BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ  
Брюксел , 13.6.2013 г. 
COM(2013) 343 final 
  
Проектопредложение  за 
 
ДИРЕКТИВА  НА СЪВЕТА  
за изменение  на Директива  2009/71/ ЕВРАТОМ  за установяване  на общностна  
рамка  за ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации  
 
Проект , представен  по член  31 от договора  за Евратом  за мнение  от Европейския  
икономически  и социален  комитет  
{SWD(2013) 199 final} 
{SWD(2013) 200 final} 
{SWD(2013) 201 final}  
 
2 
 ОБЯСНИТЕЛЕН  МЕМОРАНДУМ  
1. КОНТЕКСТ  НА  ПРЕДЛОЖЕНИЕТО  
1.1. общ контекст  
Аварията  в ядрената  централа  Фукушима -1 през 2011 г. доведе  до значителни  
екологични , икономически  и социални  вреди , и породи  безпокойства  за възможни  
последици  за здравето  на засегнатото  население  в Япония . Въпреки  че бе предизвикано  
от земетресение  и цунами  със значителна  сила , разследванията  на причините  за 
аварията  показаха , че съвместното  въздействие  на редица  предвидими  фактори  е 
предизвикало  катастрофални  последици . Анализът  на ядрената  авария  във Фукушима  
показва  наличието  на значими  и често  срещащи  се технически  проблеми , както  и 
повтарящи  се институционални  провали , подобни  на вече разгледаните  при оценките  
на авариите  в централите  в Три Майл  Айлънд  и Чернобил .  Тази  нова  ядрена  авария  
още веднъж  подкопа  общественото  доверие  в безопасността  на ядрената  енергетика ; 
при това в момент , когато  използването  на ядрената  енергия  се обсъжда  като възможен  
вариант  за задоволяване  на глобалните  потребности  от енергия  по устойчиво  развит  
начин .  
Ядрената  авария  във Фукушима  отново  насочи  вниманието  в ЕС и по целия  свят към 
първостепенното  значение  на осигуряването  на най-високи  равнища  на ядрена  
безопасност . 
Понастоящем  от ядрена  енергия  се произвежда  близо  30 % от електроенергията  в ЕС, 
което  представлява  около  две трети  от нисковъглеродното  електропроизводство . В ЕС 
има 132 работещи  реактора  — около  една  трета  от общо  437 работещи  
електроенергийни  реактора  в света . Много  от ядрените  централи  в ЕС са изградени  
преди  три до четири  десетилетия  и се базират  на проекти  и разпоредби  за безопасност , 
които  оттогава  насам  непрекъснато  са актуализирани .  
Ядрената  безопасност  има изключително  значение  за ЕС и за хората . Въздействията  на 
ядрените  аварии  прехвърлят  държавните  граници  и могат  да породят  потенциални  
вредни  последици  за здравето  на работниците  и гражданите , както  и да имат  голямо  
икономическо  отражение . Ето защо  от съществено  значение  за обществото  и 
икономиката  е да бъде  намален  рискът  от ядрена  авария  в държава  членка  на ЕС, чрез 
прилагане  на високи  стандарти  за ядрена  безопасност  и гарантиране  на високо  качество  
на регулаторния  надзор .  
Като  последица  от ядрената  авария  във Фукушима , ЕС реагира  незабавно . 
Въз основа  на мандат , възложен  от Европейския  съвет  на заседанието  му на 24—
25 март  2011 г.1, Европейската  комисия , съвместно  с Групата  на европейските  
регулатори  в областта  на ядрената  безопасност  (ENSREG), организираха  в рамките  на 
целия  ЕС комплексни  оценки  на риска  и безопасността  на ядрените  централи  (така 
наречените  „стрес  тестове “). Стрес  тестовете  бяха  дефинирани  като целенасочена  
оценка  на запасите  по безопасност  на АЕЦ  в светлината  на събитията  във Фукушима  
                                                 
1 Заключения  на Европейския  съвет  EUCO 10/1/11  
 
3 
 при екстремни  природни  бедствия , излагащи  на риск  функциите  за безопасност  на 
централите . В тези оценки  участваха  всичките  четиринадесет  държави  членки  на ЕС, в 
които  работят  ядрени  централи2 плюс  Литва3 . Швейцария , Украйна  и Хърватия  също  
участваха  изцяло  в европейските  стрес  тестове  и процеса  на партньорска  проверка , а 
други  съседни  държави  (например  Турция , Беларус  и Армения ), които  се съгласиха  да 
използват  същата  методика , работят  в рамките  на различни  времеви  графици . Стрес  
тестовете  започнаха  в 2011 г. със самооценки , направени  от операторите  на ядрените  
централи , както  и изготвянето  на национални  доклади  от националните  регулатори . 
Предварителните  констатации  бяха  представени  в ноември  2011 г. в Съобщението  на 
Комисията  относно  междинния  доклад  за стрес  тестовете4, след  което  през периода  от 
януари  до април  2012 г. бе проведен  широкообхватен  процес  на партньорска  проверка  в 
ЕС. Съветът  на ENSREG за партньорска  проверка  (ENSREG Peer Review Board) 
подготви  обзорен  доклад5 , който  бе утвърден  от ENSREG. Също  така, в ENSREG бе 
постигнато  съгласие  за План  за действие6, чрез който  да се проследи  прилагането  на 
препоръките  от партньорските  проверки . През  октомври  2012 г. Комисията  публикува  
Съобщение  относно  окончателния  доклад  за стрес  тестовете7. Понастоящем , в 
съответствие  с изискванията  на плана  за действие  на ENSREG, са изготвени  
национални  планове  за действие8 във връзка  с поуките  след  аварията  във Фукушима  и 
препоръките  на партньорските  проверки  при стрес  тестовете , като съдържанието  и 
степента  на изпълнение  на тези национални  планове  за действие  бяха  разгледани  в 
рамките  на семинар , проведен  през април  2013 г.  Обобщеният  доклад  от семинара  
предстои  да бъде  представен  на Втората  конференция  на ENSREG по ядрената  
безопасност  в Европа9, която  ще се проведе  през 2013 г. Като  следващо  начинание  по 
осигуряване  на подходящи  последващи  дейности  след  стрес  тестовете , Комисията  ще 
разработи , в тясно  сътрудничество  с ENSREG, консолидиран  доклад  за състоянието  на 
прилагането  на препоръките  от стрес  тестовете , за който  се предвижда  да бъде  
публикуван  през юни 2014 г. и да бъде  предаден  на Европейския  съвет .  
В законодателната  област  Европейската  комисия  получи  през март  2011 г. ясен  мандат  
от Европейския  съвет  „да преразгледа  съществуващата  правна  и регулаторна  рамка  за 
безопасността  на ядрените  инсталации “ и да предложи  евентуални  подобрения , които  
биха  били  необходими .  
Европейският  парламент  също  насърчи  провеждането  на преразглеждане  на 
нормативната  уредба . В своята  резолюция  от 2011 г. относно  приоритетите  в областта  
                                                 
2 Белгия , България , Чешката  република , Финландия , Франция , Германия , Унгария , Нидерландия , 
Румъния , Словашката  република , Словения , Испания , Швеция , Обединеното  кралство  
3 АЕЦ  „Игналина “ е в процес  на извеждане  от експлоатация  
4 COM (2011) 784 окончателен . 
5 Peer review Report – Stress Tests performed on European nuclear power plants  ( Доклад  за 
партньорска  проверка  — Стрес  тестове , проведени  в европейските  ядрени  централи ), 
www.ensreg.eu  
6 ENSREG Action Plan regarding the follow-up of the peer-review of the stress tests performed on 
European nuclear power plants ( План  за действие  на ENSREG във връзка  с дейностите , 
последващи  партньорската  проверка  при стрес  тестовете , проведени  на европейските  ядрени  
централи )  
7 COM(2012)571, 4.10.2012 г. 
8 17- те национални  планове  за действие  могат  да бъдат  намерени  в уеб сайта  на ENSREG: 
www.ensreg.eu  
9 http://www.ensreg.eu /ensreg-conferences  
 
4 
 на енергийната  инфраструктура  за периода  до 2020 г. и по-нататък10, Европейският  
парламент  декларира , че „бъдещите  законодателни  инициативи  за изграждане  на обща  
рамка  за ядрена  безопасност  са от съществено  значение  за непрекъснатото  подобряване  
на нормите  за безопасност  в Европа “.  Също  така, в своята  резолюция  от 2011 г. 
относно  Работната  програма  на Комисията  за 2012 г.11, Европейският  парламент  
отправи  призив  за „спешно  преразглеждане  на Директивата  за ядрената  безопасност  с 
оглед  засилване  на нейните  разпоредби , по-специално  като се вземат  предвид  
резултатите  от стрес  тестовете , проведени  след  аварията  във Фукушима “. По-наскоро , в 
резолюцията  си от 2013 г. относно  стрес  тестовете12, Европейският  парламент  призова  
преразглеждането  на нормативната  уредба  да бъде  „амбициозно  по своя характер “, 
включително  със значителни  подобрения  в някои  области , като например  „процедурите  
и рамките  за безопасност , по-специално  чрез определянето  и прилагането  на 
задължителни  стандарти  за ядрена  безопасност , които  отразяват  най-съвременните  
практики  в ЕС в техническо , регулаторно  и оперативно  отношение , както  и относно  
ролята  и ресурсите  на органите  за ядрено  регулиране , и по-специално  
[преразглеждането  на нормативната  уредба ] следва  да усили  тяхната  независимост , 
отвореност  и прозрачност , като същевременно  увеличи  значението  също  на 
мониторинга  и провеждането  на партньорски  проверки “. 
В своето  становище  от 2012 г. относно  Съобщението  на Европейската  комисия  за 
окончателния  доклад  за стрес  тестовете13, Европейският  икономически  и социален  
комитет  изрази  своята  подкрепа  за „намерението  на Комисията  да предприеме  
амбициозно  преразглеждане  на Директивата  за ядрената  безопасност “. 
В отговор  на предоставения  от Европейския  съвет  мандат  и на призивите  на другите  
европейски  институции  и органи , Комисията  организира  широкообхватен  процес  на 
анализ  и събиране  на мнения , за да определи  подходящите  области  и механизми  за 
законодателна  намеса . В този процес  бе включено  открито  обществено  обсъждане  
(проведено  онлайн  през периода  от декември  2011 г. до февруари  2012 г.), допълнено  с 
подробен  диалог  със заинтересовани  страни . 
Съобщенията  относно  стрес  тестовете , съответно  от 2011 и 2012 г., съдържат  някои  
индикации  за възможните  области  за подобрение  на законодателството .  В този 
контекст , във връзка  със съществуващата  Директива  2009/71/ Евратом  на Съвета  за 
установяване  на общността  рамка  за ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации14 
(наричана  по-долу  „Директива  относно  ядрената  безопасност “), във второто  от 
горепосочените  съобщения  са изтъкнати  областите  на процедурите  и рамките  за 
безопасност , ролята  и средствата  на ядрените  регулаторни  органи , както  и откритостта , 
прозрачността , мониторинга  и верифицирането .  
Също  така, службите  на Комисията  разработиха  през 2012 г. оценка  на въздействието , 
базираща  се на широк  спектър  от информационни  източници , и отчитаща  развитията  в 
ядената  област  в ЕС и в международен  план  в периода  след  аварията  във Фукушима . 
                                                 
10 P7_TA(2011)0318 
11 P7_TA(2011)0327 
12 P7_TA(2013)0089 
13 TEN/498 
14 ОВ L 172, 2.7.2009 г. 
 
5 
 На тази основа  бе разработено  проектопредложение  за изменение  на Директивата  
относно  ядрената  безопасност , като бяха  използвани  също  приносът  и експертните  
знания  и умения  на Групата  научни  експерти  по чл. 31 от Договора  за Евратом , както  и 
резултатите  от широкообхватна  консултация  с представители  на националните  ядрени  
регулаторни  органи , участващи  в ENSREG. 
1.2. Основания  и цели  на предложението  
Съществуващата  Директива  относно  ядрената  безопасност  представлява  ключово  
постижение . Но в духа  на принципа  за непрекъснато  подобрение  в областта  на ядрената  
безопасност , както  и във връзка  с намеренията  да бъдат  взети  предвид , inter alia , 
поуките  от ядрената  авария  във Фукушима  и резултатите  от последвалите  стрес  
тестове , се яви необходимост  да бъде  преразгледан  въпросът  доколко  съществуващите  
разпоредби  са достатъчни .  
Ядрената  авария  във Фукушима  показа , че добре  известните  поуки  от предишните  
аварии  от миналите  десетилетия  не са възприети  доброволно  от част от отрасъла  и не са 
наложени  в достатъчна  степен  от регулаторите  — дори  и в страна  като Япония , за която  
се смяташе , че има особено  високи  стандарти  на промишлена  и ядрена  безопасност .  
Поради  това е необходимо  по-задълбочено  разглеждане  на техническите  и 
организационните  въпроси , произтичащи  от анализа  на тази авария . 
Стрес  тестовете  в Европа  потвърдиха , че продължават  да съществуват  различия  между  
държавите  членки  по отношение  на осигуряването  на цялостно  и прозрачно  определяне  
и управление  на ключовите  въпроси  на безопасността . Също  така, стрес  тестовете  ясно  
показаха  ползите  от сътрудничеството  и координационните  механизми  между  всички  
участващи  страни , носещи  отговорност  за ядрената  безопасност , като например  
партньорските  проверки .  
Освен  това, по време  на публичните  срещи , проведени  в рамките  на стрес  тестовете , 
бяха  отправени  искания  за разширяване  на оценките  на организацията  на аварийната  
готовност  и действията  при аварии .  
По тези причини  Комисията  счита  за уместно  Директивата  относно  ядрената  
безопасност  да бъде  изменена , допълнена  и нейните  разпоредби  да бъдат  засилени , чрез 
съчетаване  на технически  подобрения  с по-широкообхватни  въпроси  от областта  на 
безопасността , като например  въпроси  във връзка  с управлението , прозрачността , 
вътрешната  аварийна  готовност  и действията  при аварии . 
Предлаганите  изменения  са насочени  към засилване  на регулаторната  рамка  в областта  
на ядрената  безопасност  в ЕС, по-специално  чрез: 
– Засилване  на ролята  и на реалната  независимост  на националните  
регулаторни  органи ; 
– Увеличаване  на прозрачността  по въпросите  на ядрената  безопасност ; 
– Укрепване  на съществуващите  принципи  и въвеждане  на нови  общи  цели  
и изисквания  за ядрена  безопасност , насочени  към специфични  
 
