[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 26.6.2009

COM(2009) 303 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

относно прилагането, функционирането и ефективността на интернет домейна от първо ниво „.eu“

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

относно прилагането, функционирането и ефективността на интернет домейна от първо ниво „.eu“ (текст от значение за ЕИП)

1. Контекст

Целта на въвеждането на интернет домейна от първо ниво (ДПН) „.eu“ бе на жителите, организациите и предприятията в Общността да се предостави специфична паневропейска самоличност в интернет.

С настоящия доклад се цели информирането на Европейския парламент и на Съвета относно прилагането, ефективността и функционирането на ДПН „.eu“, както е предвидено в член 8 от Регламент (ЕО) № 733/2002[1].

В доклада се набляга върху развитието напоследък по отношение на ДПН „.eu“ през периода от приемането на предишния доклад на 6 юли 2007 г.[2] до 31 март 2009 г.

2. Рамка на „.EU“

2.1. Правна рамка

Правната рамка на „.eu“ се състои от гореспоменатия Регламент (ЕО) № 733/2002 относно въвеждането на .ДПН „.eu“ и Регламент (ЕО) № 874/2004 на Комисията от 28 април 2004 г. относно определяне на правила на обществената политика. Тези два инструмента се допълват от поредица решения на Комисията относно избора и обозначението на службата по регистрация. И накрая, службата по регистрация създаде поредица от административни правила, които регулират нейните ежедневни дейности по регистрацията на имена на домейни.

За да се отчете надлежно въвеждането на процедурата по регулиране с контрол, Регламент (ЕО) № 733/2002 бе изменен с Регламент (ЕО) № 1137/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г.

Румъния и България се присъединиха към Европейския съюз на 1 януари 2007 г. и съответно трябваше да получат възможност да регистрират запазените преди това за тях имена на домейни. С цел да се осигури правна яснота, с Регламент (ЕО) № 1255/2007 на Комисията бе изменено приложението към Регламент (ЕО) № 874/2004 на Комисията, включващо списъка на имената на домейни по държави и на държавите, които могат да ги регистрират.

Комисията установи също така необходимостта от изменение на Регламент (ЕО) № 874/2004 на Комисията с оглед на неговото адаптиране към изискванията на технологията IDN за „.eu“.

2.2. Основни принципи

Правната рамка на „.eu“ предвижда разделяне на задълженията между Комисията и службата по регистрация в „.eu“. Службата по регистрация в „.eu“ е организация с идеална цел, която независимо администрира и управлява ДПН „.eu“ съгласно принципите на ненамеса, самоуправление и саморегулиране[3]. На Комисията бе възложена функцията на общ надзор. По-специално, Комисията не разполага с компетенция да взема решения относно конкретни имена на домейни, нито е апелативен орган за решения, взети от службата по регистрация.

Освен това ДПН „.eu“ се основава на модела служба по регистрация — регистратор, като на службата по регистрация е възложено управлението на ДПН „.eu“, включително поддръжка на съответните бази от данни, докато акредитираните регистратори действат като агенти, предлагащи своите услуги за регистрация на регистриращите се. На службата по регистрация не е разрешено тя самата да действа като регистратор[4]. Този подход насърчава конкуренцията на пазара на имена на домейни, на който регистраторите се стремят да диверсифицират офертите си, за да покрият различните нужди на регистриращите се, като в същото време осигурява конкурентни цени.

2.3. Служба по регистрация

Европейският регистър за имена на интернет домейни (EURid) — организация с идеална цел със седалище в Diegem, Белгия — бе определен от Комисията за служба по регистрацията в ДПН „.eu“ след покана от 21 май 2003 г. за изразяване на интерес[5].

EURid бе основана през април 2003 г. Нейни членове са организациите, администриращи националните ДПН за Белгия, Италия, Швеция, Чешката република и Словения, както и ISOC-ECC (Координационен съвет на европейските управителни органи на „Интернет общество“) и Businesseurope (конфедерация на европейските бизнес федерации).

