BG Официален вестник на Европейския съюз CE 184/119

Петък, 24 април 2009 г.

Профилиране, по-специално въз основа на етническа и расова принадлежност, в рамките на борбата с тероризма, дейността на правозащитните органи, имиграционния, митническия и граничния контрол

P6_TA(2009)0314

Препоръка на Европейския парламент от 24 април 2009 г. до Съвета относно проблема, свързан с профилирането, по-специално въз основа на етническа и расова принадлежност, в рамките на борбата с тероризма, дейността на правозащитните органи, имиграционния, митническия и граничния контрол (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Европейският парламент,

като взе предвид предложението за препоръка до Съвета, внесено от Sarah Ludford от името на групата ALDE проблема, свързан с профилирането, по-специално въз основа на етническа и расова принадлежност, в рамките на борбата с тероризма, дейността на правозащитните органи, имиграционния, митническия и граничния контрол (B6-0483/2007),

като взе предвид инструментите на международно, европейско и национално равнище в областта на правата на човека: по-специално Международния пакт за граждански и политически права (МПГПП); Европейската конвенция за защита на правата на човека и основните свободи (ЕКЗПЧОС); Договора за Европейския съюз; Договора за създаване на Европейската общност (Договора за ЕО); Хартата за основните права на Европейския съюз (Хартата) и националните конституции на държавите-членки, както и правата и предоставените на физическите лица гаранции в областта на защитата на данните, недискриминацията и неприкосновеност на личния живот,

като взе предвид европейските мерки в областта на защитата на данните от Съвета на Европа: член 8 от ЕКЗПЧОС, Конвенция № 108 на Съвета на Европа за защита на физическите лица при автоматична обработка на лични данни, Препоръка № R(87)15 на Комитета на министрите на Съвета на Европа до държавите-членки, уреждаща използването на лични данни в полицейския сектор (1), Препоръка № R(97)18 на Комитета на министрите на Съвета на Европа относно защитата на лични данни, събрани и обработени за целите на статистиката (2) и Препоръка № R(2001)10 на Комитета на министрите на Съвета на Европа относно Европейския кодекс за полицейска етика (3),

като взе предвид разпоредбите на ЕС за защита на данните: член 7 и член 8 от Хартата, Директива на Европейския парламент и на Съвета 95/46/ЕО от 24 октомври 1995 година за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (4) и Рамково решение 2008/977/ПВР на Съвета от 27 ноември 2008 година относно защитата на личните данни, обработвани в рамките на полицейското и съдебното сътрудничество по наказателноправни въпроси (5),

като взе предвид мерките срещу расовата дискриминация: Международната конвенция за премахване на всички форми на расова дискриминация (КПРД), член 14 от ЕКЗПЧОС и Протокол 12 към нея, член 13 от Договора за ЕО и Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 година относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расата или етническия произход (6),

като взе предвид инструментите на равнище ЕС в областта на сигурността и борбата срещу тероризма, включително полицейското и съдебното сътрудничество и обмена на информация и разузнавателни сведения, като например Решение 2005/671/ПВР на Съвета от 20 септември 2005 година относно обмена на информация и сътрудничеството по отношение на терористични престъпления (7), Рамково решение 2006/960/ПВР на Съвета от 18 декември 2006 година относно опростяване обмена на информация и сведения между правоприлагащите органи на държавите-членки на Европейския съюз (8), Решение 2008/615/ПВР на Съвета от 23 юни 2008 година за засилване на трансграничното сътрудничество, по-специално в борбата срещу тероризма и трансграничната престъпност (9) и Решение 2008/616/ПВР на Съвета от 23 юни 2008 година (10) за изпълнение на Решение 2008/615/ПВР,

