Специален доклад Подобряване на 
сигурността на 
енергийните доставки 
чрез развитие на 
вътрешния енергиен 
пазар — необходими са 
допълнителни усилияBG 2015 г.  № 16
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.
Print ISBN 978-92-872-3318-9 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/53318 QJ-AB-15-018-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-3323-3 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/30577 QJ-AB-15-018-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-3353-0 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/307957 QJ-AB-15-018-BG-E
© Европейски съюз, 2015 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
За използването или репродукцията на снимки 1, 2 и 3, както и на изображението в каре 13, молим да се обърнете 
за разрешение пряко към носителя на авторските права.
Printed in Luxembourg
Подобряване на 
сигурността на 
енергийните доставки 
чрез развитие на 
вътрешния енергиен 
пазар — необходими са 
допълнителни усилия
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от 
Договора за функционирането на Европейския 
съюз (ДФЕС)Специален докладBG 2015 г.  № 16
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответ -
ствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи 
така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, прове -
рявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. 
Този състав е специализиран в областите на разходи, свързани със структурните политики, транспорта и енерге -
тиката. Одитът беше ръководен от члена на ЕСП Phil Wynn Owen със съдействието на Gareth Roberts, ръководител 
на неговия кабинет, и Katharina Bryan, аташе в кабинета; Pietro Puricella, ръководител на отдел; Erki Must, ръководи -
тел на одитната задача; Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Светослав Христов, Aleksandra Klis-Lemieszonek и Andrew 
Judge, одитори.
От ляво надясно:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-Lemieszonek, P . Wynn Owen, С. Христов.
03
 Съдържание
Точки
 Речник на термините
I – VIII Кратко изложение
1 – 19 Въведение
5 – 8 Сигурност на енергийните доставки — какво е връзката с вътрешния енергиен пазар
9 – 13 Правна рамка в областта на вътрешния енергиен пазар
14 – 19 Нужди от инвестиции и финансови инструменти на ЕС в областта на енергийната 
инфраструктура
20 – 26 Обхват и подход на одита
27 – 112 Констатации и оценки
27 – 71 Целта за изграждане на вътрешния енергиен пазар до 2014 г. не е постигната
30 – 42 Все още съществуват проблеми по прилагането на правната рамка на ЕС по отношение на вътрешния 
енергиен пазар
43 – 54 Съществените различия в начина, по който държавите членки организират своите енергийни 
пазари, могат да възпрепятстват по-нататъшно развитие на вътрешния енергиен пазар
55 – 71 Въпреки постигнатия напредък в обединяването на пазарите в Европа, пълният ефект на вътрешния 
енергиен пазар върху цените все още не е осъществен
72 – 98 Като цяло енергийната инфраструктура в Европа все още не е пригодена за функциониране 
на напълно интегрирани пазари и поради това в момента не гарантира ефективно 
сигурността на енергийните доставки
73 – 81 Инфраструктурата в рамките на много държави членки, както и между тях, все още не е пригодена 
за изграждането на вътрешен енергиен пазар
82 – 87 Не съществува цялостна оценка на потребностите на равнище ЕС, която да служи като основа за 
определяне на приоритетите за инвестиции в енергийна инфраструктура в ЕС
88 – 98 Разработването на трансгранична инфраструктура изисква сътрудничество между съседни 
държави членки
04 Съдържание
99 – 112 Финансовата подкрепа от бюджета на ЕС в областта на енергийната инфраструктура 
само частично e подпомогнала вътрешния енергиен пазар и сигурността на енергийните 
доставки
100 – 109 ЕС разполага с няколко инструмента за финансиране за подкрепа на проекти в областта на 
енергийната инфраструктура, но вътрешният енергиен пазар не е основна цел на нито един от тях
110 – 112 Много енергийни инфраструктури, съфинансирани от ЕС, все още не са оказали въздействие върху 
вътрешния енергиен пазар
113 – 127 Заключения и препоръки
 Приложение I —  а) Средни цени на дребно на електроенергията, с включени данъци, 
за битови потребители: първо тримесечие на 2015 г. в евроцентове 
за 1 KWh
    б) Средни цени на електроенергията без ДДС и невъзстановими 
данъци за промишлени потребители: първо тримесечие на 2015 г. 
в евроцентове за 1 KWh
 Приложение II —  Доставни цени на газ за държавите членки на ЕС, средногодишна 
стойност за 2014 г. (евро за MWh)
 Приложение III —  Участие на държавите членки в работните групи на ACER, 
януари 2013 г. — май 2015 г.
 Отговори на Комисията
05
 Речник
Агенция за сътрудничество между енергийните регулатори (ACER): агенция на ЕС със седалище 
в Любляна, Словения, която беше създадена през март 2011 година по силата на Третия енергиен 
пакет, с цел постигане на напредък в завършването на вътрешния енергиен пазар както в областта на 
електрическата енергия, така и на природния газ. ACER е независима европейска структура, която насърчава 
сътрудничеството между европейските енергийни регулатори.
Втечнен природен газ (ВПГ): ВПГ е природен газ, който е бил преобразуван в течност, с цел съхранение или 
транспортиране.
Вътрешен енергиен пазар : вътрешният енергиен пазар е регулаторната и инфраструктурната основа, която 
следва да създаде възможност за свободен поток и търговия без граници на газ и електроенергия в рамките 
на територията на ЕС.
Десетгодишни планове за развитие на мрежите (TYNDP): Десетгодишните планове за развитие на мрежите 
за електроенергия и природен газ се изготвят на всеки две години, имат незадължителен характер и се 
публикуват от ЕМОПС за електроенергия и ЕМОПС за газ. Десетгодишните планове за развитие на мрежите са 
предназначени да повишават информираността и прозрачността по отношение на инвестициите в системите 
за пренос на електроенергия и газ.
Европейска енергийна програма за възстановяване (ЕЕПВ): ЕЕПВ е въведена в края на 2008 г. в отговор на 
икономическата и финансовата криза. Тя осигурява финансиране на проекти, които имат за цел постигане на 
по-голяма надеждност на доставките на енергия и намаляване на емисиите на парникови газове.
Европейски мрежи на операторите на преносни системи за електроенергия и природен газ (ЕМОПС за 
електроенергия/ЕМОПС за газ): тези мрежи представляват всички ОПС за електроенергия/газ в ЕС и други 
оператори, свързани с техните мрежи, за всички региони и по всички технически и пазарни въпроси.
Европейски структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ): обща рамка, по която работят Европейският 
фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейският социален фонд (ЕСФ), Кохезионният фонд (КФ), 
Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейският фонд за морско 
дело и рибарство (ЕФМДР).
Европейски фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ): целта на ЕФСИ за периода 2015—2017 г. е да 
насочи най-малко 315 млрд. евро към частни и публични дългосрочни инвестиции в целия ЕС. ЕФСИ ще бъде 
създаден в рамките на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) като доверителен фонд с неограничен срок 
на действие, с цел финансирана на части от проекти, които са изложени на по-голям риск. Допълнителният 
риск, поет от ЕИБ, ще се компенсира от гаранция, обезпечена от бюджета на ЕС, в размер до 16 млрд. 
евро. Държавите членки могат да допринасят за ЕФСИ. ЕФСИ може да финансира проекти от общ интерес 
(ПОИ) или други проекти за изграждане на междусистемни връзки. Енергийната инфраструктура е един от 
приоритетите на фонда.
Енергиен остров : район с недостатъчни връзки към мрежите за пренос на енергия. В резултат на това 
енергийните острови често са зависими от един единствен външен източник или доставчик на енергия.
Енергийна междусистемна връзка : структура, която позволява на електроенергията или газа да 
преминават между националните мрежи. Тези структури могат да бъдат притежавани и експлоатирани от 
един или повече оператори на преносни системи.
Комитология : система от комитети, която осъществява надзор върху делегираните актове, прилагани от 
Европейската комисия. Комитетите са съставени от представители на държавите членки и имат мандат да 
регулират някои делегирани аспекти на вторичното законодателство, прието от Съвета и, при процедурата 
на съвместно вземане на решения, от Европейския парламент. Комисията председателства тези срещи 
и осигурява функция на секретариат.
06 Речник
Механизъм за свързване на Европа (МСЕ): от 2014 година насам МСЕ предоставя финансова помощ 
в три сектора – енергетика, транспорт и информационни и комуникационни технологии (ИКТ). В тези три 
области МСЕ определя инвестиционните приоритети, които следва да бъдат осъществени през следващото 
десетилетие, като например енергийни и газови коридори, използване на енергия от възобновяеми 
източници, взаимна свързаност на транспортните коридори и по-чисти видове транспорт, високоскоростни 
широколентови връзки и цифрови мрежи.
Милиард кубични метра (bcm): мярка за обем на природния газ, използвана както в производството, така 
и в търговията.
Мрежови кодекси и насоки : представляват набори от правила, които се прилагат спрямо една или повече 
области на енергийния сектор. Те са замислени като инструмент за изграждане на вътрешния енергиен 
пазар чрез допълване на съществуващите национални правила с цел системно справяне с трансграничните 
проблеми.
Национални регулаторни органи (НРО): НРО са публични организации в държавите членки, които 
проверяват дали на пазара действат правила за справедлив достъп, а в някои държави членки определят 
цените на едро и дребно за потребителите. Те предоставят анализи, които се използват за определяне на 
тарифите, използвани от ОПС.
Оператор на преносна система (ОПС): предприятие, натоварено да транспортира енергия под формата на 
природен газ или електрическа енергия на национално или регионално равнище, като използва фиксирана 
инфраструктура.
Отделяне : процесът на отделяне на преносните дейности на вертикално интегрираното енергийно 
дружество от другите дейности, като например производство и разпределение.
План за действие относно взаимосвързаността на балтийския енергиен пазар (BEMIP): регионална 
инициатива, подписана през 2009 г., с цел интеграция на Естония, Латвия и Литва към европейските 
енергийни пазари, прекратяване на статута им на енергийни острови и либерализиране на техните 
енергийни пазари.
Проекти от общ интерес (ПОИ): през октомври 2013 г. Комисията прие списък на 248 ключови енергийни 
инфраструктурни проекти. Проектите от общ интерес следва да се ползват с по-бързи и по-ефективни 
процедури за издаване на разрешителни и по-добро регулиране. Те могат също така да бъдат подкрепени 
в рамките на Механизма за свързване на Европа.
Сигурност на енергийните доставки : непрекъсната наличност на енергийни източници на достъпни цени, 
съгласно определението на Международната агенция по енергетика.
Трансевропейска енергийна мрежа (TEN-E): програмата TEN-E е насочена към развитие на вътрешния 
енергиен пазар чрез междусистемни връзки, оперативна съвместимост и развитие на трансевропейски 
мрежи за пренос на електричество и газ, както и към гарантиране на сигурността и диверсификацията на 
доставките и насърчаване на устойчивото развитие.
Трети енергиен пакет : законодателен пакет относно енергийните пазари в ЕС. Той определя основните 
правила за функциониране на вътрешния енергиен пазар, включително трансграничната търговия 
и институционалната основа.
Търговия „предприятие с предприятие“ (B2B): търговска сделка между две предприятия, например между 
производител и търговец на едро или между търговец на едро и търговец на дребно.
07
 Кратко  
изложение
I
През последните 20 години Европейският съюз (ЕС) 
разработи цялостен подход по отношение на поли -
тиката в областта на енергетиката и климата. Тази 
политика продължава да се развива в контекста на 
растящите предизвикателства, свързани с изме -
нението на климата, както и на променящия се 
международен контекст, включващ политическите 
промени по границите на ЕС и търговските спора -
зумения с външни партньори.
II
През последното десетилетие сигурността на енер -
гийните доставки се превърна в основен проблем 
в Европа. Тревогите на държавите и обществото 
се насочиха към рисковете, свързани със зависи -
мостта от външни източници, политическата неси -
гурност в държавите, които са външни доставчици 
или транзитни държави, както и опасността от пре -
късвания на енергийните доставки. Налице е също 
така нарастващо разбиране, че трансформациите 
в енергийната система на ЕС, породени от промя -
ната на моделите на търсене и разширяването на 
източниците на възобновяема енергия, поставят 
нови предизвикателства, свързани с осигуряването 
на постоянна доставка на енергия на крайните 
потребители на достъпни цени.
III
ЕС прие редица закони, с цел да подкрепи разви -
тието на вътрешния енергиен пазар. Вътрешният 
пазар на енергия е регулаторната и инфраструктур -
ната основа, която следва да създаде възможност 
за свободен поток и търговия без граници на газ 
и електроенергия в рамките на територията на ЕС. 
Най-новият законодателен пакет, известен като 
Трети енергиен пакет, постави цел завършване на 
вътрешния пазар до 2014 година. Бюджетът на ЕС 
предвиди финансиране за енергийна инфраструк -
тура в размер на 3,7 млрд. евро за периода 2007—
2013 г., като се очаква в периода 2014—2020 г. да 
бъдат предоставени допълнителни 7,4 млрд. евро.
IV
Целта на нашия одит беше да се определи дали 
прилагането на мерките на политиката в областта 
на вътрешния енергиен пазар и разходите на ЕС за 
енергийна инфраструктура ефективно са допри -
несли за сигурността на доставките на енергия.
08
 Кратко изложение 
V
Целта на ЕС за завършване на вътрешния енергиен 
пазар до 2014 г. не е постигната. Като цяло енергий -
ната инфраструктура в Европа все още не е пред -
видена за функциониране на напълно интегрирани 
пазари и поради това в момента не гарантира 
ефективно сигурността на енергийните доставки. 
Финансовата подкрепа от бюджета на ЕС в облас -
тта на енергийната инфраструктура само частично 
е подпомогнала вътрешния енергиен пазар и сигур -
ността на енергийните доставки.
VI
Все още съществуват проблеми по прилагането на 
правната рамка на ЕС по отношение на вътрешния 
енергиен пазар. Съществените различия в начина, 
по който държавите членки организират своите 
енергийни пазари, могат да възпрепятстват по-на -
татъшно развитие на вътрешния енергиен пазар. 
Въпреки постигнатия напредък в обединяването 
на пазарите в Европа, пълният ефект на вътрешния 
енергиен пазар върху цените все още не е осъщест -
вен. Препоръчваме следното:
Препоръка 1 : Тъй като изграждането на вътрешния 
енергиен пазар все още не е приключило, Комиси -
ята следва да завърши своите оценки и да започне 
необходимите производства за установяване на 
неизпълнение на задължения срещу държавите 
членки до края на 2016 г.
Препоръка 2 :
а) Държавите членки следва да гарантират, че 
техните национални регулаторни органи (НРО) 
са независими и обхватът на дейността им не 
е ограничен. НРО следва да разполагат с доста -
тъчно ресурси за своите дейности, включител -
но такива, които да им позволяват да участват 
пълноценно в сътрудничеството на равнище ЕС;
б) Комисията следва да осигури необходимите 
правомощия за Агенцията за сътрудничество 
между енергийните регулатори (ACER), така че 
тя да може да получава от ключови институции 
в държавите членки информацията, необходима 
за изпълнението на възложените ѝ задачи.Препоръка 3 : Комисията следва да насърчава 
широкото разпространение на прозрачни меха -
низми за търговия на газ и електрическа енергия. 
Това следва да включва улесняване и подпомагане 
на създаването на борси в държавите членки, 
в които понастоящем такива не съществуват или 
където преобладават механизмите за търговия от 
типа „предприятие с предприятие“.
Препоръка 4 : Комисията следва да ускори про -
цеса на комитология, с цел да се даде възможност 
мрежовите кодекси за електроенергия да бъдат 
одобрени до края на 2015 г. Също така тя следва 
да насърчи ACER и ЕМОПС да подкрепят бързото 
прилагане на мрежовите кодекси от страна на 
държавите членки в рамките на инициативите за 
регионално сътрудничество.
Препоръка 5 : Комисията следва да:
а) обмисли определянето на цели за електроенер -
гийна междусистемна свързаност, основани на 
нуждите на пазара, а не на фиксиран национа -
лен производствен капацитет;
б) направи преоценка на потенциалните разходи 
и ползи от модела за газовите цели и да об -
мисли, в светлината на несигурното търсене, 
дали съществуват алтернативи на мащабното 
изграждане на газопроводи, като например 
създаване на стратегически разположени 
терминали за втечнен природен газ, които да 
обслужват един или повече национални пазари, 
чрез използване на съвместими решения на 
вътрешния енергиен пазар. Това следва да се 
основава на цялостна оценка на потребностите 
на равнище ЕС.
09
 Кратко изложение 
VII
Инфраструктурата в рамките на много държави 
членки, както и между тях, все още не е приго -
дена за вътрешния енергиен пазар. Не съществува 
цялостна оценка на потребностите на равнище ЕС, 
която да осигури основа за определяне на приори -
тетите за инвестиции в енергийна инфраструктура 
в ЕС. Разработването на трансгранична инфра -
структура изисква сътрудничество между съседни 
държави членки. Препоръчваме следното:
Препоръка 6 : Комисията следва да:
а) идентифицира трансграничната енергийна 
инфраструктура, чийто потенциал не се из -
ползва в пълна степен за подкрепа на вътреш -
ния енергиен пазар, или поради обвързаност 
с дългосрочни двустранни договори, които не 
позволяват достъпа на трети страни, или поради 
неизползване на нейните технически възмож -
ности, например реверсивно подаване на газ;
б) работи със заинтересованите страни в държа -
вите членки с цел увеличаване на действител -
ното постоянно използване на тази инфраструк -
тура в полза на вътрешния енергиен пазар;
в) проучи ползите от създаването на регионални 
оператори на преносни системи (ОПС) като 
средство за насърчаване и ефективно упра -
вление на енергийните потоци през границите, 
използвайки в максимална степен съществува -
щата инфраструктура.
Препоръка 7 : Комисията следва да:
а) изготви цялостна оценка на потребностите от 
енергийна инфраструктура на ниво ЕС като осно -
ва за развитието на вътрешния енергиен пазар 
и тази оценка да служи за референтна база за 
други стратегически документи, като например 
десетгодишните планове за развитие на мрежите;
б) създаде инструмент за моделиране на енер -
гийните пазари, в това число извършване на 
различни прогнози за търсенето, по места или 
в рамките на ACER, с цел да се подпомогне 
оценката на потребностите;
в) работи с ЕМОПС за електроенергия и ЕМОПС 
за газ, така че оценката на потребностите да се 
използва при планирането на инфраструктура 
за вътрешния енергиен пазар в ЕС, включи -
телно десетгодишните планове за развитие на 
мрежите.VIII
ЕС разполага с няколко инструмента за финанси -
ране за подкрепа на проекти в областта на енер -
гийната инфраструктура, но вътрешният енергиен 
пазар не е основна цел на нито един от тях. Съфи -
нансираната от ЕС енергийна инфраструктура има 
ограничено въздействие върху вътрешния енер -
гиен пазар. Препоръчваме следното:
Препоръка 8 : Комисията следва да усъвършенства 
своите процедури за планиране, и по-специално 
определянето на приоритети и финансирането на 
проекти от общ интерес (ПОИ) в светлината на една 
всеобхватна оценка на потребностите в областта на 
енергийната инфраструктура на равнище ЕС;
Препоръка 9 : Комисията следва да направи зако -
нодателни предложения за начина на взимане на 
решения относно подбора на инфраструктурни 
проекти за финансиране, така че те да са насочени 
към доброто и непрекъснато функциониране на 
енергийния пазар в държавите членки.
10
 Въведение
01 
През последните 20 години Европей -
ският съюз (ЕС) разработи цялостен 
подход по отношение на политиката 
в областта на енергетиката и климата1. 
Тази политика продължава да се раз -
вива в контекста на растящите предиз -
викателства, свързани с изменението 
на климата, както и на променящия 
се международен контекст, включващ 
политическите промени по границите 
на ЕС и търговските споразумения 
с външни партньори.
02 
Мандатът за разработване на полити -
ка на ЕС в областта на енергетиката 
е зададен в член 4 от Договора за 
функционирането на Европейския 
съюз (ДФЕС), който определя енерге -
тиката като споделена компетентност 
между ЕС и държавите членки. Съглас -
но член 194 целите на политиката на 
ЕС в областта на енергетиката са:
а) да осигури функционирането на 
енергийния пазар;
б) да обезпечи сигурността на енер -
гийните доставки в Съюза;
в) да насърчава енергийната ефек -
тивност и спестяването на енер -
гия, както и разработването на 
нови и възобновяеми енергийни 
източници; и
г) да подпомага взаимната свърза -
ност на енергийните мрежи.
03 
Държавите членки вземат решения 
относно собствения си национален 
енергиен микс, данъците и допъл -
нителните такси, с които се облагат 
природният газ и електроенергията, 
и наблюдават функционирането на па -
зарите на електроенергия и природен 
газ в рамките на своите граници.04 
През последното десетилетие сигур -
ността на енергийните доставки се 
превърна в основен проблем в Евро -
па. Тревогите на държавите и обще -
ството се насочиха към рисковете, 
свързани със зависимостта от външни 
източници, политическата несигур -
ност в държавите, които са външни 
доставчици и в транзитните държави, 
както и опасността от прекъсвания 
на енергийните доставки. Налице 
е също така нарастващо разбиране, 
че трансформациите в енергийната 
система на ЕС, породени от промяната 
на моделите на търсене и разширява -
нето на източниците на възобновяема 
енергия, поставят нови предизвика -
телства, свързани с осигуряването 
на постоянна доставка на енергия на 
крайните потребители на достъпни 
цени.1 Това включва, но не се 
ограничава до, съобщенията 
на Комисията относно 
енергийната политика на ЕС, 
публикувани през 1995 г. 
и 2007 г., пакета на ЕС 
относно климата 
и енергетиката за периода 
до 2020 г. и 2030 г., както 
и неотдавнашното 
съобщение на Комисията 
относно енергийния съюз.
11 Въведение
Сигурност на енергий -
ните доставки — каква 
е връзката с вътрешния 
енергиен пазар
05 
Европейската комисия непрестанно 
насърчава развитието на вътрешните 
пазари на електроенергия и природен 
газ като основа за гарантиране на енер -
гийните доставки в рамките на Съюза. 
Вътрешният пазар на енергия е регула -
торната и инфраструктурната основа, 
която следва да създаде възможност за 
свободен поток и търговия без грани -
ци на газ и електроенергия в рамките 
на територията на ЕС. В най-новото 
съобщение на Комисията, озаглавено 
„Европейска стратегия за енергийна 
сигурност“, което беше публикувано 
на 28 май 2014 г.2, Комисията посочва, 
че ключът към подобряване на енер -
гийната сигурност се крие на първо 
място в един по-колективен подход 
чрез функциониращ вътрешен пазар 
и засилено сътрудничество на регио -
нално и европейско равнище, насочено 
по-специално към координиране на 
развитието на мрежите и отваряне на 
пазарите.
06 
Развитието на отворени, конкурентни 
и напълно функциониращи вътрешни 
пазари за електроенергия и природен 
газ може да допринесе за сигурността 
на доставките за ЕС като цяло. То 
създава възможности за по-голя -
ма диверсификация на доставките, 
намаляване на рисковете, свързани 
с местните доставки, ликвидна и гъв -
кава търговия в рамките на самите 
държави членки и между тях, както 
и осигуряване на енергийни доставки 
на икономически ефективна основа. 
Сигурността на доставките е общест -
вено благо, което има съответна цена, 
а постигането ѝ по най-рентабилен 
начин е основна цел на енергийната 
политика на ЕС.07 
През декември 2014 г. Съветът на 
Европейския съюз потвърди подкре -
пата си за изграждането на вътрешния 
енергиен пазар, като подчерта, че 
„спешно трябва да се положат всички 
възможни усилия за постигане на цел -
та за напълно функциониращ и свър -
зан вътрешен енергиен пазар“3.
08 
С цел развитие на вътрешния енер -
гиен пазар е необходимо както да се 
установят правила за начина, по който 
ще работят пазарите на газ и електро -
енергия, така и да се обезпечи подхо -
дяща инфраструктура за тази цел.2 COM(2014) 330 окончателен, 
от 28 май 2014 г., „Европейска 
стратегия за енергийна 
сигурност“.
3 Заключения на Съвета на 
Европейския съюз от 
заседанието по транспорт, 
телекомуникации 
и енергетика от 9 декември 
2014 г.
12 Въведение
Правна рамка в областта 
на вътрешния енергиен 
пазар
09 
Правилата за функциониране на 
вътрешния енергиен пазар приемат 
няколко форми. Първият етап е раз -
работването на законодателна рамка, 
която установява принципите за 
развитието на вътрешните пазари на 
електроенергия и природен газ и ре -
гулаторните условия, които следва да 
се спазват при търговията с енергия. 
Тази законодателна рамка е разра -
ботена в рамките на три „пакета“ на 
вторичното законодателство на ЕС 
(вж. фигура 1 ).10 
Третият енергиен пакет беше допъл -
нен през 2011 г. от Регламента относ -
но интегритета4 и прозрачността на 
пазара за търговия на едро с енергия 
(REMIT)5. Този регламент е насочен към 
проблемите, свързани с интегритета 
на пазара и пазарните злоупотреби, 
и предвижда мониторинг на пазарите 
за търговия на едро с енергия с цел 
разкриване и предотвратяване на па -
зарни манипулации. Очаква се той да 
бъде въведен напълно до април 2016 г.Фигура 1Развитие на трите енергийни пакета
/uni041E/uni0441/uni043D/uni043E/uni0432/uni043D/uni0438 /uni0435/uni043B/uni0435/uni043C/uni0435/uni043D/uni0442/uni0438
/uni0414/uni0438/uni0440/uni0435/uni043A/uni0442/uni0438/uni0432/uni0430/uni00A02009/72//uni0415/uni041E
/uni0414/uni0438/uni0440/uni0435/uni043A/uni0442/uni0438/uni0432/uni0430/uni00A02009/73//uni0415/uni041E/uni0420/uni0435/uni0433/uni043B/uni0430/uni043C/uni0435/uni043D/uni0442 (/uni0415/uni041E)/uni2116/uni00A0713/2009/uni0420/uni0435/uni0433/uni043B/uni0430/uni043C/uni0435/uni043D/uni0442 (/uni0415/uni041E)/uni2116714/2009/uni0420/uni0435/uni0433/uni043B/uni0430/uni043C/uni0435/uni043D/uni0442 (/uni0415/uni041E)/uni2116715/2009 /uni0422/uni0440/uni0435/uni0442/uni0438 /uni043F/uni0430/uni043A/uni0435/uni0442
2009/uni00A0/uni0433./uni0412/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438 /uni043F/uni0430/uni043A/uni0435/uni0442
2003/uni00A0/uni0433./uni041F/uni044A/uni0440/uni0432/uni0438 /uni043F/uni0430/uni043A/uni0435/uni0442 
1996/1998/uni00A0/uni0433.
