РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Енергийна ефективност : Енергийната ефективност се отнася до използването на по-малко енергия за равностойна икономическа дейност или услуга. Инвестициите в съхраняване на енергия и в енергийна ефективност допринасят за по-добра икономическа и обществена възвръщаемост, отколкото инвестициите в енергоснабдяване. Енергийната ефективност увеличава потенциала за икономически растеж, подобрява конкурентоспособността на дружествата, понижава сметките за електричество на домакинствата, допринася за по-слаба зависимост от вноса на енергия и намалява емисиите.

Енергиен одит : Един стандартен енергиен одит се състои от подробен енергиен анализ на енергийните системи на дадено съоръжение. По-специално, той включва разработване на изходна база за неговото енергопотребление, оценяване на потенциалните икономии на енергия и разходната ефективност на подходящо подбрани мерки за съхранение на енергия.

Мерни единици за енергия :

Тон нефтен еквивалент (toe) е количеството енергия, освободено при изгарянето на един тон суров нефт, приблизително 42 GJ.

Гигаджаул (GJ)

Гига-/мега-/киловат час (G/M/kWh)

Национален план за действие в областта на енергийната ефективност (НПДОЕЕ) : В своите НПДОЕЕ държавите членки трябва да обяснят как възнамеряват да постигнат индикативно ниво на икономии на енергия от 9 % до 2016 г. съгласно изискването на Директива 2006/32/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяване на енергийни услуги. В НПДОЕЕ следва да са описани предвидените мерки за подобряване на енергийната ефективност и стъпките, които ще бъдат предприети за спазване на разпоредбите относно ролята на публичния сектор като водещ пример и за предоставяне на информация и съвети на крайните потребители.

Обичаен период на възвръщаемост : Периодът на възвръщаемост е един от методите за оценяване на разходната ефективност. Чрез него се измерва периодът от време, протекъл от момента на първоначалната инвестиция до момента, в който натрупаните спестявания са достатъчни за изплащане на първоначалната инвестиция.

Оперативна програма (ОП) :

Документ, представен от държава членка и одобрен от Комисията, в който се определя стратегия за развитие, включваща съгласуван набор от приоритети (формулирани в Регламент 1083/2006 като "приоритетни оси"), които следва да се осъществят с помощта на фонд, финансиращ политиката на сближаване.

Приоритетните оси включват група операции, които са свързани и имат специфични измерими цели. Те са допълнително разделени на различни мерки. Мерките (в настоящия доклад се използват със значение на стъпки или процеси) се отнасят до проект или група проекти, подбрани от управляващия орган (съгласно критериите, изложени от комитета за мониторинг), и изпълнявани от един или повече бенефициенти.

Оптимална по отношение на разходите методология за сгради : Оптималната по отношение на разходите методология има за цел създаването на правна рамка за повишаване на минималните изисквания за енергийните характеристики на сградите в държавите членки, с цел да се гарантира, че са предприети всички рационални от икономическа гледна точка мерки.

Политика на сближаване :

Политика на ЕС, насочена към укрепване на икономическото, териториалното и социалното сближаване в рамките на ЕС, чрез намаляване на различията в развитието между различните региони. Настоящият одит се отнася, по-специално, до следните два фонда:

а) Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРД), насочен към инвестиции в инфраструктурата, създаване или запазване на работни места, подпомагане на местните дейности за развитие на малките и средните предприятия;

б) Кохезионен фонд (КФ), който укрепва икономическото и социалното сближаване чрез финансиране на проекти в сферата на околната среда и транспорта в държавите членки, чиито БНП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за Европейския съюз.

Разходно-ефективни инвестиции : Най-ниският възможен разход за постигане на дадено равнище на изпълнение или най-високото възможно равнище на изпълнение за дадено ниво на разход. Може да се използва и за сравняване и приоритизиране на алтернативни проекти в рамките на една програма. (Kreith, F., Goswami Y.D. Наръчник за енергийна ефективност и възобновяема енергия, Taylor & Francis, Boca Raton, USA, 2007 г.). Едно от изискванията за разходите на ЕС е наличието на най-добро съотношение между използваните ресурси и получените резултати (вж. член 27, параграф 2 от Финансовия регламент).

Управляващ орган : Национален, регионален или местен орган, определен от държавата членка, който представя оперативната програма за приемане от Комисията, и отговаря за последващото и` управление и изпълнение.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Разходите за увеличеното потребление на енергия, изчерпването на запасите от изкопаеми горива и ефектът от човешките дейности върху глобалното изменение на климата са движещите фактори в най-новите политики в областта на енергийната ефективност. От 2000 г. насам Европейският съюз, посредством фондовете на своята политика на сближаване, е отпуснал близо 5 млрд. евро за съфинансиране на мерки за енергийна ефективност в държавите членки. Европейската комисия и националните и регионалните органи отговарят за стриктното финансово управление на тези фондове в съответствие със системата на "споделено управление".