6 
 технически  въпроси  в рамките  на целия  жизнен  цикъл  на ядрените  
инсталации , по-специално  на ядрените  централи ; 
– Засилване  на мониторинга  и на обмяната  на опит  чрез създаване  на 
европейска  система  за партньорски  проверки ; 
– Създаване  на механизъм  за разработване  на хармонизирани  в рамките  на 
ЕС указания  за ядрена  безопасност . 
1.3. СЪЩЕСТВУВАЩО  ЗАКОНОДАТЕЛСТВО  НА ЕС В ОБЛАСТТА  НА 
ЯДРЕНАТА  БЕЗОПАСНОСТ  
След  като бе официално  признато  от Съда  на ЕС (по Дело  29/9915) наличието  на 
вътрешно  присъща  връзка  между  радиационната  защита  и ядрената  безопасност  и, по 
този начин , бе призната  компетентността  на Общността  Евратом  да издава  
законодателни  актове  в областта  на ядрената  безопасност , първият  подобен  
инструмент , обхващащ  цялата  територия  на ЕС и имащ  правно  обвързващ  характер , е 
Директивата  относно  ядрената  безопасност16. С директивата  бе въведена  правно  
обвързваща  рамка , базираща  се на признати  и принципи  и задължения  по основните  
международни  инструменти  в тази област , а именно  Конвенцията  за ядрена  
безопасност17 и Основните  принципи  за безопасност18, формулирани  от 
Международната  агенция  за атомна  енергия  (МААЕ ).  
1.4. Съгласуваност  с други  политики  
Поради  факта , че неговата  крайна  цел е да осигурява  защита  на работниците  и на 
населението  от опасностите  от йонизиращите  лъчения , законодателството  на Евратом  в 
областта  на ядрената  безопасност  е свързано  главно  с нормативната  уредба  на 
Евратом  за радиационна  защита , чийто  основен  стълб  е Директивата  относно  
основните  норми  за безопасност19.  Не е възможно  да се постигне  защита  на 
работниците  и населението  от опасностите  на йонизиращите  лъчения  без да се 
контролират  потенциално  опасните  източници  на такива  лъчения . 
Ядрената  безопасност  има също  първостепенна  важност  за цялостното  
предотвратяване , готовност  и реагиране  в случай  на бедствия  в държавите  членки .  По 
този начин  Директивата  относно  ядрената  безопасност  е тясно  свързана  с Европейския  
механизъм  за гражданска  защита20, който  осигурява  рамка  за сътрудничество  в ЕС в 
                                                 
15 Решение  на Съда  на ЕС от 10 декември  2002 г. [2002] ECR I-11221 
16 Преди  нея бяха  приети  само  две правно  необвързващи  резолюции  на Съвета , съответно  от 22 
юли 1975 г. и 18 юни 1992 г., отнасящи  се за технологични  проблеми  във връзка  с ядрената  
безопасност . 
17 INFCIRC/449 от 5 юли 1994 г. 
18 IAEA Safety Standard Series no SF-1, 2006 ( поредица  Стандарти  за безопасност  на МААЕ , № SF-
1, 2006 г.) 
19 Директива  96/29/Евраторм  на Съвета  от 13 май 1996 г. относно  постановяване  на основните  
норми  на безопасност  за защита  на здравето  на работниците  и населението  срещу  опасностите , 
произтичащи  от йонизиращото  лъчение   
20 Предложение  на Комисията  за Решение  на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  
Механизъм  за гражданска  защита  на Съюза  (COM(2011) 934 окончателен ), предназначено  inter 
alia да замени  Решение  2007/779 на Съвета  от 8 ноември  2007 г. за създаване  на общностен  
механизъм  за гражданска  защита  (преработен  вариант ).  
 
7 
 тази област , включително  за действия  при радиационни  аварии  в или извън  границите  
на ЕС. 
1. РЕЗУЛТАТИ  ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ  СЪС  ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ  
СТРАНИ  И ОТ ОЦЕНКИТЕ  НА  ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
2.1. КонсултациИ  със заинтересованите  страни  
В периода  след  ядрената  авария  във Фукушима  Комисията  встъпи  в задълбочен  и 
прозрачен  процес  на провеждане  на диалог  с различни  заинтересовани  страни  и 
широката  общественост , включително  с организирането  на открито  обсъждане  в 
Интернет , в съответствие  със стандартите  на Комисията  за провеждане  на 
консултации21.  
В отговор  на общественото  обсъждане  в Интернет , при което  бяха  потърсени  мнения  
относно  засилването  на съществуващите  нормативни  изисквания  за ядрена  безопасност  
в рамките  на Евратом , бяха  получени  становища  от ядрени  регулаторни  органи , други  
публични  органи , дружества , неправителствени  организации , както  и от отделни  лица . 
Това  обсъждане  даде  възможност  да бъдат  проучени  широк  спектър  от становища  на 
заинтересовани  страни . Резултатите  от обсъждането  показват , че над 90 % от 
респондентите  потвърждават  важното  значение  на нормативната  уредба  на Евратом  в 
областта  на ядрената  безопасност , с която  се определят  общи  правила  за държавите  
членки  на ЕС, а 76 % изразяват  съгласие , че необходимо  да се засили  съществуващата  
нормативна  уредба  в тази област .   
Също  така, Комисията  получи  както  писмени , така и устно  изразени  по време  на срещи  
приноси  от различни  заинтересовани  страни , например  ядрени  регулаторни  органи , 
други  публични  органи , отделни  дружества , отраслови  асоциации  и неправителствени  
организации . Също  така, Комисията  организира  съвместно  с ENSREG конференции  и 
обществени  дебати  с участието  на широк  кръг  заинтересовани  страни , включително  и 
неправителствени  организации , които  бяха  посветени  на процеса , междинните  и 
крайните  резултати  от стрес  тестовете22.  
Бяха  консултирани  също  и европейските  социални  партньори  от Секторния  комитет  за 
социален  диалог  в областта  на електроенергетиката . В своите  отговори  социалните  
партньори  изтъкват  ролята  на нормативната  уредба  на Евратом  в областта  на ядрената  
безопасност  за определянето  на общи  правила  за държавите  членки .  
Специална  роля  бе отредена  на ENSREG, в която  са съсредоточени  уникални  експертни  
умения , тъй като в нея участват  високопоставени  представители  на националните  
ядрени  регулаторни  органи  от всички  държави  членки  на ЕС, включително  и от 
държавите , в които  няма  ядрени  инсталации . Получена  бе и бе взета  под внимание  
подробна  разработка , подготвена  от ENSREG.  
                                                 
21 COM(2002) 704 окончателен  
22 Например , Първата  конференция  на ENSREG от 28—29 юни 2011 г., посветената  на 
партньорските  проверки  конференция  на заинтересовани  страни , състояла  се на 
17 януари  2012 г., както  и общественият  дебат  относно  резултатите  от стрес  тестовете  и 
партньорските  проверки , проведен  на 8 май 2012 г.  Втората  конференция  на ENSREG е 
планирана  за юни 2013 г. 
 
8 
 И накрая , като част от процедурата  по Договора  за Евратом , Комисията  проведе  
консултация  и с Групата  от научни  експерти  по чл. 31 от посочения  договор . В своето  
становище  експертите  приветстваха  предложението  на Комисията  за изменение  на 
Директивата  относно  ядрената  безопасност  и направиха  редица  предложения  за 
засилване  на връзката  с нормативната  уредба  в областта  на радиационната  защита .  
2.2. Оценка  на въздействието  
През  2012 г. бе разработена  оценка  на въздействието . В документа  са анализирани  
предизвикателствата  във връзка  с осигуряването  на достатъчни  равнища  на ядрена  
безопасност  в ЕС.  Определени  са общите  и специфичните  цели  за засилване  на 
превантивната  дейност  и ограничаване  на последиците  от ядрени  аварии . Предложени  
са и са анализирани  няколко  варианта  за политика , като се започне  от запазване  на 
сегашното  положение  и се стигне  до провеждането  на по-дълбоки  реформи . Всеки  
вариант  е оценен  въз основа  на неговите  въздействия  по отношение  на безопасността , 
въздействията  му върху  околната  среда , както  и икономическите  и социални  
въздействия . 
2. ПРАВНИ  ЕЛЕМЕНТИ  НА  ПРЕДЛОЖЕНИЕТО  
3.1. Правно  основание  
Всяко  законодателно  изменение  следва  да надгражда  и подобрява  подхода , възприет  в 
сега действащата  Директива  относно  ядрената  безопасност . Следователно , правното  
основание  продължават  да са членове  31 и 32 от Договора  за Евратом .  
3.2. Субсидиарност  и пропорционалност  
Предложението  е насочено  към още по-голямо  засилване  на ролята  и значението  на 
компетентните  регулаторни  органи , тъй като е ясно  че само  силни  регулатори , 
разполагащи  с всички  необходими  правомощия  и гаранции  за независимост  биха  могли  
да упражняват  надзор  и да гарантират  безопасната  експлоатация  на ядрените  
инсталации  в ЕС. Насърчават  се тясното  сътрудничество  и обменът  на информация  
между  регулаторите , като се вземат  предвид  потенциалните  трансгранични  
въздействия , които  би могла  да има една  ядрена  авария .  
Като  се имат  предвид  големите  последствия  при ядрена  авария  и особено  обществената  
потребност  от информация  в такива  случаи , от съществено  значение  е подходът  за 
осигуряване  на прозрачност  в целия  ЕС. По този начин  може  да се гарантира , 
независимо  от държавните  граници , адекватно  информиране  на обществеността  по 
всички  въпроси  във връзка  с ядрената  безопасност . В такава  насока  са изменени  
съответните  съществуващи  разпоредби  в директивата . 
Стрес  тестовете  в Европа  потвърдиха , че не само  продължават  да съществуват  различия  
между  държавите  членки  по отношение  на осигуряването  на цялостно  и прозрачно  
определяне  и управление  на ключовите  въпроси  на безопасността , но че продължават  
да съществуват  и пропуски  в тази област . По тези причини  се предлага  засилване  на 
разпоредбите  на Директивата  относно  ядрената  безопасност , така че да бъде  включен  
набор  от споделени  цели , насочени  към хармонизиране  на подхода  за ядрена  
 
9 
 безопасност  в ЕС. Също  така, опитът  от ядрената  авария  във Фукушима  и ценните  
изводи , направени  въз основа  на стрес  тестовете , ясно  показват , че обменът  на 
информация  и партньорските  проверки  представляват  съществен  елемент  за 
осигуряване  на реално  и непрекъснато  прилагане  на всеки  един  режим  за безопасност .    
В съответствие  с принципа  на пропорционалност , предложеното  законодателно  
действие  не надхвърля  необходимото  за постигане  на поставените  цели . Освен  това, 
като се имат  предвид  различните  ситуации  в държавите  членки , е определен  гъвкав  и 
пропорционален  подход  по отношение  на степента  на приложимост . Определен  е 
механизъм  за съвместно  разработване  от държавите  членки  на отнасящи  се за целия  ЕС 
технически  указания , специално  съобразени  с принципа  на пропорционалност , като се 
използват  знанията  и практическият  опит  на регулаторните  експерти .  
Приложимостта  и обхватът  на разпоредбите  в предложението  варират  в зависимост  от 
вида  на ядрената  инсталация . Ето защо  държавите  членки  следва  при привеждането  в 
изпълнение  на тези разпоредби  да използват  пропорционален  подход , вземайки  
предвид  рисковете  при различните  видове  ядрени  инсталации . 
3.3. Правни  елементи  на предложението  
Предложението  се отнася  за въвеждането  на нови  и за засилване  на съществуващите  
разпоредби  на Директивата  относно  ядрената  безопасност , с общата  цел за 
непрекъснато  подобряване  на ядрената  безопасност  и на нейното  регулиране  на 
равнището  на ЕС. По-долу  е дадена  конкретна  информация  за основните  предлагани  
изменения  на Директивата  относно  ядрената  безопасност . 
Цели  
Член  1 се допълва  с нова  цел, насочена  към осигуряване  на мерки  срещу  изхвърлянето  
на радиоактивни  вещества  през всички  стадии  от жизнения  цикъл  на ядрените  
инсталации  (избор  на площадка , проектиране , строителство , въвеждане  в експлоатация , 
експлоатация  и извеждане  от експлоатация ). 
Определения  
В член  3 се въвеждат  нови  определения , съответно  за понятията , използвани  в новите  
разпоредби , като например  „авария “, „ненормално  събитие “, „проектни  основи “, 
„проектна  авария “, „надпроектна  авария “, „периодичен  преглед  на безопасността “. Тези  
определения  са съобразени  с международната  терминология , като например  посочената  
в IAEA Safety Glossary ( Речника  на МААЕ , отнасящ  се за ядрената  безопасност ). 
Законодателна , регулаторна  и организационна  рамка  
Член  4 е изменен  с оглед  на допълнително  изясняване  на основните  елементи  на 
националната  рамка . Например , посочено  е, че националните  изисквания  за 
безопасност  по член  4, параграф  1, буква  а), следва  да се отнасят  за всички  стадии  от 
жизнения  цикъл  на ядрените  инсталации .  
Компетентен  регулаторен  орган  (реална  независимост , регулаторна  роля )  
 
