РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Анализ на разходите и ползите (АРП) : Метод за сравняване на всички разходи и ползи на една интервенция, за да се определи дали ползите са повече от разходите и евентуално в каква степен.

Воден канал : Отворени или затворени водни пътища от бетон или друг материал. В настоящия доклад терминът се използва само за водни пътища, пренасящи вода за смесена употреба, напояване и битово водоснабдяване.

Воден резервоар : Резервоар от бетон или друг материал, използван за съхранение на вода.

Водоем : Изкуствено езеро, създадено чрез изграждане на язовир в река или поток.

Водопровод : Тръби с различен диаметър и от различен материал, използвани за транспортиране на вода в рамките на една водоснабдителна система.

Водоснабдителна система : Цялата инфраструктура, позволяваща доставянето на вода в общински/местни резервоари, включително водочерпене, производство, пренасяне на дълги разстояния на непречистена вода, пречистване и транспортиране до резервоарите. Водата след това се доставя на потребителите чрез разпределителната мрежа.

Времева перспектива : Година в бъдещето, за която прогнозното търсене се използва като основа за планиране на инвестицията във водоснабдяване.

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) : Финансов инструмент, който има за цел насърчаването на икономическото и социалното сближаване на отделните региони на ЕС. Интервенциите на ЕФРР се осъществяват основно чрез оперативни програми, включващи голям брой проекти.

Ефективност : Измерва съотношението между поставените цели и постигнатите резултати.

Ефикасност : Измерва съотношението между използваните ресурси и постигнатите резултати. В настоящия доклад това е съотношението между инвестиционните разходи и например увеличението на доставяния обем вода или подобряването на качеството на водата.

Кохезионен фонд (КФ) : Финансов инструмент, който има за цел засилването на икономическото и социалното сближаване чрез финансиране на проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, чийто БНП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за ЕС.

Нефактурирана вода : Разлика между обема на водочерпене и фактурираното потребление, известна също като неотчетена вода. Тя включва течове, незаконно потребление, неточности в измерването и безплатно ползване на водни услуги. Въпреки че течовете могат само да бъдат приблизително изчислени, нефактурираната вода е измерим параметър, за който има информация в почти всички водоснабдителни системи. В настоящия доклад тя се използва като показател за доброто функциониране на водните мрежи.

Оперативна програма (ОП) : Одобрен от Комисията документ, който съдържа поредица от свързани приоритети, включващи многогодишни мерки.

Потребление на глава от населението : Обемът вода в литри на ден и на човек, необходима за обичайните битови и промишлени дейности на ниво квартал, община или регион. В документите за хидроложко планиране са установени стойности на потреблението на глава от населението въз основа на местните жилищни характеристики и индустриално развитие.

Принцип за възстановяване на разходите :

Принцип, изискващ разходите за определена стока или услуга да бъдат покрити от приходите.

В областта на водите държавите членки следва да приемат ценови политики относно водата, които отчитат възстановяването на всички разходи, за да осигурят стимули за ефективното използване на водните ресурси (вж. член 9 от Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).

Програмен период : Многогодишната рамка, в която се планират и изпълняват разходите по Структурните фондове и Кохезионния фонд.

Разпределителна мрежа : Всички дейности и инфраструктури, позволяващи разпределянето на вода от общинските или местни резервоари до битовите и други потребители.

Социална поносимост : Принцип, изискващ способността на населението да плаща за вода да се взема предвид при определяне цената на водата, имащо за цел покриване на разходите за услугите. Тази способност може да бъде измерена чрез съотношението между разходите на домакинствата за вода и техния разполагаем доход.

Структурни мерки : В настоящия доклад — интервенции на Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд.

Такси за ползване на вода : Цената на водата, начислявана от доставчиците на услугата на потребителите. Таксите за ползване на вода са различни за различните потребители: домакинства, промишленост и селско стопанство. Те обикновено се начисляват заедно с таксите за отпадъчните води.

Хм3 : Хектокубичен метър; равнява се на 1 милион м3.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Водата е един от най-важните ресурси за социалното и икономическото развитие. Водоснабдяването за битови нужди е от съществено значение за човешкото здраве и благополучие.

II. Инвестициите във водоснабдяването имат за цел да отговорят на различни потребности, като например увеличаване на наличността на вода в отговор на увеличеното търсене, разширяване на географския обхват, подобряване на качеството на разпределяната вода, подобряване на ефикасността на водоснабдителните системи и качеството на услугата.

III. Одитът на Палатата беше насочен към инфраструктурата, предназначена изключително за битово водоснабдяване, съфинансирана от Кохезионния фонд и ЕФРР и завършена през програмния период 2000—2006 г. в Испания, Гърция, Португалия и Италия, които са основните получатели на финансиране в тази област. Констатациите от одита се основават на пряк преглед на 29 проекта — 11 одобрени от Комисията и 18 одобрени от управляващите органи в държавите членки — както и на проверка на въведените от Комисията и държавите членки системи за управление и наблюдение на средствата от ЕС.

IV. Основната цел на одита беше да се прецени дали средствата на ЕС за водоснабдяване са изразходвани максимално ефективно, проверявайки дали:

- са приети най-подходящите решения за удовлетворяване на потребностите в съответните области;

- съфинансираните проекти са успели да подобрят водоснабдяването;

- целите са постигнати с най-малко разходи от бюджета на ЕС.

V. Сметната палата констатира, че макар и разходите в рамките на структурните мерки да са допринесли за подобряване на снабдяването с вода за битови нужди, било е възможно да се постигнат по-добри резултати на по-ниска цена. По-специално:

- Прогнозите за бъдещите потребности от вода не са отчели тенденциите на спад в търсенето на вода, както и всички ресурси, които вече са на разположение. Освен това акцентът е бил поставен върху използването на нови източници, без да се обмислят алтернативни решения като например намаляване на загубите на вода и използването на други намиращи се наблизо ресурси; ползата от оценката на Комисията и на управляващите органи на държавите членки е ограничена.

- Измерими подобрения са постигнати по отношение на увеличения наличен обем вода, разширения обхват на обществената мрежа, по-доброто качество на водата, по-доброто функциониране на мрежата и непрекъснатостта на услугата. Някои проекти обаче не са в експлоатация поради липсваща допълваща инфраструктура; наблюдението на постиженията е с променливо качество; а в случаите, когато в решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ са наложени определени условия, не винаги се обръща внимание на това дали тези условия се спазват.

- По всички проекти е имало увеличение на разходите и закъснения; при оценяването им спрямо двата основни параметъра за ефикасност (степен на оползотворяване на капацитета и нефактурирана вода) за няколко проекта беше установено, че работят с ограничена ефикасност; в процеса на определяне на безвъзмездна финансова помощ се наблюдават съществени слабости, а Комисията и управляващите органи на държавите членки не са обърнали достатъчно внимание на способността на проектите да генерират приходи.

VI. Палатата препоръчва:

- държавите членки да подобрят своите предварителни анализи и прогнози за бъдещите потребности, като вземат предвид актуални и точни данни, както и да актуализират информацията си за всички налични водни ресурси; да обръщат по-голямо внимание на алтернативните решения в областта на снабдяването (например мерки за намаляване на загубите на вода) и на мерките за опазване на качеството на водата;

- Комисията да насърчава държавите членки да провеждат ефикасно управление на водните ресурси и да отчитат резултатите от него при планирането на съфинансирана водоснабдителна инфраструктура;

- още от етапа на планиране държавите членки да осигуряват своевременно допълващата инфраструктура, необходима за въвеждането на проектите в експлоатация; следва да бъдат въведени по-добри инструменти за наблюдение на постиженията и изпълнение на условията;

- по време на етапа на планиране държавите членки да обърнат повече внимание на факторите, които често предизвикват закъснения; при проектирането на нова инфраструктура следва да се вземат предвид резултатите от подобрените предварителни анализи;

- Комисията и държавите членки да подобрят качеството на анализите на разходите и ползите, както и на оценките на недостига от финансиране, и да,разгледат внимателно способността на проектите да генерират приходи.

ВЪВЕДЕНИЕ

ВОДОСНАБДЯВАНЕТО В ЕС

1. Водата е от съществено значение за здравето на човека и е един от най-важните природни ресурси, необходими за социалното и икономическото развитие. Разпределението на достатъчно вода с добро качество за битови нужди е важна предпоставка за развитие.

2. В ЕС има значителни различия между държавите членки, както и между регионите в рамките на една и съща държава по отношение на процента от населението, обхванат от обществена водоснабдителна система, и на потреблението на вода на глава от населението. Съществуват значителни различия и в ефикасността на водните мрежи, цената на водата и дела на разходите за вода от общия доход на домакинствата (вж. таблица 1).

ТАБЛИЦА 1

ОСНОВНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ВОДОСНАБДЯВАНЕТО ЗА БИТОВИ НУЖДИ В ЕС — СРЕДНИ СТОЙНОСТИ НА НИВО ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ [1]

| Минимум | Максимум |

Обхванато население (% от общото население) | 70 | 100 |

Потребление на глава от населението (литри/на ден) | 70 | 270 |

Нефактурирана вода (% от общия обем на добиваната вода) | 7 | 55 |

Цена на водата (евро/м3) | 0 | 2,1 |

Дял на разходите за водоснабдяване от общия доход на домакинствата (%) | 0 | 2,5 |

3. Съгласно Договорите една от целите на политиката в областта на околната среда е разумното и рационално използване на природните ресурси. Ключовият акт по отношение на водите е Рамковата директива за водите, която има за цел да гарантира опазването на водите и тяхното устойчиво използване. Тази директива влезе в сила през 2000 г. и трябваше да бъде транспонирана до декември 2003 г. С директивата се въвеждат системи за класификация на качеството на водата и се изисква създаване на мрежа за мониторинг до 2006 г., публикуване на планове за управление на речните басейни до 2009 г. и като цяло постигане на екологичните цели до 2015 г. Също така са поставени изисквания за държавите членки да приемат ценови политики по отношение на водата, които да осигуряват стимули за ефикасно използване на водата, със съответното участие на различните категории ползватели на вода в постигането на тази цел (принцип за възстановяване на разходите). Това задължение трябва да бъде изпълнено до 2010 г. [2]

4. Освен това, Директивата на Съвета относно качеството на питейната вода е предназначена да защити човешкото здраве, по-специално чрез определяне на максимално допустими стойности за определени микробиологични, химични и органолептични показатели [3].

СЪФИНАНСИРАНЕ НА ВОДОСНАБДИТЕЛНА ИНФРАСТРУКТУРА ОТ СТРУКТУРНИТЕ МЕРКИ НА ЕС

5. Инвестициите във водоснабдителни системи се извършват в резултат на една или повече специфични потребности, а именно:

а) увеличаване на наличната вода поради увеличаване на населението или икономически растеж;

б) разширяване на географския обхват, така че да бъдат включени сектори от населението, които са били изключени от обществените водни услуги;

в) подобряване на качеството на разпределяната вода чрез разработване на нови водни ресурси или чрез пречистване на вода от наличните източници, например когато съществуващите източници са били замърсени от промишлени или селскостопански дейности;

г) повишаване на ефикасността на водоснабдителните системи с цел разрешаване на проблема със загубата на вода или остарялото оборудване;

д) подобряване на качеството на услугата чрез намаляване на броя и продължителността на ограниченията и прекъсванията.