като взе предвид съществуващите и предвидените бази данни на ЕС като например Шенгенската информационна система, Евродак и Визовата информационна система, мерките, свързани със събирането на биометрични данни като например използваните за разрешения за пребиваване и паспорти, както и съобщението на Комисията от 30 ноември 2006 г., озаглавено „Укрепване на управлението на южните морски граници на Европейския съюз“ (СОМ(2006)0733) относно създаването на мрежа за постоянно наблюдение на бреговете за външните южни морски граници и също така предложените проекти за наблюдение като например EUROSUR (Европейска система за наблюдение на границите),

като взе предвид предложението за създаване на „електронни граници“, както се посочва в съобщението на Комисията от 13 февруари 2008 г., озаглавено „Подготовка на следващите стъпки в управлението на границите в Европейския съюз“, с което се предлага интегрираното управление на границите, предвиждащо създаването на автоматизиран граничен контрол, включително програма за регистрирани пътници, и система влизане/излизане (COM (2008)0069),

като взе предвид споразумението между Европейския съюз и Съединените американски щати относно обработка и предаване на данни от досиетата на пътниците (PNR) от въздушни превозвачи на Министерството на вътрешната сигурност (DHS) на Съединените щати (Споразумение PNR от 2007 г.) (11), предложението за рамково решение на Съвета за използване на досиетата на пътниците (PNR) за целите на правоприлагането ((COM (2007)0654), както и становищата относно това предложение на Агенцията на Европейския съюз за основните права (Агенция за основните права), Европейския надзорен орган по защита на данните и работната група по член 29 и работната група по полицейско и съдебно сътрудничество,

като взе предвид съответната национална практика като например решението на германския Конституционен съд относно polizeiliche präventive Rasterfahndung (12) , решението на Камарата на лордовете на Обединено кралство за чешките роми (13) и практиката на Европейския съд по правата на човека, по-специално Timishev срещу Русия (14) , Nachova и други срещу България (15) , D.H и други срещу Чешката република (16) и S. и Marper срещу Обединеното кралство (17) , както и на Съда на Европейските общности, по-специално Huber срещу Германия (18) ,

като взе предвид доклада на специалния докладчик на ООН за утвърждаване и защита на човешките права и основните свободи в процеса на противодействие на тероризма Martin Scheinin (19), документа „Защита на правото на личен живот в борбата срещу тероризма“ на Thomas Hammarberg (20), комисар по правата на човека в Съвета на Европа, препоръките за обща политика №8 относно борбата с расизма едновременно с борбата с тероризма (21) и № 11 за борба срещу расизма и расовата дискриминация в рамките на полицейската дейност (22) на Европейска комисия срещу расизма и нетърпимостта на Съвета на Европа и доклада относно „Етническо профилиране“, изготвен от мрежата на ЕС от независими експерти по основните права (23),

като взе предвид член 114, параграф 3, и член 90 от своя Правилник,

като взе предвид доклада на Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи и становището на Комисията по външни работи (A6-0222/2009).

А. като има предвид, че държавите-членки използват все повече нови технологии чрез програми и системи, включващи придобиване, използване, запазване или обмен на информация за лицата, като средство за борба с тероризма или в отговор на други заплахи в контекста на борба срещу престъпността;

Б. като има предвид необходимостта от приемане, на европейско равнище, на ясно определение на профилирането, отчитайки специфичната цел, която преследва; като има предвид, че профилирането е техника на разследване, която новите технологии са направили възможна и която се използва обикновено в търговския сектор, но понастоящем се използва все повече като инструмент за правоприлагане, особено за разкриване и предотвратяване на престъпления и в контекста на граничен контрол;

В. като има предвид, че практиката на профилиране, което често се извършва чрез автоматично извличане на данни, съдържащи се в компютър, заслужава да бъде разгледана и подложена на политически дебат, при положение, че се отклонява от общото правило, според което решенията в областта на правоприлагането следва да се основават на поведението на отделните лица; като има предвид, че профилирането е техника на разследване, при която от различни източници се взема информация за хора, която може да включва етническа и расова принадлежност, националност и религия, като основа на опит за определяне на самоличността и евентуално предприемане на запретителни мерки срещу лица, които могат да бъдат заподозрени като престъпници и терористи, и може да се дефинира по следния начин: „систематичното свързване на набори от физически, поведенчески или психологически характеристики с особени престъпления и използването им като основа за вземане на решения в областта на правоприлагането (24) “ или изясняване на връзката между извличане на информация и профилиране: „техника, чрез която набор от характеристики на отделна класа хора се заключава от минал опит и се търси притежаването на данни за лица със сходност, близка до този набор от характеристики (25) “;

