BG    BG BG 
 
BG 1   BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 28.10.2009 
SEC(2009) 1441 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружаващ   
 
СОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
 
„Глобален  мониторинг  на околната  среда  и сигурността  (ГМОСС ):  
предизвикателства  и следващи  стъпки  , отнасящи  се до космическия  компонент   
 
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
{COM(2009) 589 окончателен } 
{SEC(2009) 1439} 
{SEC(2009) 1440}
 
 
BG 2   BG ОБОБЩЕНИЕ  НА  ОЦЕНКАТА  НА  ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  придружава  Съобщение  на Комисията  относно  
компонента  „Космическо  пространство “ на Глобалния  мониторинг  на околната  среда  и 
сигурността  (ГМОСС ). Тя беше  съставена  при провеждане  на консултации  с 
координационна  група  на службите  на Комисията  след  широкообхватно  допитване  до 
заинтересовани  страни , проведено  от Бюрото  на ГМОСС . Настоящият  доклад  беше  
анализиран  от Съвета  за оценка  на въздействието  на Европейската  комисия  и беше  
съответно  изменен .  
ГМОСС  представлява  капацитет  за наблюдение  на Земята , който  дава възможност  да се 
управляват  по-ефикасно  природните  ресурси  и да се наблюдава  биоразнообразието  и 
състоянието  на океаните  и на химическия  състав  на нашата  атмосфера  — важни  
фактори  за изменението  на климата , да се реагира  по-добре  на природни  и причинени  
от човека  бедствия  и да се подобри  наблюдението  на границите .  
ГМОСС  включва  компонент  на услугите  и компонент  на инфраструктура  за 
наблюдение , като последният  се състои  от космическа  инфраструктура  и „in situ“ 
инфраструктура . Ползи  произтичат  от компонента  на услугите , който  на свой  ред 
зависи  от данните  от наблюдението , постъпващи  от инфраструктурата . Следователно  
ГМОСС  трябва  да бъде  разглеждан  като пълна  система . Докато  в Съобщението  на 
Комисията  от 2008 г. „ГМОСС : за повече  сигурност  на планетата “1 ГМОСС  се 
разглеждаше  като едно  цяло , настоящото  съобщение  се съсредоточава  върху  
компонента  „Космическо  пространство “ с цел: (i) да улесни  процедурата  на съвместно  
вземане  на решение  по предложението  на Комисията  за програма  за ГМОСС  и 
началните  операции  по нея в периода  2011-2013 г.2 и (ii) да подготви  условията  за 
решенията , които  се отнасят  до следващата  финансова  рамка  (след  2013 г.). 
Данните , получавани  от съоръженията  в космоса , представляват  ключов  принос  към 
компонента  на услугите  на ГМОСС . Ако потокът  от данни , получавани  от 
съоръженията  в космоса , бъде  прекъснат  или спрян , определени  услуги  не могат  да 
бъдат  предоставяни . Тематичните  области  в рамките  на компонента  на услугите  на 
ГМОСС  ще зависят  от достъпа  до данни  от съществуващи  сателити  за наблюдение  на 
Земята , които  са собственост  на трети  страни3, и космическа  инфраструктура , 
разработена  специално  за ГМОСС . Тъй като ЕС не желае  да дублира  съществуващ  
капацитет  в Европа , беше  проучено  до каква  степен  събраните  от ЕС изисквания  на 
потребителите  биха  могли  да бъдат  удовлетворени  от съществуваща  или планирана  
инфраструктура . 
Така  проведеният  анализ  на липсващата  инфраструктура  помогна  да се определи  
съдържанието  на космическия  компонент  на програма  ГМОСС  на ЕКА , в която  ЕС има 
                                                 
1 COM(2008)748 окончателен  от 11.12.2008 г. 
2 COM(2009)223 окончателен  от 20.5.2009 г. 
3 В т.ч. държави -членки  на ЕС, междуправителствени  организации , като например  Европейската  
космическа  агенция  (ЕКА ) и Европейската  организация  за разработване  на метеорологични  
спътници  (EUMETSAT), държави , които  не са членки  на ЕС, и частни  субекти . 
 