6. В рамките на политиката на сближаване разходите за изграждане на водоснабдителни системи са допустими за подпомагане от Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд (КФ). Тази подкрепа може да варира от 25 % до 85 % от допустимите разходи [4].

7. За програмния период 2000—2006 г. финансовата подкрепа от ЕС за проекти, предназначени изключително за водоснабдяване за битови нужди и съфинансирани от тези фондове, е на обща стойност 4,05 милиарда евро [5], като 3,62 милиарда евро или 89,4 % от общата сума се разпределя между четири държави членки — Испания, Гърция, Португалия и Италия. Разходите в тази област вероятно ще останат значителни и през програмния период 2007—2013 г. Според направените оценки 15-те държави членки, отговарящи на условията за подкрепа от КФ, трябва да инвестират още около 25 милиарда евро във водоснабдяването [6].

8. Съфинансираните проекти се изпълняват при споделено управление от Комисията и държавите членки, като Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета [7]. Съответната роля в управлението зависи от фонда, от който се предоставя финансовата подкрепа, и от размера на разходите на проекта:

а) при проекти по Кохезионния фонд и големи проекти по ЕФРР [8] Комисията проверява качеството на проектите, които ще бъдат съфинансирани, от гледна точка на тяхното съответствие с приложимите европейски директиви и приоритетите на фондовете, техния потенциал за постигане на резултати по отношение на регионалното развитие и нуждата от финансово участие на ЕС. Решението на Комисията за съфинансиране на съответния проект определя размера на безвъзмездната финансова помощ и условията, от които зависи нейното изплащане. При проектите по Кохезионния фонд трябва да се изготви окончателен доклад за Комисията, включващ описание на извършената работа и първоначална оценка на постигането на очакваните резултати [9]. По отношение на големите проекти по ЕФРР не се изискват специфични окончателни доклади;

б) при другите проекти по ЕФРР ролята на Комисията е ограничена до оценяване и одобряване на оперативните програми, към които принадлежат проектите и за постигането на чиито общи цели те трябва да допринесат; управляващите органи на държавите членки отговарят за оценяването на заявленията за безвъзмездна финансова помощ, вземането на решение относно нейния размер и проследяването на изпълнението на проектите.

9. За всеки програмен период Комисията публикува насоки за използването на фондовете. За периода 2000—2006 г. насоките, публикувани през 1999 г., залагат като приоритет подпомагането на усилията за постигане на съответствие със стандартите за околна среда, установени в съответните директиви на ЕС. В насоките се упоменава, че проектите в сектора на водите следва да са съобразени с принципите на предложената Рамкова директива за водите, както и че трябва да се съсредоточат повече усилия върху повишаването на ефективността на съществуващата инфраструктура с оглед на намаляването на загубите [10]. Също така, в насоките относно Кохезионния фонд се посочва, че всички инвестиции във водоснабдяването трябва да бъдат придружавани от конкретен план за действие за ограничаване на загубите на вода от разпределителната система до един оптимален процент за ефикасността на системата [11].

10. Съществуват различни видове съфинансирани инфраструктури. Схемата "Водоснабдителни системи" в приложение I описва компонентите на водните системи, от водочерпенето (цялостни водоснабдителни системи) до разпределението до крайните потребители (разпределителни мрежи), а в каре 1 са представени няколко примера за съфинансирани проекти. Най-често срещаните елементи на водоснабдителните системи са: язовири, обезсоляващи съоръжения, пречиствателни станции, водопроводи, помпени станции, водоеми, водни резервоари, разпределителни мрежи и системи за дистанционно управление и откриване на течове и аварии.

КАРЕ 1

ПРИМЕРИ ЗА ПРОЕКТИ, СЪФИНАНСИРАНИ ОТ ЕС

Един от проектите има за цел да разшири обществената водоснабдителна мрежа, така че да обхване населението на селски райони, които дотогава са използвали частни и разпръснати източници. Проектът включва 11 водни резервоара, 32,6 км тръби за свързване на новата мрежа към водоснабдителната система, 10 помпени станции и около 87 км тръби за новата разпределителна мрежа. Разходите по проекта, допустими за подпомагане от ЕС, са 4,28 милиона евро, като съфинансирането от ЕФРР е 3,21 милиона евро.

Друга група проекти има за цел да създаде нови водни източници и да подобри пречистването на вода във водоснабдителна система, обхващаща площ от 11000 км2 и 2,5 милиона жители. Тази група се състои от различни съфинансирани проекти: обезсоляващо съоръжение с капацитет 65000 м3 вода на ден, за което допустимите разходи са в размер на 55,10 милиона евро, като съфинансирането от Кохезионния фонд е на стойност 46,86 милиона евро; обновяване на пречиствателна станция с капацитет 116640 м3 вода на ден с допустими разходи в размер на 5,38 милиона евро, от които 3,50 милиона евро съфинансиране от ЕФРР; и изграждане на водопровод с дължина 27 км и три водни резервоара, свързващи водоснабдителната система с друго обезсоляващо съоръжение, с допустими разходи в размер на 19,71 милиона евро, от които 12,81 милиона евро съфинансиране от ЕФРР.

НЯКОИ ПРОЕКТИ, СЪФИНАНСИРАНИ ОТ ЕС

+++++ TIFF +++++

Снимка 1: Помпена станция в Португалия

+++++ TIFF +++++

Снимка 2: Обезсоляващо съоръжение в Испания

+++++ TIFF +++++

Снимка 3: Язовир в Испания

+++++ TIFF +++++

Снимка 4: Пречиствателна станция в Гърция

ОБХВАТ И ЦЕЛИ НА ОДИТА

11. Основната цел на одита беше да прецени дали средствата за водоснабдяване за битови нужди в рамките на структурните мерки на ЕС са изразходвани максимално ефективно.

12. Палатата обърна внимание на следните подвъпроси:

а) Приети ли са най-подходящите решения за удовлетворяване на потребностите на нуждаещите се области?

б) Постигнали ли са проектите своите цели за подобряване на водоснабдяването за битови нужди?

в) Постигнати ли са резултатите с най-малко разходи за бюджета на ЕС?

13. Одитът беше проведен в Комисията и в четирите държави членки, на които се пада по-голямата част от разходите за инфраструктура, предназначена изключително за водоснабдяване за битови нужди — Испания, Гърция, Португалия и Италия.

14. Той беше проведен от февруари 2009 г. до март 2010 г. въз основа на извадка от 29 проекта, финансирани в рамките на програмния период 2000—2006 г. и физически завършени. Три от проектите са одобрени от Комисията преди 2000 г., но всички те са съществено изменени с решения на Комисията през периода 2000—2006 г. Проектите бяха избрани според размера на общата финансова подкрепа, предоставена на всяка от четирите държави членки. Девет са съфинансирани от Кохезионния фонд и 20 от ЕФРР, два от които са големи проекти (вж. приложение II).

15. Проектните досиета бяха прегледани на всички нива и бяха проведени срещи с представители на различни местни органи и публични или смесени дружества, отговорни за проектирането, изпълнението и управлението на инфраструктурите, свързани с избраните проекти. Палатата беше подпомагана от експерти в областта на водоснабдителните съоръжения.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ПРИЕТИ ЛИ СА НАЙ-ПОДХОДЯЩИТЕ РЕШЕНИЯ ЗА УДОВЛЕТВОРЯВАНЕ НА ПОТРЕБНОСТИТЕ НА НУЖДАЕЩИТЕ СЕ ОБЛАСТИ?

16. Ангажирането на финансови средства за изграждането на нова инфраструктура, която често е предназначена за използване в продължение на няколко десетилетия, трябва да бъде предшествано от анализ с цел намиране на най-доброто решение за удовлетворяване на местните потребности от водоснабдяване. Основните елементи на един такъв анализ са прогнозата на търсенето, изчислявана най-вече на база броя на населението и очакваното потребление на глава от населението, и наличието и качеството на съществуващите водни ресурси. Някои от тези елементи, като например потреблението на глава от населението и качеството на съществуващите водни ресурси, могат да бъдат повлияни съответно от мерки, свързани с търсенето, и действия за опазване на водните ресурси.

17. Палатата провери дали:

а) оценките за потребностите от вода в подкрепа на съфинансираните инфраструктурни проекти са направени на базата на добре обосновани допускания за развитието на търсенето и наличието на вода в съответната област;

б) различните възможни решения, включително действия за оказване на влияние върху търсенето или за запазване или подобряване на качеството на използваните водни ресурси са били адекватно анализирани, за да се избере най-доброто от тях;

в) органите, отговарящи за оценяването на заявленията и одобряването на безвъзмездната финансова помощ, са допринесли за подобряването на предложените проекти.

В ПОЧТИ ВСИЧКИ СЛУЧАИ ПРОГНОЗИТЕ ЗА ПОТРЕБНОСТИТЕ НЕ СА ОТЧЕЛИ ТЕНДЕНЦИИТЕ НА СПАД НА ПОТРЕБЛЕНИЕТО НА ВОДА НА ГЛАВА ОТ НАСЕЛЕНИЕТО, А В НЯКОИ СЛУЧАИ НЕ СА ВЗЕТИ ПРЕДВИД ВСИЧКИ НАЛИЧНИ РЕСУРСИ

18. Във всички с изключение на три проекта решението за изграждане на нова инфраструктура за водоснабдяване е основано на оценки на бъдещото търсене и необходимостта от допълнителни водни ресурси. В трите изключения такива оценки не са били необходими, тъй като инвестициите се състоят само в добавяне или замяна на елемент от съществуваща система.

19. В 21 случая търсенето е оценено въз основа на теоретичното потребление на глава от населението, препоръчано в документи за хидроложко планиране, предвид липсата на данни за потреблението и загубите на мрежите в миналото. Оцененото по този начин търсене понякога е било завишавано, като са използвани различни фактори, които са трудно оценими, например ефектът от временно пребиваващото население [12] и темпът на индустриализация.

20. В другите пет случая прогнозите за търсенето на вода са направени на базата на данни за реалното потребление в миналото, но при прилагане на различни методи. В три от тези случаи потреблението на глава от населението, използвано за обосноваване на необходимостта от проекта, е по-високо от това, препоръчано в документите за хидроложко планиране.

21. Освен това при почти всички проекти оценката на търсенето не отразява тенденцията на спад в потреблението на глава от населението, а понякога и в загубите на вода, която се наблюдава от края на 90-те години на XX век или началото на ХХІ в. в повечето от областите, обхванати от проектите [13]. Тази тенденция е резултат от подобрения в мрежите [14], инсталиране на битови водомери и информационни кампании, проведени от органите и операторите в областта на водите. Тъй като прилагането на такива мерки, свързани с търсенето, става все по-разпространено, тенденция за нарастване на потреблението на глава от населението е малко вероятна [15].