Г. като има предвид, че етническото профилиране, което се извършва особено на расова или етническа основа и по този начин създава сериозна загриженост във връзка с конфликт със стандартите за недискриминация, може да се дефинира по следния начин: „практиката да се използват систематично расовата принадлежност, етническият произход, религиозната принадлежност или националният произход като единствен фактор или като един от няколко фактора при вземането за решения в областта на правоприлагането, независимо дали въпросните лица са били идентифицирани с помощта на автоматизирани средства (26) “ или „използването без обективни и разумни причини на основания като раса, цвят на кожата, език, религия, националност и национален или етнически произход в дейността на полицията с цел контрол, наблюдение или разследване (27) “;

Д. като има предвид, че прифилирането чрез извличане на данни или полицейски практики и други средства, все повече се използва като инструмент за правоприлагане и граничен контрол, като не се обръща достатъчно внимание на оценката на неговата ефективност и разработването и прилагането на правни предпазни марки за гарантиране на спазването на правото на неприкосновеност на личния живот и избягването на дискриминация;

Е. като има предвид, че профилите могат да бъдат: i) описателни, когато се основават на свидетелски показания и друга информация за извършителите или характеристиките на престъпленията, които са били извършени, и по този начин се подпомага задържането на определени заподозрени или разкриването на настоящи престъпни дейности, които следват същия модел; или ii) прогнозни, когато установяват съотношение между видими променливи величини от минали събития и текущи данни и сведения с оглед да се направи заключение, за което се счита, че разкрива лица, които може да бъдат замесени в бъдеще или все още неустановено престъпление (28);

Ж. като има предвид, че при извличането на данни и профилирането се губи границата между допустим целенасочен контрол и съмнителен цялостен контрол, при който данните се събират, защото са от полза, а не с определена цел, като това потенциално е равнозначно на противозаконна намеса в личния живот;

З. като има предвид, че необоснованото ограничаване на пътуванията и интрузивните практики при упражняване на контрол могат да окажат отрицателно влияние върху икономическия, научния, културния и социалния обмен с трети страни; съответно подчертава значението на свеждането до минимум на риска от подлагане на определени групи, общности и националности на дискриминационни практики или мерки, които не са обективно оправдани;

И. като има предвид, че съществува опасност невинни хора да бъдат обект на произволни спирания, разпити, ограничения за пътуване, наблюдение или сигнали относно безопасността поради информация, прибавена към профила им от държавно длъжностно лице, и че ако информацията не бъде заличена навреме, това би могло да доведе посредством обмена на данни и взаимното признаване на решения до откази на визи, на допускане за пътуване или преминаване на граници, поставяне в списъци с лица, подлежащи на наблюдение, включване в бази данни, забрана за работа или извършване на банкови операции, арестуване или лишаване от свобода или друг вид отнемане на права, като всички те могат да бъдат без възстановяване;

Й. като има предвид, че правоприлагането трябва винаги да се извършва при зачитане на основните права, включително правото на личен и семеен живот, защитата на личните данни и недискриминацията; тясното международно сътрудничество е от първа необходимост в борбата срещу тероризма и тежките престъпления, но то трябва да е в съответствие с международното законодателство, както и с европейските стандарти и ценности относно равното третиране и подходяща правна защита, не на последно място по начин, че ЕС да не подрони доверието, с което разполага, като защитник на правата на човека в рамките на своите граници и на международно равнище;