/uni041A/uni043E/uni043E/uni0440/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F /uni043D/uni0430 /uni041E/uni041F/uni0421 /uni043E/uni0442
/uni0415/uni041C/uni041E/uni041F/uni0421 /uni0437/uni0430 /uni0435/uni043B/uni0435/uni043A/uni0442/uni0440/uni043E/uni0435/uni043D/uni0435/uni0440/uni0433/uni0438/uni044F /uni0438-/uni0415/uni041C/uni041E/uni041F/uni0421 
/uni0437/uni0430 /uni0433/uni0430/uni0437/uni0414/uni0435/uni0441/uni0435/uni0442/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni0448/uni043D/uni0438 
/uni043F/uni043B/uni0430/uni043D/uni043E/uni0432/uni0435 /uni0437/uni0430 /uni0440/uni0430/uni0437/uni0432/uni0438/uni0442/uni0438/uni0435 
/uni043D/uni0430 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0438/uni0442/uni0435/uni041E/uni041F/uni0421 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni043E/uni0442/uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni043D 
/uni0441/uni0443/uni0431/uni0435/uni043A/uni0442/uni041A/uni043E/uni043E/uni0440/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F /uni043D/uni0430 
/uni0440/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043E/uni0442 
/uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0430 /uni043D/uni0430 ACER/uni041F/uni0440/uni0430/uni0432/uni043D/uni043E/uni041D/uni0435/uni0437/uni0430/uni0432/uni0438/uni0441/uni0438/uni043C 
/uni043D/uni0430/uni0446/uni0438/uni043E/uni043D/uni0430/uni043B/uni0435/uni043D 
/uni0440/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0421/uni0430/uni043C/uni043E 
/uni0440/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D 
/uni0434/uni043E/uni0441/uni0442/uni044A/uni043F100 %/uni0421/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E/uni0432/uni043E/uni0434/uni043D/uni043E/uni0412/uni0441/uni0435/uni043A/uni0438 
/uni043A/uni043E/uni043C/uni043F/uni0435/uni0442/uni0435/uni043D/uni0442/uni0435/uni043D 
/uni043E/uni0440/uni0433/uni0430/uni043D:/uni0414/uni043E/uni0433/uni043E/uni0432/uni043E/uni0440/uni0435/uni043D, 
/uni0440/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D /uni0438/uni043B/uni0438 
/uni0435/uni0434/uni0438/uni043D/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D /uni043A/uni0443/uni043F/uni0443/uni0432/uni0430/uni0447/uni041F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni043F/uni0435/uni043D/uni043D/uni043E /uni0438 
/uni043E/uni0433/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438/uni0447/uni0435/uni043D/uni043E/uni0420/uni0430/uni0437/uni0432/uni0438/uni0442/uni0438/uni0435 /uni043D/uni0430 
/uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0438/uni0442/uni0435/uni041E/uni0442/uni0434/uni0435/uni043B/uni044F/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 
/uni041E/uni041F/uni0421/uni0420/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 
/uni043F/uni0430/uni0437/uni0430/uni0440/uni0430/uni0414/uni043E/uni0441/uni0442/uni044A/uni043F /uni043D/uni0430 
/uni0442/uni0440/uni0435/uni0442/uni0438 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438/uni041E/uni0442/uni0432/uni0430/uni0440/uni044F/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 
/uni043F/uni0430/uni0437/uni0430/uni0440/uni0430
Източник:  Европейска сметна палата.4 Търговията на едро се 
осъществява между 
вносителите или 
производителите на 
енергия, от една страна, 
и доставчиците, които 
продават енергийните 
продукти на крайните 
потребители, от друга 
страна.
5 Регламент (ЕС) № 1227/2011 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 25 октомври 
2011 година относно 
интегритета 
и прозрачността на пазара 
за търговия на едро 
с енергия (OВ L 326, 
8.12.2011 г., стр. 1).
13 Въведение
11 
Съществуват и две законодателни 
мерки на ЕС, които са насочени пряко 
към сигурността на доставките на 
електроенергия и газ. Тези мерки са 
основани на поддържането на добро 
и непрекъснато функциониране на 
вътрешния енергиен пазар, дори при 
извънредни обстоятелства:
а) Директивата относно достав -
ките на електрическа енергия6, 
която беше приета през 2005 годи -
на, задължава държавите членки 
да създадат подходящо равнище 
на производствен капацитет, 
подходящ баланс между търсене -
то и предлагането и подходящо 
равнище на взаимна свързаност 
с други държави членки; и
б) Регламентът относно сигур -
ността на доставките на газ , кой -
то беше приет през 2010 година7, 
определя стандарти по отношение 
на предлагането и инфраструкту -
рата, както и отговорностите на 
предприятията за природен газ, 
държавите членки и Комисията по 
отношение както на предотвратя -
ването на прекъсване на достав -
ките, така и на реакцията в случай 
на прекъсване.12 
Тази законодателна рамка определя 
основните принципи на вътрешния 
енергиен пазар, но сама по себе си 
не представлява практически модел 
за енергийни пазари. За тази цел 
Комисията създаде целеви модели 
за електроенергия и природен газ, 
насочени към постигането на целта за 
сближаване на цените.8 Тези модели 
са доразвити с участието на ЕМОПС 
и ACER и представители на енергий -
ния сектор и в момента са в процес 
на включване в рамка от насоки 
и мрежови кодекси, които определят 
техническите правила за начините на 
функциониране на тези пазари:
а) Целевият модел за електрое -
нергия  предвижда свързването 
на националните пазари в единен 
паневропейски пазар9. Освен че 
улеснява сближаването на цените, 
свързването на пазарите следва 
да осигури оптимално използване 
на трансграничния пренос.
б) Целевият модел за газ  съдейства 
за сближаването на цените чрез 
търговия в разпределителни 
центрове10. Той предвижда разра -
ботване на входно-изходни зони 
и ликвидни виртуални търговски 
точки.6 Директива 2005/89/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 18 януари 
2006 година относно мерки 
за гарантиране сигурност на 
доставките на електрическа 
енергия 
и инфраструктурните 
инвестиции (ОВ L 33, 
4.2.2006 г., стр. 22).
7 Регламент (ЕС) № 994/2010 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 20 октомври 
2010 година относно 
мерките за гарантиране на 
сигурността на доставките 
на газ и за отмяна на 
Директива 2004/67/ЕО на 
Съвета (ОВ L 295, 12.11.2010 г., 
стр. 1).
8 За повече информация 
относно развитието на 
целевите модели виж: 
https://ec.europa.eu/energy/
en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Свързването на пазарите 
представлява свързване на 
отделни спот пазари за 
електроенергия за ден 
напред, като се използва 
съществуващия капацитет за 
трансграничен пренос. 
Разработен е специфичен 
алгоритъм, наречен 
EUPHEMIA, за 
осъществяването на 
свързването на пазарите на 
електрическа енергия 
в Европейския съюз.
10 Разпределителен център за 
газ (хъб) е физическа или 
виртуална търговска точка, 
в която ценообразуването 
на доставките на газ се 
извършва в зависимост от 
търсенето в региона. 
Движението на цените 
в центъра става въз основа 
на промяна на 
съотношението между 
търсенето и предлагането 
на газ.
14 Въведение
Роли и отговорности на 
основните участници 
в областта на енергийната 
политика на ЕС
13 
Процесът на разработване, прилагане 
и регулиране на вътрешния енергиен 
пазар включва набор от публични 
и частни субекти, които имат специ -
фични роли и отговорности.
а) В рамките на Европейската 
комисия  Генерална дирекция 
„Енергетика“ (ГД „Енергетика“) 
е отговорна за разработването 
и прилагането на европейската 
политика в областта на енерге -
тиката в рамките на приложното 
поле на член 194 от ДФЕС. Това 
включва гаранции за функцио -
нирането на енергийния пазар 
и сигурността на енергийните 
доставки в рамките на Съюза, 
както и насърчаване на взаимното 
свързване на енергийните мрежи. 
По отношение на вътрешния пазар 
на енергия Комисията:
i) прави предложения за доку -
менти и законодателни мер -
ки в областта на политиката, 
в зависимост от нуждите;
ii) следи за транспонирането на 
енергийните пакети в нацио -
налното законодателство;
iii) приема мрежови кодекси 
с държавите членки по -
средством процеса на 
комитология.
б) Енергийните пазари следва да 
бъдат наблюдавани от нацио -
налните регулаторни органи  
(НРО), които са напълно незави -
сими от правителствата на дър -
жавите членки. Изискването за 
създаване на НРО беше въведено 
с Втория енергиен пакет. В Третия 
пакет тяхната роля се засилва 
допълнително.в) Агенцията за сътрудничество 
между енергийните регулато -
ри (ACER), създадена по силата 
на Третия енергиен пакет, следва 
да насърчава и улеснява сътруд -
ничеството между националните 
регулаторни органи. ACER изготвя 
рамкови насоки, въз основа на 
които се разработват мрежовите 
кодекси, и приема становища по 
редица въпроси на енергийния 
пазар. ACER не притежава никак -
ви изпълнителни правомощия, 
така че решенията ѝ не са пряко 
обвързващи за участниците на 
пазара.
г) Операторите на преносни 
системи  (ОПС) са субекти, които 
отговарят за преноса на енергия 
под формата на природен газ или 
електроенергия на национално 
или регионално равнище, като из -
ползват фиксирана инфраструкту -
ра. От тях се очаква да си сътруд -
ничат помежду си в рамките на 
европейските мрежи на опе -
раторите на преносни системи 
за електроенергия и природен 
газ (ЕМОПС за електроенергия 
и ЕМОПС за газ). ЕМОПС отговаря 
за разработването на мрежовите 
кодекси, основани на рамковите 
насоки на ACER, и за подготовката 
на десетгодишните планове за 
развитие на мрежите (TYNDP).
15 Въведение
Инвестиционни потреб -
ности и инструменти на 
ЕС за финансиране на 
енергийна 
инфраструктура
14 
Инвестициите в енергийна инфра -
структура са необходими, за да могат 
да се реализират ползите за сигур -
ността на доставките чрез вътрешния 
енергиен пазар. В рамките на ЕС енер -
гийната инфраструктура се финан -
сира главно от ОПС чрез таксите на 
потребителите по силата на принципа 
„ползвателят плаща“. Собствените 
ресурси на ОПС, които се използват 
за финансиране на инфраструктурни 
инвестиции, могат да бъдат от едва 
20 % от разходите за проекта до пъл -
ната себестойност на необходимата 
инвестиция. По данни на Комисията от 
2011 г. ОПС са инвестирали 9,1 млрд. 
евро годишно в енергийната инфра -
структура между от 2005 до 2009 го -
дина. Това включва 5,8 млрд. евро 
годишно за инфраструктура за елек -
троенергия и 3,3 млрд. евро годишно 
за газова инфраструктура.
15 
Европейската инвестиционна бан -
ка (ЕИБ) е най-големата наднационал -
на институция за отпускане на заеми 
и гаранции за проекти в областта на енергийната инфраструктура в ЕС. 
В периода 2007—2012 г. ЕИБ е отпус -
нала заеми в размер на 29,4 млрд. 
евро за инвестиции в модернизацията 
и развитието на европейските елек -
троенергийни и газови мрежи11.
16 
Енергийната инфраструктура е един 
от приоритетите и на новосъздадения 
Европейски фонд за стратегиче -
ски инвестиции (ЕФСИ)12. Този фонд 
комбинира средства от бюджета на 
ЕС и ЕИБ с цел привличане на публич -
ни и частни инвестиции в размер на 
най-малко 315 млрд.евро в рамките на 
целия ЕС13.
17 
Сравнен със собствените инвестиции 
на ОПС и финансирането по линия 
на ЕИБ и ЕФСИ, бюджетът на ЕС  
осигурява сравнително малко инвес -
тиции в енергийна инфраструктура. 
В периода 2007—2013 г. от бюджета 
на ЕС бяха отпуснати приблизително 
3,7 млрд. евро за енергийна инфра -
структура, а за периода 2014—2020 г. 
се предвиждат допълнителни 
7,4 млрд. евро, както е показано 
в таблица 1 .Таблица 1Средства, отпуснати за енергийна инфраструктура, 2007—2020 г. (в млн. евро)
Сектор TEN-E ЕЕПВ МСЕ Енергетика ЕСИФ Общо
2007—2013 г.Електроенергия 81 905 498 1484
Га з 64 1363 814 2241
ОБЩО 145 2268 1312 3725
2014—2020 г. Електроенергия и  газ 5350 200017350
ОБЩО 2007—2020 г. 145 2268 5350 3312 11 075
1 Индикативна стойност, представена на одитния екип от ГД „Регионална и селищна политика“.
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на данните на ГД „Регионална и селищна политика“, доклади за изпълнението на ЕЕПВ.11 Европейска инвестиционна 
банка, „Критерии за 
енергийно кредитиране“, 23 
юли 2013 година.
12 Регламент (ЕС) 2015/1017 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 25 юни 2015 година 
за Европейския фонд за 
стратегически инвестиции, 
Европейския консултантски 
център по инвестиционни 
въпроси и Европейския 
портал за инвестиционни 
проекти и за изменение на 
регламенти (ЕС) № 1291/2013 
и (ЕС) № 1316/2013 — 
Европейски фонд за 
стратегически инвестиции.
13 Становище № 4/2015 г. 
относно предложението за 
регламент на Европейския 
парламент и на Съвета 
относно Европейския фонд 
за стратегически 
инвестиции и за изменение 
на регламенти (ЕС) 
№ 1291/12013 и (ЕС) 
№ 1316/2013 (ОВ 121, 
15.4.2015 г., стр. 1).
16 Въведение
18 
Средствата са отпускани по линия на 
няколко управлявани от Комисията 
фонда, които се различават по своя 
относителен размер, видовете проек -
ти, които финансират, както и вида на 
финансирането, което осигуряват (вж. 
таблица 1 ):
а) Трансевропейските мрежи за 
енергия  (TEN-E), създадени през 
1996 г.14, са инструмент, управля -
ван от Комисията, който финанси -
ра инфраструктура за пренос на 
електроенергия и природен газ. 
Регламентите за TEN-E от 2013 г.15 
установяват критерии за опреде -
ляне на проекти от общ интерес 
(ПОИ);
б) Европейската енергийна про -
грама за възстановяване  (ЕЕПВ) 
е създадена през 2009 година за 
стимулиране на икономиката на 
ЕС чрез инвестиции в инфраструк -
тура16. ЕЕПВ финансира одобрен 
списък от проекти под прякото 
управление на Комисията. Изпъл -
нението на финансираните про -
екти все още е в ход, но по тази 
схема няма да бъдат подкрепяни 
нови проекти;
в) Механизмът за свързване на 
Европа  (МСЕ)17 е създаден, за 
да осигури инвестиции в об -
ластите транспорт, енергетика 
и телекомуникации за периода 
2014—2020 г.18. Фондът има за 
цел да привлича частни инвести -
ции чрез редица средства, в т. ч. 
безвъзмездна финансова помощ, 
специални заеми, гаранции и дъл -
гови и капиталови инструменти. 
Съинансирането посредством 
безвъзмездна помощ се извършва 
чрез отворени покани за предста -
вяне на предложения и се упра -
влява от Изпълнителната агенция 
за иновации и мрежи (INEA); иг) финансиране за енергийна ин -
фраструктура се осигурява и от 
Европейските структурни и ин -
вестиционни фондове  (ЕСИФ)19. 
Това финансиране се основава 
на националните оперативни 
програми, които са одобрени от 
Комисията.
19 
През 2010 г. Комисията е изчислила, 
че към 2020 г. енергийният сектор 
в Европа ще има нужда от инвес -
тиции в размер на 1 трилион евро. 
Приблизително 210 млрд. евро от 
тях ще са необходими за мрежите за 
електроенергия и газ от европейско 
значение20. Съвсем наскоро Между -
народната агенция по енергетика 
(МАЕ) изчисли, че общият размер на 
инвестициите, необходими за мрежи -
те за електроенергия и газ в ЕС, ще 
достигне 931 млрд. евро за периода 
2014—2035 г.2114 Програмата TEN-E 
е създадена със следните 
правни актове: Решение 
№ 1364/2006/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 6 септеври 2006 г. 
относно определянето на 
насоките за 
трансевропейските 
енергийни мрежи и за 
отмяна на Решение 96/391/
ЕО и Решение № 1299/2003/
ЕО (OВ L 262, 22.9.2006 г., стp. 
1)
15 Регламент (ЕС) № 347/2013 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 17 април 2013 г. 
относно указания за 
трансевропейската 
енергийна инфраструктура 
и за отмяна на Решение 
№ 1364/2006/ЕО, както и за 
изменение на регламенти 
(ЕО) № 713/2009, (ЕО) 
№ 714/2009 и (ЕО) № 715/2009 
(OВ L 115, 25.4.2013 г., стp. 39) 
има за цел улесняване на 
своевременното развитие 
и оперативната 
съвместимост на 
трансевропейските мрежи 
(TEN-E).
16 Регламент (ЕО) № 663/2009 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 13 юли 
2009 година за създаване на 
програма за подпомагане на 
икономическото 
възстановяване чрез 
предоставяне на финансова 
помощ от Общността на 
проекти в областта на 
енергетиката (ОВ L 200, 
31.7.2009 г., стр. 31).
17 В съответствие с Регламент 
(ЕС) № 2015/1017 за 
Европейския фонд за 
стратегически инвестиции, 
финансовият пакет за 
Механизма за свързване на 
Европа — сектор енергетика 
за периода 2014—2020 г. 
беше намален с 500 млн. 
евро (от 5,850 млрд. на 5,350 
млрд. евро) с цел частично 
да се финансира вноската от 
общия бюджет на Съюза за 
ЕФСИ.
18 Регламент (ЕС) № 1316/2013 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 11 декември 
2013 година за създаване на 
Механизъм за свързване на 
Европа, за изменение на 
Регламент (ЕС) № 913/2010 
и за отмяна на регламенти 
(ЕО) № 680/2007 и (ЕО) 
№ 67/2010 (ОВ L 348, 
20.12.2013 г., стр. 129).
17
 Обхват и подход  
на одита
20 
Целта на настоящия одит на Сметната 
палата е да се определи дали прила -
гането на мерките на политиката в об -
ластта на вътрешния енергиен пазар 
и разходите на ЕС за енергийна инфра -
структура ефективно са предоставили 
ползи за сигурността на доставките на 
енергия.
21 
По-специално разгледахме дали:
 ο Комисията и държавите членки са 
направили необходимото за при -
лагането на политиките в областта 
на вътрешния енергиен пазар , 
с цел подобряване на сигурността 
на енергийните доставки;
 ο енергийната инфраструктура  
в Европа е пригодена за напълно 
интегрирани пазари, осигурявайки 
по този начин ефективна сигурност 
на енергийните доставки; и
 ο финансовата подкрепа на ЕС  за 
енергийната инфраструктура ефек -
тивно е допринесла за развитието 
на вътрешния енергиен пазар.
22 
Одитната дейност на място беше про -
ведена от средата на 2014 г. до средата 
на 2015 г.
23 
Нашият одит се фокусира върху транс -
портирането на газ по тръбопроводи; 
съхранението, включително терминали 
за втечнен природен; и преноса на 
електроенергия. Не беше включено 
производството на енергия22, нито 
енергийната ефективност23. Не са 
обхванати също така енергийните 
системи за разпределение до крайните 
потребители, енергийната бедност, 
данъците и субсидиите за енергия, как -
то и целите на политиката в областта на енергетиката и климата до 2020 г. 
и 2030 г.
24 
В обхвата на одита влизат мерки и фи -
нансиране в тази област на политика 
от 2007 г. Заложихме на регионален 
подход и разгледахме примери от 
практиката в шест държави членки — 
България, Естония, Литва, Полша, 
Испания и Швеция. Анализирахме 
регионалните пазари и степента на 
взаимна свързаност между тези дър -
жави членки и техните съседи.
25 
В проучванията на тези конкрет -
ни казуси разгледахме как са били 
определени потребностите от инвес -
тиции, прилагането на принципите на 
вътрешния енергиен пазар, аспектите 
на трансграничното сътрудничество 
и обосновката зад проектните пред -
ложения. Подборът осигури широко 
географско представителство от 
целия ЕС. Проучванията на отделните 
казуси включват 15 примера за кон -
кретни проекти, съфинансирани от 
ЕС. Одитната дейност по всеки случай 
включва интервюта с длъжностни 
лица на държавите членки и ЕС.
26 
Също така установихме, където това 
беше възможно, добри практики, 
които могат да бъдат споделени със 
заинтересованите страни в други 
държави членки.19 Регламент (ЕС) № 1303/2013 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 17 декември 
2013 година за определяне 
на общоприложими 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд, Европейския 
земеделски фонд за 
развитие на селските райони 
и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство 
и за определяне на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство, 
и за отмяна на Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета 
(ОВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 320).
20 COM(2010) 677 окончателен 
от 17 ноември 2010 г., 
„Приоритети за енергийна 
инфраструктура за 2020 г. 
и по-нататък — план за 
интегрирана европейска 
енергийна мрежа“.
21 Международна агенция по 
енергетика, World Investment 
Outlook („Прогноза за 
световните инвестиции “), 
2014 г. Париж: OECD/IEA, 
стр. 167.
22 Относно производството вж. 
Специален доклад № 6/2014, 
озаглавен „Подпомагане от 
фондовете на политиката на 
сближаване за производство 
на възобновяема енергия — 
постигнати ли са добри 
резултати?“ ( http:/eca.europa.
eu).
23 Относно консумацията вж. 
Специален доклад 
№ 21/2012, озаглавен 
„Разходна ефективност на 
инвестициите в енергийна 
ефективност в рамките на 
политиката на сближаване“ 
(http:/eca.europa.eu ).
18
 Констатации  
и оценки
Целта за изграждане на 
вътрешния енергиен 
пазар до 2014 г. не 
е постигната
27 
От 2007 г. вътрешният енергиен пазар 
е в центъра на развитието на енер -
гийната политика на равнище ЕС. 
Третият енергиен пакет, приет през 
2009 г., задължава държавите членки 
да транспонират директивите за газ 
и електроенергия до 3 март 2011 г.24. 
Тази цел обаче не е постигната през 
въпросната година. Освен това, през 
2009 г. са приети три регламента на 
Комисията, които са част от Третия 
енергиен пакет25.
28 
През 2011 г. Съветът потвърди анга -
жимента си по отношение на вътреш -
ния енергиен пазар, като посочи, че 
изграждането му „следва да бъде 
завършено до 2014 г., за да може 
потокът на газ и електроенергия в ЕС 
да се осъществява безпрепятствено“26. 
Тъй като към декември 2014 г. целта 
все още не беше постигната, Съветът 
отново потвърди „спешната необхо -
димост от ефективно и пълно изпъл -
нение и прилагане на разпоредбите 
на Третия енергиен пакет, от всички 
държави членки …“27.29 
За постигането на тази цел е важно 
следното:
 ο да се приложи регулаторната рам -
ка на ЕС в областта на вътрешния 
енергиен пазар;
 ο да се хармонизират различните 
местни и национални пазари;
 ο да се постигне сближаване на 
цените; и
 ο да се осигури подходяща енергий -
на инфраструктура (вж. точки от 
72 нататък).24 Относно 
електроенергията — 
член 49, параграф 1 от 
Директива 2009/72/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 13 юли 2009 година 
относно общите правила за 
вътрешния пазар на 
електроенергия и за отмяна 
на Директива 2003/54/ЕО (ОВ 
L 211, 14.8.2009 г., стр. 55). 
Относно газа — член 54, 
параграф 1 от Директива 
2009/73/ЕО на Европейския 
парламент и на Съвета от 13 
юли 2009 година относно 
общите правила за 
вътрешния пазар на 
електроенергия и за отмяна 
на Директива 2003/55/ЕО (ОВ 
L 211, 14.8.2009 г., стр. 94).
25 Регламент (ЕО) № 714/2009 
относно условията за достъп 
до мрежата за 
трансграничен обмен на 
електроенергия и за отмяна 
на Регламент (ЕО) 
№ 1228/2003. Регламент (ЕО) 
№ 715/2009 относно 
условията за достъп до 
газопреносни мрежи за 
природен газ и за отмяна на 
Регламент (ЕО) № 1775/2005. 
Регламент (ЕО) № 713/2009 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 13 юли 2009 г. 
за създаване на Агенция за 
сътрудничество между 
енергийните регулатори.
26 Заключения, приети от 
Европейския съвет на 4 
февруари 2011 година.
27 Заключения на Съвета от 
заседание на Съвета по 
транспорт, телекомуникации 
и ЕНЕРГЕТИКА, Брюксел, 9 
декември 2014 г.
19 Констатации и оценки 
Продължават да 
съществуват проблеми по 
прилагането на правната 
рамка на ЕС по отношение 
на вътрешния енергиен 
пазар
30 
Третият енергиен пакет включва както 
регламенти, които се прилагат директ -
но, така и директиви, които трябва да 
бъдат интегрирани в законодателната 
рамка на всяка държава членка. Коми -
сията наблюдава хода на този процес, 
като извършва:
а) проверки за транспониране , 
които целят да се провери дали 
държавите членки са актуализи -
рали националното си законода -
телство с оглед включването на 
разпоредбите на директивите28. 
Когато Комисията счита, че дадена 
държава членка не е направила 
това, тя може да започне произ -
водство за установяване на неиз -
пълнение на задължения, което 
може да доведе до завеждане на 
дело пред Съда на Европейския 
съюз; и
б) проверки за съответствие , 
които проверяват дали направе -
ните промени са в съответствие 
с разпоредбите на директивите. За 
да се улесни тази оценка, Комиси -
ята изпраща на държавите членки 
искания за информация и разясня -
ване — размяната на информация 
се извършва чрез т.нар. „пилотни 
запитвания за ЕС“. Когато Комисия -
та прецени, че промените, напра -
вени на практика в дадена държа -
ва членка, не отразяват правилно 
разпоредбите на директивите, 
тя може да открие официално 
производство за установяване 
на неизпълнение на задължения, 
съгласно член 258 от ДФЕС.28 Оценката на Комисията се 
основава на официални 
документи от държавите 
членки, доклади на 
изпълнителя, наличната 
информация за държавата 
и мониторинг на пазара чрез 
медиите, както и конкретни 
искания от трети страни.
20 Констатации и оценки 
31 
Таблица 2  представя подробна ин -
формация за състоянието на тези про -
верки, включително производствата 
за установяване на неизпълнение на 
задължения, във връзка със зако -
нодателството на Третия енергиен 
пакет към 30 юни 2015 г. Този анализ 
показва, че все още предстои дълъг 
път, преди Третия енергиен пакет да 
може да се счита за напълно прило -
жен в държавите членки. Към 30 юни 
2015 г.:
а) по отношение на липсата на 
транспониране  на разпоредбите 
на Третия енергиен пакет Коми -
сията е счела за необходимо да се 
започнат производства за уста -
новяване на неизпълнение на за -
дължения срещу 19 от 28 държави 
членки. Всички тези производства 
са приключили до 30 юни 2015 г.
б) по отношение на липсата на 
съответствие  с разпоредбите на 
Третия енергиен пакет през 2013 г. 
Комисията стартира процес на 
искане на информация от дър -
жавите членки и в някои случаи 
е започнала производства за 
установяване на неизпълнение на 
задължения:
i) по отношение на 10 държави 
членки Комисията е завърши -
ла проверките и е започнала 
производства за установя -
ване на неизпълнение на 
задължения съгласно член 
258 от ДФЕС. Нито едно от тях 
не е приключило;
ii) по отношение на 4 държави 
членки Комисията е поискала 
информация, чрез пилотно 
запитване за ЕС, но все още 
не е завършила проверката 
си; и
iii) по отношение на 14 държави 
членки Комисията все още 
не е изпратила искане за 
информация.32 
Разпоредбите на Третия енергиен па -
кет, имащи отношение към настоящия 
одит, във връзка с които проверките 
на Комисията са установили пробле -
ми, включват:
 ο функционирането на национални -
те регулатори (вж. точки 34—36);
 ο функционирането на операто -
рите на преносни системи (вж. 
точки 37—42);
 ο въпроси, свързани с различни 
форми на регулиране на цените 
(вж. точка 64).
33 
По време на одита потвърдихме нали -
чието на проблеми в областите, както 
е посочено в следващите точки.
