[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 9.12.2010

COM(2010) 739 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Изпълнението на Решение 2010/320/ЕС на Съвета, отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Изпълнението на Решение 2010/320/ЕС на Съвета, отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит

1. Въведение

В настоящото съобщение се извършва оценка на мерките, предприети от Гърция през периода между юли и средата на ноември 2010 г. в изпълнение на Решение 2010/320/ЕС на Съвета[1]. Предприетите до юли действия бяха оценени в съобщението от 19.8.2010 г.[2] Настоящото съобщение и придружаващият го доклад на службите на Комисията, изготвен заедно с Европейската централна банка (ЕЦБ)[3], допринасят също за оценката на спазването на МИФП и МР[4] в контекста на кредитното споразумение между Гърция и държавите-членки от еврозоната.

Оценката се основава на доклада, представен на Съвета и Комисията от Гърция[5], и на резултатите от мисията, проведена от служители на Европейската комисия и представители на Международния валутен фонд (МВФ) и ЕЦБ в рамките на плана за макроикономически мерки, който се финансира чрез заеми на двустранна основа от държавите-членки от еврозоната и стенд-бай споразумение с МВФ. В представения от Гърция доклад се разглеждат не само фискалните мерки за намаляване на съотношението на бюджетния дефицит спрямо БВП през 2010 г., но и широкообхватните структурни реформи, одобрени и изпълнявани от гръцкото правителство.

2. Решението на Съвета от 10 май 2010 г.

На 10 май 2010 г. съгласно член 126, параграф 9 и член 136 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Съветът прие Решение 2010/320/ЕС, отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит до 2014 г.

С Решението на Съвета от Гърция се изисква да приеме редица конкретни мерки, за да ограничи дефицита по консолидирания държавен бюджет под следните максимални размери:

- 18,508 милиарда EUR (7,8 % от БВП въз основа на последните прогнози за номиналния БВП) през 2010 г.;

- 17,065 милиарда EUR (7,5 % от БВП) през 2011 г.;

- 14,916 милиарда EUR (6,4 % от БВП) през 2012 г.;

- 11,399 милиарда EUR (4,8 % от БВП) през 2013 г.;

- 6,385 милиарда (2,6 % от БВП) през 2014 г.[6]

Решението бе изменено на 7 септември 2010 г. (с Решение 2010/486/ЕС)[7]. Горепосочените максимални размери на дефицита по консолидирания държавен бюджет обаче не бяха променени.

3. Изпълнение на бюджета

Макар че в предишното съобщение бе дадена като цяло положителна оценка на изпълнението на бюджета до юли, все пак бе обърнато внимание на факта, че държавните приходи нарастват по-малко от планираното, че в подсектор „Социалноосигурителни фондове“ и подсектор „Местно управление“ тенденциите не са толкова благоприятни и че се наблюдава натрупване на просрочени задължения.

През последните четири месеца изпълнението на бюджета бе още по-трудно. От януари до октомври 2010 г. касовият бюджетен дефицит намаля с 30,2 % (46 % до юни) в сравнение с 2009 г. Данъчните постъпления бяха незадоволителни. От януари до септември 2010 г. съвкупните държавни приходи нараснаха с 3,4 % (5,9 % до юни). Официалните разчети от май, когато бе прието Решението на Съвета и бе договорен планът за макроикономически мерки за Гърция, предвиждаха общо нарастване на приходите с 15,6 % през годината. През ноември и декември се очаква нарастване на приходите, тъй като тогава ще се реализира пълният ефект от повишението на ДДС и акцизите, както и благодарение на наскоро сключеното „данъчно споразумение“[8]. Въпреки това целта за приходите няма да бъде изпълнена. Към настоящия момент гръцката Държавна счетоводна служба (General Accounting Office) очаква държавните приходи за цялата година да нараснат с около 7,4 %.