10 
 В досегашната  Директива  относно  ядрената  безопасност  се съдържат  само  минимални  
разпоредби , изтъкващи  независимостта  на националния  компетентен  регулаторен  орган  
— в член  5, параграф  2. В съответствие  с най-новите  международни  указания23 тези 
разпоредби  се усилват , като се определят  строги  и ефективни  сравнителни  критерии  и 
изисквания , с оглед  осигуряването  на реална  независимост  на регулаторите . Новите  
изисквания  включват : осигуряване  на реална  ефективна  независимост  при вземането  на 
решения , собствени  бюджетни  средства  с подходящ  размер  и автономия  при 
изпълнението  на бюджета , ясни  изисквания  за назначаването  и освобождаването  на 
персонал , предотвратяване  и преодоляване  на конфликти  на интереси  и обезпеченост  с 
персонал  с необходимите  квалификация , опит  и експертни  умения . 
В досегашната  Директива  относно  ядрената  безопасност   —  в член  5, параграф  3, са 
изброени  в обобщен  вид основните  правомощия  на компетентния  регулаторен  орган . В 
предложеното  изменение  тези разпоредби  са формулирани  по-подробно , така че да се 
осигури  наличието  на съответни  правомощия  на регулаторите , с които  те да могат  да 
упражняват  регулаторен  надзор . За тази цел, към съществуващите  регулаторни  
компетенции  на компетентния  регулаторен  орган  е добавена  ключовата  задача  да  
определя  национални  изисквания  за ядрена  безопасност .  
Прозрачност   
Съществуващите  разпоредби  в член  8 от Директивата  относно  ядрената  безопасност  
включват  само  общи  изисквания  за информиране  на обществеността . Освен  това, в този  
член  не е включено  никакво  задължение  за притежателя  на лицензията , който  носи  
основната  отговорност  за ядрената  безопасност . За да се попълнят  тези празноти , 
съответните  разпоредби  в предложеното  изменение  са разширени  и конкретизирани . 
По този начин  се въвежда  изискване  както  към компетентния  регулаторен  орган , така 
също  и към притежателя  на лицензията , да разработят  стратегия  за прозрачност , 
обхващаща  предоставянето  на информация  при нормални  експлоатационни  условия  на 
ядрените  инсталации , както  и съобщенията  в случай  на авария  или ненормално  
събитие . Ролята  на обществеността  е изцяло  призната  чрез изискването  тя реално  да 
участва  в процеса  на лицензиране  на ядрените  инсталации . При неотдавна  
организирания  обмен  на мнения  с експерти24 в тази област  бе потвърдено , че 
обществеността  трябва  да играе  важна  роля  като участва  реално  в процесите  на вземане  
на решения  и че съответните  гледища  трябва  да се вземат  под внимание , в съответствие  
с разпоредбите  на Орхуската  конвенция25.   
Цели  в областта  на ядрената  безопасност   
                                                 
23 например  Governmental, Legal and Regulatory Framework for Safety - General safety requirements - 
IAEA safety standards series no. GSR part 1 ( Административна , правна  и регулаторна  рамка  за 
безопасността  — Общи  изисквания  за безопасност  — Стандарти  за безопасност  на МААЕ , серия  
GSR, част 1) 
24 Серия  от международни  семинари , проведени  в периода  2009—2013 г. с участието  на Генерална  
дирекция  „Енергетика “ и Генерална  дирекция  „Околна  среда “ от страна  на Комисията , както  и 
на френски  местни  информационни  комисии   ( C L I s )  и на съответната  френска  Национална  
асоциация  на информационните  комитети  и комисии  (ANCCLI)  
25 Конвенция  за достъпа  до информация , участието  на обществеността  в процеса  на вземането  на 
решения  и достъпа  до правосъдие  по въпроси  на околната  среда , ратифицирана  на 17 февруари  
2005 г. с Решение  2005/370/ ЕО на Съвета   
 
11 
 Настоящата  Директива  относно  ядрената  безопасност  не включва  специфични  
изисквания  за различните  стадии  от жизнения  цикъл  на ядрените  инсталации . Ето защо , 
например , рисковете  във връзка  с въпросите , установени  при анализа  на аварията  във 
Фукушима  и последвалите  стрес  тестове , не са достатъчно  определени  и разгледани  в 
разпоредбите  на сега съществуващата  директива , например :   
• Необходимостта  да се оценява  доколко  подходящ  е изборът  на площадка  
за съответната  ядрена  инсталация , във връзка  със съображения  за 
предотвратяване , когато  това е възможно , или за свеждане  до минимум  на 
въздействието  от външни  опасности ; 
• Необходимостта  от непрекъснато  преоценяване  на вероятността  за такива  
външни  опасности  и на техните  въздействия  при периодичните  прегледи  
на безопасността , както  и от провеждането  на съответен  преглед  на 
проектните  основи  на всяка  ядрена  инсталация , включително  във връзка  с 
възможно  удължаване  на експлоатационния  период ; 
• Необходимостта  оценките  на риска , включително  тези за външните  
въздействия , да се базират  на методи , отразяващи  научния  прогрес , и 
даващи  по този начин  възможност  за непрекъснато  подобряване  на 
безопасността .   
В съответствие  с принципа  за непрекъснато  подобряване  на ядрената  безопасност , с 
изменението  се въвеждат  общи  цели  за безопасност  на ядрените  инсталации  (член  8а), 
които  отразяват  постигнатия  напредък  в рамките  на Асоциацията  на 
западноевропейските  ядрени  регулатори  (WENRA) при разработването  на цели  за 
безопасността  на новите  ядрени  централи .   
За да могат  да бъдат  постигнати  тези високи  цели  за ядрена  безопасност  са 
формулирани  по-подробни  разпоредби  за различните  фази  от жизнения  цикъл  на 
ядрените  инсталации  (член  8б).  
Също  така, за да се подпомогне  пълноценното  прилагане  на тези цели , в член  8в са 
формулирани  методологични  изисквания  относно  избора  на площадка , проектирането , 
строителството , въвеждането  в експлоатация , експлоатацията  и извеждането  от 
експлоатация  на ядрените  инсталации .  
Този  подход  осигурява  гъвкавост  на националните  рамки , като предписва  високи  цели , 
които  трябва  да бъдат  застъпени  в националната  нормативна  уредба , в съответствие  с 
принципа  за непрекъснато  подобряване  на ядрената  безопасност .  Например , това дава 
на държавите  членки  възможност  за избор  между  наличните  инженерни  решения  за 
подобрение  на техните  ядрени  инсталации  във връзка  с въпросите  в областта  на 
безопасността , на база на поуките  от тежките  аварии , като например  необходимостта  от 
осигуряване  на възможност  за безопасно  снижаване  на налягането  в херметичния  обем  
на реактора  в случай  на авария  (посредством  съпроводено  с филтриране  изпускане  [на 
пара /газове ] от херметичния  обем  — containment filtered venting).  
Вътрешна  аварийна  готовност  и действия  при аварии  
 
12 
 В изменението  са включени  разпоредби  относно  вътрешната  аварийна  готовност  и  
действията  при аварии , тъй като в сегашния  вариант  на директивата  не са предвидени  
такива  мерки . Новите  разпоредби  включват  указания  за планирането  и 
организационните  мерки , които  трябва  да бъдат  осигурени  от притежателя  на лиценза  
(член  8г). Например  ново  изискване , формулирано  в изменението , е че всяка  ядрена  
инсталация  трябва  да има център  за реагиране  при извънредни  ситуации  на 
площадката , който  да е достатъчно  защитен  от въздействията  на външни  събития  и 
тежки  аварии , включително  радиационни , и да е оборудван  с необходимите  материали  
за намаляване  на въздействията  от тежки  аварии .   
Партньорски  проверки  
Съществуващите  разпоредби  в Директивата  относно  ядрената  безопасност  — в член  9, 
параграф  3, включват  изискване  за периодични  самооценки  на националната  рамка  и 
компетентните  регулаторни  органи  на държавите  членки , в съчетание  със задължение  
да се отправя  покана  за международна  партньорска  проверка  по съответните  сегменти . 
Тази  постановка  остава  непроменена  в предложението , съответно  в член  8д, параграф  1. 
С изменението  се въвеждат  нови  разпоредби  относно  самооценките  и партньорските  
проверки  на ядрените  инсталации  въз основа  на въпроси  от областта  на ядрената  
безопасност , подбрани  от държавите  членки  съвместно  и в тясна  координация  с 
Комисията  в рамките  на цялостния  жизнен  цикъл  на ядрените  инсталации  (като пример  
може  да се посочи  гореспоменатото  снижаване  на налягането  в херметичната  обвивка  
на ядрения  реактор  в случай  на тежка  авария , за да се избегне  водороден  взрив ). Ако 
държавите  членки  не успеят  съвместно  да изберат  поне  един  подобен  въпрос , изборът  
на въпросите , които  да бъдат  разгледани  при партньорските  проверки , следва  да бъде  
направен  от Европейската  комисия . Освен  това, всяка  държава  членка  трябва  да 
определи  методика  за изпълнение  на техническите  препоръки  от процеса  на 
партньорска  проверка . Ако Комисията  установи  значителни  отклонения  или закъснения  
при изпълнението  на техническите  препоръки  от процеса  на партньорска  проверка , 
Комисията  следва  да покани  компетентните  регулаторни  органи  на останалите  държави  
членки , които  не са били  обект  на съответната  проверка , да организират  и проведат  
верификационна  мисия , с която  да обрисуват  цялостна  картина  на ситуацията  и да 
информират  съответната  държава  членка  за възможните  мерки  за отстраняване  на 
установените  слабости .   
В случай  на авария  с външни  за съответната  площадка  последици  следва  да бъде  
организирана  специална  партньорска  проверка .  
Този  нов задължителен  и редовен  механизъм  за партньорски  проверки  от ЕС (член  8д, 
параграфи  2—5) има за цел да се провери  степента  на техническо  съответствие  с целите  
в областта  на безопасността  на във всяка  държава  членка .  
Така  описаните  нови  разпоредби , определящи  механизма  за партньорски  проверки , не 
засягат  правилата  за процедурите  за нарушение , приложими  в случай  че дадена  
държава  членка  не изпълни  задължение  по Договорите , както  е посочено  в членове  258, 
259 и 260 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  (ДФЕС ). 
Пропорционално  изпълнение  на изменената  директива  
 
13 
 В изменението  се признава , че приложимостта  и обхватът  на разпоредбите  в 
изменената  директива  варират  в зависимост  от вида  на ядрената  инсталация . Ето защо  
държавите  членки  следва  при привеждането  в изпълнение  на тези разпоредби  да 
използват  пропорционален  подход , вземайки  предвид  рисковете  при конкретните  
видове  ядрени  инсталации , които  планират  или експлоатират . 
Докладване  относно  практическото  прилагане  на изменената  директива  
Настоящото  предложение  не включва  промяна  на разпоредбите  за докладването  в 
Директивата  относно  ядрената  безопасност , като по този начин  датата  за първото  
докладване  остава  22 юли 2014 г., когато  от държавите  членки  се очаква  да представят  
доклад  за изпълнението  на съществуващите  разпоредби  на директивата . При второто  
докладване , обаче , чийто  срок  е 22 юли 2017 г., държавите  членки  следва  да докладват  
за прилагането  на Директивата  относно  ядрената  безопасност , както  е изменена  от 
настоящото  предложение . 
3. ОТРАЖЕНИЕ  ВЪРХУ  БЮДЖЕТА   
Предложението  няма  отражение  върху  бюджета  на ЕС. 
4. ОБЯСНИТЕЛНИ  ДОКУМЕНТИ  
В съответствие  със Съвместната  политическа  декларация  на държавите  членки  и 
Комисията  относно  обяснителните  документи  от 28 септември  2011 г., държавите  
членки  са се задължили  уведомлението  за мерките  им за транспониране , в случаите  при 
които  това е обосновано , да бъде  придружавано  от един  или повече  документи , в които  
се обяснява  връзката  между  елементите  на дадена  директива  и съответстващите  им 
части  от националните  инструменти  за транспониране . 
Във връзка  с настоящата  директива , Комисията  смята , че предаването  на такива  
документи  е обосновано  поради  следните  причини : 
• Сложността  на транспонирането  на изменената  Директива  относно  
ядрената  безопасност  на национално  равнище  
С настоящото  предложение  строгостта  на съществуващите  разпоредби  в Директивата  
относно  ядрената  безопасност  значително  се засилва , а освен  това се въвеждат  и важни  
нови  разпоредби  в редица  области . В този смисъл , сложността  на транспонирането  на 
изменената  директива  се предопределя  от факта , че тя обхваща  много  различни  
въпроси , включително  изисквания  по отношение  на: националната  рамка  в областта  на 
ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации , ролята  и независимостта  на 
националните  регулаторни  органи , задълженията  на притежателите  на лицензии , 
уменията  в областта  на ядрената  безопасност , прозрачността  по въпросите  във връзка  с 
ядрената  безопасност , техническите  цели  и изискванията  за ядрената  безопасност  на 
ядрените  инсталации , вътрешната  аварийна  готовност  и действията  при аварии , както  и 
разпоредби  относно  националните  оценки  на ядрените  инсталации  и съответните  
тематични  партньорски  проверки . Също  така, в директивата  има изисквания  както  към 
различни  органи  на държавите  членки , така и към частни  оператори . 
 
