BG ECB-PUBLIC  
 
СТАНОВИЩЕ  НА ЕВРОПЕЙСКАТА  ЦЕНТРАЛНА  БАНКА  
от 11 юли  2017 година   
относно  огранич aването  на плащанията  в брой  
(CON/2017/27) 
 
Въведение  и правно  основание  
На 27 юни 2017 г. Европейската  централна  банка  (ЕЦБ) получи  искане  от българското  
Министерство  на финансите  за становище  относно  проект  за изменение  на Закона  за 
ограничаване  на плащанията  в брой  (наричан  по-долу  „законопроектът “). 
ЕЦБ е компетентна  да даде  становище  на основание  член  127, параграф  4 и член  282, параграф  5 
от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  и член  2, параграф  1, второ  тире  от 
Решение  98/415/ЕО на Съвета1, тъй като законопроектът  се отнася  до платежни  средства . 
Управителният  съвет  прие  настоящото  становище  съгласно  член  17.5, първо  изречение  от 
Процедурния  правилник  на Европейската  централна  банка . 
 1. Цел на законопроекта  
1.1 Със законопроекта  се цели  да се намали  поетапно  настоящият  максимален  праг на 
плащанията  в брой  в България  от 10 000 BGN на 1 000 BGN до 2019 г. Същият  
максимален  
праг ще се прилага  към плащанията  на вноски  при изпълнението  на договорни  задължения , 
когато  общата  стойност  надхвърля  максималния  праг. 
1.2 Подобно  на режима  съгласно  сега действащия  закон , максималният  праг ще се прилага  
както  към плащанията  в лева , така и към плащания  на същата  стойност  в чуждестранна  
валута . 
1.3 В мотивите  към законопроекта  органът , поискал  консултацията , обяснява , че той е 
съвместим  с целта  на правителството  да ограничи  сивата  икономика , и счита , че това  е в 
съответствие  с настоящата  практика  в другите  държави  членки . Органът , поискал  
консултацията , обяснява  също , че законопроектът  ще спомогне  за ограничаване  на 
възможността  за укриване  на счетоводна  информация  във връзка  с реализираните  приходи  
от продажба  на стоки  и услуги  и с изплащането  на заплати  и възнаграждения , за които  не са 
удържани  данъци  и социалноосигурителни  вноски . 
  
                                                 
1  Решение  98/415/E О на Съвета  от 29 юни 1998 г. за консултирането  на националните  власти  с Европейската  
централна  банка  по отношение  на проектите  за законодателни  разпоредби  (OВ L 189, 3.7.1998 г., стр. 42). 
ECB-PUBLIC  
2  
2. Забележки  
2.1 ЕЦБ отбелязва , че България  е държава  членка  с дерогация  по силата  на член  139 от 
Договора  и има задължения  във връзка  с постигането  на икономическия  и паричен  съюз  
съгласно  член  140 от Договора . В този контекст  ЕЦБ изготви  оценка  на разпоредбите  на 
законопроекта  от гледна  точка  на съответните  практики  в еврозоната  и по-специално  на 
правните  изисквания  за еврото  и статута  на законно  платежно  средство  на евробанкнотите2.  
2.2 Съгласно  Договора  Европейската  система  на централните  банки  (ЕСЦБ ) е длъжна  да 
действа , inter alia , съгласно  принципа  на отворената  пазарна  икономика  при свободна  
конкуренция , като подкрепя  ефективното  разпределение  на ресурсите3. Една  от основните  
задачи  на ЕСЦБ  е да насърчава  нормалното  функциониране  на платежните  системи4, а ЕЦБ 
има изключителното  право  да разрешава  емитирането  на евробанкноти  в рамките  на 
Съюза5. Единствено  банкнотите , емитирани  от ЕЦБ и от националните  централни  банки  от 
еврозоната , са законно  платежно  средство  в еврозоната6. 
2.3 В Препоръка  на Комисията  от 22 март  2010 г. относно  обхвата  и действието  на 
евробанкнотите  и евромонетите  като законно  платежно  средство7 (наричана  по-долу  
„препоръката  на Комисията “) се посочва , че приемането  на плащания  в брой  следва  да се 
приема  за правило , но се признава , че те могат  да бъдат  отказани  по причини , обусловени  
от „принципа  за добросъвестност “, без това  да представлява  нарушение  на статута  на 
законно  платежно  средство  на евробанкнотите  и евромонетите . Нито  в правото  на Съюза , 
нито  в препоръката  на Комисията  се съдържа  изричен  отговор  на въпроса  дали  и в каква  
степен  е допустимо  да се въведе  по-общо  ограничение  на задължението  за приемане  на 
плащания  в брой  в евро . Поради  това  правото  на Съюза  трябва  да бъде  тълкувано , за да се 
установят  условията , с които  следва  да бъде  съобразено  ограничаването  на плащанията  с 
евробанкноти  и евромонети , включително  условията , които  следва  да бъдат  изпълнени , за 
да не се накърни  статутът  на законно  платежно  средство  на евробанкнотите  и 
евромонетите , когато  се въвеждат  общи  ограничения  на задължението  за приемане  на 
плащания  в брой8. 
2.4 В предходни  становища , в които  се разглежда  въвеждането  на прагове  за ограничаване  на 
плащанията  в брой  по силата  на национални  законопроекти , ЕЦБ е взела  предвид  
съображение  19 от Регламент  (ЕО) № 974/98 на Съвета9, съгласно  което  „ограниченията  за 
плащания  в банкноти  и монети , наложени  от държавите  членки  по обществени  съображения , 
не са несъвместими  със статута  на законно  платежно  средство  на евробанкнотите  и 
                                                 
