[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 27.7.2010

COM(2010)404 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Пускане на пазара на реплики на огнестрелни оръжия

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Пускане на пазара на реплики на огнестрелни оръжия

Настоящият доклад е изготвен на основание член 17 от Директива 91/477/ЕИО на Съвета относно контрола на придобиването и притежаването на оръжие, изменена с Директива 2008/51/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2008 г.

Директива 2008/51/ЕО за изменение на Директива 91/477/ЕИО и въпросът за репликите на огнестрелни оръжия

1. Поставянето на въпроса за репликите на огнестрелни оръжия в рамките на законодателната дейност, довела до приемането на Директива 2008/51/ЕО, до голяма степен се дължи на включването на свързани със сигурността безпокойства в директива, чиято първоначална обща структура е насочена единствено към опростяване на движението на използваните за граждански цели огнестрелни оръжия в рамките на вътрешния пазар при създаване на необходимите гаранции за безопасност.

2. По време на обсъждането на изменената директива в Европейския парламент обаче някои полицейски експерти, поканени от депутатите, представиха възможните престъпни последици от използването например на сигнални пистолети (или пистолети, предназначени за стрелба с халосни патрони), които са видоизменени в същински огнестрелни оръжия от закононарушителите.

Тази загриженост намери пряк израз във включването в определението за огнестрелно оръжие в изменената директива, почти дословно цитиращо Протокола на ООН за огнестрелните оръжия[1], на предмет, който „ може да бъде видоизменен, така че да произведе изстрел с куршум или снаряд чрез действието на взривно вещество, ако външният му вид наподобява огнестрелно оръжие, и конструкцията или материалът, от който е направен, могат да бъдат лесно видоизменени по този начин “.

3. Поради това директивата не се прилага за другите продукти, чийто външен вид наподобява огнестрелно оръжие, като репликите на огнестрелно оръжие, за които не се съдържа определение в директивата.

Репликите на огнестрелни оръжия: различни значения в различните държави-членки

2.1. В Протокола на ООН за огнестрелните оръжия — в определението за „огнестрелно оръжие“, няма наистина действащ критерий, който да може да се използва за целите на настоящия доклад: в член 3 от протокола, в който се съдържа определение за огнестрелно оръжие, към огнестрелните оръжия се причислява единствено предмет, който може „ лесно да бъде преработен така, че да произведе изстрел “.

2.2. В различните държави-членки в обхвата на термина „реплики“ попадат твърде различни предмети, чиито естество, сложност и степен на опасност варират в най-голяма степен; поради това редица предмети могат да бъдат считани в една или друга степен за реплики на огнестрелни оръжия. В действителност изглежда, че терминът „реплика на огнестрелно оръжие“ може да се прилага за широка гама предмети — от такива, които само приличат на истинско огнестрелно оръжие, до напълно идентични с него.

2.3. Други наименования също може да се припокриват с наименованието „реплики“: репродукции, имитации, копия. Поради това изглежда необходимо да се изготви списък с предмети, които обичайно биха могли — в по-голяма или по-малка степен — да бъдат приравнени на реплики.

2.4. В някои законодателства терминът „реплика“ се използва за оръжия с идентичен на оригиналното оръжие дизайн и със същите вид и характеристики. Известно е, че опитните занаятчии в различни места по света могат да копират и в известен смисъл „да клонират“ дадено оръжие въз основа на оригиналния модел. Ясно е, че ако тези оръжия не са произведени с търговски лиценз и при спазване на всички национални или европейски нормативни уредби, тяхното производство, притежание и – на по-силно основание – тяхната употреба, са напълно незаконни.

2.5. Други „реплики“ са също вид „клонинги“ на реални оръжия. За разлика от посочените по-горе обаче, тези оръжия са наричани „пасивни“ или понякога „декоративни“, както и „неистински“. Тези предмети могат да бъдат с корпус от метал или пластмаса, със съпоставимо или много по-малко тегло, но при всички случаи са напълно непригодни за стрелба или за зареждане с боеприпаси. Те са ценени най-вече от истинските колекционери.