14 
 Следователно , различните  задължения , произтичащи  от изменената  директива , най-
вероятно  ще доведат  до сложно  транспониране  на национално  равнище . Дори  и 
съществуващите  разпоредби  на Директивата  относно  ядрената  безопасност  вече са 
транспонирани  обикновено  с по няколко  национални  мерки  за транспониране  в 
отделните  държави  членки , като в някои  случаи  техният  брой  надхвърля  15 мерки  за 
транспониране . С новите  разпоредби , които  се предлага  да бъдат  добавени  към 
съществуващата  директива , може  основателно  да се очаква  броят  на нотифицираните  
мерки  за транспониране  да нарасне .  Също  така, поради  специфичността  на ядрената  
безопасност , при транспонирането  се използват  и се нотифицират  до Комисията  
различни  по вид мерки  за транспониране , като се започне  от закони , правителствени  
постановления , министерски  наредби , и се стигне  до инструкции  и решения  на 
националните  регулаторни  органи  в областта  на ядрената  безопасност .  
При тези обстоятелства  очевидно  са необходими  обяснителни  документи , изясняващи  
връзката  между  изменената  Директива  относно  ядрената  безопасност  и съответните  
части  от националните  мерки  за транспониране .  
• Вече  съществуващо  национално  законодателство   
В някои  държави  членки  вече съществува  известно  законодателство  по въпросите , 
които  са предмет  на предлаганите  изменения . Следователно , транспонирането  на 
изменената  директива  вероятно  ще е свързано  с комбинация  от изменения  на 
съществуващи  национални  законодателни  актове  и приемане  на ново  законодателство . 
При това положение , обяснителните  документи  ще са необходими  за да се получи  ясна  
и цялостна  картина  на транспонирането . 
• Рамкова  директива  
Предложените  изменения  не променят  по фундаментален  начин  „рамковия “ характер  
на Директивата  относно  ядрената  безопасност . Изменената  директива  продължава  да 
включва  общи  принципи  и изисквания . 
За Комисията  е важно  във връзка  с нейния  мониторинг  на транспонирането  и 
прилагането  да знае кои национални  разпоредби  транспонират  общите  принципи  и 
изисквания , формулирани  в изменената  директива . Например , в предложението  се 
предвижда  да бъдат  въведени  общи  цели  и изисквания  за безопасност  по отношение  на 
всички  видове  ядрени  инсталации . Като  се има предвид  много  широкият  обсег  на тези 
нови  цели  и изисквания  за безопасност , от първостепенна  важност  за Комисията , а 
също  и за обществеността , е да може  да се провери  със сигурност  как те се 
транспонират  на национално  равнище . 
ПРИНЦИП  НА ПРОПОРЦИОНАЛНОСТ  
Изискването  за предоставяне  на обяснителни  документи  може  да създаде  допълнително  
административно  натоварване  за държавите  членки . Но това натоварване  не е 
непропорционално , като се имат  предвид  целите  на изменената  Директива  относно  
ядрената  безопасност  и сложността  на нейния  предмет . Също  така, за Комисията  е 
необходимо  да може  реално  да проверява  правилността  на транспонирането . По-
облекчени  мерки , даващи  възможност  за реална  проверка , не съществуват , като се има 
предвид  очакваната  сложност  на транспонирането  на национално  равнище , която  може  
 
15 
 да доведе  едновременно  до приемане  на нови  и изменяне  на съществуващи  
законодателни  актове . Също  така, следва  да се отбележи , че редица  държави  членки  
вече са предоставяли  на Комисията  полезни  обяснителни  документи  относно  
транспонирането  на съществуващото  законодателство  на Евратом , като например  
съществуващата  Директива  относно  ядрената  безопасност  или други  нормативни  
актове .  
 
16 
 Проектопредложение  за 
 
ДИРЕКТИВА  НА СЪВЕТА  
за изменение  на Директива  2009/71/ ЕВРАТОМ  за установяване  на общностна  
рамка  за ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации  
Проект , представен  по член  31 от договора  за Евратом  за мнение  от Европейския  
икономически  и социален  комитет  
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
като взе предвид  Договора  за създаване  на Европейската  общност  за атомна  енергия  и 
по-специално  членове  31 и 32 от него , 
като взе предвид  предложението  на Европейската  комисия , изготвено  след  получаване  
на становището  на група  лица , определени  от Научния  и технически  комитет  измежду  
научни  експерти  от държавите  членки , 
като взе предвид  становището  на Европейския  парламент ,  
като взеха  предвид  становището  на Европейския  икономически  и социален  комитет ,  
като има предвид , че: 
(1) В член  2, буква  б) от Договора  за създаване  на Европейската  общност  за атомна  
енергия  (наричан  по-нататък  „Договорът  за Евратом “) се предвижда  
установяването  на единни  стандарти  за безопасност  с цел опазване  на здравето  
на работниците  и населението . 
(2) В член  30 от Договора  за Евратом  се предвижда  установяване  на основни  
стандарти  в рамките  на Общността  за опазване  на здравето  на работниците  и 
населението  от опасностите , произтичащи  от йонизиращите  лъчения . 
(3) В Директива  96/29/Евратом  на Съвета  от 13 май 1996 г. относно  постановяване  
на основните  норми  на безопасност  за защита  на здравето  на работниците  и 
населението  срещу  опасностите , произтичащи  от йонизиращото  лъчение1 са 
формулирани  основните  норми  за безопасност . В тази директива  са 
формулирани  изисквания  за система  за радиационна  защита , включително  за 
обосновка  и оптимизизация  на нивото  на облъчване  и ограничаване  на дозите  на 
облъчване  на населението  и намиращите  се в централата  лица .  Определени  са 
изисквания  за контрол  на радиационното  облъчване  на населението  и 
                                                 
1 ОВ L 159, 29.6.1996 г., стр. 1. 
 
17 
 работниците , както  при нормални  експлоатационни  условия , така и при 
аварийни  ситуации . Разпоредбите  на Директива  96/29/Евратом  са допълнени  от 
по-конкретно  законодателство . 
(4) Съдът  на Европейския  съюз  е отбелязал  в своята  съдебна  практика2, че 
Общността  споделя  със своите  държави  членки  компетентността  в областите , 
попадащи  в обхвата  на Конвенцията  за ядрена  безопасност3. 
(5) С Директива  2009/71/ Евратом  на Съвета  от 25 юни 2009 г. за установяване  на 
общностна  рамка  за ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации4 са въведени  
задължения  на държавите  членки  да създадат  и поддържат  национална  рамка  за 
ядрена  безопасност . Тази  директива  отразява  разпоредбите  в основните  
международни  инструменти , а именно  Конвенцията  за ядрена  безопасност5 и 
Основните  принципи  на безопасността6, приети  от Международната  агенция  за 
атомна  енергия  („МААЕ “). Срокът  за държавите  членки  да въведат  в действие  и 
да нотифицират  до Комисията  законите , наредбите  и административните  
процедури , необходими  за спазването  на Директива  2009/71/ Евратом  изтече  на 
22 юли 2011 г. 
(6) С Директива  2011/70/ Евратом  на Съвета  от 19 юли 2011 г. за създаване  на рамка  
на Общността  за отговорно  и безопасно  управление  на отработено  гориво  и 
радиоактивни  отпадъци7 са въведени  задължения  на държавите  членки  да 
създадат  и поддържат  национална  рамка  за управление  на отработеното  гориво  и 
радиоактивните  отпадъци . 
(7) В Заключенията  на Съвета  от 8 май 2007 г. относно  ядрената  безопасност  и 
безопасното  управление  на отработеното  ядрено  гориво  и радиоактивните  
отпадъци8 е посочено , че „ядрената  безопасност  е национална  отговорност , 
която  при целесъобразност  се упражнява  в съответна  рамка  на ЕС.  Решенията  
относно  действията  за осигуряване  на безопасност  и относно  надзора  на 
ядрените  инсталации  остават  под компетентността  единствено  на операторите  и 
националните  власти .“  
(8) В резултат  от поканата  на Съвета  за създаване  на Група  на високо  равнище  на 
равнище  ЕС, както  е отбелязано  в гореспоменатите  Заключения  от 8 май 2007 г., 
с Решение  2007/530/ Евратом  на Комисията  от 17 юли 2007 г. за създаване  на 
Европейска  група  на високо  равнище  за ядрена  безопасност  и управление  на 
отпадъците9 бе създадена  Групата  на европейските  регулатори  в областта  на 
                                                 
2 C-187/87 (1988 ECR, стр. 5013), C-376/90 (1992 ECR I-6153) и C-29/99 (2002 ECR I11221). 
3 ОВ L 172, 6.5.2004 г., стр. 7.  
4 ОВ L 172, 2.7.2009 г., стр. 18. 
5 ОВ L 318, 11.12.1999 г., стр. 20. 
6 IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety pr inciples, IAEA Safety Standard Series No SF-1, 
2006 (МААЕ , Основи  на безопасността : Основни  принципи  за безопасност , серия  Стандарти  за 
безопасност  на МААЕ , № SF-1, 2006 г.) 
7 ОВ L 199, 2.8.2011 г., стр. 48. 
8 Прието  от Комитета  на постоянните  представители  (Coreper) на 25 април  2007 г. (с референтен  
номер  на документа  8784/07) и от Комитета  по икономическите  и финансовите  въпроси  на 
8 май 2007 г. 
9 ОВ L 195, 27.7.2007 г., стр. 44. 
 
18 
 ядрената  безопасност  (ENSREG), която  да допринесе  за постигане  на целите  на 
Общността  в областта  на ядрената  безопасност . 
(9) Ядрената  авария  във Фукушима  през 2011 г. отново  насочи  вниманието  на целия  
свят към мерките  за свеждане  на риска  до минимум  и за осигуряване  на най-
високи  равнища  на ядрена  безопасност . Въз основа  на мандат , възложен  от 
Европейския  съвет  през  март  2011 г.10, Европейската  комисия , съвместно  с 
Групата  на европейските  регулатори  в областта  на ядрената  безопасност  
(ENSREG), организираха  целия  ЕС комплексни  оценки  на риска  и безопасността  
на ядрените  централи  (така наречените  „стрес  тестове “). Резултатите  показаха  
редица  възможни  подобрения , които  могат  да бъдат  постигнати  в подходите  за 
постигане  на ядрена  безопасност  и в практиката  в ядрените  инсталации  на 
страните , участвали  в тестовете11. 
(10) Освен  това, Европейският  съвет  поиска  от Комисията  да преразгледа  
съществуващата  правна  и регулаторна  рамка  за безопасността  на ядрените  
инсталации  и да предложи  евентуални  необходими  подобрения . Европейският  
съвет  изтъкна  също , че в ЕС следва  да се прилагат  и непрекъснато  да се 
усъвършенстват  най-високи  стандарти  за ядрена  безопасност . 
(11) Комисията  включи  някои  първоначални  виждания  за подобрения  в 
нормативната  уредба  в своето  Съобщение  от 24 ноември  2011 г. относно  
междинния  доклад  за комплексните  оценки  на риска  и безопасността  („стрес  
тестовете “) на ядрените  централи  в Европейския  съюз12.  
(12) В съответствие  с общите  принципи  за консултация  и диалог , Комисията  проведе  
също  обществено  обсъждане  в Интернет  (в периода  от декември  2011 г. до 
февруари  2012 г.), чрез което  Комисията  потърси  мнения  по въпроса  в кои 
области  е необходимо  да се засили  общностната  нормативна  рамка  за ядрена  
безопасност . 
(13) Комисията  определи  няколко  области , в които  настоящата  
Директива  2009/71/ Евратом  се нуждае  от преразглеждане , както  е посочено  в 
нейното  съобщение  от 4 октомври  2012 г. до Съвета  и Европейския  парламент  
относно  широкообхватните  оценки  на риска  и безопасността  („стрес  тестове “) на 
атомните  електроцентрали  в Европейския  съюз  и свързаните  с тях дейности13. 
(14) При определянето  на областите , в които  са необходими  подобрения , Комисията  
взе предвид  постигнатия  в Европа  и света  технически  прогрес , опита  и 
резултатите  от стрес  тестовете , констатациите  на различни  доклади  за ядрената  
авария  във Фукушима , гледищата  от обществената  дискусия  във връзка  със 
засилването  на общностната  нормативна  рамка  в тази област , гледищата  на 
различни  заинтересовани  страни , включително  на националните  компетентни  
регулаторни  органи , на представители  на ядрения  сектор  и на гражданското  
                                                 
10 Заключения  на Европейския  съвет , EUCO 10/1/11  
11 ENSREG Peer review Report – Stress Tests performed on European nuclear power plants, 25 April 
2012  (Доклад  на ENSREG за партньорска  проверка  — Стрес  тестове , проведени  в европейските  
ядрени  централи , 25 април  2012 г.) 
12 COM(2011) 784 окончателен  
13 COM(2012) 571 окончателен . 
 