К. като има предвид, че ЕС следва да избягва подходи на разследване, които ненужно могат да навредят на дипломатическите отношения, да затруднят такова международно сътрудничество или да подкопаят имиджа му пред света и доверието в него като защитник на международното право; като има предвид, че европейските стандарти за равно третиране, недискриминация и правна защита следва да продължат да служат за пример;

Л. като има предвид, че двата вида профилиране - описателно и прогнозно, могат да бъдат справедливи инструменти за разследване, ако се основават на специфична, надеждна и подходяща информация за разлика от неизпитани обобщения, основани на стереотипи, и ако действията, предприети въз основа на подобни профили съответстват на законните тестове за необходимост и пропорционалност; като има предвид, че при отсъствие на адекватни правни ограничения и гаранции по отношение на използването на данни относно етническия произход, расовата, религиозната и политическата принадлежност и националността, съществува значителен риск профилирането да води до дискриминационни практики;

М. като има предвид насоките в Европейския кодекс за полицейска етика, в резултат на които „полицейските разследвания се основават най-малко на основателно съмнение за съществуващо или възможно нарушение или престъпление“, и като има предвид, че се твърди, че вероятност за нарушение на правата на човека (29), застрашаващо хората и обществото като цяло, възниква при липсата на подобно основателно съмнение, когато профилирането се основава на стереотипи или предубеждение;

Н. като има предвид, че прогнозното профилиране, при което се използват общи профили, разработени чрез кръстосано съпоставяне на бази данни и което отразява неизпитани обобщения или модели на поведение, за които се счита, че е вероятно да посочват извършването на някакво бъдещо или все още неустановено престъпление или терористичен акт, поражда сериозна загриженост относно неприкосновеността на личния живот и може да представлява пречка за зачитането на правото на личен живот в съответствие с член 8 от ЕКЗПЧОС и член 7 от Хартата (30);

О. като има предвид, че съдебната практика на Европейския съд по правата на човека ясно посочва, че дерогации от член 8, параграф 2 от ЕКЗПЧОС се позволяват единствено ако са в съответствие със законодателството и са необходими в едно демократично общество (31), както се потвърждава в скорошното му решение по горепосоченото дело S. и Marper срещу Обединеното кралство, в което, според Съда „поголовните и безразборни(…) правомощия за запазване на отпечатъци от пръсти, клетъчни проби, и ДНК профили на лица, заподозрени, но неосъдени за правонарушения“ представляват нарушение на член 8 от ЕКЗПЧОС;

П. като има предвид, че горепосоченото съдебно решение на Европейския съд по правата на човека по случая S. и Marper срещу Обединеното кралство относно „риск от заклеймяване“ поради факта, че лица, които не са осъдени за никакво правонарушение, са третирани по същия начин като осъдени престъпници в базата данни ДНК на Обединеното кралство, трябва също така да повдигне въпросите за законността на операции, свързани с профилирането, които се основават на обработване на лични данни на лица, които според съдилищата не са виновни (32);

Р. като има предвид, че програмата Rasterfahndung, в рамките на която органите на германската полиция събраха лични досиета от обществени и частни бази данни на лица от мъжки пол на възраст между 18 и 40 години, настоящи или бивши студенти, за които се предполагаше, че са мюсюлмани, при (неуспешен) опит за установяване на самоличността на заподозрени в тероризъм лица, беше счетена за противоконституционна от германския Конституционен съд в горепосоченото постановление, определило извличането на информация за незаконна намеса в личните данни и личния живот, която не може да бъде оправдана като отговор на обща заплаха от вида, който съществува непрекъснато след терористичните атаки на 11 септември 2001 г., а налага доказване на „конкретна опасност“ като например подготовка или извършване на терористични атаки;