2.6. Някои пистолети (основно късоцевни оръжия), представляващи същински огнестрелни оръжия, се превръщат в преработени продукти при условията на специални и специфични търговски лицензи. Така например производителят на същински пистолет ще може да продаде своя лиценз за производство на друг производител, който ще произвежда на практика законни копия на въпросния модел, но само в разновидност пневматичен пистолет и/или пистолет, предназначен за изстрелване на халосни патрони или за сигнализиране.

2.7. В действителност сигналните оръжия по принцип често могат доста реалистично да имитират същински огнестрелни оръжия (без непременно да представляват копие на конкретен модел). Според Постоянната международна комисия за изпитване на преносимите огнестрелни оръжия[2] (CIP) сигнални оръжия са всички преносими устройства, непредназначени да произвеждат изстрели с твърди куршуми. Сигналното оръжие следователно може да произвежда изстрели с халосни, газови или сълзотворни патрони.

Други продукти, които приличат на огнестрелни оръжия, но обикновено не се считат за реплики

3.1. Така например в контекста на относително нови развлечения или дейности в свободното време, като „еърсофт“, се използват повече или по-малко реалистични имитации на огнестрелни оръжия; в случая става въпрос за развлекателна игра между два противникови отбора от играчи, въоръжени с имитации на оръжия (по принцип от пластмаса), които изстрелват с помощта на газ или сгъстен въздух 6- или 8-милиметрови пластмасови топчета. Мощността на изстрела по принцип варира от 2 до 7 джаула.

3.2. Така наречените пневматични пистолети понякога може да приличат на същински пистолети (без непременно да представляват имитация на конкретен модел). Те изстрелват патрони, съдържащи малки стоманени/оловни или каучукови сачми. Принципът на изстрелване чрез газ е същият, както при пистолетите за еърсофт, като основната разлика е в естеството на използваните патрони.

3.3. Други предмети приличат до известна степен на огнестрелни оръжия, без непременно да представляват тяхна реалистична имитация: такива са например маркерите, използвани при пейнтбол. Пейнтбол представлява развлекателна дейност, практикувана на разположени в природни или градски зони частни терени, която може да се опише като игра между противникови отбори от играчи, екипирани с устройства (маркери), изстрелващи топчета с боя чрез газ или сгъстен въздух. Енергията на изстрелване на топчетата с боя е от 10 до 13 джаула.

3.4. Други предмети също може да имат известна прилика със същински огнестрелни оръжия, по-специално пистолетите за умъртвяване на животни или пистолетите за подаване на сигнал при бедствие/за сигнализация.

3.5. В някои терминологични бази терминът „реплики“ може също така да се прилага по отношение на репродукциите на антикварни оръжия: при тези предмети с по-голяма или по-малка точност (но понякога напълно) се възпроизвеждат исторически модели на оръжия, заети за случая от музеи, които се копират с цел продажба на колекционери.

3.6. На последно място трябва да се напомни, че в специална директива е пояснена разликата, която следва да се прави между „реплика“ на огнестрелно оръжие и играчка. В действителност в съответствие с точка 20 от приложение І към Директива 88/378/ЕИО „ достоверни имитации на огнестрелни оръжия “ не се считат за детски играчки[3]. Впрочем обхватът на това изключване е уточнен и разширен в новата Директива 2009/48/ЕО, с която Директива 88/378/ЕИО се отменя и която трябва да бъде транспонирана в националните законодателства преди 20 януари 2011 г.

Репликите на огнестрелни оръжия: общи икономически аспекти

4.1. В указанията на Евростат пистолетите със спусък, с въздух или с газ са включени в една и съща статистическа категория с палките[4].

4.2. По отношение на производството на ЕС в тази категория през последните пет години се наблюдава относително стабилна тенденция, като достигнатата през 2008 г. стойност е в размер на приблизително 190 милиона евро. Известен ръст се наблюдава по отношение на обема на производство, достигнал през 2008 г. един милион единици. Според наличните статистически данни четирите държави — основни производителки в Съюза, са Германия (където броят на практикуващите спортна стрелба е много голям – около 1,7 милиона притежатели на разрешения), Италия, Обединеното кралство и Испания.

