BG Официален вестник на Европейския съюз C 93/32

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Равни възможности за хората с увреждания

(2007/C 93/08)

На 24 май 2006 г. австрийското председателство реши в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно Равните възможности за хората с увреждания.

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие настоящото становище на 19 декември 2006 г. Докладчик: г-н Joost.

На 432-ата си пленарна сесия, състояла се на 17 и 18 януари 2007 г. (заседание на 17 януари 2007 г.), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 152 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1. Въведение

1.1 Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства решението на австрийското председателство да поиска Комитетът да изготви становище относно равните възможности за хората с увреждания. Насърчаването на равните възможности за хората с увреждания трябва да се разглежда като непрекъснат процес, който следва да заема приоритетно място в работната програма на всяко председателство на Съвета на ЕС.

1.2 Чрез настоящото становище ЕИСК желае да погледне напред и да започне да набелязва предизвикателствата, пред които Европейската комисия ще бъде изправена в областта на хората с увреждания по време на втората половина от сегашния й мандат и дори след това. Настоящото становище следва също така да бъде поставено в по-широкия контекст на определянето на приоритетите през последната фаза на плана за действие за хората с увреждания (2008-2009), както и на подновяването след две години на обсъждането на бюджета (което ще окаже въздействие върху програмирането и определянето на приоритетите).

1.3 Хората с увреждания представляват 15 % от населението и този процент се увеличава със застаряването на населението. Това означава, че в разширения ЕС повече от 50 милиона души живеят понастоящем с увреждания (1). Те представляват следователно твърде значителен дял от гражданите на ЕС и осигуряването на равни възможности на тези хора е социална, етична и политическа необходимост, която трябва да бъде сред основните приоритети на ЕС. Освен това, съществуват ясни икономически аргументи в полза на интегрирането на хора с увреждания и за осигуряването на тези хора на пълен достъп до стоки и услуги.

1.4 С оглед гарантиране на равни възможности на хората с увреждания, ЕИСК смята за съществено да се опира на съвкупността от дейности, предвидени в рамките на Европейската година на равните възможности за всички през 2007 г. Асоциациите на хората с увреждания също трябва да бъдат включени в тези дейности, както бяха включени по време на Европейската година на хората с увреждания през 2003 г. Заедно с това, през следващата година следва да се предостави възможност на Европейския съюз и на държавите-членки да засилят политиките и законодателството, насърчаващи равните възможности за хората с увреждания.

1.5 Хората с увреждания не съставляват хомогенна група. На различните увреждания съответстват различни нужди, на които може да се отговори, само ако обществото приеме нуждите на хората с увреждания и разполага с възможно най-пълна информация по въпроса. В това отношение движението на хората с увреждания играе ключова роля.

1.6 В Европейския съюз има значителен брой хора с увреждания, които са изключени от пълноправно участие и интеграция в обществото и които не могат да упражняват основните си човешки и граждански права. Следва да се обърне специално внимание на пълната интеграция на децата с увреждания.

1.7 ЕИСК приветства Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, приета през декември 2006 г. (2)

2. Заключения и препоръки

2.1 ЕИСК призовава Европейската година на равните възможности за всички през 2007 г. да бъде използвана в максимална степен за гарантиране на равни възможности за хората с увреждания.

2.2 ЕИСК призовава Комисията да представи предложение за цялостно законодателство по въпросите, свързани с уврежданията, което разширява защитата срещу дискриминация на хората с увреждания в области освен заетостта и укрепва принципа на включването на въпросите, свързани с уврежданията във всички области на вземане на политически решения („mainstreaming“). Подобно законодателство би гарантирало минимално ниво на защита срещу дискриминация във всички области на живота в целия ЕС. Тъй като би обхванало областта на достъпа до стоки и услуги, то също би допринесло за един по-ефикасен единен пазар и за осъществяването на целите на Лисабонската стратегия.

2.3 ЕИСК призовава Комисията и държавите-членки да отделят още по-голямо внимание на въпросите, свързани с уврежданията — да преминат от План за действие за хората с увреждания (ПДХУ) към широкомащабна стратегия на ЕС за хората с увреждания.