21 Констатации и оценки 
Проверки на Комисията във връзка с транспонирането и съответствието 
с Третия енергиен пакет към 30 юни 2015 г.
Проверки за транспониране Проверки за съответствие
Приключена проверка 
на транспонирането от 
КомисиятаЗапочнато и  приключило 
производство за устано -
вяване на неизпълнение 
на задълженияКомисията е започнала 
производство за установя -
ване на неизпълнение на 
задълженияПриключване на про -
изводството за устано -
вяване на неизпълне -
ние на задължения
Белгия √ √ √ Не е приключило
България √ √ Няма започнато производство
Чешка република √ Не е приложимо Няма започнато производство
Дания √ √ Няма започнато производство
Германия √ Не е приложимо √ Не е приключило
Естония √ √ Няма започнато производство
Ирландия √ √ Няма започнато производство
Гърция √ Не е приложимо Няма започнато производство
Испания √ √ √ Не е приключило
Франция √ √ √ Не е приключило
Хърватия √ Не е приложимо √ Не е приключило
Италия √ Не е приложимо √ Не е приключило
Кипър √ √ Няма започнато производство
Латвия √ Не е приложимо Няма започнато производство
Литва √ √ Няма започнато производство
Люксембург √ √ √ Не е приключило
Унгария √ Не е приложимо √ Не е приключило
Малта √ Не е приложимо Няма започнато производство
Нидерландия √ √ Няма започнато производство
Австрия √ √ √ Не е приключило
Полша √ √ Няма започнато производство
Португалия √ Не е приложимо Няма започнато производство
Румъния √ √ √ Не е приключило
Словения √ √ Няма започнато производство
Словакия √ √ Няма започнато производство
Финландия √ √ Няма започнато производство
Швеция √ √ Няма започнато производство
Обединено 
кралство√ √ Няма започнато производство
Забележка:  
— „Не е приложимо“ означава, че няма започнато производство за установяване на неизпълнение на задължения и Комисията няма да 
започне такова в бъдеще въз основа на проверките на транспонирането, които вече са завършени за всички държави членки.  
— „Няма започнато производство“ означава, че няма започнато производство за установяване на неизпълнение на задължения за 
въпросната държава членка. Комисията прави преглед на ситуацията и може в бъдеще да започне производство за установяване на 
неизпълнение на задължения.  
— „Не е приключило“ означава, че производство за установяване на неизпълнение на задължения е в ход в момента и все още не 
е приключило.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на информация, предоставена от Комисията.Таблица 2
22 Констатации и оценки 
Енергийните регулатори 
срещат затруднения при 
изпълнението на своите 
задачи както на национално 
равнище, така и на равнище 
ЕС
34 
Доказателствата, събрани като част от 
настоящия одит, разкриват следните 
проблеми по отношение на дейността 
на националните регулаторни органи:
а) Независимостта  на НРО е от ре -
шаващо значение, за да се гаран -
тира, че те могат да изпълняват 
задачите си правилно. Ръководи -
телите на регулаторните органи 
следва да бъдат избирани по 
прозрачен начин и да им се пре -
достави свобода на действие. Тези 
принципи не винаги се спазват, вж. 
примерите в  каре 1 .
б) Представители на няколко нацио -
нални регулаторни органа подчер -
таха рисковете, свързани с  огра -
ниченията в обхвата на техните 
функции . Някои правителства 
са запазили за себе си известни 
регулаторни правомощия или са 
наложили на НРО методики за оп -
ределяне на тарифите, които биха 
могли да облагодетелстват някои 
участници на пазара. Вж. примери -
те в  каре 2 .
в) Въпреки че задълженията на НРО 
са еднакви за всички държави 
членки, равнището на ресурси -
те, които са на разположение на 
различните НРО, се различават 
значително. Броят на хората, 
занимаващи се с въпросите на 
енергетиката в посетените от нас 
НРО, варира от 21 до над 200. Ня -
кои НРО смятат, че са обезпечени 
в достатъчна степен, за да работят 
по всички аспекти на енергийния 
пазар. Поради ресурсни ограни -
чения обаче някои НРО са обезпе -
чени по-добре от други за участие 
в международното сътрудничест -
во, което е от решаващо значение за вътрешния енергиен пазар (вж. 
точка 35). Вж. примерите в  каре 3 .
23 Констатации и оценки 
Проблеми, засягащи независимостта на НРО
България  — В периода 2009—2015 г. председателят на Комисията за енергийно и водно регулиране 
(КЕВР) е бил сменен няколко пъти от правителството, включително четири пъти само през 2013 година. 
Независимите регулатори следва да определят енергийните тарифи с оглед на действителната база на 
разходите. КЕВР обаче е определил регулирани цени на електроенергията, довели до ситуация, при 
която компетентното енергийно дружество е длъжно да купува електроенергия на високи цени и да 
я продава на по-ниски цени в качеството си на обществен доставчик, акумулирайки между 2010 г. и края 
на 2014 г. дефицит от около 800 млн. евро.
Литва  — От 2013 г. литовският парламент има правомощието да гласува смяната на ръководителя на 
НРО, ако не одобрява годишния доклад за дейността на енергийния регулатор.
Ограничения в обхвата на функциите на НРО
Испания  – Министерството на промишлеността, енергетиката и туризма определя тарифите за газ и 
електроенергия или системните такси, които ОПС фактурират на потребителите на инфраструктурата за 
газ и електричество. НРО предлага методология за елементите, които съставляват едва 1/3 от оконча -
телните тарифи за достъп до мрежите, докато разходните елементи, обхващащи другите 2/3, се опреде -
лят от испанското правителство. Това повдига въпроса дали НРО разполага с необходимите правомо -
щия, за да упражнява тази част от регулаторните си функции.
Литва  — В Третия енергиен пакет е предвидено НРО да носят отговорността за определянето на тари -
фите за пренос или разпределение в съответствие с прозрачни критерии. Въпреки това в Литва прави -
телството налага методиката за определяне на тарифите за пренос на природен газ и електроенергия 
и цените на дребно са регламентирани. В резултат на това, според предварителните изчисления на НРО, 
до 2024 г. двете компетентни държавни енергийни дружество ще съберат чрез тарифите 167 млн. евро 
повече, отколкото ако тарифите се определят от НРО.
Достатъчност на ресурсите на НРО
Швеция  — Шведският енергиен инспекторат потвърди, че със своите 100 специалисти в този сектор 
той е напълно обезпечен да участва в работата на ACER, включително да осигурява командировани 
национални експерти. Той потвърди също, че е извършил цялата подготовка за прилагане на Регламен -
та относно интегритета и прозрачността на енергийния пазар, включително цялостно изграждане на 
необходимия екип.
Естония  — Само 21 от общо 61 служители на националния орган по конкуренция са ангажирани 
в областта на енергетиката. В своите анализи на естонския енергиен пазар Комисията е изразила 
загриженост относно това дали НРО разполага с достатъчно ресурси да регулира по задоволителен 
начин енергийните пазари в Естония и да участва в дейностите за сътрудничество на равнище ЕС 
(вж.  приложение III ).Каре 1 Каре 2 Каре 3
24 Констатации и оценки 
35 
Не съществува единен енергиен 
регулатор на равнище ЕС, но от НРО 
се очаква да си сътрудничат в рамките 
на ACER (вж. точка 13). При увеличава -
щата се интеграция на енергийните 
пазари в ЕС става все по-важно да се 
намират решения на трансгранични 
регулаторни въпроси. В момента за 
решаването на тези проблеми ACER 
действа чрез система от работни 
групи, в т. ч. по въпросите на електро -
енергията, газа, интегритета и мони -
торинга на пазарите. Въпреки че този 
подход има за цел да улесни прякото 
участие на държавите членки, на прак -
тика не всички държави членки участ -
ват в еднаква степен и следователно 
по-активните държави членки имат 
по-голямо влияние върху работата на 
тези групи. Някои НРО посочват, че 
ресурсите от налични специалисти, 
способни да взаимодействат в меж -
дународна среда, както и бюджетните 
средства за пътувания, са ограниче -
ни (вж. точка 34). В  приложение III  
са посочени данни за участието на 
представители на държавите членки 
в работните групи на ACER.
36 
Едно от задълженията на ACER е да 
анализира тенденциите на енер -
гийния пазар и да предлага съвети 
в областта на политиката на НРО 
и институциите на ЕС. Въпреки това, 
тя не разполага с правомощия да 
принуждава НРО или правителства на 
държавите членки да ѝ предоставят 
съответните данни за енергийния 
пазар. Липсата на данни ограничава 
способността на ACER да предоста -
вя на институциите на ЕС и НРО на 
държавите членки пазарни анализи 
и съвети в областта на политиката.Отделянето на ОПС 
формално е осъществено, 
но това не навсякъде 
води до изграждане 
на либерализирани 
и конкурентни пазари
37 
Електроенергията и природният 
газ рядко се консумират на мястото, 
където се произвеждат или където 
е входният пункт в дадена държава. 
За да може големите обеми енер -
гия да достигнат до потребителите, 
са разработени преносни системи. 
Организациите, които управляват 
тези преносни системи в държавите 
членки на ЕС, се наричат оператори на 
преносни системи.
38 
Процесът на отделяне на преноса 
от другите дейности, като например 
производството и разпределението 
в рамките на вертикално интегрира -
ните енергийни компании, е известен 
като отделяне. Той започна с Първия 
и Втория енергиен пакет. Комисията 
потвърждава, че всички държави 
членки официално са транспонирали 
законодателството във връзка с Тре -
тия енергиен пакет, включително раз -
поредбите, свързани с отделянето (вж. 
точка 31). Във фигура 2  е описана ро -
лята и позицията на ОПС в търговията 
с енергия преди и след отделянето.
25 Констатации и оценки 
39 
Въпреки че целта на отделянето 
и другите мерки беше да се създадат 
регулаторните условия за вътрешен 
енергиен пазар, в много случаи не 
е възникнал либерализиран и кон -
курентен пазар. Това е така, защото 
много правителства и компетентни 
енергийни дружества продължават да 
ограничават чрез регламенти и техни -
чески ограничения достъпа на трети 
страни до мрежите. Новите доставчи -
ци на пазарите на газ и електроенер -
гия например се нуждаят от достъп до 
съоръжения за пренос и съхранение. Без такъв достъп навлизането на нови 
участници на националните пазари 
на електроенергия или природен газ 
е трудно. Например през 2010 г. ком -
петентното газово дружество в Полша 
създава предприятие със специално 
предназначение, което не се разглеж -
да от НРО като ОПС и което притежава 
100 % от подземните мощности за 
съхранение на газ в Полша. Подобна 
ситуация създава риск това дъщерно 
дружество да може да ограничава 
достъпа до пазара на нови доставчици 
на газ за Полша29.Фигура 2Търговия и пренос на енергия преди и след отделянето
/uni0421/uni043B/uni0435/uni0434 /uni043E/uni0442/uni0434/uni0435/uni043B/uni044F/uni043D/uni0435/uni0442/uni043E /uni041F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0438 /uni043E/uni0442/uni0434/uni0435/uni043B/uni044F/uni043D/uni0435/uni0442/uni043E
/uni041D/uni0435/uni0440/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D/uni043E /uni0432/uni0437/uni0430/uni0438/uni043C/uni043E/uni0434/uni0435/uni0439/uni0441/uni0442/uni0432/uni0438/uni0435/uni0420/uni0435/uni0433/uni0443/uni043B/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D/uni043E /uni0432/uni0437/uni0430/uni0438/uni043C/uni043E/uni0434/uni0435/uni0439/uni0441/uni0442/uni0432/uni0438/uni0435
/uni041F/uni043E/uni0442/uni0440/uni0435/uni0431/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438/uni041E/uni0442/uni0434/uni0435/uni043B/uni043D/uni043E /uni0434/uni0440/uni0443/uni0436/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni043E /uni0438/uni043B/uni0438 /uni0437/uni0432/uni0435/uni043D/uni043E/uni041B/uni0435/uni0433/uni0435/uni043D/uni0434/uni0430:/uni041F/uni043E/uni0442/uni0440/uni0435/uni0431/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni041F/uni043E/uni0442/uni0440/uni0435/uni0431/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438/uni0420/uni0430/uni0437/uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni043D/uni0438/uni0435 /uni041F/uni0440/uni0435/uni043D/uni043E/uni0441 (/uni041E/uni041F/uni0421)/uni041C/uni0440/uni0435/uni0436/uni043E/uni0432/uni0438 /uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0434/uni0430/uni0436/uni0431/uni0438/uni0422/uni044A/uni0440/uni0433/uni043E/uni0432/uni0441/uni043A/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0440/uni0435/uni0434/uni043D/uni0438/uni0446/uni0438/uni041F/uni0440/uni043E/uni0438/uni0437/uni0432/uni043E/uni0434/uni0441/uni0442/uni0432/uni043E//uni0412/uni043D/uni043E/uni0441
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0438/uni0437/uni0432/uni043E/uni0434/uni0441/uni0442/uni0432/uni043E//uni0412/uni043D/uni043E/uni0441
/uni041C/uni0440/uni0435/uni0436/uni043E/uni0432/uni0438 /uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438
/uni0422/uni044A/uni0440/uni0433/uni043E/uni0432/uni0438/uni044F
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0434/uni0430/uni0436/uni0431/uni0438/uni0412/uni0435/uni0440/uni0442/uni0438/uni043A/uni0430/uni043B/uni043D/uni043E /uni0438/uni043D/uni0442/uni0435/uni0433/uni0440/uni0438/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 
/uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni043F/uni0440/uni0438/uni044F/uni0442/uni0438/uni044F
Източник:  Представяне на James Matthys-Donnadieu от 26 август 2014 г., лятно училище „Икономика на пазарите на електроенергия“, 
University of Ghent.29 Според данните, 
публикувани през 2014 г. 
в национален доклад на 
енергийната регулаторна 
служба в Полша, настоящият 
доставчик на газ държи 
около 95 % от пазара на едро 
на природен газ в Полша.
26 Констатации и оценки 
40 
Тъй като мрежите на държавите член -
ки стават все по-свързани помежду 
си посредством инфраструктурата, 
съществува очевидна необходимост 
от засилено сътрудничество между 
съседни ОПС, включително коор -
диниран подход по отношение на 
развитието на инфраструктурата, 
особено на тази, която е от значение 
за сигурността на доставките. Пример 
за добро сътрудничество е шведският 
ОПС на електроенергия, който може 
да управлява мрежите и в Норвегия 
и Дания, защото са постигнали спо -
разумение и техните мрежи са техни -
чески свързани помежду си. Подобно 
равнище на сътрудничество обаче не 
е широко разпространено.
41 
Всички ОПС трябва да бъдат сертифи -
цирани от съответните НРО. Комиси -
ята играе роля в този процес и дава 
становище по проекти за решения, 
изготвени от НРО. Когато предоставя 
своето становище, Комисията прове -
рява дали съответният ОПС разполага 
с достатъчно активи и може да взема 
самостоятелни решения за инвести -
ции. Все още има ОПС, по отношение 
на които Комисията не е приключила 
сертификацията30.42 
Не съществува един общ ОПС на ниво 
ЕС. ОПС си сътрудничат помежду си 
в рамките на ЕМОПС за електрое -
нергия и ЕМОПС за газ. Участието на 
националните ОПС в дейностите на 
ЕМОПС е различно, а това създава 
риск разработените технически реше -
ния да са по-подходящи за най-актив -
но ангажираните участници.30 Към 1 юни 2015 г. Комисията 
е издала 109 становища. 
Седем газови и три 
енергийни ОПС още очакват 
сертифициране: газовите 
ОПС в Естония, Латвия, 
Финландия, Италия, Унгария, 
Белгия (повторно 
сертифициране) 
и Обединеното кралство 
(повторно сертифициране); 
ОПС за електроенергия 
в Унгария, инсталацията 
Baltic Cable между Швеция 
и Германия, Италия 
(повторно сертифициране).
27 Констатации и оценки 
Съществените различия 
в начина, по който 
държавите членки 
организират своите 
енергийни пазари, 
могат да възпрепятстват 
по-нататъшното развитие 
на вътрешния енергиен 
пазар
43 
Комисията извърши оценка на напре -
дъка към изграждането на вътрешния 
енергиен пазар и заключи, че същест -
вуват 28 различни национални правни 
рамки в областта на енергийните 
пазари31. Поради това в ЕС съществува 
по-скоро мозайка от местни, нацио -
нални и регионални пазари, отколкото 
единен вътрешен енергиен пазар. 
Предизвикателството пред по-на -
татъшното развитие на вътрешния 
енергиен пазар е да се намерят начи -
ни тези пазари да заработят заедно. 
Това е сериозно предизвикателство, 
защото:
 ο в ЕС все още съществуват няколко 
различни механизъма за търговия;
 ο енергийните пазари се намират 
под въздействието на различни 
намеси;
 ο разработването и прилагането на 
мрежовите кодекси продължава 
да бъде трудно; и
 ο равнището на интегритета и про -
зрачността на пазара е различно 
за различните пазари.
В ЕС все още съществуват 
няколко различни 
механизъма за търговия
44 
Третият енергиен пакет не пред -
вижда специфични механизми 
за търговия, които следва да бъ -
дат въведени в рамките на ЕС. На практика търговията на природен 
газ и електроенергия се извършва по 
най-различни начини (вж. точка 60). 
Характеристиките на пазарите, които 
способстват ефективно за постигане -
то на вътрешен пазар, са ликвидност, 
прозрачност и отвореност за учас -
тие. По време на одита установихме 
най-малко четири различни механи -
зъма за търговия, които показват тези 
характеристики в различна степен, 
както е посочено в  таблица 3 .
Националните енергийни 
пазари търпят въздействието 
на правителствени намеси, 
насочени към постигането 
на цели на други национални 
политики или политики на ЕС
45 
Енергийната политика е тясно свърза -
на с много други области на политика 
с по-широк обхват, както на нацио -
нално, така и на равнище ЕС, като 
например икономическата политики, 
политиката в областта на изменението 
на климата, промишлеността, инова -
циите или пазара на труда. Мерките 
за прилагане на тези политики могат 
да окажат въздействие върху функ -
ционирането на пазарите на енергия, 
например като повлияят върху избора 
на определени енергийни източници 
или предоставят специфична подкре -
па за някой от тях. Въпреки че тези 
политики могат да бъдат напълно 
рационални на равнището на една 
отделна държава членка — например 
подкрепа за местните източници на 
енергия, и следователно е вероятно 
да допринасят за вътрешното разби -
ране за енергийна сигурност в съот -
ветната държава членка — те могат да 
доведат до изкривявания на пазарите 
и цените в рамките на вътрешния 
енергиен пазар.31 COM(2015) 80 окончателен от 
25 февруари 2015 година 
„Рамкова стратегия за 
устойчив енергиен съюз 
с ориентирана към 
бъдещето политика по 
въпросите на изменението 
на климата“.
28 Констатации и оценки 
Идентифицирани механизми за търговия с енергия
Ликвидност
Прозрачност
Отвореност 
за участиеПример от конкретните случаи, разгледани по 
време на одита
Регионални борси
Тези пазари са подкрепени от дългосрочни финансови 
механизми за хеджиране, включват няколко държави и са 
насочени към създаването на зона за свободен поток на 
енергия. Те обикновено са силно ликвидни и  функционират 
въз основа на доброволното желание на участниците на 
пазара.√ √ √Общата борса за търговия с електрическа енергия в се -
верния и  балтийския регион.
Пряка търговия от типа  
„предприятие с предприятие“ (B2B)
Тя включва търговията между производител на енергия 
и негов клиент. Тези споразумения, обикновено дългосроч -
ни договори, са непрозрачни, защото търговските условия 
не се оповестяват публично на други участници на пазара. 
Това затруднява определянето на референтна цена за при -
роден газ и електроенергия в специфична област на пазара.X X √По време на одита 100 % от природния газ и електрое -
нергията в България се търгува по този начин.
До 2014 г. не съществува интегриран, организиран пазар 
на газ в Испания. През 2013 г. около 66 % от газа се търгува 
в терминали за втечнен природен газ, въз основа на двус -
транни договори. НРО е срещал трудности при получаване -
то на обективни данни за цените на природния газ.
Ограничени борси
Те са създадени по инициатива или нареждане на прави -
телството на дадена държава членка. Задължението да 
се търгува през такива борси би могло да означава, че 
ценовите оферти не се основават изцяло върху динамиката 
на търсенето и предлагането.√ √ XПрез 2013 г. 50 % от електроенергията в Полша се е про -
давала през борса, а останалата част – чрез B2B търговия. 
Полската енергийна борса е създадена от група търговци, 
но по-късно е била подкрепена от националните органи, 
които изискват производителите на електроенергия да 
продават най-малко 70 % от продукцията си през борсата.
Пазари на свръх количества
Те съществуват най-вече в сектора на природния газ. Тези 
борси работят в ситуация, при която пазарът е регулиран или 
контролиран основно от един голям доставчик. Това води до 
сделки, които, въпреки че са сключени по прозрачен начин, 
не отразяват динамиката на цените на пазара като цяло.√ X XПолската газова борса предлага опции за закупуване 
на газ на цени повече от 20 % по-ниски от регулираната 
цена на едро.
Източник:  Европейска сметна палата.Таблица 3
29 Констатации и оценки 
46 
Комисията е наясно с въздействието, 
което тези намеси могат да окажат 
върху функционирането на енергий -
ните пазари. Въпреки това нейната 
способност да ги ограничи, дори 
и в случаите, когато е искала да го 
направи, е ограничена. Комисията 
е изложила позицията си в насоките 
относно държавната помощ в облас -
тта на енергетиката32 и в обяснител -
ните бележки относно енергийните 
пакети. Основните препоръки на 
Комисията точки, които са от значение 
за този одит, са:
 ο не трябва да се допуска регулира -
не на цените на едро33; и
 ο регулираните цени на дребно 
следва да се определят на равни -
ще, което би създало възможност 
за конкуренция. Цената на компо -
нента за електроенергия в регла -
ментираната цена не трябва да 
е под средната цена на едро на 
конкретния пазар34.
Приемане на мрежови 
кодекси и насоки: особено 
бавно в областта на 
електроенергията
47 
Мрежовите кодекси са технически 
правила, които имат за цел да осигу -
рят основа за техническа оперативна 
съвместимост в рамките на систе -
мите за пренос на електроенергия 
и газ в ЕС. Кодексите определят общи 
технически стандарти, които имат за 
цел да позволят свободния поток на 
енергия през границите. Те прибавят 
допълнителни елементи към законо -
дателната рамка в областта на енер -
гийните пазари, с цел да се осигури 
общо прилагане на пакетите. Когато 
бъдат изцяло приложени, мрежовите 
кодекси биха могли да позволят да се 
намали броят на механизмите за тър -
говия и да осигурят необходимите ус -
ловия за интегриране на съвместими пазари. ACER играе особено важна 
роля в този процес; тя развива рам -
кови насоки и също така оценява 
разработените от ЕМОПС кодекси, 
преди да ги представи на Комисията. 
След това Комисията има задължение -
то да приеме окончателния текст на 
кодексите и да координира процеса 
на комитология, чрез който кодексите 
официално се приемат.
48 
В момента търговията на енергия 
се осъществява в рамките на някои 
държави членки, както и между тях, 
дори без напълно договорени и одо -
брени мрежови кодекси. Въпреки 
това завършването на този процес ще 
бъде важна стъпка в развитието на 
един добре функциониращ вътрешен 
енергиен пазар.
49 
Както е показано в  таблица 4 , одо -
бряването на кодексите се оказва 
дълъг и труден процес. Към 30 юни 
2015 г.:
 ο относно газа е постигнат известен 
напредък с одобрени четири от 
пет кодекса, като един е в процес 
на договаряне; и
 ο в електроенергийния сектор 
обаче не е одобрен нито един от 
единадесетте кодекса. Дори и след 
като ACER е представила досието 
на Комисията, одобрението на 
мрежовите кодекси чрез проце -
дурите на комитология търпи 
големи закъснения. От деветте 
кодекса, които са били предадени 
на Комисията, само пет са влезли 
в процеса на комитология.32 Насоки относно държавната 
помощ за опазване на 
околната среда и за 
енергетика за периода 
2014—2020 г.; (2014/C 200/01).
33 Критериите, на които следва 
да отговаря регулацията на 
цените, за да съответства на 
законодателството на ЕС, 
неотдавна бяха потвърдени 
от Съда на Европейските 
общности в решението му от 
10 септември 2015 г. по 
делото за нарушения срещу 
Полша относно 
регулираните цени на 
природния газ за небитови 
потребители (C-36/14).
34 Съобщение на Комисията 
относно цените на енергията 
и разходите в Европа 
SWD(2014) 19 окончателен 
и SWD(2014) 20 окончателен.
30 Констатации и оценки 
Процес на разработване на мрежови кодекси
Рамкови насоки, 
изготвени от 
ACERПриключване на 
разработването на 
кодекса в рамките на 
ЕМОПС за електроенер -
гия и ЕМОПС за газОкончателни 
препоръки на 
ACERЗапочване на 
процедура на 
комитологияПубликуване на 
кодекса в Офи -
циален вестник 
на ЕСГазМеханизми за разпределяне  
на преносния капацитетТрето  
тримесечие  
на 2011 г.Трето тримесечие  
на 2012 г.Четвърто  
тримесечие  
на 2012 г.Първо  
тримесечие  
на 2013 г.Четвърто  
тримесечие  
на 2013 г.
Процедури за управление  
на претоварванетоНяма данни Няма данни Няма данниПърво  
тримесечие  
на 2012 г.Трето  
тримесечие  
на 2012 г.
Системи за балансиране  
и пренос на газЧетвърто  
тримесечие  
на 2011 г.Първо тримесечие  
на 2013 г.Първо  
тримесечие  
на 2013 г.Трето  
тримесечие  
на 2013 г.Първо  
тримесечие  
на 2014 г.
Правила за оперативна  
съвместимост и обмен на 
данниТрето  
тримесечие  
на 2012 г.Четвърто тримесечие 
на 2013 г.Първо  
тримесечие  
на 2014 г.Трето  
тримесечие  
на 2014 г.Второ 
тримесечие  
на 2015 г.
Хармонизирани структури  
на тарифите за преносЧетвърто триме -
сечие на 2013 г.ЕлектроенергияРазпределение на капа -
цитета и управление на 
претоварванетоВторо  
тримесечие  
 на 2011 г.Трето тримесечие  
на 2012 г.Първо  
тримесечие  
на 2013 г.Трето  
тримесечие  
на 2014 г.
Предварително разпределе -
ние на капацитетаТрето тримесечие  
на 2013 г.Второ  
тримесечие  
на 2014 г.Второ  
тримесечие  
на 2015 г.
Свързване към електрое -
нергийната  
мрежа на производители
Второ  
тримесечие  
на 2011 г.Второ тримесечие  
на 2012 г.Първо  
тримесечие  
на 2013 г.Първо  
тримесечие  
на 2015 г.
Свързване към електрое -
нергийната  
мрежа на товариЧетвърто тримесечие 
на 2012 г.Първо  
тримесечие  
на 2013 г.Второ  
тримесечие  
на 2015 г.
Свързване на мрежи високо  
напрежениеВторо тримесечие  
на 2014 г.Трето  
тримесечие  
на 2014 г.Второ  
тримесечие  
на 2015 г.
Оперативна сигурност
Четвърто  
тримесечие  
на 2011 г.Първо тримесечие  
на 2013 г.Четвърто триме -
сечие на 2013 г.
Планиране и графици  
за експлоатацияПърво тримесечие  
на 2013 г.Четвърто триме -
сечие на 2013 г.
