СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА И СМЕТНАТА ПАЛАТА Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз за 2013 г. /* COM/2014/0510 final */





Консолидирани годишни отчети на Европейския съюз за 2013 г. СЪДЪРЖАНИЕ БЕЛЕЖКА, ПРИДРУЖАВАЩА КОНСОЛИДИРАНИТЕ ОТЧЕТИ. 5 БЮДЖЕТЪТ НА ЕС: ОТ ИЗГОТВЯНЕТО МУ ДО ОСВОБОЖДАВАНЕТО ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С НЕГОВОТО ИЗПЪЛНЕНИЕ. 7 КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ*. 14 СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС. 17 ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ. 18 ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ. 19 ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ. 20 БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ. 21 АГРЕГИРАНИ ОТЧЕТИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ*. 106 БЕЛЕЖКА, ПРИДРУЖАВАЩА КОНСОЛИДИРАНИТЕ ОТЧЕТИ Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз за 2013 г. са изготвени въз основа на информацията, представена от институциите и органите съгласно член 148, параграф 2 от Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейския съюз. С настоящото заявявам, че те бяха съставени в съответствие с дял IX от този Финансов регламент и със счетоводните принципи, правила и методи, посочени в бележките към финансовите отчети. От счетоводителите на тези институции и органи, които удостовериха нейната надеждност, получих цялата информация, необходима за изготвянето на отчетите, които показват активите и пасивите на Европейския съюз и изпълнението на бюджета. С настоящото удостоверявам, че въз основа на тази информация и на проверките, които прецених за необходими, за да подпиша отчетите на Европейската комисия, имам достатъчна увереност, че отчетите представят честно, във всички съществени аспекти, финансовото състояние, резултатите от дейността и паричните потоци на Европейския съюз. [подпис] Manfred Kraff Счетоводител на Комисията 24 юли 2014 г. БЮДЖЕТЪТ НА ЕС: ОТ ИЗГОТВЯНЕТО МУ ДО ОСВОБОЖДАВАНЕТО ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С НЕГОВОТО ИЗПЪЛНЕНИЕ Консолидираните годишни отчети на Европейския съюз (ЕС) съдържат информация за дейностите на институциите, агенциите и другите органи на ЕС от бюджетна гледна точка и от гледна точка на счетоводната отчетност на базата на текущо начисляване. Тези отчети не съдържат годишните отчети на държавите членки. 1. ГОДИШНИЯТ БЮДЖЕТ Бюджетът на ЕС финансира широк набор от политики и програми в целия ЕС. В съответствие с приоритетите, определени от Европейския парламент и Съвета в многогодишната финансова рамка (МФР), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) изпълнява на място специфични програми, дейности и проекти. Те могат да бъдат например проекти в подкрепа на образованието, насочени към мобилността на учащите и преподавателите, помощ за земеделските стопани, производствени инвестиции, с които се създават или запазват работни места, помощ за развитие, проекти за подпомагане на по-добрата работна среда за работниците в ЕС, а също и за подобряване на контрола по външните граници. Над 90% от бюджета на ЕС се използват за финансиране на такива политики и дейности на ЕС. Пряката връзка между годишния бюджет и политиките на ЕС се осигурява чрез основаното на дейности бюджетиране (ABB). Номенклатурата на основаното на дейности бюджетиране дава възможност ясно да се посочват областите на политиката на ЕС и общият размер на отпуснатите за всяка от тези области ресурси. Областите на политиката са подразделени на около 200 дейности, 110 от които съдържат оперативни бюджетни редове и поради това са отразени в бюджетната номенклатура като бюджетни глави. Тези области на политиката са предимно оперативни, тъй като техните основни дейности са насочени към постигане на ползи за трета страна, всяка в съответната си сфера на дейност. Други области на политиката обаче са неоперативни и обезпечават доброто функциониране на Комисията, като напр. областите „Координиране на политиките на Комисията и правни съвети“ и „Бюджет“. Структурата по дейности осигурява общата концептуална рамка за определянето на приоритетите, планирането, бюджетирането, мониторинга и докладването, като основната цел е да се подобри икономичното, ефикасно и ефективно използване на ресурсите. Бюджетът се изготвя от Комисията и обикновено се одобрява в средата на декември от Парламента и Съвета съгласно процедурата по член 314 от Договора за функционирането на ЕС (ДФЕС). 2. КАК СЕ ФИНАНСИРА ЕС? ЕС има две основни категории финансиране: приходи от собствени ресурси и разни приходи. 2.1 Приходи от собствени ресурси Приходите от собствени ресурси се начисляват автоматично за ЕС, за да може той да финансира своя бюджет, без да е необходимо националните органи да вземат последващо решение. Общият размер на собствените ресурси, необходими за финансиране на бюджета, се определя, като от общия размер на разходите се извади общият размер на разните приходи. Общият размер на собствените ресурси не може да надвишава 1,23% от брутния национален доход (БНД) на ЕС. Собствените ресурси могат да бъдат разделени на традиционни собствени ресурси, собствен ресурс на база данък върху добавената стойност (ДДС) и ресурс на база брутен национален доход (БНД). 2.2 Разни приходи Разните приходи, идващи от дейностите на ЕС, обикновено представляват по-малко от 10% от общите приходи. Това са например изплатените глоби в областта на конкуренцията и изготвените нареждания за събиране на вземания от частни и публични длъжници във връзка с управлението на проектите на ЕС. Имуществените санкции, наложени от Съда на държавите членки, които не изпълнят дадено съдебно решение, също попадат в тази категория. Върху всеки дълг, който не е изплатен в срок, се начислява лихва за забава. Когато дълговете на трети страни, различни от държавите членки, останат непогасени, Съветът и Комисията могат да приемат решения, с които съответната страна се задължава да плати дълга си, като те подлежат на директно изпълнение съгласно гражданскоправните разпоредби, действащи на територията на държавата, в която трябва да се осъществи изпълнението. Спрямо некоректните длъжници се прилагат процедури за събиране на дължимите средства, които процедури се откриват от правната служба на Комисията с помощта на външни адвокатски кантори. 3. КАК СЕ УПРАВЛЯВА И РАЗХОДВА БЮДЖЕТЪТ НА ЕС 3.1 Основни оперативни разходи Оперативните разходи на ЕС обхващат различните функции от финансовата рамка и съществуват под различна форма в зависимост от това как парите се разходват и управляват. За отчетите за 2013 г. Комисията класифицира разходите, както следва: Пряко централизирано управление: при него бюджетът се изпълнява пряко от службите на Комисията. Непряко централизирано управление: то се отнася до случаите, в които Комисията възлага задачи по изпълнението на бюджета на органи, уредени от правото на ЕС или от национално право, като например агенциите на ЕС. Децентрализирано управление: това са случаите, в които Комисията делегира определени задачи по изпълнението на бюджета на трети държави. Споделено управление: при този метод на управление задачите по изпълнението на бюджета са делегирани на държавите членки. По-голямата част от разходите се управляват под този режим и обхващат области като селскостопанските разходи и дейностите по структурните фондове. Съвместно управление: при този метод Комисията възлага определени задачи по изпълнението на международни организации. Член 58 от новия Финансов регламент, който промени частично методите на изпълнение на бюджета, се прилага, считано от 1 януари 2014 г. 3.2 Различните финансови участници в Комисията Колегиумът от членовете на Комисията носи колективна политическа отговорност, но на практика не упражнява самият той възложените му правомощия за изпълнението на бюджета. Всяка година той делегира тези задачи на публични служители, които са отговорни пред него и към които се прилагат разпоредбите на Финансовия регламент и Правилника за персонала. Въпросният персонал — по принцип генералните директори и началниците на службите — са известни като „оправомощени разпоредители с бюджетни кредити“. Те на свой ред могат да делегират задачи по изпълнението на бюджета на „вторично оправомощени разпоредители с бюджетни кредити“. Отговорността на разпоредителите с бюджетни кредити обхваща целия управленски процес — от определянето на това, какво трябва да се направи, за да бъдат постигнати определените от институцията цели на политиката, до управлението на извършваните дейности както от оперативна, така и от бюджетна гледна точка, включително поемането на правни задължения, проследяването на изпълнението, извършването на плащания и ако е необходимо, събирането на средства. Доброто финансово управление и подобаващата отчетност се осигуряват във всяка от службите чрез отделяне на контрола на управлението (за който отговарят разпоредителите с бюджетни кредити) от вътрешния одит и съответствието посредством ясни стандарти за вътрешен контрол (въз основа на международните стандарти), чрез предварителни и последващи проверки, чрез независим вътрешен одит въз основа на оценки на риска и чрез редовно докладване за дейностите пред отделните комисари. Всеки разпоредител с бюджетни кредити трябва да изготвя годишен отчет за дейността (ГОД) за дейностите, за които отговаря. В този ГОД той докладва за резултатите по политиката и за основателната увереност, която може да има, че ресурсите, отпуснати за описаните в отчета му дейности, са използвани по предназначение и в съответствие с принципите на доброто финансово управление, както и че прилаганите процедури за контрол осигуряват необходимите гаранции за законосъобразността и редовността на съответните операции. Въз основа на член 66 от Финансовия регламент Комисията приема обобщаващ доклад за годишните отчети за дейността, като взема под внимание общото становище на вътрешния одитор, с който доклад Комисията поема цялостна политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС в съответствие с член 317 от ДФЕС. Този доклад и ГОД могат да бъдат намерени на следния адрес: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_bg.htm. Счетоводителят изпълнява платежните нареждания и нарежданията за събиране на вземания, изготвени от разпоредителите с бюджетни кредити, и отговаря за управлението на касата, за определянето на счетоводните правила и методи, за утвърждаването на счетоводните системи, за воденето на счетоводството и за съставянето на годишните отчети на институцията. Освен това счетоводителят трябва да подписва годишните отчети, като декларира, че те представят честно, във всички съществени аспекти, финансовото състояние, резултатите от дейността и паричните потоци. 3.3 Поемане на задължение за разходване на бюджета на ЕС Преди да може да бъде поето правно задължение (например договор или споразумение за безвъзмездни средства) с трета страна, в годишния бюджет трябва да има бюджетен ред, с който се разрешава въпросната дейност. Трябва също по бюджетния ред да има достатъчно средства за покриване на разходите. Ако тези условия са изпълнени, необходимите средства трябва да бъдат резервирани в бюджета посредством бюджетно задължение, което се поема в счетоводната система, и едва тогава може да бъде поето правно задължение. От бюджета на ЕС могат да бъдат разходвани средства само ако разпоредителят с бюджетни кредити приеме бюджетно задължение. Когато бюджетното задължение бъде одобрено, то се регистрира в бюджетната счетоводна система и бюджетните кредити съответно се усвояват. Това обаче не се отразява на финансовите отчети (или общата книга), тъй като все още не е извършен разход. 3.4 Извършване на плащане 3.4.1 Общи правила Плащане не може да бъде извършено, без разпоредителят с бюджетни кредити, който се занимава с въпросната операция, да е одобрил бюджетно задължение. Когато плащане бъде одобрено в счетоводната система, следващата стъпка е средствата да бъдат преведени по сметката на бенефициера. Комисията прави почти 1,9 милиона плащания годишно. Комисията участва в SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). 3.4.2 Предварително финансиране, декларации за направените разходи и допустимост на разходите Предварителното финансиране е плащане, предназначено да осигури на бенефициера паричен аванс, т.