Становище на Европейския комитет на регионите — Ориентиран към местните условия подход към промишлената политика на ЕС

(2019/C 404/03)

Докладчик : Jeannette BALJEU (NL/ALDE) Член на Изпълнителния съвет на провинция Южна Холандия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

1. подчертава, че промишлеността, разглеждана като производство на стоки и предоставяне на услуги, е в основата на иновативна, устойчива и диверсифицирана икономика, която е в състояние да гарантира европейската конкурентоспособност и качествените работни места в Европейския съюз;

2. отново изразява убеденост, че Европейската комисия и държавите членки трябва да използват всички възможности, предоставени от Договора за ЕС в областта на промишлената политика, определени от член 173 от ДФЕС, а именно да предприемат „всякакви полезни инициативи за насърчаване на тази координация (между държавите членки в областта на промишлената политика), по-конкретно инициативи за установяване на насоки и показатели, организиране на обмен на най-добри практики и подготовка на елементите, необходими за периодично наблюдение и оценка“ в сътрудничество с регионалните заинтересовани страни;

3. подчертава, че промишлеността е жизненоважна за европейските региони и градове, както и за десетките милиони работни места, които тя създава, и по своето естество функционира в глобален контекст, при който търговията е важен двигател на растежа, който носи както ползи, така и предизвикателства;

4. счита, че следва да се изтъкне специалното значение на малките и средните предприятия за създаването на стойност, иновации и работни места. По-специално малките и средните предприятия оказват особено въздействие върху способността на промишлеността да се адаптира към новите изисквания, като глобализацията или цифровизацията. Промишлената стратегия на ЕС трябва да предложи подходящи идеи за това как да се създадат и запазят благоприятни рамкови условия, по-специално за тези предприятия;

5. счита, че предизвикателствата и възможностите в промишлеността трябва да се превърнат в средство, което да я подготвя за бъдещето, и да запазят големия ѝ принос за благоденствието и заетостта, и също така да гарантират устойчивото развитие и създаването на въглеродно неутрална кръгова икономика;

6. подчертава, че е налице необходимост от инвестиции в иновативни нови технологии и цифровизация, въглеродно неутрална и кръгова икономика и свързаните с тях умения в европейските региони, за да има Европа по-голямо конкурентно предимство;

7. поради това изтъква, че за да се реагира бързо на икономическите и индустриалните промени и за да се запази конкурентната позиция на глобално равнище, е необходима стратегическа визия за европейската промишленост, основана на ориентиран към местните условия подход;

8. счита, че е необходим координиран европейски подход, за да се гарантира, че европейската промишленост е в състояние да се справи с глобалната конкуренция, и че този подход следва да се насочи и към подобряването на съгласуваността на регулаторните рамки и стандарти, премахването на прекомерната и ненужна регулаторна и административна тежест, улесняването на общоевропейското сътрудничество и партньорства, осигуряването на конкурентни енергийни цени и подходящи инструменти за търговска защита както в традиционните сектори като стоманодобивния и текстилния, химическата промишленост, селското стопанство и корабоплаването, така и в нововъзникващите сектори. Например има неотложна необходимост от въвеждане на тарифа за продуктите от стомана, за да се защити европейската стоманодобивна промишленост;

9. счита, че ролята на промишлената политика е да осигури благоприятна рамка, която да позволява на промишлеността да подобри своята конкурентоспособност чрез комбинация от хоризонтални и междусекторни подходи, ориентирани към местните условия, и там, където това е необходимо, целенасочени мерки по цялата верига за създаване на стойност;

10. приветства съобщението на Комисията „Инвестиране в интелигентна, иновационна и устойчива промишленост — Обновена стратегия на ЕС за индустриалната политика“ ( 1 ) и поставения в него акцент върху партньорството с държавите членки, регионите, градовете и частния сектор като важна стъпка към осигуряването на инструмент за насърчаване на промишлената конкурентоспособност и иновациите в Европа; приветства предложението на Европейската комисия за политиката на сближаване след 2020 г. с акцент върху укрепването на сътрудничеството между регионалните екосистеми във всички части на Европа, както и върху укрепването на международното и промишленото измерение на интелигентната специализация;