[pic]

[pic]

4.3. Вносът в ЕС от трети държави през 2008 г. е бил на стойност приблизително 50 милиона евро. Отново според данни от Евростат основните доставчици на европейския пазар са Китай, Съединените щати, Тайван и Япония. Също така следва да се уточни, че значително по обем производство на пневматични и сигнални пистолети съществува в Турция и Русия.

[pic] Износът от ЕС за трети държави е на стойност приблизително 55 милиона евро, като основните държави по местоназначение са Съединените щати, Русия, Обединените арабски емирства, Саудитска арабия и Украйна.

[pic]

4.4. Стойността на търговията в рамките на ЕС през 2008 г. е останала сравнително трайно на равнище от приблизително 53 милиона евро, като основните доставчици са Германия и Испания, а основните купувачи – Франция, Чешката република и Италия.

[pic]Въпросник относно репликите на огнестрелни оръжия, изготвен от службите на Комисията

5.1. В стремежа си към възможно най-пълно вникване в проблематиката, свързана с „репликите“ на огнестрелните оръжия, службите на Комисията изготвиха въпросник, който бе изпратен на всички държави-членки през юли 2009 г.

5.2. Въпросите бяха с възможно най-широк обхват, като бяха разгледани, както следва:

а) аспекти, свързани със сигурността или с дейността на охранителната полиция (полицейски статистически данни за престъпленията и закононарушенията, при които са използвани реплики, ограничения във връзка с носенето или откритото носене на обществени места и др.);

б) законодателни и нормативни аспекти, с които по-специално се цели да се установи в законодателството на кои държави-членки вече се прави разграничение по отношение на репликите на огнестрелни оръжия и, ако това е така, какви са прилаганите към тях разпоредби (във връзка с търговията, с прилагането на тези разпоредби към внесени и пренесени от други държави-членки реплики и др.);

в) икономически аспекти, с цел изготвяне на приблизителна оценка на икономическата значимост на репликите;

г) аспекти, свързани с евентуалното видоизменяне на репликите, като например наличие на насочени срещу видоизменяне стандарти или процедури, които съпътстват производството и/или пускането в употреба.

5.3. Всички държави-членки изпратиха отговори на въпросника, информацията от който бе допълнена по време на срещи както с отговарящите за тези въпроси административни органи (основно министерствата на вътрешните работи и на правосъдието), така и с представителите на промишлеността, търговците на дребно, както и с най-заинтересованите от новите насоки в Директива 91/477/ЕИО професионални групи в обществото.

5.4. На последно място, резултатите от проведените чрез въпросника консултации с държавите-членки бяха систематизирани и представени на техните представители на проведената на 8 март 2010 г. в Брюксел втора среща на контактната група, създадена с Директива 2008/51/ЕО.

Отговори на държавите-членки на въпросника: групиране в три категории

6.1. В първата категория попадат държавите-членки, които не са (или не напълно) включили понятието „реплика“ в своето законодателство: тук попадат Люксембург, Гърция, Латвия, Естония, Дания, Кипър, Словения, България и Финландия. За тези държави-членки са характерни следните особености:

- те не са изправени пред широкомащабни проблеми в областта на обществения ред, свързани с употребата на реплики;

- те не разграничават въпросните продукти в зависимост от капацитета, изразен в джаули;

- това не ги възпрепятства да приемат, при определени обстоятелства, много конкретни мерки, свързани с обществения ред или с дейността на охранителната полиция, като например забрана за притежаване или за открито носене на публично място на предмети, имитиращи огнестрелно оръжие.