2.4 ЕИСК приканва държавите-членки и Комисията, в рамките на съответните им компетенции, да продължат усилията за гарантиране на пълно включване и участие в общество на хората с увреждания като признаят, че те имат равни права спрямо другите граждани; да разгледат възможни алтернативи на съществуващите институции, в които хората с увреждания живеят изолирани от общността понякога в унизителни или нечовешки условия; и постепенно да създадат подобни алтернативи.

2.5 ЕИСК подчертава отново върху кои приоритети е необходимо да се съсредоточи вниманието, за да се постигнат равни възможности за хората с увреждания: повишаване на осведомеността относно правата на хората с увреждания; достъп на хората с увреждания до обществени сгради; достъп до информационното общество и до транспортните средства; изготвяне на ново национално законодателство и подкрепа за семействата — приоритети, които би трябвало да съществуват във всяко общество. Особено важно е да се обърне внимание на децата с увреждания и да им се осигури подходящо образование, интеграция и подкрепа, като по този начин им се помогне да станат по-активни членове на обществото и се намали тяхната зависимост от социалното подпомагане.

2.6 ЕИСК призовава Европейската Комисия и държавите-членки да бъдат подготвени да оказват значително по-голяма подкрепа на движението на хората с увреждания. Принципът „нищо за хората с увреждания без участието на хората с увреждания“ може да бъде осъществен, само ако правителствата осъзнаят необходимостта да подкрепят мрежата от организации на хората с увреждания. През м. юни 2004 г., непосредствено след разширяването на Европейския съюз, националните съвети на неправителствените организации на хората с увреждания в десетте нови държави-членки и България и Румъния приеха Резолюцията от Будапеща (3) по този въпрос.

2.7 ЕИСК призовава Комисията и държавите-членки да предоставят информация за добри практики и ефективни подходи (като например метода, предложен в Дневен ред 22), за да включат представители на движението на хората с увреждания в изработването на планове за действие на местните власти, като по този начин също гарантират равни права за хората с увреждания на местно ниво. ЕИСК призовава държавите-членки да следват насоките на групата на високо ниво по въпросите на уврежданията относно интеграцията на въпросите, свързани с уврежданията, в различните области на вземане на политически решения (4).

2.8 ЕИСК приветства желанието на Комисията да инициира през 2008 г. европейска инициатива за електронно включване и призовава тя да бъде колкото може по-всеобхватна и амбициозна и да бъде окончателна стъпка към интегрирането на електронната достъпност във всички европейски политики.

2.9 На по-конкретно ниво, ЕИСК призовава в новите регламенти (които понастоящем се обсъждат), които определят новата рамка на електронните комуникации, както и в директивата „Телевизия без граници“ да бъде включен въпросът за достъпността, за да се гарантира, че хората с увреждания могат да се възползват в пълна степен от тези толкова важни комуникационни средства.

2.10 ЕИСК призовава за засилване на Директива 2001/85/EО (5), за да бъде приведена в съответствие с новото законодателство на ЕС относно правата на въздушни пътници с увреждания.

2.11 ЕИСК призовава Комисията и държавите-членки да посветят всички необходими усилия и ресурси, за да гарантират, че Директива 2000/78/EО на Съвета (6), определя законовата рамка за равно третиране в областта на заетостта, се прилага ефективно.

2.12 ЕИСК е убеден, че преходът от институции за хора с увреждания към висококачествени алтернативи за всички, основани на интегриране в обществото, е задължително условие, за да се даде възможност на хората с увреждания да се интегрират и участват в живота на обществото и призовава Европейската комисия да включи този въпрос в бъдещи инициативи, свързани със социалните услуги от общ интерес, както и като приоритет на структурните фондове на ЕС.

2.13 ЕИСК призовава Комисията и държавите-членки да поставят акцент върху социалните услуги и предоставянето на персонална помощ на хората с увреждания, като имат предвид, че услугите за подпомагане позволяват на хората с увреждания, както и на асистентите им да водят нормален живот и да участват активно в обществения живот.