II. Европейската Сметна палата провери дали инвестициите на политиката на сближаване в енергийна ефективност са били разходно-ефективни. За да отговори на този въпрос, Сметната палата провери

а) дали са били определени подходящи условия при програмирането и финансирането, с цел да се осигури възможност за инвестиции в рентабилна енергийна ефективност и

б) дали проектите за енергийна ефективност на обществени сгради са били разходно-ефективни.

III. Одитът е извършен в Чешката република, Италия и Литва — държавите, получили най-голямо финансиране от Кохезионния фонд и от Европейския фонд за регионално развитие, за изпълнение на мерки за енергийна ефективност за програмния период 2007—2013 г. и също разпределили най-големите суми за проекти до 2009 г. Одитът включи преглед на четири оперативни програми и извадка от 24 инвестиционни проекта в областта на енергийната ефективност на обществени сгради.

IV. Сметната палата направи заключение, че:

a) не са били определени правилни условия при програмирането и финансирането, за да се даде възможност за разходно-ефективни инвестиции в областта на енергийната ефективност, тъй като:

- На одитираните оперативни програми не са били извършени правилни оценки на нуждите, с които да се установят конкретните сектори, където биха могли да се постигнат икономии на енергия, и възможностите за постигане на тези икономии по разходно-ефективен начин, чрез което се обосноват избраните мерки и разходите по тях. Националните органи не са гарантирали тяхното интегриране в националните планове за действие в областта на енергийната ефективност;

- Понятието за разходна ефективност или най-доброто съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати не е било определящ фактор при разпределянето от страна на държавите членки на финансирането за мерки за енергийна ефективност и конкретни проекти. То не е било част и от оценката на Комисията преди тя да одобри оперативните програми;

- Показателите за изпълнение на мерките за енергийна ефективност не са били подходящи за мониторинг на програмите. В указанията на Комисията за мониторинг не са изложени показатели относно енергийната ефективност. Следователно мерките за енергийна ефективност, докладвани от отделните управляващи органи, не са съпоставими в ЕС и не могат да бъдат обединени.

б) одитираните проекти за енергийна ефективност в обществените сгради не са разходно-ефективни:

- Въпреки че всички одитирани проекти са постигнали планираните материални резултати, като например подменени прозорци и врати или изолирани стени и покриви, отношението на разходите към потенциалните икономии на енергия са високи. По-важно съображение от енергийната ефективност е нуждата от ремонтиране на обществените сгради. Макар че одитираните проекти са насочени към икономия на енергия и постигане на по-голямо удобство, те не са генерирали добро съотношение между икономиите на енергия и съответните инвестиционни разходи. Средният предвиден период на възвръщаемост на инвестициите е около 50 години, което е прекалено много, имайки предвид жизнения цикъл на обновените компоненти и дори на самите сгради;

- Енергийните одити или не са били задължителни (Италия, Литва), или, когато са били задължителни (Чешка република), препоръчваните в енергийните одити възможности за инвестиране са били прекалено скъпи. В 18 от 24-те одитирани проекта не е било възможно да се проверят реалните икономии на енергия, тъй като те не са били надеждно измерени.

V. По отношение на финансирането на мерки за енергийна ефективност по политиката на сближаване Сметната палата препоръчва Комисията да извършва правилна оценка на нуждите, както и редовен мониторинг, и да използва съпоставими показатели за изпълнение, а също и прозрачни критерии за подбор на проекти и стандартни инвестиционни разходи за единица спестена енергия, като се определи максимален обичаен период на възвръщаемост.

ВЪВЕДЕНИЕ

ЕНЕРГИЙНА ЕФЕКТИВНОСТ

1. Подобрената енергийна ефективност се отнася до използването на по-малко енергия за равностойна икономическа дейност или услуга. Мерките за енергийна ефективност предлагат все още неизползвани възможности за намаляване на енергопотреблението, контролиране на отрицателните ефекти от човешките дейности и повишаване на енергийната сигурност [1]. Подобрената енергийна ефективност е важна за жилищните, обществените и търговските сгради, промишленото производство, транспорта и производството и разпространението на електрическа енергия.

2. Обичайните инвестиции в енергийна ефективност включват допълнителна изолация на сградите, енергийно-ефективни прозорци, терморегулация, подобряване на централните отоплителни системи, на промишлени електродвигатели, на електрически и парни системи, комбинирано производство на топлина и енергия и възстановяване на енергия чрез вентилация на въздуха и чрез отпадъчни и рециклирани материали. В сектора на транспорта може да се постигне значително въздействие чрез преминаване от автомобилен към друг вид транспорт [2] и чрез повишена ефективност на горивата.

3. Както е видно от таблица 1, потенциалът за енергийна ефективност далеч не се използва изцяло (Комисията оцени напредъка, сравнявайки първоначалните прогнози, направени през 2007 г., с най-скорошните — от 2009 г.). Много фактори възпрепятстват инвестициите в енергийна ефективност. Най-важните сред тях са високите първоначални разходи и несигурните ползи. Инвестиционните решения зависят от цените на енергията, регулаторната несигурност, наличието на субсидии и достъпа до кредити. Тези бариери могат да се премахнат чрез обществени мерки за преодоляване на пазарната и регулаторната неефективност.