Контрол на честотата  
на натоварване и резервиВторо тримесечие  
на 2013 г.Трето  
тримесечие  
на 2013 г.
Оперативно обучение
Изисквания и оперативни 
процедури при извънредни 
обстоятелстваПърво тримесечие  
на 2015 г.Второ  
тримесечие  
на 2015 г.
БалансиранеТрето  
тримесечие  
на 2012 г.Четвърто тримесечие 
на 2013 г.
Забележка:  Процедурите за управление на претоварването в сектора на газа не следват същия процес като другите мрежови кодекси. 
Такива процедури вече са били установени като част от Третия енергиен пакет в Регламент (ЕО) № 715/2009 и впоследствие са били 
актуализирани през 2012 г. чрез процедура на комитология.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на информация, предоставена от ACER.Таблица 4
31 Констатации и оценки 
50 
Нашият одит установи четири причи -
ни, поради които този процес е бил 
бавен:
а) Липса на осъзната необходи -
мост  на пазарите, които вече 
функционират задоволително. 
Заинтересованите страни на тези 
пазари не са склонни да преминат 
към нов набор от технически пра -
вила, а ползите от една по-голяма 
свързаност на европейските паза -
ри не се извеждат като приоритет. 
Например, пазарният механизъм 
„в рамките на деня“ ELBAS35 на 
общата електроенергийна бор -
са на северните и балтийските 
държави технически не съответ -
ства на платформите за търговия 
„в рамките на деня“ в Централна 
Европа. Северните и балтийските 
държави членки не бяха склонни 
да се съгласят на общо европей -
ско решение, което да се разли -
чава от ELBAS. Произтичащият от 
това дебат относно коя система да 
се използва в цяла Европа забавя 
свързването на пазарите;
б) В третия енергиен пакет липсва 
ясна времева рамка  или посоч -
ване на крайни срокове за подгот -
вяне, одобряване или прилагане 
мрежови кодекси;
в) Съществува сложен процес  за 
разработването на кодексите 
между ЕМОПС и ACER. Решени -
ята относно разработването на 
мрежовите кодекси се вземат 
чрез мнозинство на ОПС в рамки -
те на ЕМОПС и на НРО в рамките 
на ACER. Това създава пробле -
ми, защото макар ЕМОПС да са 
европейски органи с роля в раз -
витието на вътрешния енергиен 
пазар, те също така представляват 
интересите на своите отделни 
членове. Това означава възможни 
конфликти на интереси за учас -
тниците и би могло да доведе до 
риска да се договорят решения 
с най-малък общ знаменател, които не улесняват свързването на 
пазарите по оптимален начин;
г) Специално за електроенергията, 
Комисията не е стартирала и не 
управлява  в срок процеса на 
комитология.
51 
Постигнато е ограничено ранно 
прилагане на мрежовите кодекси. За 
ранното прилагане на два мрежови 
кодекса ОПС и НРО от някои държави 
членки формираха регионални ини -
циативи, а седем държави членки си 
сътрудничат за ранно прилагане на ко -
декса относно механизмите за разпре -
деление на капацитет в газопреносни 
системи от 2012 г. насам36.
Равнището на интегритет 
и прозрачност е различно 
за отделните механизми на 
търговия
52 
Принципите на вътрешния енергиен 
пазар изискват енергията да се търгу -
ва на основавани на правила пазари, 
които са прозрачни. Както е описано 
по-горе, различните механизми на 
търговия имат различни степени на 
прозрачност (вж. точка 44). Именно 
в тази връзка през 2011 г. беше приет 
регламент на ЕС37 относно интегритета 
и прозрачността на пазара за търго -
вия на едро с енергия (вж. каре 4 ).35 За повече информация 
относно ELBAS, виж: http://
www.nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Чешка република, Испания, 
Франция, Унгария, Полша, 
Португалия и Румъния.
37 Регламент (ЕС) № 1227/2011, 
допълнен с актовете за 
неговото изпълнение 
в средата на декември 2014 г.
32 Констатации и оценки 
53 
ACER и регулаторните органи от 
четири от шестте посетени за одита 
държави членки заявиха, че са напъл -
но готови за изпълнението на Регла -
мента относно интегритета и про -
зрачността на енергийния пазар. Един 
НРО — в България, посочи, че тъй като 
в тяхната държава понастоящем няма 
енергийна борса, Регламентът относ -
но интегритета и прозрачността на 
енергийния пазар е неприложим.
54 
Добре функциониращите борси имат 
вътрешни механизми за прозрачност, 
чието предназначение е да предотвра -
тяват манипулации на пазара. Тези 
услуги биха могли да осигурят инфор -
мация за ACER и регулаторните органи 
в рамките на Регламента относно 
интегритета и прозрачността на енер -
гийния пазар. По-малко прозрачните 
механизми, като търговията B2B и па -
зарите на излишни количества, все още 
нямат функциониращи механизми за 
надзор. В резултат на това, дори след 
като Регламентът относно интегритета 
и прозрачността на енергийния пазар 
влезе изцяло в сила, рисковете от 
манипулиране на пазара и нередовен 
обмен на информация може да про -
дължат да съществуват.Въпреки постигнатия 
напредък в обединяването 
на пазарите в Европа, 
пълният ефект от 
вътрешния енергиен пазар 
върху цените все още не 
е постигнат
55 
Третият енергиен пакет има еднакъв 
подход спрямо пазарите на електрое -
нергия и на газ. Също така, разработе -
ните за двата пазара модели са сходни 
в това, че предвиждат достъп до енер -
гия от няколко източника и същест -
вуването на ценова конкуренция във 
всяка пазарна област (вж. точка 12).
56 
За сравняване на ценовите равнища 
между държавите членки следва да се 
използват по-скоро цените на едро, 
а не тези на дребно, защото цените 
на дребно включват данъци, други 
допълнителни такси и отстъпки, които 
са различни в отделните държави 
членки. Средните цени, заплащани от 
домакинствата и предприятията се 
различават значително от цените на 
едро, вж. приложение І .Регламент относно интегритета и прозрачността на енергийния пазар и ACER
Регламентът относно интегритета и прозрачността на енергийния пазар , изпълняван от ACER, 
е система за мониторинг на пазарите за търговия на едро с енергия в Европа и е значителна нова отго -
ворност на ACER в допълнение към възложените му такива в третия енергиен пакет. ACER поиска нова 
ИТ инфраструктура, инструменти за мониторинг и специализиран експертен опит.
 οФазата на изпълнение  започна с приемането на регламента и завърши с влизането в сила на пра -
вилата за събиране на данни. ACER определи методологията, процедурите и ИТ инструментите за 
мониторинг на пазарите за търговия на едро с енергия, включително относно споделянето на данни 
с НРО и други органи на национално равнище и на равнище ЕС.
 οВ оперативната фаза  ACER събира и анализира данни в четириетапен подход: наблюдение, пред -
варително разследване на аномални събития, разследване на отделни случаи и изпълнение. ACER 
събира данни директно от участниците на пазара и от трети страни.Каре 4
33 Констатации и оценки 
57 
Един от показателите за добре функ -
циониращ вътрешен енергиен пазар 
може да бъде сравнително малките 
различия в цените на едро на енергия 
между съседни държави и в рамките 
на един регион. Значителните разли -
чия в цените на едро биха означава -
ли, че потенциалните икономически 
ползи, които отворените пазари 
и капацитетът на междусистемните 
връзки биха могли да донесат, не са 
реализирани.
58 
В някои държави членки цените на 
едро и дребно на енергията са регули -
рани и това може да има въздействие 
върху различията в цените между 
държавите членки (вж. точки 45 и 46).59 
Не е постигнато сближение на цените 
на едро на електроенергията между 
отделните държави членки. Както 
е представено във фигура 3 , цените 
на едро на електроенергията се раз -
личават значително в държавите от 
ЕС. Най високата цена на едро е пове -
че от 85 % по-висока от най-ниската38. 
Съществени разлики могат да се забе -
лежат между някои съседни държави 
членки. Например, между Естония 
и Латвия или между Чешката републи -
ка и Полша.Фигура 3Сравнение на средните цени на едро при базово натоварване за 
електроенергия през 2014 г. в държавите членки, в които има борси
Търговия на едро на базови мощности
/uni0435/uni0432/uni0440/uni043E/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Забележка:  Липсва информация за цените в България, Хърватия, Кипър, Люксембург и Малта.
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на данни на Европейската комисия.38 Подобен диапазон в цените 
на едро на 
електроенергията между 
най-високата и най-ниската 
цена има и през 2013 г. и през 
първото тримесечие на 
2015 г.
34 Констатации и оценки 
60 
От пазарно-икономическа гледна 
точка, за да се осъществи на практика 
сближаване на цените, са съществени 
три условия:
а) Държавите членки следва да се 
ангажират да осигурят развитието 
на либерализирани и конкурентни 
пазари (вж. точка 39);
б) Използваните в държавите членки 
механизми на търговия да са 
съвместими отвъд националните 
граници. Ако една държава членка 
използва модел B2B, а друга е част 
от регионална борса, не е въз -
можно ефективно свързване на 
пазарите (вж. точка 44); и
в) Трябва да се осигури достатъчен 
капацитет на преносните мрежи 
през границите, но също така 
и в рамките на държавите членки.
61 
Повечето държави членки, които 
използват някаква форма на борса 
като механизъм за търговия, участ -
ват в свързването на пазарите „ден 
напред“39. Това обаче не е довело до 
пълно сближаване на цените на едро 
на електроенергията, тъй като тези 
държави членки не използват непре -
менно еднакви механизми за търго -
вия, а междусистемните връзки между 
държавите членки и вътре в тях са 
ограничени. Както е видно от фигу -
ра 3 , ценовите разлики между тези 
държави членки остават.62 
Междусистемните връзки улесняват 
свързването на националните енер -
гийни пазари, което на теория следва 
да окаже влияние върху цените на 
енергията, позволявайки трансгранич -
но въздействие върху пазара. ЕС си 
е поставил за цел капацитетът на тран -
сграничните електроенергийни меж -
дусистемни връзки да бъде най-малко 
10 % от инсталираните мощности за 
производство на електроенергия 
в дадена държава членка40 (вж. също 
така точка 75). Въпреки това постига -
нето на 10 % капацитет на междусис -
темните връзки не винаги е имало за 
резултат сближаване на цените.
63 
Процентът на междусистемна свър -
заност, необходим за действително 
постигане на сближаване на цените, 
варира поради потребностите на 
пазара и конкретните обстоятелства 
в държавите членки и съседните реги -
они. Капацитетът на междусистемните 
връзки за постигане на сближаване 
на цените може да е много над 10 %, 
а в определени ситуации, особено 
между големи пазари, този капаци -
тет може да е и по-малък. Например, 
според таблица 5  междусистемният 
капацитет на Португалия е под 10 %, 
но както е видно от фигура 3 , няма 
значителна разлика в цените в срав -
нение със съседна Испания. Други 
примери на взаимовръзката между 
сближаването на цените и опреде -
лената цел за взаимосвързаност са 
дадени в  каре 5 .39 Изключение правят Гърция, 
Ирландия и Полша.
40 Целта за междусистемна 
свързаност в размер на 10 % 
беше развита на 
Европейския съвет 
в Барселона през 2002 г. Той 
призовава всички държави 
членки да развият 
междусистемен капацитет, 
който до 2020 г. да бъда 
най-малко 10 % от 
инсталираните мощности за 
производство на 
електроенергия. Това 
означава, че всяка държава 
членка следва да разполага 
с електрически кабели, 
които позволяват най-малко 
10 % от електроенергията, 
произведена от нейните 
електроцентрали, да се 
пренася отвъд 
националните ѝ граници до 
съседните държави.
35 Констатации и оценки 
64 
Някои държави членки, независимо 
че са се ангажирали да изпълняват 
реформи, свързани с вътрешния енер -
гиен пазар, все още не позволяват 
цените на енергията да се определят 
от динамиката на търсенето и пред -
лагането. Регулирането на цените на 
едро на енергия се използва в една 
от държавите членки, обхванати от 
нашия одит, а в четири държави член -
ки от одитната извадка се използват 
различни форми на регулиране на 
цените на дребно.Пълното прилагане на 
целевия модел за газ може 
да има само ограничено 
въздействие върху средните 
цени на едро на газа
65 
Целевият модел за газа предвижда 
необходимостта от търговия, основа -
ваща се на разпределителни центрове 
(вж. точка 12). Досега само седем дър -
жави членки имат ценообразуване, 
основаващо се на разпределителни 
центрове41. В други държави членки 
търговията с газ се осъществява чрез 
използване на моделите B2B с ексклу -
зивни договори за използване на газо -
проводите, в които производителите 
на газ се ангажират да доставят кон -
кретни количества газ на фиксирана 
цена. Тази фиксирана цена след това 
е базата за цената на едро в дадената 
държава.Сближаване на цените на електроенергията и целта от 10 % за междусистемна 
електроенергийна свързаност
Естония и Латвия  в момента имат междусистемен капацитет, който възлиза на приблизително 60 % 
от производствения капацитет на Естония и 33 % от този на Латвия. Следователно процентът на взаи -
мосвързаността е доста над 10 %, но разликите в цените остават значителни.
Полша  има значителен междусистемен капацитет със съседните си държави. Като изключим взаи -
мосвързаността с държави, които не са членки на ЕС — Беларус и Украйна, междусистемният капацитет 
е 15 % от наличния производствен капацитет. Въпреки това, съществуващите междусистемни електро -
проводи, с обща мощност 5 GW, като цяло не могат да се използват за търговия поради ограничения, 
наложени от полския ОПС с цел справяне с непланирани енергийни потоци от Германия.
Тези непланирани енергийни потоци се дължат на големите производствени капацитети за електрое -
нергия от вятърни турбини в Северна Германия и ограничения преносен капацитет в Германия. Тъй като 
електроенергията не може да бъде пренасяна в Германия, тя може да се „влее“ в мрежите на съседните 
държави, създавайки така наречените „кръгови потоци“. За справяне с тези потенциални потоци пол -
ския ОПС затваря за търговия с електроенергия целия капацитет от междусистемната връзка с Герма -
ния, освен една съвсем малка част.
Единствената изцяло функционираща междусистемна връзка, която оказва въздействие върху цената на 
електроенергията в Полша, е връзката SwePol  с Швеция (600 MW), което представлява приблизително 
1,6 % от общия национален наличен производствен капацитет за електроенергия в Полша (вж. каре 7 ).Каре 5
41 В момента трансгранична 
търговия с газ от 
разпределителен център 
към разпределителен 
център е възможна между 
Белгия, Германия, Франция, 
Италия, Нидерландия, 
Австрия и Обединеното 
кралство.
36 Констатации и оценки 
66 
В дадена държава членка могат да се 
открият работещи паралелно меха -
низми за търговия, основаващи се 
на разпределителни центрове и на 
принципа B2В. Например в Италия 
има газов разпределителен център 
и неговите доставчици са се ангажи -
рали с четири отделни В2В договора. 
От друга страна, Естония и Латвия 
имат всяка от тях по един единствен 
източник на газ с В2В договори, които 
определят цената42.
67 
Разпределителните центрове зави -
сят от наличието на повече от един 
източник на доставка на газ, доставян 
чрез междусистемни газопроводи 
или от други източници, например 
втечнен природен газ. Развиването 
на конкурентна търговия в целия ЕС, 
основаваща се на разпределителни 
центрове, ще изисква значителни ин -
вестиции в инфраструктура, за да се 
улеснят доставките на газ от алтерна -
тивни източници. Ако се очаква тези 
значителни инвестиционни разходи 
да бъдат възстановявани с течение на 
времето чрез увеличения на тарифите 
за мрежите, може да не е икономи -
чески обосновано в ЕС да се развива 
търговия, основаваща се на разпре -
делителни центрове, особено като 
се има предвид, че средните цени, 
основаващи се на разпределителни 
центрове, са само 10 % по-ниски от 
средните В2В цени43.
68 
Освен това конкурентната търговия, 
основаваща се на разпределителни 
центрове, изисква достатъчно дос -
тавки от различни източници на газ. 
В същото време обаче, въпреки че 
наличието на няколко доставчици 
на газ от един и същ национален 
източник може да създаде конкурен -
ция на маржове, не е задължително 
това да допринесе за сигурността на 
доставките, тъй като нарушенията на доставките от този единствен нацио -
нален източник биха могли да имат 
въздействие върху всички маршрути 
от него.42 Някои държави използват 
определени хибридни 
системи. Например Полша 
има регулирани цени на 
едро и дребно за газ, но част 
от вноса и определени 
неизползвани капацитети 
след това се продават на 
борса. През четвъртото 
тримесечие на 2014 г. цената 
на газа на борса е била 
26,2 евро за MW/h, докато 
регулираната цена е била 
36 евро за MW/h. През 2013 г. 
само три процента от 
общата търговия с газ 
е осъществена на борсата.
43 Въз основа на 
информацията, 
предоставена от ACER, 
средната цена от 
разпределителен център 
през 2014 г. в седем държави 
членки, в които има 
разпределителни центрове, 
е 24,8 евро за MW/h, докато 
средната цена от внос по В2В 
договори през 2014 г. 
е 27,0 евро за MW/h (вж. 
приложение ІІ ). Диапазонът 
на цените между най-
високата и най-ниската цена 
по В2В договори варира от 
22,1 до 32,0 евро за MW/h 
и между 23,4 и 27,8 евро за 
MW/h за разпределителните 
центрове. Изчисляването на 
средната цена по В2В взема 
под внимание отстъпката 
със задна дата от 21 %, 
получена от Литва, както 
е описано в  каре 6 .
37 Констатации и оценки 
69 
Всичко това трябва да се вземе пред -
вид в контекста на значителната неси -
гурност по отношение на бъдещото 
търсене на газ в ЕС. Между 2010 г. 
и 2013 г., както е показано на фигу -
ра 4 , съвкупното търсене на газ в ЕС 
е намаляло с 14 % и дори собствените 
прогнози на Комисията предполагат, 
че няма вероятност търсенето на газ 
да се увеличи. Това прави потенци -
алните инвеститори внимателни към 
бъдещи ангажименти за инвестиции.70 
Комисията няма собствени функцио -
нални възможности за изготвяне на 
прогнози за търсенето на газ в ЕС; тя 
по-скоро използва прогнози, пре -
доставени от външен изпълнител (вж. 
точка 83). Фигура 4  показва също така, 
че Комисията постоянно надценява 
потреблението на газ през този пе -
риод и трябва да възстанови надежд -
ността на прогнозите, които използва.Фигура 4Потребление на газ в ЕС–27 в периода 2000—2013 г. и прогнози на Комисията 
до 2030 г.
Брутно вътрешно потребление
/uni041C/uni0438/uni043B/uni0438/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0442/uni043E/uni043D/uni0430 /uni043D/uni0435/uni0444/uni0442/uni0435/uni043D /uni0435/uni043A/uni0432/uni0438/uni0432/uni0430/uni043B/uni0435/uni043D/uni0442
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0433/uni043D/uni043E/uni0437/uni0430 2011/uni00A0/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430/uni041F/uni0440/uni043E/uni0433/uni043D/uni043E/uni0437/uni0430 2005/uni00A0/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0433/uni043D/uni043E/uni0437/uni0430  2009/uni00A0/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430/uni041F/uni0440/uni043E/uni0433/uni043D/uni043E/uni0437/uni0430 2003/uni00A0/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430
/uni041F/uni0440/uni043E/uni0433/uni043D/uni043E/uni0437/uni0430 2013/uni00A0/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430/uni041F/uni0440/uni043E/uni0433/uni043D/uni043E/uni0437/uni0430 2007/uni00A0/uni0433/uni043E/uni0434/uni0438/uni043D/uni0430/uni0414/uni0435/uni0439/uni0441/uni0442/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni043D/uni043E /uni043F/uni043E/uni0442/uni0440/uni0435/uni0431/uni043B/uni0435/uni043D/uni0438/uni0435600
500
400
300
2000 /uni0433. 2002 /uni0433. 2004 /uni0433. 2006 /uni0433. 2008 /uni0433. 2010 /uni0433. 2012 /uni0433. 2014 /uni0433. 2016 /uni0433. 2018 /uni0433. 2020 /uni0433. 2022 /uni0433. 2024 /uni0433. 2026 /uni0433. 2028 /uni0433. 2030 /uni0433.
Забележка:  Всички прогнози са за потреблението в ЕС–27 през петгодишни интервали (2005 г., 2010 г., 2015 г. и т.н.). Последните данни от 
Евростат за действителното потребление на газ са за 2013 г.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на двугодишните енергийни прогнози на Евростат и Европейската комисия, публикува -
ни между 2003 г. и 2013 г.
38 Констатации и оценки 
71 
Съществуват алтернативни начини за 
въвеждане на конкуренция на газо -
вите пазари, които, въпреки че нямат 
напълно функциониращо, конкурент -
но, основаващо се на разпределител -
ни центрове ценообразуване, биха 
увеличили сигурността на енергий -
ните доставки. Това би могло да се 
направи чрез осигуряване на алтер -
нативен източник, който би оказал 
влияние върху цената, предлагана от 
друг доставчик на газ. Терминалът за 
втечнен природен газ в Литва е при -
мер как би могъл да се постигне такъв 
ценови ефект, като същевременно се 
осигурява наличието на алтернатив -
на доставка в случай на нарушения 
в доставките, засягащи газопроводите 
в Балтийския регион. Вж. каре 6 .
„Независимост“: терминалът за втечнен природен газ в Klaipeda, Литва
Плаващият терминал за втечнен природен газ „Независимост“ е монтиран в пристанище Klaipeda през 
ноември 2014 г. Той представлява плавателен съд–терминал, собственост на Норвегия и нает от Литва 
за период от 10 години с право на последващо закупуване от Литва. Терминалът, който има капацитет 
да доставя 3,8 млрд.m3 газ годишно, значително е повишил сигурността на литовските газови доставки 
и конкуренцията между доставчиците на газ в целия регион.
Според литовския НРО, след приключването на основните строителни работи за терминала за втечнен 
природен газ през 2014 г., другият доставчик на газ за Литва е намалил с 21 % вносната цена на газа 
о около 28,6 евро за MW/h още преди пълното пускане в експлоатация на терминала.Каре 6
Снимка 1 — Пристигане на плаващия терминал  
„Независимост“ в  пристанище Klaipeda
© Терминал за ВПГ Hoëgh
39 Констатации и оценки 
Като цяло енергийната 
инфраструктура 
в Европа все още не 
е пригодена за функцио -
ниране на напълно инте -
грирани пазари 
и поради това в момента 
не осигурява реална 
сигурност на енергий -
ните доставки
72 
Подходящата инфраструктура е съ -
щото толкова необходима за функ -
ционирането на вътрешния енергиен 
пазар, колкото и пазарните структури 
и ефективното регулиране. В този 
раздел на доклада се:
а) прави оценка дали енергийната 
инфраструктура в ЕС понастоящем 
е проектирана така, че да съдейст -
ва за развитието на вътрешния 
енергиен пазар;
б) прави оценка дали инфраструк -
турата е развита въз основа на 
цялостна оценка на потребности -
те; и
в) разглежда сътрудничеството, кое -
то е необходимо за реализирането 
на инфраструктурни проекти.Инфраструктурата в рам -
ките на много държави 
членки, както и между тях, 
все още не е пригодена за 
изграждането на вътрешен 
енергиен пазар
Енергийната инфраструктура 
в една държава членка може 
да окаже влияние върху 
енергийните пазари в други 
държави членки
73 
На практика характеристиките на 
енергийната инфраструктура в дадена 
държава членка може да доведат до 
пречки пред потока от електроенер -
гия и газ между съседните и други 
държави членки. Забелязахме такива 
ситуации по време на одита в следни -
те отношения:
а) недостатъчен абсорбиращ 
капацитет. Този проблем може да 
се появи, когато инфраструктурата 
в дадена държава членка няма дос -
татъчен капацитет, за да позволи 
внос и износ между съседните 
национални пазари. Това се случва, 
когато националните преносни 
мрежи са претоварени или когато 
електроенергийните мрежи нямат 
необходимата честота, или газоп -
реносните системи нямат свобо -
ден капацитет и/или налягане. Вж. 
примерите в  каре 7 ;
Примери за недостатъчен абсорбиращ капацитет на националната преносна 
инфраструктура
Междусистемната връзка SwePol между Полша и Швеция  с инсталирана мощност 600 MW, пусната в експло -
атация през 2000 г., не се използва в пълния ѝ капацитет, независимо от значителните разлики в цените на едро на 
електроенергията между пазарите на двете държави членки. Според полския ОПС, инфраструктурата за пренос на 
електроенергия в северната част на Полша няма достатъчен капацитет да получава това количество електроенергия 
в Полша и да го разпределя в рамките на националната мрежа. През 2014 г. капацитетът, предлаган на пазара, варира 
между 273 MW и 424 MW, което е значително по-малко от максималния капацитет на междусистемната връзка.
Естония  има газови междусистемни връзки с трети държави и с Латвия и налягането в нейната система се 
осигурява от помпени станции в Латвия. Между Естония и Финландия се планира нов подводен газопровод. За 
да преминава газ по този газопровод, налягането на газа в естонската система ще трябва да се увеличи чрез 
строителството на помпена станция в Естония или чрез модернизиране на латвийската помпена станция.Каре 7
40 Констатации и оценки 
б) недостатъчен капацитет за 
транзитен пренос на енергия. 
Някои държави членки са стана -
ли или се очаква да станат така 
наречените „коридори за пренос 
на енергия“. Те са разположени 
между държави членки, които са 
богати на енергия и биха могли 
да изнасят газ или електрическа 
енергия на конкурентни цени, 
и държави членки, които ще се 
възползват от този поток. Тран -
зитният пренос на енергия през държава членка изисква капаци -
тет, който не се използва изцяло 
от вътрешното търсене. Някои 
транзитни държави нямат такъв 
капацитет и това може да доведе 
до претоварване, вж. примери -
те в  каре 8 . Обратният проблем 
може да възникне, когато газопро -
водите са запазени чрез дълго -
срочни договори за транзит и не 
са на разположение за вътрешна 
употреба (вж. точка 111).
Предизвикателства, свързани с транзитния пренос на енергия
Швеция  е транзитна държава за пренос на електроенергия от Норвегия за Финландия, Дания, Германия 
и Полша. Тя е инвестирала в междусистемни връзки, които улесняват този поток. Вътрешното претовар -
ване в Швеция обаче не е позволявало стабилен износ за Дания. Затова през 2011 г., след иск от Дания 
до Европейската комисия, Швеция реорганизира пазара си на електроенергия в четири зони за тър -
говия. Това е спомогнало за установяване на областите на претоварване, което след това е довело до 
подсилване на мрежата.
Франция  ще трябва да действа като транзитна държава за преноса на газ между Иберийския полуос -
тров и останалата част на Европа. Това обаче няма да е възможно в момента поради съществуващите па -
зарни условия, претоварването на мрежата в Южна Франция и проблемите, свързани с газовите потоци 
между Северна и Южна Франция.
Подобна е ситуацията и в електроенергийния сектор — освен ограниченото наличие на физически 
връзки между Испания и Франция, друга важна пречка пред интегрирането на Испания и Португалия 
към вътрешния енергиен пазар е необходимостта от укрепване на вътрешните системи на електропре -
носната мрежа както в Испания, така и във Франция, тъй като в противен случай няма да е възможно да 
се пренася електроенергия между Иберийския полуостров и Централна Европа.Каре 8
41 Констатации и оценки 
Остават пропуски 
в трансграничната 
инфраструктура между 
държавите членки
74 
Проблемите с капацитета на тран -
сграничните междусистемни връзки 
стават очевидни с увеличаването на 
търсенето на търговия с енергия меж -
ду държавите членки. Няма единен 
изчерпателен анализ на състоянието 
на пропуските на трансграничната 
инфраструктура в ЕС (вж. точка 82). 