С. като има предвид, че ползата от извличането на информация и профилирането беше поставена под съмнение в различни американски проучвания, сред които: i) проучване на Cato Institute, в което се отбелязва: „макар че извличането на информация има много полезни приложения, то не е много подходящо за проблема, свързан с откриването на терористи. Би било неуместно, ако извличането на данни за откриване на терористи се използваше в рамките на националната сигурност, правоприлагането и сферите на технологията, защото преследването на тази употреба на извличането на данни би изхарчило доларите на данъкоплатците, нарушило без да е необходимо неприкосновеността на личния живот и гражданските свободи и би насочило в погрешна посока ценното време и енергия на мъжете и жените от общността на националната сигурност (33)„; ii) В проучване на Националния съвет за научно-изследователска дейност на САЩ относно извличането на информация и технологиите за наблюдение на поведението, проведено за Министерството на вътрешната сигурност се прави заключението, че: „автоматизираното установяване на самоличността на терористи чрез извличане на данни не е нито приемливо като цел, нито желателно като цел на усилия за развитие на технологията (34)“;

Т. като има предвид, че ефективността на извличането на информация е намалена поради проблематиката, свързана с „търсенето на игла в купа сено“ или по-точно аналитиците трябва да „прецеждат“ информация сред огромно количество налични данни; че „пръстовите отпечатъци“, оставени от миролюбиви граждани са дори повече от тези на престъпниците и терористите, които полагат значителни усилия за прикриване на самоличността си; и че съществуват значителен брой „фалшивите положителни резултати“, посредством които не само съвсем невинни хора попадат под подозрение, като това води до възможно накърняване на личната неприкосновеност, но междувременно самоличността на действителни заподозрени остава неразкрита;

У. като има предвид, че обратният проблем се състои във възможността да бъдат пропуснати извършители, които не съответстват на профила, като пример за това е главният отговорен за бомбените атентати на 7 юли 2005 г. в Лондон, който „стана известен на разузнавателните служби като съучастник на други хора, заподозрени за участие в терористичен бомбен заговор … но … не е бил преследван, защото не е поставил достатъчно отметки в профила на заподозрения в тероризъм отпреди юли 2005 г.“ (35);

Ф. като има предвид, че профилирането, което нарушава добрите общностни отношения и отдалечава някои общности от сътрудничеството с агенциите за правоприлагане би имало обратен резултат при ограничаването на събирането на информация и провеждането на ефективни действия срещу престъпленията и тероризма (36);

Х. като има предвид, че резултатното събиране на информация относно особени заподозрени и проследяването на специфични инициативи е най-добрият подход за разкриване и предотвратяване на тероризма и като допълнение на това, случайни проверки и контрол, които засягат всички еднакво и е невъзможно терористите да избегнат, могат да бъдат по-ефективни от профилирането при превантивните усилия в борбата срещу тероризма (37);

Ц. като има предвид, че използването на етническия произход, националния произход или религиозната принадлежност в разследвания, свързани с правоприлагане, не е изключено, при условие, че е в съответствие със стандартите за недискриминация, включително член 14 от ЕКЗПЧОС, но трябва да издържи сериозни тестове за ефективност, необходимост и пропорционалност, ако ще включва допустимо различие при третирането, което не е дискриминация;

Ч. като има предвид, че профилирането въз основа на стереотипни предположения може да изостри сред широката общественост враждебни и ксенофобски отношения към хора с определен етнически или национален произход или религиозна принадлежност (38);

Ш. като има предвид, че съдебната практика на Европейския съд по правата на човека е установила, че ако расата е единственото основание за действие в областта на правоприлагането, в случая се касае за забранена дискриминация (39); като има предвид, че на практика не винаги е ясно дали расовата или етническата принадлежност са единствено или решаващо основание за това и често преобладаващото значение на тези фактори се вижда ясно, само когато моделите на практиката на правоприлагане се анализират;

Щ. като има предвид, че докато не съществува международен или европейски стандарт, който изрично забранява „етническото профилиране“, съдебната практика на Европейския съд по правата на човека би предложила заключението, Международна конвенция за премахване на всички форми на расова дискриминация и Европейската комисия за борба с расизма и нетолерантността (ECRI) да изяснят, че подобна практика нарушава забраната срещу дискриминацията (40);