6.2. Във втората категория попадат 15 държави-членки: Франция, Румъния, Австрия, Белгия, Чешката република, Испания, Унгария, Ирландия, Италия, Малта, Литва, Полша, Словакия, Швеция и Германия. Тя обхваща законодателства, в които понятието за реплика (или репродукция) на огнестрелно оръжие може да присъства в по-прагматичен аспект, без обаче да се засягат особени или съществени проблеми. Констатира се и следното:

- разделителната линия между предмет, за който се запазва възприемането му като реплика, и предмет, който попада по-скоро в обхвата на нормативната уредба за същинските огнестрелни оръжия (така например по отношение на уведомителните, разрешителните режими и режимите при превоз), много често се поставя въз основа на изразени в джаули максимални стойности;

- като максимална често се определя стойността от 7,5 джаула, но законодателствата за огнестрелните оръжия може да се прилагат както при достигане на 1 джаул, така и едва след надвишаване на 17 джаула;

- изборът на максимална стойност (1, 7,5 или 17 J) не води непременно до прилагане във всяко отношение на ограниченията, валидни за същинските огнестрелни оръжия, и към надвишаващите тази стойност реплики; така например прилагането на законодателството за огнестрелните оръжия може просто да означава, че при продажба на реплика е необходимо да се прилага уведомителен или разрешителен режим, или просто че не се разрешава продажба на реплики на малолетни и непълнолетни лица;

- възможно е прилагането на допълнителни мерки, за да се гарантира, че максималната стойност не се надвишава. Така например в Германия се осъществява допълнителен контрол, като на етапа на производство върху някои видове сигнални пистолети се поставя щемпел[5] на конкретен орган ( Physikalish-Technische Bundesantalt ). С този щемпел се гарантира, че мощността на пистолета не надвишава националната максимална стойност от 7,5 джаула.

6.3. В третата категория попадат три държави-членки (Португалия, Нидерландия и Обединеното кралство), в които съществува стремеж към по-ясно очертаване на обхвата на определението за реплики/репродукции/„реалистични имитации“ в законодателната или нормативната уредба. Тези държави-членки изразяват също така различна степен на загриженост относно податливостта на някои реплики на видоизменяне, както и относно пускането им на пазара:

- нидерландското законодателство забранява по-специално продажбата и пускането на пазара на някои реплики на огнестрелни оръжия, независимо от това дали те имат капацитет за изстрелване на куршуми или не, дали могат да бъдат видоизменяни в същински огнестрелни оръжия или не; очевидно в този контекст тревогите на митническите и полицейските органи във връзка със закупуването от местни лица на такъв вид продукти от съседните държави са обясними;

- в Обединеното кралство и Португалия съществуват изисквания за специално оцветяване на някои реплики — реалистичните имитации на огнестрелни оръжия ( realistic imitation firearms ) в Обединеното кралство и репликите, използвани с развлекателна цел, в Португалия (основно при пейнтбол или еърсофт), — като по този начин се цели да се предотврати всяко припознаване със същински огнестрелни оръжия; следователно в този случай критерият за опасност вече не се свързва с капацитета за произвеждане на изстрел с куршум, нито дори със степента на „податливост на видоизменяне“, а със степента на имитиране или достоверност в сравнение с истинско оръжие;

- Обединеното кралство освен това изразява особена загриженост, произтичаща от по принцип по-либералната нормативна уредба в съседните на него държави във връзка с пускането на пазара на някои сигнални пистолети, за които се смята, че е възможно да бъдат незаконно видоизменени. Тъй като пускането на пазара (а следователно — и вносът) на тези сигнални пистолети в Обединеното кралство е забранено, контролът по спазването на тази забрана изисква допълнителни действия от страна на отговорните органи.

Основни поуки, извлечени от въпросника

7.1. Първата забележка се отнася до обстоятелството, че статистическата действителност не винаги може да бъде лесно осъзната от самите административни органи, по-специално що се отнася до броя на пуснатите в обращение предмети или до посегателствата върху сигурността на имущество и лица — и на по-силно основание до тяхната сериозност, — при които са били използвани реплики или които са били улеснени чрез употребата на реплики[6].

7.2. Все пак е вярно, че изглежда в повечето от посочените от държавите-членки случаи на проблеми, свързани със сигурността, те произтичат от незаконно преработване на сигнални пистолети с цел използването им за стрелба с истински куршуми. Антикварните оръжия или репродукциите на такива предмети не са считани за заплаха за сигурността на имуществото и лицата.