BG 3   BG финансово  участие  и която  е свързана  с разработване  на мисии  на спътници , известни  
като „Sentinels“. Първите  групи  „Sentinel“ в момента  се разработват  от ЕКА  и включват  
седем  спътника  (първите  два модула  от „Sentinel“ от 1 до 3, първите  два модула  от 
„Sentinel“ 4 и предшественика  на „Sentinel“ 5) в допълнение  към два уреда , които  
следва  да бъдат  поставени  на борда  на спътниците  на Европейската  организация  за 
разработване  на метеорологични  спътници  (EUMETSAT). 
2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
След  като бъде  разработена , космическата  инфраструктура  ще трябва  да бъде  
използвана  и, в съответния  срок  – заменена , с оглед  на събиране  на данни  за околната  
среда  за компонента  на услугите  на ГМОСС . Следователно  проблемът , който  се решава  
тук, е как може  да се управлява  и финансира  следното : 
• екплоатацията  след  края  на развойния  етап на първоначалните  групи  „Sentinel“, 
разработени  от ЕКА , и 
• заменянето  на „Sentinel“, много  от които  имат  жизнен  цикъл  от около  седем  години , 
едновременно  с посочената  по-горе експлоатация , с оглед  на приемствеността  при 
събирането  на данни  в дългосрочен  аспект . 
В предложението  си за регламент  относно  програмата  за ГМОСС  и нейните  начални  
операции  за периода  2011-2013 г.4, Комисията  предложи  общият  финансов  пакет  за 
началните  операции  на ГМОСС  да бъде  107 млн. евро , от които  40 млн. евро  ще са 
предназначени  за експлоатация  на космическия  компонент . 
Финансирането  и управлението  на експлоатацията  на „Sentinel“ беше  обсъдено  в 
редица  документи , в т.ч. Съобщението  на Комисията  „Глобален  мониторинг  на 
околната  среда  и сигурността  (ГМОСС ): за повече  сигурност  на планетата “5. Макар  че 
се очаква  една  бъдеща  програма  на ЕС да допринесе  за дълготрайността  на 
космическата  инфраструктура , по-специално  по отношение  на оперативната  готовност  
в орбита  и операциите , не беше  възможно  да се постигнат  обвързващи  решения  за 
финансирането  на експлоатацията  на „Sentinel“ от страна  на ЕС, тъй като въпросният  
период  излиза  извън  текущата  финансова  рамка . Следователно  е необходимо  скоро  да 
се подготви  решение  относно  финансирането  на космическия  компонент  като част от 
работата  по следващата  многогодишна  финансова  рамка . 
Държавите -членки  на ЕКА  ясно  посочиха , че инфраструктурата  на „Sentinel“ 
представлява  техният  принос  към космическия  компонент  на ГМОСС  и че финансовото  
им участие  се предоставя  въз основа  на предположението , че ЕС ще поеме  отговорност  
за експлоатацията  и заменянето  с течение  на времето  на равностойна  инфраструктура , 
при финансиране  от страна  на ЕС6. Същата  позиция  беше  последователно  заемана  от 
редица  държави -членки  на ЕС в Консултативния  съвет  на ГМОСС , експертна  група , 
която  подпомага  Комисията  при разработката  на ГМОСС . Поради  това е малко  
вероятно , че при липсата  на поето  задължение  от страна  на ЕС някоя  организация , 
                                                 
4 COM(2009)223 от 20 май 2009 г. 
5 COM(2008) 748 окончателен  от 12 ноември  2008 г. 
6 Вж. напр . протокола  от 198-то заседание  на Съвета  на ЕКА  от 15 февруари  2008 г., стр. 4, и 
протокола  от 203-то заседание  на Съвета  на ЕКА  от 15 и 16 октомври  2008 г., стр. 6. 
 