е. налични средства. То може да се раздели на няколко плащания в продължение на период, определен в конкретното правно задължение. Наличните средства, или авансът, или се използват по предназначение през периода, посочен в правното задължение, или се връщат — ако бенефициерът не направи допустими разходи, той е длъжен да върне предварителното финансиране на ЕС. Следователно предварителното финансиране не представлява окончателен разход, докато бъдат изпълнени съответните условия, поради което се записва като актив в счетоводния баланс на ЕС при извършването на първоначалното плащане. Размерът на предварителното финансиране се намалява (изцяло или частично) с приемането на допустимите разходи и върнатите суми. Известно време след предоставянето на предварителното финансиране съответният орган на ЕС получава декларация за разходи, с която се доказва, че предварителното финансиране е разходено от бенефициера в съответствие с правното задължение. Честотата, с която се получават тези декларации за разходи, се мени в зависимост от вида на финансираната дейност и от условията и декларациите не се получават непременно в края на годината. Критериите за допустимост са определени в основния акт, в поканите за представяне на предложения, в други документи за информация за бенефициерите на безвъзмездни средства и/или в договорните разпоредби на споразуменията за безвъзмездни средства или в решението за безвъзмездни средства. След извършването на анализ допустимите суми се приемат за разход и бенефициерът се уведомява за недопустимите суми. 4. ЗАЩИТА НА БЮДЖЕТА НА ЕС: финансови корекции и събирания Финансовият регламент и останалото приложимо законодателство, по-конкретно във връзка със селското стопанство и политиките на сближаване, дават право разходите да се проверяват много години след извършването им. При откриване на грешки, нередности или измами се прибягва до събиране на средства или до финансови корекции. Откриването на грешки, нередности или измами и техните корекции са последният етап в прилагането на системите за контрол и са от съществено значение за доказване на доброто финансово управление. В случая на безвъзмездните средства допустимостта на разходите за сметка на бюджета се проверява от съответните служби на ЕС или, при режим споделено управление, от държавите членки въз основа на подкрепящите документи, посочени в приложимото законодателство или в условията на всяко споразумение за безвъзмездни средства. С цел оптимизиране на връзката между разходите и ползите от системите за контрол проверките на подкрепящата документация за последните декларации за разходи при режим пряко централизирано управление обикновено са по-интензивни от проверките на междините декларации за разходи, поради което могат да открият грешки в междинните плащания, които се поправят чрез коригиране на окончателното плащане. Освен това ЕС и/или държавата членка имат задължението да проверят достоверността на подкрепящата документация чрез проверки в помещенията на страната, изпратила декларацията за разходи, по време на изпълнението на финансираната дейност и/или след това (последваща проверка). В приложимото законодателство са предвидени различни процедури за третирането на грешки, нередности или измами, открити от Комисията и от държавите членки — по-подробна информация се съдържа в бележка 6 от финансовите отчети. 5. Дейности по получаване и отпускане на заеми ЕС се оправомощава с основни актове по силата на Договора за ЕС да приема програми за вземане на средства назаем с цел мобилизиране на финансовите ресурси, необходими за отпускане на финансова помощ на държавите членки и на държави, които не са членки на ЕС. Като действа от името на ЕС, понастоящем Комисията управлява три основни програми (Европейския механизъм за финансово стабилизиране (ЕМФС), платежния баланс (ПБ) и макрофинансовата помощ (МФП), в рамките на които може да отпуска заеми и да ги финансира, като емитира дългови инструменти на капиталовите пазари или чрез финансови институции. Тъй като събраните средства са операции от вида „бек-ту-бек“ (back-to-back), няма пряко отражение върху бюджета на ЕС, но от правна гледна точка обслужването на дълга по получените назаем средства остава задължение на ЕС. 6. ФИНАНСОВО ДОКЛАДВАНЕ Годишните отчети на ЕС се състоят от две отделни, но свързани части: а) финансови отчети; и б) отчети за изпълнението на бюджета, които съдържат подробен запис на изпълнението на бюджета. Годишните отчети се приемат от Комисията, представят се на Европейската сметна палата (наричана по-нататък „Палатата“) за одит и накрая се представят на Европейския парламент и Съвета в рамките на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. В допълнение към гореупоменатото годишно докладване се изготвят и месечни доклади за изпълнението на бюджета. 6.1 Финансови отчети Счетоводителят на Комисията е този, който отговаря за изготвянето на финансовите отчети на ЕС и за гарантирането на това, че те представят честно, във всички съществени аспекти, финансовото състояние, резултатите от дейността и паричните потоци на ЕС. Те се изготвят в съответствие с правилата за счетоводна отчетност на ЕС, които се основават на международните счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС). За повече информация вж. бележка 1 от финансовите отчети. 6.2 Бюджетни сметки Отговорност на счетоводителя на Комисията е да изготвя отчетите за изпълнението на бюджета — месечно и на годишна база. Само бюджетът на Комисията съдържа бюджетни кредити за административни и за оперативни разходи. Другите институции имат само бюджетни кредити за административни разходи. Освен това в бюджета се прави разграничение между два вида бюджетен кредит: едногодишни бюджетни кредити и многогодишни бюджетни кредити. Едногодишните бюджетни кредити се използват за финансиране на операции с годишен характер (които са в съответствие с принципа на ежегодност на бюджета). Многогодишните бюджетни кредити бяха въведени, за да бъде съгласуван принципът на ежегодност с необходимостта от управление на многогодишните операции. Те са предназначени за покриване основно на многогодишни операции. Многогодишните бюджетни кредити се разделят на бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания: – бюджетни кредити за поети задължения: обхващат общия размер на разходите по правните задължения, поети за текущата финансова година за операции, протичащи в рамките на няколко години. Въпреки това бюджетните задължения за дейности, чиято продължителност превишава една финансова година, могат да се разделят на годишни вноски за няколко години. – бюджетни кредити за плащания: обхващат разходите, възникващи от задължения, поети през текущата финансова година и/или предходни финансови години. С въвеждането на многогодишните бюджетни кредити се появи несъответствие между поетите задължения и извършените плащания: това несъответствие, съответстващо на неизпълнените задължения, представлява разликата във времето между момента, в който се поемат задълженията, и момента, в който се извършват съответните плащания. То е известно като RAL (Reste à Liquider — неизпълнени поети задължения). 7. ОДИТ И ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ОТГОВОРНОСТ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА БЮДЖЕТА 7.1 Одит Годишните отчети на ЕС и управлението на ресурсите се одитират от външния одитор на ЕС — Сметната палата, която изготвя годишен доклад, предназначен за Европейския парламент и Съвета. Основната задача на Палатата е да прави външен независим одит на годишните отчети на ЕС. Като част от дейностите си Палатата изготвя: (1) годишен доклад за дейностите, финансирани от общия бюджет, с подробно описание на констатациите на Палатата по отношение на годишните отчети и свързаните с тях операции; (2) становище, основано на извършените от нея одити и представено в годишния доклад под формата на декларация за достоверност относно i) надеждността на отчетите и ii) законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции, свързани както с приходите, събрани от данъчно задължени лица, така и с плащанията за крайните бенефициери; (3) специални доклади с констатациите от одитите на определени области. 7.2 Освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета Последната стъпка в бюджетния цикъл е освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за дадена финансова година. В ЕС органът, който извършва това освобождаване от отговорност, е Европейският парламент. Това означава, че след одита и приключването на годишните отчети Съветът трябва да отправи препоръка и след това Европейският парламент да освободи Комисията и други органи на ЕС от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета на ЕС за дадена финансова година. Това решение се взема след проверка на годишните отчети, на годишния доклад за оценка на Комисията и на годишния доклад на Палатата и отговорите на Комисията и също след отправяне на въпроси и искания за допълнителна информация към Комисията. Освобождаването от отговорност представлява политическият аспект на външния контрол на изпълнението на бюджета и е решението, с което Европейският парламент, действащ по препоръка на Съвета, „освобождава“ Комисията (и други органи на ЕС) от отговорността ѝ във връзка с управлението на даден бюджет, като отбелязва края на съществуването на този бюджет. Процедурата по освобождаване от отговорност може да има един от следните три резултата: освобождаване от отговорност, отлагане на това освобождаване от отговорност и отказ да бъде предоставено освобождаването от отговорност. Неразделна част от ежегодната процедура по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета в Европейския парламент са изслушванията на комисарите, които отговарят на въпроси на членовете на комисията на Европейския парламент по бюджетен контрол относно областите на политиката, за които комисарите отговарят. Окончателният доклад за освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, съдържащ конкретни искания за предприемане на мерки от страна на Комисията, се приема на пленарно заседание. Препоръката на Съвета за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета се приема от Съвета по икономически и финансови въпроси (ECOFIN). Във връзка с доклада на Европейския парламент за освобождаването от отговорност и препоръката на Съвета за освобождаване от отговорност се изготвя доклад, в който Комисията очертава конкретните мерки, които е предприела, за да изпълни исканията на Европейския парламент и препоръките на Съвета. ЕВРОПЕЙСКИ СЪЮЗ 2013 ФИНАНСОВА ГОДИНА ЕВРОПЕЙСКИ СЪЮЗ 2013 ФИНАНСОВА ГОДИНА КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ* * Следва да се отбележи, че поради закръглянето на цифрите в милиони евро някои финансови данни в таблиците по-долу може да изглеждат грешни. СЪДЪРЖАНИЕ КОНСОЛИДИРАНИ ФИНАНСОВИ ОТЧЕТИ И ОБЯСНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ счетоводен баланс. 17 ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ. 18 ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ. 19 ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ. 20 БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ. 21 1. ВАЖНИ СЧЕТОВОДНИ ПОЛИТИКИ. 22 2. БЕЛЕЖКИ КЪМ СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС. 36 3. БЕЛЕЖКИ КЪМ ОТЧЕТА ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ. 61 4. БЕЛЕЖКИ КЪМ ОТЧЕТА ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ. 72 5. УСЛОВНИ АКТИВИ И ПАСИВИ И ДРУГИ СЪЩЕСТВЕНИ ОПОВЕСТЕНИ ДАННИ. 73 6. ЗАЩИТА НА БЮДЖЕТА НА ЕС. 77 7. МЕХАНИЗМИ ЗА ФИНАНСОВО ПОДПОМАГАНЕ. 84 8. УПРАВЛЕНИЕ НА ФИНАНСОВИЯ РИСК. 91 9. ОПОВЕСТЯВАНЕ НА СВЪРЗАНИ ЛИЦА. 99 10. СЪБИТИЯ СЛЕД ДАТАТА НА СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС. 101 11. ОБХВАТ НА КОНСОЛИДАЦИЯТА. 102 счетоводен баланс || || || млн. EUR || Бележка || 31.12.2013 || 31.12.2012 НЕТЕКУЩИ АКТИВИ || || || Нематериални активи || 2.1 || 237 || 188 Имоти, машини и съоръжения || 2.2 || 6 104 || 5 978 Инвестиции, отчетени посредством метода на собствения капитал || 2.3 || 349 || 392 Финансови активи || 2.4 || 59 844 || 62 311 Вземания и събирания || 2.5 || 498 || 564 Предварително финансиране || 2.6 || 38 072 || 44 505 || || 105 104 || 113 938 ТЕКУЩИ АКТИВИ || || || Материални запаси || 2.7 || 128 || 138 Финансови активи || 2.8 || 5 571 || 1 981 Вземания и събирания || 2.9 || 13 182 || 14 039 Предварително финансиране || 2.10 || 21 367 || 13 238 Пари и парични еквиваленти || 2.11 || 9 510 || 10 674 || || 49 758 || 40 070 ОБЩО АКТИВИ || || 154 862 || 154 008 || || || НЕТЕКУЩИ ПАСИВИ || || || Пенсии и други доходи на заети лица || 2.12 || (46 818) || (42 503) Провизии || 2.13 || (1 323) || (1 258) Финансови пасиви || 2.14 || (54 153) || (57 232) Други пасиви || 2.15 || (2 216) || (2 527) || || (104 510) || (103 520) ТЕКУЩИ ПАСИВИ || || || Провизии || 2.16 || (545) || (806) Финансови пасиви || 2.17 || (3 065) || (15) Задължения || 2.18 || (92 594) || (90 083) || || (96 204) || (90 904) ОБЩО ПАСИВИ || || (200 714) || (194 424) || || || НЕТНИ АКТИВИ || || (45 852) || (40 416) || || || Резерви || 2.19 || 4 073 || 4 061 Суми, които трябва да бъдат поискани от държавите членки* || 2.20 || (49 925) || (44 477) || || || НЕТНИ АКТИВИ || || (45 852) || (40 416) * На 20 ноември 2013 г. Европейският парламент прие бюджет, който предвижда плащането на краткосрочните задължения на Съюза от собствените ресурси, които държавите членки ще съберат или които ще бъдат поискани от тях през 2014 г. Освен това съгласно член 83 от Правилника за персонала (Регламент № 259/68 на Съвета от 29 февруари 1968 г. съгласно неговото изменение) държавите членки съвместно гарантират пенсионните задължения. ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ || || || млн. EUR || Бележка || 2013 || 2012 ОПЕРАТИВНИ ПРИХОДИ || || || Приходи от собствени ресурси и от вноски || 3.1 || 141 241 || 130 919 Други оперативни приходи || 3.2 || 8 414 || 6 826 || || 149 655 || 137 745 ОПЕРАТИВНИ РАЗХОДИ || || || Административни разходи || 3.3 || (9 269) || (9 320) Оперативни разходи || 3.4 || (138 571) || (124 633) || || (147 840) || (133 953) ИЗЛИШЪК ОТ ОПЕРАТИВНИ ДЕЙНОСТИ || || 1 815 || 3 792 Финансови приходи || 3.5 || 2 038 || 2 157 Финансови разходи || 3.6 || (2 045) || (1 942) Движение на задължението, свързано с пенсиите и другите доходи на заети лица || || (5 565) || (8 846) Дял от нетния дефицит на съвместните и асоциираните предприятия || 3.7 || (608) || (490) ФИНАНСОВ РЕЗУЛТАТ ЗА ГОДИНАТА || || (4 365) || (5 329) ОТЧЕТ ЗА ПАРИЧНИТЕ ПОТОЦИ || || || млн. EUR || Бележка || 2013 || 2012 Финансов резултат за годината || || (4 365) || (5 329) Оперативни дейности || 4.2 || || Амортизация на дълготрайни финансови активи || || 48 || 39 Амортизация || || 401 || 405 (Увеличение)/намаление на заемите || || 20 || (16 062) (Увеличение)/намаление на вземанията и събиранията || || 923 || (4 837) (Увеличение)/намаление на предварителното финансиране || || (1 695) || (2 013) (Увеличение)/намаление на материалните запаси || || 10 || (44) Увеличение/(намаление) на провизиите || || (196) || 299 Увеличение/(намаление) на финансовите пасиви || || (29) || 16 017 Увеличение/(намаление) на другите пасиви || || (311) || 468 Увеличение/(намаление) на задълженията || || 2 511 || (1 390) Бюджетен излишък от предходната година, взет като непаричен приход || || (1 023) || (1 497) Други непарични движения || || (50) || 260 Увеличение/(намаление) на задължението, свързано с пенсиите и доходите на заети лица || || 4 315 || 7 668 || || || Инвестиционни дейности || 4.3 || || (Увеличение)/намаление на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията || || (624) || (1 390) (Увеличение)/намаление на инвестициите, отчетени посредством метода на собствения капитал || || 43 || (18) (Увеличение)/намаление на финансовите активи, обявени за продажба || || (1 142) || (837) || || || НЕТНИ ПАРИЧНИ ПОТОЦИ || || (1 164) || (8 261) || || || Нетно увеличение/(намаление) на парите и паричните еквиваленти || || (1 164) || (8 261) Пари и парични еквиваленти в началото на годината || 2.11 || 10 674 || 18 935 Пари и парични еквиваленти в края на годината || 2.11 || 9 510 || 10 674 ОТЧЕТ ЗА ПРОМЕНИТЕ В НЕТНИТЕ АКТИВИ || || || млн. EUR || Резерви (А) || Суми, които трябва да бъдат поискани от държавите членки (Б) || Нетни активи =(А)+(Б) || Резерв на справедливата стойност || Други резерви || Натрупан излишък/(дефицит) || Финансов резултат за годината САЛДО КЪМ 31.12.2011 г. || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Движение на резерва на Гаранционния фонд || - || 168 || (168) || - || 0 Движения на справедливата стойност || 258 || - || - || - || 258 Други || - || 21 || (19) || - || 2 Разпределение на финансовия резултат за 2011 г. || - || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Бюджетен резултат за 2011 г., предоставен на държавите членки || - || - || (1 497) || - || (1 497) Финансов резултат за годината || - || - || - || (5 329) || (5 329) САЛДО КЪМ 31.12.2012 г. || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Движение на резерва на Гаранционния фонд || - || 46 || (46) || - || 0 Движения на справедливата стойност || (51) || - || - || - || (51) Други || - || 12 || (9) || - || 3 Разпределение на финансовия резултат за 2012 г. || - || 5 || (5 334) || 5 329 || 0 Бюджетен резултат за 2012 г., предоставен на държавите членки || - || - || (1 023) || - || (1 023) Финансов резултат за годината || - || - || - || (4 365) || (4 365) САЛДО КЪМ 31.12.2013 г. || 99 || 3 974 || (45 560) || (4 365) || (45 852) БЕЛЕЖКИ КЪМ ФИНАНСОВИТЕ ОТЧЕТИ 1. ВАЖНИ СЧЕТОВОДНИ ПОЛИТИКИ 1.1. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ И ПРАВИЛА ЗА СЧЕТОВОДНА ОТЧЕТНОСТ Счетоводството на ЕС се води в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (OВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1) (наричан по-нататък „Финансовият регламент“) и с Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията от 29 октомври 2012 г. (OВ L 362, 31.12.2012 г., стр. 1) относно подробните правила за прилагане на този Финансов регламент. В съответствие с член 143 от Финансовия регламент ЕС изготвя своите финансови отчети въз основа на правилата за счетоводна отчетност на базата на текущо начисляване, които се основават на международните счетоводни стандарти за публичния сектор (МССПС). Тези правила за счетоводна отчетност, приети от счетоводителя на Комисията, трябва да се прилагат от всички институции и органи на ЕС, които попадат в обхвата на консолидацията, за да бъде установен единен набор от правила за счетоводна отчетност, оценка и представяне на отчетите с цел хармонизиране на процеса на съставяне на финансовите отчети и консолидация. Счетоводството се води в евро въз основа на календарната година. 1.2. СЧЕТОВОДНИ ПРИНЦИПИ Целта на финансовите отчети е да се предостави информация за финансовото състояние, резултатите и паричните потоци на даден субект, която е полезна на широк кръг ползватели. За ЕС като публичноправен субект целите по-конкретно са да бъде предоставена информация, полезна при вземането на решения, и да бъде показана отчетността на субекта за ресурсите, които са му поверени. Настоящият документ е съставен с оглед на тези цели. Общите съображения (или счетоводни принципи), които трябва да бъдат съблюдавани при съставянето на финансовите отчети, са посочени в счетоводно правило 2 на ЕС и са същите като описаните в МССПС 1, а именно: честно представяне, текущо начисляване, действащо предприятие, последователно представяне, агрегиране, прихващане и сравнителна информация. Качествените характеристики на финансовото отчитане съгласно член 144 от Финансовия регламент са релевантност, надеждност, разбираемост и сравнимост. Изготвянето на финансовите отчети в съответствие с гореупоменатите правила и принципи налага ръководството да прави прогнозни оценки, които имат отражение върху отчетените суми за някои позиции в счетоводния баланс и в отчета за финансовия резултат, както и върху оповестените данни за условните активи и пасиви. 1.3. КОНСОЛИДАЦИЯ ОБХВАТ НА КОНСОЛИДАЦИЯТА Консолидираните финансови отчети на ЕС обхващат всички важни контролирани субекти (т.е. институциите (включително Комисията) и агенциите на ЕС), асоциирани предприятия и съвместни предприятия, които на брой са съответно 52 контролирани субекта, 5 съвместни предприятия и 4 асоциирани предприятия. Пълният списък на консолидираните субекти се съдържа в бележка 11.1 от отчетите на ЕС. В сравнение с 2012 г. обхватът на консолидацията е разширен с 1 контролиран субект (агенция). Въздействието на новопридобитите активи върху консолидираните финансови отчети не е съществено. КОНТРОЛИРАНИ СУБЕКТИ Решението за включване на субект в обхвата на консолидацията се основава на концепцията за контрол. Контролирани субекти са всички субекти, чиито финансови и оперативни политики ЕС има, пряко или непряко, правомощието да управлява, така че да може да извлича полза от дейностите на тези субекти. Това правомощие трябва да е упражняемо в настоящия момент. Контролираните субекти са изцяло консолидирани. Консолидирането започва на първата дата, на която има наличие на контрол, и приключва, когато такъв контрол вече не съществува. Най-често използваните показатели за контрол в рамките на ЕС са: създаване на субекта с учредителните договори или вторичното законодателство, финансиране на субекта от общия бюджет, наличие на право на глас в ръководните органи, одит от Сметната палата и освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета от Европейския парламент. Ясно е, че трябва да се извърши оценка на всеки субект, за да се прецени дали един или всички от изброените по-горе критерии са достатъчни, за да се породи контрол. Съгласно този подход институциите (с изключение на Европейската централна банка — ЕЦБ) и агенциите (с изключение на агенциите от бившия 2-ри стълб) на ЕС се считат за намиращи се под изключителния контрол на ЕС и поради това попадат в обхвата на консолидирането. Освен това Европейската общност за въглища и стомана (EОВС) в ликвидация също се счита за контролиран субект. Всички съществени операции и салда между контролирани субекти на ЕС са изключени, докато нереализираните печалби и загуби от операции между субектите не са съществени и поради това не са изключени. СЪВМЕСТНИ ПРЕДПРИЯТИЯ Съвместно предприятие е договорно споразумение, по силата на което ЕС и една или повече страни („съдружници“) се заемат със стопанска дейност, подлежаща на съвместен контрол. Съвместен контрол е договорно уреденото споделяне на контрола, пряко или непряко, върху дадена дейност, съдържаща потенциал за предоставяне на услуга. Участията в съвместни предприятия се отчитат по метода на собствения капитал, като първоначално се признават по себестойност. Делът на ЕС от резултатите на неговите съвместно контролирани субекти се признава в отчета за финансовия резултат, а делът му от движенията на резервите се признава в резервите. Първоначалният разход плюс всички движения (допълнителни вноски, дял от финансовите резултати и от движенията на резервите, обезценки и дивиденти) образуват счетоводната стойност на съвместното предприятие във финансовите отчети към датата на счетоводния баланс. Нереализираните печалби и загуби от операции между ЕС и неговите съвместно контролирани субекти не са съществени и поради това не са изключени. Счетоводните политики на съвместните предприятия могат да се различават от тези, приети от ЕС за подобни операции и събития при сходни обстоятелства. АСОЦИИРАНИ ПРЕДПРИЯТИЯ Асоциирани предприятия са субектите, върху които ЕС има, пряко или непряко, значително влияние, но не и контрол. Приема се, че съществува значително влияние, ако ЕС държи пряко или непряко 20% или повече от правата на глас. Участията в асоциирани предприятия се отчитат по метода на собствения капитал, като първоначално се признават по себестойност. Делът на ЕС от резултатите на неговите асоциирани предприятия се признава в отчета за финансовия резултат, а делът му от движенията на резервите се признава в резервите. Първоначалният разход плюс всички движения (допълнителни вноски, дял от финансовите резултати и от движенията на резервите, обезценки и дивиденти) образуват счетоводната стойност на асоциираното предприятие във финансовите отчети към датата на счетоводния баланс. Разпределенията, получени от дадено асоциирано предприятие, намаляват балансовата стойност на актива. Нереализираните печалби и загуби от операции между ЕС и неговите асоциирани предприятия не са съществени и поради това не са изключени. Счетоводните политики на асоциираните предприятия могат да се различават от тези, приети от ЕС за подобни операции и събития при сходни обстоятелства. В случаите, когато ЕС държи 20% или повече от фонд за инвестиционен капитал, той не се стреми да упражнява значително влияние. Поради това тези фондове се третират като финансови инструменти и се категоризират като финансови активи, обявени за продажба. НЕКОНСОЛИДИРАНИ СУБЕКТИ, ЧИИТО СРЕДСТВА СЕ УПРАВЛЯВАТ ОТ КОМИСИЯТА Средствата на здравноосигурителната схема за служителите на ЕС, на Европейския фонд за развитие и на Гаранционния фонд за участниците се управляват от Комисията от тяхно име, но тъй като тези субекти не се контролират от ЕС, те следователно не се консолидират в неговите финансови отчети — вж. бележка 11.2 от отчетите на ЕС за допълнителни подробности относно съответните суми. 1.4. БАЗА ЗА ИЗГОТВЯНЕТО 1.4.1. Валута и база за конвертиране Работна и отчетна валута Финансовите отчети са представени в милиони евро — работната и отчетна валута на ЕС. Операции и салда Операциите в чуждестранна валута се конвертират в евро, като се използва обменният курс, преобладаващ към датaтa на операциите. Печалбите и загубите от разлики в обменния курс, произтичащи от уреждането на операции в чуждестранна валута и от конвертирането на паричните активи и пасиви в чуждестранна валута по обменния курс в края на годината, се признават в отчета за финансовия резултат. Различни методи за конвертиране се прилагат за имотите, машините и съоръженията и за нематериалните активи, които запазват стойността си в евро при курса, който се е прилагал към датата, на която са закупени. Салдата в края на годината на паричните активи и пасиви в чуждестранна валута се конвертират в евро въз основа на обменния курс, прилаган на 31 декември: Обменни курсове спрямо еврото Валута || 31.12.2013 || 31.12.2012 || Валута || 31.12.2013 || 31.12.2012 BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 27,4270 || 25,1510 || PLN || 4,1543 || 4,0740 DKK || 7,4593 || 7,4610 || RON || 4,4710 || 4,4445 GBP || 0,8337 || 0,8161 || SEK || 8,8591 || 8,5820 HRK || 7,6265 || 7,5575 || CHF || 1,2276 || 1,2072 HUF || 297,0400 || 292,3000 || JPY || 144,7200 || 113,6100 LVL || 0,7028 || 0,6977 || USD || 1,3791 || 1,3194 Промените в справедливата стойност на паричните финансови инструменти в чуждестранна валута, класифицирани като обявени за продажба, които са свързани с разлика от конвертиране, се признават в отчета за финансовия резултат. Разликите от конвертиране за непаричните финансови активи и пасиви, държани по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, се признават в него. Разликите от конвертиране за непаричните финансови инструменти, класифицирани като обявени за продажба, се включват в резерва на справедливата стойност. 