Както е предвидено в Регламент (ЕО) № 733/2002[6], на 12 октомври 2004 г. Комисията подписа с EURid концесионен договор за услуги (наричан по-долу „договорът“) за начален период от пет години с възможност за подновяване[7].

На 12 декември 2008 г. Комисията от името на Европейската общност и EURid подписаха допълнителен договор, предвиждащ подновяването на настоящия договор за по-нататъшен период от пет години, т.е. до 12 октомври 2014 г. Допълнителният договор ще влезе в сила, когато изтече срокът на действие на настоящия договор, т.е. на 12 октомври 2009 г.

3. Регистрация и използване на домейни „.EU“

Ефективността на системата на ДПН „.eu“ може да се прецени въз основа на два критерия: броя на регистрираните имена на домейни и резултатите от работата на службата по регистрация.

3.1. Брой на регистрираните имена на домейни

„.eu“в световен контекст

ДПН „.eu“ бе открит за публична регистрация на 7 април 2006 г. Три години по-късно броят на регистрираните имена на домейни в „.eu“ превиши три милиона, с което „.eu“ се превърна в четвъртия по популярност европейски ДПН за код на държава и деветия по популярност ДПН в световен мащаб. Тези данни са показателни за успеха на „.eu“ сред обществеността.

Измежду европейските ДПН за код на държава (ccTLD), „.eu“ е превъзхождан само от домейните за Германия („.de“), Обединено кралство („.uk“) и Нидерландия („.nl“). В световен мащаб, само за общите ДПН „.com“, „.net“, „.org“ и „.info“, както и за националния ДПН на Китай („.cn“) и за гореспоменатите три европейски национални домейна може да се твърди, че броят на регистрираните имена е по-голям (вж. приложение 1).

Разпределение на регистриралите се по държави

Мнозинството имена на домейни в „.eu“ бяха регистрирани в държавите с най-голямо население, както и в държави със силни традиции в регистрирането и използването на домейни. Най-голям интерес към регистриране на имена на домейни в „.eu“ бе проявен в Германия (30 % от домейните в „.eu“), Нидерландия (14 %), Обединеното кралство (12 %), Франция (8 %) и Полша (6 %)[8] (вж. приложение 2).

Растеж

След впечатляващия растеж на броя на регистрираните имена на домейни в началната фаза през 2006 г., ДПН „.eu“ се консолидира и сега темпът на растеж при него е сходен с този за другите европейски ДПН по държави (+11 % през 2007 г. и +11 % през 2008 г.). Причините за тази еволюция са две: i) от една страна, растежът на регистрирането на нови домейни постепенно намалява до нормално равнище след края на фазата на предварително регистриране (sunrise phase) и ii) от друга страна, първоначалният изключително висок темп на подновяване, надхвърлящ 80 %, впоследствие се доближава към средната стойност за този промишлен сектор (понастоящем 72 %).

Докато общият растеж от 22 % на регистрациите през периода 2006—2008 г. може да се счита за задоволителен, той беше особено впечатляващ в Полша (+149 %), Литва (+142 %), Люксембург (+95 %) и Ирландия (+94 %) (вж. приложение 3).

„.eu“се разрастваше успоредно с други европейски ДПН

Заслужава да се отбележи, че растежът на „.eu“ съвпадна с нарастване на броя на имената на домейните в националните ДПН в повечето държави-членки. Например през 2008 г. растежът на регистрациите в домейна от първо ниво за Германия („.de“) бе 7 %, докато за „.uk“ (Обединеното кралство) и „.nl“ (Нидерландия) бе съответно около 11 % и 18 %. Това е в съответствие с целта ДПН „.eu“ да предоставя на лицата с постоянно пребиваване в ЕС възможност за действително европейска интернет самоличност, като той по-скоро допълва, а не заменя съществуващите национални ДПН в ЕС.