19 
 общество , както  и резултатите  от предварителната  оценка  на мерките  за 
транспониране , приложени  от държавите  членки . 
(15) Наличието  на силен  и независим  компетентен  регулаторен  орган  представлява  
фундаментално  изискване  на европейската  регулаторна  рамка  за ядрена  
безопасност .  Неговата  независимост  и безпристрастното  и прозрачно  
изпълнение  на пълномощията  му са ключови  фактори  за осигуряване  на висока  
степен  на ядрена  безопасност . Необходимо  е да се реализират  обективни  
регулаторни  решения  и действия  за привеждането  им в изпълнение , без каквото  
и да е неправомерно  външно  влияние , което  би могло  да застраши  
безопасността , като например  упражняването  на натиск  във връзка  с променящи  
се политически , икономически  или обществени  условия , или на натиск  от 
правителствени  служби  или каквито  и да са други  публични  или частни  
организации . Отрицателните  последици  от липсата  на независимост  ясно  
проличаха  при аварията  във Фукушима .  Разпоредбите  на Директива  2009/71/ ЕО 
за функционално  отделяне  на компетентните  регулаторни  органи  следва  да 
бъдат  засилени , така че да се осигури  реална  независимост  на регулаторните  
органи  и да се гарантира , че те разполагат  с адекватни  средства  и правомощия  за 
правилното  изпълнение  на възложените  им отговорности . По-специално , 
регулаторните  органи  следва  да имат  достатъчно  правомощия , достатъчен  
персонал  и достатъчни  финансови  ресурси  за правилното  изпълнение  на 
възложените  му отговорности . От друга  страна , обаче , засилените  изисквания  с 
цел осигуряване  на независимост  при изпълнението  на регулаторните  задачи  не 
следва  да засягат  тясното  сътрудничество , според  конкретните  случаи , с други  
съответни  национални  органи , нито  да засягат  общите  правителствени  указания  
за провежданите  политики , които  не са свързани  с правомощията  и 
задълженията  на регулаторните  органи .   
(16) Независимостта  при вземането  на решения  от регулаторните  органи  зависи  също  
и от компетентността  на техния  персонал . Следователно , необходимо  е 
регулаторните  органи  да разполагат  с персонал  с необходимата  квалификация , 
опит  и експертни  умения  за изпълнението  на неговите  функции  и отговорности . 
Като  се имат  предвид  специализираният  характер  на ядрения  сектор  и 
ограниченият  брой  на специалистите  с необходимите  експертни  умения  и 
компетентност , което  води  до възможна  ротация  на лицата  с ръководни  постове  
между  ядрения  сектор  и регулаторните  органи , необходимо  е да се обръща  
специално  внимание  на недопускането  на конфликт  на интереси . Също  така, 
трябва  да се вземат  мерки  за осигуряване  на липса  на конфликт  на интереси  и по 
отношение  на организациите , които  предоставят  на регулаторните  органи  
консултации  или услуги .  
(17) Във връзка  с предприемането  на инфраструктурни  проекти , които  биха  могли  да 
повлияят  на ядрената  безопасност  на ядрени  инсталации , необходимо  е да 
съществуват  съответни  национални  механизми  за провеждане  на консултации  с 
националните  регулаторни  органи  и с обществеността  и изразените  от тях 
становища  следва  изцяло  да бъдат  вземани  под внимание .  
(18) За ядрените  инсталации  са в сила  и разпоредбите  в Директива  2011/92/ ЕС 
относно  оценката  на въздействието  на някои  публични  и частни  проекти  върху  
 
20 
 околната  среда14. Тази  директива  съдържа  задължение  за държавите  членки  да 
осигуряват , преди  предоставянето  на разрешение  за реализация  на съответните  
проекти , те да подлежат  на оценка  на въздействието  върху  околната  среда , ако 
биха  могли  да окажат  значително  въздействие  върху  околната  среда , inter alia , 
поради  своя характер , мащаби  или местоположение . В това отношение  тази 
директива  представлява  инструмент , осигуряващ  включване  в процеса  на 
лицензиране  на ядрените  инсталации  на съображения , свързани  с околната  
среда . 
(19) Всяка  оценка  по настоящата  директива  не засяга  която  и да е съответна  оценка  
на въздействието  върху  околната  среда . 
(20) За ядрените  инсталации , за които  задължението  за изготвяне  на оценки  на 
въздействието  върху  околната  среда  възниква  едновременно  от настоящата  
директива  и от друг  законодателен  акт на ЕС, държавите  членки  могат  да 
предвидят  координирани  или съвместни  процедури , в съответствие  с 
изискванията  на съответната  нормативна  уредба  на ЕС. 
(21) Последиците  от ядрените  аварии  могат  да прехвърлят  националните  граници , 
поради  което  е необходимо  да се насърчава  тясното  сътрудничество , 
координация  и обмен  на информация  между  регулаторните  органи  на съседни  
страни  или на страни  в един  и същ регион , независимо  дали  в тези страни  се 
експлоатират  или не ядрени  инсталации . В това отношение , държавите  членки  
следва  да осигурят  наличието  на подходящи  разпоредби  за насърчаване  на 
такова  сътрудничество  по въпроси  на ядрената  безопасност , имащи  
трансгранично  значение , включително  и с трети  страни .  Следва  да се търсят  
синергии  с Механизма  за гражданска  защита  на ЕС15, който  осигурява  
европейска  рамка  за сътрудничество  между  държавите  членки  в областта  на 
гражданската  защита , за подобряване  на ефективността  на системите  за 
предотвратяване , съответна  подготовка  и действия  при природни  и причинени  
от човека  бедствия . 
(22) За да се осигури  придобиването  и поддържането  на подходящи  умения  и 
адекватно  равнище  на компетентност , всички  страни  следва  да осигуряват  
постоянен  процес  на обучение  на целия  персонал  (включително  на 
подизпълнителите ), носещи  отговорност  във връзка  с ядрената  безопасност  на 
ядрените  инсталации  и с аварийната  готовност  и действията  при аварии . Това  
може  да бъде  постигнато  чрез въвеждането  на програми  и планове  за обучение , 
периодично  преразглеждане  и актуализиране  на програмите  за обучение , както  и 
предоставяне  на подходящ  бюджет  за обучението . 
(23) Друга  ключова  поука  от ядрената  авария  във Фукушима  е важното  значение  на 
осигуряването  на прозрачност  по въпросите  на ядрената  безопасност . Наличието  
на прозрачност  е също  важно  и с оглед  на осигуряването  на независимост  при 
                                                 
14 ОВ L 26, 28.1.2012 г., стр. 1 — кодифицирана  версия  на Директива  85/337/ЕИО  относно  оценката  
на въздействието  на някои  публични  и частни  проекти  върху  околната  среда , със съответните  
изменения  в нея. 
15 Предложение  на Комисията  за Решение  на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  
Механизъм  за гражданска  защита  на Съюза  (COM/2011/934 окончателен ) 
 
21 
 регулаторното  вземане  на решения . Ето защо  съществуващите  разпоредби  в 
Директива  2009/71/ Евратом  относно  информацията , която  трябва  да се 
осигурява  на обществеността , следва  да бъдат  конкретизирани  и да се посочва  
какъв  вид информация  следва  да се осигурява  като минимум  съответно  от 
националния  регулаторен  орган  и от притежателя  на лицензия , и в рамките  на 
какъв  времеви  график . За тази цел, например , видът  на информацията , която  
следва  да бъде  осигурявана  като минимум  от националния  регулаторен  орган  и 
от притежателя  на лицензия  би следвало , например , да бъде  определена  като 
част от техните  по-широкообхватни  стратегии  за прозрачност . Информацията  
следва  да бъде  подавана  навреме , особено  в случай  на ненормални  събития  или 
аварии . Резултатите  от периодичните  прегледи  на безопасността  и от 
международните  партньорски  проверки  следва  също  да са публично  достъпни .  
(24) Изискванията  на настоящата  директива  по отношение  на прозрачността  са 
взаимно  допълващи  се с вече съществуващи  изисквания  в нормативна  уредба  в 
рамките  на Евратом . Решение  87/600/Евратом  на Съвета  от 14 декември  1987 г. 
относно  договорености  на Общността  за ранен  обмен  на информация  в случай  
на радиационна  опасност16 налага  задължения  на държавите  членки  в случай  на 
радиационна  опасност  на тяхната  територия  съответно  да нотифицират  и 
предоставят  информация  на Комисията  и на останалите  държави  членки , а 
Директива  89/618/Евратом  от 27 ноември  1989 г.17 включва  изисквания  към 
държавите  членки  да информират  обществеността  за мерките  за опазване  на 
здравето  и стъпките , които  трябва  да се предприемат  в случай  на радиационна  
ситуация , както  и да осигуряват  изпреварваща  и непрекъсната  информация  на 
населението , за което  има вероятност  да бъде  засегнато  в случай  на такава  
извънредна  ситуация .  Но в допълнение  на информацията , която  следва  да се 
предоставя  при такова  събитие , според  настоящата  директива  държавите  членки  
следва  да въведат  подходящи  разпоредби  за прозрачност , предвиждащи  бързо  и 
редовно  подаване  на актуална  информация , така че работниците  и широката  
общественост  да бъдат  информирани  относно  събитията , свързани  с ядрената  
безопасност , включително  ненормалните  събития  и авариите . Също  така, на 
обществеността  следва  да бъдат  предоставяни  възможности  да участва  реално  в 
процеса  на лицензиране  на ядрените  инсталации , и компетентният  регулаторен  
орган  следва  да предоставя  всяка  свързана  с безопасността  информация  
независимо , без да има необходимост  от предварително  съгласие  на който  и да е 
публичен  или частен  субект .  
(25) С Директива  2009/71/ Евратом  се формулира  правно  обвързваща  рамка  на 
Общността , която  стои  в основата  на нормативната , административната  и 
организационната  система  в областта  на ядрената  безопасност . Тя не включва  
конкретни  изисквания  към ядрените  инсталации . Като  се има предвид  
техническият  прогрес , постигнат  от МААЕ , както  и от Асоциацията  на 
западноевропейските  ядрени  регулатори  („WENRA“) и от други  източници  на 
експертиза , включително  и поуките  от стрес  тестовете  и от ядрената  авария  във 
Фукушима , Директива  2009/71/ Евратом  следва  да бъде  изменена , така че да 
включи  целите  на Общността  по отношение  на ядрената  безопасност , 
                                                 
16 ОВ L 371, 30.12.1987 г., стр. 76. 
17 OВ L 357, 7.12.1989 г., стр. 31. 
 
22 
 обхващащи  всички  стадии  на жизнения  цикъл  на ядрените  инсталации  (избор  на 
площадка , проектиране , строителство , въвеждане  в експлоатация , експлоатация  
и извеждане  от експлоатация ). 
(26) С методи , отчитащи  информацията  за риска  (risk-informed methods), се 
разглежда  вероятността  за всяко  събитие  в дадена  последователност  от събития , 
което  би могло  да предизвика  или да допринесе  за авария , както  и съответните  
възможни  последици  от аварията . Отговорите  могат  да се използват  за 
преценяване  на предимствата  и недостатъците  на проекта  и експлоатацията  на 
дадена  ядрена  инсталация  и по този начин  да насочат  изискванията  и 
регулаторното  внимание  към въпросите , при които  може  да бъде  постигната  
най-голяма  полза  за безопасността  на дадена  ядрена  инсталация .  След  като през  
последните  десетилетия  бяха  вложени  значителни  ресурси  в разработването  на 
вероятностни  оценки  за безопасността  на ядрените  инсталации , по-специално  на 
ядрените  централи  и научноизследователските  реактори , притежателите  на 
лицензии  и компетентните  регулаторни  органи  в цял свят вече имат  възможност  
да използват  така получените  преценки  за подобряване  на безопасността  на 
ядрените  инсталации  на база информираност  за риска , като в същото  време  
постигат  и по-ефективна  експлоатация . 
(27) Стареенето  на конструкциите , системите  и компонентите  на дадена  ядрена  
инсталация , имащи  значение  за безопасността , и по-специално  окрехкостяването  
на компонентите , които  практически  е трудно  да бъдат  сменени , като например  
корпусите  на реакторите , обуславя  естествено  ограничение  на допустимото  
време  на непрекъсната  работа . Въз основа  на съображения  за безопасност  и от 
икономическа  гледна  точка , максималният  експлоатационен  период  обикновено  
е 40 години  след  началото  на стопанската  експлоатация ; във връзка  с което  
държавите  членки  следва  да осигурят , че при евентуално  удължение  на 
експлоатационния  период  на съществуващи  ядрени  централи  работниците  и 
населението  няма  да бъдат  подложени  на допълнителни  рискове . За тази цел, 
Директива  2009/71/ Евратом  следва  да бъде  изменена , така че в нея да бъдат  
включени  нови  обхващащи  цялата  Общност  цели  за безопасност , които  да бъдат  
съблюдавани  от регулаторните  органи  и притежателите  на лицензии  в случай  на 
удължаване  на експлоатационния  период  на съществуващи  ядрени  централи . 
(28) За новите  конструкции  реактори  се очаква  още в първоначалния  проект  да бъдат  
взети  мерки  за проблемите , които  са били  с надпроектен  характер  при 
предишните  поколения  реактори . Близки  до проектните  аварийни  състояния  
(design extension conditions) са тези аварийни  състояния , които  не се считат  за 
проектни  аварии  (design basis accidents), но са разгледани  в процеса  на 
проектиране  на инсталацията  в съответствие  с реалистична  методика , и при 
които  изхвърлянията  на радиоактивни  вещества  остават  в приемливи  граници .  
Близките  до проектните  състояния  биха  могли  да включват  състояния  при тежки  
аварии . 
(29) Прилагането  на концепцията  за дълбоко  ешелонирана  защита  в 
организационните , поведенческите  или проектните  дейности  във връзка  с 
ядрената  инсталация  гарантира , че свързаните  с безопасността  дейности  са 
предмет  на независими  нива  от разпоредби , така че ако настъпи  отказ , той да 
 