2.14 В контекста на инициативата на Комисията за „усъвършенстване на законодателството“, ЕИСК призовава при подготовката на нови проекти на законодателни актове да се извършва оценка на въздействието им, като се вземат предвид особеностите и нуждите на хората с увреждания. Освен това, всички инструменти на информационните и комуникационни технологии, използвани за подобряване на качеството, приемането, транспонирането и прилагането на законодателството на ЕС би трябвало да отговарят напълно на изискванията за достъпност.

2.15 Семействата, в които има едно или повече лица с увреждания, са изложени на по-висок риск да изпаднат в бедност, тъй като уврежданията изискват по-големи семейни разходи, които могат да възлязат на EUR 30 000 годишно (7). Това оправдава приемането на мерки за позитивна дискриминация, като например надбавки (в пари или в натура) или на данъчни облекчения.

2.16 ЕИСК призовава държавите-членки да прилагат и наблюдават съответното законодателство, което оказва влияние върху равните възможности на хората с увреждания. ЕИСК отбелязва, че директивите относно въздушния и железопътен транспорт се отнасят само до международния транспорт, в резултат на което хората с увреждания не разполагат с каквито и да е достъпни транспортни средства на регионално и местно ниво.

3. Равни възможности за хората с увреждания — преглед на ситуацията в различни области

3.1 Запознаване с проблема и образование

3.1.1 По време на Европейската година на хората с увреждания през 2003 г. бе поставен силен акцент върху запознаване на обществеността с въпроса за уврежданията и нагледното представяне на проблема. В учебните програми следва да бъдат включени методи, позволяващи осъществяване на реални промени в областта на гарантирането на равни възможности за хората с увреждания, както и информация за уврежданията. Качественото отразяване в медиите на проблемите, пред които са изправени хората с увреждания, следва да се разглежда като основно средство за промяна на общественото отношение към уврежданията; училищата и медиите следва да работят заедно, за да постигнат тази цел.

3.1.2 Ако не се интегрират децата и младежите с увреждания в образователната система, след това ще бъде трудно да се интегрират на пазара на труда. Подобряването на достъпа до образование за хората с увреждания следва да стане приоритет на бъдещите планове за действие и стратегии за хората с увреждания.

3.1.3 Въпреки че ЕИСК оценява факта, че след Декларацията от Мадрид и Европейската година на хората с увреждания е постигнат напредък, все още предстои да бъде изминат дълъг път. Може да се посочи само един пример — над 80 % от публичните Интернет страници, включително и онези на Европейските институции, обикновено не са достъпни за хора с увреждания. Освен това, е много важно всички Интернет страници, предоставящи услуги на широката общественост, да бъдат достъпни.

3.1.4 ЕИСК призовава по-специално за въвеждане на задължителни стандарти, одобрени от европейските органи по стандартизация, за обществените поръчки за стоки и услуги, както и за законодателство относно достъпа до стоки и услуги, свързани с информационните и комуникационни технологии.

3.1.5 Концепцията „дизайн за всички“ следва да се насърчава сред всички заинтересовани страни, т. е. дизайнери, производители, отговарящите за създаване на стандарти, както и сред самите потребители, а именно хората с увреждания, които имат право на широк избор на стоки и услуги, отговарящи на техните нужди.

3.1.6 ЕИСК приветства декларацията на министрите от Рига относно информационните и комуникационни технологии за едно приобщаващо общество и се надява, че тя ще бъде важен етап от електронното включването на хората с увреждания в информационното общество. Информационните и комуникационните технологии, освен важен двигател на растежа и заетостта, са също така и мощен инструмент за интегриране на хората с увреждания.

3.1.7 Предвид предстоящото преразглеждане на съществуващото законодателство за държавните помощи за обучение и осигуряването на заетост за хората с увреждания, ЕИСК призовава Комисията да запази сегашния си подход в бъдещия регламент за групово освобождаване.