3.2. Използване на домейни „.eu“

Регистрация и използване

Налице е растяща тенденция домейните в „.eu“ да се използват незабавно след тяхната регистрация вместо те да се регистрират просто като предпазна мярка.

Имената на домейни в „.eu“ се превръщат в обичайна характеристика на европейското киберпространство и електронен пазар. „.eu“ е особено популярен измежду малките и средните предприятия. Освен това големи и добре познати организации, но също и неправителствени организации, както и лица с постоянно пребиваване в ЕС в нарастваща степен използват регистрирани от тях имена на домейни в „.eu“[9].

На 9 май 2006 г. всички уебсайтове на институциите на ЕС и всички техни адреси за електронна поща преминаха към „.eu“. От тази дата насам институциите на ЕС предлагат единен интернет портал за всички европейски граждани, организации и предприятия в рамките на ДПН „.eu“: http://europa.eu.

Освен от европейски органи, институции и агенции, имена на домейни в „.eu“ се използват в нарастваща степен и за програми и проекти, финансирани от Европейския съюз. Официалният уебсайт на шведското председателство на ЕС е с име на домейн в „.eu“: www.se2009.eu.

Освен това, извършено от службата по регистрация проучване показа, че приблизително 80 % от всички имена на домейни в „.eu“ водят към функциониращ уебсайт или сървър за електронна поща[10]. Само при една пета от функциониращите уебсайтове бе установено автоматично пренасочване на посетителя към друг сайт или интернет адрес; тези данни показват, че имената на домейни в „.eu“ се използват активно в голямото мнозинство от случаите.

Информираност и реноме

В сравнение с повечето европейски национални ДПН, които бяха въведени през 1990-те години, „.eu“ може да се счита за новосъздаден. Поради това не е изненадващо, че „.eu“ не е така известен както други ДПН. Проучване, проведено от службата по регистрация[11], показа също така, че 79 % от потребителите на интернет в Европа са запознати с концепцията за ДПН и имената на домейни и че 63 % знаят за съществуването на „.eu“. 45 % от потребителите на интернет знаят, че като постоянно пребиваващи в ЕС те могат да регистрират име на домейн в „.eu“, а 11 % обмислят дали да се възползват от тази възможност.

Следва да се отбележи, че домейните в „.eu“ се ползват с добра репутация: съгласно друго проучване[12], проведено за EURid, потребителите не само възприемат „.eu“ като истинска европейска самоличност в интернет, но и считат регистрираните имена в домейна „.eu“ за иновативни и модерни.

4. Резултати от работата на службата по регистрация

4.1. Услуги и такси

През последните две години службата по регистрация работеше за по-нататъшно подобряване на своите услуги за регистраторите. Службата по регистрация предоставя услуги на регистраторите на всички официални езици на Европейския съюз. В допълнение към своето централно управление в Diegem (Белгия), EURid откри клонове в Стокхолм, Прага и Пиза, за да се приближи до регистраторите.

Тъй като домейни в „.eu“ се търгуват от около 1 000 акредитирани регистратори за „.eu“, редовният информационен обмен между службата по регистрация и регистраторите е особено важен, като осигурява на службата по регистрация вникване в потребностите и в еволюцията на пазара. За тази цел бяха създадени два консултативни органа, състоящи се от представители на регистраторите — Регистраторният консултативен съвет (RAB) и Групата за изисквания към регистраторите (RRP). RAB предоставя на Управителния съвет на EURid съвети по бизнес проблеми, докато RRP е с техническа насоченост. Освен това през септември 2008 г. службата по регистрация започна да обслужва своята общност от регистратори 24 часа в денонощието 7 дни в седмицата, като по този начин осигури непрекъсната поддръжка.

Услугите, предоставяни на регистраторите от службата по регистрация, изглеждат задоволителни: съгласно проучване, проведено за службата по регистрация, над 90 % от отговорилите регистратори са удовлетворени или повече от удовлетворени от получаваната от EURid поддръжка и 86 % не виждат необходимост от подобряване на системата на регистрация[13]. Но регистраторите биха желали също така подобрения в някои области като например процедурите за търгуване и прехвърляне на имена на домейни и проследяването на промени, осъществявани чрез версиите на системата.