2  Вж. параграф  2.1 от Становищ e CON/2017/8 и параграф  2.1 от Становище  CON/2010/79. Всички  становища  
на ЕЦБ са публикувани  на уебсайта  на ЕЦБ www.ecb.europa.eu. 
3  Вж. член  127, параграф  1 от Договора  и член  2 от Устава  на Европейската  система  на централните  банки  и 
на Европейската  централна  банка  (наричан  по-долу  „Уставът  на ЕСЦБ “). 
4  Член  127, параграф  2 от Договора  и член  3.1 от Устава  на ЕСЦБ . 
5  Член  128, параграф  1, първо  изречение  от Договора  и член  16, първо  изречение  от Устава  на ЕСЦБ . 
6  Член  128, параграф  1, трето  изречение  от Договора  и член  16, трето  изречение  от Устава  на ЕСЦБ . 
7  OВ L 83, 30.3.2010 г, стр. 70. 
8  Вж. параграф  2.1 от Становищ e CON/2017/18 и параграф  3.1 от Становище  CON/2017/20. 
9  Регламент  (EО) № 974/98 на Съвета  от 3 май 1998 г. относно  въвеждането  на еврото  (OВ L 139, 11.5.1998 г., 
стр. 1). 
ECB-PUBLIC  
3 монетите , при условие  че други  законни  средства  за изплащане  на парични  дългове  са на 
разположение “10. Макар  че за извършването  на търговска  дейност , която  включва  сделки  с 
потребителите , в България  има други  законни  средства  за изплащане  на парични  дългове , 
които  осигуряват  преимущества , подобни  на плащането  в брой , органът , поискал  
консултацията , следва  да провери  внимателно  дали  те са достъпни  за всички  части  от 
обществото  и дали  разходите  за използването  им са съпоставими  с тези на парите  в брой . 
2.5 Във връзка  с това  Директива  2014/92/ ЕС на Европейския  парламент  и на Съвета11 направи  
по-лесно  откриването  на платежни  сметки  и получаването  на свързаните  с това  електронни  
платежни  услуги  от гражданите  на Съюза  като алтернатива  на плащанията  в брой12. В 
България  целта  на Закона  за платежните  услуги  и платежните  системи  е да се създадат  
условията  за предоставяне  на минимален  набор  от банкови  услуги  на всички  граждани . За 
предлаганите  от търговски  дружества  банкови  и електронни  платежни  услуги  обаче  може  да 
се събират  такси . 
2.6 ЕЦБ приема , че целите  на законопроекта  да се ограничи  делът  на сивата  икономика  и да се 
противодейства  на отклонението  от данъчното  облагане  по принцип  може  да бъдат  
„обществени  съображения “, които  оправдават  налагането  на прагове  за ограничаване  на 
плащанията  в брой . Подобни  ограничения  обаче  не трябва  да накърняват  статута  на 
законно  платежно  средство  на евробанкнотите . Затова  е необходимо  да се докаже , че 
предложените  прагове  за ограничаване  на плащанията  в брой , които  засягат  статута  на 
законно  платежно  средство  на евробанкнотите , са ефективно  средство  за постигането  на 
основателно  преследваните  с тях обществени  цели . Поради  тази причина  следва  да са 
налице  ясни  доказателства , че наистина  е възможно  с тези ограничения  да се постигнат  
заявените  обществени  цели  да се намали  размерът  на сивата  икономика  и да се 
противодейства  на отклонението  от данъчното  облагане . 
2.7 Освен  това  праговете  за ограничаване  на плащанията  в брой  трябва  да бъдат  
пропорционални  на преследваните  цели  и не бива  да надхвърлят  необходимото  за 
постигането  им, особено  предвид  факта , че заложените  в законопроекта  мерки  засягат  
сделките  между  физически  лица  и плащанията  на относително  малки  суми . Поради  тази 
причина  внимателно  следва  да се претеглят  евентуалното  отрицателно  въздействие  на 
предложените  ограничения  и очакваните  от тях обществени  ползи . Когато  се преценява  
дали  дадено  ограничение  е пропорционално , винаги  следва  да се разгледа  
неблагоприятното  му въздействие  и да се обмисли  дали  не би могло  да бъдат  предприети  
алтернативни  мерки , посредством  които  съответната  цел ще бъде  постигната , но 
                                                 