22. В резултат на това сравнението между прогнозите за бъдещото търсене и реалното потребление много често показва следното (вж. таблица 2, където са представени няколко примера):

а) реалното потребление на глава от населението през 2008 г. [16] е значително по-ниско от оценката за времевата перспектива, а в някои случаи е дори по-малко от половината от тази оценка;

б) реалното общо потребление през 2008 г. е доста по-ниско в сравнение с оценките.

ТАБЛИЦА 2

ОЦЕНКИ И РЕАЛНИ СТОЙНОСТИ НА ПОТРЕБЛЕНИЕТО НА ВОДА ЗА 2008 Г. ВЪВ ВРЪЗКА С НЯКОИ ОТ ПРОВЕРЕНИТЕ ПРОЕКТИ

Проект | Потребление на глава от населението в литри/дневно | Общо потребление в хм3/ годишно |

Страна | Времева перспектива | Предварителна оценка за времевата перспектива [1001] | Реално потребление през 2008 г. [1001] | Предварителна оценка | Реално потребление |

За времевата перспектива | За 2008 г. [1002] | През 2008 г. |

Испания | 2027 | 530 | 286 | 26 | 24 | 14 |

Гърция | 2020 | 375-609 | 197 | 219 | 180 | 90 |

Италия | 2040 | 432 | 360 | 178 | 149 | 90 |

Португалия | 2030 | 154-300 | 34-66 | 25 | 15 | 6 |

Португалия | 2038 | 150 | 74 | 0,6 | 0,4 | 0,1 |

Испания | 2030 | 350 | 201-291 | 8,5 | няма данни | 4,3 |

23. Вече налични ресурси не са били изцяло взети под внимание при проектирането на нова инфраструктура в шест случая (виж каре 2). По-специално там, където водата е била с лошо качество, например поради високо съдържание на нитрати или сулфати, не е била разгледана възможността тази вода да бъде смесена с вода с добро качество, за да отговаря на нормативните стандарти за питейна вода, вместо изцяло да бъде подменяна с вода от друг източник [17].

24. По-добрата оценка на бъдещото търсене и недостига на вода можеше да даде възможност да се обмислят алтернативни решения, които не са били взети под внимание, и да се изгради инфраструктура с по-малък капацитет.

КАРЕ 2

ПРИМЕРИ ЗА ПРОЕКТИ, В КОИТО НА ЕТАПА НА ПЛАНИРАНЕ СА БИЛИ ПРЕНЕБРЕГНАТИ НАЛИЧНИТЕ РЕСУРСИ

В Испания ЕФРР съфинансира проект за подобряване на качеството на водата, доставяна на няколко съседни общини, тъй като водоснабдяването не отговаря на нормативните изисквания. Оценките за обема вода, който ще бъде предоставян чрез новата инфраструктура, се основават на оценка на общото бъдещо търсене за района. Някои от общините обаче са имали вода с отлично качество и не са изпитвали никакъв недостиг. Освен това, проектът е могъл да се основава на оценка на обема вода с добро качество, необходим за постигане на подходящо смесване с вече наличната нискокачествена вода. Четири години след въвеждането в експлоатация степента на използване на новия капацитет е около 16 %.

В друг проект, съфинансиран от Кохезионния фонд в Испания, е изграден язовир за покриване на бъдещото търсене, възлизащо по прогнози на 13,9 хм3 на година, без да се отчитат вече наличните ресурси (8 хм3 на година). Към момента на одита този язовир не беше необходим за покриването на текущото търсене в района (8 хм3 на година), тъй като наличните ресурси са достатъчни. Съфинансираната инфраструктура ще бъде използвана като резерв или за други райони, а не съгласно първоначалния план.

АКЦЕНТЪТ СЕ ПОСТАВЯ ВЪРХУ ИЗГРАЖДАНЕТО НА ИНФРАСТРУКТУРА ЗА ИЗПОЛЗВАНЕ НА НОВИ ВОДНИ ИЗТОЧНИЦИ И РЯДКО СЕ РАЗГЛЕЖДАТ ДРУГИ ВЪЗМОЖНИ РЕШЕНИЯ, КАТО НАПРИМЕР НАМАЛЯВАНЕ НА ЗАГУБИТЕ НА ВОДА ...

25. Във всички случаи, проверени от Палатата, избраното решение за справяне с прогнозирания недостиг на вода е да се използват нови водни източници и водата да се транспортира до съответните райони [18].

26. В случаите, където процентът на нефактурираната вода е висок, възможността за подобряване на разпределителната мрежа рядко е разглеждана като средство за намаляване на бъдещите потребности от вода, изключвайки по този начин възможните решения за инфраструктура с по-малък капацитет (вж. каре 3).

27. В два случая обаче общините са предприели действия за намаляване на търсенето. В тези случаи резултатите са толкова значими, че съфинансираната инфраструктура е станала излишна в краткосрочен план или е прекалено голяма (вж. каре 4).

КАРЕ 3

ПОТЕНЦИАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА НАМАЛЯВАНЕТО НА НЕФАКТУРИРАНАТА ВОДА ВЪРХУ ПОТРЕБНОСТИТЕ ОТ ВОДА

Увеличението на разполагаемия обем вода в един италиански град, което е сред целите на един от съфинансираните проекти, е могло да бъде постигнато чрез намаляване на нефактурираната вода във водната мрежа на града от 44,5 % на 11,5 % — постижим процент, който вече е достигнат в някои райони на същия град.

В случая на водоснабдителна инфраструктура в Гърция проектът е бил проектиран на базата на прогнози за бъдещото търсене, включващи висок процент загуба на вода (30 %). Въпреки някои инвестиции за подобряване на разпределителната мрежа, също съфинансирана със средства на ЕС, процентът на загубата остава около 30 %. Предприемането на ефективни действия за намаляване на загубите на вода е можело да доведе до необходимост от по-малка нова водоснабдителна инфраструктура.

… ИЛИ ИЗПОЛЗВАНЕ НА ПО-ДОСТЪПНИ РЕСУРСИ

28. Възможно е да има конкурентно търсене на водни ресурси между например потребностите на селското стопанство и потреблението за битови нужди. При проверените проекти не е проучена възможността водните ресурси, отделени за селското стопанство, да бъдат използвани за консумация от човека (вж. каре 5). Въпреки това в някои испански райони се наблюдават добри практики — съществува гъвкава система за обмен по отношение на правата на водоползване, така че водите, предназначени за напояване, могат да бъдат използвани за снабдяване с вода за битови нужди, когато това е необходимо.

КАРЕ 4

ПРИМЕРИ ЗА ОБЩИНИ БЕНЕФИЦИЕНТИ, КОИТО СА ПРЕДПРИЕЛИ ДЕЙСТВИЯ ЗА НАМАЛЯВАНЕ НА ЗАГУБИТЕ НА ВОДА

Кохезионният фонд е съфинансирал изграждането на язовир с цел осигуряване на 34 хм3 годишно вода за един испански град и неговите околности. Необходимостта от този язовир е основана на търсене, оценено на 158 хм3 годишно до 2012 г. В същото време общината е изготвила план за действие, включващ поставяне на индивидуални водомери в жилищата и подобряване на транспортната и разпределителната мрежа. Това условие е наложено от Комисията при одобряването на безвъзмездната помощ през 2000 г. Планът за действие е постигнал по-добри резултати от тези, изисквани от Комисията — нефактурираната вода в момента е около 20 % в сравнение с 36 % преди това. Освен това, въпреки значителното увеличение на населението, общото търсене е намаляло от 142 хм3 през 1997—1998 г., когато проектът е одобрен, на около 120 хм3 през 2008 г.

В друг испански град КФ е съфинансирал водоснабдителна система. Съгласно проекта прогнозираното бъдещо търсене на града е 113 хм3. В своето решение за съфинансиране от 2001 г. Комисията е поставила изискване да се изпълни план за намаляване на течовете, в резултат на което нефактурираната вода е намаляла от 50 % на 30 %. Въпреки че населението се е увеличило, общото търсене е намаляло от 81 хм3 през 1996 г. на 61 хм3 през 2008 г.

КАРЕ 5

ИЗПОЛЗВАНЕ НА НАМИРАЩИ СЕ НАБЛИЗО ВОДНИ РЕСУРСИ

В районите на два съфинансирани проекта в Испания няколко общини са разпределяли вода със съдържание на нитрати, значително по-високо от максималното съгласно Директивата за качеството на питейната вода, поради замърсяване от селското стопанство. Възможността вместо вода с лошо качество да се използва намираща се наблизо повърхностна вода с добро качество за битови нужди не е била разгледана от проектния ръководител, тъй като правата на ползване на тази вода с добро качество са били предоставени на земеделски стопани. По всеки проект са изградени подземни водни кладенци и транспортиращи тръби с дължина около 50 км. За един от тези проекти обаче органите, отговарящи за управлението на водите, все още не са издали разрешително за водочерпене и са поискали от местните органи да потърсят решение, при което да могат да се използват повърхностни води, запазени за земеделските стопани. Това обаче би наложило изграждането на допълнителна инфраструктура.

ПОЛЗАТА ОТ ОЦЕНКАТА НА ЗАЯВЛЕНИЯТА ЗА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА И УПРАВЛЯВАЩИТЕ ОРГАНИ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ Е ОГРАНИЧЕНА

29. Одитната извадка включва 9 проекта по КФ и 2 големи проекта по ЕФРР, които са проверени и одобрени от Комисията. Останалите 18 проекта са съфинансирани от ЕФРР и одобрени от управляващите органи на държавите членки (вж. точка 8).

30. Както вече беше констатирано в други доклади на Палатата [19], липсата на насоки и контролни листове за оценка на заявленията за безвъзмездна финансова помощ през програмния период 2000—2006 г. означава, че е невъзможно да се идентифицират проверките, извършени от Комисията.

31. В нито един от случаите Комисията не е поставила под въпрос прогнозите за бъдещото търсене или избраните решения, нито пък е поискала информация за други потенциални решения, като например достъпа до или пречистването на намираща се наблизо вода вместо водочерпене от отдалечено място.

32. След прегледа на проектите Комисията е наложила условия на четири проекта, свързани с намаляването на загубите на вода. В един от случаите обаче Комисията не е определила количествено съответните цели. В друг случай сроковете за изпълнението на целите са по-късни от датата на завършване на проекта, и дотогава остатъкът от безвъзмездната финансова помощ е щял да бъде изплатен. В нито един от случаите ефектът от изискваното намаляване на загубите на вода не е бил взет под внимание при изчисляването на потребностите от вода.