11. отбелязва, че европейската промишленост следва да бъде подкрепена както с икономически, така и с неикономически мерки, в последния случай например посредством политиките в областта на образованието и обучението или подкрепа за научноизследователската дейност и иновациите;

12. приветства инициативата на Комисията за създаване на кръгла маса на високо равнище в областта на промишлеността „Промишленост 2030 г.“, в която Комитетът на регионите има статут на наблюдател ( 2 )

13. приветства призивите на Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета да продължи разработването на цялостна промишлена стратегия на ЕС с акцент върху 2030 г. и периода след това, включително средносрочни и дългосрочни стратегически цели и показатели за промишлеността, която да бъде придружена от план за действие с конкретни мерки;

14. подчертава необходимостта от подход на многостепенно управление, основан на партньорство и диалог с държавите членки, местните и регионалните власти и заинтересованите страни ( 3 )

15. призовава в стратегията да се включи силно изразено териториално измерение, при зачитане на принципа на субсидиарност; заявява готовността си да подкрепи Съвета и неговото председателство в разработването на стратегия за промишлената политика, която да бъде ориентирана в по-голяма степен към местните условия;

16. счита, че промишлената стратегия на ЕС следва да включва и внимателно и добре аргументирано преразглеждане на правилата на ЕС за помощите и контрола върху сливанията, за да се гарантират еднакви условия на конкуренция в международен план, в съответствие с глобалните търговски политики и многостранното споразумение. В същото време тази стратегия следва да включва и инвестиционния и иновационния потенциал на държавните помощи или операциите по сливанията;

17. приветства документа на Европейския център за политическа стратегия ( 4 ) , в който се предлага да се намери нов баланс между отвореността и защитата на европейския пазар, за да се създадат по-равнопоставени условия на конкуренция в световен мащаб, като същевременно се подкрепят промишлените иновации и производителността в Европа;

18. счита, че за да се постигнат целите на Парижкото споразумение за реакция на заплахата, свързана с изменението на климата ( 5 ) , промишлеността ще трябва да извърши мащабна трансформация, като същевременно се гарантира нейната конкурентоспособност. Мащабът на трансформацията, пред която са изправени промишлеността и обществото, изисква спешни действия, обща визия и интегрирани решения от страна на всички заинтересовани страни и на всички политически равнища, тъй като само многостепенен подход може да гарантира присъединяването на съответните участници към решения на икономическа политика с такъв обхват;

19. подкрепя политиката за справедлив единен пазар, съчетана от Европейската комисия с представянето на индустриалната политики на ЕС, който да отговаря на предизвикателството на променящия се свят на труда като част от европейския стълб на социалните права;

Послание 1: Една конкурентоспособна европейска промишленост изисква комбиниран подход, при който регионалната политика, ориентирана към местните условия, е съпътствана от междурегионално сътрудничество.

20. подчертава, че конкурентните предимства на регионите са тясно свързани с местната промишленост, географските богатства, регионалните екосистеми за промишлени иновации, учебните заведения за професионално и висше образование и наличната работна сила и експертен опит;

21. подчертава значението на проучването, добива и използването на европейски първични и вторични суровини за развитието на местните промишлени отрасли и вериги за създаване на стойност в регионите. Един устойчив подход, ориентиран към местните условия, трябва да разглежда специфичните регионални особености и потенциала за развитие, както и възможните полезни взаимодействия в рамките на клъстерите;

22. счита, че ориентираният към местните условия подход следва да разчита на потенциала на бизнеса и екосистемите за иновации с цел стимулиране на модернизацията на промишлеността и разработване на териториални стратегии за иновации и интегриране на регионално, местно, градско или трансгранично равнище;

23. отбелязва, че това налага наличието на добре функциониращи мрежи за сътрудничество, като например макрорегионални стратегии, и клъстери с участието на основните партньори; подчертава също така, че междурегионалното сътрудничество на тези мрежи и клъстери е от решаващо значение за развиването на синергии, обмена на опит, партньорското обучение и достигането на критична маса в съвместните инвестиции за внедряване на иновации в промишлените вериги за създаване на стойност в цяла Европа. Този подход на междурегионално сътрудничество може да успее само ако се опира на цифровизацията и обмена на информация;