1.4.2. Използване на приблизителни оценки В съответствие с МССПС и общоприетите счетоводни принципи финансовите отчети по необходимост включват суми, основани на приблизителни оценки и предположения на ръководителите, основаващи се на най-надеждната налична информация. Съществените приблизителни оценки включват, без да са ограничени до това, сумите за задълженията, свързани с доходите на заети лица, провизиите, финансовия риск, свързан с материалните запаси и вземанията, начислените приходи и разходи, условните активи и пасиви и степента на обезценка на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията. Действителните резултати могат да се различават от тези приблизителни оценки. Промените в приблизителните оценки се отразяват през периода, през който станат известни. 1.5. СЧЕТОВОДЕН БАЛАНС 1.5.1. Нематериални активи Придобитите лицензи за компютърен софтуер се посочват по историческа стойност минус натрупаната амортизация и загубите от обезценка. Активите се амортизират по линейния метод през очаквания си полезен живот. Очакваният полезен живот на нематериалните активи зависи от специфичния им икономически живот или от правния им живот, който се определя от споразумение. Вътрешно разработените нематериални активи се капитализират, когато съответните критерии на правилата за счетоводна отчетност на ЕС бъдат изпълнени. Капитализируемите разходи включват всички разходи, които могат директно да се припишат и които са необходими за създаването, производството и подготвянето на актива за работа по предвидения от ръководството начин. Разходите, свързани с научноизследователски дейности, некапитализируемите разходи по разработката и разходите за поддръжка се признават като разходи в момента на възникването си. 1.5.2. Имоти, машини и съоръжения Всички имоти, машини и съоръжения се посочват по историческа стойност минус натрупаната амортизация и загубите от обезценка. Историческата стойност включва разходите, които могат директно да се припишат на придобиването или създаването на актива. Последващите разходи се включват в балансовата стойност на актива или признават като отделен актив, както е уместно, единствено когато е вероятно бъдещите икономически ползи или потенциалът за предоставяне на услуга, свързани с него, да са по посока на ЕС и стойността на актива може да бъде надеждно оценена. Разходите за ремонт и поддръжка се включват в отчета за финансовия резултат за финансовия период, през който са били извършени. Земята и произведенията на изкуството не се амортизират, тъй като се счита, че имат безкраен полезен живот. Активите в строеж не се амортизират, тъй като тези активи все още не са на разположение за употреба. Амортизацията на другите активи се изчислява чрез линейния метод, за да бъде разпределена тяхната стойност към остатъчната им стойност през очаквания им полезен живот, както следва: Вид актив || Норма на линейна амортизация Сгради || 4% Съоръжения, машини и оборудване || от 10% до 25% Обзавеждане || от 10% до 25% Неподвижни елементи и инсталации || от 10% до 33% Превозни средства || 25% Компютърен хардуер || 25% Други материални активи || от 10% до 33% Печалбите и загубите от намаленията на активи се определят чрез сравняване на приходите минус разходите по продажбата с балансовата стойност на актива, от който институцията се освобождава, и се включват в отчета за финансовия резултат. Лизинг Лизингът на материални активи, при който ЕС носи като цяло всички рискове и ползи от собствеността, се класифицира като финансов лизинг. Финансовият лизинг се капитализира в началото на лизинга по по-ниската от следните две стойности — справедливата стойност на наетия актив и сегашната стойност на минималните лизингови плащания. Всяко лизингово плащане се разпределя между пасива и финансовите разходи така, че да бъде постигната постоянна лихва върху оставащото финансово салдо. Наемните задължения, без включени финансови разходи, се включват в другите пасиви (нетекущи и текущи). Лихвеният елемент от финансовата стойност се отнася като разход в отчета за финансовия резултат през лизинговия период така, че да бъде получен постоянен периодичен лихвен процент за оставащото салдо по пасива за всеки период. Държаните чрез финансов лизинг активи се амортизират през по-краткия от следните периоди — полезния живот на активите и срока на лизинговия договор. Лизингът, при който наемодателят запазва значителна част от рисковете и ползите, произтичащи от собствеността, се класифицира като оперативен лизинг. Плащанията, направени по оперативни лизинги, се отнaсят като разход в отчета за финансовия резултат по линейния метод през срока на лизинга. 1.5.3. Обезценка на нефинансови активи Активите, имащи безкраен полезен живот, не подлежат на амортизация и се проверяват всяка година за обезценка. Активите, подлежащи на амортизация, се проверяват за обезценка, когато събития или промени в обстоятелствата покажат, че балансовата им стойност може да не е възстановима. Загуба от обезценка се признава за сумата, с която балансовата стойност на актива надвишава възстановимата му стойност. Възстановимата стойност е по-високата от следните две стойности — справедливата стойност на актива, намалена с разходите по продажбата му, и стойността му в употреба. Остатъчната стойност и полезният живот на нематериалните активи и на имотите, машините и съоръженията се преразглеждат и ако е необходимо, се коригират поне веднъж годишно. Балансовата стойност на даден актив се намалява веднага до неговата възстановима стойност, ако балансовата стойност на актива е по-голяма от приблизителната му възстановима стойност. Ако основанията за обезценки, признати през предходни години, вече не са валидни, загубите от обезценка съответно се сторнират. 1.5.4. Инвестиции Участия в асоциирани предприятия и в съвместни предприятия Участията в асоциирани предприятия и в съвместни предприятия се отчитат посредством метода на собствения капитал. Стойността на капиталовото участие се коригира, за да се отрази делът на увеличенията или на намаленията на нетните активи на асоциираните и на съвместните предприятия, които могат да се припишат на ЕС след първоначалното признаване. Ако има признаци за обезценка, трябва да се направи намаление до по-ниската възстановима стойност. Възстановимата стойност се определя съгласно описаното в точка 1.5.3. Ако след време причината за обезценката спре да бъде валидна, загубата от обезценка се сторнира до балансовата стойност, която би била определена, ако не беше призната загуба от обезценка. Инвестиции във фондове за рисков капитал Инвестициите във фондове за рисков капитал се класифицират като финансови активи, обявени за продажба (вж. 1.5.5), и в съответствие с това се отчитат по справедлива стойност, като печалбите и загубите, възникващи от промени в справедливата стойност (включително разликите от конвертиране), се признават в резерва на справедливата стойност. Тъй като нямат посочена пазарна цена на активен пазар, инвестициите във фондове за рисков капитал се оценяват ред по ред по по-ниската от следните две стойности — себестойността или нетната стойност на актива („НСА“), която може да се припише. Нереализираните печалби, произтичащи от оценяването на справедливата стойност, се признават чрез резервите, а нереализираните загуби се оценяват за обезценка, за да се установи дали се признават като загуби от обезценка в отчета за финансовия резултат или като промени в резерва на справедливата стойност. 1.5.5. Финансови активи Класифициране ЕС класифицира своите финансови активи в следните категории: финансови активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат; заеми и вземания; инвестиции, държани до падеж; и финансови активи, обявени за продажба. Класификацията на финансовите инструменти се определя при първоначалното им признаване и се преоценява към всяка дата на счетоводния баланс. (i) Финансови активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат Финансов актив бива класифициран в тази категория, ако е придобит главно с цел продажба в краткосрочен план или ако е посочен като такъв от ЕС. Деривативите също попадат в тази категория. Активите в тази категория се класифицират като текущи активи, ако се очаква да бъдат реализирани в рамките на 12 месеца от датата на счетоводния баланс. През тази финансова година ЕС не държа финансови активи в тази категория. (ii) Заеми и вземания Заемите и вземанията са недеривативни финансови активи с фиксирани или определими плащания, които не се котират на активен пазар. Те възникват, когато ЕС предоставя пари, стоки или услуги пряко на длъжник, без намерение да търгува с вземането. Включват се в нетекущите активи, освен ако падежът им не настъпва в рамките на 12 месеца от датата на счетоводния баланс. (iii) Инвестиции, държани до падеж Инвестициите, държани до падеж, представляват недеривативни финансови активи с фиксирани или определими плащания и фиксиран падеж, които ЕС има категоричното намерение и възможност да държи до падеж. През тази финансова година ЕС не държа инвестиции в тази категория. (iv) Финансови активи, обявени за продажба Обявените за продажба финансови активи са недеривативни инструменти, които или са посочени в тази категория, или не са класифицирани в никоя от другите категории. Те се класифицират или като текущи, или като нетекущи активи в зависимост от срока, в който ЕС очаква да се освободи от тях и който обикновено е оставащият до настъпването на падежа срок към датата на счетоводния баланс. Инвестициите в неконсолидирани субекти и другите капиталови инвестиции (напр. операциите с рисков капитал), които не са отчетени по метода на собствения капитал, също се класифицират като финансови активи, обявени за продажба. Първоначално признаване и оценяване Покупките и продажбите на финансови активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, държани до падеж и обявени за продажба, се признават на датата на търгуване — датата, на която ЕС поема задължение да закупи или продаде актива. Заемите се признават, когато паричните средства бъдат отпуснати на заемополучателите. Финансовите инструменти първоначално се признават по справедлива стойност. Трансакционните разходи за всички финансови активи, които не са отчетени по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, се добавят към справедливата стойност при първоначалното признаване. Финансовите активи, отчетени по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, първоначално се признават по справедлива стойност, а трансакционните разходи се вписват като разход в отчета за финансовия резултат. Справедливата стойност на даден финансов актив при първоначалното признаване обикновено е цената на операцията (т.