33. При два от тези проекти решението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ включва и разпоредба, която гласи, че органите трябва да следят за прилагането на директивите за опазване на повърхностните и подземните води [20] и да информират Комитета за наблюдение на КФ. Чрез тези разпоредби се създава конкретна връзка между изплащането на безвъзмездна финансова помощ и необходимите действия. Замърсяването с нитрати или отпадъчни води обаче засяга и други проекти, които са предназначени частично да заменят замърсените източници и които са одобрени от Комисията без никакви условия. Не са били налагани допълнителни мерки, насочени към ускорено възстановяване на околната среда, като условие за отпускане на безвъзмездна финансова помощ от ЕС.

34. При проверката в държавите членки Палатата констатира, че в нито един от случаите управляващите органи не са предложили или направили промени в проектните предложения. Не са налагани условия, свързани със загубите и пестенето на вода, както и мерки за опазване на качеството на непречистената вода.

35. За периода 2007—2013 г. начинът на управление на проектите за водоснабдяване се променя:

а) що се отнася до Комисията, тя проверява само проекти, чиято обща стойност надхвърля 50 милиона евро. Разработени са нови процедури за оценка — заявленията за проекти трябва да включват резултати от проучване за осъществимост, включително разглеждането на алтернативи; разработен е контролен лист за оценка на заявленията за проекти, по-специално по отношение на ефикасността на управлението на водните ресурси (напр. действия за намаляване на потреблението на вода или повторна употреба на отпадъчните води) в районите, в които се изпълняват проектите. Използването на критерии за оценка би повишило ефективността на тези процедури и систематичността на резултатите;

б) що се отнася до посетените държави членки, в тях са предприети някои положителни инициативи — в три от регионите един от критериите за отпускане на помощ от ЕФРР е предложеният проект да бъде част от стратегически план за съответната област и да допълва водни системи, които вече са изградени или планирани. В Италия новите процедури предвиждат увеличаване на бюджетите на регионалните оперативни програми, постигащи по-добри резултати по отношение на намаляването на загубите на вода.

ПОСТИГНАЛИ ЛИ СА ПРОЕКТИТЕ СВОИТЕ ЦЕЛИ ЗА ПОДОБРЯВАНЕ НА ВОДОСНАБДЯВАНЕТО ЗА БИТОВИ НУЖДИ?

36. За изграждането на нова инфраструктура може да има много причини (вж. точка 5), така че целите на проектите могат да варират значително. За да се даде възможност за ефективно наблюдение и оценка, целите на проектите трябва да бъдат определени и количествено изразени в заявленията за безвъзмездна финансова помощ и решенията за финансиране и да посочват планираните продукти/услуги и резултати.

37. За оценка на степента на постигане на целите могат да се използват редица показатели. Докато показателите за предоставяните продукти/услуги следва да се определят по отношение на количествените постижения, например километри тръби, брой резервоари и т.н., показателите за резултатите трябва да бъдат дефинирани по такъв начин, че да отразяват до каква степен са удовлетворени специфичните потребности, към които е насочен проектът, като например:

а) налично количество— допълнителен обем вода, постъпващ във водоснабдителната система благодарение на новата инфраструктура;

б) обхват — увеличаване на броя на хората и процента от населението, на които се доставя вода чрез водоразпределителната мрежа;

в) качество на водата — процент на тестовете, при които водата е била оценена като неотговаряща на европейските, националните или местните стандарти, и подобряването на стойностите на параметрите, които преди това не са отговаряли на изискванията;

г) ефикасност на системите — намаляване на нефактурираната вода;

д) качество на услугата — намаляване на броя и продължителността на ограниченията и прекъсванията на услугата.

38. Палатата провери дали:

а) целите са били определени и количествено изразени;

б) целите са постигнати;

в) постиженията са били наблюдавани от органите, одобрили безвъзмездната финансова помощ.

ЦЕЛИТЕ НА ПРОЕКТИТЕ, СВЪРЗАНИ С ОЧАКВАНИТЕ РЕЗУЛТАТИ, НЕ ВИНАГИ СА КОЛИЧЕСТВЕНО ИЗРАЗЕНИ

39. Заявленията за безвъзмездна финансова помощ и решенията за финансиране включват измерими резултати, които трябва да бъдат постигнати. За някои от проверените проекти, поради липса на специални заявления и решения, планираните продукти/услуги са били набелязани и количествено изразени в проектните проучвания.

40. Повечето от проверените проекти включват общи измерими цели, определени спрямо населението, което трябва да бъде обхванато, и обема вода, която трябва да бъде доставена. Въпреки това не всички очаквани резултати (например намаляването на количеството нефактурирана вода и подобряването на непрекъснатостта на услугата и качеството на водата) са количествено изразени.

ПРОЕКТИТЕ СА ПОСТИГНАЛИ ИЗМЕРИМИ ПОДОБРЕНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ВОДОСНАБДЯВАНЕТО НА ГРАЖДАНИТЕ НА ЕС, НО...

41. Въпреки закъсненията и превишените разходи (вж. точки 51—52) всички одитирани проекти са физически изпълнени според плана, с незначителни промени например в дължината на тръбите или капацитета или местоположението на резервоарите, договорени по време на изграждането.

42. По отношение на резултатите проектите са допринесли за подобряване на водоснабдяването за битови нужди чрез увеличаване на наличния обем вода, разширяване на обществената мрежа до райони, които преди това не са били свързани, или подобряване на качеството на водата, ефикасността на мрежата или непрекъснатостта на услугата (вж. каре 6).

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Снимка 5: Подаване на вода в нов водопровод, увеличаващ наличната вода в един италиански район | Снимка 6: Нова пречиствателна станция, подобряваща качеството на водата в голям гръцки град |

КАРЕ 6

ПРИМЕРИ ЗА ПОЛОЖИТЕЛНИ ПОСТИЖЕНИЯ

За да се преодолее недостигът на вода в един район на Испания, КФ е съфинансирал обезсоляващо съоръжение с производствен капацитет от 22 хм3 питейна вода на година. От 2006 г. насам съоръжението работи с около 90 % от своя капацитет, облекчавайки недостига на вода на трите най-големи снабдявани общини. В сравнение с преди е постигнато значително подобрение и по отношение на качеството на разпределяната до населението вода спрямо някои от стандартите на директивата на ЕС (проводимост и съдържание в трихалометан и сулфати).

С цел да задоволи потребностите на един градски район в Италия, изпитващ недостиг на вода, ЕФРР е съфинансирал водопровод, по който да се транспортира вода от един нов язовир до няколко общини. За периода 2004—2008 г. годишният обем вода, който вече е наличен в района, е 14,5 хм3. Новият водопровод е осигурил на общините допълнителни водни ресурси и е освободил други източници, които са изпитвали затруднения.

... НЯКОИ ПРОЕКТИ НЕ СА В ЕКСПЛОАТАЦИЯ ПОРАДИ ЛИПСВАЩИ ВРЪЗКИ, ...

43. Пет проекта, макар и физически завършени между 2005 и 2008 г., не са реализирали никакви резултати към момента на одита [21]. Два други проекта, завършени през същия период, са пуснати частично в експлоатация, но с ограничени резултати. Основната причина за това е липсата на допълваща инфраструктура поради забавяне в нейното изграждане или пускане в експлоатация (вж. каре 7).

... А ДРУГИ ПРОЕКТИ ИМАТ ЗАЛОЖЕНИ ОГРАНИЧЕНИЯ

44. В някои случаи постигането на резултати е засегнато от заложени ограничения на проектите. Например при един проект за подобряване на качеството на водата, разпределяна в голям град, постигането на максимално качество зависи от други спорни в екологично отношение проекти. В два други случая изградените пречиствателни станции се захранват чрез открити канали, което прави приеманата вода уязвима към замърсяване. В друг случай произведената от обезсоляващо съоръжение вода достига до общинските резервоари с прекалено висока температура за битова употреба (понякога над 30 градуса).

КАРЕ 7

ПРИМЕРИ ЗА ПРОЕКТИ, КОИТО НЕ СА В ЕКСПЛОАТАЦИЯ ПОРАДИ ЛИПСВАЩИ ВРЪЗКИ

В Испания, четири години след завършването на едно обезсоляващо съоръжение, от капацитета му се използват по-малко от 20 %. Въпреки наличието на достатъчно търсене, оправдаващо увеличеното производство на вода, към момента на одита системата за отвеждане и градските разпределителни (и напоителни) мрежи, също съфинансирани от фондовете на ЕС, не бяха налице.

Четири години след изграждането на язовир в Гърция се е наложило допълващата пречиствателна станция, необходима за функционирането на проекта, да бъде проектирана наново и изградена, което е забавило функционирането на системата.

ПОЛЗАТА ОТ ДОКЛАДИТЕ ОТНОСНО ПОСТИЖЕНИЯТА Е ОГРАНИЧЕНА

45. За управляваните от Комисията проекти по КФ (вж. точка 29) представянето на окончателен доклад при завършването на проекта е условие за окончателното плащане. За големите проекти по ЕФРР регламентът изисква единствено да бъде предоставена информация в докладите по оперативната програма, в която са включени тези проекти.

46. Тези доклади дават донякъде полезна информация за постигнатите резултати. Само за един проект са описани резултатите от гледна точка на обема на произведената и предоставената на общините вода. В два от случаите окончателните доклади просто посочват, че резултатите са постигнати, а в един случай не е предоставена никаква информация. По пет проекта не е имало възможност да бъдат представени никакви резултати, тъй като макар че проектите са изпълнени, те все още не са били въведени в експлоатация при представянето на окончателния доклад.

47. По отношение на наложените от Комисията допълнителни условия във връзка с намаляването на загубите на вода (вж. точка 32), за един от четирите случая докладът не съдържа никаква информация за степента на изпълнение на условието на Комисията. Въпреки това Комисията е извършила окончателното плащане. В двата случая, в които Комисията е наложила специфични изисквания за проследяване, по-специално по отношение на прилагането на мерки срещу замърсяване от селското стопанство или от отпадъчните води (вж. точка 33), не е предоставена информация.

48. Що се отнася до проекти, одобрявани единствено от държавите членки, само в две от държавите членки, обхванати от одита, от бенефициентите се е изисквало да представят окончателен доклад заедно с искането за окончателно плащане. Освен това тези доклади посочват основните промени, засягащи проекта по отношение на разходите и закъсненията, но не предоставят подробности за постигнатите резултати. В другите две държави членки исканията за окончателно плащане са придружени само от оправдателни документи за направените разходи.

ПОСТИГНАТИ ЛИ СА РЕЗУЛТАТИТЕ С НАЙ-МАЛКО РАЗХОДИ ЗА БЮДЖЕТА НА ЕС?

49. Повечето от съфинансираните проекти са допринесли за подобряване на водоснабдяването на гражданите на ЕС. За да прецени дали този резултат е могъл да бъде постигнат с по-малко разходи за бюджета на ЕС, Палатата провери дали:

а) изграждането на съфинансираната инфраструктура е извършено икономично;

б) инфраструктурата работи ефикасно, т.е. степента на нейното използване е задоволителна и процентът на нефактурираната вода в допълващата разпределителна мрежа е приемлив;

в) безвъзмездната финансова помощ от ЕС е била определена на подходящо ниво, като се има предвид, че съфинансираните проекти генерират приходи.