23 
 може  да бъде  открит  и компенсиран  чрез подходящи  мерки . Независимото  
действие  на всяко  от различните  нива  от разпоредби  представлява  съществен  
елемент  от дълбоко  ешелонираната  защита  за предотвратяване  на аварии  и за 
ограничаване  на техните  последствия , ако все пак се случат  аварии . 
(30) След  ядрените  аварии  в Три Майл  Айлънд  и Чернобил , ядрената  авария  във 
Фукушима  още веднъж  показа  колко  важно  значение  има функцията  на 
херметичната  конструкция , която  е последното  препятствие , защитаващо  хората  
и околната  среда  от аварийни  изхвърляния  на радиоактивни  вещества . По тази 
причина  кандидатът  за лицензия  за изграждането  на нов енергиен  или 
научноизследователски  реактор  следва  да докаже , че проектът  практически  
ограничава  ефектите  от увреждане  на активната  зона да бъдат  само  вътре  в 
херметичния  обем , т.е. трябва  да докаже , че изхвърлянето  на радиоактивни  
вещества  извън  херметичния  обем  е физически  невъзможно  или може  да се 
счита  за изключително  малко  вероятно  с голяма  степен  на доверителност .   
(31) В Директива  2009/71/ Евратом  не включва  мерки  във връзка  с вътрешната  
аварийна  готовност  и действията  при авария , а както  пролича  при ядрената  
авария  във Фукушима , те имат  ключово  значение  за ограничаване  на 
последствията  от ядрена  авария .  В Директива  96/29/Евратом  е предвидено , че в 
случай  на радиационни  аварии  е необходимо  да се организира  подходяща  
намеса  за да се спре  емисията  на радионуклиди  и да се оценят  последиците  от 
аварията  и ефективността  на намесата . Необходимо  е също  да бъдат  въведени  
мерки  за защита  и мониторинг  на околната  среда  и населението .  Необходими  
са, обаче , по-конкретни  разпоредби  относно  вътрешната  аварийна  готовност  и 
действията  при авария , за да се оценят  ситуациите , при които  би могло  да са 
необходими  защитни  мерки , да има организационна  структура  и координация  
между  службите , реагиращи  при авария , както  и да се осигури  наличие  на 
достатъчно  ресурси  за прилагането  на тези защитни  мерки  дори  и при 
извънредно  тежки  случаи .   
(32) Стрес  тестовете  показаха  ключовата  роля  на сътрудничеството  и 
координационните  механизми  между  всички  участващи  страни , носещи  
отговорност  за ядрената  безопасност . Партньорските  проверки  се оказаха  добро  
средство  за изграждане  на доверие , с цел натрупване  и обмяна  на опит  и 
осигуряване  на общо  прилагане  на високи  стандарти  за ядрена  безопасност . 
Обхватът  на разпоредбите  на Директива  2009/71/ Евратом , обаче , включва  само  
самооценките  и партньорските  проверки  на законодателната , регулаторната  и 
организационната  структура  на държавите  членки  и следва  да бъде  разширен , 
така че да включва  и партньорски  проверки  на ядрените  инсталации . 
(33) С настоящата  директива  се въвеждат  нови  разпоредби  относно  самооценките  и 
партньорските  проверки  на ядрените  инсталации , на база на избрани  въпроси  от 
областта  на ядрената  безопасност , обхващащи  целия  жизнен  цикъл  на ядрените  
инсталации . На международно  равнище  вече има утвърден  опит  в провеждането  
на такива  партньорски  проверки  в ядрени  централи . На равнището  на ЕС опитът  
от стрес  тестовете  показва  колко  голяма  стойност  има провеждането  на 
координиран  процес  за оценка  и преглед  на безопасността  на ядрените  централи  
в ЕС. Подобен  механизъм , основаващ  се на сътрудничество  между  
 
24 
 регулаторните  органи  на държавите  членки  и Комисията , следва  да бъде  
приложен  и в разглеждания  тук случай . По този начин  компетентните  
регулаторни  органи  чрез координацията  помежду  си в контекста  на експертни  
групи , като например  ENSREG, биха  могли  със своите  експертни  умения  да 
допринесат  за определяне  на съответните  въпроси  от областта  на безопасността  
и в провеждането  на съответните  партньорски  проверки . Ако държавите  членки  
не успеят  съвместно  да изберат  поне  един  подобен  въпрос , изборът  на 
въпросите , които  да бъдат  разгледани  при партньорските  проверки , следва  да 
бъде  направен  от Европейската  комисия . Евентуалното  участие  на други  
заинтересовани  страни , като например  организации  за техническа  поддръжка , 
международни  наблюдатели  или неправителствени  организации  би могло  да 
внесе  добавена  стойност  в партньорските  проверки .    
(34) За да се гарантира  строгостта  и обективността  на партньорските  проверки , 
държавите  членки  следва , в съответствие  с действащите  процедури  за достъп  до 
поверителна  информация , да осигуряват  достъп  до цялата  необходима  
информация  на съответния  персонал  и съответната  ядрена  инсталация .   
(35) Следва  да бъде  въведен  подходящ  механизъм  за последващи  дейности , за да се 
осигури  правилното  прилагане  на резултатите  от тези партньорски  проверки . 
Партньорските  проверки  следва  да спомогнат  за подобряване  на безопасността  
на отделните  ядрени  инсталации , както  и да допринесат  за формулирането  на 
технически  препоръки  за безопасност  и на указания , които  да са валидни  в целия  
ЕС. 
(36) Ако Комисията  открие  значителни  отклонения  или закъснения  при 
изпълнението  на техническите  препоръки  от процеса  на партньорска  проверка , 
Комисията  следва  да покани  компетентните  регулаторни  органи  на останалите  
държави  членки , които  не са били  обект  на съответната  проверка , да 
организират  и проведат  верификационна  мисия , с която  да обрисуват  цялостна  
картина  на ситуацията  и да информират  съответната  държава  членка  за 
възможните  мерки  за отстраняване  на откритите  слабости .   
(37) Така  описаните  нови  разпоредби , определящи  механизма  за партньорски  
проверки , не засягат  правилата  за процедурите  за нарушение , приложими  в 
случай  че дадена  държава  членка  не изпълни  задължение  по Договорите , както  е 
посочено  в членове  258, 259 и 260 от Договора  за функционирането  на ЕС 
(ДФЕС ). 
(38) Периодичността  на партньорските  проверки  и на докладването  по настоящата  
директива  следва  да бъде  съгласувана  с циклите  на преглед  и докладване  по 
Конвенцията  за ядрена  безопасност . 
(39) В съответствие  с принципа  на пропорционалност , приложимостта  на 
разпоредбите  в глава  2, раздел  2 „Специфични  задължения “ от настоящата  
директива  зависи  от вида  на ядрените  инсталации  на територията  на съответната  
държава  членка . Ето защо  държавите  членки  следва  при привеждането  в 
изпълнение  на тези разпоредби  да използват  пропорционален  подход , вземайки  
предвид  рисковете  при конкретните  видове  ядрени  инсталации , които  планират  
или експлоатират . По-специално , принципът  на пропорционалност  се отнася  за 
 
25 
 тези държави  членки , които  разполагат  само  с малко  количество  радиоактивни  
материали , например  във връзка  с използването  на малки  
научноизследователски  реакторни  инсталации , които  в случай  на тежка  авария  
не биха  породили  последици , съпоставими  с тези при авария  на ядрена  централа . 
(40) Разпоредбите  на директивата , които  по своя характер  са свързани  с наличието  на 
ядрени  инсталации , по-специално  разпоредбите  за задълженията  на притежателя  
на лицензия , новите  специфични  изисквания  за ядрените  инсталации  и 
разпоредбите  относно  вътрешната  аварийна  готовност  и действията  при аварии  
не се отнасят  за държавите  членки , които  нямат  ядрени  инсталации  по  смисъла  
на настоящата  директива . Тези  държави  членки  не е необходимо  да 
транспонират  и прилагат  изискването  за налагане  на санкции  на лицата , които  не 
са спазили  настоящата  директива . Останалите  разпоредби  в настоящата  
директива  следва  да бъдат  транспонирани  и приложени  по пропорционален  
начин , в съответствие  с националните  условия  и като се има предвид  фактът , че 
тези държави  членки  нямат  ядрени  инсталации , като в същото  време  бъде  
осигурено  необходимото  внимание  към въпросите  на ядрената  безопасност  от 
страна  на правителството  или на компетентните  органи . 
(41) Съгласно  Директива  2009/71/ Евратом  държавите  членки  са длъжни  да въведат  и 
да поддържат  национална  законодателна , регулаторна  и организационна  рамка  
(„национална  рамка “) за ядрена  безопасност  на ядрените  инсталации . 
Определянето  на начина  на приемането  на разпоредбите  на националната  рамка  
и на инструмента  за прилагането  им остава  в компетентността  на държавите -
членки . 
(42) В съответствие  със Съвместната  политическа  декларация  на държавите  членки  и 
на Комисията  относно  обяснителните  документи  от 28 септември  2011 г., 
държавите  членки  са поели  ангажимент , в случаите  при които  това е 
обосновано , да прилагат  към уведомлението  за своите  мерки  за транспониране  
един  или повече  документи , обясняващи  връзката  между  елементите  на дадена  
директива  и съответстващите  им части  от националните  инструменти  за 
транспониране . По отношение  на настоящата  директива  законодателят  счита  
представянето  на такива  документи  за обосновано . 
(43) Поради  това Директива  2009/71/ Евратом  следва  да бъде  съответно  изменена , 
ПРИЕ  НАСТОЯЩАТА  ДИРЕКТИВА : 
Член  1 
Директива  2009/71/ Евратом  се изменя  както  следва : 
(1) Заглавието  на глава  1 се заменя  със следното :  
„ЦЕЛИ , ОБХВАТ  НА ПРИЛАГАНЕ  И ОПРЕДЕЛЕНИЯ “. 
(2) В член  1 се добавя  следната  буква  в): 
 
26 
 „в) да гарантира , че държавите  членки  осигуряват  подходящи  национални  
мерки , така че за ядрените  инсталации  съответното  проектиране , избор  на 
площадка , строителство , въвеждане  в експлоатация , експлоатация  и извеждане  
от експлоатация  да се извършват  по начин , предотвратяващ  неконтролирано  
изхвърляне  на радиоактивни  вещества .“   
(3) Член  2 се изменя  както  следва : 
а) параграф  1 се заменя  със следното : 
„1. Настоящата  директива  се прилага  за всички  ядрени  инсталации  за 
граждански  цели , които  са обект  на лицензия  съгласно  определението  в член  3, 
параграф  4, за всички  стадии , обхванати  от лицензията .“;  
б) параграф  3 се заменя  със следното : 
„3. Настоящата  директива  допълва  основните  стандарти , посочени  в член  30 от 
Договора , по отношение  на ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации  и не 
засяга  разпоредбите  в съществуващата  нормативна  уредба  на Общността  за 
опазване  на здравето  на работниците  и населението  от йонизиращи  лъчения  и, 
по-специално , не засяга  разпоредбите  в Директива  96/29/Евратом .“.  
(4) В член  3 се добавят  следните  параграфи  6—17: 
"6. „дълбоко  ешелонирана  защита “ означава  йерархично  разполагане  на 
различни  нива  на разнообразни  съоръжения  и изпълнение  на процедури  за 
предотвратяване  на ескалирането  на очаквани  експлоатационни  събития  и за 
поддържане  на ефективността  на физическите  бариери , разположени  между  
източник  на йонизиращи  лъчения  или радиоактивни  вещества  и работниците , 
населението  или въздуха , водата  и почвата , при работни  състояния  и — за 
някои  бариери  — при аварийни  условия ;  
7. „ненормално  събитие “ означава  всяко  нежелано  произшествие , чиито  
последствия  или възможни  последствия  не са пренебрежимо  малки  от гледна  
точка  на защитата  или ядрената  безопасност ;  
8. „авария “ означава  всяко  непланирано  събитие , включително  грешки  на 
персонала , откази  на оборудване  и други  произшествия , чиито  последствия  или 
възможни  последствия  не са пренебрежимо  малки  от гледна  точка  на защитата  
или ядрената  безопасност ; 
9. „рано  настъпили  изхвърляния “ означава  ситуации , при които  е  
необходимо  да бъдат  взети  външни  аварийни  мерки , но времето  за тяхното  
изпълнение  е недостатъчно ;  
10. „големи  изхвърляния “ означава  ситуации , при които  е необходимо  да 
бъдат  взети  защитни  мерки  за населението , които  не могат  да бъдат  ограничени  
по време  или място ;  
 
