BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 12.5.2010 
SEC(2010) 595 окончателен  
  
Препоръка  за 
СТАНОВИЩЕ  НА СЪВЕТА  
относно  актуализираната  програма  за стабилност  на Кипър , 2009—2013 г. 
BG 2   BG ОБЯСНИТЕЛЕН  МЕМОРАНДУМ  
1. ОБЩ КОНТЕКСТ  
Пактът  за стабилност  и растеж  се основава  на целта  за осигуряване  на стабилни  
публични  финанси  като средство  за укрепване  на предпоставките  за ценова  стабилност  
и висок  и устойчив  растеж , водещ  до създаване  на трудова  заетост . Реформата  на Пакта  
от 2005 г. имаше  за цел да увеличи  ефективността  му и да заздрави  икономическата  му 
основа , както  и да запази  устойчивостта  на публичните  финанси  в дългосрочен  план . 
По-специално  с нея беше  въведена  по-голяма  гъвкавост  при прилагането  на правилата  
относно  процедурата  при прекомерен  дефицит , особено  по отношение  на 
определението  на „извънредни  обстоятелства “ и на установяването  на срокове  за 
коригирането  на извънредния  дефицит . 
Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  за засилване  на надзора  върху  състоянието  на 
бюджета  и на надзора  и координацията  на икономическите  политики1, който  е част от 
Пакта  за стабилност  и растеж , постановява , че държавите -членки  трябва  да представят  
пред  Съвета  и Комисията  програми  за стабилност  или конвергенция , както  и техни  
годишни  актуализации . Държавите -членки , които  вече са приели  единната  валута , 
представят  (актуализирани ) програми  за стабилност , а държавите -членки , които  още не 
са — (актуализирани ) конвергентни  програми . 
В съответствие  с регламента  на 4 март  2008 г. Съветът  издаде  становище  относно  
първата  програма  за стабилност  на Кипър  въз основа  на препоръка  на Комисията  и след  
консултация  с Икономическия  и финансов  комитет . По отношение  на актуализираните  
програми  за стабилност  и конвергентни  програми  в регламента  се предвижда  тяхното  
оценяване  да се извършва  от Комисията , а разглеждането  им — от горепосочения  
комитет , като в съответствие  с вече посочената  процедура  те могат  да бъдат  разгледани  
и от Съвета .  
2. КОНТЕКСТ  НА ОЦЕНКАТА  НА АКТУАЛИЗИРАНАТА  ПРОГРАМА  
Комисията  проучи  последната  актуализация  на програмата  за стабилност  на Кипър , 
предадена  на 1 април  2010 г., и прие  препоръка  за становище  на Съвета  относно  нея. 
С оглед  представяне  на обстоятелствата , при които  е направена  оценка  на бюджетната  
стратегия  в актуализираната  програма  за стабилност , в следващите  параграфи  се прави  
обобщение  на: 
(1) Съобщението  на Комисията  от 26 ноември  2008 г. („Европейски  план  за 
икономическо  възстановяване “); 
(2) заключенията  на Съвета  по икономически  и финансови  въпроси  от 20 октомври  
2009 г. относно  стратегията  за оттегляне  на мерките  във фискалната  област ;  
                                                 
1 O В L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите , цитирани  в настоящия  текст , са достъпни  на следния  
уебсайт :  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
BG 3   BG (3) най-актуалната  оценка  на състоянието  на страната  в условията  на превантивните  
мерки  на Пакта  за стабилност  и растеж  (резюме  на становище  на Съвета  относно  
предходната  актуализация  на програмата  за стабилност ). 
2.1. Съобщението  на Комисията  от 26 ноември  2008 г. („Европейски  план  за 
икономическо  възстановяване “) 
С оглед  на безпрецедентния  мащаб  на глобалната  криза , засегнала  финансовите  пазари  
и световната  икономика  през 2008—2009 г., Европейската  комисия  призова  за 
изготвяне  на Европейски  план  за икономическо  възстановяване  (ЕПИВ )2. В плана  се 
предвиждат  координирани  антициклични  действия  на макроикономическо  ниво  в 
отговор  на кризата  под формата  на пакет  от амбициозни  мерки  за подпомагане  на 
икономиката , включващ  i) незабавен  бюджетен  стимул  в размер  на 200 млрд . EUR 
(1,5 % от БВП  на ЕС), състоящ  се от бюджетна  експанзия  от страна  на държавите -
членки  в размер  на 170 млрд . EUR (около  1,2 % от БВП  на ЕС) и от финансиране  на ЕС 
в подкрепа  на незабавни  действия  от порядъка  на 30 млрд . EUR (около  0,3 % от БВП  на 
ЕС); и ii) редица  приоритетни  действия , основани  на Лисабонската  стратегия  и имащи  
за цел да адаптират  нашите  икономики  към дългосрочните  предизвикателства ; с тях ще 
бъдат  продължени  структурните  реформи , насочени  към увеличаване  на потенциалния  
растеж . Планът  призовава  за диференциране  на фискалните  стимули  между  държавите -
членки  в съответствие  с устойчивостта  на техните  публични  финанси  и конкурентната  
им позиция . В частност , по отношение  на държавите -членки  извън  еврозоната , които  
имат  значителни  външни  и вътрешни  дисбаланси , бюджетната  политика  следва  да бъде  
насочена  основно  към коригирането  на тези дисбаланси . Планът  бе одобрен  от 
Европейския  съвет  на 11 декември  2008 г.  
