BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ  
Брюксел , 10.7.2013  
SWD(2013) 250 final 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщена  оценка  на въздействието  
Придружаваща  
Предложение  за 
РЕШЕНИЕ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
относно  участието  на Европейския  съюз  в Европейската  програма  за научни  
изследвания  и иновации  в областта  на метрологията , осъществявана  съвместно  от 
няколко  държави  членки   
{COM(2013) 497 final} 
{SWD(2013) 249 final}  
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщена  оценка  на въздействието  
Придружаваща  
Предложение  за 
РЕШЕНИЕ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
относно  участието  на Европейския  съюз  в Европейската  програма  за научни  
изследвания  и иновации  в областта  на метрологията , осъществявана  съвместно  от 
няколко  държави  членки   
В настоящата  обобщена  оценка  са изложени  основните  констатации  и заключения  от 
доклада  за оценката  на въздействието , придружаващ  предложението  на Комисията  за 
решение  относно  последващите  действия  във връзка  с Европейската  
научноизследователска  програма  по метрология  (ЕНПМ ), осъществявана  от няколко  
държави  членки . Тези  последващи  действия  бяха  изискани  от участващите  в ЕНПМ  
държави  — членки  на ЕС, и бяха  потвърдени  с оповестяването  на техния  проект  за 
Европейска  програма  за научни  изследвания  и иновации  в областта  на метрологията  
(ЕПНИИМ ) и поетите  от 28 държави  финансови  задължения . 
Метрологията  е науката  за измерванията  и обхваща  всички  свързани  с тях теоретични  и 
практически  аспекти . В основата  на метрологията  е определянето , въвеждането  и 
широкото  прилагане  на мерните  единици  и тяхната  връзка  с основните  единици  
(килограм , метър , секунда , келвин  и др.). Националните  институти  по метрология  
(НИМ ) са отговорни  за осигуряването  на необходимите  изследвания  и инфраструктура  
и за тяхното  прилагане  въз основа  на институционално  финансиране , предоставяно  от 
правителствени  агенции  или министерства . 
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
1.1. Отговор  на свързаните  с метрологията  предизвикателства  в областта  на 
научните  изследвания  и иновациите  
Метрологията  е от жизненоважно  значение  за напредъка  в съвременния  
високотехнологичен  свят и оказва  въздействие  върху  всички  аспекти  на ежедневието . 
Все по-прецизните  и надеждни  измервания  са от изключителна  важност  за насърчаване  
на иновациите  и икономическия  растеж  в днешната  основана  на знанието  икономика . 
Надеждните  и проследими  измервания  позволяват  на широката  научна  общност  да 
разработва  по-добри  инструменти  и са предпоставка  за научния  напредък . Те откриват  
нови  хоризонти  пред  промишлеността , а оттам  — нови  възможности  за новаторство . От 
особено  значение  е ролята  на метрологията  като основа  и фактор  за по-доброто  
разбиране  и единомислие  по отношение  на глобалните  предизвикателства  — например  
в областта  на здравеопазването  и изменението  на климата . 
За преодоляване  на важните  обществени  предизвикателства  често  са необходими  
метрологични  решения . Това  важи  в особено  голяма  степен  както  за здравеопазването , 
околната  среда  и енергетиката , така и за области  като транспорт  (превозни  средства  с 
автоматизирано  управление , намаляване  на емисиите ), селско  стопанство  (безопасност  
BG 3   BG на храните ) и обществена  защита  (химически  и радиационни  измервания , подобряване  
на сигурността  на данните ). 
Правителствата  във всички  напреднали  в технологично  отношение  държави  
поддържат  метрологична  инфраструктура  заради  ползите  от нея и заради  
значимостта  ѝ като обществено  благо , оправдаващо  публичната  намеса . 
Водещите  икономически  сили  в света  увеличават  инвестициите  си в 
метрологични  изследвания  и свързаната  с тях инфраструктура . Така  например  
в периода  2001—2007 г. националните  инвестиции  за НИРД  в областта  на 
метрологията  в Китай  са се увеличили  25 пъти  (макар  и от ниски  стартови  
нива ). В САЩ  се планира  до 2017 г. бюджетът  за националния  институт  за 
стандарти  и технологии  (NIST) да бъде  удвоен . На фигура  1 е показано  
значителното  повишаване  на инвестициите  в областта  на метрологията  в някои  
водещи  в икономическо  отношение  държави  през последните  години . 