ЦЕЛИ НА ПОЛИТИКАТА НА ЕС

4. Насърчаването на енергийната ефективност е заложено в член 194, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз в контекста на създаването и функционирането на вътрешния пазар и нуждата от опазване и подобряване на околната среда. През 2007 г. ЕС си постави за цел да постигне незадължително ниво на икономии на енергия от 20 % от своето прогнозно потребление на първична енергия до 2020 г [3]. Въпреки това съгласно оценката на Комисията [4] за сегашните политики (включително тези на етап разработване), ако не се предприемат допълнителни действия, до 2020 г. ЕС ще постигне като цяло само 9 % икономии на енергия (вж. таблица 1). По-голямата част от допълнителните усилия за постигане на нивото от 20 % ще трябва да се насочат за битовите цели и в сектора на услугите (търговски и обществени сгради) [5]. За нова енергийна стратегия за периода 2011—2020 г. е необходим по-силен политически ангажимент чрез "ясно определение на целта", която трябва да бъде постигната, и "засилен мониторинг на съответствието" със законодателството на ЕС, прието в националното право [6].

ТАБЛИЦА 1

ПРОГНОЗНО РАЗВИТИЕ И ПОТЕНЦИАЛ ЗА ИКОНОМИИ НА ЕНЕРГИЯ ПРЕЗ 2020 Г.

Източник: Работен документ на службите на Комисията, Оценка на въздействието, придружаващ Директивата на Европейския парламент и на Съвета относно енергийната ефективност и за изменение и впоследствие за отмяна на директиви 2004/8/ЕО и 2006/32/ЕО, SEC(2011) 779 окончателен.

| 2020 г. (изходна база 2007 г.) (Mtoe) | 2020 г. (изходна база 2009 г.) (Mtoe) | Очакван напредък през 2020 г., без допълнително действие (%) | 2020 Икономически потенциал (%) |

| 1 | 2 | 3 [=(2-1)/1*100] | 4 |

Брутно вътрешно потребление без крайното неенергийно използване | 1842 | 1678 | -9 % | -20 % (цел на ЕС) |

Крайно потребление на енергия, от което: | 1348 | 1214 | -10 % | -19 % |

Промишленост | 368 | 327 | -11 % | -13 % |

Транспорт | 439 | 395 | -10 % | -21 % |

Битови цели | 336 | 310 | -8 % | -24 % |

Услуги | 205 | 181 | -12 % | -17 % |

Преобразуване, пренос и разпределение на енергията | 494 | 464 | -6 % | -35 % |

ФИНАНСОВА ПОДКРЕПА ПО ПОЛИТИКАТА НА СБЛИЖАВАНЕ

5. ЕС разполага с няколко разходни програми [7] за насърчаване на политиката в областта на енергийната ефективност. Най-важните източници на финансиране са фондовете на политиката на сближаване (Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионният фонд (КФ)). През програмния период 2000—2006 г. ЕФРР и КФ подпомогнаха проекти в областта на енергийната ефективност с 306 млн. евро [8]. През програмния период 2007—2013 г. общата сума на планираните заделени средства за енергийна ефективност досега се е увеличила от 4,102 млрд. евро през 2008 г. на 5,078 млрд. евро през октомври 2012 г. (вж. приложение I за разбивката по държави членки през 2000—2013 г.). Комисията предложи през програмния период 2014—2020 г. заделените средства да бъдат повече от 17 млрд. евро [9].

СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ

6. В рамките на политиката на сближаване Комисията изготвя указания за създаване на оперативни програми. В началото на програмния период тя води преговори и одобрява индивидуалните оперативни програми, предложени от държавите членки. Нейна задача е също да упражнява надзор над създаването и функционирането на системи за управление и контрол в държавите членки. На по-късен етап основната и` роля е да наблюдава изпълнението на оперативната програма, но без да участва в текущото управление на отделните проекти. Комисията получава годишни доклади за изпълнението от държавите членки и участва в мониторинговите комитети [10]. Комисията носи крайната отговорност за изпълнението на бюджета [11].

7. Управляващите органи, междинните звена и сертифициращите органи на национално, регионално и местно равнище управляват и наблюдават изпълнението на оперативните програми [12]. Управляващите органи или междинните звена избират проектите и наблюдават тяхното изпълнение. Финансирането за проекти подлежи на определени правила и условия, отчасти регламентирани на равнището на ЕС [13], и отчасти — на равнището на държавата членка (критериите за подбор на проекти, оценката на разходите, ползите и потенциалните печалби от проектите, както и оценките на икономическото, социалното и екологичното въздействие обикновено се извършват на равнището на държавата членка, с изключение на големите проекти за периода 2007—2013 г., при които Комисията приема решение за съфинансиране на проектите).

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

8. Основният въпрос при извършването на одита беше дали инвестициите на политиката на сближаване в енергийна ефективност са разходно-ефективни. За да отговори на този въпрос, Сметната палата провери дали:

- са определени подходящи условия при програмирането и финансирането, с цел да се даде възможност за разходно-ефективни инвестиции в енергийна ефективност и дали

- съфинансираните проекти за обществените сгради са разходно-ефективни.