2.2. Заключенията  на Съвета  по икономически  и финансови  въпроси  от 20 
октомври  2009 г. относно  стратегията  за оттегляне  на мерките  във 
фискалната  област  
След  появата  на първите  признаци  за излизане  от кризата , по-специално  спиране  на 
резкия  спад  на икономическата  активност , стабилизиране  на финансовите  пазари  и 
възвръщане  на доверието , на 20 октомври  2009 г. Съветът  достигна  до заключението , 
че — макар  и с оглед  на нестабилния  характер  на възстановяването  да е все още рано  за 
оттегляне  на държавната  подкрепа  за икономиката  — е наложително  да бъде  изготвена  
координирана  стратегия  за преустановяване  на широкомащабните  политики  за 
стимулиране . Тази  стратегия  следва  да постигне  баланс  между  съображенията  за 
стабилизиране  и устойчивост  и да вземе  предвид  както  взаимодействията  между  
различните  инструменти  на политиката , така и обсъжданията  на световно  равнище . 
Навременното  разработване  и обявяване  на тази стратегия  би допринесло  за укрепване  
на доверието  в средносрочните  политики  и за потвърждаване  на очакванията . След  
оттеглянето  на мерките  за стимулиране  по Европейския  план  за икономическо  
възстановяване  бе необходима  значителна  фискална  консолидация , за да бъде  спряна  и 
евентуално  обърната  тенденцията  на нарастване  на задлъжнялостта  и да бъдат  
възстановени  стабилните  фискални  позиции . Повишаването  на ефикасността  и 
ефективността  на публичните  финанси  и ускоряването  на структурната  реформа  са 
желателни  дори  и в краткосрочен  план , тъй като те биха  допринесли  за насърчаване  на 
потенциалния  ръст  на производството  и за намаляване  на задлъжнялостта . Съветът  
                                                 
2 Съобщение  на Комисията  до Европейския  съвет  от 26 ноември  2008 г. 
BG 4   BG постигна  съгласие  по следните  принципи  на стратегията  за оттегляне  на мерките  във 
фискалната  област : i) стратегията  следва  да бъде  координирана  в различните  държави  в 
рамките  на съгласуваното  прилагане  на Пакта  за стабилност  и растеж ; ii) необходимо  е 
навременно  оттегляне  на фискалните  стимули  при отчитане  на специфичните  условия  в 
отделните  страни ; iii) планираният  темп  на фискална  консолидация  следва  да бъде  
амбициозен , като в повечето  страни  трябва  да надхвърли  значително  базата  от 0,5 % от 
БВП  годишно  в структурно  отношение ; и iv) надеждността  на стратегията  следва  да 
бъде  подкрепена  от мерки  за подобряване  на качеството  на публичните  финанси  и от 
амбициозни  усилия  в областта  на структурната  реформа  с цел повишаване  на заетостта  
и на потенциалния  растеж .  
BG 5   BG 2.3. Оценка  на предходната  актуализация  в становището  на Съвета  
В становището  си от 3 април  2009 г. Съветът  обобщи  своята  оценка  на предишната  
актуализация  на програмата  за стабилност , обхващаща  периода  2008—2012 г., както  
следва : Съветът  счита , че „фискалната  позиция  през 2009 г. ще бъде  експанзионистична  
поради  приемането  на съществени  мерки  за стимулиране  през 2009 г. в съответствие  с 
ЕПИВ . През  следващите  години  се предвижда  по-нататъшно  влошаване  на бюджетното  
салдо . Предполагаемото  разхлабване  на бюджетната  дисциплина  не изглежда  
обосновано  с оглед  на сравнително  добрите  икономически  перспективи  и предвид  
голямото  външно  неравновесие . Освен  това на фона  на рязкото  влошаване  на 
световната  икономическа  среда  бюджетната  стратегия  е изложена  на значителни  
рискове  от влошаване  на резултатите  с оглед  на оптимистичните  предвиждания  за 
растежа , върху  които  се базира  макроикономическият  сценарий  на програмата . С оглед  
на големите  външни  неравновесия  поддържането  на предпазлива  политика  и 
повишаването  на фискалната  устойчивост  следва  да бъдат  главен  приоритет . 
Следователно  най-голямото  предизвикателство  пред  фискалната  политика  на Кипър  е 
контролирането  на текущите  разходи  и избягването  на процикличните  действия . Освен  
това подобряването  на качеството  на публичните  финанси  е важно  и с оглед  на 
осигуряването  на основа  за плавното  приспособяване  на икономиката  на фона  на 
съществуващите  неравновесия .“ Предвид  тази оценка  Съветът  прикани  Кипър  „ i) да 
приложи  планираната  за 2009 г. фискална  политика  в съответствие  с ЕПИВ  и в рамките  
на Пакта  за стабилност  и растеж , като избягва  допълнително  влошаване  на публичните  
финанси  през 2009 г. в сравнение  със заложените  цели ; ii) да обърне  предвижданата  
тенденция  към увеличаване  на бюджетния  дефицит  през 2010 г. и по-нататък , като 
ограничава  разходите  с цел постигане  на стабилно  състояние  на бюджета  в 
средносрочен  план ; iii) с оглед  на предвижданото  въздействие  на застаряването  на 
населението  върху  държавните  разходи , да засили  дългосрочната  устойчивост  на 
публичните  финанси  чрез извършване  на реформите  в пенсионната  система  и системата  
на здравеопазването .“ 
BG 6   BG Препоръка  за 
СТАНОВИЩЕ  НА СЪВЕТА  
относно  актуализираната  програма  за стабилност  на Кипър , 2009—2013 г. 
