Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Реформа на СТО с цел адаптиране към промените в световната търговия“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 159/03)

Докладчик: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Решение на Пленарната асамблея 12.7.2018 г. Правно основание Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Външни отношения“(REX) Приемане от секцията 19.12.2018 г. Приемане на пленарна сесия 23.1.2019 г. Пленарна сесия № 540 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 174/2/3

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) би искал отново да заяви своя ангажимент към Световната търговска организация (СТО) като пазител на международната търговия и лаборатория за разработване на правила и разпоредби за гарантиране на справедлива търговия, либерализация на търговията със стоки и услуги и прозрачност при изготвяне на свързаните с търговията политики.

1.2. ЕИСК е убеден не само в това, че неотложните реформи следва да се осъществят във възможно най-кратък срок, по-специално с оглед на функционирането на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове (ОУС), но и в това, че членовете на СТО би трябвало да се ангажират с по-амбициозни и системни промени, свързани с трудовите стандарти, и да се борят с изменението на климата и за постигането на световните ЦУР с цел адаптиране на правилата на международната търговия към световните предизвикателства.

1.3. Европейският икономически и социален комитет би желал да насърчи Европейската комисия (ЕК), с подкрепата на държавите членки, да води амбициозна търговска политика за ЕС-27, която ще осигури на предприятията в ЕС възможности за по-добър достъп до пазара и ще разпространява ценностите на Съюза в областта на правата на човека и основните трудови стандарти като борбата срещу дискриминацията, равенството между мъжете и жените, синдикалните свободи и т.н. чрез многостранни, неколкостранни (включващи СТО), двустранни и едностранни (ОСП, „Всичко освен оръжие“) споразумения. Гражданското общество в ЕС иска свободна, но справедлива търговия.

1.4. След оттеглянето на Обединеното кралство от ЕС (на 29 март 2019 г.) то ще стане независим член на СТО. Това означава, че ЕС-27 и Обединеното кралство следва да гарантират своите двустранни търговски и инвестиционни отношения и ЕС-27 трябва да вземат надлежно предвид важния въпрос за тарифните квоти с партньорите от ССТ. ЕИСК би желал Обединеното кралство да подкрепи предложенията на ЕС, насочени към реформиране на СТО с цел модернизиране на правилата за многостранна търговия.

1.5. ЕИСК подкрепя предложението на Европейската комисия за работещо решение, така че да може да се нормализира дейността на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове, както и съобщенията, разпространени неотдавна от членове на СТО за изменение на някои разпоредби на Договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове.

1.6. Като представител на европейското организирано гражданско общество Европейският икономически и социален комитет участва активно в наблюдението на споразумения за свободна търговия, изпълнението на поетите от страните в главите за устойчивото развитие ангажименти и изискването за вземане под внимание на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и борбата срещу изменението на климата.

1.7. Нарастването на пречките пред търговията и увеличаването на облагането на вноса (алуминий, стомана и др.) от ключови участници в световната търговия (САЩ, Китай и др.) са реална опасност за растежа на световната търговия, който още от 2014 г. насам се забавя, което би могло да навреди на растежа в световен мащаб, на усилията за намаляване на неравенството, на развитието на най-нестабилните икономики и на създаването на стойност и работни места в световните вериги за създаване на стойност.

1.8. Предвид тези рискове ЕИСК счита, че е необходима амбициозна реформа на СТО. Тази реформа следва да бъде разделена на две части: първо, по-техническа част по най-спешните въпроси преди края на 2019 г., за да се избегне блокирането на Апелативния орган на Органа за уреждане на спорове и да се пояснят някои определения; и второ, по-системна част, която ще отнеме повече време и чрез която мисиите и работата на СТО ще се адаптират към основните промени в световната търговия.

1.9. За първата фаза следва да бъдат подкрепени няколко от предложенията, представени от Европейската комисия в концептуален документ, изготвен през септември 2018 г. в отговор на дадения от държавите членки мандат на Европейския съвет на 28 и 29 юни.

1.10. Въпросните предложения са, както следва: засилване на ролята на секретариата, промяна на правилата по отношение на мандата на съдиите от Апелативния орган на ОУС, актуализиране на правилата за субсидиите, държавните предприятия и трансфера на технологии и по-често прибягване до отворени неколкостранни преговори.

1.11. По отношение на първата фаза ЕИСК счита, че е неотложно СТО да си постави по-амбициозни цели по отношение на селскостопанския сектор, за да гарантира доброкачествени, безопасни и сигурни доставки на храни. Ролята на СТО за намаляване на несигурността в международната търговия е от основно значение за бъдещето на селското стопанство във всяка страна, както и нейната способност да гарантира безопасността на храните в съответствие с високитe екологични стандарти за производство и хуманно отношение към животните.

1.12. ЕИСК счита за жизненоважно принципът на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, да бъде адекватно защитен и на многостранно равнище и да получи пълно правно признаване, за да се гарантира по-висока степен на защита чрез превантивно вземане на решения в случай на риск за човешкото здраве или околната среда. Предвид неговото значение, ЕС следва да го утвърди като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори.

1.13. Друг приоритет според ЕИСК е гарантирането на защита на данните в международната търговия чрез многостранни актове, изготвени въз основа на действащите стандарти и правила в ЕС и в ОИСР, АТИС и ООН. Действащият многостранен инструмент в областта на защитата на данните би трябвало да бъде доразвит и повече трети държави да бъдат насърчени да се присъединят. Подходът на ЕС към хоризонталните разпоредби за трансграничните потоци от данни и защитата на данните би трябвало да се насърчава като многостранен стандарт.

1.14. Съществуващите правила за селскостопанския сектор и защитата на данните трябва да се адаптират, за да се вземат предвид пазарните характеристики и търговските практики на редица членове на СТО.

1.15. Все пак трябва да се обърне внимание и на други възможности за по-амбициозна и системна реформа, които на този етап не са споменати от Европейската комисия.

1.16. ЕИСК предлага да се инициира обсъждане относно определението за развиващи се държави във връзка с работата на СТО, което би могло да се основава на набор от критерии, включително например пазарния дял в световната икономика и индексите за човешко развитие, и да бъде приведено в съответствие с вече съществуващите определения в други международни организации.