24. подчертава, че регионалните и местните власти, а също и други организации, изпълняват ключова роля за активното изграждане на необходимото междурегионално и трансгранично сътрудничество;

25. подчертава, че устойчивото сътрудничество между регионите следва да не се ограничава до ad-hoc инициативи, и настоява за изграждането на структурна рамка за сътрудничество, основана на дългосрочен ангажимент и на работата, която вече е извършена в рамките на съществуващите стратегии за интелигентна специализация, с оглед на бъдещите междурегионални инвестиции в иновации;

26. отбелязва решаващото значение на информацията относно регионалните дейности във връзка с иновациите, наличния капацитет (инфраструктура, експертен опит) и потенциала на кръговата икономика. Съществуващите данни често са разпръснати и разпокъсани, което намалява тяхната полза за регионите; поради това насърчава Европейската комисия да предприеме реално събиране на данни, като отчита местната и регионалната гледна точка за стратегията на ЕС за промишлеността;

27. препоръчва Комисията да засили подкрепата си за междурегионалното и трансграничното сътрудничество, включително в рамките на съществуващи инициативи като инициативата „Авангард за нов растеж чрез интелигентна специализация“ или партньорствата за тематична интелигентна специализация, в които участват все повече региони, в контекста на обновен и ориентиран към местните условия подход, съгласно предложенията на Европейската комисия за политиката на сближаване след 2020 г.;

28. в контекста на програмния период след 2020 г. призовава за укрепване на подкрепата на ЕС за регионалните екосистеми и клъстерите в рамките на междурегионални инвестиции за иновации въз основа на подхода за интелигентна специализация и разширяване на съществуващите инициативи, като например Платформата за интелигентна специализация в областта на модернизирането на промишлеността и пилотната инициатива за регионите в индустриален преход; също така счита, че е важно да се разработят инструменти за провеждане на съвместни междурегионални промишлени инвестиционни проекти в тясно сътрудничество с регионите и партньорствата за интелигентна специализация;

29. подчертава, че тематичните платформи за интелигентна специализация трябва да бъдат адекватно финансирани, тъй като регионите невинаги разполагат с необходимите ресурси, за да организират адекватно и структурирано участие в тези платформи;

30. призовава Комисията да доразвие инструменти за посредничество, предназначени за откриване и активно насърчаване на сътрудничество за стратегии за интелигентна специализация, за да се улесни непрекъснат процес, в рамките на който регионите определят приоритетни области от решаващо значение за сътрудничеството с цел запазване на водещата роля на Европа;

31. препоръчва Комисията да насърчава промишлените иновации на основата на стратегии за интелигентна специализация във всички региони чрез улесняване на специални схеми за подпомагане, при които развитите региони могат да работят съвместно по конкретни проекти с по-слабо развитите региони с цел осигуряване на взаимни ползи, както и проекти за сътрудничество между развитите региони и проекти от общ интерес между по-слабо развитите региони с цел осигуряване на взаимни ползи;

Послание 2: Големите обществени предизвикателства често изискват сътрудничество между европейските региони и поради това регионалните власти играят решаваща роля за осъществяването на инициативи с определени мисии и за прилагането на секторните политики на практика.

32. счита, че един подход, насочен към определена мисия в дадена област на политика, може да се използва като инструмент за справяне с основните обществени предизвикателства и да подкрепи многостепенното управление, при което подходът на интелигентна специализация може да помогне за съгласуването на регионалните програми и инвестиции с приоритетите на ЕС;

33. подчертава, че за да се намери отговор на обществените предизвикателства, са необходими допълнителни инвестиции в областта на научните изследвания и иновациите с цел подкрепа на високите постижения в промишлеността и използване на новите възможности. В този процес на търсене следва да се подкрепят експериментирането и поемането на рискове. Комитетът насърчава улесняването на разпространението на иновациите и новите технологии в промишлеността;

34. подчертава, че регионите имат важна роля за свързването, развитието и подпомагането на регионалните екосистеми за иновации, за организирането на картографирането на наличния капацитет и за включването на различни групи от заинтересовани страни в един наистина основан на търсенето съвместен подход за определяне на промишлени цели. Поради това призовава за включване на представители на регионите в управлението на ориентирания към мисии подход, включително в партньорствата и в комитетите на мисиите;