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
като взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , 
като взе предвид  Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  от 7 юли 1997 г. за засилване  на 
надзора  върху  състоянието  на бюджета  и на надзора  и координацията  на 
икономическите  политики3, и по-специално  член  5, параграф  3 от него  (за програмите  
за стабилност ), 
като взе предвид  препоръката  на Комисията , 
след  консултация  с Икономическия  и финансов  комитет , 
ИЗДАДЕ  НАСТОЯЩОТО  СТАНОВИЩЕ : 
(1) На [ден месец  2010 г.] Съветът  разгледа  актуализираната  програма  за 
стабилност  на Кипър  за периода  от 2009 г. до 2013 г. 
(2) През  2009 г. икономическата  активност  намаля  с 1,7 %. За първи  път от 
тридесет  и пет години  насам  растежът  в Кипър  бе отрицателен . Слабото  
вътрешно  търсене  и неблагоприятната  външна  среда  оказаха  силен  натиск  
върху  растежа . По-специално , частното  потребление  намаля  под въздействието  
на влошаващите  се перспективи  на пазара  на труда , липсата  на доверие , както  и 
на високата  задлъжнялост  на домакинствата  при по-ограничени  условия  на 
кредитиране . При спад  на външното  търсене  на пазара  на жилища , ниско  
натоварване  на производствените  мощности  и преструктуриране  на балансите  
на дружествата  инвестициите  също  отбелязаха  силна  корекция . Държавното  
потребление  бе единственият  компонент  на търсенето , който  поддържаше  
икономическата  активност , отчасти  вследствие  на пакета  от мерки  за фискално  
стимулиране  в размер  на 1½ % от БВП , въведен  в съответствие  с ЕПИВ . В 
допълнение  към тези дискреционни  мерки  спадът  на икономическата  
активност , отслабването  на бурния  растеж  на цените  на активите  и 
намалението  на дела  на данъците  в структурата  на растежа  оказаха  значителен  
натиск  върху  публичните  финанси . В резултат  на това излишъкът  от 0,9 % от 
БВП , отбелязан  през 2008 г. в държавните  финанси , се трансформира  в 
дефицит  от 6,1 % от БВП  през следващата  година . Кризата  разкри  също  
натрупването  на високи  външни  дисбаланси , което  отразява  не само  ниското  
                                                 
3 O В L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите , цитирани  в настоящия  текст , се намират  на следния  
уебсайт : 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
BG 7   BG ниво  на нетните  спестявания  на частния  сектор , но и влошаването  на нетното  
състояние  на консолидирания  държавен  бюджет  и загубата  на 
конкурентоспособност . Очаква  се слабото  вътрешно  търсене  и мудното  
външно  възстановяване  да ограничат  перспективите  за оздравяване  на 
икономиката . Предвижда  се спадът  на растежа  на БВП  да продължи  през  
2010 г., макар  и в по-малка  степен , преди  през 2011 г. да настъпи  умерено  
възстановяване . Следователно  в средносрочен  план  Кипър  е изправен  пред  
задачата  да стимулира  растежа  в условията  на нестабилно  съвземане  на 
глобалната  икономика , като същевременно  коригира  съществуващите  
макроикономически  дисбаланси  чрез поддържане  на предпазлива  фискална  
политика . В дългосрочен  план  страната  е изправена  пред  необходимостта  от 
засилване  на устойчивостта  на публичните  финанси  предвид  застаряването  на 
населението .  
(3) Въпреки  че голяма  част от наблюдавания  по време  на кризата  спад  във 
фактическия  БВП  има цикличен  характер , потенциалният  БВП  също  беше  
засегнат . В допълнение , в средносрочна  перспектива  кризата  може  да повлияе  
и на потенциалния  растеж  поради  по-ниските  нива  на инвестиции , 
ограниченията  в кредитирането  и нарастването  на структурната  безработица . 
Освен  това влиянието  на икономическата  криза  подсилва  отрицателното  
въздействие  на застаряването  на населението  върху  потенциалния  БВП  и 
устойчивостта  на публичните  финанси . На фона  на това основна  роля  за 
подпомагането  на потенциалния  растеж  ще изиграе  ускоряването  на темпа  на 
структурните  реформи . По-специално , за Кипър  е важно  да предприеме  
реформи  в областта  на пазара  на труда , особено  за увеличаване  на 
възможностите  за обучение  през целия  живот , насочени  конкретно  към 
нискоквалифицираните , безработните  и по-възрастните  работници , а също  и да 
осигури  своевременното  и ефективно  изпълнение  на реформите  в сферата  на 
техническото  и професионалното  обучение . Освен  това съществува  
необходимост  ръстът  на заплатите  да бъде  по-добре  съгласуван  с 
производителността , ръста  на заетостта  и конкурентоспособността .  