АА. като има предвид, че програмата за действие, приета на Световната конференция срещу расизма през 2000 г. настоятелно призова държавите да създадат, приложат и приведат в действие ефективни мерки за премахване на „профилиране въз основа на расова принадлежност (41)“; като има предвид, че Европейската комисия за борба с расизма и нетолерантността (ECRI) в горепосочената Препоръка № 8 относно „Борбата с расизма едновременно с борбата с тероризма“ поиска от правителствата да гарантират, че от законодателството и разпоредбите в областта на правоприлагането или от прилагането им няма да последва дискриминация; и като има предвид, че мрежата от независими експерти по основните права в ЕС вярва, че профилите на терористи въз основа на характеристики като националност, възраст или място на раждане „представляват основен риск от дискриминация“ (42);

АБ. като има предвид, че съществува необходимост от изчерпателна оценка на практиките на разследване и системите за обработка на данни в рамките на ЕС и държавите-членки, които използват или предлагат основите на техниките за профилиране, с оглед гарантиране на пълно съответствие с националните, европейските и международните правни задължения и избягване на необосновано дискриминационно или нарушаващо личната неприкосновеност въздействие;

АВ. като има предвид, че следните насоки следва да бъдат прилагани за подобни действия и като има предвид, че се налага използването на комбинация от всички тези видове защита с оглед предоставяне на пълна и ефективна защита,