35. препоръчва Комисията да определи ясни средносрочни и дългосрочни цели за ориентираните към провеждането на мисии политики и да ги превърне в политики, функциониращи в рамките на структурните и инвестиционните фондове, програмата „Хоризонт Европа“ и програмата „Цифрова Европа“;

36. препоръчва регионалните и местните власти активно да се стремят да ръководят някои от тези мисии и да гарантират създаването на междурегионален подход. Този процес трябва да бъде съгласуван с наличните европейски инструменти, които трябва да го улесняват. Затова призовава Европейската комисия да гарантира активното участие на регионалните заинтересовани страни в управлението на мисиите в новата програма „Хоризонт Европа“;

37. призовава Комисията да насърчава пилотни проекти в групи региони, които предлагат възможности за експериментиране, като следва подход, подобен на ВПОИ ( 6 ) , но в по-малък мащаб, за да се насърчава междурегионалното сътрудничество;

Послание 3: Регионите и местните власти следва да гарантират наличието на умения, за да насърчат промишления преход, като улесняват подкрепяното от европейска стратегия сътрудничество между предприятията и образователните институции.

38. отбелязва, че бързо променящата се промишлена трансформация, енергийният преход, цифровизацията и кръговата икономика изискват развитието на нови интердисциплинарни умения;

39. приветства усилията за координиране на различните инструменти на европейско равнище, както се вижда в Новата европейска програма за умения, плана за действие в областта на цифровото образование и стратегията за цифрови умения;

40. подчертава, че е налице спешна необходимост от предвиждане, подкрепа и насърчаване на непрекъснатото развитие на уменията, повторното образование и преквалификацията на настоящата работна ръка, особено по отношение на цифровите умения;

41. отчита факта, че много от работещите в европейската промишленост са обучени в системата на професионалното образование;

42. изразява съгласие, че ползите от промишлената трансформация трябва да бъдат широко разпространени и че тези, които могат да се окажат от губещата страна, следва да разполагат с възможности и да бъдат подкрепени, за да се адаптират; във връзка с това счита, че политическите инициативи трябва да отдават по-голям приоритет на възможностите пред нискоквалифицираните работници за учене през целия живот, за да се гарантира, че те имат справедлив достъп до новите технологични умения, от които се нуждае промишлеността;

43. подчертава значението на активното развитие на уменията на всички специалисти по време на техния професионален живот във всички промишлени сектори; за тази цел КР предлага в сътрудничество с работодателите и образователните институции да се разработят ефективни концепции за обмен на нови знания, актуализиране на уменията и развитие на индивидуалните способности;

44. поради това счита, че общоевропейският подход към политиката в областта на уменията е от решаващо значение за бъдещата конкурентоспособност на европейската промишленост и че са необходими много по-значителни инвестиции в човешки капитал, в системите за образование и за професионално и продължаващо обучение, както и в самата промишленост;

45. счита, че образованието в сферата на предприемачеството, насърчаването на бизнес уменията, партньорското обучение и обменът на най-добри практики следва да получат допълнителна подкрепа, за да се даде възможност на участниците от индустрията да се адаптират към новите бизнес модели и ефективно да си сътрудничат в конкурентоспособни европейски вериги за създаване на стойност;

46. препоръчва Европейската комисия да укрепи междурегионалните образователни програми, като например „Еразъм+“, поставяйки акцент върху професионалното обучение и създаването на възможности за движение на таланти в цяла Европа;

47. отправя искане към съответните органи да предоставят гъвкави ресурси за преквалификация на регионално, а не на секторно равнище, и отново отправя своя призив ЕСФ+ да бъде обхванат от Регламента за общоприложимите разпоредби относно политиката на сближаване след 2021 г., за да може при разработването на програми по линия на ЕСФ+ да се прилагат всички изисквания относно принципа на партньорство и участието на регионалното равнище;

48. препоръчва регионалните и местните власти да си сътрудничат по общи програми в областта на образованието и научните изследвания с цел конкретизиране на общите приоритети на ЕС в сферата на уменията и подкрепа за междурегионалните възможности за обучение;