1.17. Подкрепяните от ЕИСК предложения обхващат главно три области: трудовите стандарти и достойния труд, целите във връзка с изменението на климата и постигането на ЦУР на ООН до 2030 г.

1.18. Въпросът за това как да се съгласуват основните трудови стандарти с многостранните търговски правила е без отговор повече от 20 години. ЕИСК счита, че с приемането на амбициозни и всеобхватни цели за устойчиво развитие (ЦУР) от страна на ООН е настъпил моментът за СТО като пазител на международната търговия да изпълни своята роля в активното насърчаване на основните трудови стандарти. Това би могло да се постигне чрез признаване на ЦУР и на основните конвенции на МОТ в общ преамбюл и пълноценното прилагане на член XX от ГАТТ както по отношение на екологичните въпроси (XX ж), така и по отношение на социалните (XX д).

1.19. Освен възможните начини за актуализиране на настоящите правила и очертаване на нови такива, адаптирани към търговията през 21 век, сложната, основана на единодушно вземане на решения управленска структура на СТО следва да стане по-гъвкава и прозрачна, за да се повиши ефективността на организацията.

1.20. Поради това Европейският икономически и социален комитет призовава Европейската комисия, в сътрудничество с основните си партньори, да инициира обсъждане относно възможни промени в процедурите на СТО за вземане на решения, прозрачността на нейната работа и участието на гражданското общество.

2. Основен участник в международната търговия

2.1. СТО е стълб на многостранното сътрудничество в областта на търговията, с принос за множество полезни развития: либерализация на световната търговия, по-голяма прозрачност относно мерките в областта на търговската политика чрез партньорска проверка, съдебната практика на Органа за уреждане на спорове (ОУС), която дава възможност на всяка държава членка на организацията да отстоява своите права във връзка с друга държава членка на СТО, ако правилата са нарушени, и наистина бавното и трудно разработване на правила и разпоредби за регулиране на развитието на международната търговия (улесняване на търговията, борба със субсидирането в риболовния сектор и др.).

2.2. ЕИСК счита за успех факта, че СТО се радва на все повече членове и благодарение на принципите на многостранното сътрудничество успя да присъедини геополитически „гиганти“(Китай и Русия) и да улесни интегрирането на уязвими икономики в световната търговия (Либерия, Камбоджа и др.).

2.3. Така от създаването си през януари 1995 г. насам СТО играе тройна роля – на пазител на правилата за търговията, двигател на интернационализацията на икономиките на развиващите се държави и инструмент за улесняване на създаването на световни вериги за създаване на стойност.

2.4. Работата ѝ се осъществява основно в рамките на следните три стълба: 2.4.1. Разработване на набор от правила и разпоредби за международна търговия 2.4.1.1. Понастоящем тези правила обхващат три основни области: Общото споразумение за митата и търговията, Общото споразумение по търговията с услуги и Споразумението за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуална собственост. Тези три стълба са допълнени със система за уреждане на спорове и принцип на прозрачност, основан на проверка на търговските политики на държавите членки. Този цялостен набор от правила, който се прилага от ОУС, осигурява правна сигурност и предсказуемост на международните търговци, която е от съществено значение за дългосрочните инвестиции. 2.4.2. Орган за уреждане на спорове 2.4.2.1. Това е едно от основните постижения на СТО като продължение на Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ). Графиците и процесуалните правила, приложими при уреждането на спорове между държавите членки, бяха официализирани и строго регулирани с крайни срокове, което от 1995 г. насам доведе до сезиране на ОУС с над 500 спора и произнасянето на над 350 решения. 2.4.2.2. ОУС произнесе редица важни решения, макар и да има известни опасения във връзка с тяхното изпълнение: субсидии за въздухоплавателни средства (ЕС/САЩ), чуждестранни търговски корпорации (ЕС/САЩ), субсидии за производството на памук (Бразилия/САЩ) и др. Сезиранията напоследък нараснаха с увеличаването на мерките в областта на търговската политика, с които се установяват допълнителни или протекционистични мита (САЩ/Китай), принудителни трансфери на технологии и неспазване на правата върху интелектуалната собственост. 2.4.3. Кръгове от преговори за либерализиране на търговията 2.4.3.1. Уругвайският кръг (1986—1994 г.) е последният кръг на многостранни преговори, който доведе до амбициозна програма за намаляване на митата на промишлените изделия, отстраняване на нетарифни мерки, включително квотите за текстил и облекла, както и по-строги правила и установяване на нови процесуални правила за уреждане на спорове.

3. Настоящите слабости на СТО

3.1. Продължаваща криза в Апелативния орган на ОУС

3.1.1. Понастоящем има опасност Апелативният орган, който е основен стълб на съдебната функция на СТО, напълно да блокира: ако Съединените щати продължават да отказват да назначат нови съдии, през декември 2019 г. ще има по-малко от трима постоянни съдии, които могат да изпълняват функции в този орган. Това блокиране ще възпрепятства вземането на решения от Апелативния, тъй като са необходими най-малко трима съдии, и това се случва в момент, когато броят на споровете нараства предвид нарастващия натиск от протекционизъм.

3.1.2. Службата на търговския представител на Съединените щати (USTR) отправи няколко критики относно функционирането на ОУС: функциониране извън основната роля да се подпомагат членовете на СТО при разрешаването на търговски спорове, незачитане на 90-дневния краен срок, издаване на становища, които не са свързани с предмета на спора, и факта, че трябва да бъде намерен нов баланс между правата и задълженията на Апелативния орган.

3.1.3. Това е парадокс, тъй като САЩ са част от малкия кръг членове, които в най-голяма степен използват ОУС, заедно с ЕС, Канада, Бразилия и Индия.

3.2. Неспособност за постигане на нови многостранни правила или споразумения

3.2.1. ЕИСК отбелязва факта, че СТО претърпя някои неуспехи като застоя на започнатия през 2001 г. кръг от многостранните търговски преговори в Доха, бездействие в условията на нелоялни практики, прилагани в няколко държави членки, и неприемането на министерска декларация на Министерската конференция в Буенос Айрес през декември 2017 г., въпреки че беше постигнат известен напредък, по-специално влизането в сила на Споразумението за улесняване на търговията през 2013 г. Това подтикна няколко търговски партньори (ЕС, САЩ, Япония, Канада, Китай и др.) и НПО да предложат съществени реформи на правомощията и методите на работа на СТО.