(4) Макроикономическият  сценарий , на който  се основава  програмата , предвижда  
растежът  на реалния  БВП  да се увеличи  от -1,7 % през 2009 г. на 0,5 % през  
2010 г., преди  да се възстанови  на равнище  от почти  2,6 % средно  за остатъка  
от периода  на програмата . Оценяван  въз основа  на наличната  към момента  
информация4, този сценарий  изглежда  основан  на оптимистични  прогнози  за 
растеж  през програмния  период . По-специално , очаква  се частното  
потребление  да следва  благоприятна  тенденция  вследствие  на умерено  
оптимистичните  прогнози  за ръст  на заетостта  и заплатите . В програмата  се 
предвижда  реалният  ръст  на инвестициите  в строителството  да остане  
отрицателен  в краткосрочен  план  и да се възстанови  през втората  половина  на 
програмния  период . Индикаторите  за бъдещото  развитие  обаче  предполагат  
средносрочната  корекция  в строителния  сектор  да бъде  по-силно  изразена  от 
предвиденото  в програмата . Освен  това въпреки  подобряващата  се 
икономическа  перспектива  нестабилният  характер  на възстановяването  на 
основните  търговски  партньори  на Кипър  крие  значителни  рискове  за 
                                                 
4 При оценката  се отчита  най-вече прогнозата  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2010 г., 
но и други  данни , станали  известни  впоследствие .  
BG 8   BG макроикономическия  сценарий  на програмата . Поради  спада  на 
икономическата  активност  през 2009 г. бе наблюдавана  значителна , макар  и 
частична  корекция  на външния  дефицит , който  все пак остана  висок  — 8,5 % 
от БВП , като в програмата  се предвижда  до 2013 г. той отново  да нарасне  рязко  
до 12,9 % от БВП  успоредно  с очакваното  увеличение  на износа . Външните  
дисбаланси  вероятно  ще оказват  натиск  върху  икономическия  растеж  в 
средносрочен  план . Високият  дефицит  в публичния  сектор  ще трябва  да бъде  
финансирана  чрез външен  дълг  или спестявания  на местния  частен  сектор . 
Коригирането  на дисбаланса  по текущата  сметка  следователно  би изисквало  
или по-високи  разходи  за финансирането  на дълга , или по-високо  равнище  на 
спестяванията  на частния  сектор . Последното  предполага  по-нисък  ръст  на 
БВП  вследствие  на по-ниските  инвестиции  или частно  потребление  (ефект  на 
изместването ). Заложените  в програмата  прогнози  за инфлацията  изглеждат  
реалистични .  
(5) Според  програмата , салдото  на консолидирания  държавен  бюджет  се е 
влошило  силно  — от излишък  от 0,9 % от БВП  през 2008 г. до дефицит  от 
6,1 % от БВП  през 2009 г. — главно  вследствие  влиянието  на кризата  върху  
държавните  финанси , но и поради  мерките  за стимулиране  в размер  на 1½ % от 
БВП , които  правителството  прие  съгласно  Европейския  план  за икономическо  
възстановяване  (ЕПИВ ). В програмата  се планира  фискалната  политика  да бъде  
рестриктивна  с оглед  на коригирането  на прекомерния  дефицит  до 2013 г. 
съгласно  приетите  сценарии  за растеж . 
(6) В актуализацията  се посочва , че бюджетната  цел за 2010 г. е дефицит  от 6 % от 
БВП . Законът  за бюджета  за 2010 г. (приет  от парламента  на 24 декември  
2009 г.) имаше  за цел постигането  на дефицит  от 4,5 % от БВП  въз основа  на 
очакваното  равнище  на дефицит  от 3 % от БВП  през  2009 г. Тъй като  
окончателното  равнище  на дефицита  през 2009 г. бе 6 % от БВП , законът  за 
бюджета  предполага  дори  още по-висок  дефицит . Все пак програмата  включва  
мерки , целящи  прекратяване  на допълнителното  влошаване  на състоянието  на 
бюджета  и стабилизиране  на дефицита  на нивото  му от 2009 г. В 
актуализацията  на програмата  се предвижда  през 2010 г. съотношението  на 
приходите  към БВП  да нарасне  с около  1¼ процентни  пункта  спрямо  нивото  си 
от 2009 г. Очаква  се публичните  разходи  да нараснат  с 1¼ процентни  пункта  от 
БВП . Планира  се първичните  разходи  да се увеличат  допълнително  главно  
вследствие  на ръста  на социалните  трансфери , субсидиите  и заплатите  в 
държавната  администрация . В актуализацията  е заложена  тенденция  към 
продължаващ  спад  на лихвените  плащания , които  въпреки  нарастващия  обем  
на дълга  намаляват  с ¼ процентни  пункта  от БВП . Планира  се нивото  на 
публичните  инвестиции  да остане  непроменено  спрямо  2009 г. Като  цяло  през  
2010 г. заложената  в програмата  фискална  политика , оценена  чрез 
структурното  салдо  (т.е. коригирано  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл , 
без еднократните  и другите  временни  мерки ), ще бъде  рестриктивна  в размер  
на около  ½ % от БВП . 