Фигура  1: Инвестиции  в областта  на метрологията  — сравнение  (Национална  
лаборатория  по физика  на Обединеното  кралство ) 
 
Предвид  равнището  на инвестициите  в областта  на метрологията  и тяхната  роля  за 
насърчаването  на високите  научни  постижения  и конкурентоспособността  в 
промишления  сектор  държавите  членки , действащи  поотделно  или съвместно  с няколко  
други  държави , не могат  да бъдат  конкурентоспособни  в световен  мащаб . 
1.2. Основни  проблеми  и причините  за тях 
При проведената  обществена  консултация1 на тази тема  бе получена  ясна  информация  
относно  общите  и специфичните  за всяка  заинтересована  страна  проблеми , които  
трябва  да бъдат  решени , и бяха  потвърдени  резултатите  от междинната  оценка  на 
ЕНПМ . 
Бе изразено  почти  единодушно  съгласие  (97 %) относно  значението  на научните  
изследвания  в областта  на метрологията  за преодоляване  на съществените  
предизвикателства , свързани  с европейската  икономика , конкурентоспособността  в 
промишления  сектор  и политиките , стандартизацията  и регулаторната  дейност  в 
                                                 
1 Пълният  текст  на доклада  е публикуван  на http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-
survey-final-report.pdf. 
BG 4   BG Европа . Също  така мнозинството  от участниците  потвърди  наличието  на 
15 специфични  проблема  (50 % до 90 % се съгласиха  с определянето  на тези проблеми  
като „важни “ или „много  важни “). 
Фигура  2: Резултати  от обществената  консултация : описание  на проблемите  пред  
европейската  система  за научни  изследвания  в областта  на метрологията  (подредени  по 
важност ) 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100%1. Недостатъчни  общи  инвестиции  в метрологични  изследвания
2. Недостатъчни  метрологични  изследвания  по важни  проблеми
3. Липса  на сътрудничество  с промишлените  партньори
4. Липса  на координация  и ненужно  дублиране  на дейности
5. Липса  на сътрудничество  с широката  научна  общност
6. Неефективни  практики  в интердисциплинарните  изследвания
7. Недостатъчна  степен  на промишлено  внедряване
8. Липса  на квалифицирани  изследователи  и на установено
професионално  развитие
9. Огромни  разлики  в капацитета  между  държавите  членки  на ЕС
10. Недостатъчно  международно  сътрудничество
11. Недостатъчен  достъп  до специализирана  инфраструктура
12. Недостатъчни  високи  постижения  в метрологичните  изследвания
в Европа
13. Липса  на ангажираност  с процесите  на стандартизация  в Европа
14. Недостатъчна  мобилност  на изследователите  в НИМ
15. Липса  на обща  позиция  в световен  план
Много  важно Важно С ограничена  важност Маловажно Без становище 
Двата  основни  проблема , върху  които  трябва  да се съсредоточи  бъдещата  инициатива , 
могат  да бъдат  обобщени  по следния  начин : 
(1) Наличие  на неизползван  потенциал  за по-силно  въздействие  върху  растежа  и 
социално -икономическите  предизвикателства  
• Необходимо  е метрологията  да окаже  по-голям  принос  към 
икономическото  развитие  чрез прилагани  след  етапа  на научните  
изследвания  дейности , които  намаляват  пречките  и рисковете  пред  
използването  на метрологичните  изследвания  под формата  на нови  за пазара  
продукти . 
• Научната  общност  в областта  на метрологията  следва  да съдейства  за 
по-ефективното  и/или бързо  изготвяне  на ефикасни  разпоредби  и 
стандарти , като предоставя  често  липсващия  независим  научен  принос  
относно  измервателните  методи  и техните  ограничения . 
• Научните  изследвания  в областта  на метрологията  трябва  да ангажират  
повече  дисциплини  и да са достъпни  за широката  научна  общност ; 
единствено  допълнителното  модернизиране  на метрологичната  система  чрез 
засилване  на интердисциплинарния  подход  и отваряне  към по-широката  научна  
общност  може  да гарантира  по-добри  измервателни  технологии  за 
преодоляване  на обществените  предизвикателства  — например  в областта  на 
здравеопазването , енергетиката  и околната  среда . 