BG 4   BG различна  от ЕС, ще поеме  отговорност  за космическия  компонент  на ГМОСС  след  2013 
г. Следователно  компонентът  на услугите  на ГМОСС , във вида , в който  е замислен  
понастоящем , не би бил жизнеспособен7. 
3. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Участието  на ЕС в експлоатацията  и, евентуално , заменянето  на космическата  
инфраструктура , разработвана  на европейско  равнище , напълно  съответства  на 
принципа  на субсидиарността  по посочената  по-долу  причина . Отговорността  за 
експлоатацията  и възможното  заменяне  на космическата  инфраструктура , разработвана  
със средства  на ЕС и междуправителствени  средства , не може  да бъде  поета  в 
достатъчна  степен  от държавите -членки  заради  извършените  разходи . Точно  поради  
тази причина  в областта  на базираното  в космоса  наблюдение  за целите  на 
оперативната  метеорология  европейски  държави  са обединили  ресурсите  си за 
разработване  и екплоатация  на метеорологични  спътници  под егидата  на Европейската  
организация  за разработване  на метеорологични  спътници  (EUMETSAT). Европейски  
държави  също  разработиха  демонстрационни  спътници  в областта  на околната  среда  
както  чрез ЕКА , така и чрез национални  космически  агенции . Въпреки  това, те не 
намериха  начин  за сътрудничество  по въпросите  на финансирането  на постоянни  
оперативни  програми  за наблюдение  на околната  среда , подобни  на тези в областта  на 
метеорологията . Въпреки  това, необходимостта  от такива  наблюдения  става  сериозна , 
предвид  растящия  политически  натиск  върху  публичните  органи  на властта  да вземат  
информирани  решения  относно  околната  среда , сигурността  и изменението  на климата . 
4. ЦЕЛИ  НА ЕС 
Конкретните  цели  на действията  на ЕС, свързани  с космическия  компонент  на ГМОСС  
(т.е. „Sentinel“), са: 
• да се осигури  постоянно  наличие  на данни  за околната  среда , събирани  посредством  
набор  от разположени  в космоса  датчици , с цел захранване  на тематичните  области  
на компонента  на услугите  на ГМОСС ; посредством : 
– постоянна  експлоатация  на „Sentinel“ и съпътстващите  изследователски  
дейности  чрез съответни  структури  за управление  и финансиране ; 
– навременни  действия  по определяне , разработване  и възлагане  на поръчки  за 
заменяне  на „Sentinel“, при необходимост ; 
• като се намалят  разходите  за достъп  до данни  от наблюдение  на Земята , да се 
стимулира  растежът  на сектора  на наблюдение  на Земята  и всички  негови  
подразделения  по отношение  на работните  места , иновациите  и международната  
конкурентоспособност . 
                                                 
7 Вж. също  съображение  (12) от предложението  за регламент  относно  ГМОСС . Макар  че би било  
възможно  някои  услуги  да се предоставят  само  въз основа  на данни  „in situ “ или данни  от мисии , 
различни  от „Sentinel“, такива  услуги  вече не биха  били  сравними  с тематичните  области  от 
компонента  на услугите  на ГМОСС . 
 