(7) Главната  цел на заложената  в програмата  средносрочна  бюджетна  стратегия  е 
до 2013 г. дефицитът  на консолидирания  държавен  бюджет  да бъде  сведен  под 
референтната  стойност  от 3 % от БВП . В програмата  се предвижда  
номиналният  бюджетен  дефицит  да спадне  до 4,5 % от БВП  през 2011 г. (от 
6,1 % през предходната  година ), до 3,4 % през 2012 г. и накрая  да достигне  
BG 9   BG 2,5 % през 2013 г. Очаква  се първичното  салдо  да следва  сходна  тенденция , 
като дефицитът  от 3,7 % от БВП  през 2010 г. ще бъде  коригиран  преди  края  на 
периода . Структурният  дефицит , изчислен  съгласно  общоприетата  методика , 
ще продължи  да се подобрява  след  2010 г., достигайки  3½ % от БВП  през  
2011 г., малко  под 3 % през 2012 г. и 2¼ % през 2013 г. За периода  2010—
2013 г. средногодишното  фискално  подобрение  ще бъде  ¾ % от БВП . 
Корекцията  е по-ясно  изразена  през първоначалния  етап, въпреки  че пълният  
ефект  на предприетите  през 2010 г. мерки  ще настъпи  едва през 2011 г. Освен  
това мерките , предприети  в рамките  на ЕПИВ , ще бъдат  оттеглени  едва в края  
на 2010 г. Планира  се консолидацията  да се осъществи  основно  посредством  
бюджетните  приходи , които  се предвижда  между  2010 г. и 2013 г. да нараснат  с 
2,6 процентни  пункта  от БВП , а съкращаването  на разходите  би допринесло  с 
още един  процентен  пункт  от БВП . Мерките  в подкрепа  на бюджетните  
приходи  включват  борба  с избягването  на данъчното  облагане , амнистия  за 
нарушенията  на правилата  за устройството  на градските  територии , 
хармонизиране  на минималните  акцизни  ставки  върху  нефтопродуктите  и 
прилагане  на по-нисък  ДДС  върху  хранителните  и фармацевтичните  продукти , 
а също  и приходи  от дялови  участия  в публично -частни  организации . По 
отношение  на разходите  основната  част от заложената  в програмата  корекция  
произтича  от мерки  за контролиране  на оперативните  разходи  и намаляване  на 
текущите  трансфери . Като  разходни  категории , които  ще бъдат  консолидирани , 
в програмата  се изброяват  разпределението  на социалните  трансфери  и 
ограничаването  на размера  и на нарастването  на заплатите  в държавната  
администрация , когато  бъде  постигнат  консенсус  между  социалните  
партньори . Актуализацията  потвърждава  ангажимента  за постигане  на 
специфичната  за страната  средносрочна  бюджетна  цел (СБЦ ), която  се изразява  
в балансирана  бюджетна  позиция  в структурно  изражение  (т.е. коригирано  
спрямо  фазата  на икономическия  цикъл , без еднократните  и другите  временни  
мерки ). СБЦ  отразява  по подходящ  начин  целите  на Пакта . Структурните  
салда , съответстващи  на заложените  в програмата  целеви  дефицити , 
подсказват , че СБЦ  няма  да бъде  постигната  в рамките  на периода  на 
програмата . 
(8) Бюджетните  резултати  биха  могли  да бъдат  по-неблагоприятни  от заложените  
в програмата . По-конкретно , заложеният  в актуализираната  програма  
макроикономически  сценарий  изглежда  базиран  на оптимистични  
предвиждания  за растеж  през целия  период  на програмата . По отношение  на 
приходите  рисковете  за публичните  финанси , особено  през 2010—2011 г., са 
по-високи  спрямо  предходните  години  и са свързани  с опасността  от по-рязък  
спад  и промяна  в структурата  на икономическия  растеж  в посока  намаление  на 
дела  на данъците  в структурата  на растежа . Като  се имат  предвид  очакваното  
умерено  икономическо  възстановяване  и натискът  за стимулиране  на 
вътрешното  търсене  чрез увеличение  на публичните  разходи , рисковете  от 
надхвърляне  на планираните  разходи  не трябва  да бъдат  пренебрегвани . Тези  
рискове  са най-вече свързани  с практиката  на изготвяне  на повишаващи  
разходите  допълнителни  бюджети  през годината , което  предполагаше  
нарастване  на текущите  разходи  над планираното  разпределение  на средства . 
Освен  това, социалните  трансфери  може  да се окажат  по-високи  от очакваното  
предвид  досегашната  практика  и липсата  на действащ  механизъм  за 
разпределение , както  и донякъде  оптимистичните  прогнози  за ръст  на заетостта  
(съответно  безработицата ).  
BG 10   BG (9) Съотношението  на брутния  държавен  дълг  към БВП  се оценява  на 56,2 % от 
БВП  през 2009 г., което  представлява  повишение  спрямо  равнището  му от 
48,4 % през предходната  година . Освен  увеличаването  на дефицита  и 
забавянето  на растежа  на БВП , за повишаването  на съотношението  на дълга  
допринесе  и разликата  между  изменението  на държавния  дълг  и бюджетното  
салдо  в размер  на 1 процентен  пункт  от БВП . Тази  разлика  отразява  
акумулирането  на държавни  активи  вследствие  на свръхфинансирането  в края  
на 2009 г., целящо  покриване  на възникналите  в началото  на януари  2010 г. 