(2) Разпокъсаност  и структурни  недостатъци  на европейската  система  за научни  
изследвания  и иновации  в областта  на метрологията  
BG 5   BG • Разработването  и използването  на нови  измервателни  технологии  в 
Европа  трябва  да бъде  по-координирано  и приобщаващо , да намали  
ненужното  дублиране  на дейности  и да позволи  на НИМ , в които  
научноизследователската  дейност  е с по-ниска  интензивност , да преодолеят  
недостига  на познания  и да си осигурят  по-добри  позиции  за подкрепа  на 
националните  социално -икономически  приоритети  за развитие . 
• Европа  трябва  да постигне  световно  лидерство  и да разработи  
координирана  стратегия , за да участва  в международни  програми  за 
метрологични  изследвания , които  да ѝ донесат  по-мащабни  икономически  
предимства , да ѝ позволят  да има единна  позиция  и да заеме  водеща  роля  в 
преодоляването  на световните  предизвикателства  в областта  на метрологията . 
1.3. Публичната  намеса  на равнището  на ЕС е напълно  обоснована  
Публичната  намеса  на равнището  на ЕС е необходима , за да се обединят  
несъгласуваните  научноизследователски  програми  на държавите  членки , да се 
разработят  общи  наднационални  стратегии  за научни  изследвания  и финансиране  и да 
се постигне  критична  маса  от участници  и инвестиции  с цел да се преодолеят  
сериозните  предизвикателства , свързани  с метрологията , което  ще повиши  
рентабилността  и въздействието  на европейските  дейности  и инвестиции  в тази област . 
Инициативата  е заложена  в предвидените  в Договора  цели  за укрепване  на научните  и 
технологичните  основи  на ЕС (чл. 179, параграф  1 от ДФЕС ) и за изграждане  на 
европейско  научноизследователско  пространство  чрез трансгранично  сътрудничество  
между  изследователите  (член  179, параграф  2 от ДФЕС ), например  чрез участие  на ЕС 
в научноизследователски  програми  и програми  за развитие , осъществявани  от няколко  
държави  членки  (член  185 от ДФЕС ).  
Целите  в областта  на научните  изследвания  и иновациите  в Европа  през следващите  
години  са определени  в европейската  стратегия  за интелигентен , устойчив  и 
приобщаващ  растеж  „Европа  2020“. Метрологичните  изследвания  имат  отношение  към 
няколко  от водещите  инициативи  в тази стратегия , в това число  „Съюз  за иновации “, 
„Програма  в областта  на цифровите  технологии  за Европа “, „Европа  за ефективно  
използване  на ресурсите “ и „Индустриална  политика  за ерата  на глобализацията “. 
В рамките  на настоящата  ЕНПМ  участващите  в нея държави , техните  НИМ  и 
специалната  изпълнителна  структура  EURAMET доказаха , че с олекотена  структура  на 
управление  също  може  да се осигури  ефикасно  и ефективно  изпълнение  на 
инициативата . Принципът  на субсидиарност  се прилага  и в подобрената  програма  
наследник  на ЕНПМ  — ЕПНИИМ , тъй като държавите  членки  ще отговарят  за 
разработването  на съвместната  си стратегическа  програма  за работа  и за всички  
оперативни  аспекти .  
Ролята  на ЕС е да осигури  по-добра  координация , да подпомогне  натрупването  на 
критична  маса  и да съгласува  националните  и европейските  стратегии , като повиши  
ефективността  на публичните  разходи , гарантира  полезното  взаимодействие  с 
политиките  на ЕС и подпомогне  изпълнението  на приоритетите  на „Хоризонт  2020“. 
1.4. ЕНПМ  — основни  постижения  и поуки  
Настоящата  инициатива  представлява  съвместна  европейска  научноизследователска  
програма  по метрология , осъществявана  от 22 НИМ . Тя се основава  на член  185 от 
ДФЕС , в който  е предвидена  възможност  за координиране  на националните  
научноизследователски  програми  при осъществяването  на многогодишната  рамкова  
BG 6   BG програма . Настоящата  програма  е с общ публичен  бюджет  от 400 млн. евро  за период  
от пет години , като участващите  държави  и Европейският  съюз  предоставят  
съизмерими  вноски .  