Послание 4: Европейската промишленост и правителствата трябва да демонстрират водещата си роля за постигането на по-голяма устойчивост, като предприемат действия

49. счита, че ЕС е заел водеща позиция в глобалния преход към въглеродно неутрална и кръгова икономика. Поради това европейската промишленост трябва да поеме водеща роля в приноса към смекчаването на последиците от изменението на климата, изпълнението на целите на Парижкото споразумение, опазването на ресурсите, предотвратяването на влошаването на състоянието на околната среда и реагирането на променящите се очаквания на потребителите в екологосъобразната икономика;

50. подчертава, че преминаването на дружествата към по-устойчиви бизнес модели с по-ефективно използване на ресурсите ще помогне на околната среда и ще осигури конкурентно предимство, което ще доведе до иновации и откриване на нови работни места и възможности за предприемачество;

51. подчертава, че е от решаващо значение промишлеността и гражданите да бъдат информирани за предимствата на новите подходи, като например тези на кръговата и въглеродно неутралната икономика и икономиката на споделянето. Новите подходи изискват промяна в поведението както на потребителите (напр. към повторна употреба и рециклиране), така и на промишлеността, която трябва постепенно да се адаптира към новото търсене в рамките на дългосрочно стратегическо планиране;

52. счита, че за да се осъществи преходът към устойчива промишленост, Европа трябва да се възползва от водещата си роля във всички сектори и да се справи с нарастващата глобална конкуренция в областта на екологосъобразното производство, биоикономиката и технологиите за чиста енергия;

53. посочва, че преходът на даден регион към кръгова и въглеродно неутрална икономика е дългосрочен процес, който може да се увенчае с успех само посредством поетапен подход, а в някои случаи чрез радикално обновяване, и опиращ се на осъществими междинни цели, които не обременяват в прекомерна степен гражданите и отрасли като автомобилната промишленост; следва да се обърне специално внимание на укрепването на издръжливостта на селските общности, които са застрашени от изоставане, когато става въпрос за икономически преход;

54. подчертава, че трябва да бъдат преодолени значителни пречки, включително липсата на правилните пазарни сигнали и стимули за продуктов дизайн за кръговата икономика, високите трансакционни разходи на дружествата, регулаторните пречки, недостатъчната информация за потребителите и недобре работещите пазари за вторични суровини;

55. счита, че общоевропейското и междурегионалното сътрудничество трябва да играят важна роля в подпомагането на регионите да разработят стратегически подход за реализиране на потенциала на кръговата и въглеродно неутралната икономика;

56. подкрепя идеята за използване на стратегическото възлагане на обществени поръчки като инструмент за насърчаване на иновациите, признат от Европейската комисия в нейния план за действие за кръговата икономика през 2015 г. ( 7 ) и в съответните директиви за обществените поръчки, но счита, че сложността на правилата често подтиква регионалните и местните власти да вземат решения за избягване на риска;

57. препоръчва регионалните и местните власти да възприемат много- и междусекторна перспектива, интегрирайки управлението на отпадъците и околната среда в цялостен подход към кръговата икономика;

58. призовава регионите и градовете да се възползват в пълна степен от възможностите на политиката на сближаване след 2020 г. за внедряване на иновативни решения, насочени към климата и прехода към кръгова икономика;

59. призовава за цялостен, координиран подход на многостепенно управление, който да гарантира необходимата съгласуваност между отделните политически инструменти и действия на различните равнища. Преходът към нисковъглеродна и кръгова икономика следва да вземе предвид цялата верига за създаване на стойност и преработващата промишленост като цяло, включително МСП и стартиращите предприятия;

60. призовава Комисията да продължи да подкрепя разработването на съвместни стратегии в конкретни области, като например изследванията на водородното и синтетичните горива, както и да подкрепя навлизането на пазара на по-устойчиви технологии;

Послание 5: Ориентираните към иновации регионални стратегически публично-частни партньорства са от решаващо значение, за да се подобри внедряването на нови технологии от страна на промишлеността.