3.2.2. В действителност тези неуспехи отразяват трудностите, с които СТО се сблъсква при адаптирането на своите правила за работа към новото положение в международната търговия: нарастващият брой протекционистични мерки, сложността на световната търговия, натискът на общественото мнение върху създателите на търговската политика поради социалните и екологичните въздействия на търговията, съществуващата съпротива срещу някои неблагоприятни последици от глобализацията, изключително бавното и географски ограничено отваряне на обществените поръчки и появата на свръхкапацитет в някои промишлени отрасли поради масивно субсидиране.

3.2.3. Трудностите с цялостното включване на редица членове на СТО в основаната на многостранни правила система за търговия: предвид техните икономически мащаби, ролята на държавата и на различни публични органи в деловите решения е факт, че през последните 15 години някои от членовете на СТО (Съединените щати, Европейският съюз, Япония, Канада и др.) внесоха много жалби и сезираха ОУС относно нарушения на правата върху интелектуална собственост, принудителен трансфер на технологии, ограничен достъп до инвестиции за чуждестранни дружества в определени сектори, контрол на износа, масивно публично субсидиране в някои промишлени отрасли и т.н.

3.3. Общ дисбаланс на правата и задълженията между развитите държави и големите бързо развиващи се икономики

3.3.1. От момента на създаването си СТО непрекъснато приема нови членове, общо 36, в т.ч. ключови държави, които сега са членове на „многостранната класа“, и нестабилни развиващи се държави, желаещи да се интегрират в международната търговия.

3.3.2. Следва да се отбележи, че липсват определения в рамките на СТО за развити и развиващи се държави с изключение на определението за най-слабо развити държави, дадено от ООН: всяка държава, която успешно приключи процеса на присъединяване, заявява към коя категория принадлежи, като това може да бъде оспорено. Това основано на самоопределяне положение поражда проблеми, защото редица големи бързо развиващи се икономики, които са се определили като „развиващи се държави“, получават въз основа на това освобождавания, макар и икономическите им резултати и успешното интегриране в международната търговия да предполагат, че по-скоро следва да бъдат включени в категорията на „индустриализираните държави“. Затова ЕИСК предлага да се инициира обсъждане относно определението за развиващи се държави във връзка с работата на СТО, което би могло да се основава на набор от критерии, като например пазарния дял в световната икономика и, както предлага Европейският парламент, индексите за човешко развитие ( 1 ) , приведени в съответствие с вече съществуващите определения в други международни организации.

3.3.3. Както посочва Комисията в своето съобщение от 2015 г. ( 2 ) : „Настъпилата съществена промяна в относителната икономическа мощ на главните търговски партньори все още не е напълно отразена в системата на СТО. В резултат на това сме свидетели на увеличаващ се дисбаланс между приноса, който големите държави с бързо развиващи се икономики имат към многостранната търговска система, и ползите, които те получават от нея“(стр. 28).

3.3.4. От 2005 г. до 2015 г. обаче, независимо че се ползват от общи тарифни преференции от страна на индустриализираните държави, най-слаборазвитите държави не успяха да отбележат голям напредък в международната търговия: делът им нарасна от 0,8 % на 1 % ( 3 ) . ЕИСК признава, че тази стагнация показва, че не само индустриализираните държави, но и големите бързо развиващи се икономики следва да дадат на тези по-слаборазвити държави същия безмитен и освободен от квоти достъп до пазара.

4. Направленията на една спешна реформа, насочена към преодоляване на настоящата криза

4.1. Намиране на бързо решение за нормализиране на работата на ОУС

4.1.1. ЕИСК подкрепя предложенията, изготвени от Европейската комисия и Европейския парламент, които ще дадат право да се удължи над три години мандатът на настоящите съдии, за да се уреди в бъдеще наемането на независими професионални съдии на пълно работно време и да се увеличи броят на включените в Апелативния орган съдии от седем на девет.

4.1.2. ЕИСК подкрепя двете съобщения, изпратени от няколко членове на СТО с оглед на Общия съвет на 12-13 декември 2018 г., в които се предлагат изменения в някои разпоредби, свързани с договореността относно правилата и процедурите за уреждане на спорове: възможни изключения от 90-дневния период, изключване на специфичните общински мерки от някоя от страните, увеличаване на броя на членовете на Апелативния орган от 7 на 9 и удължаване на техния мандат.

4.2. По-често използване на отворени няколкостранни преговори

4.2.1. Като пряк резултат от отсъствието на многостранна динамика след 2001 г. бяха сключени са голям брой двустранни и регионални споразумения ( 4 ) . ЕИСК препоръчва неколкостранните споразумения да бъдат сключвани в рамките на СТО и във всички случаи да бъдат отворени и прозрачни. В сравнение с многостранните, неколкостранните преговори предлагат редица предимства: — основават се на критична маса на желаещи да действат държави; — предвиждат по-кратки преговори; — няма опасност от злоупотреба с принципа на единодушие, тъй като една държава или група държави с по-малка тежест не могат да блокират споразумението; — обхватът им често е ограничен, което означава, че могат да концентрират въздействието на ангажиментите на партньорите и да насърчават инвестициите, търговията и създаването на работни места.

4.2.2. Това решение вече е използвано и доведе до положителни резултати, въпреки че трябва да бъде проучено допълнително (Споразумението за информационните технологии (СИТ) I и II, Споразумението за държавните поръчки).

4.2.3. Отворените, приобщаващи и прозрачни неколкостранни споразумения могат да се използват по-систематично, като се предвиждат механизми за приобщаване, които дават възможност на държави, които не са подписали, да ползват облагите на споразумението при определени условия от гледна точка на ангажиментите и изпълнението.

4.2.4. В момента се водят преговори по редица теми, като например електронната търговия, улесняването на инвестициите и микропредприятията, малките и средните предприятия (ММСП), либерализацията на екологичните стоки и услуги и търговията с услуги, с оглед на сключването на многостранни споразумения.