Таблица 1: Изпълнение на държавния бюджет

2009 г. | 2010 г. | 2009 г. | 2010 г. |

на касова основа (в милиони EUR) | Януари—октомври | Изменение в % | Резултат | Планове от май 2010 г. | Изменение в % | Последни официални разчети | Изменение в % |

Що се отнася до разходната страна на държавния бюджет, през първите десет месеца от годината касовите разходи намаляха с 9,2 % (16,9 % до юни); това съответства на плановете (от май 2010 г.) за намаление на плащанията от бюджета със 7,6 % за цялата година. Представянето на данни за задълженията и за натрупването на просрочени плащания по тях обаче бе нередовно, което доведе до сравнително неясна представа за съответните разходи.

Месечните данни за текущото изпълнение на бюджетите на подсектор „Социалноосигурителни фондове“ и подсектор „Местно управление“ са по-малко подробни и с по-ниска надеждност в сравнение с данните за държавния бюджет. Наличната информация е получена от статистическите данни от банковия сектор и не съдържа подробности за разходите и приходите. Тя показва, че подсектор „Социалноосигурителни фондове“ и подсектор „Местно управление“ може да отчетат общо бюджетно салдо на касова основа, което да бъде с около 1 милиард EUR по-ниско от планираното през май 2010 г.

През август правителството пое задължението да изразходва 3,9 милиарда EUR (преразгледано на 5,9 милиарда EUR през септември) по-малко от планираните първични разходи, за да компенсира по-ниската събираемост на данъците и по-неблагоприятните данни за подсектор „Социалноосигурителни фондове“ и подсектор „Местно управление“. Има сведения, че правителството ще може да изпълни това задължение само частично, особено по отношение на разходите за инвестиции. Въпреки че е възможно през последните седмици на годината да се изразходва по-малко от планираното от Държавната счетоводна служба, ограничаването на разходите в края на годината не бива да бъде за сметка на допълнително увеличаване на просрочените задължения.

Според прогнозата на службите на Комисията от есента[9] дефицитът за 2010 г. съгласно Европейската система от сметки ЕСС95 ще бъде 22,3 милиарда EUR (9½ % от БВП, с 1¾ % от БВП над първоначалната цел). Неспазването на целта за дефицита за 2010 г. съгласно ЕСС до голяма степен отразява реализирането на предварително установените рискове. Тези рискове са свързани с i) по-тежката рецесия и по-големите затруднения с ликвидността, които се отразяват върху събираемостта на приходите; ii) забавеното подобряване на спазването на данъчното законодателство, отразяващо пропуските при извършването на реформите за повишаване на ефективността на данъчната администрация; iii) някои трудности, свързани с контрола върху разходите, особено при капиталовите разходи и в подсектор „Социалноосигурителни фондове“ и подсектор „Местно управление“. Освен това близо една трета от отклонението от целта за дефицита се обяснява от iv) преразглеждането на статистическите данни за гръцкия бюджет от страна на ELSTAT[10] — по-конкретно прекласифицирането на редица държавни предприятия като част от сектор „Държавно управление“.

Очаква се държавният дълг в края на 2010 г. да достигне 328 милиарда EUR, или 141 % от БВП, което означава нарастване с 29 милиарда EUR. Това съответства на максималния размер на нарастването на дълга от 34 милиарда EUR, установен с Решението на Съвета.

3. Бюджетът за 2011 г. и изгледите за 2012—2014 г.

Гръцкото правителство потвърди задължението си да изпълни установената с Решението на Съвета бюджетна цел за 2011 г. По-високите начални равнища на дефицита и дълга и по-ниският от очакваното БВП налагат по-големи усилия за консолидация. Фискалната стратегия продължава да бъде твърдо обвързана с плана за консолидация, договорен през май 2010 г. Ето защо гръцкото правителство реши да компенсира изцяло изоставането от 2010 г., за да възстанови бързо стабилното състояние на бюджета, да удържи потребностите от финансиране в предвидените в плана рамки и да подкрепи доверието на пазарите. В бюджета за 2011 г., внесен в гръцкия парламент на 18 ноември, се предвиждат нови мерки за намаляване на дефицита с 2½ % от БВП.