задължения . Очаква  се през програмния  период  съотношението  на дълга  да 
нараства , като основна  причина  за това ще бъде  първичният  дефицит , макар  и 
намаляващ . През  2010 г. съотношението  на дълга  ще надхвърли  референтната  
стойност  от 60 % от БВП , като се очаква  то да остане  над нея през целия  
програмен  период . Предвижда  се през 2011 г. и 2012 г. то да нарасне  до около  
63 % от БВП  и след  това леко  да намалее . Като  се имат  предвид  
неблагоприятните  рискове  за макроикономическия  сценарий  и бюджетните  
цели , изменението  на съотношението  на дълга  може  да бъде  по-
неблагоприятно  от предвиденото  в програмата .  
(10) Дългосрочното  въздействие  на застаряването  на населението  върху  бюджета  е 
значително  по-високо  от средното  за ЕС, главно  поради  сравнително  голямото  
увеличение  на разходите  за пенсии  като дял от БВП  през следващите  
десетилетия , което  се дължи  отчасти  на факта , че пенсионната  схема  все още 
не е достигнала  фазата  на зрялост . В програмата  се обсъжда  въведената  през  
април  2009 г. пенсионна  реформа , която  се очаква  да доведе  до малко  по-слабо  
нарастване  на разходите  за пенсии  и до по-значително  увеличение  на ставките  
на социалноосигурителните  вноски . Реформата  би подобрила  дългосрочния  
баланс  на пенсионната  система  и би намалила  рисковете  за устойчивостта , без 
да въздейства  обаче  върху  цялостната  оценка . Състоянието  на бюджета  през 
2009 г. според  неокончателните  данни  в програмата  отразява  бюджетното  
въздействие  на застаряването  на населението  върху  устойчивостта  на 
публичните  финанси . Подобряването  на първичното  салдо  в средносрочен  план  
и прилагането  на допълнителни  мерки  за овладяване  на значителното  
нарастване  на свързаните  със застаряването  на населението  разходи  — особено  
за пенсии  и здравеопазване , биха  допринесли  за намаляване  на рисковете  пред  
устойчивостта  на публичните  финанси , чието  ниво  бе оценено  като високо  в 
доклада  на Комисията  за устойчивостта  от 2009 г5. В номинално  изражение  и 
без допълнителна  промяна  в политиката  предвидената  в програмата  бюджетна  
стратегия  би била  почти  достатъчна  за стабилизирането  на съотношението  на 
държавния  дълг  към БВП  до 2020 г., както  сочат  средносрочните  прогнози  за 
дълга , предполагащи  постепенно  възвръщане  на темповете  на растеж  на БВП  
на прогнозираните  преди  кризата  нива , възстановяване  на данъчните  приходи  
на тяхното  предкризисно  равнище  и включващи  предвижданото  увеличение  на 
разходите , свързани  със застаряването  на населението . 
                                                 
5 В заключенията  на Съвета  от 10 ноември  2009 г. относно  устойчивост  на публичните  финанси  
„Съветът  призовава  държавите -членки  да съсредоточат  вниманието  си върху  насочени  към 
устойчивост  стратегии  в предстоящите  си програми  за стабилност  и конвергентни  програми “ и 
още „приканва  Комисията  да продължи , заедно  с Комитета  за икономическа  политика  и 
Икономическия  и финансов  комитет , разработването  на методики  за оценка  на дългосрочната  
устойчивост  на публичните  финанси  навреме  за следващия  Доклад  за устойчивостта “, предвиден  
през 2012 г. 
BG 11   BG (11) През  последните  години  Кипър  преизпълняваше  бюджетните  си цели , макар  и 
вследствие  на високата  икономическа  активност  и високия  дял на данъците  в 
структурата  на растежа . Неотдавна  бюджетната  рамка  бе подобрена  чрез 
приемането  на Счетоводната  система  за финансово  управление  (FIMAS), 
постепенното  въвеждане  на тригодишна  средносрочна  бюджетна  рамка  
(MTBF) и на програмно  бюджетиране  и бюджетиране  въз основа  на 
резултатите  (PPB). Практиката  на приемане  на допълнителни  бюджети  през  
годината  обаче  предполагаше  нарастване  на текущите  разходи  над 
планираното  разпределение  на средства . Съгласно  програмата  се очаква  с 
цялостното  въвеждане  на новата  бюджетна  рамка  тази практика  да се 
преустанови , което  ще доведе  до по-ефективна  и ефикасна  бюджетна  
процедура , допринасяща  за ограничаване  на разходите . Същевременно  новата  
бюджетна  процедура  би създала  стабилна  основа  за преразпределение  на 
разходите  в полза  на дейности , които  стимулират  растежа  и са съвместими  с 
определените  в националната  програма  за реформи  приоритети . Все пак новата  
рамка  е все още на първоначален  етап, като се предвижда  тя да бъде  изцяло  
въведена  през 2012 г. Ето защо  нейното  въздействие  би могло  да стане  
осезаемо  най-рано  в средносрочен  план . Навременното  прилагане  на новата  
рамка  би било  решаващо  за успешната  и устойчива  консолидация  на 
публичните  финанси . 