Независимо че няма такава оценка 
на стратегическите потребности, на 
равнище ЕС са определени цели за 
електроенергийни и газови междусис -
темни връзки.75 
Целта от 10 % междусистемна 
електроенергийна свързаност44 
е поставена от Европейския съвет 
през 2002 г45. Въпреки това все още 
има държави членки, които имат 
малко или нямат електроенергийни 
междусистемни връзки със съседни -
те си държави, и към юни 2015 г. 12 
държави членки са под целта от 10 %, 
вж. таблица 5 . Както е посочено 
в точка 62, постигането на целта от 
10 % междусистемна свързаност не 
означава непременно, че е постигнато 
сближаване на цените на пазарите на 
електроенергия на съседни държави 
членки.Таблица 5Коефициенти на междусистемна електроенергийна свързаност на държавите 
членки на ЕС през 2014 г.
Над 10 % коефициент на междусистемна  
електроенергийна свързаностПод 10 % коефициент на междусистемна  
електроенергийна свързаност
Държава членка % Държава членка %
Люксембург 245 Ирландия 9
Хърватия 69 Италия 7
Словения 65 Португалия 7
Словакия 61 Румъния 7
Дания 44 Обединено кралство 6
Финландия 30 Естония 4
Унгария 29 Латвия 4
Австрия 29 Литва 4
Швеция 26 Испания 3
Нидерландия 17 Полша 2
Белгия 17 Кипър 0
Чешка република 17 Малта 0
България 11
Гърция 11
Германия 10
Франция 10
Забележка:  трите балтийски държави се считат за регион, въпреки че поотделно изпълняват целта от 10 %.
Източник:  Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътят към целта от 10 % междусистемна електроенергийна 
свързаност“.44 Коефициентът на 
междусистемна свързаност 
се изчислява като се 
сравняват инсталираните 
мощности за производство 
на електроенергия с общия 
капацитет на междусистемна 
електроенергийна 
свързаност на дадена 
държава членка. 
Съществуват различни 
тълкувания за това дали 
производството на 
електроенергия следва да се 
изчислява според 
инсталираните мощности 
или според реално 
използваните мощности.
45 Заключения на 
председателството: 
заседание на Европейския 
съвет в Барселона от 
15—16 март 2002 г., SN 
100/1/02 REV 1.
42 Констатации и оценки 
76 
Някои държави членки, като например 
Кипър, са истински острови за елек -
троенергията, от които е много сложно 
да бъдат развивани междусистемни 
връзки. Някои държави членки имат 
нисък коефициент на взаимна свърза -
ност, защото ограничават развиването 
или използването на междусистемни 
връзки, вж. каре 5 .
77 
Правилото  N-1 за газ46, въведено през 
2010 г. с Регламента за сигурността на 
доставките на газ, има за цел да се оси -
гури съществуването на алтернативни 
доставчици на газ на всеки пазар. Това 
правило трябваше да бъде изпълнено 
до декември 2014 г. Преценката дали 
дадена държава членка спазва това 
правило се основава на изчисление, 
при което се сравнява значението на 
най-големия входен пункт на газ със 
значението на всички останали входни 
пунктове към тази държава членка 
взети заедно. Възможно е правилото 
N-1 да бъде изпълнено на регионално 
равнище, ако съответните държави 
членки установят съвместна оценка на 
риска, съвместен превантивен план за 
действия и съвместен план за дейст -
вия при извънредни ситуации. Според 
Комисията, въз основа на данните, 
предоставени от държавите членки до 
декември 2014 г., шест от 26-те държави 
членки с входни пунктове за газ в ЕС не 
са изпълнили правилото N-147.
78 
За да се изпълни правилото N-1, към 
някои съществуващи газопроводи 
е инсталиран капацитет за ревер -
сивно подаване. От шест държави 
членки, включени в одита, четири48 са 
оборудвали една или повече газови 
междусистемни връзки с капацитет за 
реверсивно подаване, така че газът да 
може да тече и в двете посоки. Този ка -
пацитет за реверсивно подаване обаче 
не е имал почти никакъв ефект върху 
функционирането на газовите пазари, тъй като е предназначен преди всичко 
за използване по време на нарушения 
на доставките.
79 
Подобно на целта от 10 % за електрое -
нергията, правилото N-1 е с ограничена 
полза за анализиране на потребности -
те от газова инфраструктура, защото 
когато алтернативният входен пункт 
осигурява газ от същия национален 
източник като най-големия входен 
пункт, не е задължително да се увели -
чи конкуренцията и има малко въз -
действие върху сигурността на енер -
гийните доставки. Например, въпреки 
че във Финландия и Латвия има повече 
от един входен пункт във всяка една от 
страните, в действителност те остават 
зависими от един единствен доставчик 
на газ, защото газът, който влиза в тези 
пунктове идва от същия национален 
източник.
80 
Поради факта, че строителството на 
газова инфраструктура често изисква 
значителни инвестиции, изграждане -
то на междусистемни газопроводни 
връзки с няколко доставчика не винаги 
е икономически обосновано (вж. също 
точки 67 и 69). На този фон някои дър -
жави членки търсят относителните пре -
димства на алтернативни подходи към 
развиването на своите газови пазари, 
като например инсталиране на терми -
нали за втечнен природен газ. Държа -
ви, в които се планират или са в процес 
на приключване проекти за терминали 
за втечнен природен газ, са Литва (вж. 
каре 6 ), Полша, Естония, Финландия, 
Швеция и Хърватия.
81 
Въпреки това някои държави членки 
продължават да обмислят амбициоз -
ни промени в своите газови системи, 
включително строителство на нова 
инфраструктура с оглед създаване 46 Критерият N-1 е въведен 
с Регламент (ЕС) № 994/2010 
относно мерките за 
гарантиране на сигурността 
на доставките на газ през 
октомври 2010 г. Това 
правило, основаващо се на 
примера от 
електроенергийния сектор, 
задължава държавите 
членки, които зависят от 
един единствен газопровод 
за внос, подземно 
газохранилище за 
съхранение или друг вид 
основна инфраструктура, да 
осигурят задоволяване на 
търсенето в изключително 
студени дни, дори ако 
главната инфраструктура за 
внос не функционира.
47 SWD(2014) 325 окончателен 
от 16 октомври 2014 г., 
„Работен документ на 
службите на Комисията. 
Доклад за прилагането на 
Регламент (ЕС) 994/2010 
и неговия принос за 
солидарност и готовност за 
прекъсване на доставките на 
газ в ЕС“. Шестте държави 
членки са: Швеция, Литва, 
България, Гърция, Словения 
и Люксембург. За три от 
тях — Люксембург, Словения 
и Швеция, е допуснато 
изключение съгласно член 6, 
параграф 10 от Регламента.
48 С изключение на Естония 
и Швеция.
49 Според българския 
Статистически институт 
потреблението на газ 
е намаляло от 3 218 млрд. 
кубични метра (bcm) през 
2011 г. до 2 840 bcm през 
2014 г.
43 Констатации и оценки 
на разпределителни центрове за газ. 
Например, въпреки намаляващото 
вътрешно потребление на газ49 Бълга -
рия и Полша се подготвят за създаване -
то на разпределителни центрове за газ.
Не съществува цялостна 
оценка на потребностите на 
равнище ЕС, която да служи 
като основа за определяне 
на приоритетите за инвес -
тиции в енергийна инфра -
структура в ЕС
Липсва цялостна оценка на 
нуждите от инфраструктура на 
ниво ЕС
82 
Необходима е цялостна оценка на 
потребностите от инфраструктура на 
равнище ЕС, която да осигурява ин -
формация при взимането на решения 
за развитието на вътрешния енергиен 
пазар и сигурността на енергийните 
доставки и други политически ангажи -
менти на ЕС, за които енергийният сек -
тор има важна роля, особено свързани -
те с действията по климата. Освен това, 
предвид потребностите от значителни 
инвестиции в енергийна инфраструкту -
ра в целия ЕС, такава оценка е от изклю -
чително значение също и за информи -
раното вземане на решения относно 
насочването на ограничените средства 
на ЕС и другите налични финансови 
средства. Комисията не е разработила 
такъв цялостен план, който да включва 
елементи от политиките на равнище ЕС 
в един дългосрочен план за развитие 
на преносната инфраструктура.
83 
Задължителен елемент за осигурява -
не на информация за такава цялостна 
оценка би бил един усъвършенстван 
модел за развитие на пазарите, който 
да може да прави прогнози за по -
требностите от инфраструктура при различни сценарии на политиките 
и пазара, в т. ч. стабилен набор от 
сценарии по отношение на търсенето 
(вж. точка 70). Понастоящем Комисията 
няма собствен инструмент за модели -
ране и не разполага с достъп до такъв 
инструмент в ACER. До момента Коми -
сията използва моделиране на енер -
гийния пазар от външен изпълнител, 
докато ACER разчита на моделирането 
на ЕМОПС за електроенергия и ЕМОПС 
за газ.
84 
Липсата на такава оценка на потреб -
ностите като основа за насочване на 
средствата на ЕС би могло да доведе до 
финансиране в рамките на ЕС на проек -
ти, които не са необходими за посреща -
не на очакваното търсене на енергия 
или имат ограничен потенциал за 
реализиране на ползи от гледна точка 
на сигурността на енергийните достав -
ки. Например, въпреки че капацитетът 
на терминала за втечнен природен газ 
в Klaipeda (вж. каре 6 ) е достатъчен да 
покрие намаляващото търсене на газ 
на трите балтийски държави50, в плана 
BEMIP е включен допълнителен регио -
нален терминал за втечнен природен 
газ в региона около източния бряг на 
Балтийско море, който да бъде изгра -
ден във Финландия или Естония51 (вж. 
каре 9 ), и той е в списъка на проектите 
от общ интерес (вж. каре 12 ).
Инструментите за планиране, 
използвани за осигуряване 
на информация при инвес -
тиционното планиране, имат 
ограничения
85 
При отсъствието на цялостна оцен -
ка Комисията е разчитала на редица 
по-специфични инструменти за плани -
ране на инфраструктурата:
 ο списъци на проекти от общ интерес 
(ПОИ) (вж. анализа в точка 103);50 Според статистическите 
данни на ЕВРОСТАТ общото 
търсене на природен газ на 
Естония, Латвия и Литва 
е намаляло от 5,6 bcm 
годишно през 2010 г. до 
4,6 bcm през 2014 г.
51 Споразумение, постигнато 
през ноември 2014 г. между 
министър-председателите 
на Финландия и Естония, 
предвижда строителството 
на по-голям регионален 
терминал за втечнен 
природен газ към 
Финландия и по-малък за 
местна употреба в Естония. 
Ако финландският проект не 
напредва по график, Естония 
си запазва възможността да 
построи регионалния 
терминал.
44 Констатации и оценки 
 ο десетгодишни планове за развитие 
на мрежите.
86 
Въпреки че дават обща представа за 
инвестициите, планирани от нацио -
налните ОПС за електроенергия и газ, 
десетгодишните планове за развитие 
на мрежите не представят пълна 
картина на инвестициите от гледна 
точка на политиката и потребностите 
от развитие на пазара на равнище ЕС, 
защото:
 ο Те не се основават на цялостна 
оценка на ниво ЕС, отчитаща раз -
лични цели на политиката на ЕС;
 ο Те не вземат предвид бъдещите 
инвестиции в инфраструктура, 
планирани от частни субекти и бъ -
дещото производство на енергия;
 ο Националните регулаторни орга -
ни нямат съществени функции по 
отношение на оценката на пред -
ложенията за десетгодишните 
планове за развитие на мрежите;
 ο Те не винаги са съгласувани с на -
ционалните планове за инвести -
ции в енергийна инфраструктура. 
ACER е установил 51 национални 
проекта в десетгодишния план за 
развитие на мрежите от 2012 г. на 
ЕМОПС за електроенергия, които 
не са били включени в национал -
ните планове за развитие52.
87 
Комисията признава, че уведомле -
нията на държавите членки до Ко -
мисията относно съществуващия 
и планирания капацитет за пренос 
на електроенергия често не съответ -
стват на десетгодишните планове за 
развитие на мрежите. Затова Коми -
сията не е в състояние да направи 
окончателни заключения и подходяща 
оценка на бъдещите несъответствия 
между енергийната инфраструктура и потенциала ѝ за задоволяване на 
търсенето53. ACER, която наблюдава 
тяхното изпълнение, изрази загри -
женост относно редица практически 
въпроси, свързани с десетгодишните 
планове за развитие на мрежите54.
Разработването 
на трансгранична 
инфраструктура изисква 
сътрудничество между 
съседни държави членки
88 
Необходими предварителни условия 
за осъществяването на трансгранични 
инфраструктурни проекти са функ -
циониращо регионално сътрудничест -
во и взаимно разбиране за нуждите от 
развитие. На практика обаче иници -
ативите за трансгранични проекти 
могат да се изправят пред редица 
предизвикателства, включително 
липса на осъзната необходимост от 
проектите от едната или и от двете 
страни, трудности при получаването 
на всички разрешителни за планира -
не, както и справедливо финансиране 
на проектите за енергийна инфра -
структура и разпределяне на разходи -
те между страните, които често са ви -
соки. Независимо от това има няколко 
примера на ефективно сътрудничест -
во в ЕС, които са поставили основите 
за развиване на обща инфраструктура 
и развитие на пазара.
Появява се регионално 
сътрудничество в енергийния 
сектор
89 
В областта на енергетиката регионал -
ното сътрудничество, в което участват 
две или повече държави членки, е ре -
зултат от политически или технически 
инициативи.52 Становище № 8/2014 на 
ACER.
53 Работен документ на 
службите на Комисията 
„Инвестиционни проекти 
в областта на енергийната 
инфраструктура“, 
придружаващ документа 
Съобщение на Комисията до 
Европейския парламент, 
Съвета, Европейския 
икономически и социален 
комитет и Комитета на 
регионите „Напредък 
в завършването на 
вътрешния енергиен пазар“ 
(SWD(2014) 313 окончателен 
от 13.10.2014 г., стр. 4).
54 В своето становище 
№ 16/2014 ACER изразява 
загриженост относно 
десетгодишните планове за 
развитие на мрежите, 
особено по отношение на 
ограничената наличност на 
данни, представянето на 
преносния капацитет на 
мрежата, използването на 
анализ на разходите 
и ползите за всички 
инвестиции в преносната 
мрежа и липсата на 
достатъчно яснота по 
отношение на описанията на 
някои инвестиции.
55 На 4 март 2015 г. беше 
подписана съвместна 
декларация между 
председателя на 
Европейската комисия 
Жан-Клод Юнкер, 
президента на Франция 
Франсоа Оланд, министър–
председателя на Испания 
Мариано Рахой и министър–
председателя на Португалия 
Педру Пасуш Коелю за 
договаряне на начините за 
засилване на връзките 
между Иберийския 
полуостров и останалата 
част от енергийния пазар 
на ЕС.
45 Констатации и оценки 
90 
Сред политическите инициативи  
забележителен пример понастоящем 
е Планът за действие относно взаи -
мосвързаността на балтийския енер -
гиен пазар (BEMIP), вж. каре 9 . Друга 
регионална инициатива се появява 
под формата на форум в областта на 
енергетиката на Югоизточна и Цен -
трална Европа. Съществуват и съв -
местни политически ангажименти за 
развиване на инфраструктурата като 
декларацията от Мадрид55, инициати -
ви за регионално сътрудничество като 
CORESO56 и групи по въпросите на 
сигурността на енергийните доставки 
като Балтийско-финландската група за 
координация по природния газ. Тези 
групи, често инициирани с участието 
на Комисията, в много случаи биват 
официализирани чрез споразуме -
ния на високо политическо равнище 
между държавите членки. Понякога 
те се разширяват до споразумения за 
конкретни проекти, например нас -
коро откритата електроенергийна 
връзка между Испания и Франция (вж. 
каре 10  и точка 93).91 
Инициативи за техническо съ -
трудничество  са преди всичко тези, 
започнати в рамките на CEER57 и ACER, 
като групите, разглеждащи изготвя -
нето на мрежови кодекси (вж. също 
така приложение III ). Тези групи могат 
също така да доведат до създаването 
на нови форми на регионално сътруд -
ничество като регионални инициати -
ви за координиране на сигурността58.
Какво представлява Планът за действие относно взаимосвързаността на 
балтийския енергиен пазар (BEMIP)?
Планът за действие относно взаимосвързаността на балтийския енергиен пазар (BEMIP)  е одо -
брен от държавните ръководители на Литва, Полша, Латвия, Дания, Естония, Швеция, Финландия и Гер -
мания и от председателя на Европейската комисия на 17 юни 2009 г.
Целта на плана BEMIP е интегрирането на Естония, Латвия и Литва в европейските енергийни пазари, за 
да се сложи край на статута им на енергийни острови и да се либерализират техните енергийни пазари, 
с цел те да се подготвят за присъединяване към общата борса за електроенергия. Планът също така 
включва редица инфраструктурни проекти, като се започне от датски вятърни паркове в Северно море 
до развитието на газопреносната мрежа в Естония. Междусистемната връзка „EstLink2“ между Естония 
и Финландия, която е включена в BEMIP , е построена с финансовата подкрепа на ЕС и вече е оказала 
въздействие върху пазара на електроенергия в Естония (вж. каре 13) .
BEMIP е все още в процес на изпълнение. Например, цените на дребно на газа и електроенергията 
все още са регулирани в Литва и някои инфраструктурни проекти не са реализирани, като например 
регионалният балтийски терминал за втечнен природен газ, който се предвижда да бъде построен във 
Финландия или Естония.Каре 956 CORESO (координация на 
операторите на 
електроенергийните 
преносни системи), първият 
регионален технически 
координационен център за 
електроенергия, който 
събира заедно няколко ОПС 
от Франция, Белгия, 
Германия, Италия 
и Обединеното кралство.
57 CEER — Съвет на 
европейските енергийни 
регулатори: базирана 
в Брюксел НПО, която се 
стреми да представя 
интересите на НРО 
в процеса на развитие на 
вътрешния енергиен пазар.
58 Участието на организациите 
на държавите членки 
в инициативите за 
регионално сътрудничество 
се различава значително. 
Например шведският НРО 
участва във всички работни 
групи и инициативи на ACER 
за ранно приемане. Също 
така шведският ОПС за 
електроенергия участва 
в различни инициативи за 
регионално сътрудничество 
и в групите за ранно 
прилагане на мрежовите 
46 Констатации и оценки 
92 
Комисията насърчава сътрудничество -
то между държавите членки в облас -
тта на инфраструктурата и се стреми 
да разпространява това, което счита 
за добра практика по BEMIP , в други 
региони като Югоизточна Европа 
и Иберийския полуостров. По отно -
шение на последното, това е обявя -
ването и договарянето на най-високо 
политическо равнище неотдавна 
на сътрудничеството в енергийния 
сектор между Франция, Португалия 
и Испания.
93 
През периода 2007—2013 г. Комиси -
ята също така определи четирима 
координатори с цел улесняване на 
споразуменията между държавите 
членки за строителство на конкретни 
елементи от трансгранична инфра -
структура59. Работата на координато -
ра за разширяване на енергийните 
междусистемни връзки между Фран -
ция и Испания включваше взаимо -
действие с националните и местните 
политици и заинтересовани страни 
и установяване на необходимостта от 
технически решения. Това допринесе 
за определянето на проект за между -
системна връзка за електроенергия, 
която впоследствие беше построена 
с помощта на средства от ЕС60 (вж. 
каре 10 ).Трансграничното 
разпределяне на разходите 
е сложно
94 
Трансграничните енергийни проек -
ти включват инфраструктура, която 
се строи в най-малко две държави 
членки. Разпределянето на разходите 
за строителството на такива проекти 
е сложен процес, като участващите 
държави членки се стремят да се уве -
рят, че направените от тях разходи са 
съизмерими с бъдещите ползи, които 
се очакват. Сложността възниква 
особено при проекти, в които участ -
ват повече от две държави членки, и/
или когато не е ясно как и за кого се 
очаква да бъдат бъдещите ползи.кодекси. В България обаче, 
към момента на одита двата 
ОПС в България не участват 
в никакво регионално 
сътрудничество или групи за 
ранно прилагане.
59 Останалите проекти, за 
които бяха определени 
координатори, са „Връзка 
Полша — Литва“, „Набуко“ 
и „Свързване на офшорни 
вятърни мощности в Дания, 
Германия и Полша“.
60 Rapport du Coordonnateur 
Europeen, Mario Monti, Projet 
d‘Interet Europeen EI 3, 
„Interconnexion électrique 
France - Espagne“, Брюксел, 
септември 2008 г.
47 Констатации и оценки 
Проект за междусистемна връзка за електроенергия между Испания 
и Франция
Проектът за междусистемна връзка за електроенергия между Испания и Франция  включваше 
строителството на връзка високо напрежение за 2000 MW между двете държави. Mеждусистемната 
връзка с дължина 64,5 km включва 33,5 km във Франция, 31 km в Испания и пресича Пиренеите чрез 
тунел от 8,5 km.
Нуждата от тази междусистемна връзка е установена през 1978 г., а техническите проучвания са извър -
шени от 1998 г. до 2006 г. Със съдействието на европейския координатор през 2007 г. и 2008 г., решение -
то за разработването на проекта е взето през юни 2008 г., когато френското и испанското правителство 
подписват споразумение. Разходите за проекта са разпределени поравно между Франция и Испания, 
с вноска, направена от ЕС. Строителството започва през септември 2011 г., а техническите дейности 
приключват през декември 2014 г. Междусистемната връзка трябваше да влезе в експлоатация през 
юни 2015 г., но към 30 юни 2015 г. това все още не беше станало.
Стойността на проекта е 721 млн. евро, от които 225 млн. евро са предоставени от ЕС. Прокарването на 
междусистемната връзка под земята през Пиренеите увеличи стойността 10 пъти спрямо очакваните 
разходи за наземен кабел. Това беше счетено за необходимо предимно поради специфични екологични 
съображения и се определя като изключително решение за набор от изключителни проблеми на това 
местоположение. Връзката удвои коефициента на междусистемните връзки на Испания от 3 % на 6 % 
и увеличи коефициента на междусистемните връзки на Франция от 10 % на 11 %.Каре 10
Снимка 2 — Секция от междусистемния кабел за постоянен ток  
с високо напрежение, монтиран в  тунела под Пиренеите
© RTE, Philippe Grollier 
48 Констатации и оценки 
95 
Трансграничното разпределяне на 
разходите е от значение в рамките на 
разпределянето на средствата от ЕС 
по Механизма за свързване на Европа. 
Регламентът за TEN-E изисква решени -
ята за разпределянето на разходите 
да се вземат от НРО на съответните 
държави членки. Ако заявителите на 
проекти в държавите членки желаят 
да кандидатстват за финансиране по 
МСЕ, но НРО не могат да постигнат 
съгласие в шестмесечен срок, тогава 
те могат да отнесат случая до ACER, за 
да получат решение за уреждане на 
въпроса (вж. примера в  каре 11 ). Този 
процес има следните недостатъци:
а) търсенето на споразумение между 
НРО и след това получаването на 
решение от ACER отнема време, 
което може да отнеме до една 
година;
б) някои страни са критично на -
строени към използваната 
методология.Получаването на 
разрешителни може да 
е проблематично и да води до 
забавяния
96 
Трансграничните проекти често са 
изправени пред опозиция на местно 
равнище, тъй като на такива проекти 
се гледа като на причиняващи нару -
шения в местните дейности и съще -
временно носещи малко или никакви 
ползи за местното население. В този 
контекст получаването на разреши -
телни за планиране на местно рав -
нище често е дълъг и сложен процес 
и върху това акцентираха ОПС и регу -
латорните органи по време на одита 
като важна причина за забавянията 
на изпълнението на инфраструктур -
ни проекти. Комисията отчита, че 
тези забавяния пречат на около 50 % 
от икономически жизнеспособните 
електроенергийни проекти да бъдат 
реализирани до 2020 г61.
Разпределяне на разходите по проекта за трансгранична междусистемна 
връзка LitPol
Проектът LitPol  включва строителство на междусистемна връзка за електроенергия между Полша 
и Литва с цел намаляване на изолацията на трите балтийски държави от енергийния пазар на Европей -
ския съюз. За работите по проекта на територията на Литва литовският НРО твърди, че Швеция следва 
да участва с 47 млн. евро заради ползите, които според твърденията му Швеция ще получи в резултат на 
проекта. Нито НРО, нито ОПС на Швеция са съгласни с искането на литовския НРО за финансово участие, 
като са изложили своите аргументи пред ACER, когато ACER е била призована да реши въпроса. ACER се 
съгласява с Швеция, като за целите на финансиране по МСЕ определя, че Литва е единствената облаго -
детелствана от проекта държава и че Швеция не следва да финансира проекта. Това решение впослед -
ствие дава възможност на литовския ОПС да кандидатства за финансиране по МСЕ (вж. таблица 6 ). При -
ключването на процеса на вземане на решение е отнело почти 1 година.Каре 1161 2020 COM(2010) 677.
49 Констатации и оценки 
97 
Целта на Регламента за ТEN-E от 2013 г. 
е да реши тези проблеми, като:
а) въвежда общ срок от 3,5 години за 
процедурите по предоставяне на 
разрешения;
б) задължава държавите членки да 
оптимизират своите процедури 
за получаване на екологични 
разрешения;
в) задължава държавите членки да 
консолидират до ноември 2013 г. 
правомощията за предоставяне 
или координиране на разрешения 
в един единствен орган, обслуж -
ване на едно гише. Към юни 2015 г. 
всички държави членки са съз -
дали обслужване на едно гише и, 
с изключение на една държава, са 
публикували ръководства от -
носно предоставянето на разре -
шения62. Обслужването на едно 
гише е нова инициатива и все още 
е твърде рано да се прецени дали 
е ефективно.
98 
Европейският координатор, който 
работи по междусистемната връз -
ка между Франция и Испания (вж. 
каре 10 ), отбелязва, че опозицията 
срещу инфраструктурни проекти от 
местните общности се решава най-
добре чрез пряка комуникация на 
местно равнище, която разяснява 
ползите от допълнителните между -
системни връзки, особено за потре -
бителите. Като цяло, повишаването на 
осведомеността на потребителите за 
това как работят енергийните пазари 
би могло до доведе до интелигентно 
потребителско поведение и по-добро 
приемане на такива проекти за меж -
дусистемни връзки.Финансовата подкрепа 
от бюджета на ЕС 
в областта на енергий -
ната инфраструктура 
само частично е подпо -
могнала вътрешния 
енергиен пазар и сигур -
ността на енергийните 
доставки
99 
В периода 2007—2013 г. ЕС е заде -
лил 3,7 млрд.евро за инвестиции 
в енергийната инфраструктура и още 
7,35 млрд.евро са предвидени за пе -
риода 2014—2020 г63. Въпреки че това 
е значително по размер финансиране, 
то покрива само приблизително 5 % 
от очакваните нужди от инвестиции 
в инфраструктура, набелязани в де -
сетгодишните планове за развитие на 
мрежите за електроенергия и газ. Ето 
защо наличните средства от ЕС трябва 
да се използват стратегически, за 
най-важните проекти, въз основа на 
оценка на стратегическите потребно -
сти (вж. точка 83).62 Съгласно информацията, 
предоставена на Комисията 
от държавите членки.