1. Отправя следните препоръки към Съвета: а) всяко обработване на лични данни за целите на правоприлагането и борбата с тероризма следва да се основава на публикувани законни правила, поставящи ограничения, свързани с използването, които са ясни, специфични и обвързващи, и да бъде подложено на щателен и ефективен контрол от страна на независими органи по защита на данните и на строги наказания в случай на нарушаване на тези правила; цялостното съхраняване на данни с мотив предпазливост е непропорционално по отношение на основните изисквания за ефективна борба срещу тероризма; б) следва да бъде създадена правна рамка, предоставяща ясно определение за профилирането, независимо дали е автоматично извличане на компютърни данни или по друг начин, с оглед установяване на ясни правила относно законосъобразното използване и определянето на граници; необходимо е също така да се включат необходимите гаранции за защита на личните данни на лицата и механизми за установяване на отговорност; в) събирането и запазването на лични данни и използването на техники за профилиране по отношение на лица, които не са заподозрени в определено престъпление или заплаха, следва да бъде предмет на особено точни тестове за „необходимост“ и „пропорционалност“; г) фактическите и разузнавателните данни и данните относно различни категории субекти на данни, следва да бъдат ясно разграничени; д) достъпът до полицейски досиета и досиета на тайните служби следва да бъде разрешаван след разглеждане на всеки отделен случай, за определени цели, и следва да бъде под контрола на съдебните органи в държавите-членки; е) дейностите, свързани с профилиране, не следва да се отклоняват от целенасочените полицейски дейности на държавите-членки в областта на разследването, а рестриктивното законодателство в областта на профилирането не следва да пречи на основателния достъп до бази данни като част от подобни целенасочени разследвания; ж) следва да съществува срок, в който личната информация може да се запазва; з) статистическите данни, свързани с етническата принадлежност, са основен инструмент, който позволява разкриване на практики, свързани с правоприлагането, насочени по прекомерен, неоправдан и необоснован начин към етническите малцинства; създаването на висок стандарт за защита на лични данни (данни, свързани с лице, чиято самоличност може да се установи) следователно не изключва произвеждането на анонимни статистически данни, съдържащи променливи величини относно етническа и расова принадлежност, религиозна принадлежност или национален произход, необходими за установяване на дискриминация при практиките, свързани с правоприлагането; следва от работната група по член 29 да бъде поискано да изготви насоки по този въпрос; и) следва да бъде забранено събирането на данни за лица единствено въз основа на това, че имат особен расов или етнически произход, религиозни убеждения, сексуална ориентация или поведение, политически възгледи или са членове на особени движения или организации, които не са забранени от закона; необходимо е да бъдат установени предпазни мерки по отношение на защитата и процедури за обжалване срещу дискриминационно използване на инструменти за правоприлагане; й) следва да бъде разрешено на частните и обществени организации да могат да разчитат на компютри при вземането на решения без контрол от страна на хора относно лица единствено в изключителни случаи и при строги предпазни мерки; к) следва да съществуват строги предпазни мерки, установени от законодателството, които гарантират подходяща и ефективна съдебна и парламентарна проверка на дейностите на полицията и тайните служби, включително дейностите им, свързани с борбата с тероризма; л) предвид възможните последствия за хората, процедурите за обезщетение следва да бъдат ефективни и достъпни, като се предоставя ясна информация на субектите на данни относно приложимите процедури, както и относно правото на достъп и коригиране; м) следва да бъде установен набор от критерии за оценяване на ефективността, законността и съгласуваността на всички дейности, свързани с профилирането, с ценностите на Европейския съюз; съществуващото и предложеното законодателство на ЕС, свързано с използването на профилиране, следва да бъде преразгледано с цел установяване дали то отговаря на правните изисквания на европейското право и на международните договори; и ако е необходимо, следва да се обсъди правна реформа на ЕС, с оглед изработване на обвързващи правила, които предотвратяват всякакъв вид нарушаване на основните права, като се взема предвид очакваната препоръка на Съвета на Европа относно профилирането; н) следва да се направи проучване до каква степен Директива 2000/43/ЕО забранява или регулира мерките и практиките, свързани с профилирането, и да се обмисли реформа с оглед премахване на изключването на летища и пристанища от приложното й поле; о) Съветът следва да възложи провеждането на проучване, основано на съответната рамка и действащите практики, под отговорността на Комисията, при консултиране на Агенцията за основните права и Европейския надзорен орган по защита на данните по целесъобразност, и при консултиране на органите за правоприлагане и разузнавателните агенции, обхващащо съществуващото или възможно прилагане на техниките за профилиране, тяхната ефективност за определяне на самоличността на заподозрени и съвместимостта им с гражданските свободи, правата на човека и изискванията, свързани с неприкосновеността на личния живот; държавите-членки следва да бъдат призовани да предоставят данни относно практиката на „спиране и претърсване“, както и други намеси, които са резултат от техниките за профилиране;

2. Възлага на своя председател да предаде настоящата препоръка на Съвета и, за сведение, на Комисията., както и на правителствата и парламентите на държавите-членки.

(1) Приета от Комитета на министрите на 17 септември 1987 г. на 410-то заседание на заместник-министрите.

(2) Приета от Комитета на министрите на 30 септември 1997 г. на 602-то заседание на заместник-министрите.

(3) Приета от Комитета на министрите на 19 септември 2001 г. на 765-то заседание на заместник-министрите.

(4) ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр.31.

(5) ОВ L 350, 30.12.2008 г., стр. 60.

(6) ОВ L 180, 19.7.2000 г., стр. 22.

(7) ОВ L 253, 29.9.2005 г., стр. 22.

(8) ОВ L 386, 29.12.2006 г., стр. 89.

(9) ОВ L 210, 6.8.2008 г., стр. 1.

(10) ОВ L 210, 6.8.2008 г., стр. 12.

(11) ОВ L 204, 4.8.2007 г., стр. 18.

(12) Решение на германския Конституционен съд, BVerfG, 1 BvR 518/02 от 4.4.2006 г., Absatz-Nr. (1-184).

(13) Камара на Лордовете, 9 декември 2004 г., R v. Immigration Office at Prague Airport and another (Respondents) ex parte European Roma Rights Centre and other (Appellants) [2004], UKHL 55, параграф 101.