BG 5   BG 5. ПОЛИТИЧЕСКИ  ВАРИАНТИ  
Налице  са следните  политически  варианти : 
• Вариант  1: Вариант  1 съответства  на основния  сценарий . ЕС не би поел  
отговорност  за експлоатацията  на „Sentinel“ след  началните  операции  по ГМОСС  
(2011 – 2013 г.). Това  означава , че след  2013 г. ЕС изобщо  не би експлоатирал  
космическия  компонент  на ГМОСС . Тъй като никой  друг  субект  не би желал  да 
финансира  пълния  размер  на разходите  за експлоатация  на „Sentinel“, никакви  
данни , събрани  посредством  „Sentinel“, няма  да са налице  за компонента  на услугите  
на ГМОСС . 
• Вариант  2: ЕС би финансирал  и управлявал  екплоатацията  само  на първите  
групи  „Sentinel“, но не и тяхното  заменяне . След  завършване  на жизнения  цикъл  на 
първата  група  няма  да са налице  никакви  данни  от „Sentinel“. 
• Вариант  3: ЕС би финансирал  и управлявал  (i) екплоатацията  на началните  
групи  „Sentinel“ и (ii) заменянето  на космическата  инфраструктура  с цел осигуряване  
на постоянно  наблюдение  с времето , предвид  факта , че повечето  „Sentinel“, които  се 
разработват  понастоящем , имат  нормален  жизнен  цикъл  от седем  години  и че 
тематичните  области  в компонента  на услугите  на ГМОСС  се основават  на 
постоянен  достъп  до съответните  данни . Решенията  относно  заменянето  ще трябва  
да се вземат , докато  началните  групи  функционират . 
Вариантите  включват  редица  предположения . Първо , дейностите  по експлоатация  ще 
бъдат  съпътствани  от изследователски  дейности . Второ , необходим  е достъп  до данни  
от съществуващи  спътници  за наблюдение  на Земята , които  са собственост  на трети  
страни . Трето , достъпът  до данни , предоставени  от „Sentinel“, ще бъде  пълен  и 
свободен . Четвърто , за космическия  компонент  на ГМОСС  не се оценяват  никакви  
форми  на съфинансиране . Както  в случая  с „Галилео “8 и с други  инфраструктурни  
програми  на ЕС, собствеността  върху  „Sentinel“ би могла  да се прехвърли  към ЕС без 
никакви  разходи , като се позволи  на ЕС да наложи  по отношение  на данните  на 
„Sentinel“ политика  на пълен  и свободен  достъп  до данни  и информационна  политика . 
Независимо  от това, Комисията  ще продължи  да проучва  дали  развитието  на пазарни  
възможности  и потребителски  такси , основани  на разходите , би могло  в крайна  сметка  
да даде  възможност  за намаляване  на дела  на публичните  инвестиции  в дългосрочен  
аспект . Като  цяло  потенциалното  финансово  участие , което  може  да бъде  осигурено  от 
бюджета  на ЕС, все още не е известно , тъй като приоритетите  и отпускането  на 
финансиране  по новата  многогодишна  финансова  рамка  (след  2013 г.) ще дойдат  по-
късно . 
6. АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
В съответствие  с акцента  на предложеното  съобщение  всички  варианти  се основават  
само  на промените  в космическия  компонент  и предполагат , че никой  от останалите  
компоненти  не се променя .  
                                                 
8 Вж. член  8 от Регламент  (EО) № 683/2008 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 9 юли 2008 
година  за продължаване  на изпълнението  на европейските  програми  за спътникова  навигация  
(EGNOS и „Галилео “), OВ L 196/1 от 24.7.2008 г. 
 
BG 6   BG Вариантите  бяха  анализирани  както  в качествено , така и в количествено  изражение . За 
количествената  част, анализът  на разходите  и ползите  беше  въз основа  на наличните  
данни . Ползите , произтичащи  от ГМОСС , получиха  количествено  изражение  в 
проучването  „Анализ  на социоикономическите  ползи  от ГМОСС “, извършено  от 
PriceWaterhouseCoopers ( проучването  „PWC“)9. То представя  в парично  изражение  и по 
настояща  стойност  прогнозните  икономически  ползи  (в т.ч. за обществото , за околната  
среда  и други  икономически  ползи ) в сравнение  с изходен  сценарий  без ГМОСС . В 
проучването  „PWC“ ползите  от ГМОСС  са групирани  в три категории  на високо  
равнище : 
• Категория  1: ползи  по отношение  на ефикасността , свързани  с използването  на 
относима  към ГМОСС  информация  при прилагането  или привеждането  в действие  
на законодателство  или политики , които  вече са въведени . За реализирането  на тези 
ползи  не е необходимо  нищо  повече  от постоянно  наличие  на услуги  на ГМОСС  (а 
оттам  и на космическия  компонент  на ГМОСС ). 
• Категория  2: ползи , свързани  с наличието  на повече  и по-добра  информация  по 
време  на етапа  на формулиране  на политиката . Резултатът  би бил по-добро  
изработване  на политики  на европейско , национално  и регионално  равнище , по-
лесно  и по-ефикасно  прилагане  и в крайна  сметка  по-добро  изпълнение  на целите  на 
политиката . Налице  е обаче  вътрешноприсъщо  забавяне  между  наличието  на 
информация  и реализирането  на ползите , във връзка  с цикъла  на политиката .  
• Категория  3: както  и при категория  2, но този път на глобално  равнище , т.е. във 
връзка  с подписването  и прилагането  на международни  договори  (напр . относно  
изменението  на климата , опустиняването  и обезлесяването ). Като  последица  — 
налице  е много  по-голямо  забавяне , преди  да се реализират  ползите , но 
същевременно  техният  мащаб  е много  по-голям , отколкото  при останалите  
категории . Пример  за тази категория  е приносът , който  ГМОСС  ще направи  по 
отношение  на политиките , свързани  с изменението  на климата , посредством  
дългосрочни  поредици  данни  по параметри , като например  температура  на морската  
повърхност , покачване  на морското  равнище  и разпределение  на CO 2.  
По отношение  на разходите , под внимание  бяха  взети  както  разходите  за компонента  на 
услугите , така и на космическия  компонент . Последните  се основават  на дългосрочния  
сценарий  на ЕКА , оценка  на разходите , подготвена  от изпълнителния  орган  на ЕКА  и 
призната  като основа  за разчети  на разходите  от Шестия  съвет  по въпросите  на 
космоса10.  
                                                 