9. Намирането на отговор относно програмирането и финансирането включваше анализиране на съответните оперативни програми, тяхното предварително оценяване и приоритизирането на политиката в областта на енергийната ефективност на национално равнище и в рамките на отделни икономически сектори. То наложи също и анализ на постигнатите заложени национални нива на енергийна ефективност и влиянието на фондовете на политиката на сближаване върху тези постижения, наличието на национално и частно съфинансиране и преглед на други национални механизми за финансова подкрепа.

10. Резултатите от одита, посочени в настоящия специален доклад, са базирани на преглед на четири оперативни програми, финансирани чрез Кохезионния фонд или Европейския фонд за регионално развитие в Чешката република, Италия и Литва. Три от одитираните оперативни програми са от програмен период 2007—2013 г. [14], а една — от програмен период 2000—2006 г [15]. До края на 2011 г. тези държави са отпуснали 1,1993 млрд. евро за проекти за енергийна ефективност в съответните си оперативни програми (33 % от общия размер на подбраните проекти към този момент, финансирани със средства по политиката на сближаване, разпределени за енергийна ефективност в програмния период 2007—2013 г., вж. също приложение I).

11. За да намери отговор на въпроса относно разходната ефективност на проектите за обществени сгради, одитът обхвана 24 завършени инвестиционни проекта в сектора на обществените сгради. Одитът на проектите включваше преглед на проектните предложения и запознаване с крайните резултати от проектите, с цел да се провери тяхната разходна ефективност.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ПЛАНИРАНЕ И ФИНАНСИРАНЕ

ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ НЕ СА ОСНОВАНИ НА ПРАВИЛНИ ОЦЕНКИ НА НУЖДИТЕ

12. Оперативните програми следва да се основават на оценките на нуждите и от гледна точка на мерките за енергийна ефективност трябва да са съобразени с националните и регионалните планове за действие в областта на енергийната ефективност. Тези оценки на нуждите следва да включват оценка на енергопотреблението от крайните потребители във всички сектори, да определят потенциала на икономиката за икономии на енергия и да определят цели и подходящи методи за оценяване на успешното изпълнение на плана, съгласно дефинициите и насоките на Международната агенция по енергетика [16]. Потенциалът за икономии на енергия следва да се търси единствено ако тези икономии са разходно-ефективни.

13. Комисията също така насърчи държавите членки да следят за това съответните инвестиции по политиката на сближаване да се интегрират напълно в националните стратегии за енергийна ефективност и евентуално, да се консултират с управляващите органи относно подходящи мерки, по-специално на регионално и местно равнище, които да бъдат включени в националните планове за действие в областта на енергийната ефективност [17].

14. Одитираните оперативни програми включват редица дейности, базирани на стратегическите указания на Общността, националните стратегически референтни рамки и националните стратегически планове и приоритети. Приоритетните оси в областта на енергийната ефективност съответстват както на стратегическите указания на Общността, така и на националните стратегически референтни рамки, но общите им указания не успяват да допринесат за превръщането на оперативните програми в стабилни икономически инструменти за развитие, както е описано по-долу.

15. Националните органи не са създали връзка между оперативните програми и националните планове за действие в областта на енергийната ефективност. Нито една от одитираните оперативни програми не е предшествана, нито включва адекватна оценка на нуждите, която да съдържа подробно описание и анализ на цялостния потенциал на икономиката за икономии на енергия по сектори и по региони, където да се посочва потенциалът на икономиката за икономии на енергия и да се определят цели и адекватни методи за мониторинг на постигането на целите на програмата. Оттук следва, че не е ясно защо различните сектори трябва да се финансират и до каква степен може да се реализира потенциалът за икономии на енергия посредством съществуващите пазарни инструменти и публични субсидии, включително ЕФРР и КФ. В резултат на това оперативните програми не спомагат за набелязване на конкретните сектори, в които може да се постигнат икономии на енергия, както и възможности за постигане на тази ефективност, като по този начин се обосноват избраните мерки и разходите по тях.

16. В подкрепа на това в таблица 2 е представен преглед на приноса на оперативните програми към целите за икономии на енергия на трите одитирани държави членки. Нивото на енергийни икономии по оперативна програма "Околна среда" (Чешка република) е 21,7 % от поставената цел за икономии на енергия до 2016 г. в Националния план за действие в областта на енергийната ефективност. В другите две държави се очакваше оперативните програми да имат незначителна роля. Не е определено ниво на енергийни икономии за оперативна програма "Basilicata".

17. При одобряване на оперативните програми Комисията не изисква от държавите членки да обосноват заделянето на средства за мерки в областта на енергийната ефективност с резултатите от оценките на нуждите.