През април 2007 г. EURid прие кодекс за поведение, към който регистраторите могат да се присъединят на доброволен принцип. Присъединилите се приемат да се придържат към условията, формулирани в кодекса, в замяна на което им се предоставя правото да използват официалната емблема на участниците в кодекса за поведение, позволяващо им да се отличат като предлагащи обслужване от най-висок клас.

Такси и цени

Комисията следеше таксите на едро за регистрация в „.eu“, като вземаше предвид финансовото състояние на службата по регистрация, както и цялостния контекст на ДПН. Благодарение на огромния интерес към „.eu“ и големия брой регистрации, таксите на едро за регистрация последователно бяха намалявани от службата по регистрация: на 1 януари 2007 г. таксата за регистрация и годишната такса за подновяване бяха намалени от 10 EUR на 5 EUR; следващо намаление на 4 EUR влезе в сила от 1 февруари 2008 г. Комисията ще продължи да наблюдава положението и да предлага на вниманието на службата по регистрация по-нататъшни намаления, ако и когато те станат осъществими[14].

Следва да се отбележи, че службата по регистрация облага с такса на едро акредитираните регистратори за „.eu“, които от своя страна определят свои собствени цени на дребно за регистриращите се. Много регистратори предлагат пакетни услуги, като включват например уебхостинг и електронна поща. Понастоящем най-ниската ефективна цена на дребно за име на домейн в „.eu“ е около 5 EUR, което със сигурност не превишава най-ниските пазарни цени за „.com“, „.net“, „.uk“, „.de“ и други основни домейни от първо ниво.

4.2. Финансова устойчивост

Комисията наблюдаваше финансовото състояние на службата по регистрация, което е ключов елемент на устойчивостта на „.eu“. Надхвърлилият очакванията успехпо отношение на регистрациите донесе приходи, които до сега превишаваха разходите. Комисията отговори на това развитие в съответствие със съответните разпоредби на правната рамка и на договора.

На първо място Комисията изиска от EURid да определи и да планира предварително своите инвестиции и подходящото равнище на резервите на годишна текуща основа. След това службата по регистрация прави отчисления за тях от излишъка всяка година, а остатъкът се прехвърля в бюджета на Общността.

Същевременно Комисията изиска от службата по регистрация постоянно да анализира възможността за намаляване на таксата на едро за регистрация (вж. по-горе). Това намаление е необходимо за отразяване на спадащите разходи, направени за име на домейн, вследствие на растящия брой на регистрациите. Освен това намаляването на таксата представлява най-добрият начин за ограничаване на подлежащия на прехвърляне излишък с цел вместо това парите да остават при притежателите на имена на домейни.

Трябва да се отбележи, че за осигуряване на финансовата устойчивост на службата по регистрация годишните приходи винаги трябва да покриват годишните разходи и необходимите средства за инвестиции и резерви, дори ако броят на регистрациите или техният растеж намалява. Следователно принципът на предпазливостта диктува, че намаляването на таксите трябва да следва, а не да предхожда намаляването на разходите.

В резултат на този подход службата по регистрация постепенно намали таксата на едро в съответствие с растящия брой на регистрациите, но със закъснение във времето. Поради това постигнатият от нея излишък също намаляваше без да се застрашава финансовата устойчивост. През 2006 г. излишъкът бе 11,3 милиона EUR, от които 8,9 милиона EUR бяха прехвърлени в бюджета на Общността. През 2007 г. излишъкът бе 10,9 милиона EUR, от които 6,9 милиона EUR бяха прехвърлени. Предварителни оценки за 2008 г. показват, че излишъкът ще бъде приблизително 5 милиона EUR, от които службата по регистрация ще прехвърли приблизително 4 милиона EUR в бюджета на Общността. Сумите, непрехвърлени в бюджета на Общността, или се инвестират за целите на подобрено качество на обслужване или се използват за натрупване на подходящи резерви.