61. отбелязва, че използването на иновации е трудно, особено за стартиращите предприятия и МСП, тъй като внедряването на нови технологии често изисква много инвестиции и експертен опит; подчертава, че все още съществува разминаване в отделните сектори и региони в Европа по отношение на прехода към цифровизация;

62. счита, че сътрудничеството между промишлеността, научноизследователските организации и регионалните власти е важно за оползотворяването на промишлените иновации;

63. оценява работата на центровете за цифрови иновации (ЦЦИ), изпитателните центрове на ЕК и технологичните инфраструктури като примери за стратегически, ориентирани към иновациите публично-частни партньорства;

64. подкрепя насочеността на стратегиите за интелигентна специализация след 2020 г., в които се обръща внимание на пречките, възпрепятстващи новите идеи да достигат до предприятията;

65. подкрепя 281-те ЦЦИ в ЕС, част от програмата „Цифрова Европа“, като средство за засилване на междурегионалното сътрудничество;

66. подчертава, че е необходимо сътрудничество между тези публично-частни партньорства на равнище ЕС, за да се гарантира лесен достъп на промишлеността до съществуващите авангардни технологии и инфраструктура в цяла Европа, както и предоставяне на повече информация за тези ресурси и на необходимите финансови средства за тяхното използване;

67. счита, че са необходими цялостна координирана стратегия и стратегия за укрепване на регионалното сътрудничество на оперативно равнище;

68. подчертава, че за да се увеличи въздействието на центровете за цифрови иновации, те следва да не бъдат отделни институти, които действат самостоятелно и се конкурират помежду си, а трябва да се сформира звено в рамките на мрежа, в чиято координация могат да участват няколко заинтересовани страни, като например университети, изследователски центрове, центрове за иновации и др.;

69. препоръчва регионалните власти да участват в подбора и привеждането в действие на европейските ЦЦИ в бъдещата програма „Цифрова Европа“;

70. препоръчва местните и регионалните власти да насърчават устойчивостта и иновациите чрез възлагане на обществени поръчки, подкрепяйки инициативата „Интелигентни градове“ и други инициативи от общ интерес и свързвайки различните участници от промишлеността, научноизследователските и образователните институции;

71. препоръчва регионите да участват в изграждането на подход на устойчиво сътрудничество между публично-частни партньорства в области, различни от цифровизацията (включително други експериментални и тестови съоръжения). Това участие следва да включва цялостен преглед на дейностите в регионите и оценка на взаимната им допълняемост;

72. подчертава, че е необходимо да се разработи цялостна стратегия за събиране, систематизиране и разпространение на информация относно наличната инфраструктура и капацитета за иновации в цяла Европа;

73. подчертава нарастващото значение на изкуствения интелект (ИИ) в европейската промишлена политика и водещата роля на Европейския съюз в това отношение, тъй като 32 % от световните научноизследователски институции в областта на ИИ се намират именно в Съюза. В този контекст припомня своята собствена позиция относно ИИ, изразена в становището му от 6 февруари 2019 г., и също така потвърждава препоръките на Европейския парламент ( 8 )

74. приветства призива на Европейския съвет към Комисията до края на 2019 г. да представи дългосрочна визия с конкретни стъпки за бъдещето на промишлеността в ЕС;

Брюксел, 26 юни 2019 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) COM(2017) 479 final

(2) Решение C(2017) 8565 на Комисията от 15.12.2017 г. за създаване на кръгла маса на високо равнище в областта на промишлеността „Промишленост 2030 г.“

(3) Заключения относно обновената стратегия на ЕС за промишлената политика, Съвет по конкурентоспособност, 30 ноември 2017 г. (705/17).

(4) EU Industrial Policy after Siemens-Alstom: finding a new balance between openness and protection („Промишлената политика на ЕС след Siemens-Alstom: нов баланс между отвореността и защитата“), Европейска комисия, март 2019 г.

(5) Организация на обединените нации (2015 г.).

(6) Важни проекти от общоевропейски интерес.

(7) Затваряне на цикъла — план за действие на ЕС за кръговата икономика [COM(2015) 614 final].

(8) Резолюция на Европейския парламент от 12 февруари 2019 г. относно всеобхватната европейска промишлена политика в областта на изкуствения интелект и роботиката (2018/2088(INI)).