ИКОНОМИЧНОСТТА Е ПОНИЖЕНА ВСЛЕДСТВИЕ НА ЗАБАВЯНИЯ И ПРЕВИШЕНИЯ НА РАЗХОДИТЕ

50. В няколко случая беше установено, че процедурите за сключване на договори не са съобразени с европейските правила за възлагане на договори. Все пак в тези случаи Комисията и националните контролни органи са направили съответните корекции в съфинансираните разходи.

51. При всички проекти се наблюдава забавяне в изграждането, което варира от няколко месеца до над три години. В повечето случаи забавянията, причинени от допълнителни изисквания, наложени от оценки на въздействието върху околната среда, трудности при получаването на административни разрешителни, неточни разчети или изчисления, са могли да бъдат частично избегнати с по-добро планиране.

52. При всички проекти се наблюдава и увеличаване на разходите, което в 20 % от случаите е над 30 % от първоначалната цена, като в един случай е отбелязано максимално увеличение на цената от 80 %. Най-честата причина за тези превишени разходи е лошото планиране, в резултат на което е имало забавяне, довело до санкции на проектните ръководители и увеличение на цената.

НЯКОЛКО ПРОЕКТА РАБОТЯТ С ОГРАНИЧЕНА ЕФИКАСНОСТ

53. Двата основни показателя за ефикасност, използвани при одита, са степента на използване на инфраструктурата и процентът на нефактурираната вода в допълващите разпределителни мрежи.

а) ниската степен на използване на капацитета означава, че една по-малка и по-евтина инфраструктура е щяла да осигури същото ниво на услугата;

б) високият процент на нефактурирана вода в допълващите разпределителни мрежи означава по-конкретно загуби. Ако инвестицията беше разрешила успешно проблема със загубите на вода, с новата инфраструктура щеше да е необходимо да се добива, пречиства и транспортира по-малко вода и съответно инфраструктурата можеше да бъде по-малка или дори излишна.

54. Към момента на одита 21 съфинансирани проекта са били въведени в експлоатация една до четири години по-рано, три от тях започваха да функционират, а пет бяха физически завършени, но не бяха въведени в експлоатация. Таблица 3 оценява тези проекти спрямо двата основни показателя за ефикасност.

55. Що се отнася до проектите в експлоатация, има голяма разлика в степента на използване на капацитета на съфинансираната инфраструктура — между 100 % и 16 %, както и в процента на нефактурираната вода от допълващите разпределителни мрежи — от 13 % до 55 %. За целите на настоящия анализ проектите със сходни характеристики са разпределени в една от трите категории (вж. таблица 4).

56. Допусканията за проекти с по-дълъг живот по своята същност са по-малко надеждни от тези за проекти с по-кратък живот. За проектите, които могат да се изпълняват на етапи, изпълнението може да се реализира в зависимост от потребностите.

ТАБЛИЦА 3

ОЦЕНКА НА ПРОЕКТИТЕ В ЕКСПЛОАТАЦИЯ СПРЯМО ОСНОВНИТЕ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФИКАСНОСТ

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| Високо ниво на използване (x≥70 %) или ниско ниво на нефактурираната вода (x≤25 %) | | Средно ниво на използване (40 %≤x<70 %) или средно ниво на нефактурираната вода (25<x≤ 40 %) | | Ниско ниво на използване (x<40 %) или високо ниво на нефактурираната вода (x>40 %) |

NA = неприложимо: проекти, при които минималният размер на тръбите е наложен от технически стандарти.

Тип проект | Дата на въвеждане в експлоатация | Времева перспектива на проекта | Процент на използване на съфинансираната инфраструктура (%) | Процент на нефактурираната вода в допълващите разпределителни мрежи (%) |

A | 2006 | 2018 | 91,3 | 21,0 |

A / Б | 2004 | 2020 | 82,4 | 20,6 | 26,0 |

A | средата на 2008 | 2028 | 63,2 | 16,8 |

A | 2005 | 2015 | 73,0 | 55,5 |

A | 2005 | 2021 | 65,9 | висок [1003] |

A | частично в средата на 2005 | 2012 | 16,8 | няма данни |

|

Б | края на 2000 | 2020 | 100,0 | 26,0 |

Б | средата на 2006 | 2027 | 52,8 | 27,0 |

Б | 2008 | 2030 | 50,6 | 25,8 |

Б | ноември 2008 | 2015 | 58,3 | висок [1003] |

Б | 2004 | 2015 | 31-64 | 43,5 |

Б / A | 2004 | 2030 | 22,7 | 50,0 | 29,6 |

Б / В | 2006-2009 | 2038 | 20,0 | NA | 13,0 |

Б | 2005 | 2016 | 16,2 | 39,0 |

Б / В | средата на 2008 | 2040 | 32,6 | NA | 55,3 |

Б | 2004 | 2040 | 20-34 | 43,5 |

Б | средата на 2008 | 2029 | 20,3 | няма данни |

Б | 2008 | 2028 | 34,8 | няма данни |

|

В | 2006 | 2038 | NA | 33,0 |

В | 2003 | 2040 | NA | 43,5 |

В | 2005 | 2022 | na | няма данни |

ТАБЛИЦА 4

ТИПОЛОГИЯ НА ПРОЕКТИТЕ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ОЦЕНКАТА НА ЕФИКАСНОСТТА

| Описание | Полезен живот | Възможност за изпълнение на етапи |

Тип A | Пречиствателни станции и обезсоляващи съоръжения | 15—20 години | да |

Тип Б | Инфраструктура за водочерпене и транспортиране | 30—50 години | не |

Тип В | Разпределителни мрежи | 30—50 години | не |

+++++ TIFF +++++

Снимка 7: Обезсоляващо съоръжение (тип A)

+++++ TIFF +++++

Снимка 8: Инфраструктура за транспортиране на вода (тип Б)

+++++ TIFF +++++

Снимка 9: Разпределителна мрежа (тип В)

57. По отношение на седемте проекта тип А или проектите, включващи елементи от тип А, които са в експлоатация от поне една година:

а) капацитет — три проекта работят с добър капацитет, три — със среден, и един — с нисък. Тъй като срокът на експлоатация на този вид инфраструктура е относително кратък, по-малко вероятно е проекти, които в момента функционират с непълна мощност, да постигнат приемливо ниво на използване; това е могло да бъде избегнато чрез поетапно въвеждане на мощностите за обезсоляване или пречистване;

б) нефактурирана вода — при два от проектите процентът на нефактурираната вода е много висок. В единия от случаите нефактурираната вода е над 50 %, а в другия случай, макар и разпределяната вода до потребителите да не се измерва, потреблението от 550 литра на ден на глава от населението означава, че загубите в мрежата вероятно са много високи [22].

58. По отношение на 13-те проекта тип Б или проектите, съдържащи елементи от тип Б, които са били в експлоатация повече от една година:

а) капацитет — един проект работи с максимален капацитет, четири проекта работят със среден и осем — с нисък капацитет. Причините за това ниво на изпълнение са високите оценки за бъдещото търсене (вж. таблица 2) и липсата на координация между различните органи, които отговарят за водоснабдителните системи (вж. каре 8). Има и няколко случая, в които въпреки подписаните споразумения доставяната вода не се използва или общините са се отказали от ангажимента си за използване на водата;

б) нефактурирана вода — с изключение на един случай, ефикасността също е силно понижена поради средно или слабо изпълнение; в други два случая няма никакви данни.

59. На последно място, при петте проекта от тип В или проекти, съдържащи елементи от тип В, процентът на използване на капацитета не е оценен, тъй като поради технически причини има много малка възможност за промяна на размера на тръбите. Що се отнася до размера на загубите, новоинсталираните участъци от мрежата постигат добри резултати от около 10 %. Процентът на нефактурираната вода обаче в общата градска разпределителна мрежа продължава да е висок или среден (от около 30 до 45 %) в три случая, тъй като е обновена само една ограничена част от мрежата.

ПРОЦЕСЪТ НА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА РАЗМЕРА НА БЕЗВЪЗМЕЗДНАТА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ПОКАЗВА ЗНАЧИТЕЛНИ СЛАБОСТИ …

60. Регламентите за Структурните фондове и Кохезионния фонд установяват правилата за определяне на финансовата помощ от Общността. Безвъзмездната финансова помощ от ЕС не може да надвишава определени тавани [23]. В рамките на тези тавани размерът на помощта от Общността по проектите, генериращи приходи, се определя въз основа на метода на компенсиране на недостига от финансиране — размерът на безвъзмездната финансова помощ не може да превишава разликата между дисконтираните разходи на инвестицията и дисконтираните нетни приходи от проекта. Това има за цел да гарантира, че проектът получава необходимите ресурси, за да бъде изпълнен, без неоправдано прекомерно финансиране.

КАРЕ 8

ПРИМЕРИ ЗА НИСКА СТЕПЕН НА ИЗПОЛЗВАНЕ НА ИНФРАСТРУКТУРАТА ПОРАДИ ЛИПСА НА КООРДИНАЦИЯ МЕЖДУ ОРГАНИТЕ

Един регионален орган е организирал проект за обновяване на водопровода на водоснабдителна система за няколко общини, който е съфинансиран от ЕФРР. В същото време основната участваща община е изградила обезсоляващо съоръжение, което също е съфинансирано от ЕФРР. През първата година на експлоатация са използвани само 58 % от капацитета на водопровода. През май 2010 г., само четири години след пускането в експлоатация на обезсоляващото съоръжение, е взето решение за спирането му.

В друга държава членка държавно дружество е организирало нова водоснабдителна система, съфинансирана от Кохезионния фонд. Общините, които е трябвало да бъдат снабдявани от тази система обаче, са поставили изискване техните местни инфраструктури да бъдат включени в системата. Освен това в крайна сметка най-голямата община е отказала да бъде снабдявана от новата система. В резултат на това процентът на използване на съфинансираната инфраструктура в момента е под 25 %.

61. При всички проверени проекти по Кохезионния фонд и големи проекти по ЕФРР заявленията за безвъзмездна финансова помощ, представени на Комисията от държавите членки (вж. точка 8), включват финансов анализ на разходите и ползите (АРП). Във всички заявления се иска помощ въз основа на размера на недостига от финансиране в резултат на АРП [24]. Участието на ЕС варира от 40 % до 85 % от общите допустими разходи по проекта.

62. По отношение на другите проверени проекти по ЕФРР (които не са представени на Комисията за самостоятелно одобрение на безвъзмездната финансова помощ) само Гърция и Португалия са поставили изискване вносителите на проекти да представят АРП като част от документацията, придружаваща заявлението. Въпреки това процентът на съфинансиране е определен независимо от АРП. В повечето случаи проектите са получили максималния процент на съфинансиране, предоставян на мярката по оперативната програма, в която са включени. Размерът на безвъзмездната финансова помощ за тези проекти варира от 40 % до 80 % от общите допустими разходи.