По такъв начин дейностите на службата по регистрация бяха на солидна финансова основа през отчетния период. Оперативните приходи превишаваха оперативните разходи и излишъкът бе достатъчен за покриване на потребностите от инвестиране и на задълженията.

4.3. Непрекъснатост и устойчивост на дейността

През последните две години службата по регистрация продължи усъвършенстването на своите технически системи. Една от най-важните задачи бе да се подобри устойчивостта чрез осигуряване на резерв за изпълнението на всички ключови операции. В тази връзка службата по регистрация модернизира своя огледален сайт в Прага, което да позволи пълно дублиране на функциите на основния уебсайт.

Освен това службата по регистрация приложи технологията anycast, която позволява дублиращи сървъри за имена в „.eu“ да бъдат разпръснати по цял свят. Чрез избягването на зависимостта от една единствена точка в инфраструктурата на службата по регистрация се цели повишаване на стабилността в случай, че един от тези сървъри излезе от строя или стане недостъпен. Оператори на използваните от EURid две мрежи anycast са два различни доставчика. Тази хетерогенност допълнително повишава стабилността и устойчивостта на домейна „.eu“.

Съгласно изискванията на договора службата по регистрация подготви план за непрекъснатост на дейността (ПНД), включително анализ на основните функции на службата по регистрация, както и на свързаните с това рискове и противомерки. Той включва също така план за управление при криза, както и сценарии за непрекъснатост на дейността и процедури, отнасящи се за конкретни видове заплахи.

Бе извършен одит на ПНД от независим одитор. Целта на тази оценка бе проверка на планирането на EURid за непрекъснатост на дейността спрямо най-добрата практика в съответния промишлен сектор. Докладът потвърждава, че EURid работи по прилагането на мерки за непрекъснатост на дейността, което показва, че процесът все още не е завършен напълно.

Освен това EURid информира Комисията относно своите мерки за повишаване на надеждността на своите оперативни системи чрез подобряване на устойчивостта и работните показатели както на базата от данни, така и на услугите по регистрация.

4.4. Спорове относно имена на домейни

Поради възможната значителна търговска стойност на някои имена на домейни, правните спорове в тази област не са рядкост.

Алтернативна процедура за решаване на спорове

Правната рамка за ДПН „.eu“ предвижда процедура за алтернативно решаване на спорове (ADR) за разрешаване на противоречия относно имената на домейни в ДПН „.eu“. Тази система предоставя процедурни гаранции за засегнатите страни и се прилага, без да засяга съдебното производство, което някоя от заинтересованите страни може да образува срещу притежателя на име на домейн или решение на службата по регистрация.

Службата по регистрация определи Арбитражния съд към Икономическата и земеделската камара на Чешката Република („Чешки арбитражен съд“) да извършва дейността по алтернативно решаване на спорове за имена на домейни в „.eu“. Съгласно правната рамка за „.eu“ по системата ADR за „.eu“ могат да бъдат заведени спорове: i) за недобронамереност и злоупотреби с регистрациите от трети страни или ii) за решения, взети от службата по регистрация. Спорове могат да бъдат заведени на всеки от официалните езици на ЕС.

Нивото на таксите за процедурите по ADR се основава на принципа на възстановяване на разходите. Таксите за алтернативно решаване на спорове бяха намалявани няколкократно от 2006 г. насам и започват от 1 300 EUR[15], така че са благоприятни в сравнение с таксите, налагани от сходни арбитражни органи[16].