27 
 11. „практическо  елиминиране “ означава , че настъпването  на дадено  
състояние  е физически  невъзможно  или може  да се счита  за изключително  
малко  вероятно  с висока  степен  на доверителност ;   
12. „разумно  постижими “ означава  допълнителни  мерки  за намаляване  на 
рисковете  които  (в допълнение  към спазването  на изискванията  за добра  
инженерна  практика ) следва  да бъдат  търсени  по отношение  на проектирането , 
въвеждането  в експлоатация , експлоатацията   или извеждането  от 
експлоатация  на дадена  ядрена  инсталация , и които  следва  да бъдат  
приложени , освен  ако може  да се докаже , че са значително  непропорционални  
спрямо  подобрението  на безопасността , което  биха  осигурили ;  
13. „проектни  основи “ означава  наборът  от условия  и събития , който  
изрично  е взет предвид  при проектирането  на инсталацията , в съответствие  с 
установени  критерии , така че инсталацията  да може  да устои  на тези условия  
без да надхвърли  допустимите  граници , посредством  планираното  действие  на 
системите  за безопасност ; 
14. „проектна  авария “ означава  авария , чиито  условия  са отчетени  при 
проектирането  на инсталацията  в съответствие  с установени  критерии , и при 
която  увреждането  на горивото  и изхвърлянето  на радиоактивни  вещества  са 
задържани  в рамките  на допустими  граници ;  
15. „надпроектна  авария “ означава  авария , която  е възможна , но не е изцяло  
взета  предвид  при проектирането , защото  е счетена  за съвсем  малко  вероятна ;  
16. „анализ  на близки  до проектните  аварийни  състояния “ („design extension 
analysis“) означава  анализ  на състояния , близки  до състоянията  при проектни  
аварии , определени  въз основа  на инженерна  оценка , детерминистични  оценки  
и вероятностни  оценки  с цел допълнително  подобряване  на безопасността  на 
дадена  ядрена  централа  чрез увеличаване  на възможността  на централата  да 
издържи  (без неприемливи  радиационни  последствия ) аварии , които  са или по-
тежки  от проектните , или включват  допълнителни  откази  на оборудване . Тези  
близки  до проектните  аварийни  състояния  се използват  за определяне  на 
допълнителни  сценарии  за аварии , които  да бъдат  разгледани  при 
проектирането , а също  и за планиране  на практически  приложими  разпоредби  
за предотвратяване  на такива  аварии  или за ограничаване  на техните  
последствия , ако се случат . 
17. „периодичен  преглед  на безопасността “ означава  системна  преоценка  на 
безопасността  на съществуваща  инсталация , провеждана  през редовни  
интервали  и предназначена  за разглеждане  на кумулативните  ефекти  на 
стареенето , промените , експлоатационния  опит , техническите  развития  и 
аспектите  във връзка  с разположението  на площадката , и имаща  за цел да се 
осигури  високо  равнище  на безопасност  през експлоатационния  период  на 
инсталацията .“.   
(5) В глава  2 след  заглавието  „ЗАДЪЛЖЕНИЯ “ се добавя  следното  заглавие : 
„РАЗДЕЛ  1 
 
28 
 Общи  задължения “.  
(6) Член  4, параграф  1 се изменя  както  следва : 
а) Встъпителният  текст  се заменя  със следния  текст : 
„1. Държавите  членки  създават  и поддържат  национална  законодателна , 
регулаторна  и организационна  рамка  (наричана  по-долу  „национална  
рамка “) за ядрена  безопасност  на ядрените  инсталации , с която  се 
разпределят  отговорностите  и се осигурява  координация  между  
съответните  държавни  органи . Националната  рамка  трябва  да осигурява  
по-специално  следното :“; 
б) буква  а) се заменя  със следното : 
„ а) национални  разпоредби  и мерки  за ядрена  безопасност , 
обхващащи  всички  стадии  на жизнения  цикъл  на ядрените  инсталации , 
посочени  в член  3, параграф  4;“;  
в) буква  б) се заменя  със следния  текст : 
„б) система  за лицензиране  и за забрана  на експлоатацията  на ядрени  
инсталации  без лицензия ;“; 
г) буква  в) се заменя  със следното : 
„в) система  за надзор  на ядрената  безопасност ;“. 
(7) В член  5 параграфи  2 и 3 се заменят  със следния  текст : 
„2. Държавите  членки  гарантират  реалната  независимост  на компетентния  
регулаторен  орган  от неправомерно  влияние  върху  неговите  решения , по-
специално  при изпълнение  на регулаторните  задачи  по параграф  3, 
осигурявайки  безопасността  да не е подчинена  на политически , икономически  
или обществени  интереси . За тази цел държавите  членки  осигуряват  
изисквания  в националната  рамка , че компетентният  регулаторен  орган  трябва : 
а) да е функционално  отделен  от всеки  друг  публичен   или частен  субект , имащ  
отношение  към насърчаването  или използването  на ядрената  енергия , или 
производството   на електроенергия ; 
б) при изпълнението  на своите  регулаторни  задачи  да не иска  или приема  
инструкции  от който  и да е друг  публичен  или частен  субект , имащ  отношение  
към насърчаването  или използването  на ядрената  енергия , или производството   
на електроенергия ; 
в) да взема  регулаторни  решения  въз основа  на обективни  и проверими  
критерии  във връзка  с безопасността ; 
г) да разполага  със свои  собствени  бюджетни  средства  с подходящ  размер , 
както  и с автономия  при изпълнението  на определения  бюджет .  Механизмът  
 
29 
 на финансиране  и процесът  на предоставяне  на бюджетни  средства  трябва  да 
бъде  ясно  определен  в националната  рамка ; 
д) да разполага  с персонал  с подходящ  брой , притежаващ  необходимите  
квалификации , опит  и експертни  умения ; 
е) да формулира  процедури  и критерии  за назначаването  и освобождаването  на 
персонал , както  и за предотвратяване  и преодоляване  на всякакви  възможни  
конфликти  на интереси ; 
ж) да осигурява  отнасяща  се за безопасността  информация , без тя да подлежи  
на преглед  или разрешение  от който  и да е  друг  публичен  или частен  субект , в 
съответствие  с посоченото  в член  8, параграф  2.  
3. Държавите  членки  осигуряват  на компетентния  регулаторен  орган  
правомощията , необходими  за изпълнение  на неговите  задължения  във връзка  с 
националната  рамка  по член  4, параграф  1, с надлежно  приоритетно  значение  
на безопасността . За тази цел държавите  членки  трябва  да осигурят  в 
националната  рамка  да са предвидени  следните  основни  задачи  на 
компетентния  регулаторен  орган : 
а) да определя  национални  изисквания  за ядрена  безопасност ;  
б) да изисква  от притежателите  на лицензия  да спазват  националните  
изисквания  за ядрена  безопасност  и условията  на съответната  лицензия ; 
в) да изисква  доказателства  за спазването  на горепосоченото , включително  
на изискванията , посочени  в член  6, параграфи  2—5 и членове  8а—8г;  
г) да проверява  доколко  се спазват  горепосочените  условия , като извършва  
регулаторни  оценки  и инспекции ; 
д) да изпълнява  действия  по осигуряване  на прилагането  на изискванията , 
включително  спиране  на експлоатацията  на ядрена  инсталация  в съответствие  с 
условията , определени  в националната  рамка  по член  4, параграф  1. 
(8) Член  6 се изменя  както  следва : 
а) параграф  1 се заменя  със следния  текст : 
„1. Държавите  членки  осигуряват  изискване  в националната  рамка , че 
основната  отговорност  за ядрената  безопасност  на ядрена  инсталация  се носи  
от съответния  притежател  на лицензия . Тази  отговорност  не може  да се 
делегира .“ 
б) параграф  2 се заменя  със следния  текст : 
„2. Държавите  членки  осигуряват  изискване  в националната  рамка  към 
притежателите  на лицензии , под надзора  на компетентния  регулаторен  орган , 
редовно  да извършват  оценка , да проверяват  и непрекъснато  да подобряват , 
 
30 
 доколкото  е разумно  постижимо , ядрената  безопасност  на своите  ядрени  
инсталации  по системен  и подлежащ  на проверка  начин .“;  
в) параграф  3 се заменя  със следния  текст :  
„3. Оценките  по параграф  2 включват  верификация , че въз основа  на 
цялостна  оценка  на безопасността , въведените  мерки  за предотвратяване  на 
аварии  и ограничаване  на последиците  от тях, включително  верификация  на 
достатъчността  на мерките  за дълбоко  ешелонирана  защита  и на 
организационните  мерки  на притежателя  на лицензия , чийто  отказ  би довел  до 
значителни  увреждания  на работниците  и населението  поради  въздействието  
на йонизиращи  лъчения .“; 
г) параграф  4 се заменя  със следния  текст : 
„4. Държавите  членки  осигуряват  изискване  в националната  рамка  към 
притежателите  на лицензия  да въведат  и прилагат  системи  за управление , в 
които  се отдава  необходимото  първостепенно  значение  на ядрената  
безопасност  и които  биват  редовно  проверявани  от компетентния  регулаторен  
орган .“; 
д) добавя  се следният  параграф  4a: 
„4а. Държавите  членки  осигуряват  изискване  в националната  рамка , че при 
подаване  на заявление  за лицензия  е необходимо  заявителят  да представи  
подробно  доказателство  за постигането  на безопасност . Обхватът  и степента  на 
подробност  трябва  да съответстват  на потенциалния  размер  и характер  на 
разглежданата  опасност . Доказателството  се преглежда  и оценява  от 
компетентния  регулаторен  орган  в съответствие  с ясно  определени  
процедури .“; 
е) параграф  5 се заменя  със следното : 
„5. Държавите  членки  осигуряват  изискване  в националната  рамка  към 
притежателите  на лицензии  да осигуряват  и поддържат  адекватни  финансови  и 
човешки  ресурси , с подходяща  квалификация , експертиза  и умения  за 
изпълнение  на своите  задължения  във връзка  с ядрената  безопасност  на ядрени  
инсталации , посочени  в параграфи  1—4 от настоящия  член  и в членове  8а—8г 
от настоящата  директива . Тези  задължения  се отнасят  също  и за работниците  
на подизпълнителите .“. 
(9) Членове  7 и 8 се заменят  със следния  текст : 
„Член  7 
Експертни  познания  и умения  по ядрена  безопасност  
Държавите  членки  осигуряват  изискване  в националната  рамка  към всички  
участващи  страни  да въведат  разпоредби  за образование , обучение  и 
упражняване  на своя персонал , имащ  задължения  във връзка  с безопасността  на 
 
31 
 ядрените  инсталации , както  и във връзка  с вътрешната  аварийна  готовност  и 
действията  при аварии , за да се изграждат , поддържат  и доразвиват  актуални  и 
взаимно  признати  експертни  познания  и умения  в областта  на ядрената  
безопасност .  
Член  8 
Прозрачност  
1. Държавите  членки  осигуряват  предоставянето  на актуална  и навременна  
информация  във връзка  с ядрената  безопасност  на ядрените  инсталации  и 
съответните  рискове  на работниците  и населението , особено  на хората , 
живеещи  в близост  до ядрена  инсталация .   
Задължението  по предходната  алинея  включва  изискване  да се гарантира , че 
компетентният  регулаторен  орган  и притежателите  на лицензии , всеки  в своята  
област  на отговорност , трябва  да разработват , публикуват  и прилагат   
стратегия  за прозрачност , обхващаща , inter alia , предоставяне  на информация  
относно  нормалните  работни  условия  на ядрените  инсталации , провеждане  на 
незадължителни  консултации  с работниците  и широката  общественост  и 
известяване  в случай  на ненормални  събития  и аварии .  
2. Информацията  трябва  да се оповестява  публично , в съответствие  с 
националното  законодателство  и международните  задължения , при условие  че 
това не излага  на опасност  други  по-важни  интереси , inter alia  във връзка  със 
сигурността , както  е определена  в националното  законодателство  или съгласно  
международните  задължения . 
3. Държавите  членки  осигуряват  предоставянето  на обществеността  на  
възможности  за ранно  и реално  участие  в процеса  на лицензиране  на ядрените  
инсталации , в съответствие  със съответното  законодателство  на ЕС, 
националното  законодателство  и международните  задължения .  
(10) След  член  8 се добавя  следният  раздел  2: 
„РАЗДЕЛ  2 
Специфични  задължения  
Член  8a 
Цел за безопасност  на ядрените  инсталации  
1. Държавите  членки  осигуряват  в националната  рамка  изискване   по 
отношение  на ядрените  инсталации , че при тяхното  проектиране , избор  на 
площадка , строителство , въвеждане  в експлоатация , експлоатация  и извеждане  
от експлоатация  трябва  да присъства  целта  да се предотвратява  възможното  
изхвърляне  на радиоактивни  вещества  чрез: 
 