Повечето от новите мерки са структурни и са пряко предназначени за преодоляване на някои от характерните за Гърция бюджетни проблеми. Така мерките за фискална консолидация през 2011 г. — включително одобрените през май — ще възлязат общо на 5¾ % от БВП. Близо две трети от новите мерки, одобрени пред ноември, се отнасят за разходите, а повечето от тях са структурни по същество; временните мерки са в размер на 0,7 милиарда EUR, или 0,3 % от БВП. Мерките включват намаление на непродуктивни и нецелеви разходи, ограничаване на краткосрочните договори в публичния сектор, по-ефективно определяне на получателите на общите субсидии за домакинствата (например на субсидиите за нафтата за отопление и семейните надбавки) и по-добро управление и използване на държавните активи, особено при събирането на просрочени данъчни вземания. С бюджета за 2011 г. се започва и разрешаването на два основни структурни проблема — прекомерните разходи за здравеопазване и загубите на държавните предприятия.

- Разходи за здравеопазване. Публичните разходи за здравеопазване възлизат на 5,9 % от БВП през 2008 г. и нарастват на глава от населението средно с 5,4 % в реално изражение през 2004—2008 г. Публичните разходи за лекарствени продукти са 1,9 % от БВП в Гърция в сравнение с 1 % от БВП средно за ЕС. Ако се запазят досегашните тенденции, делът на разходите за здравеопазване в БВП ще нарасне значително пред следващите години. Започнатите от правителството през 2010 г. реформи вече дават резултати. През първата половина на 2011 г. ще бъдат изпълнявани още мерки за намаляване на разходите за лекарствени продукти, за засилване на контрола върху разходите и за намаляване на оперативните разходи на болниците. Очаква се тези действия да доведат до икономии в размер около ½ % от БВП.

- Държавни предприятия (ДП). Години наред някои ДП отчитат големи загуби. Най-големите дефицити се наблюдават в предприятията за обществен транспорт, в някои от които само разходите за заплати надхвърлят общите приходи. През 2010 г. бе отбелязан известен напредък, по-конкретно чрез намаление на оперативните разходи и броя на служителите, както и с публикуването на финансовите отчети (заверени от външни одитори) на най-губещите предприятия. През 2011 г. правителството ще намали допълнително заплатите в ДП с 10 %[11], ще ограничи надбавките до 10 % от основната заплата и ще въведе максимален размер от 4 000 EUR за месечния брутен доход (12 плащания годишно). Освен това цените на пътуванията в градския транспорт ще бъдат увеличени най-малко с 30 %, за да бъдат решени проблемите на транспортните предприятия. От тези мерки се очаква намаление на разходите с около ½ процентен пункт от БВП.

Според бюджета за 2011 г. се очаква държавният дефицит съгласно ЕСС95 да възлезе на 16,8 милиарда EUR (7,6 % от БВП), което е малко под максималния размер от 17 милиарда EUR, установен с Решението на Съвета. Прогнозите на Комисията са много близки до предвижданията в бюджета. Следователно намалението на съотношението на бюджетния дефицит спрямо БВП през 2011 г. ще бъде наистина по-високо от предвиденото в началния план — 2,2 процентни пункта вместо 0,4 процентни пункта.

Мерките в бюджета за 2011 г. не са достатъчни за трайното намаление на дефицита и за изпълнението на целите за дефицита за 2012—2014 г. Гръцкото правителство пое задължение да определи структурни фискални мерки за изпълнението на целите за 2012—2014 г. Тези мерки ще бъдат част от стратегически документ, който ще бъде изготвен през първото тримесечие на 2011 г. Сегашните разчети предполагат, че освен вече обявените през май 2010 г. мерки ще трябват допълнителни структурни мерки в размер най-малко 5 % от БВП. Тези мерки трябва да се основават на трайно оптимизиране на приходите и разходите в редица области: подобрения в данъчната администрация и борбата с отклонението от данъчно облагане; намаление на заетите в публичния сектор чрез строго прилагане на правилото за 1 новоназначен на 5 напуснали, без да се допускат изключения по сектори; реформиране на здравеопазването и образованието; структурни намаления на разходите за военни цели и многогодишна реформа на държавните предприятия, в т.ч. сливане и закриване на отдели.