(12) В програмата  се отчита  значението  на качеството  на публичните  финанси  като 
средство  за подкрепа  на потенциалния  растеж  и за осигуряване  на 
дългосрочната  устойчивост  на публичните  финанси . Конкретно , в програмата  
се отбелязва  влиянието , което  окончателно  въведените  схеми  за бюджетиране  
MTBF и PPB биха  оказвали  за по-доброто  разпределение  на ресурсите  към 
високо  приоритетни , стимулиращи  растежа  области  в комбинация  с 
подобрения  контрол  на непродуктивните  разходи . По отношение  на разходите  
в програмата  се предвижда  преразглеждане  на неотдавнашните  проекти , 
целящи  разширяване  на инфраструктурата  чрез публично -частните  
партньорства , а също  и на мерките  за подобряване  на образователната  система  
чрез по-широко  използване  на компютри  в системата  на основното  и средното  
образование  и подобрения  в научно -изследователските  и академичните  
институции . Актуализацията  също  включва  разпределянето  на средства  за 
осигуряване  на автономност  на обществените  болници  и за приемане  на 
Национална  здравна  схема , като с това се цели  увеличаване  на ефективността  
посредством  регулирана  конкуренция  и ограничаване  на разходите . Това  се 
счита  за основно  средство  за контролиране  на очакваното  нарастване  на 
разходите , свързани  със застаряването  на населението . По отношение  на 
приходите  програмата  акцентира  върху  положителния  ефект , който  
въвеждането  на MTBF би оказало  върху  подобряването  на точността  и 
чувствителността  на прогнозите  за приходите  в средносрочен  план . Властите  
отбелязват , че с оглед  на променливия  характер  на еластичността  на данъците , 
дължащ  се през последните  години  на бурния  растеж  на цените  на активите , 
бяха  коригирани  прогнозите  за приходите , за да бъде  отчетен  ефектът  на 
цените  на активите  и на структурата  на растежа  на БВП . В програмата  също  се 
отбелязва , че върху  системата  за данъчно  облагане  и социални  плащания  се 
осъществява  постоянно  текущо  наблюдение  от властите  с цел запазване  на 
привлекателността  на труда , като същевременно  се оказва  подкрепа  на най-
уязвимите  социални  групи .  
BG 12   BG (13) Като  цяло  и през 2010 г. стратегията  за запазване  на експанзионистичната  
фискална  политика  е в съответствие  с ЕПИВ , като се отчитат  гореспоменатите  
рискове  за бюджетните  цели . Поради  негативните  последици  от 
икономическата  криза  обаче  дефицитът  на консолидирания  държавен  бюджет  
през 2010 г. ще остане  6 % от БВП  през 2010 г., като след  това постепенно  ще 
намалее  под референтната  стойност  от 3 %. Въпреки  че заложената  в 
програмата  стратегия  предвижда  средногодишно  фискално  подобрение  в 
размер  на ¾ процентни  пункта  от БВП  в периода  2010—2013 г., по отношение  
на това развитие  съществуват  значителни  неблагоприятни  рискове . Ето защо , 
като се отчетат  тези рискове , фискалното  подобрение  може  би няма  да бъде  
достатъчно  за свеждането  на дефицита  под референтната  стойност  от 3 % от 
БВП  до 2013 г., както  е планирано . Освен  това консолидационната  стратегия  от 
програмата  изглежда  се основава  предимно  на мерки  за увеличаване  на 
приходите , докато  съкращенията  на разходите  остават  минимални . Всъщност  в 
програмата  се предвижда  съотношението  на дълга  към БВП  да се стабилизира  
през 2013 г. на ниво , по-високо  от това през 2009 г. Мерките , които  биха  могли  
коренно  да променят  това положение , все още се обсъждат  от социалните  
партньори  и съответно  са обект  на рискове  по отношение  на условията  и 
сроковете  на тяхното  прилагане . Следователно  изменението  на съотношението  
на дълга , което  се планира  от 2010 г. да надхвърли  60 % от БВП , може  да бъде  
по-неблагоприятно  от предвиденото  в актуализацията  на програмата . 
(14) Относно  посочените  в кодекса  на програмите  за стабилност  и на 
конвергентните  програми  изисквания  за предоставянето  на данни  програмата  
съдържа  всички  задължителни  и незадължителни  данни . 
Общото  заключение  е, че публичните  финанси  на Кипър  са се влошили  значително  
вследствие  на икономическия  спад  и експанзионистичната  фискална  политика , 
провеждана  чрез приемането  на съществени  мерки  за стимулиране  в съответствие  с 
ЕПИВ . В резултат  на това излишъкът  от 0,9 % от БВП , отбелязан  през 2008 г. по 
бюджета , се трансформира  в дефицит  от 6,1 % от БВП  през 2009 г. В програмата  се 
очертава  план  за започваща  през 2010 г. консолидация , с която  се цели  дефицитът  на 
консолидирания  държавен  бюджет  да бъде  сведен  под референтната  стойност  от 3 % от 
БВП  до 2013 г. Планира  се обаче  дефицитът  да бъде  коригиран  основно  посредством  
бюджетните  приходи , докато  съотношението  на разходите  към БВП  ще остане  на 
рекордно  високо  ниво . Освен  това на фона  на нестабилното  възстановяване  на 
глобалната  икономика  бюджетната  стратегия  е изложена  на значителни  рискове  от 
влошаване  на резултатите  вследствие  на оптимистичните  предвиждания  за растежа , 
върху  които  се базира  макроикономическият  сценарий  на програмата . С оглед  на 
големите  вътрешни  и външни  дисбаланси  поддържането  на предпазлива  политика  и 
повишаването  на фискалната  устойчивост  следва  да имат  предимство . Ето защо  
контролирането  на текущите  разходи  чрез въвеждането  на ефективна  многогодишна  
бюджетна  рамка  ще бъде  основен  инструмент  в подкрепа  на постигането  на 
консолидационните  планове  и бюджетните  цели . Освен  това повишаването  на 
качеството  на публичните  финанси  е важно  и за гарантиране  на плавното  
приспособяване  на икономиката  на фона  на съществуващите  дисбаланси , по-конкретно  
чрез повишаване  на потенциалния  БВП , увеличаване  на конкурентоспособността  и по-
нататъшно  свиване  на външния  дефицит . 