63. По време на одита Палатата констатира съществени слабости във финансовите анализи, предоставени в подкрепа на заявленията от държавите членки за безвъзмездна финансова помощ [25]:

а) в четири от 11-те представени на Комисията АРП, в противоречие с правилата на метода за компенсиране на недостига от финансиране, в изчислението на оперативните разходи са включени и разходите за амортизация. В резултат на това в два случая определеният размер на безвъзмездната финансова помощ е около два пъти по-голям от този, който е трябвало да бъде, а в други два случая е превишавал с около 50 % това равнище;

б) в повечето случаи, където проектите са част от по-широка водоснабдителна система, не е представен общ преглед на цялата система, въпреки че това е било необходимо за финансовата оценка на частта, представена за съфинансиране. Освен това използваните в анализите оперативни разходи и приходи са получени като пропорционална част от по-широките водоснабдителни системи, към които принадлежат съфинансираните проекти; само в един случай допусканията са основани на реалните данни за водоснабдителната система;

в) някои цифри, представени в АРП, са нереалистични; например в почти всички случаи са използвани постоянни обеми и цени. Освен това Комисията не е направила оценка на обосноваността на разчетите на АРП за оперативните разходи.

... И НЕ ОТЧИТА В ДОСТАТЪЧНА СТЕПЕН СПОСОБНОСТТА НА ПРОЕКТИТЕ ДА ГЕНЕРИРАТ ПРИХОДИ

64. В сектора на водоснабдяването приходите представляват тарифи и други такси, плащани от различните видове ползватели. Тези приходи оказват влияние върху размера на помощта от Общността, тъй като допринасят за намаляването на недостига от финансиране на проектите. За да се прецени дали даден размер на безвъзмездната финансова помощ е определен на равнище, което предотвратява прекомерно финансиране и гарантира ефикасното използване на ресурсите на ЕС, трябва да бъде взета под внимание способността на един проект да генерира приходи.

65. През 2000 г. Комисията реши, че размерът на помощта трябва да бъде адаптиран, за да се насърчи въвеждането на системи за таксуване, покриващи разходите за експлоатация, поддръжка и замяна на инфраструктурата, както и разходите за намаляване на замърсяването [26].

66. При проверката на включените в извадката проекти Палатата установи, че в повечето случаи предоставените средства са просто средствата, които са заявени. С изключение на един случай (вж. каре 9) не е отделено никакво внимание на системите за таксуване, които дават възможност за много нисък процент на възстановяване на разходите. В повечето случаи тарифите покриват само оперативните разходи, но не и общите инвестиционни разходи, поети от националното публично и европейското финансиране.

КАРЕ 9

СЛУЧАЙ НА ОТЧИТАНЕ НА ПРИНЦИПА ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА РАЗХОДИТЕ

В едно заявление за безвъзмездно финансиране държавата членка е обяснила, че е създала система за възстановяване на значителна част от разходите от ползвателите. Като признание за положените усилия Комисията е решила съфинансирането да бъде в размер на 75 %, въпреки че недостигът на финансиране според финансовия анализ е определен на 52 %. Финансовият излишък е трябвало да се използва за подобряване на друга водна инфраструктура.

Решението на Комисията е имало за цел да насърчи добрите практики, но то не е съобразено с метода за недостига от финансиране при определянето на финансовата помощ от ЕС.

67. Проверката на Палатата по отношение на тарифите за водни услуги установи също така, че:

а) държавите членки се стремят да получат максимална финансова помощ от ЕС, като поддържат ниски тарифи. В един от случаите тарифите не са актуализирани от 90-те години. Има случаи, в които тарифите за водата са били определени от националните органи едва след определянето на максималната очаквана сума на финансовата помощ от ЕС. При тези обстоятелства представените на Комисията АРП обосновават впоследствие размера на очакваните безвъзмездна финансова помощ, вместо този размер да бъде определен в резултат на извършения анализ;

б) като относителна стойност тарифите, определени в областите, обслужвани от одитираните проекти, са по-малко от 1 % от разполагаемия доход на домакинствата. Комисията никога не е поставяла под въпрос потенциала за възстановяване на разходите от ползвателите, представен в заявленията, нито е предлагала специфични показатели за оценка на целесъобразността на представените цени на водата. Освен това изглежда, че липсва връзка между размера на доходите на домакинствата, използвани за заплащане на водните услуги, и процента на съфинансиране. По-висок размер на съфинансиране се наблюдава както в области, където разходите за вода на ползвателите са по-ниски спрямо техните доходи, така и в области, където това съотношение е по-високо, без да се дава някаква конкретна обосновка (вж. графика 1 и приложение III).

ГРАФИКА 1

СЪОТНОШЕНИЕ МЕЖДУ РАЗХОДИТЕ ЗА ВОДА НА ДОМАКИНСТВАТА И РАЗПОЛАГАЕМИЯ ДОХОД И ПРОЦЕНТА НА СЪФИНАНСИРАНЕ

+++++ TIFF +++++

Забележка: Разходите за вода са изчислени въз основа на потребление на вода от домакинствата от 120 м3 на година за всички общини в района, обслужван от един проект.

68. Принципът на заплащане на разходите за вода от потребителите се затвърждава в Рамковата директива за водите, с която се въвежда задължение за възстановяване на разходите като стимул за устойчиво търсене от страна на потребителите. Това задължение следва да бъде въведено до 2010 г. Възстановяването на разходите обаче може да варира, като се вземат предвид различни фактори като "социалните, екологичните и икономическите последствия от възстановяването, както и географските и климатични условия" на засегнатите области [27]. С други думи, целта не е задължително да се постигне 100 % възстановяване на разходите от ползвателите [28].

69. През 2006 г. Комисията въведе по-ясни правила [29] в съответствие с Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета относно структурните фондове [30]. В новите насоки се уточнява, че тарифите следва да покриват поне оперативните разходи и разходите за поддръжка, както и значителна част от амортизацията на активите. Следва да се предвиди подходяща структура на тарифите, за да се увеличат максимално приходите от проекта преди отпускането на държавни субсидии, като същевременно се отчита и тяхната поносимост. Общоприетото съотношение за степента на поносимост по отношение на водоснабдяването и канализацията е 4 % от доходите на домакинствата [31].

70. Що се отнася до новия програмен период, четирите одитирани държави членки са въвели процедури, изискващи предложенията за водна инфраструктура, чиято обща стойност надвишава един милион евро, да бъдат придружени от финансов АРП. В три от посетените региони новите национални процедури изискват АРП да включва специален анализ на нивата на тарифите за водата. Въпреки това само в Португалия са установени ясни правила за определяне на размера на безвъзмездната помощ въз основа на начина, по който съответните общини прилагат принципа за възстановяване на разходите. Равнището на социална поносимост за водните услуги е определено както относително (тарифите като процент от доходите на домакинствата), така и в абсолютна стойност (максимална цена за м3).

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

71. Въпреки че разходите в рамките на структурните мерки са допринесли за подобряване на водоснабдяването за битови нужди, е било възможно да бъдат постигнати по-добри резултати на по-ниска цена за бюджета на ЕС.

ПРИЕТИ РЕШЕНИЯ

72. Всички проверени проекти са разработени въз основа на проучвания на настоящите и бъдещите потребности от вода. Въпреки това един по-добър анализ би дал възможност да се изгради инфраструктура с по-малка мощност и да се вземат предвид алтернативни решения, които вероятно биха имали по-добър ефект:

а) оценките на бъдещите потребности от вода не са отчели нито тенденцията на спад на потреблението на вода, нито всички налични ресурси (вж. точки 18—24);

б) като цяло анализът на възможните решения е ограничен до мерки в областта на снабдяването, като се обръща малко внимание на намаляването на загубите на вода и използването на по-достъпни ресурси (вж. точки 25—28);

в) в някои случаи проверката на Комисията е довела до добавяне на условия (най-вече по отношение на намаляване на загубите на вода) към решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ; нейната намеса обаче е могла да бъде по-ефективна; стойността, добавена от управляващите органи на държавите членки, е малка. За периода 2007—2013 г. Комисията ще проверява по-малко проекти, а управляващите органи—повече (вж. точки 29—35).

ПРЕПОРЪКА 1

a) Държавите членки следва:

i) да подобрят своите предварителни анализи и прогнози за бъдещите потребности от вода, като вземат предвид актуални и точни данни (по-специално като отчитат тенденцията на спад на потреблението на глава от населението), както и да усъвършенстват описването и прегледите на всички налични водни ресурси;

ii) да обръщат по-голямо внимание на алтернативите на решенията в областта на снабдяването, например като отчитат възможностите за намаляване на загубите на вода, предприемат действия в областта на търсенето и прилагат мерки за опазване на качеството на водата.

б) Комисията следва:

i) при вземането на решение за отпускане на финансова подкрепа за проекти систематично да оценява дали в съответните области се прилагат всички необходими мерки за ефикасно управление на водните ресурси. Тя също така следва да гарантира, че ефектът от тези мерки ще бъде отчетен при прогнозирането на потребностите от вода и оценките на алтернативите в подкрепа на проектите;

ii) да насърчи управляващите органи на държавите членки да обърнат надлежно внимание на ефикасното управление на водните ресурси в районите, обхванати от съфинансираната водоснабдителна инфраструктура.

ПОСТИГАНЕ НА ЦЕЛИТЕ

73. Съфинансираните проекти допринасят за подобряване на водоснабдяването на гражданите на ЕС в съответните области. Все пак, макар че някои проекти са завършени няколко години преди провеждането на одита, те не са в експлоатация поради липсващи връзки във водоснабдителната мрежа (вж. точки 41—44).

74. Настоящите процедури и инструменти за наблюдение са само отчасти полезни по отношение на информирането на Комисията и управляващите органи на държавите членки за постиженията на проектите. В случаите, където Комисията е наложила специфични условия, тя не винаги е извършвала адекватна проверка дали те са изпълнени (вж. точки 45—48).

ПРЕПОРЪКА 2

a) Държавите членки следва да:

i) осигурят oще на етапа на планиране своевременното наличие на допълващата инфраструктура, необходима за въвеждането на проектите в експлоатация;

ii) въведат по-добри инструменти за наблюдение с оглед оценяването на постиженията на проектите;

б) Комисията следва да:

i) дефинира каква информация ѝ е необходима от държавите членки, за да направи оценка на въздействието от проектите;

ii) извърши внимателна оценка на изпълнението на условията, наложени в решенията за отпускане на безвъзмездна финансова помощ.