Значението  на тази инициатива  е отчетено  в междинната  оценка , според  която  
„експертната  група  е единодушна , че член 185 представлява  почти  идеален  
инструмент  за съвместно  планиране  в рамките  на научната  общност  в областта  на 
метрологията  поради  дългосрочните  национални  задължения  за финансиране , 
относително  еднородните  национални  структури  и вече съществуващите  рамки  за 
изграждане  на мрежи .“ 
Основните  недостатъци  на ЕНПМ  са ограниченото  отваряне  на НИМ  за високите  
постижения  в научната  област  извън  тези институти , както  и недостатъчните  действия  
за изграждане  на капацитет . Същевременно  липсата  на специални  инструменти  в 
подкрепа  на пътните  карти , насочени  към нормативната  уредба  и/или 
стандартизацията , ограничава  промишленото  внедряване  на нововъведенията , а оттам  
— тяхното  по-широко  икономическо  въздействие . 
2. ЦЕЛИ 
2.1. Общи  цели  
В съответствие  със стратегията  „Европа  2020“, водещата  инициатива  „Съюз  за 
иновации “, „Хоризонт  2020“ и европейското  научноизследователско  пространство  
общата  цел на бъдещата  инициатива  е да преодолее  предизвикателствата  пред  
европейската  система  за научни  изследвания  в областта  на метрологията  и да използва  
пълноценно  ползите  от подобренията  на метрологичните  решения  за Европа .  
Произтичащите  от това основни  цели  са: 
(1) да се предоставят  интегрирани  и съобразени  с целта  метрологични  
решения  в подкрепа  на иновациите  и на промишлената  конкурентоспособност , 
както  и измервателни  технологии , насочени  към обществените  
предизвикателства  — например  в областта  на здравеопазването , околната  среда  
и енергетиката , в това число  подкрепа  за разработването  и изпълнението  на 
политиките  (ОЦ1); 
(2) да се създаде  европейска  система  за научни  изследвания  в областта  на 
метрологията  с критична  маса  и активна  ангажираност  на регионално , 
национално , европейско  и международно  равнище  (ОЦ2). 
2.2. Конкретни  цели  
За да се постигнат  общите  цели  и да се осигури  значително  въздействие  и силна  
научна , финансова  и управленска  интеграция  във всички  съответни  дейности , бяха  
определени  следните  конкретни  цели  и свързани  с тях критерии : 
• По-широко  внедряване  в промишления  сектор  и по-добра  стандартизация : 
• най-малко  400 млн. евро  от оборота  на Европа  да бъде  генериран  от нови  
или съществено  подобрени  продукти  и услуги , въведени  в резултат  на 
научноизследователските  дейности  в рамките  на ЕПНИИМ  и програмите  
преди  нея; 
• за участие  в програмата  да бъдат  привлечени  най-малко  60 % от 
техническите  комитети  за CEN/CENELEC/ISO/IEC и еквивалентните  органи  
BG 7   BG за стандартизация , които  могат  да извлекат  преки  ползи  от проектите  по 
ЕПНИИМ . 
• Изграждане  на основите  за последователна , устойчива  и интегрирана  
европейска  метрологична  система , която  да използва  пълноценно  потенциала  на 
ЕС: 
• най-малко  50 % от целевите  национални  инвестиции  за научни  изследвания  
в областта  на метрологията  в Европа  да бъдат  координирани  чрез 
програмата  или повлияни  от нея; 
• всички  европейски  НИМ  и техните  определени  институти  да сътрудничат  по 
програмата ; 
• Европа  да си осигури  водещи  позиции  в най-малко  20 % от международните  
комитети  в областта  на метрологията2. 