4.2.5. Членовете на СТО предприеха важни стъпки, за да поставят гледната точка на ММСП в центъра на дискусиите, например чрез съвместната отворена инициатива за подкрепа на ММСП, която беше стартирана в Буенос Айрес през 2017 г. Акцентът е върху търговското финансиране и многостранните банки за развитие отговориха чрез своите програми за улесняване на търговията. Чрез рационализиране, опростяване и уеднаквяване на митническите процедури Споразумението за улесняване на търговията ще помогне за намаляване на разходите за търговия и облекчаване на административната тежест за ММСП. ЕИСК предлага цялостен, приобщаващ, съгласуван и ефективен многостранен подход, който да отчита нуждите и интересите на различните подгрупи МСП.

4.3. Актуализиране на някои от съществуващите правила

4.3.1. Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки

4.3.1.1. Предвид огромните програми за преки и непреки субсидии за промишлеността в някои държави членки (например „Made in China 2025“), Комитетът подкрепя предложенията, изготвени от Европейската комисия в нейния концептуален документ от септември 2018 г., които се обсъждат със САЩ, Япония и Канада: въвеждане на презумпцията, че всички необявени субсидии нарушават конкуренцията на пазара, подобряване на процедурата за уведомяване и добавяне на нови категории субсидии, като например предоставяните на предприятия в несъстоятелност или в затруднено положение без надежден план за преструктуриране. Повече внимание следва да се обърне и на двойното ценообразуване, което се използва от някои държави членки, например Русия, с цел да се спечели конкурентното предимство, по-специално в енергоемките отрасли.

4.3.1.2. В светлината на тенденцията за намаляване на броя на държавите – членки на СТО, които обявяват своите субсидии, като процентът падна от 50 % през 1995 г. (128 държави членки) на 38 % понастоящем (164 държави членки), следва да бъде въведена по-стабилна система за мониторинг на уведомленията, включваща санкции ( 5 )

4.3.2. Принудителен трансфер на технологии

4.3.2.1. ЕИСК подкрепя предложенията, представени от Комисията, която иска да установи нови механизми за контрол на различните форми на принудителен трансфер на технологии (ограничения на съвместните предприятия, ограничения на капиталовото финансиране от чуждестранни предприятия, предоставяне на лицензи въз основа на неясни критерии, предоставяне на лицензи с ограничения) и по-ефективна защита на търговските тайни. Тези механизми следва да обхващат само принудителните трансфери на технологии, а не трансферите на технологии като цяло, които оказват положително въздействие в развиващите се страни.

4.3.3. Държавни предприятия (ДП)

4.3.3.1. Определението за ДП и свързаните с тях правила трябва да бъдат актуализирани и пояснени, за да обхване цялата гама от предприятия, свързани пряко или непряко с държавата или с публични органи.

4.3.4. Обсъждане на нови правила в областта на специалното и диференцираното третиране (СДТ)

4.3.4.1. В своя концептуален документ от септември 2018 г. Европейската комисия представи редица интересни възможности (степенуване и неучастие, обективни критерии за предоставяне на СДТ на развиващите се държави, разглеждане за всеки отделен случай на искания за нова гъвкавост по СДТ), които ЕИСК подкрепя.

4.3.5. Инвестиции

4.3.5.1. По време на Министерската конференция в Буенос Айрес 45 държави – членки на СТО, подписаха съвместна декларация за улесняване на инвестициите за търговия, като призоваха за започване на дискусии относно създаването на многостранна рамка, осигуряваща прозрачност и предвидимост. ЕИСК отбелязва, че макар и полезни, чуждестранните инвестиции биха могли да породят и рискове, и би искал да се позове на становището си, в което препоръчва да се предприемат някои мерки за справяне с потенциалните неблагоприятни последици ( 6 )

4.3.5.2. При преките чуждестранни инвестиции е необходима по-голяма прозрачност, тъй като някои огромни потоци към развиващите се държави изглеждат непрозрачни. Във връзка със създаването на многостранния инвестиционен съд, ЕИСК би искал да се позове на своето становище, като подчертае редица основни въпроси, които следва да бъдат взети под внимание ( 7 )

4.3.6. Обществени поръчки

4.3.6.1. Нужен е напредък в три области: — прозрачност: с налагане на санкции в случай на неизпълнение на изискванията за докладване; — обхват: увеличаване на броя на държавите, които са подписали Споразумението за държавните поръчки и обхвата на процедурите за възлагане на обществени поръчки, попадащи в рамките на това споразумение. Приоритетен въпрос остава отправянето на настоятелен призив към държави като Китай, Русия, Индия да подпишат споразумението, а ангажиментите им трябва да обхващат националното и регионалното равнище, както и предприятията с връзки с държавата; — запазване на възможността закупуващите юридически лица да използват екологични, социални и свързани с труда критерии като задължението за спазване и включване в колективните споразумения при търговете за обществени поръчки. (8)

4.3.7. Електронна търговия

4.3.7.1. По време на Министерската конференция в Буенос Айрес през декември 2017 г. 71 държави членки, чийто дял в електронната търговия възлиза на 77 %, подкрепиха идеята за неколкостранна инициатива за стабилизиране на регулаторната рамка и за мобилизиране на умения и експертни познания и опит в най-уязвимите икономики. Впоследствие групата на високо равнище „Електронна търговия през 2030 г.“представи своя доклад на обществения форум на СТО на 4 октомври 2018 г.

4.3.7.2. Европейският икономически и социален комитет счита, че Приложението на ГАТС относно далекосъобщенията и референтният документ следва да бъдат използвани като отправна точка, за да се осигури набор от еднообразни и амбициозни правила за електронната търговия, които са насочени към предстоящите многобройни предизвикателства. Те включват прилагане на принципа на недискриминация между местните и чуждестранните оператори чрез премахване на пречките пред трансграничните потоци, като например изискването сървърите да бъдат разположени на място, като се има предвид обаче, че е важно да се въведе изключение с оглед на общия интерес (сигурност, обществен ред и т.н.), както и да се гарантира достъп при еднакви условия до платформата за електронна търговия за националните и чуждестранните дружества; гарантиране на целостта на данните; гарантиране на правна сигурност за операторите по отношение на техните инвестиции; и насърчаване на инвестициите в телекомуникационна инфраструктура с цел борба с цифровото разделение.