(14) Timishev срещу Русия,13 декември 2005, № 55762/00 и 55974/00, ECHR 2005-XII.

(15) Nachova и други срещу България [GC], 26 февруари 2004 г., № 43577/98 и 43579/98, ECHR 2005-VII.

(16) D.H. и други срещу Чешката република, 13 ноември 2007 г., № 57325/00.

(17) S. и Marper срещу Обединеното кралство, 4 декември 2008 г., № 30562/04 и 30566/04.

(18) Решение от 16 декември 2008 г., дело C-524/06, все още непубликувано в Сборника съдебна практика.

(19) Документ на ООН A/HRC/4/26, 29 януари 2007 г.

(20) CommDH/Issue Paper (2008)3, Страсбург, 17 ноември 2008 г.

(21) CRI (2004) 26, прието на 17 март 2004 г.

(22) CRI (2007) 39, прието на 29 юни 2007 г.

(23) CFR-CDF, становище 4.2006 г., на разположение на http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.

(24) Становище на Агенцията на Европейския съюз за основните права от 28 октомври 2008 г. относно предложение за рамково решение на Съвета относно използване на данни от досиетата на пътниците (PNR) за целите на правоприлагането, параграф 35.

(25) Доклад на Камарата на Лордовете: Clarke R, Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance, 1993, para 33, footnote 41.

(26) De Schutter, Oliver и Ringelheim, Julie (2008), „Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law“, Modern Law Review, 71(3):358-384

(27) Европейска комисия срещу расизма и нетърпимостта Обща политическа препоръка № 11, параграф 1.

(28) Доклад на специалния докладчик на ООН за утвърждаване и защита на човешките права и основните свободи в процеса на противодействие на тероризма, параграф 33.

(29) Idem. параграф 33. Вж. също доклада относно „Етническо профилиране“ на ЕС. Мрежа от независими експерти по основните права, стр. 9-13.

(30) Становище на Европейската агенция за основните права от 28 октомври 2008 г. относно предложението за рамково решение на Съвета относно използването на данни от досиетата на пътниците (PNR) за целите на правоприлагането, параграф 4.

(31) За кратък преглед на съответната съдебна практика, вж. E. Brouwer, Към европейска система за досиетата на пътниците?, Проучване, проведено от Тематичния отдел по граждански права и конституционни въпроси на Европейския парламент, документ PE 410.649, януари 2009 г., параграф 5, стр.16-17.

(32) Решение на Европейския съд по правата на човека по делото S. и Marper срещу Обединеното кралство, параграф 125.

(33) Cato Institute Policy Analysis № 584, 11 декември 2006 г., „Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining„ от Jeff Jonas и Jim Harper.

(34) Защита на личната неприкосновеност в борбата срещу тероризма: Рамка за оценка на програмата. Рамка за оценка на програмата. Свободно достъпно административно резюме на разположение на http://www.nap.edu/catalog/12452.html, страница 4.

(35) „Detectives draw up new brief in hunt for radicals“, The Times, 28 декември 2005 г.

(36) Доклад на специалния докладчик на ООН за утвърждаване и защита на човешките права и основните свободи в процеса на противодействие на тероризма, параграф 62.

(37) Idem, параграф 61.

(38) Idem, параграф 40.

(39) Решение на Европейския съд по правата на човека по делото Timishev срещу Русия, горепосочено.

(40) Становище на Европейската агенция за основните права от 28 октомври 2008 г. относно Рамковото решение на Съвета относно използване на данни от досиетата на пътниците (PNR) за целите на правоприлагането, параграф 39.

(41) Доклад на Световната конференция срещу расизма, расовата дискриминация, ксенофобията и свързаната с тях нетърпимост, (A/CONF.189/12), програма за действие, параграф 72.

(42) Мрежата на независимите експерти относно основните права „Балансът между свободата и сигурността в отговора на терористичните заплахи, даден от Европейския съюз и държавите-членки“ (2003), стр. 21.