РАЗХОДИ ЗА БЮДЖЕТА НА ЕС

75. Целите са могли да бъдат постигнати на по-ниска цена за бюджета на ЕС:

а) във връзка с няколко проекта се наблюдават закъснения и превишения на разходите, които е могло да бъдат избегнати поне до известна степен (вж. точки 50—52);

б) няколко проекта работят с прекалено нисък капацитет вследствие на това, че търсенето на вода е по-ниско от прогнозите и процентът на нефактурираната вода в общите водоснабдителни системи е висок (вж. точки 53—59);

в) процесът на определяне на размера на безвъзмездната финансова помощ показва значителни слабости; не се прави никаква оценка на възможностите за възстановяване на разходите от ползвателите (вж. точки 60—70).

ПРЕПОРЪКА 3

a) Държавите членки следва:

i) по време на етапа на планиране да обърнат повече внимание на факторите, които често предизвикват закъснения като оценките на въздействието върху околната среда, административните разрешителни и разчетите или изчисленията за проектите;

ii) да подобрят качеството на предварителните анализи на проектите и да вземат техните резултати предвид при определянето на мащаба на новите инфраструктури;

iii) систематично да анализират съображенията "за" и "против" изграждането на инфраструктурата на етапи с оглед на по-доброто използване на изградените мощности, както и да развиват инфраструктурата съобразно променливите потребности.

б) Комисията следва да:

i) обърне повече внимание на качеството на финансовия анализ, придружаващ заявленията за безвъзмездна финансова помощ, и да изисква информацията, от която се нуждае, за да определи подходящия размер на помощта;

ii) гарантира адекватно прилагане на принципа за възстановяване на разходите с оглед увеличаване на ефикасното използване на средствата на ЕС.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител г-н Morten LEVYSOHN, член на Сметната палата, в Люсембург на заседанието му от 8 септември 2010 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Информацията е събрана от различни източници: EUREAU, Евростат, ОИСР, International Benchmarking Network for water and Sanitation Utilities (IBNET — Международна мрежа за определяне на показатели за ВиК предприятия) и Европейската комисия (ГД "Регионална политика").

[2] Директива 2000/60/EО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1). Член 9 се отнася до възстановяването на разходите за водни услуги. Тази рамкова директива беше приета след като вече бяха приети специфични директиви като например Директивата относно качеството на питейната вода.

[3] Директива 98/83/ЕО на Съвета от 3 ноември 1998 г. относно качеството на водите, предназначени за консумация от човека (OВ L 330, 5.12.1998 г., стр. 32). Тази директива заменя Директива 80/778/ЕИО на Съвета.

[4] За повече информация виж член 29 от Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г. за определяне на общи разпоредби за структурните фондове (OВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 1) и член 7 от Регламент (ЕО) № 1164/94 на Съвета от 16 май 1994 г. за създаване на Кохезионен фонд (OВ L 130, 25.5.1994 г., стр. 1), изменен с Регламент (ЕО) № 1265/1999 (OВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 62).

[5] Оценката на сумите е на Палатата. Освен това ЕС е отпуснал значителна финансова подкрепа за водоснабдителни проекти, които включват и канализационни дейности.

[6] Strategic Evaluation on Environment and Risk prevention under Structural and Cohesion Funds for the period 2007-2013 (Стратегическа оценка на околната среда и предотвратяване на рисковете по Структурните фондове и Кохезионния фонд за периода 2007—2013 г.), Обобщаващ доклад, 7.11.2006 г., стр. 19. Докладът е възложен от ГД "Регионална политика".

[7] Член 274 от Договора за създаване на Европейската общност (предишен член 205).

[8] За програмния период 2000—2006 г. "големи проекти" са проектите, "чиято обща стойност, взета под внимание, за да се определи участието на фондовете, надхвърля 50 милиона евро" (вж. член 25 от Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 г.). За повече информация по въпроса вж. Специален доклад № 1/2008 на Сметната палата относно процеса на предварителна проверка и оценяване на големите инвестиционни проекти за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.

[9] Член Е, параграф 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 1164/94, изменен с Регламент (ЕО) № 1265/1999.

[10] Стр. 6 от съобщението на Комисията "Структурните фондове и тяхната координация с Кохезионния фонд — насоки за програмите през периода 2000—2006 г." (OВ C 267, 22.9.1999 г., стр. 2).

[11] Насоки относно Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г., приложение A, ЕК, версия 1, февруари 2000 г., стр. 9—10.

[12] Временно пребиваващо (приходящо) население са туристите, ежедневните и сезонните трудови мигранти, т.е. всички лица, които не живеят постоянно на съответното място.

[13] Например в четири големи града тенденцията на спад в потреблението на глава от населението е толкова силна, че въпреки нарастването на населението общото потребление на вода е намаляло между 1 % и 29 % от края на 90-те години насам. В една гъсто населена крайбрежна зона същата тенденция се наблюдава от началото на века. Осем от проверените проекти се намират в тези области.

[14] Подобренията в мрежите водят до намаляване на загубите. Загубите се считат за част от търсенето, тъй като трябва да бъдат покрити от общото производство на вода.

[15] Вж. също така Съобщението на Комисията "Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз", COM(2007) 414 окончателен и окончателния Доклад на Комисията до Съвета и до Европейския парламент за напредъка след Съобщението относно недостига на вода и сушите в Европейския съюз, COM(2008) 875.

[16] Най-актуалните налични данни към момента на одита.

[1001] Потреблението на глава от населението включва максимално потребление, загуби и индустриален коефициент.

[1002] Общите оценки за потреблението за 2008 г. са посочени в проектните проучвания или са изчислени от Палатата въз основа на населението и тенденциите за потреблението на глава от населението, показани в тези проучвания.

[17] Директива 98/83/ЕО установява пределни стойности за вещества като сулфатни и нитратни соли във водите, предназначени за консумация от човека. Когато концентрацията на солите превиши тези стойности, обичайната практика е водата да бъде разреждана с друга (налична) вода от източници с ниска соленост.

[18] Освен това следва да се подчертае, че транспортирането на вода на разстояние над 100 км е много скъпо. Освен високите инвестиционни разходи, оперативните разходи са на стойност до 50 % от общите разходи за водоснабдяване (A. Gee, бюлетин № 2 на ЕК по въпросите на политиката на конкуренция, лято 2004 г.).

[19] Вж. по-специално точка 41 от Специален доклад № 3/2009 "Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г."

[20] Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници и Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. за пречистването на градските отпадъчни води.

[21] Подобен случай беше забелязан във връзка с изготвянето на декларация за достоверност (вж. годишния доклад за 2008 г., точка 6.19). Той се отнася до водопровод, който е физически завършен през 2004 г., но не се е използвал към началото на 2009 г. поради липса на вода във водоема, захранващ водопровода.

[1003] Няма данни за процента нефактурирана вода поради липса на измервателни уреди. Другите данни обаче сочат, че ефикасност- та на разпределителните мрежи е слаба.

[22] Международната норма за битово потребление е 120—150 м3 на домакинство годишно, което отговаря на 132—164 литра на жител дневно.

[23] Член 7 от Регламент (ЕО) № 1164/94 и член 29 от Регламент (ЕО) № 1260/1999.

[24] С изключение на два проекта, представени преди 1999 г., за които методът на компенсиране на недостига от финансиране не е бил приложим.

[25] Това вече беше изтъкнато в предишен доклад на Палатата; вж. по-специално точки 21—34 от Специален доклад № 1/ 2008 относно процеса на предварителна проверка и оценяване на големите инвестиционни проекти за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.

[26] Вж. "Насоки относно Кохезионния фонд, 2000—2006 г.", версия 1, февруари 2000 г. — приложение В.

[27] Член 9, параграф 1 от Рамковата директива за водите (Директива 2000/60/ЕО).

[28] Вж. "Обща стратегия за изпълнение на Рамковата директива за водите, Документ за насоки № 1", 2004 г.

[29] Европейска комисия, "Новият програмен период 2007—2013 г. — Насоки за методологията за изготвяне на анализ на разходите и ползите — работен документ № 4", 8/2006. Тези насоки са изготвени в съответствие с член 40, буква д) от Регламент (ЕО) № 1083/2006. Вж. също обяснителната бележка във връзка с член 55 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета относно проектите, генериращи приходи.

[30] Вж. член 55 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1260/1999 (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).

[31] Преглед, извършен от ЕБВР, представя показатели, вариращи от 2,5 % в САЩ до 5 % за Световната банка. Вж. Fankhauser, S. and S. Tepic. 2007 г. "Могат ли бедните потребители да плащат за енергия и вода? Анализ на социалната поносимост за страните в преход". WP No 92, ЕБВР 2005 г. Политика в областта на енергетиката. 35:1038—1049.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ВОДОСНАБДИТЕЛНИ СИСТЕМИ

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ПРОЕКТИ, ИЗБРАНИ ЗА ОДИТ

Държава | Наименование на проекта | Фонд на ЕС | Общо допустими разходи (млн. евро) | Участие на ЕФРР/КФ (млн. евро) |

Гърция | Водоснабдяване на гр. Солун от река Aliakmon, ΥΔΡΕΥΣΗ ΘΕΣΣΑΛΟΝΙΚΗΣ ΑΠΟ ΤΟN ΠΟΤΑΜΟ ΑΛΙΑΚΜΟΝΑ | КФ | 79,42 | 60,88 |

Гърция | Реновиране на външен акведукт на общините в региона Pieria, ΑΝΑΚΑΙΝΙΣΗ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟΥ ΥΔΡΑΓΩΓΕΙΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΣΥΝΔΕΣΜΟΥ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΝΟΜ. ΠΙΕΡΙΑΣ | ЕФРР - ОП Централна Македония | 4,69 | 3,75 |

Гърция | Водоснабдяване в Litohoro; ΥΔΡΕΥΣΗ - ΑΠΟΧΕΤΕΥΣΗ ΛΙΤΟΧΩΡΟΥ | ЕФРР - ОП Централна Македония | 1,48 | 1,11 |

Гърция | Външна и вътрешна водоснабдителна мрежа в Kozani, ΕΣΩΤΕΡΙΚΑ ΚΑΙ ΕΞΩΤΕΡΙΚΑ ΔΙΚΤΥΑ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΔΗΜΟΥ ΚΟΖΑΝΗΣ, ΤΗΛΕΕΛΕΓΧΟΣ, ΤΗΛΕΧΕΙΡΙΣΜΟΣ ΚΑΙ ΕΛΕΓΧΟΣ ΔΙΑΡΡΟΩΝ | КФ | 18,60 | 13,90 |

Гърция | Водоснабдяване на Deskati, ΥΔΡΕΥΣΗ ΔΕΣΚΑΤΗΣ | ЕФРР - ОП Западна Македония | 4,02 | 3,21 |