10  Вж. например  Становища  CON/2013/18, CON/2014/4 и CON/2014/37.  
11  Директива  2014/92/ ЕС на Европейския  парламент  и на Съвета  от 23 юли 2014 г. относно  съпоставимостта  на 
таксите  по платежните  сметки , прехвърлянето  на платежни  сметки  и достъпа  до платежни  сметки  за основни  
операции  (ОВ L 257, 28.8.2014 г., стр. 214). 
12  В рамките  на вече  създадената  уредба  с Директива  2007/64/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 13 
ноември  2007 г. относно  платежните  услуги  във вътрешния  пазар , за изменение  на директиви  97/7/ЕО, 
2002/65/ ЕО, 2005/60/ ЕО и 2006/48/ ЕО и за отмяна  на Директива  97/5/ЕО (ОВ L 319, 5.12.2007 г., стр. 1), с 
която  се въведе  правното  основание  за създаването  на вътрешен  пазар  за плащанията  в Съюза  и се даде  
възможност  за създаването  на единната  зона  за плащания  в евро  (SEPA). 
ECB-PUBLIC  
4 въздействие  от които  няма  да бъде  толкова  неблагоприятно13. Понастоящем  за сделки  
между  физически  лица  не съществуват  безкасови  платежни  средства , чиито  преимущества  
са подобни  на плащането  в брой .  
2.8 Следва  също  да се има предвид , че възможността  за плащане  в брой  продължава  да бъде  
особено  важна  за някои  групи  от обществото , които  поради  различни  основателни  причини  
предпочитат  да използват  пари  в брой , а не други  платежни  инструменти . Парите  в брой  по 
принцип  се предпочитат  като платежен  инструмент , защото  в качеството  си на законно  
платежно  средство  те са общоприети , бързи  и улесняват  контрола  върху  разходването  на 
средствата  на платеца . Освен  това  те все още са единственото  платежно  средство , което  
позволява  на гражданите  незабавно  да уредят  паричните  си задължения  по сделки  в пари  
на централна  банка  по номинална  стойност , без правната  възможност  за налагане  на такса  
за използването  на това  платежно  средство . Плащанията  в брой  улесняват  и интегрирането  
на цялото  население  в икономиката , като му дават  възможност  да урежда  паричните  си 
задължения  по всеки  вид финансова  сделка  по този начин .  
2.9 Въвеждането  на праг за ограничаване  на плащанията  в брой  за всички  сделки  между  
физически  лица  (а не само  на ограничения  на плащанията  в брой  по облагаемите  сделки  за 
конкретен  сектор ) не намалява  риска  от отклонение  от данъчното  облагане , тъй като в много  
случаи  тези сделки  са необлагаеми . Вместо  това  се затруднява  уреждането  на парични  
задължения  по законни  сделки  между  физически  лица  с пари  в брой  като платежно  
средство , като по този начин  на риск се излага  понятието  за законно  платежно  средство , 
закрепено  в Договора .  
2.10 По-специално , при въвеждането  на предложените  със законопроекта  постепенно  
намаляващи  прагове  за ограничаване  на плащанията  в брой  трябва  да се вземат  предвид  
преимуществата  на това  да има такива  прагове  и евентуалното  неудобство , което  те ще 
създадат  за обичайните  сделки  на гражданите  в някои  пазарни  сегменти . Налагането  на 
ограничения  в тези размери  може  да затрудни  практическото  им прилагане . Във връзка  с 
това  следва  да се отбележи , че с Директива  (ЕС) 2015/849 на Европейския  парламент  и на 
Съвета14 се въведоха  мерки  за комплексна  проверка  на клиента  по отношение  на плащания  
в брой  в размер  на 10 000 EUR или повече , въпреки  че с нея се потвърди  уязвимостта  от 
изпиране  на пари  и финансиране  на тероризма , с която  се характеризират  плащанията  в 
брой  на големи  суми . Оттук  може  да се заключи , че със законопроекта  следва  да се 
определи  пропорционален  праг за ограниченията  на плащанията  в брой , като се вземат  
предвид  целите  на тези ограничения . 
2.11 В този контекст , предвид  евентуално  неблагоприятното  въздействие  върху  системата  за 
разплащания  в брой , ЕЦБ смята  за непропорционално  понижаването , до 1 януари  2019 г., на 
прага  за ограничаване  на плащанията  в брой  на 1 000 BGN ( приблизително  500 EUR). Ако 
                                                 