4.3.7.3. Европейският икономически и социален комитет обаче посочва, че всяка инициатива за електронна търговия трябва да бъде в пълно съответствие с изложената по-долу препоръка относно защитата на личните данни в областта на международната търговия и хоризонталните разпоредби за трансграничните потоци от данни (в търговските и инвестиционните споразумения на ЕС).

4.4. Защита на данните в международната търговия

4.4.1. ЕИСК счита, че предвид бързия технологичен напредък и непрекъснатото разширяване на инфраструктурата в областта на ИТК е налице необходимост от осъществяване на по-непосредствен надзор и наблюдение от страна на правителствата. Независимо от това, че решенията относно адекватното ниво на защита се подлагат на оценка на всеки четири години (вж. член 45, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета ( 9 ) (Общия регламент относно защитата на данните), ЕИСК препоръчва да се установи постоянен контакт между Комисията, органите по защита на данните (ОЗД) и правителствените органи на трети държави, за да се установят новите предизвикателства в настоящата много динамична технологична и икономическа среда ( 10 )

4.4.2. ЕИСК счита, че насърчаването на стандартите за защита на данните чрез многостранни инструменти би трябвало да бъде приоритет за Европейската комисия и че този ангажимент следва да бъде подкрепен с ресурси, така че предварително да може да се постигне реална защита на правата на човека, а впоследствие да се осигури ефективна правна защита за претърпените вреди ( 11 ) . Конвенция на Съвета на Европа № 108 от 1981 г. с допълнителния протокол от 1999 г. към нея е единственият обвързващ многостранен инструмент в областта на защитата на данните. Този инструмент би трябвало да бъде доразвит и повече трети държави да бъдат насърчени да се присъединят към Конвенцията.

4.4.3. Би трябвало да продължат да се развиват многостранните усилия в рамките на ОИСР (Организацията за икономическо сътрудничество и развитие), Г-20 и АТИС (Азиатско-тихоокеанското икономическо сътрудничество) с оглед на изграждането на наистина глобална многостранна система за защита на данните. Сътрудничеството със специалния докладчик на ООН за правото на неприкосновеност на личния живот би трябвало да бъде стабилно и функционално.

4.4.4. ЕИСК изразява надежда, че Комисията, Съветът, националните правителства и парламентите на държавите членки, както и правителството и Конгресът на САЩ, ще приветстват предложенията относно адекватността на защитата, осигурявана от Щита за личните данни в отношенията между ЕС и САЩ, които са представени в резолюцията на Европейския парламент от 6 април 2017 г. В своята резолюция Европейският парламент изразява сериозни опасения, много от които дават да се разбере, че споразумението и действащата законодателна рамка в САЩ практически не защитават правата на гражданите на ЕС ( 12 )

4.4.5. ЕИСК отправя искане всяка бъдеща многостранна инициатива относно потоците от данни да бъде съобразена с хоризонталните разпоредби на ЕС за трансграничните потоци от данни и защитата на данните в споразуменията н ЕС за търговия и инвестиции и по-специално с член Б, параграф 2. ( 13 )

4.5. Селското стопанство в търговските преговори

4.5.1. С общо внос и износ в размер на 242 милиарда евро през 2015 г. ЕС е световен лидер в търговията със селскостопански продукти, което е от полза за производителите и потребителите в рамките на ЕС и извън него ( 14 ) . ЕИСК счита, че ЕС трябва да разгледа последиците от най-новите си търговски споразумения за селското стопанство на цялата си територия, както и развоя на търговията в световен мащаб ( 15 ) . Ролята на СТО за намаляване на несигурността в международната търговия ще има ключово значение за бъдещето на селското стопанство.

4.5.2. Силният и жизнеспособен селскостопански сектор във всяка страна - членка на СТО, е от съществено значение за поддържането или увеличаването на стабилните, безопасни и сигурни доставки на храна. Разбира се, търговията спомага за преодоляването на дисбалансите в търсенето и предлагането, като насърчава ефективното използване на ресурсите и увеличава пазарните възможности и икономическия растеж, създавайки по този начин работни места, приходи и благосъстояние в селските райони ( 16 )

4.5.3. Споразумението на СТО за санитарните и фитосанитарните мерки от 1995 г. обхваща прилагането на разпоредбите за безопасността на храните, здравето на животните и растенията. Член 5, параграф 7 се отнася до принципа на предпазливост, който понастоящем е заложен в Договора от Лисабон. Всеки опит да се направят изменения в него на равнище, различно от многостранното, ще окаже сериозно въздействие върху световния търговски ред и бъдещата надеждност на самото споразумение ( 17 ) . ЕИСК обаче изтъква огромното значение на принципа на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, и призовава за адекватната му защита и пълното му правно признаване на многостранно равнище за високите стандарти за безопасност на храните, както и за стандартите за хуманно отношение към животните и екологичните стандарти в селскостопанското производство. ЕИСК отбелязва с безпокойство, че при действащите правила ЕС не успя да защити успешно предпазните мерки при два спора в рамките на СТО. Предвид неговото значение, ЕС следва да утвърди принципа на предпазливост като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори.

4.5.4. Както се вижда от конференцията в Найроби, когато въпреки очакванията беше постигнато съгласие по министерска декларация с важно значение, ЕС е в добра позиция да играе водеща роля в бъдещите преговори в областта на търговията със селскостопански продукти. Това се основава на възприетата водеща роля на Съюза в насърчаването на устойчивостта и развитието (ролята, която изигра в Найроби) и в резултат на предходни реформи на ОСП, ЕС вече не се счита за заемащ предимно отбранителна позиция ( 18 ) . Във всеки случай най-слабо развитите държави и особената им уязвимост в селскостопанския сектор следва да бъдат защитени чрез всички налични инструменти, като например механизмите за специално и диференцирано третиране и специалния надзорен механизъм.

4.5.5. За тази цел ЕИСК смята, че е необходима стратегия, която да осигурява много по-добра съгласуваност между ОСП и водената от ЕС международна търговска политика.