6. Напредък на структурните реформи

Планът за структурната реформа в Гърция е обширен. Положително развитие е отбелязано при фискалните структурни реформи, макар и по-бавно от планираното в редица случаи. Напредъкът се изразява в повишаването на ефективността на данъчната администрация и данъчния контрол, в насърчаването на своевременното представяне на надеждни бюджетни данни, в подсилването на бюджетните институции и в приемането на новия закон за устройството на бюджета, предвиждащ многогодишно бюджетиране. Първата част на пенсионната реформа бе одобрена преди лятната пауза и ще бъде завършена през 2011 г. Започва подготовката на всеобхватни реформи на здравеопазването и образованието. Прегледът на функционирането на централната администрация и на социалните програми и въвеждането на опростена система за възнагражденията в публичния сектор бяха забавени. След първата вълна на реформи на пазара на труда преди лятото се получи забавяне на втората вълна, отнасяща се до механизмите за договаряне на заплатите и системата за посредничество и арбитриране.

Планът за приватизация, обявен през лятото, не е достатъчно амбициозен, тъй като се предвижда приватизацията да се извършва главно чрез концесионни договори, а ролята на окончателните продажби е малка. Въпреки това правителството пое задължението да повиши постъпленията от приватизация (включително от продажбата на недвижимо имущество) от 1 милиард EUR през 2011 г. до 3 милиарда EUR годишно през 2012 и 2013 г. Правителството се ангажира да използва постъпленията от приватизация за погасяване на дълга и да не намалява усилията си за фискална консолидация.

7. Пълнота на изискваната информация

Представеният от Гърция доклад и редовно предаваните на Комисията данни включват повечето сведения, изисквани съгласно Решението на Съвета. По-специално, докладът съдържа подробни сведения за конкретните мерки, които са въведени (и които предстои да бъдат въведени) в изпълнение на Решението, и за бюджетното им въздействие. Държавната счетоводна служба представя своевременно месечните данни за изпълнението на държавния бюджет.

Докладът съдържа и изискваната информация за емитирането на дълг и за погасяването му, както и за финансовото състояние на най-големите публични предприятия. Въпреки това месечните данни за изпълнението на бюджетите на подсектор „Социалноосигурителни фондове“, извънбюджетните организации и подсектор „Местно управление“, данните за заетостта в публичния сектор и данните за размера на очакваните плащания от бюджета (включително за просрочените плащания) все още са непълни. От друга страна, докладът съдържа много информация за изпълнението на структурните реформи в отговор на Препоръката на Съвета от 16 февруари 2010 г.[12] и за спазване на МИФП и МР.

8. Заключение

Планира се бюджетният дефицит (съгласно ЕСС95) за 2010 г. да достигне 9½ % от БВП и следователно максималният размер, установен с Решението на Съвета, ще бъде надхвърлен с около 4,2 милиарда EUR. Това представлява намаление на съотношението на бюджетния дефицит спрямо БВП с почти шест процентни пункта в сравнение с 2009 г. Очаква се съотношението на държавния дълг към БВП да нарасне от 127 % в края на 2009 г. до 141 % през 2010 г. Повишението на дълга съответства на Решението на Съвета.

За 2011 г. с внесения в парламента бюджет се спазват максималните размери на дефицита, установени с Решението на Съвета. Ще има нужда обаче от още трайни мерки, за да може намалението на дефицита да продължи през следващите години и прекомерният дефицит да бъде преодолян до 2014 г.

Гърция приема конкретните мерки, посочени в Решението на Съвета, макар че в някои области има закъснения и изглежда, че темпът на реформата се е забавил след лятната пауза.