63 Тази сума изключва 
бъдещата подкрепа за 
енергийна инфраструктура 
от Европейския фонд за 
стратегически инвестиции, 
който предвижда 16 млрд.
евро гаранции от бюджета 
на ЕС.
50 Констатации и оценки 
ЕС разполага с няколко 
инструмента за финанси -
ране за подкрепа на про -
екти в областта на енер -
гийната инфраструктура, 
но вътрешният енергиен 
пазар не е основна цел на 
нито един от тях
Недостатъчното определяне 
на приоритети по отноше -
ние на проектите намали 
ефективността на финанси -
рането от ЕС за енергийна 
инфраструктура
100  
Тъй като средствата на ЕС за финан -
сиране на енергийна инфраструктура 
са ограничени, наличието на някакви 
начини за определяне на приоритет -
ните проекти е важно. Въпреки че 
няма оценка на потребностите на рав -
нище ЕС, Комисията използва няколко 
списъка от конкретни проекти като 
начин за определяне на приоритетни -
те инвестиции от бюджета на ЕС и за 
установяване на проектите, които от -
говарят на условията за финансиране:
 ο списък с ПОИ по регламентите за 
TEN-E;
 ο списък на особено важните про -
екти от общ интерес, представени 
в стратегията за енергийна сигур -
ност от 2014 г.; ο списък на проекти, подходящи 
за подпомагане от Европей -
ската енергийна програма за 
възстановяване;
 ο списък на проекти, подходящи за 
подпомагане от Европейския фонд 
за стратегически инвестиции.
101  
Списъкът с ПОИ по регламентите за 
TEN-E беше изготвен на два етапа:
а) първоначалният списък с ПОИ 
е изготвен през 2006 г. Той включ -
ва 550 проекта от европейски ин -
терес във всички държави членки 
по това време, но без ясни насоки 
кои проекти са приоритетни за 
финансиране от ЕС (вж. каре 12 );
Как може един енергиен инфраструктурен проект да получи статут на ПОИ?
Понятието ПОИ съществува от началото на програмата за трансевропейските мрежи. ПОИ следва да мо -
гат да се възползват от по-бързи и по-ефективни процедури за предоставяне на разрешения и по-добър 
регулаторен режим.
Съгласно действащия Регламент за TEN-E ПОИ се идентифицират в рамките на „приоритетни коридора“. 
Процесът на подбор на проекти, които да бъдат включени в списъка с ПОИ, е изграден върху десетго -
дишните планове за развитие на мрежите, разработени от ЕМОПС за газ и ЕМОПС за електроенергия. За 
да бъде включен в списъка, проектът трябва да предлага значителни ползи за най-малко две държави 
членки, да допринася за интегрирането на пазарите и да насърчава конкуренцията, да подобрява сигур -
ността на доставките и да намалява емисиите на CO2.Каре 12
51 Констатации и оценки 
б) Регламентът за TEN-E от 2013 г.64 
установява рамка за определяне 
на приоритетите за инвестиции 
в енергийна инфраструктура 
чрез определяне на дванадесетте 
приоритетни коридора65. Регла -
ментът също така предоставя 
насоки относно идентифицира -
нето и изпълнението на ПОИ. 
Списъкът с ПОИ по този регламент 
включва 248 проекта, от които 132 
са за електроенергийна инфра -
структура и 107 за газова инфра -
структура66. Списъкът с ПОИ по 
този регламент включва по-малко 
проекти, отколкото списъка с ПОИ 
от 2006 г. Комисията обаче няма 
право да класира проектите в рам -
ките на всеки приоритетен кори -
дор, съгласно член 4, параграф 4 
на Регламента за ТЕN-Е;
в) списъкът с ПОИ се актуализира 
на всеки две години и следваща -
та актуализация предстои през 
ноември 2015 г.
102  
През 2014 г. беше изготвен списък 
с още 33 проекта в Европейската 
стратегия за енергийна сигурност,67 
в която те се определят като „критич -
но важни ПОИ“. Той включва около 
25 проекта в газовия сектор и само 6 
в електроенергийния сектор, с оч -
аквани разходи в размер на около 
17 млрд. евро. Комисията счете тези 
проекти за много важни за подобря -
ване сигурността на доставките и за 
по-добро свързване на енергийните 
пазари в краткосрочен и средносро -
чен план.103  
Всички тези списъци са изготвени без 
ясна, основна, аналитична оценка кои 
проекти следва да са приоритетни, 
за да се даде възможност на ЕС да 
постигне целите на своята енергийна 
политика (вж. точка 82). Използване -
то на такива списъци като основа за 
вземане на решения относно фи -
нансирането от ЕС поражда редица 
рискове и ако Комисията възнамеря -
ва да продължи да използва такива 
списъци като средство за определяне 
на инвестиционните приоритети, тя 
трябва да има предвид рискове като 
следните:
а) даден списък може да включва 
толкова много проекти, че идеята 
списъкът да представлява прио -
ритетни проекти да бъде сериозно 
подкопана, тъй като по този начин 
той не се фокусира върху малкия 
брой проекти, които са насочени 
към най-належащите нужди на 
ЕС. Първоначалният списък с ПОИ 
по TEN-E включва 550 проекта, 
а след оптимизирането му през 
2006 г. в него все още са включени 
248 проекта;
б) тъй като те са съставени въз осно -
ва на предложения от държавите 
членки, а не са списък на проек -
ти, които са ясно насочени към 
потребности на равнище ЕС, на 
практика списъкът може да бъде 
само обединяване на проекти, чи -
ито заявители в държавите членки 
биха искали да се финансират за 
местни нужди, и;
в) някои проекти, включени в такива 
списъци, може вече да са в ход 
или вече да са завършени с фи -
нансиране от други национални 
и частни източници68.64 Регламент (ЕС) № 347/2013.
65 Приоритети за енергийна 
инфраструктура за 2020 г. 
и по-нататък, 2011 г., стр. 14. 
Електроенергия: Морска 
електроенергийна мрежа 
в северните морета, Връзки 
север – юг между 
електроенергийните мрежи 
в Западна Европа, Връзки 
север – юг между 
електроенергийните мрежи 
в Централно-източна 
и Югоизточна Европа, План 
за действие относно 
взаимосвързаността на 
балтийския енергиен пазар, 
Внедряване на интелигентни 
електроенергийни мрежи, 
в дългосрочен план 
Магистрални 
електропроводи Газ: Връзки 
север – юг между 
газопреносните мрежи 
в Западна Европа, Връзки 
север – юг между 
газопреносните мрежи 
в Централно-източна 
и Югоизточна Европа, Южен 
газов коридор, План за 
взаимосвързване на 
Балтийския енергиен пазар.
66 Останалите девет включват 
седем проекта за петрол 
и два проекта за 
интелигентни 
електроенергийни мрежи.
67 COM(2014) 330 окончателен, 
стр. 10.
68 През октомври 2014 г. 
е завършен 400 kV 
електропровод между 
Bescanó и Santa Llogaia 
в Испания, което е още една 
стъпка към новата 
междусистемна 
електроенергийна връзка 
между Франция и Испания. 
Този проект все още 
е включен в списъка с ПОИ 
и ЕФСИ.
52 Констатации и оценки 
Европейската енергийна 
програма за възстановяване, 
МСЕ и ЕСИ фондовете не са 
изначално предназначени 
за развиване на вътрешния 
енергиен пазар
104  
Първоначалната цел на Европейската 
енергийна програма за възстановява -
не е да финансира проекти за енер -
гийната инфраструктура в напреднала 
фаза, които могат да доведат до ико -
номически растеж в кратък срок. Сле -
дователно развитието на вътрешния 
енергиен пазар и реализирането на 
ползи от гледна точка на сигурността 
на енергийните доставки не са сред 
първоначалните цели на програмата. 
На всички държави членки е разпре -
делено известно финансиране за про -
екти за енергийна инфраструктура. 
Програмата до голяма степен не успя 
да постигне първоначалната си цел — 
създаване на икономически растеж 
в кратък период от време, тъй като:
а) някои от проектите, на които бяха 
отпуснати средства, не бяха 
в достатъчно напреднала фаза. 
Проекти на стойност 422 млн. 
евро, или 18,6 % от всички отпус -
нати безвъзмездни средства по 
Европейската енергийна програма 
за възстановяване, са прекратени. 
Например, газопроводът „Набуко“, 
газопреносната връзка „ITGI-
Poseidon“, газопроводът „GALSI“ 
и румънските проекти за ревер -
сивно подаване на газ;
б) имаше значителни закъснения 
в изпълнението на проекти и в ре -
зултат на това към 28 февруари 
2015 г. са извършени само 1,1 млрд. 
евро плащания по Европейската 
енергийна програма за възстано -
вяване. Това представлява 48 % 
от първоначално разпределените 
суми.105  
Целта на Механизма за свързване 
на Европа  (МСЕ) в областта на енер -
гетиката е да предостави подкрепа за 
изпълнението на ПОИ. На условията 
за финансиране от МСЕ отговарят 
само ПОИ, които не са икономически 
жизнеспособни съгласно съществува -
щата нормативна уредба, допълнени 
с разпределения на трансграничните 
разходи. Той предоставя безвъз -
мездни средства и други финансови 
инструменти за строителни работи 
и необходимите технически проуч -
вания чрез покани за представяне на 
предложения.
106  
Някои аспекти на замисъла на МСЕ 
ограничават неговия потенциал за 
подпомагане на развитието на въ -
трешния енергиен пазар:
а) Комисията може да финансира 
само проекти, които са представе -
ни в поканите за представяне на 
предложения. Това означава, че 
Комисията има само ограничени 
възможности за насочване към 
конкретни ПОИ;
б) Тъй като изискването за напред -
нала фаза на дейността е важен 
критерий за избор на изпълнител 
при безвъзмездната финансова 
помощ, по-вероятно е да бъдат 
финансирани дейности в по-на -
преднала фаза. Подобни проекти 
нямат непременно най-голямо 
въздействие върху вътрешния 
енергиен пазар;
в) Тъй като степента на изпълнение 
на вътрешния енергиен пазар 
в държавите членки не е един от 
критериите за подбор на проекти, 
Комисията има само ограничена 
възможност да използва МСЕ като 
инструмент за стимулиране на ре -
формите на вътрешния енергиен 
пазар.
53 Констатации и оценки 
107  
В периода 2007—2013 г. от Европей -
ските структурни и инвестиционни 
фондове  (ЕСИФ) са разпределени 
приблизително 1,3 млрд. евро за 
финансиране на електроенергийна 
и газова инфраструктура. В периода 
2014—2020 г. тази стойност следва да 
се увеличи до приблизително 2 млрд. 
евро. В периода 2007—2013 г. едина -
десет държави членки са получили 
финансиране, като Полша е най-го -
лемият получател с 63 % от цялото 
финансиране от ЕСИФ за енергийна 
инфраструктура.
108  
Повечето от тези разпределени 
средства са използвани за междусис -
темни връзки на регионално равнище 
и модернизиране на съществуващата 
енергийна инфраструктура на терито -
рията на държавите членки. Известна 
част е използвана за строителството 
на трансгранични междусистемни 
връзки, терминали за втечнен приро -
ден газ и подземни газови хранилища. 
В периода 2014—2020 г. шест държави 
членки — България, Чешката републи -
ка, Гърция, Литва, Полша и Румъния — 
планират да използват средства от 
ЕСИФ за инвестиции в енергийна 
инфраструктура.
109  
Подборът на проекти по ЕСИФ е в ком -
петенциите на държавите членки. 
Комисията одобрява само големите 
проекти69. При договарянето на 
споразуменията за партньорство 
и оперативните програми на държа -
вите членки за период на финанси -
ране 2014—2020 г. Комисията имаше 
възможност да се опита да включи 
показатели за изпълнение, свързани 
с развитието на вътрешния енергиен 
пазар, но това не се случи. Инвести -
циите в енергийна инфраструктура 
не са приоритет за ЕСИ фондовете. Те 
представляват около 0,5 % от общия 
размер на заделените средства за ЕФРР , Кохезионния фонд и ЕСФ както 
за периода 2007—2013 г., така и за 
2014—2020 г.
Много енергийни 
инфраструктури, 
съфинансирани от ЕС, 
все още не са оказали 
въздействие върху 
вътрешния енергиен пазар
110  
Като част от одита са разгледани 
15 проекта за енергийна инфраструк -
тура, които са се възползвали от 
съфинансиране от ЕС, 10 от които за 
газ и 5 — за електроенергия (вж.  таб -
лица 6 ). Ние анализирахме потенциал -
ното въздействие на проектите върху 
функционирането на вътрешния 
енергиен пазар.69 За енергийните 
инфраструктурни 
инвестиции, попадащи 
в рамките на тематичната 
цел за насърчаване на 
устойчивия транспорт 
и премахване на участъците 
с недостатъчен капацитет 
в ключови мрежови 
инфраструктури — проекти 
с общи допустими разходи 
над 75 млн. евро, за други 
инвестиции в енергийната 
инфраструктура по ЕСИФ, 
попадащи предимно извън 
обхвата на настоящия 
доклад, прагът е определен 
на 50 млн. евро.
54 Констатации и оценки 
111 
От тези проекти към юли 2015 г.:
а) един проект има значително 
въздействие върху вътрешния 
енергиен пазар — междусистем -
ната електроенергийна връзка 
EstLink 2  между Финландия и Есто -
ния, която е завършена и е влязла 
в експлоатация (вж. каре 13 ).
б) един друг значителен проект 
е завършен и отскоро може да се 
използва, а именно — междусис -
темната електроенергийна 
връзка Франция — Испания  (вж. 
каре 10 ).
Проектът EstLink 2 е променил пазара на електроенергия в региона
Връзката EstLink 2  е получила 100 млн. евро от Европейската енергийна програма за възстановяване. 
Целта на проекта е да се построи втора междусистемна електроенергийна връзка между Финландия 
и Естония с преносен капацитет от 650 MW. Този проект се оказа успешен с това, че преодоля техниче -
ските и другите предизвикателства за завършването и пускането му в експлоатация. Той има положи -
телен ефект върху пазара на електроенергия, особено в Естония, където цените на електроенергията 
станаха по-стабилни и се сближиха с тези във Финландия.Каре 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Констатации и оценки 
Списък на проекти, разгледани за целите на одита
ПроектСъстояние  
(към юни 2015 г.)Държави  
членкиСтойност на 
проекта  
(млн. евро)Съфинансира -
не от ЕС  
(млн. евро)Инструмен -
ти на ЕС за 
финансиранеГазМеждусистемна връзка 
България — ГърцияОчакван срок 
2018  г.България, Гърция 220 45 ЕЕПВ
Междусистемна връзка 
България — РумънияОчакван срок 
2015  г.България, Румъния 24 9 ЕЕПВ
Газопровод „Набуко“ ПрекратенАвстрия, България, Унга -
рия, Германия, Румъния7 900 
(планирани)200 
(разпределени)ЕЕПВ
Междусистемна връзка 
Латвия — ЛитваЗавършен 2013 г. Литва, Латвия 33 13 ЕЕПВ
Газопровод Jurbarkas  — Klaipeda Завършен 2013 г. Литва 46 21 ЕСИФ
Разширяване на капацитета на 
Klaipeda – KiemenaiВ процес на 
изпълнениеЛитва 64 28 МСЕ
Swinuojscie
Терминал за втечнен природен 
газ (LNG)Очакван срок 
2015  г.Полша 65755 ЕЕПВ
199 ЕСИФ
Газопровод Gustorzyn  — Odolanow Завършен 2014 г. Полша 102 49 ЕСИФ
Междусистемна връзка GIPLВ процес на 
изпълнениеПолша, Литва 558 306 МСЕ
Междусистемна връзка 
Франция — ИспанияЗавършен 2012 г. Франция, Испания 617 45 ЕЕПВ
Междинен сбор 2 321 970ЕлектроенергияМеждусистемна връзка 
Франция — ИспанияВ експлоатация 
от юни 2015 г.Франция, Испания 721 225 ЕЕПВ
Подобряване на електропреносна -
та връзка Португалия — ИспанияЗавършен 2011 г. Португалия, Испания 136 46 ЕЕПВ
Междусистемна връзка EstLink 2В експлоатация 
от 2014 г.Естония, Финландия 320 100 ЕЕПВ
Междусистемна връзка NordbaltОчакван срок 
2015  г.Швеция, Литва 366 175 ЕЕПВ
Междусистемна връзка LitPolОчакван срок 
2015  г.Полша 528207 ЕСИФ
2 TEN-E
Литва 1322 TEN-E
58 МСЕ (заявление)
Междинен сбор 1 543 815
Общо 3 864 1 785Таблица 6
56 Констатации и оценки 
112  
Останалите проекти все още нямат 
въздействие върху вътрешния енерги -
ен пазар в същата степен, защото
а) Един от десетте газови проекта 
разкрива нови пазарни перспек -
тиви, а именно проектът GIPL  
между Полша и Литва, който ще 
позволи да се извършва търго -
вия с газ между държави, които 
понастоящем нямат газопреносни 
междусистемни връзки. Останали -
те девет са насочени главно към 
увеличаване на съществуващите 
мощности или пряко към реша -
ване на проблемите, свързани 
със сигурността на енергийните 
доставки;б) Пет от 15-те проекта не са завър -
шени. Колкото по-скоро бъдат 
завършени и пуснати в експлоата -
ция проектите, толкова по-голямо 
ще бъде тяхното въздействие 
върху вътрешния пазар. При все 
това завършването на проекти, 
които не са били в напреднала 
фаза, когато са взети решенията 
за финансиране, може да отнеме 
повече време от планираното. 
Това е така защото широкомащаб -
ните инфраструктурни проекти са 
технически сложни и планираните 
работи често отнемат повече вре -
ме от очакваното, което отчасти се 
дължи на непредвидени обстоя -
телства (вж. примера в  каре 14 ).
Проект NordBalt
Проектът NordBalt  включва строителство на електроенергийна междусистемна връзка между Швеция 
и Литва. Той има потенциал за значително въздействие върху функционирането на пазара на електрое -
нергия в държавите членки, които си сътрудничат по плана BEMIP , защото може да увеличи търговията 
в общата енергийна борса на северните и балтийските държави. Полагането на кабел през Балтийско 
море обаче се оказа сложен процес и се планира проектът да бъде завършен едва през юни 2016 г., шест 
години и половина след включването му в списъка на проекти, финансирани от инструмента Европейска 
енергийна програма за възстановяване.Каре 14
Снимка 3 — Наземна станция на NordBalt в Klaipeda, Литва
© Litgrid
57 Констатации и оценки 
в) потенциалът на междусистемните 
връзки за улесняване на потока 
на енергия между съседни пазари 
зависи от капацитета на енергий -
ните преносни системи в рамките 
на държавите членки (вж. точ -
ка 73). Този проблем се наблюдава 
в два от проектите, разглеждани 
за целите на одита (вж. каре 15 ).г) ефективността на два от проекти -
те за газови междусистемни връз -
ки вероятно ще бъде ограничена, 
тъй като те включват строител -
ството на нов преносен капацитет, 
успоредно със съществуващия 
такъв, вж. примерите в  каре 16 .
Примери за междусистемни връзки, които не се поддържат от местни мрежи
Проектът LitPol  включва строителство на междусистемна връзка за електроенергия между Полша и 
Литва с цел намаляване на изолацията на трите балтийски държави от енергийния пазар на Европей -
ския съюз. Въпреки това потенциалната му употреба за внос на електроенергия в Литва от Полша е 
ограничена поради липсата на производствен капацитет в Полша близо до границата с Литва и недос -
татъчните междусистемни връзки към други полски региони, където има по-голям капацитет за произ -
водство на електроенергия. Двупосочни енергийни потоци ще  са възможни само ако полската мрежа се 
разшири, но това не се предвижда да стане преди 2020 г.
Газовата междусистемна връзка България — Румъния  ще позволи доставка на природен газ в раз -
мер на 1,3 mcm/ден от Румъния за България. Въпреки това, при сегашните условия, ниското налягане 
в румънската газова система няма да позволява преминаването на трансграничен поток за България 
в този обем. Потенциалните потоци на газ до и от Унгария понастоящем също ще бъдат изправени пред 
такива пречки. Необходими са допълнителни инвестиции в румънската газопреносна мрежа, за да се 
свърже вътрешната преносна система с транзитния газопровод, който прекосява Румъния. Румъния 
също така ще трябва да отмени национален закон, който забранява износа на газ.
Нови газопроводи, които се строят успоредно със съществуващи такива
По проектите за газови междусистемни връзки между Румъния, България и Гърция  се строят 
нови газопроводи в допълнение към съществуващите. Това се налага, защото капацитетът на съществу -
ващата транзитна газопреносна мрежа през Румъния и България до Гърция е резервирана от доставчик 
от трета държава съгласно дългосрочен договор.Каре 15 Каре 16
58
 Заключения  
и препоръки
113  
Целта на ЕС за завършването на въ -
трешния енергиен пазар до 2014 г. не 
е постигната. Като цяло енергийната 
инфраструктура в Европа все още не 
е планирана за напълно интегрирани 
пазари и поради това в момента не 
гарантира ефективно сигурността на 
енергийните доставки. Финансовата 
подкрепа от бюджета на ЕС в областта 
на енергийната инфраструктура само 
частично е подпомогнала вътреш -
ния енергиен пазар и сигурността на 
енергийните доставки (вж. точка 27).
Целта за завършване на 
вътрешния енергиен пазар до 
2014 г. не е постигната
114  
След 2007 г. вътрешният енергиен 
пазар заема централно място в разра -
ботването на политиката на ЕС в об -
ластта на енергетиката. Третият енер -
гиен пакет, приет през 2009 г., изисква 
държавите членки да транспонират 
директивите за газ и електроенергия 
до 3 март 2011 г. Тази цел обаче не 
е постигната през въпросната година. 
През 2011 г. Съветът отново заяви своя 
ангажимент за изграждане на вътреш -
ния енергиен пазар, като заяви, че той 
следва да бъде завършен до 2014 г. 
Въпреки това дори тази по-късна цел 
не беше постигната поради редица 
проблеми (вж. точка 29).115  
Остава дълъг път преди Третият 
енергиен пакет да може да се счита 
за изцяло приложен. Мониторингът 
на Комисията върху изпълнението 
на разпоредбите му в държавите 
членки все още не е приключил след 
изтичането на срока през 2014 г. (вж. 
точки 30—33).
Препоръка 1 —  
Приключване на 
проверките за 
несъответствие
С оглед на факта, че вътрешният 
енергиен пазар все още не е завър -
шен, Комисията следва да приключи 
оценките си и да образува необходи -
мите производства за установяване на 
неизпълнение на задължения срещу 
държавите членки до края на 2016 г.
59 Заключения и препоръки 
116  
Националните регулаторни органи 
(НРО) в ЕС продължават да са изправе -
ни пред предизвикателства, свързани 
с тяхната независимост и свободата 
им да упражняват професионалната 
си преценка. Не всички НРО имат на 
разположение ресурси, които са съиз -
мерими със задачите, с които трябва 
да изпълняват, включително сътруд -
ничеството в дейности на равнище ЕС, 
като например тези, водени от Аген -
цията за сътрудничество между енер -
гийните регулатори (ACER). ACER няма 
правомощия да задължи НРО във 
всички държави членки да ѝ предос -
тавят необходимите данни, свързани 
с енергийния пазар (точки 35 и 36).
Препоръка 2 —  
НРО и ACER
а) Държавите членки следва да 
гарантират, че НРО са независи -
ми и обхватът на дейността им 
не е ограничен. НРО следва да 
разполагат с достатъчно ресурси 
за своите дейности, включително 
такива, които да им позволяват да 
участват пълноценно в сътрудни -
чеството на равнище ЕС;
б) Комисията следва да осигури на 
ACER необходимите правомощия 
да получава от ключови институ -
ции в държавите членки инфор -
мацията, от която се нуждае, за да 
изпълнява възложените ѝ задачи.117  
Съществените различия в начините, 
по които държавите членки организи -
рат своите енергийни пазари, задър -
жат развитието на вътрешния енер -
гиен пазар. На практика съществуват 
28 национални правни рамки, което 
реално формира смесица от местни, 
национални и регионални пазари, а не 
вътрешен енергиен пазар. Въпреки че 
целта на отделянето и другите мерки 
беше да се създадат регулаторните 
условия за вътрешен енергиен пазар, 
в много случаи не се е създал либера -
лизиран и конкурентен пазар. По-на -
татъшното развитие на вътрешния 
енергиен пазар на ЕС чрез намиране 
на практически начини тези пазари да 
функционират заедно, остава значи -
телно предизвикателство. Причината 
за това е, че съществуват няколко раз -
лични механизма за търговия, използ -
вани в ЕС, и енергийните пазари се 
влияят от различни намеси (точки 39 
и 43—46).
Препоръка 3 —  
Прозрачна търговия
Комисията следва да насърчава 
широкоразпространено развитие на 
прозрачни механизми за търговия на 
газ и електроенергия. Това следва да 
включва улесняване и подпомагане 
на създаването на борси в държавите 
членки, в които понастоящем такива 
не съществуват или където преоб -
ладават механизмите за търговия от 
типа „предприятие с предприятие“ 
(В2В).
60 Заключения и препоръки 
118  
Мрежовите кодекси са технически 
правила, които имат за цел да осигу -
рят основа за техническа оперативна 
съвместимост в рамките на пренос -
ните системи за електроенергия 
и газ в ЕС. Кодексите определят общи 
технически стандарти, които имат за 
цел да улеснят свободния поток на 
енергия през границите. Въпреки че 
наскоро беше постигнат напредък 
с приемането на мрежовите кодекси 
за газ, никой от мрежовите кодекси 
за електроенергия все още не е окон -
чателно одобрен чрез процеса на 
комитология. Някои мрежови кодекси 
са приети от държавите членки преди 
окончателното им одобрение в рам -
ките на регионални инициативи за 
ранно прилагане (точки 47—51).
Препоръка 4 —  
Одобряване и прилагане 
на мрежовите кодекси
Комисията следва да ускори проце -
са на комитология, с цел да се даде 
възможност мрежовите кодекси за 
електроенергия да бъдат одобрени 
до края на 2015 г. Тя също така следва 
да насърчи ACER и ЕМОПС да подкре -
пят ранното прилагане на мрежовите 
кодекси от държавите членки в рам -
ките на инициативи за регионално 
сътрудничество.119  
Въпреки постигнатия напредък, ця -
лостното въздействие на вътрешния 
енергиен пазар върху цените все още 
не е реализирано и остават значител -
ни различия в цените на енергията 
между държавите членки.
120  
Цените на едро на електроенергията 
не са се сближили в ЕС, като има оче -
видни значителни разлики дори меж -
ду някои съседни държави членки. За 
да се стимулира трансграничната тър -
говия с електроенергия, ЕС е поставил 
цел трансграничната междусистемна 
свързаност на държавите членки да 
бъде най-малко 10 % от инсталира -
ните производствени мощности. На 
тази цел обаче ѝ липсва приложимост, 
защото е насочена по-скоро към 
развитието на инфраструктурата, а не 
към това да се основава на динамика -
та на търсенето с оглед постигане на 
сближаване на цените (точки 59—64).
121  
Дори да се приложи настоящият целе -
ви модел за газа, основан на търговия 
чрез разпределителни центрове, 
той може да има само ограничено 
въздействие върху средните цени на 
едро на газа. Построяването на зна -
чителни газопроводи в целия ЕС като 
начин за улесняване на развитието на 
конкурентна и основана на разпре -
делителни центрове търговия в цяла 
Европа ще изисква значителни инвес -
тиции. В някои случаи обаче може да 
не е икономически ефективно да се 
търсят такива решения. Съществуват 
алтернативни начини за въвеждане 
на конкуренция на газовите пазари, 
например чрез инсталирането на 
стратегически разположени термина -
ли за втечнен природен газ, които да 
обслужват един или повече национал -
ни пазари (точки 65—71).