4.6. Услуги

4.6.1. По време на Министерската конференция в Буенос Айрес 34 държави – членки на СТО, призоваха да се ускори работата по националните разпоредби (лицензи, професионални квалификации, процедури и т.н.) с оглед на установяване на ясна и прозрачна многостранна рамка поради застой на преговорите за многостранно споразумение по търговията с услуги (TiSA). Гражданското общество и профсъюзите изразиха редица опасения във връзка с ефективното прилагане на гаранциите за обществените услуги.

4.6.2. Това усилие за създаване на подобна многостранна рамка е от жизненоважно значение, като се има предвид, че с общия внос и износ в размер на 1 809 милиарда евро през 2017 г. ЕС е световен лидер в областта на услугите, което е от полза за производителите и потребителите в рамките на ЕС и извън него ( 19 ) . Секторите на услугите допринасят за над 75 % от БВП на развитите държави и 50 % от БВП на развиващите се държави и са гръбнакът на световните вериги за създаване на стойност.

4.7. Въздействието на излизането на Обединеното кралство от ЕС

4.7.1. От края на март 2019 г. Обединеното кралство ще действа като самостоятелен член на СТО. ЕИСК се надява, че в това си качество Обединеното кралство ще подкрепи амбициозни и ориентирани към бъдещето реформи, за които призовава ЕС. Поетият неотдавна ангажимент за присъединяване към Споразумението за държавните поръчки е положителна стъпка.

4.7.2. ЕС-27 ще има за задача да промени предложенията за достъп до пазара за търговските партньори на ЕС, особено в селскостопанския сектор, със справедливо и балансирано разпределение на квоти между държавите членки.

5. Започване на дискусия относно важна, но системна реформа на СТО

5.1. Разработване на нова система на управление за един нов свят

5.1.1. Вътрешната организация на СТО, създадена през 1994 г., следва да бъде преразгледана, за да може да се адаптира към важни промени: — бързо нарастване на броя на членовете, което в случай на запазване на принципа на консенсус ще блокира вземането на решения; — големи промени в структурата на международната търговия; — приемането на амбициозни цели в областта на устойчивото развитие (ЦУР на ООН) и борбата срещу изменението на климата (Парижкото споразумение); — опита на ЕС за включване на глави за търговия и устойчиво развитие във всички негови скорошни споразумения за свободна търговия.

5.1.2. Изготвяне на творческо решение с цел премахване на систематичната нужда от единодушие

5.1.2.1. Процесът на вземане на решения в СТО, наследен от ГАТТ, в действителност е консенсус, с други думи – единодушие между 164-те държави членки. За приемането на решения на Общия съвет и министерски декларации е необходимо „положително“единодушие. Когато става въпрос за уреждане на спорове, се изисква „отрицателно“единодушие за отхвърляне на окончателния доклад, издаден от дадена група. Очевидно това правило дава възможност на държава, като действа сама, или в повечето случаи коалиции от държави членки, формирани около общи цели (Г-3, Г-20), да наложат вето на завършването на преговорите.

5.1.2.2. Повечето международни организации са приели механизми за вземане на решения, които дават възможност за дебат и не допускат въпросите да бъдат доведени до състояние на застой, като претегляне на гласовете въз основа на обективни критерии (МВФ) или въвеждане на гласуване с квалифицирано мнозинство (Европейски съюз). ЕИСК предлага да се започне обсъждане относно евентуални нови правила за вземане на решения с квалифицирано мнозинство въз основа на два критерия: за пазарен дял в световната икономика и за комплексен показател за развитие.

5.1.2.3. ЕИСК предлага да се намали броят на въпросите, които изискват единодушие, като се избягва прилагането му и спрямо обичайните дейности на СТО. Такива обичайни дейности включват съгласуване на дневния ред за заседанията на комитета, предложения за провеждане на дискусия по въпроси, свързани с търговската политика, или предложения за отправяне на покани към независими експерти за предоставяне на информация по тема, която е пряко свързана с изпълнението на споразумение на СТО ( 20 )

5.1.3. Рационализиране на организацията с цел увеличаване на ефикасността

5.1.3.1. СТО има сложна организационна структура ( 21 ) . Общата структура на организацията се състои от Общ съвет, включващ представители на държавите членки, на които е възложено да одобряват позициите на трите специализирани органа: Съвет по търговията със стоки, Съвет по търговията с услуги и Съвет по свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост. Тези тематични съвети се допълват от други органи, на които е възложено да управляват действащите неколкостранни споразумения и да разработват нови неколкостранни инициативи. На политическо равнище Министерската конференция, която се провежда поне веднъж на всеки две години и се състои от министрите на търговията на държавите членки, действа на базата на единодушно съгласие по резолюциите, изготвени от останалите органи.

5.1.3.2. Редица комитети, създадени за конкретни случаи, които са изгубили релевантност, като например работната група по сингапурските въпроси, е предвидено да бъдат временни. Броят на комитетите следва да бъде намален въз основа на броя на проведените заседания и на постигнатите резултати, за да се разпределят ресурси за теми, считани от членовете за приоритетни. Трябва да се създаде култура на оценяване.

5.1.4. Засилване на ролята на секретариата чрез разпределяне на допълнителни ресурси

5.1.4.1. За да се гарантира, че СТО подготвя резолюции на министрите и инициира нови неколкостранни инициативи по-ефективно, ролята на секретариата следва да се засили, като му се даде право да предлага нови теми за преговори, промени на набора от правила и разпоредби и предложения за компромиси по обсъждани теми.

5.1.5. Отмяна на правилото за „единния ангажимент“

5.1.5.1. На Министерската конференция в Бали СТО отмени подхода на „единния ангажимент“, с който „нищо не е договорено, докато всичко не е договорено“. Този нов по-гъвкав подход позволи приемането на Многостранното споразумение за улесняване на търговията, което влезе в сила на 22 февруари 2017 т., когато повече от две трети от държавите – членки на СТО (т.е. 110), представиха актовете си за ратификация. Това споразумение има за цел да улесни и ускори международната търговия със стоки благодарение на по-ефективни и по-бързи процедури в области като вдигането и оформянето на стоките ( 22 )

5.1.6. Изграждане на по-силни връзки с гражданското общество

5.1.6.1. Европейският съюз има значителен опит в консултирането и участието на гражданското общество в търговската политика. Свързани с труда и околната среда ангажименти, които допринасят за устойчивото развитие на страните, са залегнали в главите относно търговията и устойчивото развитие (ТУР) на всички наскоро договорени споразумения на ЕС за свободна търговия, обикновено това са тези, които предвиждат механизми за наблюдение от гражданското общество, известни като вътрешни консултативни групи (ВКГ), в ЕС и държавата партньор или държавите партньори. ЕИСК предлага подобен опит с активно участие на гражданското общество да се насърчава с други членове на СТО, за да се направят предложения за най-подходящите механизми, които биха могли да се въведат на многостранно равнище.