е. справедливата стойност на полученото възнаграждение). Въпреки това, когато бъде отпуснат дългосрочен безлихвен заем или заем, чиято лихва е под пазарните условия, неговата справедлива стойност може да бъде оценена като сегашната стойност на всички бъдещи парични постъпления, дисконтирани посредством преобладаващия пазарен лихвен процент за подобен инструмент с подобен кредитен рейтинг. Заемите, отпуснати от заемни средства, се оценяват по номинална стойност, която се счита за справедливата стойност на заема. Обяснението за това е следното: – „Пазарната среда“ за отпускане на заеми от ЕС е много специфична и различна от капиталовия пазар, използван за емитиране на корпоративни или държавни облигации. Тъй като заемодателите на тези пазари имат възможността да избират алтернативни инвестиции, вероятността за тази възможност се отчита в пазарните цени. При все това тази възможност за алтернативни инвестиции не съществува за ЕС, който не може да инвестира пари на капиталовите пазари. Той може само да взема средства назаем с цел отпускане на заеми при същия лихвен процент. Това означава, че за взетите назаем суми ЕС не разполага с алтернативен вариант за отпускане на заеми или за инвестиране. Ето защо не съществува алтернативен разход и следователно не съществува база за сравнение с пазарните проценти. Всъщност самата операция на ЕС по отпускане на заем представлява пазарът. По същество, тъй като алтернативният разход „вариант“ не важи, пазарната цена не отразява справедливо същността на операциите на ЕС по отпускане на заеми. Поради това не е подходящо справедливата стойност на отпускането на заеми от страна на ЕС да се определя с позоваване на корпоративни или държавни облигации. – Освен това, тъй като няма активен пазар или подобни операции, с които да се направи сравнение, лихвеният процент, който ЕС трябва да използва за определяне на справедливата стойност на своите операции по отпускане на заеми в рамките на Европейския механизъм за финансова стабилност (ЕМФС), за подпомагане на платежния баланс (ПБ) и други такива заеми, следва да бъде дължимият лихвен процент. – Освен това за тези заеми има компенсиращи ефекти между отпуснатите и получените заеми поради техния реципрочен характер („бек-ту-бек“). Поради това ефективната лихва за отпуснатия заем е равна на ефективната лихва за свързаните с него получени заеми. Трансакционните разходи, направени от ЕС и след това начислени на бенефициера на заема, се признават направо в отчета за финансовия резултат. Финансовите инструменти се отписват, когато правата за получаване на парични потоци от инвестициите са изтекли или са били прехвърлени и ЕС по същество е прехвърлил всички рискове и ползи от собствеността. Последващо оценяване (i) Финансовите активи, отчетени по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, впоследствие се отчитат по справедлива стойност. Печалбите и загубите от промени в справедливата им стойност се включват в отчета за финансовия резултат през периода, през който възникват. (ii) Заемите, вземанията и инвестициите, държани до падеж, се отчитат по амортизирана стойност чрез метода на ефективната лихва. В случай на заеми, отпуснати от заемни средства, същата ефективна лихва се прилага както за отпуснатите, така и за получените заеми, тъй като тези отпуснати заеми имат характеристиките на операции от вида „бек-ту-бек“ (back-to-back) и разликите между условията за отпускане и получаване на заем и между сумите не са съществени. Трансакционните разходи, направени от ЕС и след това начислени на бенефициера на заема, се признават направо в отчета за финансовия резултат. (iii) Инвестиции, държани до падеж — понастоящем ЕС не държи инвестиции, държани до падеж. (iv) Финансовите активи, обявени за продажба, впоследствие се отчитат по справедлива стойност. Печалбите и загубите от промени в справедливата им стойност се признават в резерва на справедливата стойност. Когато такива активи бъдат продадени или се обезценят, кумулативните корекции на справедливата стойност, които преди са били признати в резерва на справедливата стойност, се признават в отчета за финансовия резултат. Лихвата по финансовите активи, обявени за продажба, изчислена по метода на ефективната лихва, се признава в отчета за финансовия резултат. Дивидентите от обявени за продажба капиталови инструменти се признават, когато бъде установено правото на ЕС да получи плащането. Справедливата стойност на инвестициите, котирани на активни пазари, се основава на текущите цени „купува“. Ако пазарът за даден финансов актив не е активен (и за нерегистрирани на борсата ценни книжа), ЕС определя справедлива стойност с помощта на техники за оценяване. Те включват използването на скорошни операции между несвързани страни, отнасяне към други инструменти, които по същество са същите, анализ на дисконтирания паричен поток, модели на ценообразуване на опции и други техники за оценяване, обикновено използвани от участниците на пазара. Когато справедливата стойност на инвестициите в капиталови инструменти, които нямат посочена пазарна цена на активен пазар, не може да бъде оценена по надежден начин, тези инвестиции се оценяват по себестойност минус загубите от обезценка. Обезценка на финансови активи Към датата на всеки счетоводен баланс ЕС преценява дали има обективни доказателства, че даден финансов актив се е обезценил. Финансов актив се е обезценил и са настъпили загуби от обезценка, ако и само тогава, когато съществува обективно доказателство за обезценка в резултат на едно или повече събития, настъпили след първоначалното признаване на актива, и че това събитие (или събития), което води до загуба, има измеримо по надежден начин въздействие върху очакваните бъдещи парични потоци по финансовия актив. а) Активи, отчетени по амортизирана стойност Ако има обективно доказателство, че е възникнала загуба от обезценка по заеми и вземания или по инвестиции, държани до падеж, които са отчетени по амортизирана стойност, размерът на загубата се оценява като разликата между балансовата стойност на актива и сегашната стойност на очакваните бъдещи парични потоци (като се изключват бъдещите кредитни загуби, които не са възникнали), дисконтирани по първоначалния ефективен лихвен процент на финансовия актив. Балансовата стойност на актива се намалява и стойността на загубата се признава в отчета за финансовия резултат. Ако заем или инвестиция, държана до падеж, има променлив лихвен процент, дисконтовият процент за оценяване на всяка загуба от обезценка е текущият ефективен лихвен процент, определен съгласно договора. Изчисляването на сегашната стойност на очакваните бъдещи парични потоци по обезпечен финансов актив отразява паричните потоци, които могат да произтекат от конфискацията, минус разходите по придобиването и продажбата на обезпечението, без значение дали конфискацията е вероятна или не. Ако в последващ период размерът на загубата от обезценка намалее и намалението може обективно да бъде свързано със събитие, настъпило след като обезценката е била призната, признатата преди това загуба от обезценка се сторнира чрез отчета за финансовия резултат. б) Активи, отчетени по справедлива стойност В случай на капиталови инвестиции, класифицирани като финансови активи, обявени за продажба, при определяне на това дали ценните книжа са се обезценили се взема предвид значителният или постоянен (продължителен) спад в справедливата стойност на ценната книга под нейната себестойност. Ако съществува такова доказателство за финансови активи, обявени за продажба, кумулативната загуба — оценявана като разликата между цената на придобиване и текущата справедлива стойност, минус загубите от обезценка по този финансов актив, вече признати в отчета за финансовия резултат — се отстранява от резервите и се признава в отчета за финансовия резултат. Признатите в отчета за финансовия резултат загуби от обезценка на капиталовите инструменти не се сторнират чрез отчета за финансовия резултат. Ако през последващ период справедливата стойност на дългов инструмент, класифициран като финансов актив, обявен за продажба, нарасне и нарастването може обективно да бъда свързано със събитие, настъпило след признаването на загубата от обезценка, загубата от обезценка се сторнира чрез отчета за финансовия резултат. 1.5.6. Материални запаси Материалните запаси се посочват по по-ниската от следните две стойности — себестойността и нетната реализируема стойност. Себестойността се определя посредством метода първа входяща, първа изходяща (FIFO). Себестойността на завършените стоки и на текущата работа включва суровините, прекия труд, другите разходи, които могат директно да им се припишат, и свързаните с производството режийни разходи (въз основа на обичайния работен капацитет). Нетната реализируема стойност е очакваната продажна цена в нормалния ход на дейността минус разходите по завършване и продажба. Когато материалните запаси са държани за дистрибуция без разход или при номинален разход, те се оценяват по по-ниската от следните две стойности — себестойността и текущата възстановителна стойност. Текущата възстановителна стойност е разходът, който ЕС би направил, за да придобие актива на отчетната дата. 1.5.7. Суми по предварително финансиране Предварителното финансиране е плащане, предназначено да осигури на бенефициера паричен аванс, т.е. налични средства. То може да се раздели на няколко плащания в продължение на период, определен в конкретното споразумение за предварително финансиране. Наличните средства, или авансът, се връщат или се използват за целта, за която са осигурени, през периода, определен в споразумението. Ако бенефициерът не направи допустими разходи, той е длъжен да върне авансово предоставената сума на ЕС. Сумата по предварителното финансиране се намалява (изцяло или частично) с приемането на допустимите разходи (които се признават като разход) и върнатите суми. В края на годината неприключените суми по предварително финансиране се оценяват по първоначално платената(ите) сума(и), от която(ито) се изваждат: върнатите суми, отчетените като разход допустими суми, очакваните допустими суми, които все още не са одобрени в края на годината, и намаленията на стойността. Лихвата по предварителното финансиране се признава в момента на начисляването ѝ в съответствие с разпоредбите на съответното споразумение. В края на годината се прави приблизителна оценка на начислените приходи от лихви, въз основа на най-надеждната информация, и тя се включва в счетоводния баланс. 1.5.8. Вземания Вземанията се отчитат по първоначална стойност минус намалението за обезценка. Намаление за обезценка на вземания се установява, когато има обективно доказателство, че ЕС няма да може да събере всички дължими суми в съответствие с първоначалните срокове за вземанията. Размерът на намалението е разликата между балансовата стойност на актива и възстановимата стойност. Стойността на намалението се признава в отчета за финансовия резултат. Прави се и общо намаление, въз основа на опит от миналото, за неизпълнените нареждания за събиране на вземания, които не подлежат на специфично намаление. Вж. бележка 1.5.14 по-долу относно третирането на начислените приходи в края на годината. 1.5.9. Пари и парични еквиваленти Парите и паричните еквиваленти са финансови инструменти и се класифицират като финансови активи, обявени за продажба. Те включват парите в брой, депозитите по разплащателни сметки в банки и другите краткосрочни високоликвидни инвестиции с първоначален срок от три месеца или по-малко. 1.5.10. Пенсии и други доходи на заети лица Пенсионни задължения ЕС управлява пенсионни планове за дефинирани доходи. Докато персоналът участва с вноски от своята заплата за натрупването на една трета от очакваната стойност на тези доходи, задължението не се финансира. Задължението, признато в счетоводния баланс по отношение на пенсионните планове за дефинирани доходи, е сегашната стойност на задължението за изплащане на дефинирани доходи към датата на счетоводния баланс. Задължението за изплащане на дефинирани доходи се изчислява от актюери, като се използва кредитният метод на прогнозираните единици. Сегашната стойност на задължението за изплащане на дефинирани доходи се определя чрез дисконтиране на очакваните бъдещи изходящи парични потоци, като се използват лихвени проценти на държавни облигации във валутата, в която ще се изплащат доходите, и които имат падежни срокове, приблизително отговарящи на сроковете на съответното пенсионно задължение. Актюерските печалби и загуби, възникващи от корекции, свързани с опита, и от промени в актюерските предположения, се признават веднага в отчета за финансовия резултат. Разходите за предишен стаж се признават веднага в отчета за финансовия резултат, освен ако промените в пенсионния план не са с условието служителите да останат на служба за определен период от време (правопораждащия период). В този случай разходите за предишен стаж се амортизират по линейния метод през правопораждащия период. Обезщетения за болест след напускане на работа ЕС предоставя обезщетения при болест на своите служители чрез възстановяване на медицинските разходи. Създаден е отделен фонд за извършване на свързаната с това ежедневна дейност. Както настоящите служители, така и пенсионерите, вдовците и ползвателите на техните права се ползват от системата. Доходите, отпускани на „неактивните лица“ (пенсионери, сираци и т.н.), са класифицирани като „Доходи на заети лица след напускане на работа“. Като се има предвид естеството на тези доходи, е необходимо извършването на актюерско изчисление. Задължението в счетоводния баланс се определя на база, подобна на тази за пенсионните задължения (вж. по-горе). 1.5.11. Провизии Провизиите се признават, когато ЕС има настоящо правно или конструктивно задължение към трети страни в резултат на минали събития, когато е по-вероятно да е необходим изходящ поток от ресурси за уреждане на задължението и когато сумата може да бъде надеждно оценена. Провизии не се признават за бъдещи оперативни загуби. Размерът на провизията е най-точната оценка на разходите, които се очаква да бъдат необходими за уреждане на сегашното задължение към отчетната дата. Когато провизията включва голям брой позиции, задължението се оценява, като бъдат претеглени всички възможни резултати чрез свързаните с тях вероятности (метод на очакваната стойност). 1.5.12. Финансови пасиви Финансовите пасиви се класифицират като финансови пасиви по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат или като финансови пасиви, отчетени по амортизирана стойност (получени заеми). Получените заеми се състоят от заеми от кредитни институции и дългове, удостоверени със сертификати. Те се признават първоначално по справедлива стойност, която представлява постъпленията от тяхното отпускане (справедливата стойност на полученото възнаграждение) без направените трансакционни разходи, а впоследствие се отчитат по амортизирана стойност, като се използва методът на ефективната лихва. Всяка разлика между постъпленията, от които са извадени трансакционните разходи, и погасителната стойност се признава в отчета за финансовия резултат през периода на заемите, като се използва методът на ефективната лихва. Те се класифицират като нетекущи пасиви, освен когато падежът настъпва по-малко от 12 месеца след датата на счетоводния баланс. В случай на заеми, отпуснати от заемни средства, методът на ефективната лихва не може да се прилага за отпуснатите заеми и за получените заеми по съображения за същественост. Трансакционните разходи, направени от ЕС и след това начислени на бенефициера на заема, се признават направо в отчета за финансовия резултат. Финансовите пасиви, категоризирани по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат, включват деривативите, когато справедливата им стойност е отрицателна. Те следват същата счетоводна обработка като финансовите активи по справедлива стойност чрез отчета за финансовия резултат (вж. бележка 1.5.5). През тази финансова година ЕС не държа финансови пасиви в тази категория. 1.5.13. Задължения Значителна част от задълженията на ЕС не са свързани със закупуването на стоки или услуги — те са декларации за направени разходи от бенефициерите на безвъзмездни средства или на друго финансиране от ЕС, по които плащането не е извършено. Записват се като задължение в размер на исканата сума при получаване на декларацията за разходи. След проверка и приемане на допустимите разходи задълженията се оценяват по приетата и допустима стойност. Задълженията, възникващи от закупуването на стоки и услуги, се признават при получаването на фактурата за първоначалната сума и съответните разходи се вписват в сметките, когато доставките или услугите бъдат извършени и приети от ЕС. 1.5.14. Начислени приходи и разходи и приходи и разходи за бъдещи периоди Съгласно счетоводните правила на ЕС операциите и събитията се признават във финансовите отчети през периода, за който се отнасят. В края на отчетния период начислените разходи се признават въз основа на очакван размер на задължението за прехвърляне за периода. Изчисляването на начислените разходи се прави в съответствие с подробни оперативни и практически насоки, издадени от Комисията и насочени към гарантиране на това, че финансовите отчети дават вярна и честна представа. Приходите също се отчитат през периода, за който се отнасят. В края на годината, ако все още не е издадена фактура, а услугата е предоставена, доставките са извършени от ЕС или съществува договорно споразумение (т.е. чрез позоваване на договор), във финансовите отчети се признава начислен приход. Освен това в края на годината, ако е издадена фактура, но услугите все още не са предоставени или стоките не са доставени, приходът се отсрочва и признава през следващия отчетен период. 1.6. ОТЧЕТ ЗА ФИНАНСОВИЯ РЕЗУЛТАТ 1.6.1. Приходи ПРИХОДИ, РАЗЛИЧНИ ОТ ПРИХОДИТЕ ОТ РАЗМЯНА Те съставят по-голямата част от приходите на ЕС и включват най-вече преките и косвените данъци и средствата от собствените ресурси. Освен данъци ЕС може да получава и плащания от други страни като мита, глоби и дарения. Ресурси на база БНД и ресурси от ДДС Приходите се признават за периода, за който Комисията изпрати покана за внасяне на средства до държавите членки, с която изисква те да внесат своята вноска. Те се оценяват по своя „поискан размер“. Тъй като ресурсите от ДДС и от БНД са основани на приблизителни оценки на данните за съответната бюджетна година, те могат да бъдат преразглеждани при настъпването на промени до публикуването на окончателните данни от държавите членки. Резултатът от промяна на приблизителна оценка се включва при определянето на нетния излишък или дефицит за периода, през който е настъпила промяната. Традиционни собствени ресурси Вземанията и свързаните с тях приходи се признават, когато от държавите членки бъдат получени съответните месечни отчети „A“ (включително събраните мита и дължимите суми, които са гарантирани и не са оспорени). Към отчетната дата събраните от държавите членки приходи за периода, които все още не са платени на Комисията, се оценяват и признават като начислени приходи. Тримесечните отчети „Б“ (включително митата, които не са нито събрани, нито гарантирани, както и гарантираните суми, които са оспорени от длъжника), получени от държавите членки, се признават като приход, като от тях се изваждат разходите по събирането (25%), на които държавите имат право. Освен това се признава намаление на стойността в размер на очакваните несъбрани суми. Глоби Приходите от глоби се признават, когато решението на ЕС за налагане на глоба бъде взето и адресатът бъде официално уведомен за него. Ако има съмнения по отношение на платежоспособността на предприятието, се признава намаление на стойността на вземането. След решението за налагане на глоба длъжниците разполагат с два месеца от датата на уведомлението: – или да приемат решението, в който случай те трябва да платят глобата в посочения срок и сумата се събира от ЕС окончателно; – или да не приемат решението, в който случай го обжалват в съответствие със законодателството на ЕС. При все това, дори и решението да бъде обжалвано, главницата на глобата трябва да се плати в определения тримесечен срок, тъй като обжалването няма суспензивно действие (член 278 от Договора за ЕС), или, при определени обстоятелства и със съгласието на счетоводителя на Комисията, вместо това може да бъде представена банкова гаранция за сумата. Ако предприятието обжалва решението и вече е платило глобата условно, сумата се записва като условeн пасив. Въпреки това, тъй като обжалването на решение на ЕС от адресата няма суспензивно действие, получените парични средства се използват за изчистване на вземането. Ако вместо плащане бъде получена гаранция, глобата остава като вземане. Ако изглежда вероятно, че Общият съд може да не се произнесе в полза на ЕС, се признава провизия за покриване на този риск. Ако вместо това е дадена гаранция, тогава неизплатеното вземане се намалява, колкото е необходимо. Натрупаната лихва, получена от Комисията по банковите сметки, в които се депозират получаваните плащания, се признава като приход и всеки условен пасив се увеличава в съответната степен. От 2010 г. всички условно платени глоби се управляват от Комисията в специално създаден фонд (BUFI) и се инвестират във финансови инструменти, категоризирани като обявени за продажба. ПРИХОДИ ОТ РАЗМЯНА Приходите от продажбата на стоки и услуги се признават, когато значителните рискове и ползи от собствеността върху стоките се прехвърлят на купувача. Приходите, свързани със сделка, включваща предоставянето на услуги, се признават в зависимост от етапа на завършеност на сделката към отчетната дата. ПРИХОДИ И РАЗХОДИ ОТ ЛИХВИ Приходите и разходите от лихви се признават в отчета за финансовия резултат посредством метода на ефективната лихва. Това е метод за изчисляване на амортизираната стойност на финансов актив или пасив и за разпределяне на лихвените приходи или разходи през съответния период. При изчисляване на ефективния лихвен процент ЕС оценява приблизително паричните потоци, като взема предвид всички договорни условия на финансовия инструмент (например възможностите за предплащане), но не взема предвид бъдещите кредитни загуби. Изчислението включва всички такси и пунктове, платени или получени между страните по договора, които са неразделна част от ефективния лихвен процент, от трансакционните разходи и от всички други премии или намаления. Когато даден финансов актив или група от подобни финансови активи бъдат намалени в резултат на загуба от обезценка, приходите от лихви се признават посредством лихвения процент, използван за дисконтиране на бъдещите парични потоци за целите на оценяването на загубата от обезценка. ПРИХОДИ ОТ ДИВИДЕНТИ Приходите от дивиденти се признават, когато бъде установено правото за получаване на плащането. 1.6.2. Разходи Разходите от размяна, възникващи от закупуването на стоки и услуги, се признават, когато доставките бъдат извършени и приети от ЕС. Те се оценяват по първоначална фактурна стойност. Разходите, различни от разходите от размяна, представляват основната част от разходите на ЕС. Те се отнасят до трансферите към бенефициери и могат да бъдат три вида: вземания, трансфери по споразумения и дискреционни безвъзмездни средства, вноски и дарения. Трансферите се признават като разходи през периода, през който са настъпили събитията, пораждащи трансфера, при условие че естеството на трансфера се допуска от нормативната уредба (Финансовия регламент, Правилника за персонала или друг регламент) или е подписан договор, разрешаващ трансфера; бенефициерът е изпълнил всички критерии за допустимост; и може да бъде направена разумна оценка на сумата. Когато бъде получено искане за плащане или декларация за направени разходи, които изпълняват критериите за признаване, те се признават като разход в размер на допустимата сума. В края на годината направените допустими разходи, които се дължат на бенефициерите, но които все още не са съобщени, се оценяват и записват като начислени разходи. 1.7. УСЛОВНИ АКТИВИ И ПАСИВИ 1.7.1. Условни активи Условен актив е възможен актив, който възниква от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено единствено от настъпването или ненастъпването на едно или повече несигурни бъдещи събития, които не са изцяло под контрола на ЕС. Условен актив се оповестява, когато е вероятна появата на входящ поток от икономически ползи или на потенциал за предоставяне на услуга. 1.7.2. Условни пасиви Условен пасив е възможно задължение, което възниква от минали събития и чието съществуване ще бъде потвърдено единствено от настъпването или ненастъпването на едно или повече несигурни бъдещи събития, които не са изцяло под контрола на ЕС; или сегашно задължение, което възниква от минали събития, но не е признато, тъй като: не е вероятно да бъде необходим изходящ поток от ресурси, съдържащи икономически ползи или потенциал за предоставяне на услуга, за уреждане на задължението или в редките случаи, когато размерът на задължението не може да бъде оценен достатъчно надеждно. 2. БЕЛЕЖКИ КЪМ СЧЕТОВОДНИЯ БАЛАНС НЕТЕКУЩИ АКТИВИ 2.1. НЕМАТЕРИАЛНИ АКТИВИ || млн. EUR || Брутна балансова стойност към края на предходната година || 379 Новопридобити активи || 100 Намаления на активи || (8) Други промени || 2 Брутна балансова стойност към края на годината || 473 Натрупана амортизация към края на предходната година || (191) Амортизационен разход за годината || (48) Намаления на активи || 5 Други промени || 0 Натрупана амортизация към края на годината || (235) || Нетна балансова стойност към края на годината || 237 Нетна балансова стойност към края на предходната година || 188 Сумите по-горе се отнасят преди всичко до компютърния софтуер. 2.2. ИМОТИ, МАШИНИ И СЪОРЪЖЕНИЯ Записани в активите в строеж към 31 декември 2013 г. са активи на стойност 1 041 млн. EUR (2012 г.: 660 млн. EUR), свързани с проекта „Галилео“ — глобалната навигационна спътникова система на ЕС (ГНСС), която се изгражда с помощта на Европейската космическа агенция (ЕКА). През периода като разход е призната сума на стойност 13 млн. EUR некапитализируеми разходи за развойна дейност. Когато бъде завършена, системата ще се състои от 30 сателита, 2 контролни центъра и около 16 наземни станции. Сумата в счетоводния баланс отразява направените от Комисията капитализируеми разходи по този проект, считано от 22 октомври 2011 г. — датата, на която бяха успешно пуснати в орбита първите два сателита на системата. Преди тази дата, както бе обяснено в предходните годишни отчети, Комисията считаше, че проектът се намира в изследователска фаза, вследствие на което, в съответствие със счетоводните правила на ЕС, всички направени разходи, бяха отчетени като разход. От началото на проекта до края на настоящата финансова рамка предвиденият бюджет възлиза на 3 852 млн. EUR. За следващата финансова рамка се предвижда да бъдат изразходени допълнително 5 400 млн. EUR за пълно внедряване на системата, за нейната експлоатация, за предоставяне на услуги чрез „Галилео“ до 2020 г. и за подготвяне на следващото поколение на съзвездието, като всичко това ще бъде изцяло финансирано от бюджета на ЕС. Към датата на счетоводния баланс от октомври 2011 г. до момента са пуснати в орбита общо четири сателита и след приключване на последващите им изпитвания ще завърши фазата на валидиране в орбита на проекта. Тази фаза се финансира съвместно от ЕС и ЕКА и в съответствие със споразумението за предоставяне на безвъзмездни средства, сключено между двете страни, ЕКА ще прехвърли официално изградените активи на ЕС. За това правно прехвърляне ще е необходимо съгласието на Съвета на ЕКА, като се отбелязва, че всички освен две държави — членки на ЕКА (Норвегия и Швейцария), са членки и на ЕС. Към настоящия момент Комисията няма причина да вярва, че този трансфер ще бъде блокиран от който и да е член на ЕКА. Имоти, машини и съоръжения || || || || || || || || млн. EUR || Земя и сгради || Машини и съоръжения || Обзавеждане и превозни средства || Компютърен хардуер || Други материални активи || Финансови лизинги || Активи в строеж || Общо Брутна балансова стойност към края на предходната година || 4 314 || 558 || 233 || 577 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 212 Новопридобити активи || 30 || 61 || 14 || 60 || 22 || 87 || 516 || 790 Намаления на активи || 0 || (22) || (15) || (46) || (8) || 0 || 0 || (91) Трансфер между категориите активи || 312 || 11 || (1) || 2 || 3 || (312) || (14) || 0 Други промени || 4 || 0 || 2 || 2 || 1 || (264) || (21) || (276) Брутна балансова стойност към края на годината || 4 660 || 608 || 233 || 595 || 248 || 2 692 || 1 599 || 10 635 Натрупана амортизация към края на предходната година || (2 137) || (449) || (165) || (436) || (150) || (897) || 0 || (4 234) Амортизационен разход за годината || (143) || (47) || (15) || (69) || (23) || (103) || 0 || (401) Отменена амортизация || 5 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 6 Намаления на активи || 1 || 21 || 15 || 46 || 8 || 0 || 0 || 91 Трансфер между категориите активи || (124) || 0 || 0 || (2) || 1 || 126 || 0 || 1 Други промени || (1) || 0 || (2) || 0 || (1) || 11 || 0 || 7 Натрупана амортизация към края на годината || (2 399) || (474) || (167) || (461) || (165) || (863) || 0 || (4 531) || || || || || || || || НЕТНА БАЛАНСОВА СТОЙНОСТ КЪМ КРАЯ НА ГОДИНАТА || 2 261 || 134 || 65 || 134 || 83 || 1 829 || 1 599 || 6 104 НЕТНА БАЛАНСОВА СТОЙНОСТ КЪМ КРАЯ НА ПРЕДХОДНАТА ГОДИНА || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 Финансови лизинги Разходите, които все още не са платени, по отношение на финансовите лизинги и подобните на тях вземания са показани в нетекущите и текущите пасиви в счетоводния баланс (вж. бележки 2.15 и 2.18.3). || || || || || || || || || || млн. EUR Описание || Кумулативни разходи (А) || Бъдещи суми за плащане || Обща стойност || Последващи разходи по активите || Стойност на актива || Амортизация || Нетна балансова стойност || || < 1 година || > 1 година || > 5 години || Общо пасив (Б) || (A+Б) || (В) || (А+Б+В) || (Г) || (A+Б+В+Г) Земя и сгради || 772 || 76 || 344 || 1 403 || 1 823 || 2 595 || 57 || 2 653 || (838) || 1 815 Други материални активи || 24 || 6 || 9 || 1 || 15 || 39 || - || 39 || (25) || 14 Общо към края на годината || 796 || 82 || 353 || 1 403 || 1 838 || 2 634 || 57 || 2 692 || (863) || 1 829 Лихвен елемент || 89 || 319 || 481 || 889 || || || || || Общо бъдещи минимални лизингови плащания към края на годината || 171 || 672 || 1 884 || 2 727 || || || || || Общо бъдещи минимални лизингови плащания към края на предходната година || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || 2.3. ИНВЕСТИЦИИ, ОТЧЕТЕНИ ПОСРЕДСТВОМ МЕТОДА НА СОБСТВЕНИЯ КАПИТАЛ || || || млн. EUR || Бележка || 31.12.2013 || 31.12.2012 Участия в съвместни предприятия || 2.3.1 || 0 || 42 Участия в асоциирани предприятия || 2.3.2 || 349 || 350 Общо || || 349 || 392 2.3.1. Участия в съвместни предприятия || || || || || || млн. EUR || СПГ || SESAR || ITER || ИИЛ || ГКВ || Общо Сума към 31.12.2012 г. || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Вноски || 0 || 78 || 121 || 126 || 56 || 380 Дял от нетния резултат || 0 || (78) || (130) || (158) || (56) || (422) Сума към 31.12.2013 г. || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Участията в съвместни предприятия се отчитат посредством метода на собствения капитал. Следните балансови стойности могат да се припишат на Комисията въз основа на процента на нейното участие: || || млн. EUR || 31.12.2013 || 31.12.2012 Нетекущи активи || 198 || 226 Текущи активи || 63 || 106 Нетекущи пасиви || 0 || 0 Текущи пасиви || (394) || (291) Приходи || 1 || 8 Разходи || (412) || (427) СЪВМЕСТНО ПРЕДПРИЯТИЕ „ГАЛИЛЕО“ (СПГ) В ЛИКВИДАЦИЯ Съвместното предприятие „Галилео“ (СПГ) мина в ликвидация в края на 2006 г. и този процес все още не е приключил. През 2013 г. субектът не е развивал дейност и продължава да е в ликвидация. СЪВМЕСТНО ПРЕДПРИЯТИЕ SESAR Целта на това съвместно предприятие е да осигури модернизацията на Европейската система за управление на въздушното движение и бързото осъществяване на Европейския генерален план за управление на въздушното движение чрез координиране и концентриране на всички съответни усилия в областта на научноизследователската и развойната дейност в ЕС. Към 31 декември 2013 г. Комисията притежава 46,26% от SESAR. Общата вноска на Комисията, предвидена за SESAR (от 2007 до 2013 г.), е 700 млн. EUR. Кумулативният непризнат дял от загубите е 205 млн. EUR. Непризнатият дял от загубите е резултатът от техническо счетоводно действие, необходимо при използването на метода на собствения капитал. Тези непризнати загуби не представляват загуби за ЕС и се дължат на факта, че признаването на разходи обикновено се извършва преди увеличението на капитала за вноската в натура на съдружниците, различни от ЕС. МЕЖДУНАРОДНА ОРГАНИЗАЦИЯ ПО ТЕРМОЯДРЕНА ЕНЕРГИЯ ITER (ITER) В ITER участват ЕС, Китай, Индия, Русия, Южна Корея, Япония и САЩ. ITER бе създадена с цел: да управлява съоръженията на ITER, да насърчава експлоатацията на съоръженията на ITER, да насърчава общественото разбиране и приемане на термоядрената енергия и да извършва всякакви други дейности, необходими за постигане на нейната цел. Вноската на ЕС (Евратом) за Международната организация ITER се предоставя чрез Агенцията за термоядрен синтез за енергия, като включва и вноските на държавите членки и на Швейцария. Общият размер на вноската юридически се разглежда като вноска на Евратом в полза на ITER, тъй като държавите членки и Швейцария нямат дялово участие в ITER. Тъй като от правна гледна точка ЕС притежава участието в съвместното предприятие „Международна организация ITER“, Комисията трябва да признае участието в своите консолидирани отчети. Към 31 декември 2013 г. Комисията притежава 43,33% от ITER. Общата (индикативна) вноска на Евратом, предвидена за ITER (от 2007 до 2041 г.), е 8 949 млн. EUR. Съвместни технологични инициативи Публично-частните партньорства под формата на съвместни технологични инициативи, които бяха осъществени посредством съвместни предприятия по смисъла на член 187 от Договора, са създадени с цел изпълняване на целите на програмата от Лисабон за растеж и работни места. ИИЛ и ГКВ (вж. по-долу) са включени в тази позиция, но три други инициативи (ARTEMIS, „Чисто небе“ и ENIAC) (вж. по-долу бележка 2.3.2), въпреки че от правна гледна точка се разглеждат като съвместни предприятия, от счетоводна гледна точка трябва да се считат за асоциирани предприятия (и поради това са включени като такива в бележка 2.3.2), защото Комисията има значително влияние, а не съвместен контрол, върху тях. СЪВМЕСТНА ТЕХНОЛОГИЧНА ИНИЦИАТИВА ЗА ИНОВАТИВНИ ЛЕКАРСТВА (ИИЛ) Съвместното предприятие за ИИЛ подпомага предконкурентните фармацевтични изследвания и развойна дейност в държавите членки и в асоциираните държави, като има за цел увеличаване на инвестициите в научноизследователска дейност в биофармацевтичния сектор и насърчава участието на малките и средните предприятия (МСП) в своите дейности. Към 31 декември 2013 г. Комисията притежава 74,16% от ИИЛ. Максималната индикативна вноска на Комисията възлиза на 1 млрд. EUR до 31.12.2017 г. Кумулативният непризнат дял от загубите е 16 млн. EUR. СЪВМЕСТНО ПРЕДПРИЯТИЕ „ГОРИВНИ КЛЕТКИ И ВОДОРОД“ (ГКВ) Целта на съвместното предприятие ГКВ е обединяване на средствата от публичния и частния сектор за подсилване на научноизследователските дейности с оглед на увеличаване на общата ефективност на европейските научноизследователски усилия и ускоряване на разработването и внедряването на технологии на базата на горивни клетки и водород. Към 31 декември 2013 г. Комисията притежава 74,20% от ГКВ. Максималната индикативна вноска на ЕС възлиза на 470 млн. EUR до 31.12.2017 г. Кумулативният непризнат дял от загубите е 67 млн. EUR. 2.3.2. Участия в асоциирани предприятия || || || || || млн. EUR || ЕИФ || ARTEMIS || „Чисто небе“ || ENIAC || Общо Сума към 31.12.2012 г. || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Вноски || (2) || 20 || 125 || 37 || 180 Дял от нетния резултат || 9 || (20) || (125) || (50) || (186) Други капиталови движения || 6 || 0 || 0 || 0 || 6 Сума към 31.12.2013 г. || 349 || 0 || 0 || 0 || 349 Участията в асоциирани предприятия се отчитат посредством метода на собствения капитал. Следните балансови стойности могат да се припишат на Комисията въз основа на процента на нейното участие: || || млн. EUR || 31.12.2013 || 31.12.2012 Активи || 499 || 505 Пасиви || (240) || (191) Приходи || 37 || 33 Излишък/(дефицит) || (221) || (177) Европейски инвестиционен фонд Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) е финансовата институция на ЕС, специализирана в предоставянето на рисков капитал и гаранции на МСП. Комисията е внесла 20% от капиталовото си участие, като непоисканият остатък съответства на сума в размер на 720 млн. EUR. || || млн. EUR || Общ размер на капитала на ЕИФ || Участие на Комисията Общо акционерен капитал || 3 000 || 900 Внесен || (600) || (180) Непоискан || 2 400 || 720 СЪВМЕСТНО ПРЕДПРИЯТИЕ ARTEMIS Този субект бе създаден с цел осъществяване на съвместна технологична инициатива с частния сектор в областта на вградените компютърни системи. Максималната индикативна вноска на Комисията възлиза на 420 млн. EUR. Кумулативният непризнат дял от загубите е 9 млн. EUR (94,57% от собствеността). СЪВМЕСТНО ПРЕДПРИЯТИЕ „ЧИСТО НЕБЕ“ Целта на този субект е да се ускорят разработването, утвърждаването и демонстрирането на екологично чисти технологии за въздушен транспорт в ЕС, и по-конкретно да се създаде радикално иновационна система за въздушен транспорт с цел намаляване на въздействието на въздушния транспорт върху околната среда. Максималната индикативна вноска на Комисията възлиза на 800 млн. EUR. Кумулативният непризнат дял от загубите е 72 млн. EUR (57,80% от капитала). СЪВМЕСТНО ПРЕДПРИЯТИЕ ENIAC Целта на ENIAC е да се определи общоприета научноизследователска програма в областта на наноелектрониката, за да бъдат определени научноизследователски приоритети за разработването и приемането на ключови компетенции в тази област. За постигането на тези цели ще се работи чрез обединяване на ресурси от публичния и частния сектор в подкрепа на научноизследователската и развойна дейност под формата на проекти. Максималното задължение на ЕС възлиза на 450 млн. EUR. Към 31 декември 2013 г. Комисията притежава 95,41% от ENIAC. Кумулативният непризнат дял от загубите е 26 млн. EUR. 2.4. НЕТЕКУЩИ ФИНАНСОВИ АКТИВИ || || || млн. EUR || Бележка || 31.12.2013 || 31.12.2012 Финансови активи, обявени за продажба || 2.4.1 || 5 497 || 4 870 Заеми || 2.4.2 || 54 347 || 57 441 Общо || || 59 844 || 62 311 2.4.1. Нетекущи финансови активи, обявени за продажба || || млн. EUR || 31.12.2013 || 31.12.2012 Гаранционен фонд* || 1 412 || 1 327 ЕОВС в ликвидация || 1 129 || 1 102 Инвестиции в BUFI || 1 013 || 832 Механизъм за финансиране с поделяне на риска (МФПР) || 789 || 593 ETF Start-up (схема за подкрепа на стартиращи предприятия по Европейския механизъм за технологии) || 339 || 305 Европейска банка за възстановяване и развитие || 188 || 188 Операции с рисков капитал || 124 || 123 Инструмент за гарантиране на заемите по проекти, свързани с трансевропейските транспортни мрежи (LGTT) || 90 || 52 Европейска агенция по химикали || 0 || 52 Други инвестиции, обявени за продажба || 413 || 296 Общо || 5 497 || 4 870 * Гаранционният фонд държи облигации по ЕМФС (20 млн. EUR), емитирани от Комисията, поради което те са изключени. ГАРАНЦИОНЕН ФОНД Гаранционният фонд за външни дейности обхваща заемите, гарантирани от ЕС в резултат на решение на Съвета, по-специално операциите на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) по отпускане на заеми извън ЕС и заемите в рамките на макрофинансовата помощ (МФП) и заемите от Евратом извън ЕС. Той е дългосрочен инструмент за обхващане на всички гарантирани от ЕС заеми, задълженията по които не се изпълняват. Фондът се финансира от плащания от общия бюджет на ЕС, равни на 9% от капиталовата стойност на операциите, от постъпленията от лихви върху инвестициите, направени от активите на Фонда, и от сумите, събрани от некоректни длъжници, за които Фондът е трябвало да задейства своята гаранция. Всеки годишен излишък се възстановява под формата на приход за бюджета на ЕС. ЕС е задължен да включва гаранционен резерв за покриването на заемите, отпускани на трети държави. Този резерв е предназначен за покриване на нуждите на Гаранционния фонд и, при необходимост, задействаните гаранции, надвишаващи сумата, налична във Фонда, за да могат тези суми да бъдат покрити от бюджета. Този резерв съответства на целта от 9% от неизплатените отпуснати заеми към края на годината. ЕОВС В ЛИКВИДАЦИЯ Във връзка със сумите на ЕОВС в ликвидация всички финансови активи, обявени за продажба, са дългови ценни книжа в евро, котирани на активен пазар. ИНВЕСТИЦИИ В BUFI От 1 януари 2010 г. условно платените глоби се управляват от Комисията в специално създаден фонд (BUFI) и се инвестират във финансови инструменти, категоризирани като финансови активи, обявени за продажба (вж. бележка 8.2). МЕХАНИЗЪМ ЗА ФИНАНСИРАНЕ С ПОДЕЛЯНЕ НА РИСКА Механизмът за финансиране с поделяне на риска (МФПР) се управлява от ЕИБ и инвестиционният портфейл на Комисията се използва за осигуряване срещу финансовия риск при заемите и гаранциите, предоставени от ЕИБ на допустими проекти в областта на научните изследвания. Общо за периода 2007—2013 г. бе предвиден бюджет на Комисията в размер на максимум 1 млрд. EUR, от които до 800 млн. EUR са от специфичната програма „Сътрудничество“, а до 200 млн. EUR са от специфичната програма „Капацитети“. ЕИБ се е ангажирала да осигури същата сума. Към 31 декември 2013 г. Комисията е внесла в МФПР, включително вноските на ЕАСТ и на трети държави, 1 231 млн. EUR. Сумата, посочена като условен пасив (бележка 5.2.1), 958 млн. EUR, представлява очакваната максимална загуба към 31 декември 2013 г., която Комисията би претърпяла в случай на неизпълнение на задълженията по отпуснатите заеми или поради гаранциите, предоставени от ЕИБ в рамките на МФПР. Следва да се отбележи, че общият риск за Комисията е ограничен до размера на сумата, която тя предоставя за Механизма. ETF Start-up (схема за подкрепа на стартиращи предприятия по Европейския механизъм за технологии) Схемата за подкрепа на стартиращи предприятия по Европейския механизъм за технологии (ETF Start-up) обхваща Програмата за растеж и заетост, Многогодишната програма за предприятията и предприемачеството, Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации и Пилотния проект за трансфер на технологии, които се намират под попечителството на ЕИФ, и подпомага създаването на МСП и финансирането на новосъздадени МСП чрез инвестиране в подходящи специализирани фондове за рисков капитал. В края на годината е поето задължение за още 132 млн. EUR във връзка с ETF Start-up, но тези средства все още не са усвоени от другите страни. ЕВРОПЕЙСКА БАНКА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И РАЗВИТИЕ Тъй като акциите на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) не се котират на никоя фондова борса и предвид договорните ограничения, включени в учредителния акт на ЕБВР, свързани, освен с друго, с продажбата на дялови участия, ограничени до цената на придобиване и разрешени единствено за съществуващите акционери, акционерният дял на Комисията се оценява по себестойност минус намалението за обезценка. || || млн. EUR ЕБВР || Общ размер на капитала на ЕБВР || Участие на Комисията Общо акционерен капитал || 29 601 || 900 Внесен || (6 202) || (188) Непоискан || 23 399 || 712 Операции с рисков капитал При операциите с рисков капитал се отпускат средства на финансови посредници за финансирането на капиталови инвестиции. Те се управляват от ЕИБ и се финансират в рамките на Европейската политика за съседство. ИНСТРУМЕНТ ЗА ГАРАНТИРАНЕ НА ЗАЕМИТЕ ПО ПРОЕКТИ, СВЪРЗАНИ С ТРАНСЕВРОПЕЙСКИТЕ ТРАНСПОРТНИ МРЕЖИ Инструментът за гарантиране на заемите по проекти, свързани с трансевропейските транспортни мрежи (LGTT), предоставя гаранции с цел смекчаване на свързания с приходите риск през първите години на проектите. Конкретно гаранцията покрива изцяло стендбай кредитни линии, по които се теглят средства само когато паричните потоци на даден проект не достигат за обслужване на привилегирован дълг. Инструментът е съвместен финансов продукт на Комисията и ЕИБ. Комисията може да отпусне максимум 250 млн. EUR за LGTT през периода 2007—2013 г. Към 31 декември 2013 г. Комисията е предоставила 162 млн. EUR за LGTT. Към края на 2013 г. са сключени заеми на стойност 522 млн. EUR и те следователно са обхванати от гаранцията. Сумата, призната като условен пасив (39 млн. EUR), представлява очакваната максимална загуба към 31 декември 2013 г., която Комисията би претърпяла в случай на неизпълнение на задълженията по заемите, отпуснати от ЕИБ в рамките на операциите по LGTT. Следва да се отбележи, че общият риск за Комисията е ограничен до размера на сумата, която тя предоставя за инструмента. Други инвестиции, обявени за продажба Основните суми, включени по-горе в другите нетекущи инвестиции, обявени за продажба, са Европейският фонд за Югоизточна Европа (116 млн. EUR) и Световният фонд за енергийна ефективност и възобновяема енергия (67 млн. EUR). 2.4.2. Нетекущи заеми || || || млн. EUR || Бележка || 31.12.2013 || 31.12.2012 Заеми, отпуснати от бюджета на ЕС и от ЕОВС || 2.4.2.1 || 151 || 162 Заеми, отпуснати от заемни средства || 2.4.2.2 || 54 196 || 57 279 Общо || || 54 347 || 57 441 2.4.2.1. Заеми, отпуснати от бюджета на Европейския съюз и от ЕОВС в ликвидация || || || млн. EUR || Заеми при специални условия || Жилищни кредити от ЕОВС || Общо Общо към 31.12.2012 г. || 146 || 16 || 162 Нови заеми || 4 || 0 || 4 Възстановени суми || (18) || (5) || (23) Курсови разлики || (6) || 0 || (6) Промени в балансовата стойност || 12 || 1 || 13 Общо към 31.12.2013 г. || 138 || 12 || 151 Заемите при специални условия се отпускат при преференциални лихви като част от сътрудничеството с държави, които не са членки на ЕС. Падежът на всички суми настъпва над 12 месеца след края на годината. Ефективните лихвени проценти по тези заеми варират между 7,73% и 14,507%. 2.4.2.2. Заеми, отпуснати от заемни средства || || || || || || млн. EUR || МФП || Евратом || ПБ || ЕМФС || ЕОВС в ликвидация || Общо Общо към 31.12.2012 г. || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 Нови заеми || 100 || - || - || - || - || 100 Възстановени суми || (81) || (36) || - || - || - || (117) Курсови разлики || - || (1) || - || - || (5) || (6) Промени в балансовата стойност || 1 || (1) || - || (8) || (5) || (13) Общо към 31.12.2013 г. || 569 || 387 || 11 623 || 44 468 || 211 || 57 258 || || || || || || Сума, дължима след < 1 година || 31 || - || 3 033 || - || - || 3 064 || || || || || || Сума, дължима след > 1 година || 538 || 387 || 8 590 || 44 468 || 211 || 54 195 За повече информация във връзка с дейностите по получаване и отпускане на заеми вж. бележка 7. 2.5. НЕТЕКУЩИ ВЗЕМАНИЯ И СЪБИРАНИЯ || || млн. EUR || 31.12.2013 || 31.12.2012 Държави членки || 478 || 545 Други || 20 || 19 Общо || 498 || 564 От общия размер на нетекущите вземания 483 млн. EUR (2012 г.: 550 млн. EUR) се отнасят до операции, различни от операциите за размяна. Сумите, които държавите членки дължат, са свързани с неизпълнени решения за уравняване с оглед на съответствието за Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР). 2.6. НЕТЕКУЩО ПРЕДВАРИТЕЛНО ФИНАНСИРАНЕ || || || млн. EUR || Бележка || 31.12.2013 || 31.12.2012 Предварително финансиране || 2.6.1 || 34 819 || 40 790 Предплатени разходи || 2.6.2 || 3 253 || 3 715 Общо || || 38 072 || 44 505 2.6.1. Предварително финансиране Моментът на събирането или усвояването на предварителното финансиране определя дали то се оповестява като текущо или нетекущо предварително финансиране. Усвояването се определя от споразумението, на което проектът се основава. Всяко възстановяване или усвояване, което трябва да се осъществи преди изтичането на дванадесет месеца от отчетната дата, се оповестява като текущо предварително финансиране Предварителното финансиране съставлява голяма част от общите активи на ЕС, поради което редовно му се отделя подобаващо внимание. Следва да се отбележи, че нивото на сумите по предварително финансиране за различните програми трябва да е достатъчно за осигуряване на наличните средства, необходими на бенефициера, за да започне проекта, като същевременно се защитават финансовите интереси на ЕС и се вземат под внимание правните и оперативните ограничения и ограниченията, свързани с разходната ефективност. Комисията отдели нужното внимание на всички тези елементи с цел подобряване на действията, които се предприемат във връзка с предварителното финансиране. Някои суми по предварителното финансиране, изплатени по 7-та рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (7РП), успешно се покриват от Гаранционен фонд за участниците (ГФУ) — размерът на изплатеното през 2013 г. предварително финансиране възлиза на общо 4,5 млрд. EUR (2012 г.: 4 млрд. EUR). Този фонд е отделен от ЕС субект и не е консолидиран в настоящите отчети (вж. бележка 11.2.3). || || млн. EUR Вид управление || 31.12.2013 || 31.12.2012 Пряко централизирано управление || 1 526 || 1 249 Непряко централизирано управление || 772 || 1 042 Децентрализирано управление || 646 || 677 Споделено управление || 31 104 || 37 214 Съвместно управление || 694 || 592 Извършвано от други институции и агенции || 77 || 16 Общо || 34 819 || 40 790 Член 58 от новия Финансов регламент, който промени частично методите на изпълнение на бюджета, се прилага, считано от 1 януари 2014 г. Най-значителните суми по нетекущото предварително финансиране са свързани с дейности по структурните фондове за периода на програмиране 2007—2013 г.: 19,6 млрд. EUR по Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ), 5,6 млрд. EUR по Европейския социален фонд (ЕСФ), 5,2 млрд. EUR по Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и 0,6 млрд. EUR по Европейския фонд за рибарство (ЕФзР). Тъй като много от тези проекти са с дългосрочен характер, необходимо е свързаните с тях аванси да бъдат предоставени за повече от една година. Затова тези суми по предварително финансиране са показани като нетекущи активи. Периодът на програмиране 2007—2013 г. наближава заключителната си фаза, поради което съответното предварително финансиране постепенно