Предвид  горепосочената  оценка  Кипър  се приканва : 
BG 13   BG i) да ограничи  до най-много  6 % от БВП  дефицита  за 2010 г., като при 
необходимост  подсили  мерките  за консолидация , по-специално  ако 
макроикономическото  развитие  се окаже  по-неблагоприятно  от заложеното  в 
сценария  на програмата , и да предприеме  своевременни  действия  за 
определяне  на стратегия  за консолидация , която  да е ориентирана  повече  към 
разходите ; използва  всяка  възможност  в допълнение  към обявеното  фискално  
подобрение  за ускоряване  на фискалната  консолидация  и намаляване  на 
съотношението  на брутния  дълг  под референтната  стойност ; 
ii) да приложи  предвидената  ефективна  многогодишна  бюджетна  рамка , за да се 
осигури  спазването  на бюджетните  цели , както  и твърдо  да ограничи  разходите  
в средносрочен  план ;  
iii) да подобри  още дългосрочната  устойчивост  на публичните  финанси  чрез мерки  
за реформиране  с цел контрол  върху  разходите  за пенсии  и здравеопазване , за 
да ограничи  предвижданото  увеличение  на разходите , свързани  със 
застаряването  на населението . 
BG 14   BG Сравнение  на основните  макроикономически  и бюджетни  прогнози  
    2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г. 2013 г. 
ПС април  2010 г. 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
КОМ  май 2010 г. 3,6 -1,7 -0,4 1,3 - - Реален  БВП  
(промяна  в %) 
ПС февруари  2009 г. 3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 - 
ПС април  2010 г. 4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
КОМ  май 2010 г. 4,4 0,2 2,7 2,5 - - Инфлация  според  
хармонизирания  индекс  на 
потребителските  цени  (ХИПЦ ) 
(%) ПС февруари  2009 г. 4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 - 
ПС април  2010 г. 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
КОМ  май 2010 г. 3,4 -0,7 -2,1 -1,6 - - Разлика  между  фактическия  и 
потенциалния  БВП1 
(% от потенциалния  БВП ) ПС февруари  2009 г. 0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 - 
ПС април  2010 г. -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
КОМ  май 2010 г. -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 - - Нето  предоставени /получени  
заеми  спрямо  останалия  свят 
(% от БВП ) ПС февруари  2009 г. -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 - 
ПС април  2010 г. 43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
КОМ  май 2010 г. 43,5 40,3 41,2 41,3 - - Приходи  на консолидирания  
държавен  бюджет  
(% от БВП ) ПС февруари  2009 г. 45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 - 
ПС април  2010 г. 42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
КОМ  май 2010 г. 42,6 46,4 48,3 49,0 - - Разходи  на консолидирания  
държавен  бюджет  
(% от БВП ) ПС февруари  2009 г. 44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 - 
ПС април  2010 г. 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
КОМ  май 2010 г. 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 - - Салдо  на консолидирания  
държавен  бюджет  
(% от БВП ) ПС февруари  2009 г. 1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 - 
ПС април  2010 г. 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
КОМ  май 2010 г. 3,7 -3,6 -4,4 -4,8 - - Първично  салдо  
(% от БВП ) 
ПС февруари  2009 г. 3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 - 
ПС април  2010 г. -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
КОМ  май 2010 г. -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 - - Салдо , коригирано  спрямо  фазата  
на икономическия  цикъл1 
(% от БВП ) ПС февруари  2009 г. 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 - 
ПС април  2010 г. -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
КОМ  май 2010 г. -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 - - Структурно  салдо3 
(% от БВП ) 
ПС февруари  2009 г. 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 - 
ПС април  2010 г. 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
КОМ  май 2010 г. 48,4 56,2 62,3 67,6 - - Брутен  държавен  дълг  
(% от БВП ) 
ПС февруари  2009 г. 49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 - 
Бележки : 
1Разликата  между  фактическия  и потенциалния  БВП  и коригираните  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл  салда  от 
програмите , както  са преизчислени  от службите  на Комисията  въз основа  на информацията  в тях. 
2Въз основа  на оценката  за потенциалния  растеж  от съответно  2,0 %, 2,8 %, 2,8 % и 2,8 % за периода  2009—2013 г. 
3Салдо , коригирано  спрямо  фазата  на икономическия  цикъл , с изключение  на еднократните  и други  временни  мерки . Според  
последната  актуализация  еднократните  и други  временни  мерки  възлизат  на 0,1 % от БВП  през  2010 г., 2011 г. и 2012 г. 
(намаляващи  дефицита ). В прогнозите  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2010 г. няма  предвидени  извънредни  и други  
временни  мерки . 
Източник : 
Програма  за стабилност  (ПС); прогноза  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2010 г. (КОМ ); изчисления  на службите  
на Комисията .