61 Заключения и препоръки 
Препоръка 5 —  
Модели за развитие на па -
зара и инфраструктурата 
за електроенергия и газ
Комисията следва да:
а) обмисли определянето на цели 
за електроенергийна  междусис -
темна свързаност, основани на 
нуждите на пазара, а не на фикси -
рания национален производствен 
капацитет;
б) направи преоценка на потенциал -
ните разходи и ползи от целевия 
модел за газ, и в светлината на 
несигурното търсене да помисли 
дали има алтернативи на мащаб -
ното строителство на газопрово -
ди, които могат да бъдат например 
инсталирането на стратегиче -
ски разположени терминали 
за втечнен природен газ, които 
да обслужват един или повече 
национални пазари, използвайки 
съвместими с вътрешния енерги -
ен пазар решения. Това следва да 
се основава на цялостна оценка на 
потребностите на равнище ЕС (вж. 
препоръка 7 ).
Енергийната инфраструктура 
в Европа все още не 
е пригодена за изцяло 
интегрирани пазари 
и следователно понастоящем 
не осигурява ефективна 
сигурност на енергийните 
доставки
122  
Енергийната инфраструктура във 
и между държавите членки все още не 
е пригодена за постигане на вътрешен 
енергиен пазар. На практика недос -
татъчният инфраструктурен капаци -
тет в една държава членка може да 
възпрепятства потенциалния внос 
и износ и степента, до която дадена 
държава членка може да действа като 
транзитна държава. Остават пропуски и в трансграничната газо- и елек -
тропреносна инфраструктура между 
държавите членки (точки 73—81).
Препоръка 6 —  
Оптимално използване 
на съществуващата 
инфраструктура
Комисията следва да:
а) идентифицира трансгранична -
та енергийна инфраструктура, 
чийто потенциал не се използва 
в пълна степен в подкрепа на 
вътрешния енергиен пазар, или 
поради обвързаност с дългосроч -
ни двустранни договори, които не 
позволяват достъпа на трети стра -
ни, или поради неизползване на 
нейните технически възможности, 
например реверсивно подаване 
на газ;
б) работи със заинтересованите 
страни в държавите членки с цел 
подобряване на степента, в която 
тази инфраструктура реално се 
използва постоянно в полза на 
вътрешния енергиен пазар;
в) проучи ползите от създаването на 
регионални ОПС като средство за 
насърчаване и ефективно упра -
вление на енергийните потоци 
през границите, използвайки 
в максимална степен съществува -
щата инфраструктура.
123  
Необходима е цялостна оценка на 
потребностите от енергийна ин -
фраструктура на равнище ЕС с цел 
осигуряване на информация за 
вземане на решения относно разви -
тието на вътрешния енергиен пазар 
и сигурността на енергийните дос -
тавки (точка 82). С оглед значителните 
инвестиции в енергетиката, които са 
необходими в целия ЕС, такъв цялос -
тен анализ е изключително важен 
62 Заключения и препоръки 
инструмент за насочване на средства -
та от ЕС и други средства в сектора 
(точки 82, 84 и 99). Понастоящем 
инструментите за планиране, използ -
вани от Комисията, главно списъците 
с проекти от общ интерес и десет -
годишните планове за развитие на 
мрежите, имат сериозни ограничения 
(точки 85—87). Комисията не разпо -
лага също така и с усъвършенстван 
модел за развитие на пазара, който да 
подпомогне необходимия анализ на 
потребностите (точка 83).
Препоръка 7 —  
Изготвяне на цялостна 
оценка на потребностите 
от инфраструктура на 
равнище ЕС
Комисията следва да:
а) изготви цялостна оценка на по -
требностите от енергийна инфра -
структура на ниво ЕС за развитие -
то на вътрешния енергиен пазар, 
кояето следва да служи рефе -
рентна база за други документи, 
като например десетгодишните 
планове за развитие;
б) създаде инструмент за моделира -
не на енергийните пазари, с цел 
подпомагане оценката на потреб -
ностите, за изготвяне на различни 
прогнози за търсенето, в рамките 
на Комисията или в Агенцията за 
сътрудничество между енергийни -
те регулатори (ACER);
в) работи заедно с ЕМОПС за елек -
троенергия и ЕМОПС за газ, така 
че оценката на потребностите да 
се използва като като източник 
на информаци при планирането 
в ЕС на инфраструктура, свързана 
с вътрешния енергиен пазар, в т.ч. 
десетгодишните планове за разви -
тие на мрежите.124  
Развиването на трансгранична енер -
гийна инфраструктура изисква съ -
трудничество между съседни държави 
членки. В тази връзка финансирането 
за проекти, разпределението на раз -
ходите и получаването на разреши -
телни за планиране може да предста -
влява предизвикателство. В ЕС има 
примери за добър опит в стартира -
нето на  регионално сътрудничество 
в енергийния сектор под формата на 
политически и технически инициати -
ви. Някои от дейностите на Комисията 
по координиране са дали положител -
ни резултати (вж. точки 88—93).
Финансовата подкрепа 
на Европейския съюз 
в областта на енергийната 
инфраструктура само 
частично е подпомогнала 
развитието на вътрешния 
енергиен пазар и сигурността 
на енергийните доставки
125  
Недостатъчното приоритизиране на 
проектите е намалило ефективността 
на финансирането от ЕС за енергийна 
инфраструктура. Комисията използва 
няколко списъка от конкретни про -
екти като начин за определяне на 
приоритетните инвестиции от бюдже -
та на ЕС и за определяне на проек -
тите, които отговарят на условията 
за финансиране. Комисията обаче не 
е определила тези списъци въз основа 
на цялостна оценка на потребностите 
от развитие на инфраструктура на 
равнище ЕС. Това поражда рискове, 
които подкопават полезността на 
тези списъци като инструменти за 
определяне на приоритетните инвес -
тиции и насочване на средствата на ЕС 
(точки 100—103).
63 Заключения и препоръки 
Препоръка 8 —  
Усъвършенстване на 
използването на списъци 
с ПОИ
Комисията следва да усъвършенства 
своите процедури на планиране 
и по-специално определянето на 
приоритетни проекти от общ интерес 
(ПОИ) и тяхното финансиране, в свет -
лината на цялостна оценка на потреб -
ностите от енергийна инфраструктура 
на равнище ЕС (вж. препоръка 7 ).
126  
Основните финансови инструменти 
на ЕС за финансирането на проекти 
за енергийна инфраструктура — Ев -
ропейската енергийна програма 
за възстановяване, Механизмът за 
свързване на Европа и европейските 
структурни и инвестиционни фондо -
ве, не са предназначени изначално 
да разширяват вътрешния енергиен 
пазар и това е видно в някои аспе -
кти на начина, по който се прилагат. 
Финансирането по МСЕ не е свърза -
но с реформи на енергийния пазар, 
а условията, засягащи развитието на 
енергийния пазар, не са включени 
в споразуменията за партньорство 
по ЕСИФ за периода 2014—2020 г. 
(точки 104—109).Препоръка 9 —  
Доброто и непрекъснато 
функциониране на 
вътрешния енергиен 
пазар като условие 
за финансирането на 
проекти за енергийна 
инфраструктура в ЕС
Комисията следва да направи зако -
нодателни предложения за начина на 
взимане на решения при подбора на 
инфраструктурни проекти за финан -
сиране, така че те да са насочени към 
доброто и непрекъснато функциони -
ране на енергийния пазар в държави -
те членки.
127  
Съществуват примери на енергийни 
инфраструктурни проекти, финанси -
рани от ЕС, които са имали положи -
телно въздействие върху вътрешния 
енергиен пазар и сигурността на 
доставките. Въздействието обаче на 
много други проекти засега е ограни -
чено. Това е така, защото при някои от 
тях липсва насоченост към нуждите от 
развитие на вътрешния пазар. Много 
малко проекти са завършени и пусна -
ти в експлоатация. При някои проекти 
проблемите с капацитета в съседни 
държави членки са възпрепятствали 
използването им. Ефективността на 
някои проекти е ограничена, защото 
целта им е да развиват допълнителна 
инфраструктура, успоредно със съ -
ществуващата такава (точки 110—112).
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri 
GRETHEN, член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му 
от 21 октомври 2015 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател

64
 Приложения Приложение Іа) Средни цени на дребно на електроенергията, с включени данъци, за битови 
потребители: първо тримесечие на 2015 г. в евроцентове за 1 KWh
> 22,0119,01 – 22,00 14,01 – 1 9,00 < 14,00/uni0421/uni0438/uni0432/uni043E: /uni0434/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0421/uni0426/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0437/uni0430 kWh (€)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Забележка:  Поносимостта на потребителските цени е отделен въпрос, който следва да се разгледа във връзка с равнището на нетния 
разполагаем доход във всяка държава членка. Както е посочено в точка 23, настоящият одит не обхваща енергийната бедност.
Източник:  Европейска комисия.
65 Приложения Приложение Іб) Средни цени на електроенергията без ДДС и невъзстановими данъци за  
промишлени потребители: първо тримесечие на 2015 г. в евроцентове за 1 KWh
 > 14,01 12,01 – 14,00  9,01 – 12,00 < 9,00 Сиво: държави извън ЕС Цени за kWh (€)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Източник:  Европейска комисия.
66 Приложения Приложение IIДоставни цени на газ за държавите членки на ЕС, средногодишна стойност 
за 2014 г. (евро за MWh)
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на информация, предоставена от ACER. Кипър и Малта понастоящем нямат газови паза -
ри и затова не са включени. 
 /uni0426/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0432 /uni0440/uni0430/uni0437/uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0435/uni043B/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni043D/uni0438 /uni0446/uni0435/uni043D/uni0442/uni0440/uni043E/uni0432/uni0435  /uni0426/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0437/uni0430 /uni0432/uni043D/uni043E/uni0441, /uni043E/uni0431/uni044F/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043D/uni0430 /uni0433/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438/uni0446/uni0430/uni0442/uni0430 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4/uni042E/uni0433  
24,7/uni0421/uni0435/uni0432/uni0435/uni0440  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Приложения Приложение IIIУчастие на държавите членки в работните групи на ACER, 
януари 2013 г. — май 2015 г.
Съвет на 
регулаторитеРаботна група 
„Електроенергия“Работна група 
„Газ“Работна група „Из -
пълнение, монито -
ринг и  сравнителен 
анализ“Работна група 
„Интегритет 
и прозрачност на 
пазара“
Брой проведени 
заседания22 24 25 24 20
Австрия 22 24 25 19 20
Германия 22 23 25 17 19
Обединено кралство 22 24 24 15 20
Франция 20 23 24 17 20
Белгия 22 21 25 24 11
Испания 22 19 25 19 17
Швеция 22 23 21 17 19
Португалия 22 24 25 5 16
Италия 22 20 21 11 16
Нидерландия 22 24 22 6 16
Полша 21 22 25 2 16
Унгария 22 18 22 0 19
Дания 22 21 16 6 11
Финландия 22 21 15 0 16
Чешка република 22 13 9 4 19
Ирландия 22 14 14 0 12
Люксембург 19 8 9 0 14
Словения 18 0 8 0 7
Хърватия 15 3 5 1 4
Гърция 20 1 5 0 2
Литва 18 1 3 0 2
Латвия 16 0 6 0 1
Малта 22 0 0 0 0
Румъния 18 1 2 0 1
Естония 18 0 0 0 0
Кипър 14 0 0 0 0
България 2 0 0 0 0
Словакия 1 0 0 0 0
68
Препоръка 1
Комисията приема препоръката.
Службите на Комисията заявиха, че налагането на 
изпълнението на правилата от Третия пакет е при -
оритет през 2015 г. Проверките за съответствие 
относно прилагането на Третия пакет приключиха 
във всичките 28 държави членки и всички потен -
циални проблеми, които са несъвместими със зако -
нодателството за вътрешния пазар, са поставени 
пред органите на съответните държави членки.
Препоръка 2, буква а)
тази препоръка е адресирана до държавите 
членки. Комисията обаче изразява съгласие 
с препоръката и ще упражни специален контрол 
относно независимостта на НРО по време на оцен -
ката за съответствие с правилата за вътрешния 
енергиен пазар от Третия пакет;
Препоръка 2, буква б)
Комисията приема препоръката и разглежда въз -
можности за засилване на съществуващите пра -
вомощия на Агенцията за сътрудничество между 
регулаторите на енергия (ACER), включително по 
отношение на държавите членки, за да ги адаптира 
към реалностите на по-интегрирания вътрешен 
пазар.
Препоръка 3
Комисията приема препоръката.
С цел да се реши проблемът с недостатъчно разви -
тата търговия посредством борси, Комисията прие 
регламенти в областта на природния газ и елек -
троенергията, които ще направят задължително 
въвеждането на борси (т.е. регламентите за меха -
низмите за разпределение на капацитета (CAM) 
и балансиране за природния газ и регламента за 
разпределение на капацитета и управление на 
претоварването (CACM), с който се установяват 
правилата за свързване на пазарите за електро -
енергия в рамките на целия ЕС). Освен това е в 
ход прилагането на Регламент (ЕС) № 1227/2011 на 
Европейския парламент и на Съвета относно инте -
гритета и прозрачността на пазара за търговия на 
едро с енергия (REMIT).Кратко изложение
IV
Комисията подчертава значението на добре функ -
циониращия пазар на електроенергия и природен 
газ за сигурността на доставките.
V
В съобщението, озаглавено „Напредък в завършва -
нето на вътрешния енергиен пазар“ (COM(2014) 634 
final), се отчита, че Европа се движи уверено към 
завършването на вътрешния енергиен пазар. 
Трансграничната търговия нараства, енергията от 
възобновяеми енергийни източници успешно се 
интегрира в системата и е започнала работата по 
внедряването на интелигентни мрежи и улеснява -
нето на разпределеното производство на електро -
енергия. Но е ясно също така, че работата все още 
не е приключила: има пречки, които не позволяват 
безпрепятственото функциониране на пазара. 
Проектът за енергиен съюз е планиран с цел пре -
одоляване на тези пречки. Комисията предприе 
конкретни стъпки за премахване на оставащите 
пазарни бариери пред вътрешния енергиен пазар, 
по-специално в своята инициатива за структурата 
на пазара.
По отношение на енергийната инфраструктура 
е важно да се отбележи, че:
— енергийната инфраструктура се очаква да 
се финансира от пазара — т.е. тарифите за 
потребителите, одобрени от независимите 
регулаторни органи; поради това финансова -
та подкрепа от бюджета на ЕС следва да бъде 
по-скоро изключение, отколкото правило;
— когато е била отпускана финансова подкрепа, 
сигурността на доставките се е подобрявала 
значително в някои региони (вж. в този смисъл 
примерите за Европейската енергийна про -
грама за възстановяване в констатацията на 
Палатата в точка 103 или някои от одитираните 
проекти, съфинансирани от МСЕ или ЕСИФ, 
споменати в констатациите на Палатата по 
точк и 109 —111).Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 69
VІІ
Комисията счита, че трансевропейската инфраструк -
тура трябва да бъде подобрена, за да се постигне 
пълен ефект върху вътрешния енергиен пазар. Коми -
сията признава, че е необходима цялостна оценка на 
потребностите от инфраструктура на равнище ЕС, но 
също така би искала да подчертае обхвата, в който 
вече се извършва планиране на инфраструктурата 
до голяма степен на равнище ЕС, и как това намира 
място в политиката на Комисията. Въпреки че може 
да е необходимо оптимизиране на процедурите 
и инструментите, вече е налице добре обоснована 
оценка на потребностите по отношение на ключо -
вата европейска енергийна инфраструктура. Вж. 
отговора на Комисията на препоръка 7 и по точка 82.
Препоръка 6, буква а)
Комисията приема препоръката. Тя вече започна 
изпълнението на дейности в този смисъл. Това 
по-специално се отнася за групата на високо рав -
нище относно газовата свързаност в Централна 
и Югоизточна Европа. Целта на групата е да коорди -
нира усилията за подпомагане на трансграничната 
и трансевропейската инфраструктура, която води до 
диверсификация на газовите доставки за региона, 
както и за прилагането на хармонизирани правила.
Препоръка 6, буква б)
Комисията приема препоръката. Тя вече работи 
в тази насока в рамката на регионалните инициа -
тиви: една от главните цели на регионалните инициа -
тиви е фокусирането върху пречките (физически или 
регулаторни) в трансграничната инфраструктура.
Препоръка 6, буква в)
Комисията приема препоръката.
Сътрудничеството между ОПС вече стана задължи -
телно в много правила за изпълнение („мрежови 
кодекси“) относно експлоатацията на мрежите и тър -
говията с енергия.
В контекста на инициативата на Комисията за 
структурата на електроенергийния пазар тя проучва 
възможностите за засилено сътрудничество и споде -
лени отговорности между ОПС въз основа на идеята 
за регионални инициативи за координиране на 
сигурността (РИКС), по-специално в тясно свързани 
региони, като първа стъпка към по-голямо интегри -
ране на ОПС на регионално равнище.Препоръка 4
Комисията приема препоръката.
Комисарят по въпросите на климата и енергети -
ката заяви, че приемането на мрежовите кодекси 
е приоритет. Комисията работи интензивно 
в сътрудничество с регулаторите, ОПС и други 
заинтересовани лица за преработване на предло -
жените мрежови кодекси по начин, който гаран -
тира тяхната неутралност и осигурява ефективното 
им прилагане. Очаква се Комитетът да гласува 8 от 
10 предложени мрежови кодекса за електроенер -
гия до края на 2015 г.
Комисията активно насърчава бързото прилагане 
на мрежовите кодекси в рамките на инициативите 
за регионално сътрудничество.
Препоръка 5, буква а)
Комисията приема препоръката.
Предвид факта, че настоящата цел от 10 % за 2020 г. 
се основава на производствения капацитет, ще 
бъдат отчетени ценовите аспекти и потенциалът 
на търговските борси и те ще играят важна роля 
при моделирането на целта за междусистемна 
свързаност на регионално или държавно равнище 
за 2030 г. Това ще увеличи необходимата гъвкавост 
за привеждане на минималната цел за междусис -
темна свързаност от 15 % за електроенергията 
в съответствие с потребностите на пазара през 
2030 г.
Препоръка 5, буква б)
Комисията приема препоръката.
Десетгодишният план за развитие на мрежите 
за природен газ от 2015 г. вече осигурява добра 
оценка на потребностите от инфраструктура при 
широк спектър от сценарии за бъдещото търсене, 
цени, развитие на инфраструктурата и други аспе -
кти. Анализът ясно показва, че няма да има потреб -
ност от всички планирани проекти. Продължава -
щият процес на подбор на ПОИ се основава на тази 
оценка. Освен това, за да се стигне до задълбочена 
оценка на потребностите на пазара за природен 
газ в ЕС, започна подготвителна работа по страте -
гия на ЕС за хранилища за втечнен природен газ 
и газ, която Комисията ще публикува през месец 
януари 2016 г.
Отговори на Комисията 70
Например подборът на ПОИ има за цел да опре -
дели онези от тях, които допринасят най-много за 
постигането на целите на енергийната политика 
на ЕС (достъпни цени, сигурност на доставките, 
устойчивост).
По-добре обоснован анализ на потребностите, 
съчетаващ пазарите на електроенергия и приро -
ден газ, ще бъде изготвен до края на 2016 г. Вж. 
отговора на Комисията на препоръка 7, буква а).
Що се отнася до финансирането, при подбора на 
дейностите за финансова подкрепа, при проекти, 
в които е установена необходимост от публична 
подкрепа, се отчитат напредналата фаза на про -
екта, както и други критерии за оценка. Комиси -
ята работи в тясно сътрудничество с ЕИБ и други 
заинтересовани лица, за да увеличи техническата 
помощ с цел да се подобри планирането на про -
екти от стратегически интерес. Поради това не 
се предвижда предприемането на допълнителни 
действия.
Препоръка 9
Комисията не приема препоръката.
Комисията изразява своето твърдо убеждение, че 
за да се гарантира ефективен вътрешен енергиен 
пазар, е необходим еднакъв напредък по отно -
шение на инфраструктурата и регулирането на 
пазара. Все пак прилагането на строги условия по 
правно обвързващ начин би било твърде сложно, 
като рисковете биха имали неблагоприятен ефект 
върху създаването на нужната инфраструктура.Препоръка 7, буква а)
Комисията приема препоръката.
Тя вече предприе действия в тази насока. Осъщест -
вява се непрекъсната работа за разработване на 
десетгодишните планове за развитие на мрежите 
(TYNDP) и (от 2013 г. насам) на съпътстващия анализ 
на разходите и ползите. Освен това в член 11, 
параграф 8 от Регламента за ТEN-E се предвижда 
ЕМОПС да разработят (интерактивен) пазарен 
и мрежови модел за инфраструктурата на елек -
троенергетиката и газовия сектор и да го подадат 
в Комисията и ACER до 31 декември 2016 г. Комиси -
ята гарантира, че това ще стане своевременно.
Препоръка 7, буква б)
Комисията приема отчасти препоръката.
Създаването на вътрешноинституционален капа -
цитет по отношение на анализа и моделирането би 
могло да има значителни последици за Комисията 
или ACER от гледна точка на ресурсите. Би могло да 
се счита, че външното възлагане на този капацитет 
на ЕМОПС под надзора и ръководството на ACER 
и Комисията е удачна алтернатива.
Препоръка 7, буква в)
Комисията приема препоръката.
Анализът на разходите и ползите за цялата енер -
гийна система, който е в основата на планирането 
и оценката на потребностите, както и на TYNDP , се 
изготвя от ЕМОПС в тясно сътрудничество с Коми -
сията и ACER.
Препоръка 8
Комисията приема отчасти препоръката.
По отношение на определянето на приоритетите 
Комисията припомня, че подобряването на про -
цедурите за планиране е част от механизма за 
редовно сътрудничество с всички участващи заин -
тересовани страни.
Отговори на Комисията 71
налага тясно сътрудничество между ЕС и държавите 
членки/националните правителства.
Общ отговор на Комисията по 
точки 14—18
По отношение на енергийната инфраструктура 
взаимната свързаност на европейските системи 
за пренос на електроенергия и газ нараства, но 
все още са необходими значителни инвестиции 
в инфраструктура. До края на 2015 г. ще бъдат 
завършени 13 проекта от първия списък на Съюза 
на проекти от общ интерес (ПОИ) за природен 
газ и електроенергия. Малко над 100 ПОИ са на 
етап предоставяне на разрешения и може да 
се очаква да преминат към етап на изграждане 
в скоро време. И макар че повечето инвестиции 
в енергийна инфраструктура се извършват от 
частния сектор, налице е набор от специални 
инструменти на ЕС, спомагащи за преодоляването 
на извънредни финансови предизвикателства. От 
създаването на Механизма за свързване на Европа 
(МСЕ) през 2014 г. насам са отпуснати 796 милиона 
евро под формата на безвъзмездни средства по 
проекти за ключова енергийна инфраструктура 
в цяла Европа. Допълнителна подкрепа е налична 
и от Европейските структурни и инвестиционни 
фондове (ЕСИФ). Освен това Европейският фонд за 
стратегически инвестиции ще предоставя допъл -
нителна подкрепа на енергийни проекти от страте -
гическо значение.
С цел по-ефективно решаване на конкретни инфра -
структурни проблеми в някои региони на Европа 
е даден тласък на засиленото регионално сътруд -
ничество между засегнатите държави членки. 
Това доведе до създаването на групите на високо 
равнище за взаимна газова и електроенергийна 
системна свързаност на Пиренейския полуос -
тров и относно газовата свързаност в Централна 
и Югоизточна Европа (CESEC), както и до реформи -
рането на групата на високо равнище за региона 
на Балтийско море (BEMIP). Очаква се групите да 
предложат конкретни решения на инфраструк -
турни проблеми и да гарантират изпълнението на 
съответните проекти.Въведение
03
Държавите членки носят основната отговорност 
за прилагането и изпълнението на правото на ЕС 
и тяхната готовност за пълно и правилно прилагане 
на законодателството е от изключителна важност. 
Понастоящем националните правителства продъл -
жават да носят отговорност за разработване на зако -
нодателство и политики в областта на енергетиката, 
които оказват въздействие върху вътрешния пазар. 
Те също така са собственици на дружества за снабдя -
ване и пренос на електроенергия, които продължа -
ват да са ключов играч на енергийните пазари в ЕС.
05
Комисията счита, че наистина отвореният, конкурен -
тен и добре свързан енергиен пазар е най-добрият 
начин за обезпечаване на сигурността на енер -
гийните доставки и че той ще позволи на Европа 
да извърши нужния преход към нисковъглероден 
енергиен сектор по най-рентабилен и сигурен начин.
Поради това Комисията с одобрението на Съвета 
и Парламента разработи стратегия за енергиен съюз, 
като основна част от тази стратегия се отнася до 
ангажимента за премахване на главните препятствия 
пред по-интегрираните енергийни пазари в Европа.
Като част от тази стратегия Комисията ще активи -
зира усилията си за налагане на пълното прилагане 
на действащото законодателство в областта на 
енергетиката и свързаните с нея области. Комисията 
също така започна цялостен преглед на действащото 
законодателство на ЕС в областта на енергетиката, 
по-специално в областта на електроенергията („ини -
циативата за структурата на пазара“), за да адаптира 
при необходимост съществуващите правила от 
Третия пакет с цел насърчаване на интегрирането 
на пазарите. Освен това Комисията започна процес 
на цялостно преразглеждане на законодателството, 
свързано със сигурността на доставките.
13
Вж. отговора на Комисията по точка 5.
Комисията счита, че тъй като съгласно правото на ЕС 
държавите членки са длъжни да отчитат ефектите от 
своите национални решения върху съседните дър -
жави, организацията на вътрешния енергиен пазар 
Отговори на Комисията 72
44
Комисията също така счита, че в настоящия кон -
текст съществуващите механизми са разнородни. 
С цел преодоляване на тази ситуация Комисията 
прие законодателство за хармонизиране на меха -
низмите за търговия с природен газ и електроенер -
гия. Прилагането на това законодателство е в ход 
(по-специално приемането на Насоките относно 
разпределението на капацитета и управлението на 
претоварването (CACM) в електроенергийния сектор 
и Мрежовите кодекси/Насоките относно механи -
змите за разпределение на капацитета (CAM)/про -
цедурите за управление на претоварването (CMP) 
и балансиране в газовия сектор) и ще намали зна -
чително недостатъците в настоящата регулаторна 
рамка относно търговията с енергия.
46
Комисията разглежда въпроса за некоординираните 
държавни намеси на енергийните пазари като едно 
от най-големите препятствия пред интегрирания 
пазар, което го прави от изключителна важност за 
функционирането на вътрешния енергиен пазар 
и сигурността на доставките.  Комисията е очертала 
главните въпроси и предлаганите от нея мерки 
в съобщението „Постигане на вътрешния пазар на 
електроенергия и извличане на максимални ползи от 
публичната намеса“ (C(2013) 7243 final), като поставя 
специален акцент върху премахването на ненужните 
интервенции в своята инициатива за структурата 
на пазара, която е в ход (вж. съобщението относно 
„Започване на процеса на обществени консултации 
относно новата структура на енергийния пазар“ 
(COM(2015) 340 final).