ТАБЛИЦА 2

ПЛАНИРАН ПРИНОС НА СРЕДСТВАТА НА ПОЛИТИКАТА НА СБЛИЖАВАНЕ ЗА ЦЕЛИТЕ НА ИКОНОМИЯТА НА ЕНЕРГИЯ В ИЗБРАНИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

Източник: Оперативни програми, НПДОЕЕ (2007 г.), изчисления на ЕСП.

ДЧ | Оперативна програма (разпределени средства за енергийна ефективност) | Ниво на енергийни икономии на държавата членка до 2016 г. (в гигаджаули), посочено в националния план за действие в областта на енергийната ефективност (2007 г.) | Количествена цел за икономия на енергия за оперативната програма (в гигаджаули) | % |

Чешка република | Околна среда | 7143120 | 1550000 (през 2007 г., първоначално 430000) | 21,7 (6) |

Италия | Basilicata | 45477720 | Не е определена | Няма данни |

Международна оперативна програма "Енергетика" | 52500 | 0,1 |

Литва | Насърчаване на сближаването (реновиране на обществени сгради) | 13669200 | 360000 | 2,6 |

РАЗХОДНАТА ЕФЕКТИВНОСТ НЕ Е ОПРЕДЕЛЯЩ ФАКТОР ПРИ ЗАДЕЛЯНЕ НА ФИНАНСОВИ СРЕДСТВА ЗА МЕРКИ ЗА ЕНЕРГИЙНА ЕФЕКТИВНОСТ

18. Анализът на разходната ефективност представлява сравнение на разходите (инвестиционни или други видове разходи) с резултатите, които трябва да се постигнат. Съображенията за разходна ефективност следва да са основен определящ фактор при вземане на решения относно публичните разходи [18]. Понятието за разходна ефективност следва да се използва най-вече при приоритизиране на проекти в областта на енергийната ефективност. Комисията подчерта, че целта за спестяване на 20 % от прогнозираното енергопотребление в ЕС до 2020 г. може да бъде постигната чрез въвеждане на разходно-ефективни мерки, което означава, че направените инвестиции ще бъдат възстановени от намалените сметки за електричество в рамките на жизнения цикъл на мерките за икономии на енергия, а често дори и много по-скоро [19].

19. От държавите членки се изисква да гарантират предприемането на мерки за повишаване на енергийната ефективност от страна на обществения сектор, насочени към разходно-ефективни мерки, които осигуряват най-голяма възвращаемост в най-кратък срок [20]. Предвид слабото изпълнение на прогнозираното ниво от 20 % (вж. точка 4), при разпределяне на финансиране и подбиране на проекти вниманието следва да е насочено към увеличаване до максимум на разходната ефективност (вж. карето относно реалните практики, отчетени в Белгия и Дания).

КАРЕ

ПРИМЕРИ ЗА ИЗПОЛЗВАНЕ НА ПОНЯТИЕТО ЗА РАЗХОДНА ЕФЕКТИВНОСТ В ДВЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ

В Белгия, съгласно плана за действие на регион Фландрия "Енергийно управление на фламандските правителствени сгради", всички регионални инвестиции с период на възвръщаемост от седем години или по-малко трябва да се изпълнят в рамките на три години. Първата фаза трябва да се оцени в рамките на пет години, за да се реши дали може да се изпълни втората фаза на инвестиции с период на възвръщаемост от 10 години или по-малко и ако е така — по какъв начин. В Дания, от правителствените институции се изисква да изпълняват мерки за икономии на енергия с период на възвръщаемост до пет години [21].

20. В никоя от одитираните оперативни програми разходната ефективност не е определящ фактор за разпределяне на средствата за инвестиции в енергийна ефективност. Управляващите органи обясниха, че решенията за заделяне на средства по политиката на сближаване за проекти в областта на енергийната ефективност се вземат въз основа на прогнозни оценки за енергопотребление, направени от правителството, както и на планираното от него намаление, а също и в определена степен на модела на усвояване на бюджетни кредити в регионите от предходния програмен период. Въпреки това при определянето на средствата не са включени прогнозните разходи за инвестиции на тези намаления. В одитираните оперативни програми не беше представен анализ, който да изяснява по какъв начин са разпределяни средствата за всеки приоритет или мярка.

21. При оценяване на оперативните програми Комисията не е изисквала от държавите членки да обосноват разпределението на средствата за мерки за енергийна ефективност въз основа на тяхната разходна ефективност, нито е взела под внимание това изискване в своите консултации между отделните служби и в коментарите на Комисията относно проекта на оперативни програми, представен за одобрение от управляващите органи.

22. В оригиналния вариант на ОП "Околна среда" (Чешка република) се очакваше да бъде посочен разход за инвестиции в размер на 722 евро за всеки спестен гигаджаул, което възлезе на обичаен период на възвръщаемост от 61 години (при второто преразпределяне разходите се понижиха до 330 евро/гигаджаул, а възвръщаемостта — до 28 години) [22]. В Италия показателите за изпълнение и техните стойности не бяха надеждни. В ОП Basilicata за периода 2000—2006 г. показателят за икономии на енергия се отнасяше само до жилищни сгради. В Международна оперативна програма "Енергетика" нивото на икономии на енергия беше ниско, което доведе до много дълъг период на възвръщаемост (от 288 до 444 години в зависимост от цената на енергията). В оперативна програма "Насърчаване на сближаването" (Литва) разходите за 1 гигаджаул икономии са оценени на 861 евро с период на възвръщаемост от 72 до 96 години в зависимост от цената за енергията (вж. таблица 3). Периодите на възвръщаемост са прекалено дълги, имайки предвид жизнения цикъл на обновените компоненти от сградите, както и този на самите сгради.