3.2 Заетост

3.2.1 ЕИСК осъзнава, че в областта на заетостта продължават да съществуват значителни различия между хора с и без увреждания. През 2003 г. Евростат потвърди, че значително повече хора с увреждания са икономически неактивни: 78 % от хората с тежки увреждания не участват на пазара на труда в сравнение с 27 % от онези с трайни здравословни проблеми или без увреждания (8).

3.2.2 ЕИСК приветства твърдите стъпки, предприети от Европейската комисия за наблюдение на транспонирането и прилагането на Директивата за заетостта (9). Наблюдението следва да се извършва съвместно със социалните партньори и неправителствените организации, работещи в тази област. ЕИСК е на мнение, че по-доброто наблюдение създава по-добри условия за превръщане на работното място в по-адаптирано за хора с увреждания, за създаване на нови работни места, подходящи за хора с увреждания и за насърчаване създаването на услуги за подпомагане.

3.2.3 ЕИСК се надява на по-голямо участие на националните асоциации на хората с увреждания в изготвянето на планове за реформи. Преразгледаният Лисабонски дневен ред изисква по-широко участие на гражданското общество, което няма да бъде постигнато, ако хората с увреждания (15 % от населението на ЕС) не бъдат включени или техните интереси не бъдат в достатъчна степен взети под внимание и удовлетворени.

3.2.4 С оглед на текущото обсъждане на въпросите за заетостта, растежа и гъвкавия пазар на труда (които, наред с другото, бяха обсъдени на неформалната среща на върха на ЕС в Лахти на 20 октомври 2006 г.), ЕИСК призовава Комисията да направи анализ на въздействието и да използва възможните синергии, които могат да бъдат създадени в резултат на ефикасни и гъвкави мерки за подпомагане с цел увеличаване на равнището на заетост сред хората с увреждания.

3.2.5 ЕИСК също така подкрепя инициативите на Европейския социален фонд (ЕСФ) за интеграция на хората с увреждания на пазара на труда. Инициативата EQUAL се оказа много ефективна при насърчаването на равни възможности сред хората с увреждания. Тъй като EQUAL ще престане да съществува като отделна инициатива, ЕИСК призовава Комисията да интегрира своя подход и философия по подходящ начин в новите механизми на ЕСФ.

3.2.6 В новата рамка на Европейския социален фонд следва да се подчертае, че инвестициите в хора не могат да бъдат успешни, освен ако не бъдат същевременно съпроводени от инвестиции в подобрена инфраструктура и подобрена достъпност.

3.2.7 ЕИСК продължава да смята, че е необходима подходяща политическа рамка, която да предоставя финансови поощрения, които да позволят на предприятията да направят техните помещения и услуги достъпни и призовава тя да бъде допълнена, в случаите, където това е необходимо, от законодателство със задължителен характер, което да направи задължителни стандартите за достъпност.

3.3 Общество без бариери

3.3.1 ЕИСК е убеден, че създаването на общество без бариери е от основно значение за превръщането в реалност на равните възможности за хората с увреждания. Едно общество без бариери означава среда, адаптирана на техническо ниво към нуждите на хората с увреждания и при която бариерите пред комуникацията и участието се премахват.

3.3.2 ЕИСК вярва, че трябва да бъде предоставена информация в съкратен вид за мерките, осъществени по отношение на хората с увреждания в държавите-членки и за специфичното национално законодателство в тази област. Комитетът призовава Комисията да обедини необходимата информация в бъдещия й двугодишен доклад относно положението на хората с увреждания в Европа.

3.3.3 Едно от основните препятствия пред осигуряването на равни възможности са трудностите, които хората с увреждания срещат при получаване на достъп до образование. Въпреки че Рамковата директива за заетостта забранява каквато и да е била дискриминация по отношение на професионалното обучение (включително и висшето образование), хората с увреждания все още имат ограничен достъп в тази област. Причините за това включват среда, която е непригодена към нуждите на хората с увреждания, недостига на подходяща инфраструктура, лошата комуникация, липсата на информация и консултации, както и образованието, осигурявано за деца и млади хора с увреждания, което на практика често ги лишава от образователни възможности от самото начало.