Гърция | Вътрешна мрежа за водоразпределение на Ptolemaida и външна мрежа за водоразпределение в Mavropigi, Asvestopetra и Proastio, ΤΡΟΦΟΔΟΤΙΚΟΣ ΑΓΩΓΟΣ ΕΣΩΤΕΡΙΚΟΥ ΔΙΚΤΥΟΥ ΥΔΡΕΥΣΗΣ Δ.Δ. ΠΤΟΛΕΜΑΪΔΑΣ ΚΑΙ ΕΞΩΤΕΡΙΚΟ ΔΙΚΤΥΟ ΥΔΡΕΥΣΗΣ ΟΙΚΙΣΜΩΝ ΜΑΥΡΟΠΗΓΗΣ, ΑΣΒΕΣΤΟΠΕΤΡΑΣ ΚΑΙ ΠΡΟΑΣΤΙΟΥ ΤΟΥ ΔΗΜΟΥ ΠΤΟΛΕΜΑΪΔΑΣ | ЕФРР - ОП Западна Македония | 2,40 | 1,92 |

| | | | |

Италия | Adduttrice Acque Grezze Rosamarina | ЕФРР - ОП Сицилия | 13,69 | 6,16 |

Италия | Completamento collegamenti esterni tra i serbatoi di Palermo | ЕФРР - ОП Сицилия | 12,34 | 5,14 |

Италия | Rete di distribuzione, sottorete 5 Libertà | ЕФРР - ОП Сицилия | 13,00 | 5,42 |

Италия | Rifacimento Acquedotto Favara di Burgio | ЕФРР - ОП Сицилия (MP) | 32,96 | 13,28 |

Италия | 5o modulo bis Dissalatore di Gela | ЕФРР - ОП Сицилия | 32,86 | 14,79 |

| | | | |

Португалия | 2a Fase do Sistema multimunicipal de abastecimento de água à Área Sul do Grande Porto - Grupo I: Alargamento à região do Vale do Sousa | КФ | 49,88 | 42,40 |

Португалия | Abastecimento de água ao Sector Norte do concelho e reforço do abastecimento à sede do concelho de Arcos de Valdevez | ЕФРР - ОП Норте | 4,28 | 3,21 |

Португалия | Abastecimento de água da Área a Sul da cidade de Barcelos - 4a Fase | ЕФРР - ОП Норте | 3,54 | 2,30 |

Португалия | Abastecimento de Água a Guimarães - Sistemas de Adução e Reservas - Fase II | ЕФРР - ОП Норте | 2,43 | 1,58 |

Испания | Abastecimiento a Zaragoza y corredor del Ebro | КФ | 79,86 | 67,88 |

Испания | Abastecimiento a Lleida y su zona desde el embalse de Santa Ana | КФ | 24,50 | 12,24 |

Испания | Abastecimiento y planta potabilizadora de Jaca | ЕФРР - ОП Арагóн | 4,73 | 2,36 |

Испания | Desaladora de Cartagena (también conocida como San Pedro del Pinatar1) | КФ | 55,10 | 46,90 |

Испания | Conexión de la desaladora del Campo de Cartagena (también conocida como Valdelentisco) con el Canal de Cartagena | ЕФРР - ОП Мурсия | 19,71 | 12,81 |

Испания | Mejora de la potabilizadora de Campotejar | ЕФРР - ОП Мурсия | 5,38 | 3,50 |

Испания | Abastecimiento al Alfoz de Murcia, conducción Este | ЕФРР - ОП Мурсия | 1, 89 | 1,23 |

Испания | Abastecimiento a Sevilla (presa de Melonares) | КФ | 64,60 | 54,90 |

Испания | Abastecimiento a la zona Norte de Córdoba (presa de La Colada) | КФ | 20,60 | 15,48 |

Испания | Norte de Córdoba | ЕФРР - ОП Андалусия (MP) | 22,20 | 15,54 |

Испания | Desaladora de Carboneras | ЕФРР - ОП Андалусия | 115,30 | 57,60 |

Испания | Abastecimiento a las comarcas de la Ribera (parcial no 2) | КФ | 15,13 | 12,10 |

Испания | Depósito de agua potable de Carcaixent (Ribera) | ЕФРР - ОП Валенсия | 0,49 | 0,31 |

Испания | Abastecimiento de la Plana Baixa de Castellón | ЕФРР - ОП Валенсия | 10,08 | 6,55 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

РАЗХОДИ ЗА ВОДА И РАЗПОЛАГАЕМИ ДОХОДИ НА ДОМАКИНСТВАТА В РАЙОНИТЕ, ОБСЛУЖВАНИ ОТ ПРОЕКТИТЕ

Проект | Засегната област/ община | Процент на съфинансиране за проекта (%) | Разходи за стандартно годишно потребление на домакинствата от 120 м3, вкл. ДДС [1] [2] | Цена на м3 (на база потребление от 120 м3 годишно) в евро, вкл. ДДС | Годишен разпо- лагаем доход на домакинствата [3] | Разходи за вода (вкл. ДДС) като % от разполагаемия доход на домакинствата |

GR 1 | Thessaloniki | 77 | 97,30 | 0,81 | 30168 | 0,32 |

GR 2 | Pidna | 80 | 89,02 | 0,74 | 30168 | 0,30 |

Elafina | 77,62 | 0,65 | 30168 | 0,26 |

Methoni | 62,23 | 0,52 | 30168 | 0,21 |

GR 3 | Litohoro | 75 | 35,21 | 0,29 | 30168 | 0,12 |

GR 4 | Kozani - град [4] | 75 | 149,76 | 1,25 | 31665 | 0,47 |

Kozani - околности [4] | 105,61 | 0,88 | 31665 | 0,33 |

GR 5 | Deskati | 80 | 44,60 | 0,37 | 31665 | 0,14 |

GR 6 | Ptolemaida [4] | 80 | 159,96 | 1,33 | 31665 | 0,51 |

Mavropigi | 72,11 | 0,60 | 31665 | 0,23 |

Asvestopetra | 90,90 | 0,76 | 31665 | 0,29 |

Proastio | 55,20 | 0,46 | 31665 | 0,17 |

| | | | | | |

IT 1 | Palermo area | 45 | 85,84 | 0,72 | 40617 | 0,21 |

IT 2, 3 | Palermo city | 42 | 85,84 | 0,72 | 40617 | 0,21 |

IT 4, 5 | Agrigento | 40 | 176,88 | 1,47 | 32725 | 0,54 |

IT 4, 5 | Caltanissetta | 45 | 197,27 | 1,64 | 37288 | 0,53 |

| | | | | | |

PT 1 | Felgueiras | 85 | 88,83 | 0,74 | 33086 | 0,27 |

Lousada | 134,97 | 1,12 | 24557 | 0,55 |

Paços de Ferreira | 202,73 | 1,69 | 26928 | 0,75 |

Paredes | 113,27 | 0,94 | 27446 | 0,41 |

PT 2 | Arcos de Valdevez | 75 | 101,68 | 0,85 | 17548 | 0,58 |

PT 3 | Barcelos | 65 | 165,94 | 1,38 | 29066 | 0,57 |

PT 4 | Guimarães | 65 | 145,26 | 1,21 | 31672 | 0,46 |

Vizela | 145,26 | 1,21 | 28337 | 0,51 |

ES 1 | Zaragoza | 85 | 71,07 | 0,59 | 43738 | 0,16 |

ES 2 | Lleida | 50 | 70,66 | 0,59 | 44839 | 0,16 |

ES 3 | Jaca | 50 | 63,56 | 0,53 | 48494 | 0,13 |

ES 4 | Cartagena | 85 | 219,36 | 1,83 | 34597 | 0,63 |

Torre Pacheco | 150,54 | 1,25 | 34597 | 0,44 |

San Javier | 164,80 | 1,37 | 34597 | 0,48 |

ES 5 | Cartagena | 65 | 219,36 | 1,83 | 34597 | 0,63 |

Mazarrón | 97,98 | 0,82 | 34597 | 0,28 |

ES 6, 7 | Murcia | 65 | 207,47 | 1,73 | 34597 | 0,60 |

ES 8 | Seville | 85 | 119,56 | 1,00 | 36201 | 0,33 |

ES 9 | North Cordoba | 75 | 92,91 | 0,77 | 34257 | 0,27 |

ES 10 | North Cordoba | 70 | 92,91 | 0,77 | 34257 | 0,27 |

ES 11 | Carboneras | 50 | 122,69 | 1,02 | 40619 | 0,30 |

ES 12 | Alzira | 80 | 45,56 | 0,38 | 37178 | 0,12 |

Cuillera | 98,46 | 0,82 | 37178 | 0,26 |

ES 13 | Carcaixent | 80 | 53,25 | 0,44 | 37178 | 0,14 |

ES 14 | Moncofa | 65 | 194,78 | 1,62 | 39618 | 0,49 |

Burriana | 108,82 | 0,91 | 39618 | 0,27 |

Vila-real | 73,50 | 0,61 | 39618 | 0,19 |

Vall d’Uixo | 132,83 | 1,11 | 39618 | 0,34 |

Nules | 92,73 | 0,77 | 39618 | 0,23 |

Betxi | 157,02 | 1,31 | 39618 | 0,40 |

Onda | 53,59 | 0,45 | 39618 | 0,14 |

[1] Според международните проучвания 120 м3/годишно/на домакинство (прибл. 132 литра на ден на човек) може да се счита за стандартно потребление. Изчислението е на база цени от 2008 г., а в Гърция - от 2009 г.

[2] ДДС от 10 % в Италия, 7 % в Испания и Португалия, в Гърция върху водните тарифи се начислява ДД С от 9 %, а върху фиксираните и специалните такси - 19 %.

[3] Изчислено е като разполагаем доход на глава от населението (на ниво NUTS2 или NUTS3 ако е приложимо), умножено по средния брой членове на едно домакинство.Италия: Среден брой членове на едно домакинство; източник: Елементи на семейството в Сицилия, ISTAT 2003. Разполагаем доход на глава от населението; източник: Valore aggiunto per abitante, ISTAT 2006.Гърция: Разполагаем доход на частните домакинства през 2006 г. (на ниво NUTS 2, по стандарт на покупателна способност); източник: Евростат 2009 г. Среден брой членове на едно домакинство; източник: Изследване на бюджета на домакинствата 2004 г., Статистическа служба на Гърция.Португалия: Среден брой членове на едно домакинство на база статистическите данни от преброяването на населението от 2001 г. Разполагаем доход на база покупателната способност на глава от населението за 2005 г. в регионите и средно равнище на доходите от (1032=100); източник: Статистическа служба на Португалия.Испания: Среден брой членове на едно домакинство в NUTS3; източник: Постоянно изследване на семейните бюджети, данни от 2005 г. Брутен разполагаем доход на домакинствата през 2006 г., испански регионални отчети, Национален статистически институт.За Jaca, източник: Instituto Aragonés de Estadística (данни от 2005 г.).

[4] За изчисляването на общите разходи за вода за Kozani и Ptolemaida освен фиксираната такса и таксата за ползван обем е взета под внимание и половината от определена специална такса (законът за DEYA предвижда начисляване на специална такса от 80 % от водната тарифа за бъдещи инвестиции във водоснабдителната и канализационната инфраструктура).

--------------------------------------------------