5.1.6.2. ЕИСК предлага общественият форум на СТО, под формата на балансиран и представителен съвет на социалните и икономическите заинтересовани страни от всички различни сектори и интереси, да действа като евентуална платформа за участие на гражданското общество и да може да издава препоръки в рамките на работата на СТО. Начинът, по който ОИСР е успяла да структурира консултацията с широк кръг заинтересовани страни също може да бъде взет под внимание.

5.1.6.3. Както двустранно предлага ЕИСК ( 23 ) , във всяко многостранно и неколкостранно споразумение би могла да бъде включена специална клауза за наблюдение, „изискваща двете страни по всеки механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество да работят съвместно за насърчаването на ЦУР и да следят какво е въздействието“.

5.2. Въвеждане на съгласуваност между многостранна търговска система и международните социални и трудови стандарти

5.2.1. ОИСР и ЕС започнаха да се занимават със световните вериги за създаване на стойност през 2010 г., стремейки се да разберат как работят и да предложат решения за коригиране на недостатъците, забелязани по отношение на околната среда и основните права на човека. За няколко сектора са разработени подробни монографии, изготвени са практически насоки и са установени конкретни проблеми по отношение на корпоративната социална отговорност (детски труд, свобода на сдружаване и колективно договаряне, достоен жизнен стандарт, загуба на биологично разнообразие и практики на несправедливо ценообразуване).

5.2.2. В декларация на МОТ от 2016 г. относно достойния труд в световните вериги на доставки се посочват няколко линии на действие: насърчаване на международните трудови стандарти, преодоляване на дефицитите в управлението, насърчаване на приобщаващ и ефективен социален диалог, укрепване на системите за администрация на труда, подобряване на знанията и разширяване на статистиката.

5.2.3. ЕИСК изразява съжаление, че приложното поле на настоящия член ХХ, буква д) включва само принудителния труд, и предлага да се предвиди разширяване, обхващащо основните трудови стандарти (детския труд, принудителния труд и др.). ЕИСК счита също така, че опитът на ЕС във включването на защитата на трудовите и екологичните стандарти в неговата търговска политика би могъл да насърчи СТО да се позове, например в преамбюл, на осемте конвенции на МОТ, Парижкото споразумение и ЦУР. Всяка държава – членка на СТО, която не е ратифицирала конвенциите на МОТ, следва да го направи или поне да демонстрира същата степен на защита, и да се възползва от ресурсите за изграждане на капацитет, за да ратифицира липсващите конвенции.

5.2.4. В момента МОТ и СТО си сътрудничат на техническо равнище, като изготвят съвместни проучвания. През 2007 г. проучването, озаглавено „ Търговия и заетост: предизвикателства в областта на политическите изследвания “, показа, че причина за увеличаването на неравенството са по-скоро технологиите, а не търговията. През 2017 г. друго съвместно проучване, озаглавено Investing in skills for inclusive trade („Инвестиране в умения за приобщаваща търговия“), показа, че укрепването на основните умения и техническите и управленските умения е помогнало на държавите да се възползват от предимствата на търговията.

5.2.5. СТО разработи база данни за световните вериги за създаване на стойност и изготви научни проучвания, като например Trade patterns and global value chains in South-East Asia („Търговски модели и световни вериги за създаване на стойност в Югоизточна Азия“), в които се предоставят данни относно тяхната структура и методите на работа, които следва да бъдат използвани за изготвянето на нови многостранни насоки въз основа на насоките на ОИСР, за да се осигури устойчиво управление на световните вериги за създаване на стойност.

5.2.6. в съответствие с работата в рамките на ООН по международен правно обвързващ инструмент за регулиране на дейностите на транснационалните корпорации и на други стопански предприятия, и въз основа на инициативи с участието на множество заинтересовани страни ЕИСК подкрепя създаването на нова работна група „Търговия и достойни условия“в рамките на СТО, чиито цели ще бъдат в две направления, ( 24 ) . От една страна, тя ще има за цел да насърчава добрите практики по отношение на начините за изпълняване на отговорността за зачитане и защита на правата на човека, като се има предвид сложността на отговорното бизнес поведение в световните вериги за създаване на стойност (линейни или сложни, дълги или къси) ( 25 ) . От друга страна, тя ще се стреми към повишаване на осведомеността в развиващите се страни по отношение на отговорното бизнес поведение, като се съсредоточи върху конкретни действия, за да се отговори на настоящите и бъдещите социални, екологични и управленски предизвикателства, и като проучва начините да се противодейства на потенциални отрицателни последици. Системата на СТО за преглед на търговската политика би трябвало да включва системно преглед на прилагането на основните трудови стандарти на МОТ.

5.3. Международната търговия допринася за борбата с изменението на климата

5.3.1. Адаптирането на правилата на СТО към нуждата от борба с изменението на климата е един от основните приоритети на реформата на организацията и има за цел да гарантира навлизането на международната търговия с промишлени и селскостопански стоки в по-благоприятен цикъл. ЕИСК насърчава предприятията, които инвестират в по-устойчиви производства, и счита, че нелоялната конкуренция не бива да се допуска. Тези усилия са повече от необходими по отношение на инвестициите, които са от решаващо значение за постигането на ЦУР: по изчисления на УНКТАД е необходим годишен бюджет в размер на 2 500 милиарда щатски долара и СТО също трябва да играе роля за насърчаване на тези отговорни инвестиции в областта на транспорта, водите и енергийната инфраструктура.