3.3.4 Структурните фондове на ЕС имат основен принос към интеграцията, при условие че в достатъчна степен се отчитат принципите на недискримининация и достъп за хора с увреждания. ЕИСК приветства неотдавнашното одобрение на новите регламенти за структурните фондове, които са стъпка в тази посока и които ще попречат финансираните от ЕС проекти да изграждат нови бариери пред хората с увреждания. ЕИСК призовава другите програми и инициативи на ЕС, по-специално онези, които разполагат с по-добро финансиране, да приемат същия подход и да играят основна роля в постигане на целите на Лисабонската стратегия.

3.3.5 ЕИСК смята, че трябва да се направи повече за създаване на среда, пригодена към нуждите на хората с увреждания — най-вече с оглед на достъпа до обществения транспорт и градска среда без бариери. Редица социални групи ползват предимствата на една среда, адаптирана към нуждите на хората с увреждания — семейства с малки деца, възрастни хора и, например, хора с временни затруднения в придвижването в резултат на физическо нараняване.

3.3.6 Нужни са спешни действия за промяна на отношението. Правата на човека трябва да бъдат основа за гарантиране на равни възможности за хората с увреждания, т. е. принципът, че всеки човек има право да участва активно в обществения живот. Много е важно да се гарантира, че са създадени услуги за подпомагане на хората с увреждания, включително и мерки за насърчаване на заетостта като възможности за защитена работа с осигурени съответни условия по пътя към открития пазар на труда.

3.3.7 Държавите-членки следва да постигнат съгласие по отношение на специфичните процеси и методи за гарантиране на равни възможности. На практика, равните възможности ни задължават да разбираме широкия спектър от реалистични възможности, които се разкриват пред всяка личност. Предложената промяна за засилване на истински индивидуален подход към хората с увреждания в средносрочен план ще изисква по-високи разходи от публични източници, както и от структурните фондове Този „ефект на лоста“ в дългосрочен план ще доведе до икономии на социални разходи.

3.3.8 Предприятията от социалната икономика са от решаващо значение за гарантиране на равните възможности на хората с увреждания. Подобни предприятия помагат на хората с увреждания да се интегрират в обществото и пазара на труда и насърчават включването на въпросите, свързани с уврежданията, във всички области на вземане на политически решения благодарение на прилагането на принципа на самопомощ, който се ползва широко от кооперациите.

3.3.9 ЕИСК остава убеден, че новите директиви на ЕС за обществените поръчки представляват добър инструмент за насърчаване на заетостта на хората с увреждания, достъпността на обществения транспорт и на архитектурната среда, както и на производството на достъпни стоки и услуги и призовава всички публични власти (местни, регионални, национални и европейски) да ги използват за тази цел. Обменът на добри практики следва да бъде подкрепян от Европейската комисия.

3.4 Участие в процеса на вземане на решения

3.4.1 Организациите на хората с увреждания в Европа работят активно за включване на въпросите, свързани с уврежданията във всички области на вземане на политически решения. ЕИСК приветства тези дейности и смята, че спазването на принципа на включването („mainstreaming“) е от ключово значение за постигане на желаните резултати. Включването на въпросите, свързани с уврежданията във всички области на вземане на политически решения, може да бъде успешно, само ако организациите на хората с увреждания участват в процеса на вземане на решения на ранен етап.

3.4.2 Европейската комисия е разработила ефективни процедури за участие, които според ЕИСК играят решаваща роля при гарантиране на равни възможности за хората с увреждания. Насърчаването на включването на въпросите, свързани с уврежданията във всички области на вземане на политически решения може, заедно със законодателни мерки да доведе до резултати в области като достъпност на транспортните средства и жилища, пригодени към нуждите на хора с увреждания, както и достъпа до стоки, услуги и информация.