9 На разположение  на http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
10 Резолюция  на Съвета  относно  „Приноса  на космическите  иновации  и конкурентоспособността  в 
контекста  на Европейския  план  за икономическо  възстановяване  и по-нататъшни  стъпки “ — 
10500/09 от 29 май 2009 г. 
 
BG 7   BG В количествено  изражение  вариантите  могат  да се сравнят  най-лесно  според  тежестта  
на формираните  от тях нетни  настоящи  стойности  в разглеждания  период  — вж. 
графиката  по-долу . 11 
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Вариант  1 изходенВариант  3-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
Млн . €
ГодинаНетна  настояща  стойност  - сравнение  между  вариантите  
цени  за 2009 г.
Вариант  1 изходен Вариант  2Вариант  3 
Като  се отчетат  допълнително  последиците , които  не са включени  в проучването  
„PWC“ и следователно  не фигурират  в горепосочената  графика , може  да се направи  
следното  сравнение  (като се има предвид , че разходите  се отнасят  до космическия  
компонент  на ГМОСС , а ползите  произтичат  от цялата  система  на ГМОСС ):  
                                                 
11 Графиката  показва , за всеки  вариант , кумулативната  нетна  настояща  стойност  (през 2009 г.) на 
поток  от плащания  и ползи , който  започва  през 2014 г. и приключва  през година  Х, при което  Х 
може  да приеме  всякаква  стойност  между  2014 г. и 2030 г. 
 