50, буква а)
Комисията отбелязва, че националните ОПС, НРО 
и държавите членки често не са били склонни да се 
съгласят с адаптиране на съществуващите нацио -
нални или регионални правила в полза на компро -
мисно решение, което би създало по-интегриран/
по-голям регионален или общоевропейски пазар. 
Комисията продължава да насърчава интегрира -
нето на вътрешния енергиен пазар дори за пазари, 
които функционират задоволително, така че да могат 
да се осъществят в пълна степен потенциалните 
ползи от европейското интегриране като по-голяма 
конкуренция, ликвидност, увеличена сигурност на 
доставките.Констатации и оценки
29, първо тире
Ключът за създаването на вътрешния пазар е в 
ръцете на държавите членки. Вж. също така отго -
вора на Комисията по точка 3. Техните действия 
определят дали бариерите пред трансграничната 
търговия с енергия са премахнати действително 
и дали експлоатацията на системите е коорди -
нирана със съседните държави. Само с държави 
членки, които работят проактивно за премахване 
на бариерите пред трансграничната търговия, 
Комисията може да изпълни успешно своята задача 
за създаване на вътрешен енергиен пазар.
32, трето тире
Въпросите, свързани със защитата на потребите -
лите в Третия пакет, са допълнителен важен аспект, 
който Комисията проучва при своите проверки за 
транспониране и съответствие.
35
Комисията счита, че намирането на решения на 
спорните трансгранични въпроси между държа -
вите членки става все по-важно. Колкото по-тясно 
интегрирани стават пазарите, толкова по-голяма 
необходимост има от независим орган, който да 
посредничи и в крайна сметка да решава конфли -
ктите между държавите членки по регулаторни 
въпроси.
Комисията продължава да насърчава всички дър -
жави членки да участват в заседанията на работ -
ните групи. С цел осигуряване на прозрачност по 
отношение на тяхната работа резултатите от засе -
данията са достояние на всички държави членки.
40
Инициативата за структурата на пазара, 
чието начало беше дадено на 15 юли 2015 г. 
(COM(2015) 340 final), има за цел именно засилването 
на правната рамка за сътрудничество между ОПС.
Отговори на Комисията 73
51
Комисията отбелязва, че по-специално в областта 
на електроенергията ОПС и НРО бяха много активни 
в осъществяването на проекти за бързо прилагане 
на мрежовите кодекси (вж. например процеса за 
доброволно свързване на пазарите, инициативите за 
балансиране или работата по центровете за регио -
нално координиране на сигурността).
53
Комисията работи активно с България за ускоряване 
на процеса за създаване на енергийна борса, за да 
участва напълно в търговията с енергия в рамките 
на целия ЕС („свързване на пазарите“), включително 
с държавите от енергийната общност (заедно с фор -
мирането на „8-ми регион“).
54
Комисията отбелязва, че рамката за монито -
ринг REMIT, създадена с Регламент за изпълне -
ние (ЕС) № 1348/2014, все още не е влязла в сила, що 
се отнася до търговията между стопански субекти 
(т.нар. „нестандартни сделки“). Регламентът все още 
обхваща само т.нар. „стандартни сделки“ (т.е. сделки 
на местата на търговия). Разпоредбите, обхващащи 
„нестандартните“ сделки (т.е. двустранни сделки 
извън местата на търговия), ще влязат в сила през 
месец март 2016 г.
59
Сближаването на цените изостава от очакванията 
главно поради значително различаващите се 
държавни намеси, които благоприятстват твърде 
различни форми на снабдяване с електроенергия. 
Все пак инициативи за вътрешния пазар като свърз -
ването на пазарите безспорно изравниха цените (вж. 
неотдавнашния опит със свързването на пазарите, 
основано на потоците) и имат потенциал да продъл -
жават да го правят и занапред, по-специално когато 
държавите членки вземат решение за по-голямо 
съгласуване на своите държавни намеси.
61
Регламентът за разпределение на капацитета 
и управление на претоварването (CACM), който 
стана законово обвързващ във всички държави 
членки през месец август 2015 г., създаде хармони -
зирани механизми за търговия. Комисията изразява 
съгласие, че пълното сближаване на цените все още 50, буква б)
Приемането на законодателство на ЕС относно тех -
ническите правила налага промени в установените 
национални системи и следователно намиране на 
компромис между 28-те държави членки по често 
сложни технически въпроси относно експлоатаци -
ята на системите или търговията с енергия със зна -
чителни разпределителни ефекти. Това ограничава 
възможността да се планира точно колко време ще 
отнеме намирането на нужните компромиси.
Комисията предприе стъпки, за да гарантира ясно 
и прозрачно планиране чрез редовно публикуване 
на очаквания процес на приемане.
50, буква в)
Комисията разглежда възможни подобрения на 
процеса за приемане на мрежови кодекси в рам -
ките на инициативата си за структурата на пазара.
50, буква г)
Мрежовите кодекси и насоките са документи на 
Комисията, които имат за цел премахването на тър -
говските бариери чрез уеднаквяване на правилата 
за пазара и за експлоатация на мрежите.
Задача на Комисията е да гарантира, че проектите 
на текстовете, предложени от ЕМОПС за електро -
енергия и ACER, съответстват на правото на ЕС, 
неутрални са по отношение на всички заинтересо -
вани страни и не просто затвърждават статуквото, 
а водят до действителен напредък за вътрешния 
енергиен пазар (вж. отговора на Комисията по 
точка 50, подточка а).
Що се отнася до предложените кодекси за елек -
троенергийния сектор, на Комисията се наложи 
да работи интензивно по предложените текстове, 
преди да може да ги приеме като право на ЕС. 
Поради това процесът на приемане отне повече 
време от първоначално очакваното също и заради 
важното икономическо значение и възможните 
разпределителни ефекти на приетите правила. 
Времето, посветено на изработването на нови 
проекти на кодексите, както и за водене на прего -
вори с държавите членки и заинтересованите лица 
по необходимостта от амбициозно законодател -
ство, беше добра инвестиция, тъй като приетите 
в крайна сметка кодекси ще доведат до истински 
напредък по отношение на хармонизирането.
Отговори на Комисията 74
от инфраструктура, които са и фактор, определящ 
търсенето. Честотата на тяхната актуализация, т.е. на 
всеки две години, гарантира, че промените в моде -
лите на търсене и производство намират отраже -
ние в плана. Въз основа на тези планове и като се 
използва методологията от анализа на разходите 
и ползите за цялата енергийна система, предвидена 
в Регламента за ТEN-E, се извършва подбор на про -
екти за списъка на Съюза на проекти от общ интерес 
(ПОИ). Процесът на подбор на ПОИ се извършва по 
прозрачен и добре обоснован начин.
83
Като се отчитат ограниченията по отношение на пер -
сонала (и подобни ограничения в ACER), Комисията 
счита, че моделирането на инфраструктурата, както 
и разработването на набор от сценарии би могло да 
се извърши от ЕМОПС под непосредственото ръко -
водство на Комисията и ACER.
Следва да се отбележи, че вариантът на десетгодиш -
ния план за развитие на мрежите в електроенергий -
ния сектор от 2014 г. вече включва четири сценария. 
Методологията и развитието на сценарии може да 
бъде усъвършенствано и актуализирано и Комиси -
ята, както и ACER си сътрудничат тясно с ЕМОПС по 
този въпрос.
84
Финансирането се основава не само на предва -
рително определената оценка на потребностите 
(отгоре надолу), но и по необходимост трябва да 
бъде оценено и преценено спрямо конкретни изиск -
вания. Един от основните критерии при оценява -
нето на конкретните проекти е напредналата фаза 
на проекта, наред с ползите, които той ще донесе 
на региона, в който се намира. Това важи както за 
финансовите инструменти, така и за отпускането на 
безвъзмездни средства.
86, четвърто тире
Десетгодишните планове за развитие на мрежите 
нямат за цел да съответстват напълно на национал -
ните планове, тъй като предназначението им е да 
бъдат нещо повече от опис на всички национални 
планове. Те се фокусират върху развитието на 
трансевропейската инфраструктура, като служат на 
основните цели за интегриране на пазарите, сигур -
ност на доставките и устойчивост.е препятствано от други фактори (като липсваща 
междусистемна свързаност, некоординирани дър -
жавни намеси в различните държави членки и т.н.).
64
Комисията изразява съгласие, че регулирането на 
цените, водещо до цени на енергията под себестой -
ността, следва да бъде преустановено, и разглежда 
този въпрос в обсъждания с държавите членки, 
както и в производства за установяване на неизпъл -
нение на задължения. Съдът на ЕС наскоро одобри 
принудителни действия на Комисията срещу регули -
раните цени (дело С-36/14).
70
В Комисията има отдел, който работи по монито -
ринга на пазарите и енергийните прогнози. Коми -
сията признава, че неговият капацитет за ком -
плексни анализи е ограничен поради ограничените 
ресурси. Тя би приветствала засилването на неговия 
капацитет.
Във всеки случай Комисията може да има нужда да 
се отнесе към външен експертен опит.
75
Основният инструмент за оказване на помощ на 
държавите членки да постигнат целта от 10 % 
е идентифицирането и подкрепата за осъществя -
ване на значими проекти от общ интерес. Например 
съществена част от плана за действие на регионал -
ната инициатива в Югозападна Европа е посветен на 
увеличаване на процента на междусистемна свърза -
ност между електроенергийния пазар на Пиреней -
ския полуостров и континенталния електроенергиен 
пазар.
82
Комисията признава, че е необходима цялостна 
оценка на потребностите от инфраструктура на 
равнище ЕС, но също така би искала да подчертае 
обхвата, в който вече се извършва планиране на 
инфраструктурата на равнище ЕС, и как това намира 
място в политиката на Комисията.
Десетгодишните планове за развитие на мрежите 
(TYNDP), подготвени от Европейската мрежа на 
операторите на преносни системи (ЕМОПС), се 
основават на задълбочена оценка на потребностите 
Отговори на Комисията 75
сигурността на доставките). Съгласно действащото 
законодателство относно Механизма за свързване 
на Европа присъствието в списъка е едно от пред -
варителните условия за получаване на финансова 
подкрепа. Все пак в съответствие с настоящата 
правна рамка решението за даване на подкрепа се 
взема, след като се проучи заявлението въз основа 
на набор от критерии за предоставяне на такава 
подкрепа, които отчитат целите на политиката, както 
и технически и финансови аспекти.
104
Комисията признава, че забавянията в осъществя -
ването на проектите попречиха на Европейската 
енергийна програма за възстановяване да доведе до 
бърз икономически растеж.
Все пак техните дългосрочни ползи са значи -
телни, особено по отношение на сигурността на 
доставките:
С изключение на един, всички проекти за ревер -
сивно подаване на газ и за изграждане на между -
системни връзки в Централна и Източна Европа 
бяха завършени, като по този начин значително се 
подобри устойчивостта на газопреносната мрежа 
в случай на прекъсвания на доставките, подобни на 
тези в началото на 2009 г.
Проектът Nordbalt 02 спомогна за завършване на 
необходимото модернизиране на литовската пре -
носна мрежа с цел улесняване на потока от електро -
енергия чрез изградената междусистемна връзка. 
Estlink 2 свърза естонската/балтийската преносна 
мрежа с енергийния пазар на северните държави 
чрез подводен кабел до Финландия.
Нова подводна кабелна връзка между Италия 
и Малта сложи край на откъснатостта на малтийската 
преносна мрежа от останалата част на Европа.
109
За оперативните програми за периода 2014—2020 г. 
само шест държави членки са избрали инвестицион -
ния приоритет на ЕФРР , свързан, наред с другото, 
с подобряване на сигурността на доставките чрез 
развитието на интелигентни системи за съхраня -
ване и пренос на енергия. В законодателството са 
предвидени специални предварителни условия, 
свързани с този инвестиционен приоритет, които 
гарантират съгласуваност със съответните части от 87
Планирането трябва да се опира на набор от пълни, 
надеждни и добре обосновани данни. Получаването 
на тези данни, особено от организаторите на проек -
тите, но и от държавите членки, наистина е едно от 
основните предизвикателства за следващия кръг от 
изготвяне на десетгодишни планове за развитие на 
мрежите.
90
Комисията заяви, че интегрирането на регионалните 
пазари е ключов инструмент за постигане на напре -
дък по отношение на вътрешния енергиен пазар. 
Тя ще продължи да подкрепя активно и да развива 
и занапред регионални инициативи във всички 
области на вътрешния пазар (т.е. инфраструктура, 
търговия с енергия, експлоатация на системите, 
адекватност на производството, схеми за подкрепа 
на енергията от възобновяеми енергийни източ -
ници), без да изпуска от очи крайната цел за интегри -
ран в рамките на целия ЕС пазар.
100
Както в газовия, така и в електроенергийния сектор 
процесът на разработване на десетгодишните пла -
нове за развитие на мрежите от съответните ЕМОПС 
дава добра обща представа за това къде са необхо -
дими инвестиции в мрежи на европейско равнище.
Те намират място в процедури като съставянето на 
списък на ПОИ. Все пак е важно да се припомни, че 
за изпълнението на приоритетни или стратегиче -
ски важни проекти не е непременно необходимо 
финансиране на равнище ЕС. Често много по-го -
лямо значение имат други нефинансови пречки 
(т.е. предоставянето на разрешения). Процесът за 
определяне на ПОИ има за цел да направи възможно 
преодоляването на тези пречки. Ако има конкретни 
пречки, свързани с финансирането, тогава се 
обмисля подкрепа от бюджета на ЕС (например по 
Механизма за свързване на Европа). Поради това 
обикновено списъците не се изготвят с единствената 
цел да се определят приоритетните инвестиции от 
бюджета на ЕС.
103
Списъкът на проектите от общ интерес се основава 
на задълбочена оценка, която се подобрява чрез 
усъвършенстване на различни аспекти от анализа 
на разходите и ползите (например как да се оцени 
Отговори на Комисията 76
в точка 103 или някои от одитираните проекти, 
съфинансирани от МСЕ или ЕСИФ, споменати 
в констатациите на Палатата в точки 109—111).
Препоръка 1
Комисията приема препоръката.
Службите на Комисията заявиха, че налагането на 
изпълнението на правилата от Третия пакет е при -
оритет през 2015 г. Проверките за съответствие 
относно прилагането на Третия пакет приключиха 
във всичките 28 държави членки и всички потен -
циални проблеми, които са несъвместими със зако -
нодателството за вътрешния пазар, са поставени 
пред органите на съответните държави членки.
Препоръка 2, буква а)
Тази препоръка е адресирана до държавите 
членки. Комисията обаче изразява съгласие 
с препоръката и ще упражни специален контрол 
относно независимостта на НРО по време на оцен -
ката за съответствие с правилата за вътрешния 
енергиен пазар от Третия пакет.
Препоръка 2, буква б)
Комисията приема препоръката и разглежда въз -
можности за засилване на съществуващите пра -
вомощия на ACER, включително по отношение на 
държавите членки, за да ги адаптира към реално -
стите на по-интегрирания вътрешен пазар.
Препоръка 3
Комисията приема препоръката.
С цел да се реши проблемът с недостатъчно разви -
тата търговия посредством борси, Комисията прие 
регламенти в областта на природния газ и елек -
троенергията, които ще направят задължително 
въвеждането на борси (т.е. регламентите за меха -
низмите за разпределение на капацитета (CAM) 
и балансиране за природния газ и регламента за 
разпределение на капацитета и управление на 
претоварването (CACM), който установява прави -
лата за свързване на пазарите за електроенергия 
в рамките на целия ЕС). Освен това прилагането на 
Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парла -
мент и на Съвета относно интегритета и прозрач -
ността на пазара за търговия на едро с енергия 
(REMIT) е в ход.законодателството за вътрешния енергиен пазар 
и рамката относно ПОИ. В съответните оперативни 
програми са определени показатели за резулта -
тите (а не споразумения за партньорство) за всяка 
от конкретните договорени цели, които включват 
показатели за резултатите, свързани с аспекти на 
вътрешния енергиен пазар.
Подкрепата за преход към нисковъглеродна иконо -
мика, включително инвестиции в енергийна ефек -
тивност, производство на енергия от възобновяеми 
енергийни източници и интелигентни мрежи за раз -
пределение, са приоритет за ЕСИФ през програмния 
период 2014—2020 г., по-специално със задължите -
лен минимум на отпуснатите суми за ЕФРР . Важни за 
определени държави членки са инвестициите в друг 
вид енергийна инфраструктура, като например за 
премахване на пречките в ключови мрежови инфра -
структури. Подобни инвестиции наистина пред -
ставляват средно около 0,5 % от общия размер на 
отпуснатите средства от ЕФРР , КФ и ЕСФ за периода 
2007—2013 г. и периода 2014—2020 г., но в някои 
държави членки делът е по-голям (около 2 %), което 
отразява националните потребности и приоритети.
112, буква б)
Осъществяването на всички проекти, съфинан -
сирани от бюджета на ЕС, се проследява отблизо, 
а исканията от организаторите на проекти за изме -
нение на решенията за отпускане на безвъзмездни 
средства се проучват много внимателно и също така 
се отхвърлят, в случай че представените аргументи 
са незадоволителни.
Заключения и препоръки
113
Важно е да се отбележи, че:
— енергийната инфраструктура се очаква да се фи -
нансира от тарифите за потребителите и пазара; 
поради това финансовата подкрепа от бюджета 
на ЕС следва да бъде по-скоро изключение, 
отколкото правило;
— когато е била отпускана финансова подкрепа, 
сигурността на доставките се е подобрявала 
значително в някои региони (вж. в този смисъл 
примерите за Европейската енергийна програма 
за възстановяване в констатацията на Палатата 
Отговори на Комисията 77
на потребностите от инфраструктура при широк 
спектър от сценарии за бъдещото търсене, цени, 
развитие на инфраструктурата и други аспекти. 
Анализът ясно показва, че няма да има потребност 
от всички планирани проекти. Продължаващият про -
цес на подбор на ПОИ се основава на тази оценка. 
Освен това, за да се стигне до задълбочена оценка 
на потребностите на пазара за природен газ в ЕС, 
започна подготвителна работа по стратегия на ЕС 
за хранилища за втечнен природен газ и газ, която 
Комисията ще публикува през месец януари 2016 г.
Препоръка 6, буква а)
Комисията приема препоръката.
Тя вече започна изпълнението на дейности в този 
смисъл. Това по-специално се отнася за групата на 
високо равнище относно газовата свързаност в Цен -
трална и Югоизточна Европа. Целта на групата е да 
координира усилията за подпомагане на трансгра -
ничната и трансевропейската инфраструктура, която 
води до диверсификация на газовите доставки за 
региона, както и за прилагането на хармонизирани 
правила.
Препоръка 6, буква б)
Комисията приема препоръката.
Тя вече работи в тази насока в рамката на регионал -
ните инициативи: една от главните цели на регио -
налните инициативи е фокусирането върху пречките 
(физически или регулаторни) в трансграничната 
инфраструктура.
Препоръка 6, буква в)
Комисията приема препоръката.
Сътрудничеството между ОПС вече стана задължи -
телно в много правила за изпълнение („мрежови 
кодекси“) относно експлоатацията на мрежите и тър -
говията с енергия.
В контекста на инициативата на Комисията за 
структурата на електроенергийния пазар тя проучва 
възможностите за засилено сътрудничество и споде -
лени отговорности между ОПС въз основа на идеята 
за регионални инициативи за координиране на 
сигурността (РИКС), по-специално в тясно свързани 
региони, като първа стъпка към по-голямо интегри -
ране на ОПС на регионално равнище.Препоръка 4
Комисията приема препоръката.
Комисарят по въпросите на климата и енергети -
ката заяви, че приемането на мрежовите кодекси 
е приоритет. Комисията работи интензивно 
в сътрудничество с регулаторите, ОПС и други 
заинтересовани лица за преработване на предло -
жените мрежови кодекси по начин, който гаран -
тира тяхната неутралност и осигурява ефективното 
им прилагане. Очаква се Комитетът да гласува 8 от 
10 предложени мрежови кодекса за електроенер -
гия до края на 2015 г.
Комисията активно насърчава бързото прилагане 
на мрежовите кодекси в рамките на инициативите 
за регионално сътрудничество.
120
Сближаването на цените изостава от очакванията 
главно поради значително различаващите се дър -
жавни намеси, които благоприятстват твърде раз -
лични форми на снабдяване с електроенергия. Все 
пак инициативи за вътрешния пазар като свързва -
нето на пазарите безспорно изравниха цените (вж. 
неотдавнашния опит със свързването на пазарите, 
основано на потоците) и имат потенциал да про -
дължават да го правят и занапред, по-специално 
когато държавите членки вземат решение за по-го -
лямо съгласуване на своите държавни намеси.
Препоръка 5, буква а)
Комисията приема препоръката.
Предвид факта, че настоящата цел от 10 % за 2020 г. 
се основава на производствения капацитет, ще 
бъдат отчетени ценовите аспекти и потенциалът на 
търговските борси и те ще играят важна роля при 
моделирането на целта за междусистемна свърза -
ност на регионално или държавно равнище за 2030 г. 
Това ще увеличи необходимата гъвкавост за привеж -
дане на минималната цел за междусистемна свър -
заност от 15 % за електроенергията в съответствие 
с потребностите на пазара през 2030 г.
Препоръка 5, буква б)
Комисията приема препоръката.
Десетгодишният план за развитие на мрежите за 
природен газ от 2015 г. вече осигурява добра оценка 
Отговори на Комисията 78
Те намират място в процедури като съставянето 
списък на ПОИ. Все пак е важно да се припомни, че 
за изпълнението на приоритетни или стратегиче -
ски важни проекти не е непременно необходимо 
финансиране на равнище ЕС. Често много по-го -
лямо значение имат други нефинансови пречки 
(т.е. предоставянето на разрешения). Процесът за 
определяне на ПОИ има за цел да направи въз -
можно преодоляването на тези пречки. Ако има 
конкретни пречки, свързани с финансирането, 
тогава се обмисля подкрепа от бюджета на ЕС 
(например по Механизма за свързване на Европа). 
Поради това обикновено списъците не се изготвят 
с единствената цел да се определят приоритетните 
инвестиции от бюджета на ЕС.
Препоръка 8
Комисията приема отчасти препоръката.
По отношение на определянето на приоритетите 
Комисията припомня, че подобряването на про -
цедурите за планиране е част от механизма за 
редовно сътрудничество с всички участващи заин -
тересовани страни.
Например подборът на ПОИ има за цел да опре -
дели онези от тях, които допринасят най-много за 
постигането на целите на енергийната политика 
на ЕС (достъпни цени, сигурност на доставките, 
устойчивост).
По-добре обоснован анализ на потребностите, 
съчетаващ пазарите на електроенергия и приро -
ден газ, ще бъде изготвен до края на 2016 г. Вж. 
отговора на Комисията на препоръка 7, буква а).
Що се отнася до финансирането, при подбора на 
дейностите за финансова подкрепа, при проектите, 
в които е установена необходимост от публична 
подкрепа, се отчитат напредналата фаза на про -
екта, както и други критерии за оценка. Комиси -
ята работи в тясно сътрудничество с ЕИБ и други 
заинтересовани лица, за да увеличи техническата 
помощ с цел да се подобри планирането на про -
екти от стратегически интерес. Поради това не 
се предвижда предприемането на допълнителни 
действия.Препоръка 7, буква а)
Комисията приема препоръката.
Тя вече предприе действия в тази насока. Осъщест -
вява се непрекъсната работа за разработване на 
десетгодишните планове за развитие на мрежите 
(TYNDP) и (от 2013 г. насам) на съпътстващия анализ 
на разходите и ползите. Освен това в член 11, 
параграф 8 от Регламента за ТEN-E се предвижда 
ЕМОПС да разработят (интерактивен) пазарен 
и мрежови модел за инфраструктурата на елек -
троенергетиката и газовия сектор и да го подадат 
в Комисията и ACER до 31 декември 2016 г. Комиси -
ята гарантира, че това ще стане своевременно.
Препоръка 7, буква б)
Комисията приема отчасти препоръката.
Създаването на вътрешноинституционален капа -
цитет по отношение на анализа и моделирането би 
могло да има значителни последици за Комисията 
или ACER от гледна точка на ресурсите. Би могло да 
се счита, че външното възлагане на този капацитет 
на ЕМОПС под надзора и ръководството на ACER 
и Комисията е удачна алтернатива.
Препоръка 7, буква в)
Комисията приема препоръката.
Анализът на разходите и ползите за цялата енер -
гийна система, който е в основата на планирането 
и оценката на потребностите, както и на TYNDP , се 
изготвя от ЕМОПС в тясно сътрудничество с Коми -
сията и ACER.
125
Както в газовия, така и в електроенергийния сек -
тор процесът на разработване на десетгодишните 
планове за развитие на мрежите от съответните 
ЕМОПС дава добра обща представа за това къде са 
необходими инвестиции в мрежи на европейско 
равнище.
Отговори на Комисията 79
126
Що се отнася до ЕСИФ, тематичната цел за насър -
чаване на устойчивия транспорт и премахване на 
пречките в ключови мрежови инфраструктури 
по ЕФРР е планирана да подобри сигурността на 
енергийните доставки за държавите от Съюза и за 
съседните държави. Сигурността на доставките 
е една от целите на вътрешния пазар. Предварител -
ните условия за ЕСИФ, въведени с регулаторната 
рамка за периода 2014 — 2020 г. с цел гарантиране 
на ефикасността и ефективността на инвестициите 
от ЕСИФ, допринасят за провеждането на вътрешни 
пазарни реформи и за по-добро осъществяване на 
финансираните от ЕСИФ проекти.
МСЕ има ясни цели, насочени към вътрешния енер -
гиен пазар, както гласи член 4 от регламента. Това 
се подчертава в член 17, параграф 6 като една от 
приоритетните цели, които трябва да се разглеж -
дат в първите две работни програми.
Все пак не е възможно да се свърже финансира -
нето от МСЕ с наличието/отсъствието на реформи 
на вътрешния енергиен пазар, както се обяснява 
в отговора на Комисията на препоръка 9.
Препоръка 9
Комисията не приема препоръката.
Комисията изразява своето твърдо убеждение, че 
за да се гарантира ефективен вътрешен енергиен 
пазар, е необходим еднакъв напредък по отно -
шение на инфраструктурата и регулирането на 
пазара. Все пак прилагането на строги условия по 
правно обвързващ начин би било твърде сложно, 
като рисковете биха имали неблагоприятен ефект 
върху създаването на нужната инфраструктура.

/uni041A/uni0410/uni041A /uni0414/uni0410 /uni0421/uni0415 /uni0421/uni0414/uni041E/uni0411/uni0418/uni0415/uni041C /uni0421 /uni041F/uni0423/uni0411/uni041B/uni0418/uni041A/uni0410/uni0426/uni0418/uni0418/uni0422/uni0415 /uni041D/uni0410 /uni0415C?
/uni0411/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
/uni041F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Този одит имаше за цел да провери дали изпълнението 
на мерките на политиката за вътрешен енергиен пазар 
и разходите от бюджета на ЕС за енергийна 
инфраструктура ефективно са подобрили сигурността 
на енергийните доставки. Целта на ЕС за завършване 
на вътрешния енергиен пазар през 2014 г. не беше 
постигната. В повечето случаи енергийната 
инфраструктура в Европа все още не е пригодена за 
напълно интегрирани пазари и следователно 
понастоящем не допринася ефективно за сигурността 
на енергийните доставки. Финансовото подпомагане 
от бюджета на ЕС за инвестиции в областта на 
енергийната инфраструктура само частично 
е допринесло за изграждането на вътрешния енергиен 
пазар и за сигурността на енергийните доставки.
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНАПАЛАТА