В рамките на действие 3 Центърът за контрол на МОЛВ проведе проучване за осъществимост относно „Свързването на регистрационните системи за малки оръжия и леки въоръжения в Югоизточна Европа“ („Linking small arms & light weapons registration systems in south-east Europe“). Целта на проучването беше да се подобрят стратегическият и оперативният анализ на информацията относно законните огнестрелни оръжия и да се предотврати отклоняването.

Графика 5.Ефективност на съвместните срещи на ЕС и Западните Балкани

Голямото текучество на служители в националните агенции по правоприлагане на партньорите от Западните Балкани затрудняваше ежедневното сътрудничество и обмена на информация. Въпреки това наличните данни доказаха умението на участниците да извличат поуки от трудностите, които са срещнали по време на съвместните координирани целеви проверки. Това проличава от увеличения брой разменени съобщения чрез приложението за мрежа за сигурен обмен на информация (SIENA) в рамките на съвместните целеви операции (както е показано на графика 6). Броят на иззетите огнестрелни оръжия (по време на дните на действие и по време на последващите разследвания) също бележи устойчив ръст (както е показано на графика 7).

Графика 6. Графика 7.

Граничните проверки на място между партньорите от Западните Балкани показаха, че са неефективни. Въпреки че има доказателства, че огнестрелни оръжия се пренасят през Западните Балкани от и за Европейския съюз, както се признава от всички заинтересовани страни и във всички оценки на разузнавателна информация, изземването рядко се извършва на границата, а по-скоро на територията на държавите членки. Няколко заинтересовани страни също посочиха недостатъци: граничната охрана и митническите служители не разчитат в достатъчна степен на профилиране на риска и предварителни разузнавателни данни; те не са специално обучени да откриват огнестрелни оръжия и не са подходящо оборудвани, като се съсредоточават върху граничните контролно-пропускателни пунктове без ясна стратегия за контрол на останалата част от сухопътните граници, използвана от контрабандистите.

Оперативното сътрудничество между ЕС и Западните Балкани позволи определянето на няколко слабости по отношение на наказателните производства на всяка държава в двата региона: специалните средства за разследване се различават значително в различните държави и контролираните доставки са ограничени от общо нежелание за разрешаване на тези дейности в транзитните държави. Те също така считат, че създаването на благоприятна обща законодателна рамка на национално равнище би могло да способства за по-ефективен обмен на информация с разузнавателна цел извън обхвата на специалните разследвания.

В областта на криминалистиката (по-специално балистиката) технологиите се различават значително в целия регион, което затруднява обмена и кръстосаните съпоставки между границите. Балистичният анализ и международните съпоставки се провеждат за всеки отделен случай и не са систематични, нито напълно автоматизирани.

В рамките на цел 3 следва да се отбележи, че участието на партньорите от Западните Балкани в обученията, осигурени от CEPOL, значително се е увеличило. Данните показват неравномерно участие от страна на държавите — членки на ЕС, без конкретна тенденция, която може да бъде идентифицирана, и стабилен и нисък брой участници . Две държави се открояват по отношение на участието: Гърция и Португалия, със значително по-висок брой обучаващи се, които ефективно присъстват на уебинарите (съответно средно 66 и 15 обучаващи се на уебинари)

Няколко заинтересовани страни обаче изразиха съжаление относно липсата на достатъчно практическо обучение; те също така набелязаха нуждите при създаването на съвместни екипи за разследване и екипи по специфични въпроси, като видоизменяемите огнестрелни оръжия, както и специални дейности за повишаване на осведомеността на митническите служители и граничната охрана.

Основни констатации ·Проведени са дейности съгласно плана за действие с цел модернизиране на агенциите за правоприлагане. ·Сближаване на законодателството на държавите от Западните Балкани със стандартите на ЕС. ·Организацията на съвместни срещи за създаване на единствено по рода си пространство за диалог и обмен на добри практики между експерти по огнестрелни оръжия. ·Стабилно подобрение по отношение на обмена на информация и оперативното сътрудничество по време на съвместните координирани целеви проверки. ·Положителна реакция от страна на държавите от Западните Балкани на възможностите за обучение и изграждане на капацитет. ·Липса на основни показатели за изпълнение, които биха позволили всеобхватна оценка на напредъка по постигане на целите. ·Все още не са създадени или не функционират национални точки за контакт във всички държави, в следствие на което: oвсе още няма събрани хармонизирани данни относно изземвания на огнестрелни оръжия, oбазата данни на iArms не се попълва систематично, oняма систематично проследяване на иззети оръжия, oняма систематичен или автоматизиран балистичен анализ и трансгранични съпоставки. ·Граничните проверки на територията на Западните Балкани се оказаха недостатъчни за откриване на трафика на огнестрелни оръжия, главно поради това че граничните служители и митническите служители са неинформирани, необучени и зле оборудвани. ·Неадекватност на средствата за разследване по време на трансграничните операции поради разминаващи се правни рамки.

3.4.Ефикасност

Извършването на анализ на разходите и ползите на плана за действие беше ограничено заради това, че цифрите и данните, основани на факти, почти не съществуват, особено по отношение на финансовите разходи.

По принцип платформата за борба с огнестрелните оръжия може да осигури значителна финансова подкрепа за държавите — членки на ЕС, и партньорите от Западните Балкани. Финансовата подкрепа може да покрие разходите, като например тези за участие в съвместните дни на действие, наградите за обществото за предоставяне на информация, финансиране за специално оборудване; и наем на помещения за операции под прикритие. Тази финансова подкрепа е на разположение чрез различни фондове, като фонда „Вътрешна сигурност“ на ГД „Миграция и вътрешни работи“; Инструмента за предприсъединителна помощ за периода 2015—2020 г.; Инструмента, допринасящ за стабилността и мира (2014—2020 г.); общата външна политика и политика на сигурност (2017—2019 г.). Изглежда обаче, че служителите за връзка с държавите — членки на ЕС, в партньорите от Западните Балкани и националните следователи не са напълно запознати с този механизъм и разчитат предимно на национално финансиране и чисто двустранно сътрудничество.

През годините оперативното сътрудничество между Европейския съюз и партньорите от Западните Балкани не се е подобрило, или дори е показало отрицателна тенденция. Това е видно от намаляващия брой съобщения, изпратени чрез SIENA (извън съвместните дейности по контрол) от партньорите от Западните Балкани, който се понижи от 67 % през 2017 т. на 29 % през 2018 г. Същата тенденция може да се наблюдава при случаи, споделени с Европол: въпреки че между 2017 г. и 2018 г. броят на съобщенията от държавите — членки на ЕС, се увеличи (от 26 на 29), броят на съобщенията от партньорите от Западните Балкани намаля (от 4 на 2).

По отношение на обученията CEPOL реши да покрие разходите за дейностите (6 през 2016 г. и 2017 г. и 4 през 2018 г.) на участниците от всеки партньор от Западните Балкани и те изпратиха два пъти повече участници спрямо получения размер на финансиране (като същевременно държавите — членки на ЕС, изпратиха от 1,62 до 1,69 пъти повече стажанти от броя на участниците, финансирани от CEPOL). Това показва пропорционално по-голяма ангажираност и интерес от страна на партньорите от Западните Балкани, отколкото от страна на държавите — членки на ЕС, по отношение на възможностите за транснационално обучение, а оттам и висока икономическа ефективност. Центърът за контрол на МОЛВ също така осигури полезно практическо обучение за правоприлагащите служители в целия регион. Например той разработи платформа за идентифициране на оръжия, която да помогне на правоприлагащите органи: i) да идентифицират иззети оръжия, боеприпаси и експлозивни вещества и ii) да създадат доклади за допълнителни наказателни разследвания. Ефективността на обученията обаче е трудна за оценяване, тъй като организаторите не са предоставили анализ на каскадните обучения (т.е. допълнителни обучения на национално равнище, осигурени от участниците в регионалните обучения). Повечето от консултираните обучавани групи не изразиха мнение относно обученията, които са получили. Тези, които изразиха мнение, подчертаха липсата на практически съвети относно създаването на съвместни екипи за разследване и екипи по специфични въпроси, като видоизменяемите огнестрелни оръжия.

Основни констатации ·Полезна подкрепа от платформата за борба с огнестрелните оръжия за оперативното сътрудничество ·Силен интерес и процент на участие от страна на партньорите от Западните Балкани в обучението, осигурено от CEPOL и SEESAC. ·Няма достатъчно данни относно конкретни резултати; липса на осведоменост относно предоставената подкрепа от EMPACT или от други инструменти на ЕС. ·Обменът на информация между Европол и държавите от Западните Балкани не предоставя задоволителни резултати на всички заинтересовани страни.

3.5.Съгласуваност

Европейската комисия положи усилия да гарантира, че всички действия на заинтересованите страни се допълват. Това ще намали риска от припокриване и ще подобри сътрудничеството при разследвания на трансгранични престъпления в съответствие със Заключенията на Съвета от 13 декември 2016 г. Трафикът на огнестрелни оръжия беше включен и в „Съвместния план за действие за борба с тероризма в Западните Балкани“ („Joint action plan on counter terrorism for the Western Balkans“) от 5 октомври 2018 г. Платформата за борба с огнестрелните оръжия и дейностите на Центъра за контрол на МОЛВ също бяха заложени в подхода на комплексно управление на вътрешната сигурност (КУВС) на Западните Балкани, който се основава на три стълба: борба с тероризма, борба с тежката и организираната престъпност и гранична сигурност.