват всички интелигентни технологии, включително „интранет на нещата“ — трябва просто да са недостъпни отвън. Всичко, което трябва да бъде свързано с корпоративната централа или с външния свят, следва да се предава по сигурен начин от мрежата на мината към отделен сървър, свързан с външния свят.

5.6 Изкуствен интелект

5.6.1 Изкуственият интелект обхваща широк спектър от различни технологии, включително т.нар. системи за задълбочено машинно учене. Досега той намира приложения в пазарни ниши в области като обработка на изображения (например за проучване на залежи от полезни изкопаеми) и системи от невронни мрежи за идентифициране и класифициране на полезни изкопаеми. Други практически приложения за минния сектор включват алгоритми за анализ и за машинно самообучение, използвани за симулации на процеси и системи за прогнозиране.

5.7 Интегрирана автоматизация

5.7.1 Технологията на превозни средства без водачи се разработва бързо от участници, които не са свързани с минната индустрия (като например Tesla или Google). Все пак, тъй като мините представляват контролирана среда, интегрираната автоматизация може бързо да бъде внедрена в тях с въвеждането на нови възможности. Могат да бъдат внедрени бързо и други форми на автоматизация, но обикновено те са под формата на дистанционно управлявани от човек (и с помощта на компютър) операции, а не напълно автоматизирани операции. Поради опасения във връзка с отговорността (и бъдещите разпоредби) е под въпрос дали пълната автоматизация на всички минни процеси ще бъде икономически жизнеспособна в краткосрочен и средносрочен план.

6. Изграждане на устойчиви и отговорни стратегически партньорства с трети държави

— Оценката на ЕС на степента на важност показва, че по-голямата диверсификация на вноса от трети държави на суровини от изключителна важност е от съществено значение.

— Необходима е засилена стратегическа икономическа дипломация на равнището на ЕС, с цел да се диверсифицира достъпът до ресурси въз основа на устойчиво снабдяване със суровини.

6.1 Научни изследвания и иновации

6.1.1 Рамковите програми на ЕС за научни изследвания и иновации вече насърчават международното сътрудничество с трети държави в рамките на покани за участие в търг, свързани с минерални суровини. Един по-предписателен подход за по-нататъшно сътрудничество с богати на ресурси и напреднали в технологично отношение държави в областта на цифровата трансформация на минния сектор (като Австралия, Канада, Япония, Южна Африка и Съединените щати) обаче би допринесъл за изграждането на връзки, които ще благоприятстват икономическата дипломация на ЕС. ЕИСК препоръчва възприемането на такъв предписателен подход в предстоящата Рамкова програма „Хоризонт Европа“.

6.1.2 Образованието също следва да се използва като инструмент за подкрепа на икономическата дипломация на ЕС по теми, свързани със суровините. Създадените в Европа международно признати образователни програми, които предоставят авангардно и иновативно образователно съдържание, насочено към теми във връзка с цифровизацията на минния сектор, биха могли да се превърнат в ефективен инструмент на икономическата дипломация на ЕС.

7. Нови хоризонти

7.1 Оползотворяване на метали и полезни изкопаеми от морски ресурси

7.1.1 Съществуват редица научни изследвания в областта на на технологичните решения за добив и преработване на полезни изкопаеми и метали от морски източници, включително морска луга, и/или от морското дъно. ЕИСК счита, че добивът на минерали и метали от морето следва да бъде подложен на строга оценка на съответното въздействие върху околната среда.

7.2 Използване на космическите ресурси

7.2.1 Европейската космическа агенция планира да започне добив на ресурси, който може да спомогне за поддържане на престоя и научните изследвания на луната, до 2025 г. Потенциалните лунни ресурси включват преработваеми материали, като например летливи вещества и полезни изкопаеми (за строителството и за защита от радиация и микрометеорити), наред с геоложки структури като вулканични тунели, които заедно биха могли да създадат възможност за заселване на луната.

7.2.2 Добивът на суровини в космоса повдига правни въпроси, на които понастоящем няма ясни отговори, тъй като ограниченият корпус от разпоредби в международното право, приложимо за дейности в открития космос, изостава от технологичния напредък, който тласка напред космическата промишленост. ЕИСК счита, че ЕС следва да запълни тази празнина и да поеме водеща роля за определянето на стабилна и международно приета правна рамка, която да гарантира справедливо, сигурно, отговорно и устойчиво използване на космическото пространство.

8. Отвъд кризата с COVID-19

8.1 Световната пандемия от COVID-19 изтъкна значението на цифровата трансформация. В днешните времена на нарастваща нестабилност и непредвидимост минните дейности в световен мащаб трябва да се преборят със заплахата от пълно закриване или от намаляване на работната сила, вероятността за които продължава да расте с разпространението на коронавируса.

8.2 ЕИСК счита, че предвид предизвикателствата, породени от цифровизацията, и заплахите за сектора на минералните суровини, породени от пандемията от COVID-19, Европейската комисия следва да насърчава всеобхватен диалог между социалните партньори посредством съществуващия механизъм на секторни социални диалози (добивна промишленост).

8.3 Основният въпрос, който ще излезе на преден план, е как минните дружества използват и възприемат цифровите технологии, което е свързано с това колко от тях са изправени пред пандемията. Голяма част от работна сила трябва да работи виртуално и да използва новите технологии, а изискването за социално дистанциране означава, че дистанционното наблюдение на операциите никога не е било по-необходимо.

8.4 ЕС и държавите членки трябва да подкрепят активно цифровата трансформация на минния сектор в ЕС. Това е важна стъпка за повишаване на устойчивостта на сътресения на промишлеността на ЕС и на веригата за създаване на стойност в сектора на суровините. Мините, които използват цифрови технологии, включително интегрирана автоматизация, когнитивна мрежа и анализ в реално време, са по-ефективни, по-чисти и по-безопасни. При „интелигентните мини“ е по-лесно да се постигнат намален отпечатък върху околната среда и по-безопасна околна среда, а това е от съществено значение за получаването на „социален лиценз“ за функциониране в Европа.

Брюксел, 18 септември 2020 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) В тази оценка не са включени селскостопанските (напр. поташ) и енергийните минерални суровини (напр. уран и въглища).

(2) За допълнителна информация вж. Eunomia, 2015 г.. Проучване относно конкурентоспособността на секторите за първични и вторични минерални суровини в ЕС (достъпно на адрес: ttp://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) и Информационното табло на ЕС в областта на суровините за 2018 г., публикувано от Европейската комисия (на разположение на адрес: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

(3) COM(2017) 490 final.

(4) COM(2020) 474.

(5) Първичните суровини се отнасят до материали (полезни изкопаеми/метали), които се извличат от земните недра и се преработват. Вторичните суровини се отнасят до материали, които се добиват чрез процеси на рециклиране.

(6) Въпреки всичко минната индустрия се ползва с подкрепата на миньорските общности и региони в цяла Европа.

(7) За повече информация относно добавената стойност на суровините и работните места вж. Информационното табло на ЕС в областта на суровините за 2018 г. (достъпно на ЛИНК).

(8) McKinsey Global Institute, 2018 г. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. (Преминаване към нови умения, автоматизацията и бъдещето на работната сила). Документ за обсъждане. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (консултиран на 3 юни 2019 г.).

(9) Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — Инициатива за суровините: посрещане на нашите основни потребности от растеж и работни места в Европа (SEC(2008) 2741) / COM/2008/0699 final.

(10) Директива 2006/118/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. за опазване на подземните води от замърсяване и влошаване на състоянието им (ОВ L 372, 27.12.2006 г., стp. 19).

(11) Директива 2009/31/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно съхранението на въглероден диоксид в геоложки формации и за изменение на Директива 85/337/ЕИО на Съвета, директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и 2008/1/ЕО, и Регламент (ЕО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 140, 5.6.2009 г., стp. 114).

(12) Вж. https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

(13) ОВ L 130, 19.5.2017 г., стp. 1.