5.3.2. Може да се разгледат следните мерки: — разширяване на освобождаванията по член ХХ от ГАТТ, с който на членовете на СТО се предоставя автономност (с някои ограничения) да определят свои собствени цели в областта на околната среда (борба с тютюнопушенето, защита на делфините, азбест и т.н.), за да обхванат националните мерки, предприети в подкрепа на борбата срещу емисиите на парникови газове. Това например би дало възможност на държава членка да създаде механизъм за включване на въглеродни емисии по своите граници с оглед на запазването на чист въздух (член ХХ, буква ж); — разработване на международен метод за измерване и моделиране на нови емисии на парникови газове, свързани с развитието на търговските потоци, например между две държави или два региона, подписали ССТ; — съвместни групи за размисъл, създадени от СТО и секретариата на Рамковата конвенция на Обединените нации по изменение на климата (РКООНИК), която регистрира всички приноси на отделните държави и би могла да изготвя предложения за компенсиране на тези допълнителни емисии (първоначално или повторно залесяване, улавяне на CO2, инвестиране в чисти технологии). Планираният за 2023 г. 5-годишен преглед би могъл да допринесе също за „привеждане на финансовите потоци в съответствие със стремежа за постигане на ниски емисии на парникови газове и устойчив на изменението климат“ (26); — рестартиране на неколсостранното споразумение относно либерализацията на екологичните стоки и услуги, което ще насърчи движението на стоки и услуги с положително въздействие върху околната среда (енергетика, води, отпадъци и т.н.).

5.4. Вграждане на целите за устойчиво развитие (ЦУР) в многостранната програма

5.4.1. Правилата и разпоредбите на СТО по своята същност допринасят за постигането на някои от ЦУР, по-конкретно Установяване на универсална, основана на правила, отворена, недискриминационна и справедлива многостранна търговска система в рамките на Световната търговска организация (подцел 17.10) и Премахване на глада, постигане на продоволствена сигурност и подобряване на храненето, както и насърчаване на устойчивото селско стопанство (цел 2).

5.4.2. Работата по този въпрос започна с Министерската декларация от Найроби, в която се поема ангажимент за премахване на експортните субсидии за износ на селскостопанска продукция, и Министерската декларация от Буенос Айрес, която се занимава с най-вредните субсидии в областта на рибарството. Със сигурност обаче може да се твърди, че други ЦУР, като например цел 8 (Насърчаване на траен, приобщаващ и устойчив икономически растеж, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички), цел 14 (Опазване и устойчиво използване на океаните, моретата и морските ресурси) и цел 17 (Укрепване на средствата за прилагане и възобновяване на световното партньорства за устойчиво развитие) , заслужават да бъдат взети предвид от СТО в рамките на нейните дейности.

5.4.3. Това би означавало, че всички сключени под егидата на СТО многостранни споразумения следва да допринасят за постигането на тези цели и че неизпълнението би могло евентуално да задейства механизма за уреждане на спорове.

5.4.4. Заключенията на Шестия световен преглед на СТО на помощта за търговията, който се проведе в Женева през юли 2017 г., следва да бъдат претворени в дела, за да се помогне на развиващите се страни да се възползват от възможностите на електронната търговия и цифровизацията, и да се насърчат инвестициите във физическата и цифровата инфраструктура.

Брюксел, 23 януари 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Резолюция на Европейския парламент WTO: the way forward (СТО: бъдещи перспективи), параграф 9, 29 ноември 2018 г. (2018/2084(INI)).

(2) „Търговията за всички – Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“.

(3) Share of LDCs in world trade (source: World Trade Statistical Review 2016, WTO, p 59)

(4) Regional agreements notified to the WTO (source: www.wto.org)

(5) „Improving disciplines on subsidies notification (Подобряване на правилата при уведомленията за субсидии)“, TN/RL/GEN/188, WTO, 2017 г.

(6) Становище на ЕИСК относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Европейския съюз“[COM(2017) 487 final — 2017/0224 (COD)], докладчик: Christian BÄUMLER, съдокладчик: Gintaras Morkis (ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 94).

(7) Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за Конвенция за създаване на многостранен съд за уреждане на инвестиционни спорове“докладчик: Philippe de Buck, съдокладчик: Tanja Buzek (ОВC 110, 22.3.2019 г., стр. 145).

(8) Съвместен тълкувателен инструмент относно Всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) между Канада и Европейския съюз и неговите държави членки (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/bg/pdf).

(9) Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/ЕО (Общ регламент относно защитата на данните) (ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1).

(10) Становище на ЕИСК относно Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят, докладчик: Christian Pîrvulescu (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 209).

(11) Становище на ЕИСК относно Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят, докладчик: Christian Pîrvulescu (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 209).

(12) Становище на ЕИСК относно Обмен и защита на личните данни в един глобализиран свят, докладчик: Christian Pîrvulescu (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 209).

(13) „Всяка страна може да приема и да поддържа предпазните мерки, които счита за подходящи за осигуряване на защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот, включително чрез приемането и прилагането на правилата за трансграничното предаване на лични данни. Никоя от разпоредбите на настоящото споразумение не засяга защитата на личните данни и неприкосновеността на личния живот, гарантирани от съответните предпазни мерки на страните.“http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

(14) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

(15) Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

(16) Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

(17) Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

(18) Становище на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (UK – I гр.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

(19) https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

(20) Политически обзор Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization - Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance („Съживяване на многостранното управление в Световната търговска организция – Доклад на Експертния съвет на високо равнище относно бъдещото управление на световната търговия“), Bertelsmann Stiftung, 2018 г.

(21) Structure of the WTO (source: Revitalising Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, p. 54)

(22) Les trois réformes de l’OMC („Трите реформи на СТО“), Zaki Laïdi, Libération, 2003 г.

(23) Становище на ЕИСК относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР“, докладчик: Jonathan Peel, съдокладчик: г-н Christophe Quarez (ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27, параграф 1.8).

(24) Напр. приетият неотдавна френски закон за корпоративното задължение за упражняване на надзор.

(25) Становище на ЕИСК относно „Достоен труд в световните вериги на доставки“, докладчик: Emmanuelle Butaud Stubbs (ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр 17).

(26) Член 2 от Парижкото споразумение (РКООНИК).