7.3. В отговорите се напомня, че предмет, представляващ реалистична имитация на огнестрелно оръжие (неистинско оръжие, имитация на пистолет или револвер), може да бъде възприет като заплаха в контекста на дадено противообществено деяние. Очевидно може да се окаже, че такава употреба е още по-рискова за замесения нарушител поради възможна ответна реакция с оръжие, а именно от страна на полицията, възприемаща положението като правомерна отбрана.

7.4. Докладваните случаи на незаконно видоизменяне на сигнални пистолети и, по-общо, на злонамерено използване на реплики в случаи на заплаха или на грабеж, трябва все пак да бъдат разглеждани в съпоставителен план спрямо доста високия брой на сигналните пистолети (или на пистолети, с които може да се изстрелват халосни патрони) в рамките на Европейския съюз. Ако към тези категории се добавят и оръжията за еърсофт, приблизителната оценка на броя на притежаваните продукти в случая на Германия ще достигне до цифра, варираща между 15 и 18 милиона.

7.5. Трябва също така да се отбележи, че някои реплики (по-специално сигнални пистолети) понякога може да са от полза в контекста на самозащита; притежанието им би могло да отклони техния притежател — в случай че той таи повече или по-малко обосновани тревоги относно личната си сигурност — от изкушението да поиска разрешение за носене на същинско оръжие или да се сдобие незаконно с същински оръжие, което би било опасно.

7.6. В немалко държави от Съюза не се произвеждат предмети от този вид, не се отчитат никакви съществени проблеми и няма на разположение статистически данни, предоставящи информация относно притежателите на реплики на огнестрелни оръжия.

7.7. Няколко държави-членки отчитат инцидентни безпокойства, свързани с трансграничното движение на реплики на огнестрелни оръжия, най-вече в случаите, когато тяхното собствено законодателство е вече силно ограничително. Освен това източник на особени безпокойства са някои сигнални пистолети, произведени извън границите на ЕС, поради факта, че начинът им на производство допуска твърде лесното им видоизменяне, т.е. приспособяване за стрелба с истински куршуми.

7.8. Също така трябва да се отбележи, че държавите — членки на Постоянната международна комисия за изпитване на преносимите огнестрелни оръжия (CIP), в чийто състав влизат повечето производители от Европейския съюз, вече подлагат сигналните пистолети на изпитвания за одобрение, определяне на типа, съответствие с основните размери, устойчивост и безопасна експлоатация.

Притежателите на реплики

8.1. Притежателите на предмети от вида „реплики“ само частично съвпадат с класическите „ползватели“ на огнестрелни оръжия, които са основно ловците, практикуващите спортна стрелба и другите категории притежатели на огнестрелно оръжие, както и, разбира се, производителите и търговците на дребно на огнестрелни оръжия.

8.2. Втората група притежатели на реплики се състои от колекционерите на оръжия, независимо дали става въпрос за т.нар. антикварни оръжия или не, или за репродукции на такива оръжия. Следва да се отбележи, че редица такива притежатели колекционират сигнални пистолети, които са имитация на същински огнестрелни оръжия. Поради това тази категория може да бъде засегната от евентуални национални разпоредби относно репликите.

8.3. Търговците на дребно са по всяка вероятност професионалната група в обществото, която е най-засегната от националната нормативна уредба относно продажбата на реплики. В някои държави продажби могат да се осъществяват единствено в професионални оръжейни магазини/ателиета или, най-малкото, не могат да се осъществяват в магазини за играчки.

Заключения

9.1. Следва да се има предвид, че 9 държави-членки не са включили, или не напълно, понятието за реплика в своето законодателство и не са изправени пред широкомащабни проблеми в областта на обществения ред, свързани с употребата на реплики, докато други 15 не отчитат особени или значителни проблеми във връзка с преноса или вноса с произход от други държави. Едва малка част от държавите-членки, притежаващи по-ограничителни национални законодателства по отношение на репликите, понякога изразяват безпокойство във връзка с трансграничното движение на репликите на огнестрелни оръжия. При тези условия налице са малко елементи, които биха обосновали твърдението, че европейско хармонизиране на националните законодателства относно репликите би подобрило функционирането на вътрешния пазар чрез премахване на пречките пред свободното движение на стоките или чрез премахване на изкривяването на условията за конкуренция.