32 
 а) практическо  елиминиране  на възможността  да се случат  аварийни  
последователности , които  биха  довели  до рано  настъпили  или големи  
изхвърляния  на радиоактивни  вещества ;   
б) по отношение  на авариите , които  не са практически  елиминирани  — чрез  
проектни  мерки , ограничаващи  авариите  така, че да е необходимо  да се 
прилагат  само  ограничени  по време  и място  защитни  мерки  за 
населението  и да има достатъчно  време  за изпълнението  на тези защитни  
мерки , като освен  това честотата  на такива  аварии  трябва  да бъде  сведена  
до минимум .  
2. Държавите  членки  осигуряват  в националната  рамка  изискване , че целта  по 
параграф  1 трябва  да се прилага  за всички  ядрени  инсталации  до степен , 
доколкото  тя е разумно  постижима . 
Член  8б 
Прилагане  на целта  за безопасност  на ядрените  инсталации  
За постигането  на целта  за безопасност  по член  8а, държавите  членки  
осигуряват  в националната  рамка  следните  изисквания  по отношение  на 
ядрените  инсталации : 
а) изборът  на площадка  да бъде  надлежно  съобразен , така че да се 
избегнат , ако това е възможно , външни  природни  или причинени  от 
човека  бедствия , както  и да бъде  сведено  до минимум  тяхното  
въздействие ; 
б) да бъдат  проектирани , построени , въведени  в експлоатация , 
експлоатирани  и изведени  от експлоатация  въз основа  на концепция  за 
дълбоко  ешелонирана  защита , така че:  
i) дозите  на облъчване  на персонала  и населението  да не надхвърлят  
предписаните  граници  и да бъдат  колкото  е разумно  постижимо  по-
ниски ; 
ii) настъпването  на ненормални  събития  да бъде  сведено  до 
минимум ; 
iii) да бъде  намален  потенциалът  за ескалация  на аварийни  ситуации  
чрез подобряване  на възможностите  на ядрените  инсталации  реално  
да се управляват  и контролират  ненормалните  събития ; 
iv) да бъдат  ограничени  вредните  последици  от ненормалните  
събития  и проектните  аварии , в случай  че настъпят  такива , така че 
да се осигури , че те или да предизвикат  никакво  външно  
радиационно  въздействие , или то да е незначително ;  
 
33 
 v) да бъдат  избегнати  външните  природни  или причинени  от човека  
бедствия , в случаите  при които  това е възможно , или тяхното  
въздействие  да бъде  сведено  до минимум .   
Член  8в 
Методика  за избор  на площадка , проектиране , строителство , въвеждане  в 
експлоатация , експлоатация  и извеждане  от експлоатация  на ядрени  
инсталации  
1. Държавите  членки  осигуряват  в националната  рамка  изискване , че 
притежателят  на лицензия , под надзора  на компетентния  регулаторен  орган , 
трябва : 
а) редовно  да оценява  радиационното  въздействие  на съответната  ядрена  
инсталация  върху  работниците  и населението , а също  и върху  въздуха , 
водата  и почвата , както  при нормални  работни  условия , така и при 
аварийни  условия ; 
б) редовно  и поне  веднъж  на всеки  десет  години  да дефинира , документира  
и подлага  на преоценка  проектните  основи  на ядрените  инсталации  
посредством  преглед  на безопасността , както  и да го допълва  с анализ  на 
близки  до проектните  аварийни  състояния , така че да осигури  
прилагането  на всички  разумно  изпълними  мерки  за подобрение ;  
в) да осигури  включването  в обхвата  на анализа  на близки  до проектните  
аварийни  състояния  на всички  аварии , събития  и комбинации  от събития , 
включително  вътрешни  и външни  природни  или причинени  от човека  
бедствия , водещи  до състояния , които  не са включени  в проектните  
аварии   
г) да определя  и прилага  стратегии  за ограничаване  на последствията  както  
от проектните , така и от надпроектните  аварии ; 
д) да прилага  Указанията  за управление  на тежки  аварии  (Severe Accident 
Management Guidelines) по отношение  на всички  ядрени  централи  и, в 
случаите  при които  е уместно , по отношение  на други  ядрени  
инсталации , с включване  на всички  работни  условия , аварии  в басейните  
за отработено  гориво  и дълго  продължаващи  събития ; 
е) да провежда  специфичен  преглед  на безопасността  на ядрените  
инсталации , които  компетентният  регулаторен  орган  счита  за 
приближаващи  се до границите  на техния  първоначално  предвиден  
експлоатационен  живот  и за които  се иска  удължаване  на 
експлоатационния  живот .   
2. Държавите  членки  осигуряват  в националната  рамка  изискване , че 
предоставянето  или преразглеждането  на лицензия  за строителство  и/или 
експлоатация  на ядрена  инсталация  следва  да се основава  на съответна  оценка  
на безопасността  на площадката  и инсталацията . 
 
34 
 3. Държавите  членки  осигуряват  в националната  рамка  изискване  по 
отношение  на ядрените  централи  и, в случаите  при които  това е уместно , по 
отношение  на научноизследователските  реакторни  инсталации , за които  за 
пръв  път се иска  лицензия  за строителство , че компетентният  регулаторен  
орган  трябва  да поиска  от заявителя  да докаже , че проектът  практически  
ограничава  ефектите  от увреждане  на активната  зона на реактора  в рамките  на 
херметичния  обем .    
Член  8г 
Вътрешна  аварийна  готовност  и действия  при аварии  
Държавите  членки  осигуряват  в националната  рамка  изискване , че 
притежателят  на лицензия , под надзора  на компетентния  регулаторен  орган , 
трябва : 
а) да подготви  и редовно  да актуализира  вътрешен  авариен  план , който :  
i) да се основава  на оценка  на събитията  и ситуациите , които  могат  да 
породят  необходимост  от вътрешни  или външни  защитни  мерки ; 
ii) да бъде  координиран  с всички  други  заинтересовани  органи  и да е 
съобразен  с поуките  от опита  от тежки  събития , ако настъпят  такива ; 
iii) да е насочен  по-специално  към събития , които  биха  могли  да имат  
въздействие  върху  няколко  структурни  единици  на дадена  ядрена  
инсталация ; 
б) да определя  необходимата  организационна  структура  за ясно  възлагане  
на отговорностите  и да осигурява  наличие  на необходимите  ресурси  и 
средства ;  
в) да съдържа  разпоредби  за координиране  на вътрешните  дейности  на 
обекта  и за сътрудничество  с органите  и агенциите , носещи  отговорност  
за аварийните  действия  във всичките  фази  на дадена  авария , които  следва  
редовно  да се упражняват ;   
г) да осигурява  мерки  за готовност  на персонала  на обекта  по отношение  на 
потенциални  ненормални  събития  и аварии ;  
д) да съдържа  разпоредби  за трансгранично  и международно  
сътрудничество , включително  предварително  определени  уговорки  за 
получаване  на външна  помощ  на обекта , ако бъде  необходима ;  
е) да създаде  в обекта  център  за действия  при аварии , който  да е достатъчно  
защитен  срещу  природни  бедствия  и йонизиращи  лъчения , така че да е 
обитаем ; 
ж) да предприеме  защитни  действия  в случай  на извънредна  ситуация , така 
че да ограничи  всякакви  последствия  върху  човешкото  здраве  и за 
въздуха , водата  и почвата “.   
 
35 
 (11) След  глава  2 се добавя  следната  глава  2а: 
„ГЛАВА  2а 
ПАРТНЬОРСКИ  ПРОВЕРКИ  И УКАЗАНИЯ  
Член  8д 
Партньорски  проверки  
1. Най-малко  веднъж  на десет  години  държавите  членки  организират  
периодични  самооценки  на своята  национална  рамка  и компетентни  
регулаторни  органи  и да отправят  покана  за международна  партньорска  
проверка  на релевантни  части  от своята  национална  рамка  и/или органи  с цел 
постоянно  подобряване  на ядрената  безопасност . Когато  са налице , резултатите  
от всяка  партньорска  проверка  се докладват  на държавите  членки  и на 
Комисията . 
2. Държавите  членки , със съдействието  на компетентните  регулаторни  органи , 
организират  периодично  — поне  веднъж  на всеки  шест  години , провеждането  
на система  от тематични  партньорски  проверки  и се споразумяват  за времеви  
график  на елементите  по прилагането  им. За тази цел държавите  членки  трябва : 
а) съвместно  и в тясно  сътрудничество  с Комисията  да изберат  един  или 
повече  специфични  въпроси  (topics), свързани  с ядрената  безопасност  на 
ядрените  инсталации . Ако държавите  членки  не успеят  съвместно  да 
изберат  поне  един  подобен  въпрос , изборът  на въпроси , които  да бъдат  
разгледани  при партньорските  проверки , трябва  да бъде  направен  от 
Комисията ; 
б) въз основа  на избраните  въпроси , да проведат  национални  оценки , в 
тясно  сътрудничество  с притежателите  на лицензии , и да публикуват  
резултатите ; 
в) съвместно  да дефинират  методика , да организират  и проведат  
партньорски  проверки  на резултатите  от националните  оценки  по буква  
б), в партньорски  проверки  се поканва  да участва  и Комисията ;   
г) да публикуват  резултатите  от партньорските  проверки  по буква  в). 
3. Всяка  държава  членка , която  е обект  на партньорска  проверка  по параграф  2, 
трябва  да организира  планирането  и начина  на прилагане  на своята  територия  
на съответните  технически  препоръки , произтичащи  от процеса  на 
партньорската  проверка  и съответно  да информира  Комисията . 
4. Ако Комисията  установи  значителни  отклонения  или закъснения  при 
изпълнението  на техническите  препоръки  от процеса  на партньорската  
проверка , Комисията  следва  да покани  компетентните  регулаторни  органи  на 
останалите  държави  членки , които  не са били  обект  на съответната  проверка , 
да организират  и проведат  верификационна  мисия , с която  да обрисуват  
 
36 
 цялостна  картина  на ситуацията  и да информират  съответната  държава  членка  
за възможните  мерки  за отстраняване  на установените  слабости .   
5. В случай  на авария , водеща  до рано  настъпило  или голямо  изхвърляне  на 
радиоактивни  вещества , или на ненормално  събитие , водещо  до ситуации  с 
необходимост  от прилагане  на външни  аварийни  мерки  или защитни  мерки  за 
населението , съответната  държава  членка  трябва  в рамките  на шест  месеца  да 
отправи  покана  за партньорска  проверка  на съответната  инсталация  в 
съответствие  с параграф  2, в която  да бъде  поканена  да участва  и Комисията .   
Член  8е 
Указания  за подобряване  на ядрената  безопасност  
Въз основа  на резултатите  от партньорските  проверки , проведени  съгласно  
посоченото  в член  8д, параграф  2 и произтичащите  от тях технически  
препоръки , в съответствие  с принципите  за прозрачност  и за непрекъснато  
подобряване  на ядрената  безопасност , държавите  членки , със съдействието  на 
компетентните  регулаторни  органи , разработват  съвместно  и формулират  
указания  по специфичните  въпроси  по член  8д, параграф  2, буква  а).“. 
(12) Следната  глава  се добавя  след  глава  2а:  
„ГЛАВА  2б 
ОБЩИ  РАЗПОРЕДБИ “. 
(13) В член  9 отпада  параграф  3. 
(14) След  член  9 се добавя  следният  член  9а: 
„Член  9a 
Санкции  
Държавите  членки  формулират  правилата  за санкции , приложими  при 
нарушаване  на националните  разпоредби , приети  съгласно  настоящата  
директива , и вземат  всички  необходими  мерки , за да гарантират  тяхното  
прилагане . Предвидените  санкции  трябва  да бъдат  ефективни , пропорционални  
и възпиращи . Държавите  членки  съобщават  тези разпоредби  на Комисията  най-
късно  до [да се попълни  датата  — тази  дата  може  да съответства  на срока  
за транспониране , посочен  в член 2 от настоящото  приложение ] и я 
уведомяват  незабавно  за всяко  последващо  изменение , което  ги засяга .“. 
(15) В член  10, след  параграф  1 се добавя  следният  параграф  1а: 
„1а. Задълженията  за транспониране  и прилагане  на членове  6, 8а, 8б, 8в, 8г и 
9а на настоящата  директива  не се отнасят  за Кипър , Ирландия , Люксембург  и 
Малта , освен  ако тези държави  решат  да разработват  някоя  от дейностите  във 
връзка  с ядрени  инсталации , която  е предмет  на лицензиране  по тяхното  
законодателство .“.  
 
37 
 Член  2 
1. Държавите  членки  въвеждат  в сила  законовите , подзаконовите  и 
административните  разпоредби , необходими , за да се съобразят  с настоящата  
директива  най-късно  до [срок  за транспонирането , който  да бъде  попълнен  по 
време  на законодателния  процес ]. Те незабавно  съобщават  на Комисията  
текста  на тези разпоредби . 
Когато  държавите  членки  приемат  тези разпоредби , в тях се съдържа  
позоваване  на настоящата  директива  или то се извършва  при официалното  им 
публикуване . Условията  и редът  на позоваване  се определят  от държавите  
членки . 
2. Държавите  членки  съобщават  на Комисията  текста  на основните  разпоредби  от 
националното  законодателство , които  приемат  в областта , обхваната  от 
настоящата  директива , както  и всички  последващи  изменения  на тези 
разпоредби . 
Член  3 
Настоящата  директива  влиза  в сила  на двадесетия  ден след  публикуването  ѝ в 
Официален  вестник  на Европейския  съюз . 
Член  4 
Адресати  на настоящата  директива  са държавите  членки . 
Съставено  в Брюксел  на […] година   
 За Съвета  
 Председател