Броят на заведените пред Чешкия арбитражен съд дела за алтернативно решаване на спорове значително намаля от приблизително 200 дела за тримесечие през 2006 г. на приблизително 25 дела за тримесечие понастоящем. През началната фаза повечето от делата бяха заведени срещу службата по регистрация (приблизително 73 %), а останалите дела бяха заведени срещу притежатели на имена на домейни в „.eu“. Междувременно ситуацията се промени коренно: сега повечето оплаквания се завеждат срещу притежатели на имена на домейни в „.eu“. Това потвърждава, че първоначалният голям брой на спорове по имена на домейни се отнася до предварителни регистрации, когато жалбоподателите оспорваха решения на службата по регистрация относно утвърждаването на предходни права на притежатели на имена на домейни в „.eu“[17].

Съдебни дела по твърдения за злоупотреба с регистрацията на имена на домейни

EURid е страна по съдебни дела, заведени пред национални съдилища в Белгия и Гърция. Тези дела се отнасят до твърдения за „складиране“ (warehousing) на имена на домейни[18].

По едно дело белгийско съдилище поиска от EURid чрез предварително съдебно разпореждане да деблокира приблизително 74 000 имена на домейни, като наложи глоба от 25 000 EUR за име на домейн за всеки час закъснение. EURid изпълни съдебното разпореждане с изключение на 20 имена на домейни по причина, че те бяха обект на все още неприключени дела по алтернативно решаване на спорове. Това доведе съответно до блокиране на банковите сметки на EURid в размер на 4 190 000 EUR (представляващи 1 % от наложената глоба). Делото все още не е приключено и досега не е имало съдебно заседание по главното дело.

4.5. Дела пред Съда на Европейските общности

Що се отнася до свързани с „.eu“ дела пред Съда на Европейските общности, по които Комисията е страна, през 2007 г. Първоинстанционният съд отхвърли като недопустима молбата по делото „Галилео“ за оспорване на законността на запазването на името „galileo.eu“ за използване от институции и органи на Общността (T-46/06). Решението на Първоинстанционния съд по това дело бе обжалвано, но Съдът на Европейските общности потвърди определението на Първоинстанционния съд (C-483/07).

По второто дело „Inet Hellas“, което все още е висящо пред Първоинстанционния съд, жалбоподателят оспорва тълкуването на Регламент (ЕО) № 874/2004 на Комисията по отношение на забраната за регистриране на двубуквени имена на домейни, представляващи държави извън ЕС (T-107/06).

Освен това Oberster Gerichtshof в Австрия препрати към Съда на Европейските общности въпроси за предварително решение относно тълкуването на Регламент (ЕО) № 874/2004 (C-569/08). Делото е висящо.

4.6. Международни имена на домейни (IDN)

Понастоящем в ДПН „.eu“ е възможна регистрацията на домейни, чиито имена съдържат само буквите от стандартната латинска азбука: „a“ до „z“, цифрите „0“ to „9“ и „-“[19].

Правната рамка за „.eu“ постановява, че трябва да се въведат международни имена на домейни (IDN) веднага, когато това стане технически възможно[20]. Тъй като сега е възможна регистрацията на такива имена на домейни в „.eu“, EURid подготвя въвеждането на IDN в ДПН „.eu“, което ще позволи използването на букви с диакритични знаци като „é“, „ö“, „ç“ или „č“ и на други азбуки освен латинската.

След като правната рамка бъде адаптирана за отразяване на изискванията на IDN[21], се очаква използването на IDN в ДПН „.eu“ да започне през 2009 г.

5. Заключение

Три години след въвеждането на ДПН „.eu“ той се превърна в успешна и ценена от европейците алтернатива при избора на интернет самоличност. Със своите над три милиона домейна „.eu“ надхвърли очакванията и се утвърди като един от десетте най-популярни ДПН в света. След първоначалното рязко увеличение на регистрациите е налице растяща тенденция домейните в „.eu“ да се използват незабавно след тяхната регистрация, вместо те да се регистрират просто като предпазна мярка до вземането впоследствие на решение относно използването им. Понастоящем все повече предприятия, организации и физически лица решават да регистрират имена на домейни в „.eu“ заради предлаганите от тях уникални ползи. Броят на оспорваните имена на домейни постоянно намалява и системата за алтернативно решаване на спорове се счита за ефективна за защита на правата на регистриралите се. Освен това службата по регистрация функционира безпроблемно и в съответствие с най-добрите практики на съответния промишлен сектор.