3.4.3 Европейската година на хората с увреждания през 2003 г. бе основен етап по пътя към по-голямо участие. Като цяло тя бе успех, благодарение на подхода „отдолу-нагоре“, който в значителна степен позволи на групите на хората с увреждания в Европа да участват в подготвителната работа и да продължат да играят роля през цялата година Въз основа на принципа на включването („mainstreaming“), бяха предприети и стъпки за сътрудничество с широк спектър политически ръководители.

3.4.4 От решаващо значение е също така равните възможности за хора с увреждания да станат неразделна част от онези процедури на Европейския съюз, които подлежат на открития метод на координация. Това е особено важно, тъй като много решения, свързани с политиката по въпросите на уврежданията, са все още в компетенциите на държавите-членки.

3.5 Законодателни мерки за подобряване на равните възможности на хората с увреждания

3.5.1 На европейско ниво бяха предприети редица политически инициативи за гарантиране на равни възможности за хората с увреждания. По време на Европейската година на хората с увреждания през 2003 г. Съветът прие резолюции относно заетостта и професионалното обучение, достъпността на културните дейности и обучението и електронната достъпност (10). Други институции на ЕС също подеха инициативи за достъпност (11) и заетост.

3.5.2 Понастоящем се изпълнява планът за действие за хората с увреждания на ЕС за периода 2006-2007 г. ЕИСК е доволен от факта, че целите остават насочени към някои основни проблеми, пред които са изправени хората с увреждания. Основната цел на втората фаза на плана за действие е активната интеграция на хората с увреждания. Тази цел се основава на „концепцията за уврежданията в рамките на съответната общност“ (12), т. е. че хората с увреждания имат същите възможности за избор и решение в ежедневието си като хората без увреждания.

3.5.3 ЕИСК смята, че е необходимо допълнително законодателство за борба с дискриминацията във всички области на дейност на ЕС. Комитетът очаква с интерес констатациите на проучването на осъществимостта относно допълнителни законодателни инициативи в областта на недискриминацията. Комитетът също така е твърдо убеден, че трябва да бъде представено предложение за директива по въпросите на увреждания колкото може по-скоро.

4. Ролята на ЕИСК в насърчаването на равни възможности за хората с увреждания

4.1 ЕИСК напомня, че ролята на социалните партньори е изключително важна за интеграцията на хората с увреждания. Съществуват много примери на добри практики сред работодателите при предоставянето на заетост и при проектирането на техните стоки и услуги, за да ги направят достъпни. В рамките на своите компетенции ЕИСК се ангажира да насърчава напредъка в тази област.

4.2 Освен това, ЕИСК насърчава работодателите и профсъюзите да използват механизмите на социалния диалог, за да предлагат нови инициативи за заетост на хората с увреждания, включително и запазването на работни места.

4.3 ЕИСК се ангажира да гарантира равни възможности за хората с увреждания. За да допринесе за успеха на Европейската година на хората с увреждания през 2003 г., ЕИСК създаде група по въпросите, свързани с уврежданията, съставена от членове и служители на Комитета. Нейната задача бе да подготви и осъществи дейностите на ЕИСК, организирани в контекста на тази специална Европейска година.

4.4 Становището на ЕИСК относно Европейската година на хората с увреждания през 2003 г. (13) дава ясен обзор на дейностите на ЕИСК по въпросите, свързани с уврежданията. Въпреки че ЕИСК е положил големи усилия и е постигнал значителен напредък във включването на въпросите, свързани с уврежданията във всички свои съответни становища, Комитетът се ангажира да удвои своите усилия през 2007 г. (Европейска година на равните възможности за всички) и след това.

4.5 ЕИСК прие серия становища, посветени специално на въпросите, свързани с увреждания, като например приетото през 2002 г., озаглавено „Интеграцията на хората с увреждания в обществото“ (14), в което за пръв път беше представен глобален подход към въпроса за уврежданията и становището за положението на хората с увреждания в разширения Европейски съюз. В други становища също се призовава за равни възможности за хората с увреждания. Те включват например становището за „електронната достъпност“ (15), становището относно Европейската година на равните възможности за всички през 2007 г. (16) и становището относно „Зелената книга за психическото здраве“ (17). Този въпрос беше също така засегнат в становището за социалния туризъм (18).

4.6 Новата сграда на седалището на ЕИСК, открита през 2004 г., е също така напълно достъпна за хора с увреждания. По този начин асоциациите на хората с увреждания могат да участват в семинари или да организират семинари в нея. Другите институции на ЕС следва да последват този пример.

4.7 Комитетът отбелязва, че асоциациите на хората с увреждания сега са по-добре представени в него. Освен това, редица представители на организациите от социалната икономика и социалните партньори работят неспирно за гарантиране на равни възможности за хората с увреждания.

4.8 За да насърчи обмена на добри практики, ЕИСК предлага през Европейската година на равните възможности за всички през 2007 г. да бъде организиран семинар, посветен по-специално на въпросите, свързани с уврежданията и многостранната дискриминация.

4.9 ЕИСК призовава националните икономически и социални съвети или подобните на тях институции да използват 2007 г. като платформа за насърчаване на интеграцията на въпросите, свързани с уврежданията в тяхната работа. Освен това, ЕИСК би могъл да проучи възможността да възложи проучване на най-добрите практики при включването на въпросите, свързани с уврежданията от социалните партньори.

5. Към една Европа без бариери: целенасочени действия

5.1 ЕИСК отбелязва, че досега в Европа липсва широкообхватно антидискриминационно законодателство, приложимо във всички области на дейност на ЕС.

5.2 Въпросите, свързани с уврежданията, трябва да бъдат включени в дневния ред на различните стратегии на ЕС. Трябва също така да се вземе предвид на въздействието, което това оказва върху гарантирането на равни възможности за хората с увреждания. Въпросът за уврежданията трябва да продължи да бъде приоритетен, не на последно място поради това, че той например вече не е предмет на преразгледаната Лисабонска стратегия или на националните планове за реформа, представени през 2005 г. Ето защо ЕИСК приветства работния документ за включване на въпросите, свързани с уврежданията, в Европейската стратегия за заетост и призовава Европейската комисия да извърши оценка на въздействието на този документ.

5.3 ЕИСК желае да подчертае необходимостта отново да придвижи предложението, направено по време на британското председателство за провеждане на среща на министрите по въпросите, свързвани с увреждания, за да може дебатът да се постави на по-високо политическо ниво с участието на съответните организации на хората с увреждания. Обществеността засега не е достатъчно добре запозната с тази инициатива.

5.4 ЕИСК отново подчертава необходимостта от обща европейска дефиниция на уврежданията, която би направила политиката на ЕС по въпросите на уврежданията по-ефективна. Освен това, по-подробните данни за положението на хората с увреждания в ЕС биха допринесли за вземане на по-информирани и по-целенасочени решения. Поради това ЕИСК призовава Комисията, Евростат и държавите-членки да отделят повече ресурси за изготвяне на статистически изследвания, анализиращи аспекти като положението със заетостта, икономическата тежест на хората с увреждания, тяхната роля като потребители или достъпа до услуги на хората с увреждания.

5.5 Съгласно Договора от Амстердам, Европейската общност се ангажира да вземе предвид нуждите на хората с увреждания при подготвянето на мерки, отнасящи се към общия пазар. За съжаление декларация 22 не беше приложена на практика и това дори доведе до още по-големи препятствия по отношение на достъпа до стоки и услуги.

5.6 ЕИСК също така следи отблизо Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, приета през август 2006 г. и призовава държавите-членки на ЕС да я ратифицират. Комитетът също така призовава Комисията да гарантира, че принципите, записани в Конвенцията на ООН, се насърчават и следят на равнище на ЕС.

5.7 ЕИСК се надява, че плановете за действие на ЕС за гарантиране на равни възможности за хората с увреждания ще бъдат катализатор за повече нови мерки в тази област, които от своя страна ще доведат до измерими резултати.

Брюксел, 17 януари 2007 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Dimitrios DIMITRIADIS

(1) Според данни на Евростат от 2002 г. 44.6 милиона души във възрастовата група между 16 и 64 години — т. е. един от всеки шест души (15.7 %) — са заявили, че имат траен здравословен проблем или увреждане (LSHPD).