9.2. Освен това държавите-членки вече разполагат с реално право на преценка при изготвянето на правила за пускане на пазара и употреба на реплики[7]. Тези национални правила за пускане на пазара и употреба на реплики трябва да зачитат принципа за свободно движение на стоките (членове 34—36 от Договора за функционирането на Европейския съюз, наричан „ДФЕС“) и естествено не засягат евентуални специфични мерки за полицейско сътрудничество. В член 34 от ДФЕС се забраняват националните мерки, чрез които на практика или потенциално, пряко или косвено, може да се възпрепятства търговията между държавите-членки. В това отношение нормативна уредба на държава-членка, с която се забранява вносът, производството, търговията или употребата на реплики на огнестрелни оръжия, би могла да представлява пречка пред търговията по смисъла на член 34 от ДФЕС.

9.3. Също така е ясно обаче, че съществуването на такава нормативна уредба може, този път в съответствие с член 36 от ДФЕС, да бъде оправдано поради съображения за обществена сигурност и за закрила на живота и здравето на хората, дотолкова обаче, доколкото въпросната уредба не нарушава принципа за пропорционалност. Необходимо е, по-специално, поставената цел да не може да бъде постигната с по-малко ограничителни мерки по отношение на търговията в рамките на ЕС.

9.4. Ето защо при оценяване на пропорционалността на мярката в областта на репликите на огнестрелни оръжия от значение могат да бъдат различни аспекти: по-специално ще бъде отделено внимание на това, дали забраната е с абсолютен характер или съществуват и изключения, на ограниченията за продажба на малолетни и непълнолетни лица или за продажба чрез интернет или просто дистанционна продажба, както и на ограниченията за употреба и открито носене на обществено място.

9.5. Освен това свободното движение на реплики на огнестрелни оръжия в рамките на ЕС е гарантирано и с Регламент (ЕО) № 764/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно установяване на процедурите, свързани с прилагането на някои национални технически правила за продукти, законно предлагани на пазара в други държави-членки, и за отмяна на Решение № 3052/95/ЕО[8]. Този регламент се прилага от 13 май 2009 г. В него се установяват правилата и процедурите, които трябва да се следват от компетентните органи на държава-членка, когато постановяват или възнамеряват да постановят акт, както е посочено в член 2, параграф 1, който би затруднил свободното движение на продукт, предлаган законно на пазара в друга държава-членка и за който се прилага член 34 от ДФЕС.

9.6. Следователно с членове 34 и 36 от ДФЕС, както и с Регламент (ЕО) № 764/2008 вече се гарантира свободното движение на тези продукти на територията на ЕС, при отчитане на свързаните с безопасността безпокойства на държавите-членки. В това отношение е целесъобразно да се припомни, че с Директива 91/477/ЕИО се цели установяването и функционирането на вътрешния пазар.

9.7. Необходимо е също така да се напомни, че, при липса на по-специфични разпоредби в рамките на нормативната уредба на равнището на ЕС, по отношение на всички предназначени за потребителите продукти се прилагат разпоредбите на Директива 2001/95/ЕО относно общата безопасност на продуктите, с която в определени случаи на държавите-членки се позволява да изтеглят или да изземат обратно от пазара някои опасни продукти.

9.8. Освен това включването на всички реплики в приложното поле на Директива 91/477/ЕО автоматично би довело до прилагане към тях на всички разпоредби на директивата. Все пак е целесъобразно да се напомни, че, след като посочената директива бе изменена с Директива 2008/51/ЕО, тя вече урежда материята, свързана с репликите, които могат да бъдат видоизменени в огнестрелни оръжия. Става въпрос за някои сигнални пистолети (или някои реплики, предназначени за изстрелване на халосни патрони), които — по своя външен вид или начина си на производство — притежават такава степен на сходство с огнестрелно оръжие, че към тях с лекота се прилагат всички разпоредби на посочената директива (маркировка, проследимост, регистър по-специално на огнестрелните оръжия)[9].