2.3. Оперативни  цели  
От горепосочените  конкретни  цели  произтичат  шест  оперативни  цели : 
• да се установят  общи  програми , в които  са интегрирани  фундаменталните  
научни  изследвания  и насочените  към основните  предизвикателства  научни  
изследвания  в областта  на метрологията  чрез общи  приоритети  и съвместни  
покани  за представяне  на предложения , при които  подборът  на проектите  се 
основава  на високи  научни  постижения  (OЦ1); 
• да се подпомагат  иновационните  дейности  чрез разработване  на нови  
технологии , инициирани  от промишления  сектор  съвместни  изследователски  
проекти  и промишлено  внедряване . С оглед  на това е необходимо  проектите  да 
бъдат  подлагани  на систематични  технологични  проверки  и поне  20 % от 
научните  изследвания  да бъдат  инициирани  от промишления  сектор  (в 
настоящата  ЕНПМ  липсва  специален  модул ) (ОЦ2); 
• да се увеличи  непосредственото  значение  за създателите  на политики  и 
органите  по стандартизация  — не по-малко  от 10 % да бъдат  предназначени  
за свързаните  със законодателната  дейност  научни  изследвания  в сравнение  с 
0 % в ЕНПМ  (ОЦ3); 
• съответните  научни  общности  да получат  достъп  до програмата  и да се 
повиши  осведомеността  и участието  на европейските  технологични  и 
изследователски  организации . Това  означава  да се увеличи  най-малко  два пъти  
участието  в програмата  на изследователи , работещи  извън  НИМ /ОИ (ОЦ4); 
• да се подкрепи  изграждането  на капацитет  в развиващите  се НИМ , по-
конкретно  като се съдейства  на националните  органи  да използват  пълноценно  
структурните  фондове  и други  съответни  програми . В резултат  на това се 
очаква  средствата , мобилизирани  по линия  на структурните  фондове  на ЕС и 
на други  програми , да се увеличат  от 0 % на 10 % от съвместните  инвестиции  в 
ЕПНИИМ  (ОЦ5); 
• да се укрепят  водещите  позиции  на Европа  посредством  EURAMET и да се 
насърчи  сътрудничеството  в световен  мащаб . Това  би следвало  да доведе  до 
най-малко  две структурирани  сътрудничества  с основните  участници  в 
областта  на метрологията  извън  Европа  (например  САЩ  и Канада ) (ОЦ6). 
                                                 
2 Например  в комитетите  на Конвенцията  за метъра : http://bipm.org/en/committees. 
BG 8   BG 3. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
За програмата  наследник  на ЕНПМ  бяха  определени  следните  три основни  варианта  на 
политиката : 
При вариант  1 („липса  на специално  действие  от страна  на ЕС“) участието  на ЕС в 
ЕНПМ  ще бъде  преустановено  след  края  на сегашната  фаза  на предоставеното  от него  
финансово  участие  през 2013 г. Наред  с това в научноизследователските  политики , 
програми  или финансиране  на ЕС няма  да бъде  предвидена  специална  разпоредба  за 
подпомагане  на целите  на ЕНПМ . 
При вариант  2 („запазване  на обичайната  практика  — ЕНПМ 2“) ще се продължи  с 
прилагането  на идентична  инициатива , насочени  изцяло  към координиране  и 
интегриране  на фундаменталните  и обусловени  от предизвикателствата  научни  
изследвания . Този  вариант  ще обхваща  някои  покани  за представяне  на предложения  
по теми , които  са от значение  за промишления  сектор . 
Вариант  3 („подобрена  инициатива  по член 185 — ЕПНИИМ “) ще използва  успеха  на 
ЕНПМ  чрез изпълнение  на по-амбициозна  и приобщаваща  инициатива  по член  185, 
която  отговаря  на целите  на „Европа  2020“ — Европейска  програма  за научни  
изследвания  и иновации  в областта  на метрологията  (ЕПНИИМ ). При 
преминаването  от ЕНПМ  към ЕПНИИМ  се поставя  по-силен  акцент  върху  иновациите  
и тяхното  промишлено  внедряване , напълно  нова  подкрепа  за стандартизацията  и 
изграждане  на целеви  капацитет . Предвидено  е и използването  на други  средства  за 
финансиране  като структурни  фондове , с цел да се подкрепят  участващите  държави , 
чиито  метрологични  системи  са незавършени  или в процес  на разработване , за да им се 
даде  възможност  да преодолеят  недостига  на познания  в сравнение  с установените  
метрологични  системи . 
BG 9   BG 4. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Базата  за сравнение  се определя  въз основа  на анализа  на въздействието  върху  шестте  
оперативни  цели  и на икономическото , социалното , екологичното  и другите  видове  
въздействие . 