(2) Конвенция на ООН за правата на хората с увреждания, Ню Йорк, 2006 г.

(3) Виж например:

http://www.eudnet.org/update/online/2004/jun04/edfn_02.htm.

(4) Документ за обсъждане на заседанието на групата на високо ниво по въпросите на уврежданията, 18-19 март 2004 г.

Документ за размисъл за „включване на въпросите, свързани с уврежданията в различните области на вземане на политически решения“, група на високо ниво по въпросите на хората с увреждания.

(5) Виж Директива 2001/85/EО на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2001 година относно специални изисквания по отношение използваните за превоз на пътници превозни средства с повече от осем места за сядане без мястото на водача и за изменение на Директиви 70/156/ЕИО и 97/27/ЕО.

(6) Виж Директива за създаване на основна рамка за равно третиране в областта на заетостта и професиите, 2000/78/EО от 27.11.2000 г.

(7) „Изследване на неравноправието в икономическото положение на хората с увреждания в Барселона — икономическото претоварване, причинено от увреждания“, проведено от Местния институт за хората с увреждания в Барселона към градския съвет на Барселона показа, че семейните разходи, произтичащи от увреждания на един член на семейството могат да възлизат на EUR 30 000 годишно, в зависимост от нивото на социална защита и вида увреждане.

http://w3.bcn.es/fitxers/baccessible/greugecomparatiueconmic.683.pdf.

(8) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003.

(9) Директива 78/2000/EО от 27 ноември 2000 г.

(10) Резолюция на Съвета от 15 юли 2003 г. относно насърчаване на заетостта и социалната интеграция на хората с увреждания (2003/C 175/01).

Резолюция на Съвета от 6 май 2003 г. относно достъпността на културната инфраструктура и културните дейности за хора с увреждания (2003/C 134/05).

Резолюция на Съвета от 5 май 2003 г. относно равните възможности на ученици и студенти с увреждания в областта на образованието и обучението (2003/C 134/04).

Резолюция на Съвета от 6 февруари 2003 г. относно „електронната достъпност “— подобряване на достъпа на хора с увреждания до обществото на знанието (2003/C 39/03).

(11) „2010: Европа достъпна за всички:“доклад от група експерти по достъпността

http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/7002_en.html.

(12) Съгласно член 26 от Хартата на основните права на ЕС, „съюзът признава и уважава правото на лицата с увреждания да се възползват от мерките, които имат за цел да гарантират тяхната независимост, социална и професионална интеграция и участието в живота на общността“.

(13) Становище на ЕИСК относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за осъществяването, резултатите и общата оценка на Европейската година на хората с увреждания през 2003 г., 14 февруари 2006 г., докладчик г-жа Anča. OJ C 88, 11.4.2006 г.

(14) Становище на ЕИСК относно интеграцията на хората с увреждания в обществото, (становище по собствена инициатива), 17 юли 2002 г., докладчик: г-н Cabra de Luna. OВ C 241, 7.10.2002 г.

(15) Становище на ЕИСК относно Съобщение от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — електронната достъпност, 15 март 2006 г., докладчик: г-н Cabra de Luna. OВ C 110, 9.5.2006 г.

(16) Становище на ЕИСК относно предложение на решение на Европейския парламент и Съвета за Европейската година на равните възможности за всички през 2007 г. — към едно справедливо общество, 14 декември 2005 г. (CESE 1507/2005), докладчик: г-жа Herczog. OВ C 65, 17.3.2006 г.

(17) Становище на ЕИСК относно „Зелената книга — подобряване на психическото здраве на населението — към стратегия за психическото здраве в Европейския съюз“, 17 май 2006 г., докладчик: г-н Bedossa. OВ C 195, 18.8.2006 г.

(18) Становище на ЕИСК относно социалния туризъм в Европа (становище по собствена инициатива), 14 септември 2006 г., докладчик: г-н Mendoza Castro.