BG 8   BG  
 Ефективност  Ефикасност  Съгласуваност  
Вариант  
1 — 
(изходен  
вариант ) Не постига  нито  
една  от целите . 
Но отражението  
върху  бюджета  на 
ЕС би било  равно  
на нула , което  
означава , че ще са 
налице  финансови  
средства  за други  
инициативи  и 
програми . Известни  (ниски ) разходи , с които  не 
се постигат  никакви  ползи  
(складиране  на разработени  
спътници ). Никакви  ползи , следователно  
никаква  възвръщаемост . Силно  
несъвместим  с предишни  усилия  
на ЕС за развитие  на 
космическия  компонент  на 
ГМОСС  и с мястото , което  ЕС 
заема  в глобалното  наблюдение  
на Земята  през последните  10 
години . 
Би имало  съгласуваност  само  в 
случай  на голяма  промяна  на 
приоритетите  на политиката  на 
ЕС, т.е. придаване  на по-малка  
тежест  на въпросите  за 
изменението  на климата  и за 
сигурността  на гражданите  в 
политическия  дневен  ред. 
Вариант  
2 Постига  целите  за 
предоставяне  на 
информационни  
услуги  чрез 
устойчива  
инфраструктура  
само  за ограничен  
период  (до 2020 
г.). Не постига  цел, 
свързана  с 
устойчив  растеж  
надолу  по 
веригата . Вноска  от бюджета  на ЕС в полза  на 
космическия  компонент  на ГМОСС  
на средна  стойност  от около  200 млн. 
евро /годишно  в следващата  
финансова  рамка  би дала  възможност  
за реализиране  на ползи  в размер  
между  400 млн. и 900 млн. евро  на 
година  до 2022 г. След  2020 г. 
ползите  биха  намалели  до около  130 
млн. евро /годишно , което  е 
приблизително  равно  на разходите  
през следващия  период . 
Този  вариант  има значима  
вътрешноприсъща  неефикасност  на 
разходите , свързана  с подхода  „спри -
тръгни “. ЕС не би постигнал  
икономии  от мащаба  при 
производството  на повтарящи  се 
спътникови  единици , които  са важни  
в космическия  сектор .  Отражението  върху  бюджета  на 
ЕС, макар  и по-голямо  в 
сравнение  с изходния  вариант , 
вероятно  ще се компенсира  от 
ограничени  ползи  за околната  
среда  и за икономиката .  
Съгласуваността  по отношение  
на политиката  би зависила  от 
способността  на ЕС и на 
останалите  европейски  
участници  в наблюдението  на 
Земята  да осигурят  
приемственост  след  края  на 
жизнения  цикъл  на първото  
поколение .  
Липсва  съгласуваност  с 
обявените  амбиции  на ЕС за 
водеща  роля  в областта  на 
изменението  на климата  (във 
всеки  случай  изменението  на 
климата  ще наложи  дългосрочни  
дейности  по наблюдение ).  
Вариант  
3 Постига  всички  
цели  на 
политиката . Вноска  от бюджета  на ЕС в полза  на 
космическия  компонент  на ГМОСС  
на средна  стойност  от около  430 млн. 
евро /годишно  през следващата  
финансова  рамка  би дала  възможност  
за реализиране  на ползи  от малко  под 
1 млрд . евро /годишно  до 2022 г., 
които  впоследствие , считано  от 2027 
г., достигат  връхна  точка  от над 5 
млрд . евро /годишно .  Дългосрочната  инвестиция , по-
голяма  в сравнение  с изходния  
вариант , би имала  положителна  
възвръщаемост  в приоритетни  
политически  области , като 
например  изменението  на 
климата . В съгласие  с 
политическия  дневен  ред и 
целите  на ЕС. 
Има потенциал  за стратегически  
 
BG 9   BG ползи  за ЕС като фактор  от 
световно  значение . 
Необходимите  бюджетни  
средства  и съответното  
преминаване  от изследователски  
към оперативни  действия  биха  
наложили  включването  на 
ГМОСС  сред  приоритетите  за 
финансиране  в следващата  
финансова  рамка  на ЕС и биха  
могли  да доведат  до съответни  
корекции  в други  области  на 
политика . 
 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Съобщението  само  по себе си няма  да доведе  направо  до нови  дейности , финансирани  
от бюджета  на ЕС над стойностите , за които  вече е взето  решение  или е направено  
предложение  чрез Седмата  рамкова  програма , подготвителните  действия  и началните  
операции  на ГМОСС  до 2013 г. В случай  че следващата  Комисия  избере  някой  от 
вариантите , които  изискват  експлоатацията  на „Sentinel“ след  2014 г., съответното  
законодателно  предложение  ще бъде  съставено  съобразно  приложимите  норми , по-
специално  по отношение  на подготовката  на следващата  многогодишна  финансова  
рамка  и следващите  оценки  на въздействието .  
Съгласно  традиционната  практика  на Комисията  оценката  ще бъде  на три етапа  
(предварителна , междинна  и последваща ). Междинната  и последващата  оценка  ще 
посочат  дали  оперативните  цели  се изпълняват /са изпълнени . В допълнение  Комисията  
ще направи  оценка  на напредъка  на дейностите  по експлоатация  преди  вземането  на 
важни  решения , в т.ч. решението  относно  заменянето  на „Sentinel“. Това  решение  може  
да се наложи  да бъде  взето  преди  началото  на една  или повече  финансови  рамки  поради  
дългите  развойни  цикли  за спътниците . Във всеки  цикъл  на политиката  решенията  ще 
трябва  да се формират  въз основа  на актуализирана  оценка  „разходи -ползи “ за 
различните  варианти  и широкообхватно  допитване  до заинтересованите  страни  относно  
ефективността  и полезността  на системата .