Въз основа на това Комисията заключава, че Гърция изпълнява Решението на Съвета от 10 май 2010 г. в задоволителна степен, спазвайки Препоръката на Съвета от 16 февруари 2010 г. и прилагайки мерките, очертани в актуализираните МИФП и МР от 6 август 2010 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ I: ИЗИСКВАНИ СЪГЛАСНО РЕШЕНИЕТО НА СЪВЕТА МЕРКИ, КОИТО ТРЯБВАШЕ ДА БЪДАТ ПРИЕТИ ДО КРАЯ НА СЕПТЕМВРИ 2010 Г.

Мерки (изисквани по член 2, параграф 2 от Решението на Съвета) | Напредък |

„Гърция приема следните мерки до края на септември 2010 г.: |

а) включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3,2 % от БВП (4,3 % от БВП, ако се отчитат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки): намаляване на междинното потребление на сектор „Държавно управление“ с минимум 300 милиона евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф икономии от реформата на държавната администрация и местните органи на власт); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 милиона евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 милиона евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане на свободните професии с патентен данък (с разчет за постъпления от минимум 400 милиона евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления с поне 100 милиона евро през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за постъпления от 1 милиард евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO 2 (с разчет за постъпления от минимум 300 милиона евро през 2011 г.); приемане и прилагане от правителството на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на власт (с цел да се намалят разходите с минимум 500 милиона евро през 2011 г. и допълнителни 500 милиона евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 500 милиона евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за уреждане на случаите на нарушения при земеползването (с разчет за постъпления от минимум 1 500 милиона евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 милиона евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 милиона евро от предоставянето на лицензи и 200 милиона евро от годишни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 400 милиона евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, включително чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 милиона евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 милиона евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 милиона евро годишно) и заместване на само 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, местно управление, социалноосигурителни фондове, публични дружества, държавни агенции и други обществени институции). След консултации с Комисията могат да бъдат разгледани мерки за постигане на съпоставими бюджетни икономии; | Изпълнява се. Бюджетът за 2011 г. бе предаден на парламента на 18 ноември. Очаква се ефектът на редица мерки (в т.ч. стимулите за уреждане на свързаните с използването на земите нарушения, екологичния данък, разширяването на данъчната основа на данъка върху недвижимите имоти, специалния данък върху незаконните сгради и данъците върху луксозните стоки) да бъде по-малък от първоначално планираното. Разширяването на основата на ДДС чрез прехвърлянето на 30 % от стоките и услугите от облагане по намалената ставка към облагане по основната ставка няма да бъде извършено, а вместо това ще бъдат увеличени намалените ставки на ДДС за почти всички стоки от тази категория. Очаква се общо мерките в бюджета за 2011 г., както и мерките, обявени преди внасянето на бюджета, да имат по-голям ефект (5¾ % от БВП), отколкото се изисква в Решението на Съвета. |

б) засилване на ролята и ресурсите на Държавната счетоводна служба, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на прогнозирането и счетоводното отчитане; | Изпълнява се. Подсилването на Държавната счетоводна служба е предвидено в новия закон за устройството на бюджета (Закон 3871/2010). Министерството на финансите е възложило на частно консултантско дружество цялостно проучване за реорганизацията на Държавната счетоводна служба, като резултатите ще бъдат готови в началото на 2011 г. Предварителният бюджет (от октомври) за 2011 г. бе изготвен въз основа на оптимистични макроикономически прогнози и прогнози за приходите, които не бяха подкрепени от конкретни целесъобразни мерки. Проектобюджетът за 2011 г. се основава на реалистични допускания, сходни на изготвените от Комисията, и отчита последните тенденции в бюджетната област. |

в) проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която по-специално да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на рационална и хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции; | Изпълнява се частично. Централният платежен орган е създаден, но все още не функционира пълноценно. |

г) законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и данъчния контрол; | Изпълнява се. Приети са закони 3842/2010 и 3888/2010. Създадени са работни групи, които да подготвят мерки и реформи за борба с отклонението на данъчното облагане. Правителството ще извърши тези действия през януари 2011 г. и ще установи количествени показатели за изпълнение, по които да се отчита данъчната администрация, например по отношение на събирането на просрочените данъчни вземания, контрола върху най-големите данъкоплатци и подаването на данъчни декларации и съответните плащания. Едновременно с това правителството ще въведе по-строги законодателни разпоредби за борба с отклонението от данъчно облагане: административното производство по данъчни спорове и съдебното производство за обжалване ще бъдат опростени, пречките пред упражняването на основните функции на данъчната администрация (методи за непряко одитиране, обработка на данъчните декларации) ще бъдат отстранени, статутът на служителите в данъчната администрация ще бъде променен, за да може да се наказва неизпълнението на служебните задължения. |

д) започване на независими прегледи на централната администрация и съществуващите социални програми; | Изпълнява се частично. Започнаха техническите срещи с ЕК, МВФ, ЕЦБ и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (която ще извърши прегледите). Договорът още не е подписан. |

е) публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и просрочените задължения — за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори; | Изпълнява се частично. През ноември във всички подразделения на сектор „Държавно управление“ са въведени регистри на задълженията, а правителството публикува данни за просрочените задължения на субектите от сектор „Държавно управление“. Същевременно отчетността извън държавния сектор остава на незадоволително равнище, което затруднява адекватното наблюдение на развитието в бюджетната област в течение на годината. Макар че положението донякъде се подобри в подсектор „Социално осигуряване“ и в прекласифицираните държавни предприятия, данните за подсектор „Местно управление“ остават много ограничени. |

ж) план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, по-специално чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и в Държавната счетоводна служба, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното представяне на надеждни данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96, (ЕО) № 264/2000, (ЕО) № 1221/2002, (ЕО) № 501/2004, (ЕО) № 1222/2004, (ЕО) № 1161/2005, (ЕО) № 223/2009 и (ЕО) № 479/2009; | Изпълнява се. В рамките на Общия план за действие в областта на статистиката се осъществява сътрудничество с Евростат. Осигурено е своевременно представяне на първичните данни за публичните финанси на ELSTAT. Тримесечните данни за публичните финанси за 2010 г. се съставят по данни от преки източници. Бюджетните статистически данни за 2006—2009 г. са преразгледани от ELSTAT и валидирани от Евростат. |

з) редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните предприятия и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията); | Изпълнява се. Първата публикация на данните за единадесетте най-големи публични предприятия бе извършена през октомври 2010 г. |

и) създаване на подробен централен регистър на публичните предприятия; | Изпълнява се. Очаква се регистърът да функционира пълноценно от първото тримесечие на 2011 г. |

й) приемане на план за действие с график за провеждането на конкретни действия, насочени към създаването на централен орган за възлагане на обществени поръчки; | Изпълнява се. Със службите на Комисията е договорен план за действие. |

к) приемане на акт, с който за периода 2011—2013 г. се определя горна граница в размер на 50 милиона евро на годишното публично финансиране за целите на изпълнението на задължението за обществена услуга на железопътните оператори, както и се установява принципът, че държавата не предоставя допълнителна явна или скрита подкрепа за железопътните оператори; | Изпълнява се частично. На 26 октомври 2010 г. е приет нов закон за железниците. Бизнес планът е представен на ЕК/МВФ/ЕЦБ с цел консултация на 30 септември 2010 г. Уточненията и преговорите са в ход. Изискваното уведомление за държавна помощ не е извършено все още. |

л) бизнес план за гръцките железници. В бизнес плана се посочват начините за постигане на печалба от оперативната дейност, като още от 2011 г. започнат да се покриват амортизационните разходи чрез закриване на губещи маршрути, увеличаване на цените и намаляване на заплатите и персонала; прави се и подробен анализ на чувствителността за въздействието, което могат да окажат върху разходите за заплати различните варианти на колективно споразумение, и се предоставя информация за няколко възможности за персонала, като се предвижда и преструктуриране на холдинга, включително чрез продажба на земя и други активи; |