Фигура  2: Сравнение  на въздействието  на различните  варианти  върху  постигането  на 
шестте  оперативни  цели  (ОЦ) и на икономическото , социалното , екологичното  и 
другите  видове  въздействие  
 Вариант  1: 
Липса  на 
специално  
действие  от 
страна  на ЕС  Вариант  2: 
ЕНПМ 2 Вариант  3: 
ЕПНИИМ  
ОЦ1 — Интегриране  Слабо /Умерен
о Много  силно  Силно  
ОЦ2 — Иновационни  
дейности  Слабо /Умерен
о Умерено  Силно  
ОЦ3 — Значение  за 
политиките  Слабо /Умерен
о Умерено  Много  силно  
ОЦ4 — Достъп  до 
програмата  Слабо  Умерено  Умерено /Сил
но 
ОЦ5 — Изграждане  на 
капацитет  Слабо  Слабо /Умерен
о Умерено  
ОЦ6 — Сътрудничество  в 
световен  мащаб  Слабо /Умерен
о Слабо /Умерен
о Умерено /Сил
но 
Икономическо  въздействие  Слабо  Умерено  Умерено /Сил
но 
Социално  въздействие  Умерено  Умерено /Сил
но Силно  
Екологично  въздействие  Слабо  Умерено /Сил
но Умерено /Сил
но 
Въздействие  върху  
европейската  политика  за 
научни  изследвания  и 
иновации  Слабо  Умерено /Сил
но Силно  
Ефикасност  Много  слабо  Силно  Много  силно  
Административна  тежест  Силно  Умерено  Умерено  
 
5. ПРЕДПОЧИТАН  ВАРИАНТ   
След  анализ  на ефикасността  по отношение  на постигане  на целите , ефективността  и 
съгласуваността  на всички  критерии  категорично  бе предпочетен  вариант  3. Този  избор  
бе напълно  подкрепен  от резултатите  от обществената  консултация  (93 % от всички  
отговори  определят  варианта  като „много  подходящ “ или „уместен “). При прилагането  
на предпочетения  вариант  ще се използват  предишните  постижения  на ЕНПМ , като се 
гарантира  приемственост  на настоящите  дейности  и тяхното  осъществяване  в рамките  
BG 10   BG на новата  програма  и се осигурява  плавното  интегриране  на допълнителни  дейности  от 
самия  старт  на програмата  с цел да се преодолеят  проблемите , за чието  разрешаване  не 
бяха  предвидени  възможности  в досегашната  инициатива .  
Действителното  разпределение  на бюджета  ще зависи  от резултата  на решението  за 
„Хоризонт  2020“. Участващите  държави  вече са поели  финансови  задължения  в размер  
на над 300 млн. евро . Заедно  със съизмеримото  с тази сума  участие  на ЕС ще бъдат  
мобилизирани  600 млн. евро  за програмата  за период  от седем  години , което  
съответства  на 7 %-но увеличение  на годишния  бюджет  (85,7 млн. евро  годишно ) в 
сравнение  с досегашната  ЕНПМ . 
6. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Създаването  на подходяща  система  за наблюдение  и оценка  на програмно  и проектно  
равнище  ще позволи  да се направи  обоснована  преценка  дали  ЕПНИИМ  функционира  
адекватно  и изпълнява  успешно  поставените  цели . Предвижда  се рамката  за оценка  да 
се състои  от следните  елементи : 
• годишни  доклади  относно  изпълнението  на програмата , в които  е представена  
подробна  информация  за нейните  резултати  и напредък  към постигане  на 
заложените  цели  въз основа  на предварително  определени  показатели ; 
• междинна  оценка  от независима  експертна  група , назначена  от Европейската  
комисия ; оценката  следва  да бъде  извършена  най-късно  през 2018 г. и в нея да 
се обърне  специално  внимание  на изпълнението  на програмата  към посочената  
дата, качеството  на научните  изследвания  и иновациите , напредъка  към 
постигането  на общите  и конкретните  цели  и препоръки  за възможни  
подобрения ; 
• независима  окончателна  оценка  след  приключване  на участието  на Съюза  в 
ЕПНИИМ , в която  се разглеждат  постигнатите  цели , резултати  и въздействие . 
Вече  е разработен  цялостен  набор  от показатели , залегнали  в основата  на конкретните  и 
оперативните  цели , който  е представен  в доклада  за оценката  на въздействието .