Въпреки това службата по регистрация ще бъде изправена пред редица предизвикателства през следващите години. Най-непосредствената задача за решаване ще бъде въвеждането на IDN.

След това, предстоящото въвеждане на нови общи домейни, както и несигурната икономическа среда биха могли да ограничат растежа на „.eu“. Поради това се изисква действен стратегически подход. По-специално, службата по регистрация следва да работи за по-нататъшно повишаване на информираността за съществуването на ДПН „.eu“ и за укрепване на неговата популярност. По този начин тя ще постигне повече регистрации както и значително нарастване на броя на уебсайтовете в „.eu“ — по възможност на реномирани предприятия и организации.

Предвид на динамичния характер на средата на ДПН, службата по регистрация следва да продължи да поддържа и разширява своя диалог и обмен с интернет общността. Това ще позволи на службата по регистрация да установи актуалните тенденции на развитие на пазара и да продължи да възприема най-добрите практики. Комисията ще продължи отблизо да наблюдава развитието на ДПН „.eu“, за да гарантира, че той отговаря на потребностите на жителите, организациите и предприятията в ЕС.

ПРИЛОЖЕНИЯ

Приложение 1: Десетте най-големи домейна от първо ниво по брой на регистрираните имена на домейни (към март 2009 г.)

ДПН | Брой на регистрираните домейни |

.com | 79 439 607 |

.cn | 13 854 687 |

.de | 12 652 025 |

.net | 12 099 536 |

.org | 7 472 142 |

.uk | 7 382 123 |

.info | 5 137 681 |

.nl | 3 285 095 |

.eu (*) | 3 049 034 |

.biz | 2 025 576 |

Източник: http://domainsinfo.fr/.

(*) Данните за броя на регистрациите в .eu се актуализират ежедневно на:http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/statistics.

Приложение 2: брой на домейните в „.EU“ по държава на пребиваване на регистриралите се (към март 2009 г.)

Държава | Брой домейни в „.eu“ Март 2009 г. |

Австрия | 74 767 |

Белгия | 92 404 |

България | 9 578 |

Кипър | 53 051 |

Чешка република | 82 020 |

Дания | 45 167 |

Естония | 8 179 |

Финландия | 14 876 |

Франция | 251 744 |

Германия | 930 467 |

Гърция | 25 169 |

Унгария | 29 148 |

Ирландия | 59 612 |

Италия | 166 454 |

Латвия | 7 166 |

Литва | 9 416 |

Люксембург | 27 256 |

Малта | 2 916 |

Нидерландия | 415 474 |

Полша | 176 328 |

Португалия | 11 789 |

Румъния | 20 204 |

Словакия | 18 609 |

Словения | 6 385 |

Испания | 70 390 |

Швеция | 81 979 |

Обединено кралство | 377 820 |

Източник: EURid.

Приложение 3: растеж на броя на домейните в „.EU“ през периода 2006—2008 г. по държава на пребиваване на регистриралите се

Държава | Растеж на броя на домейните в „.eu“ 2006—2008 г.* |

Австрия | +27 % |

Белгия | +23 % |

България** | +58 % |

Кипър | -41 % |

Чешка република | +65 % |

Дания | +18 % |

Естония | +43 % |

Финландия | +57 % |

Франция | +56 % |

Германия | +19 % |

Гърция | +44 % |

Унгария | +32 % |

Ирландия | +94 % |

Италия | +14 % |

Латвия | 0 % |

Литва | +142 % |

Люксембург | +95 % |

Малта | -85 % |

Нидерландия | +36 % |

Полша | +149 % |

Португалия | -2 % |

Румъния** | +40 % |

Словакия | +74 % |

Словения | +71 % |

Испания | +33 % |

Швеция | -10 % |

Обединено кралство | -14 % |

Европейска общност | +22 % |

*от 31.12.2006 г. до 31.12.2008 г.