13  Вж. например  параграф  2.3 от Становище  CON/2014/4, параграф  2.3 от Становище  CON/2014/37 и 
параграфи  2.6 и 2.7 от Становище  CON/2017/8. 
14  Директива  (ЕС) 2015/849 на Европейския  парламент  и на Съвета  от 29 май 2015 г. за предотвратяване  
използването  на финансовата  система  за целите  на изпирането  на пари  и финансирането  на тероризма , за 
изменение  на Регламент  (ЕС) № 648/2012 на Европейския  парламент  и на Съвета  и за отмяна  на 
Директива  2005/60/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  и на Директива  2006/70/ ЕО на Комисията  
(ОВ L 141, 5.6.2015 г., стр. 73). 
ECB-PUBLIC  
5 желае  да въведе  предложените  прагове  за ограничаване  на плащанията  в брой , 
законодателят  следва  да избере  по-висок  праг и да заложи  известна  гъвкавост  в 
законопроекта , като например  допусне  плащания  в брой  да се правят  и получават  по 
наложителни  причини  или по причини , които  са извън  контрола  на лицето15, като например  
когато  на мястото  или по време  на плащането  няма  доставчик  на платежни  услуги . Може  да 
е препоръчително  и да се допуснат  сделки  с плащане  в брой  над определените  прагове , 
стига  страните  да могат  да гарантират , че плащането  може  да бъде  проследено , като 
обозначат  размера , основанието  на сделката  и страните  по нея. 
 Настоящото  становище  ще бъде  публикувано  на уебсайта  на ЕЦБ. 
  
Съставено  във Франкфурт  на Майн  на 11 юли 2017 година . 
 [подпис ] 
 
Председател  на ЕЦБ 
Mario DRAGHI 
                                                 
15 Вж. Становища  CON/2013/18 и CON/2014/37.