9.9. Разширяването на обхвата на директивата до други видове реплики би било много по-неудачно, тъй като би означавало на производителите, продавачите и собствениците на тези реплики да се вменят всички задължения по директивата. Понастоящем обаче държавите-членки вече разполагат с възможността да изискват издаване на разрешение за всеки случай на притежание, придобиване или прехвърляне на един или друг вид реплика, при спазване на разпоредбите на член 36 от ДФЕС.

9.10. Впрочем, все така в рамките на горепосочената хипотеза, неизбежно биха възникнали деликатни въпроси във връзка с разбивката на разглежданите реплики по позициите на номенклатурата, установена в приложение 1 към

Директива 91/477/ЕО, с която огнестрелните оръжия се разпределят в различни категории.

9.11. Поради тези причини включването на репликите, с техните различни характеристики и цели на употреба, в приложното поле на Директива 91/477/ЕО не изглежда целесъобразно, още повече, че тези, които могат да бъдат видоизменени и следователно — причислени към огнестрелните оръжия, вече попадат в обхвата на Директива 2008/51/ЕО.

[1] Протокол срещу незаконното производство и трафик с огнестрелни оръжия, техни части и компоненти и боеприпаси, допълващ Конвенцията на ООН срещу транснационалната организирана престъпност — http://www.unodc.org/pdf/crime/a_res_55/255e.pdf.

[2] CIP е международна организация, в която членуват 13 държави, 11 от които са държави-членки на Европейския съюз.

[3] Член 1 от Директива 88/378/ЕИО гласи: „Настоящата директива се прилага за детски играчки. „Детска играчка“ означава всеки продукт или материал, проектиран или явно предназначен за игра на деца на възраст под 14 години“.

[4] В статистическите данни на Евростат се прави разлика между категориите „Огнестрелни оръжия“ и „Други оръжия“. Огнестрелни оръжия са: револвери и пистолети, ловни пушки, пушки, карабини и оръжия с предно пълнене (с изключение на тези за военни цели). Други оръжия са: пушки и пистолети със спусък, със сгъстен въздух или газ и палки (с изключение на тези за военни цели).

[5] Щемпелът изобразява знака на PTB, вписан в кръг.

[6] С изключение на Нидерландия, където се води точна статистика, макар и по отношение на по-неясно категоризираните като „наподобяващи“ (look-a-likes) предмети, и на Обединеното кралство, където за 2007/2008 г. са отчетени 1500 престъпления или закононарушения (offences), извършени с „реалистични“ или не толкова реалистични имитации.

[7] В това отношение следва да се отбележи, че в член 2, параграф 1 от Директива 91/477/ЕИО е предвидено следното изключение: „Настоящата директива не засяга прилагането на разпоредбите от националните законодателства, свързани с пренасянето на оръжия.“

[8] ОВ L 218, 13.8.2008 г., стр. 21. В съображение 14 на посочения регламент се уточнява, че „оръжията са продукти, които могат да представляват сериозен риск за здравето и безопасността на хората, както и за обществената сигурност в държавите-членки. Някои конкретни типове оръжия, законно предлагани на пазара в една държава-членка, могат, от съображения за защита на здравето и безопасността на хората и предотвратяването на престъпления, да подлежат на ограничителни мерки в друга държава-членка. Такива мерки могат да включват специални проверки и разрешения преди оръжията, законно предлагани на пазара в определена държава-членка, да бъдат пуснати на пазара на друга държава-членка. Следователно на държавите-членки следва да бъде разрешено да не допускат пускането на оръжия на своите пазари, докато техните национални процедурни изисквания не бъдат напълно спазени.“

[9] Вж. съображение 4 от Директива 2008/51/ЕО: „Тъй като разузнавателните данни на полицията показват увеличаване на употребата на видоизменени оръжия в рамките на ЕС, от съществено значение е да се гарантира включването на такива оръжия, които могат да бъдат видоизменени, в определението за „огнестрелно оръжие“ за целите на Директива 91/477/ЕИО“.