** Данните за България и Румъния се отнасят за периода 2007—2008 г., тъй като регистрацията на домейни в „.eu“ започна след тяхното присъединяване към ЕС на 1 януари 2007 г.

Източник: EURid.

[1] Регламент (ЕО) № 733/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 22 април 2002 г. относно въвеждането на .eu домейн от най-високо ниво (ОВ L 113, 30.4.2002 г., стр. 1), изменен с Регламент (ЕО) № 1137/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2008 г. за адаптиране към Решение 1999/468/ЕО на Съвета на някои актове, за които се прилага процедурата, предвидена в член 251 от Договора, във връзка с процедурата по регулиране с контрол — Адаптиране към процедурата по регулиране с контрол — част първа (ОВ L 311, 21.11.2008 г., стр. 1).

[2] COM(2007) 385 окончателен (ОВ C 191, 17.8.2007 г., стр.17)http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:EN:PDF.

[3] Вж. съображение 9 от Регламент (EО) № 733/2002.

[4] Член 3, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 733/2002.

[5] Решение 2003/375/ЕО на Комисията от 21 май 2003 г. за определянето на служба по регистрацията в домейна от първо ниво „.eu“ (ОВ L 128, 24.5.2003 г., стр. 29).

[6] Член 3, параграф 1 постановява, че „договорът между Комисията и службата по регистрация е ограничен във времето и подлежи на подновяване“.

[7] За допълнителна информация относно EURid вж. http://www.eurid.eu/content/view/12/26/lang,en/.

[8] Най-новите данни за разпределението по държави са на разположение на:http://www.eurid.eu/en/press-room/facts-figures.

[9] За примери за активно използване на имена на домейни в „.eu“: http://www.eurid.eu/en/press-room/why-eu.

[10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf.

[11] http://www.eurid.eu/en/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu.

[12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf.

[13] http://www.eurid.eu/en/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements.

[14] Член 4, параграф 2, буква в) от Регламент (ЕО) № 733/2002 постановява, че „службата по регистрация налага такси, непосредствено свързани с направените разходи“. Освен това в член І, параграф І, алинея 6 от концесионния договор за услуги се казва, че „ако се отбележи излишък, който не е инвестиран за целите на подобрено качество на обслужване, този излишък ще бъде прехвърлян към бюджета на Общността за всяка година, за която възниква такъв излишък. Трябва да се обърне внимание на необходимостта от осигуряване на подходящ оперативен резерв.“

[15] Източник: Чешки арбитражен съд: http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php.

[16] Таксите, налагани от WIPO (Световната организация за интелектуална собственост) започват от 1 500 USD (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html).

[17] Както е предвидено в Регламент (ЕО) № 874/2004 на Комисията, притежателите на предходни права, признати или установени от националното законодателство и/или законодателството на Общността и публични органи, се възползваха от специфичен период от време (sunrise period), през който регистрирането на техните имена на домейни бе запазено изключително за такива притежатели на признати предходни права и публични органи.

[18] „Складирането“ на имена на домейни е практика, чрез която някои регистратори придобиват права върху имена на домейни с намерението да ги задържат или „складират“ за използване от тях и/или извличане на печалба. Извършителят на „складиране“ обикновено се опитва да препродаде името на домейн на повишена цена.

[19] Вж. също така „Общи условия за регистрация на име на домейн .eu“ на EURid, раздел 2.2: http://www.eurid.eu/files/trm_con_BG.pdf.

[20] Член 6 от Регламент (ЕО) № 874/2004 на Комисията предвижда „Регистърът да извършва регистрирането на имена на домейни на всички букви от азбуките на официалните езици, когато съответните международни стандарти са на разположение“.

[21] ОВ L xxx, xx.xx.2009 г. (все още непубликувано).