м) закон за реформиране на системата на договаряне на възнагражденията в частния сектор с оглед намаляване на ставките за заплащане на извънредния труд, увеличена гъвкавост при управлението на работното време и предоставяне на възможността за сключване на местни териториални споразумения за нарастване на възнагражденията под договореното за съответния сектор; | Забавено изпълнение. Ставките на възнагражденията за извънреден труд бяха намалени съгласно Закон 3863/2010. Другите проектозакони бяха предадени на Европейската комисия с цел консултация на 14.11.2010 г. |

н) реформа на законодателството за защита на труда с цел увеличаване на една година на изпитателния срок при нови договори и улесняване на по-широкото използване на срочни договори и договори за работа при намалено работно време; |

о) изменение на уредбата на системата за арбитраж, с което се позволява всяка от страните да поиска арбитраж, ако не е съгласна с предложението на медиатора; |

п) реформа на арбитражното производство, която гарантира неговото провеждане в съответствие с прозрачни и обективни критерии, с независим състав от арбитри, който разполага със свобода на вземане на решение, без да е подложен на въздействие от страна на правителството. |

[1] ОВ L 241, 14.9.2010 г., стр. 12.

[2] COM(2010) 439 окончателен.

[3] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Second Review“, European Economy–Occasional Papers, бр. 72, ноември. Читателят може да открие в посочения документ по-подробен анализ на развитието на макроикономическата, финансовата, фискалната и структурната реформа.

[4] Меморандум за икономическата и финансовата политика и Меморандум за разбирателство за специалните условия по отношение на икономическата политика от 3 май, изменени на 6 август 2010 г.

[5] План за подобряване на макроикономическото положение в Гърция — доклад, представен съгласно Решението на Съвета — ноември 2010 г. Първата част на доклада бе представена от гръцкото правителство на 15 ноември 2010 г.; целият доклад бе представен на 24 ноември 2010 г.

[6] Съотношенията спрямо БВП са условни. В Решението на Съвета съотношенията са изчислени спрямо данните за номиналния БВП, налични през май: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 и 2,6 % от БВП съответно за 2010—2014 г. Съгласно плана за дефицита, установен с Решението, се изисква годишното нарастване на брутния консолидиран държавен дълг да не надхвърля: 34,058 милиарда EUR през 2010 г.; 17,365 милиарда EUR през 2011 г.; 15,016 милиарда EUR през 2012 г.; 11,599 милиарда EUR през 2013 г. и 7,885 милиарда EUR през 2014 г. Като се имат предвид преразгледаните данни към края на 2009 г. и последните прогнози за номиналния БВП, това съответства на съотношения на дълга спрямо БВП от 143 %, 153 %, 157 %, 158 % и 156 % съответно за 2010—2014 г.

[7] ОВ L 145, 11.6.2010 г., стр. 6.

[8] Повечето данъкоплатци имат възможността да извършат плащане към данъчната агенция през 2010 г. (с втора и последна вноска през 2011 г.), а в замяна на това декларациите за доходите им до 2009 г. няма да бъдат проверени (Закон 9888/2010).

[9] Европейски икономически прогнози — есента на 2010 г., European Economy , 7 ноември.

[10] За повече информация вж. документа на Евростат „Information Note on Greek Fiscal Data“ от 15 ноември 2010 г., представен на сайта на Евростат в интернет.

[11] Допълнително спрямо намалението на заплатите, за което решение бе взето през 2010 г. и което важеше както за държавните служители, така и за служителите на ДП.

[12] Препоръка на Съвета (2010/190/ЕС) към Гърция от 16 февруари 2010 г. с оглед преустановяване на несъответствията с общите насоки на икономическата политика в Гърция и за отстраняване на риска за правилното функциониране на икономическия и паричен съюз (OВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 63).