СЛАБОСТИ В КРИТЕРИИТЕ ЗА ПОДБОР НА ПРОЕКТИ

23. Критериите за подбор, използвани от управляващите органи, следва да бъдат прозрачни и да гарантират, че рентабилните проекти в областта на енергийната ефективност получават подкрепа. Те следва да поставят стандарт или общоприета стойност за всеки избран параметър, като например (максималният) обичаен период на възвръщаемост на инвестиция или разходите за единица спестена енергия, което би спомогнало за насочване на средствата към разходно-ефективни инвестиции.

24. Управляващите органи не са се опитали да гарантират, че подбраните проекти осигуряват най-доброто съотношение между намаленото енергопотребление и вложените инвестиции. В използваните критерии за подбор бяха видни редица слабости, описани в точките по-долу.

25. В ОП "Околна среда" (Чешка република) критериите за подбор бяха обективни и прозрачни и помогнаха на потенциалните бенефициенти да предвидят дали биха постигнали успех. Всяко проектно предложение беше проверено спрямо два екологични критерия (разход за 1 спестен гигаджаул и годишен разход за намаляване на емисиите CO2) и три технически критерии (процент на спестена енергия спрямо първоначалното положение, разход за реновиране и постигнат енергиен стандарт след завършване на проекта). В допълнение към това прогнозираните икономии на енергия за пет години бяха приспаднати от общите допустими разходи по проекта. Въпреки това, макар и критериите за подбор да са обективни и да включват разходите за 1 спестен гигаджаул, приемливата стойност е от 200 до 560 евро на гигаджаул, което представлява период от 17 до 47 години, много по-дълъг от този в държавните програми (вж. бележка под линия 22).

ТАБЛИЦА 3

РАЗХОД ЗА 1 ГИГАДЖАУЛ, СПЕСТЕН В ЧЕТИРИ ОДИТИРАНИ ОПЕРАТИВНИ ПРОГРАМИ

Източник: Оперативни програми, изчисления на ЕСП.

Държава-членка | Оперативна програма (разпределени средства за енергийна ефективност) | Ниво на икономии на енергия на оперативната програма (в гигаджаули) | Бюджет (в млн. евро) | Разход за 1 спестен гигаджаул (в евро) | Възвръщаемост (в години) |

Чешка република | Околна среда | 1550000 (430000) [9999] | 525 (310) [9999] | 339 (722) [9999] | 28 (61) [9999] |

Италия | Basilicata | Не е поставено | 26 (17) [9999] | Няма данни | Няма данни |

Международна оперативна програма "Енергетика" | 52500 | 764 | 14560 | 288–444 |

Литва | Насърчаване на сближаването | 360000 | 310 | 861 | 72–96 |

26. В ОП "Basilicata" (Италия) управляващият орган прие като единствен критерий за оценка съотношението между прогнозното количество икономии на енергия по време на жизнения цикъл на инвестициите и общите допустими разходи. Количеството икономии на енергия беше изчислено от управляващия орган. Посредством това съотношение управляващият орган е искал да подбере проекти, които имат потенциал да генерират най-висока възвръщаемост на общите разходи по проекта. Тъй като в изчисленията не е взето под внимание реалното състояние на въпросните сгради (т.е. техния енергиен клас или реалното енергопотребление) и следователно те са базирани на прогнозни икономии на енергия вместо на надеждни данни от енергийни одити, е трудно да се направи заключение дали подбраните проекти предлагат рентабилни решения.

27. В МОП "Енергетика" (Италия) управляващият орган постави изискването, че за да бъде избран даден проект, той следва да може да служи за пример, да съответства на МОП и целите на регионалните енергийни планове, да е "готов" (за започване на работа по него) и иновативен от гледна точка на технология и материали, докато количеството икономии на енергия и направените разходи, както и съотношението между тях, не са били определящ фактор при подбора.

28. В ОП "Насърчаване на сближаването" (Литва) са използвани различни критерии за подбор на проекти на регионално и национално равнище спрямо сходни проекти в сектора на обществените сгради. При две от три мерки не е имало изискване за енергиен одит, въпреки че енергопотреблението е основният критерий за избор. Следователно за финансиране са избрани проекти, свързани с обществените сгради с най-високо енергопотребление. Критериите, които не включват разходи за спестяване на енергия, обаче не могат да спомогнат да се установи коя сграда би създала най-доброто съотношение между икономии и разходи на енергия и следователно само по случайност проектите могат да се окажат рентабилни.

НЕПОДХОДЯЩИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ И МОНИТОРИНГ

29. При управлението на всяка разходна програма или проект за развитие следва да се поставят рационални цели и да се определят обективно проверими показатели за тяхното осъществяване. В контекста на инвестициите в енергийна ефективност по политиката за сближаване управляващите органи следва да създадат система на подходящи и измерими показатели за изпълнение [23]. С помощта на Комисията те следва да изготвят подходящи указания, за да улеснят мониторинга на проектите, като например количеството спестена енергия и свързаните с това разходи и приноса им към постигането на целите на политиката в областта на енергийната ефективност. Качеството на данните следва да бъде приемливо от гледна точка на полезността, сравнимостта и надеждността [24].

30. Управляващите органи не са разполагали с базови данни относно потенциала за икономии на енергия в секторите, определени за инвестиране, когато са изготвяли своите оперативни програми. Без тези данни ръководителите, разработващи съответните политики, не разполагат с необходимата информация за да прогнозират доколко една програма би допринесла за осъществяването на дадена цел на политиката и следователно не са можели да решат дали тази програма следва да бъде финансирана.

31. Показателите за изпълнение на мерките за енергийна ефективност не са подходящи за извършването на правилен мониторинг на програмите. Макар че управляващите органи са били длъжни да използват показатели за изпълнение, не е посочен видът показател. В резултат на това одитираните управляващи органи са използвали различни методологии и единици за измерване. Следователно мерките за енергийна ефективност не са съпоставими в различните страни на ЕС и не могат да бъдат обединени.

32. В ОП "Околна среда" (Чешка република) показателят по мярката за енергийна ефективност е общото количество енергия в гигаджаули, спестено чрез тази мярка. Данните са докладвани на равнище проект, а след това са обединени. Тези данни са точни и надеждни, тъй като са изчислени от сертифицирани енергийни одитори. И все пак задължителни за проектите са били само целите относно техническите крайни резултати (подменени прозорци и врати, изолирани стени и покриви в м2), докато нивата на икономии на енергия — не.

33. В Италия не са установени нито базовата стойност на потенциала за икономии на енергия, нито методологията за измерване. В ОП "Basilicata" показателят за материалните крайни резултати от икономии на енергия е броят проекти, а показателят за резултатите (икономии на енергия в гигаджаули/година) е базиран на теоретични стойности. В МОП Енергия липсата на базови данни относно потенциала за икономии на енергия е видна от ненадеждните показатели за въздействието. Относно показателите за крайните материални резултати не е налице методология за измерване, следователно стойностите на нивата, получени чрез тях, не са обосновани.

34. В ОП "Насърчаване на сближаването" (Литва) показателите са определени за оперативната програма, нейните приоритетни оси и нейните мерки. Увеличаването или намаляването на наличното финансиране за енергийна ефективност невинаги води до промяна в стойността на индикаторите, както може да се очаква. На равнището на приоритетната ос показателите бяха свързани с намаляването на енергийния интензитет, а на ниво измерване показателите се отнасяха до броя проекти и количеството спестена енергия, но не и до разхода на спестена енергия.

35. В указанията на Комисията за мониторинг не са изложени препоръчителни или обвързващи показатели относно енергийната ефективност [25]. Освен това средствата по политиката на сближаване популяризират подобрена енергийна ефективност в много други бюджетни редове, освен този на енергийната ефективност (електричество, газ, петролни продукти и различни инфраструктури). Комисията не извършва мониторинг на приноса на тези мерки към постигането на целта за икономии на енергия до 2020 г., нито е предвидила използването на подобни показатели за изпълнение в сектора на енергийната ефективност [26].

ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОЕКТИ ЗА ОБЩЕСТВЕНИ СГРАДИ

ЕНЕРГИЙНАТА ЕФЕКТИВНОСТ НЕ Е ГЛАВНА ЦЕЛ

36. Общините и регионите следва да имат планове, базирани на оценки на нуждите, които да включват списък с всички сгради и разходите за енергия, като приоритетни следва да бъдат тези с най-висок потенциал за икономии на енергия. Тази стратегия би дала приоритет на мерки за финансиране на енергийната ефективност в сгради с най-висок потенциал за икономии на енергия.

37. Общините или регионите не разполагат с планове, базирани на правилни оценки на нуждите. Според управляващите органи сградите обикновено са се считали за "готови" за финансиране, ако е било необходимо да се ремонтират и ако документацията им е съответствала на изискванията.

38. Избраните за финансиране проекти не включваха рационални цели в областта на рентабилността, т.е. разход за единица спестена енергия. Техните цели са били спестяване на енергия и подобряване на удобството, но не са били избрани за финансиране въз основа на потенциала им да генерират финансови ползи чрез икономии на енергия, като по този начин да компенсират направените разходи (вж. приложение II за периодите на възвръщаемост на одитираните проекти).

39. Никоя от одитираните държави не е одобрила oптимални от гледна точка на разходите изисквания за минимални енергийни характеристики на сградите и компонентите на сградите, нито систематично е събирала данни от профилите на енергийно потребление на съществуващите сгради. Макар че с националните строителни стандарти се поставят граници за топлинните стойности на сградите и строителните материали, бенефициентите са използвали гъвкави подходи, технологии и материали, за да постигнат различни класове на енергийни характеристики.

40. Управляващите органи не са предоставили насоки относно изпълнението на мерки за енергийна ефективност, като например спецификации за строителните дейности, използвани технологии и разходи или оптимални от гледна точка на разходите съотношения, които трябва да се постигнат.

ЕНЕРГИЙНИТЕ ОДИТИ НЕВИНАГИ СА ЗАДЪЛЖИТЕЛНИ ИЛИ НЕ СА С ДОБРО КАЧЕСТВО

41. Един стандартен енергиен одит включва разработване на изходна база за енергопотреблението на дадено съоръжение, оценяване на икономиите на енергия и на разходната ефективност на внимателно подбрани мерки за съхранение на енергия и следва да се извършва преди вземане на решение за финансиране. Енергийният одитор следва да предлага само такива възможности, които водят до съответствие със съществуващите технически норми. Комисията подкрепя извършването на енергийни одити, тъй като те могат да бъдат подходящ инструмент за постигане на икономии на енергия, по-специално в сградите и промишлеността. Поради тази причина редица държави членки въведоха енергийни одити в публичния сектор и ги направиха задължителни [27].

42. В Чешката република енергийните одити са задължителни за обществени сгради с енергопотребление над 1500 гигаджаула на година. Бенефициентите изцяло зависят от препоръките в тези одити. Енергийният одитор обикновено е препоръчвал много скъпа възможност за инвестиране, тъй като по този начин могат да се гарантират по-големи икономии на енергия, отколкото с по-евтини възможности. Не е предлагана рентабилна възможност.

43. В Италия проектите не са предшествани от енергиен одит. От бенефициента по проекта не се изисква да извършва мониторинг на енергопотреблението преди проекта и след неговото завършване.

44. В Литва енергийните одити не бяха достатъчно изчерпателни от гледна точка на данните от измерванията на сградите преди ремонтирането им. Следователно не беше възможно да се проверят реалните ползи от проектите [28]. Подобни проблеми бяха отбелязани в доклада от мониторинга на изпълнението на програмата за модернизация на жилищни сгради [29]. Освен това не се изискваше базова оценка на енергийните характеристики преди изпълнението на проекта. Енергийни одити са извършени само за два от осем одитирани проекти преди тяхното начало, а останалите шест са били енергийно одитирани след началото на ремонтните дейности.

ПРОЕКТИТЕ СА ДОВЕЛИ ДО МАТЕРИАЛНИ РЕЗУЛТАТИ, НО НА ВИСОКА ЦЕНА В СРАВНЕНИЕ С ПОТЕНЦИАЛНО СПЕСТЕНАТА ЕНЕРГИЯ

45. Крайните материални резултати от всички одитирани проекти (напр. подменени прозорци и врати, изолирани стени и покрив) бяха в рамките на одобрения стандарт и в планираното количество. Всички одитирани проекти доведоха до ползи, като поддръжка на сградите и повишено удобство (напр. намаление на шума, на просмукването на вода/вятър) или по-добро спазване на действащите правни изисквания в областта на безопасността (напр. изходни врати).

46. За 18 от 24 одитирани проекта управляващите органи не можеха да определят доколко проектите са постигнали заложените в тях цели по отношение на икономиите на енергия, тъй като икономиите на енергия не са били надеждно измерени. В оперативните програми, одитирани в Италия и Литва, получената икономия на енергия е била оценена само от управляващия орган или от бенефициента. Само в Чешката република измерванията са извършени от квалифицирани енергийни одитори. Окончателните резултати от проектите в Чешката република и Литва следва да се оценят три години след завършване на проекта. Въпреки това по време на одита системата за мониторинг все още не функционираше.

47. Според предварителните доклади на енергийните одитори всички освен един от одитираните проекти в Чешката република са постигнали целта за намаляване на енергопотреблението [30], като реалните икономии на енергия дори са надвишавали планираните. Въпреки това всички одитирани проекти представляваха скъпи инвестиции с периоди на възвръщаемост, които надвишаваха жизнения цикъл на отделните компоненти или сградите. Периодът на възвръщаемост на одитираните проекти варира от 27 до 148 години, средно 52 години.

48. В "Basilicata" (Италия) не беше възможно по надежден начин да се оценят ползите от одитираните проекти. Преди и след проектите не са извършени енергийни одити, нито са събрани данни за енергопотреблението. Планирано е спестяването на 1 гигаджаул да струва средно 252 евро в шестте одитирани проекта. За пет от шест проекта бенефициентите предоставиха на одиторите данни за енергопотребление, от които беше видно, че проектите могат да допринесат за среден период на възвръщаемост приблизително 50 години.

49. В МОП "Енергетика" (Италия) само един проект е финализиран до края на 2011 г [31]. В заявлението за проекта е предвидено, че ползите ще възлязат на един милион евро на година, което е щяло да доведе до период на възвръщаемост от десет години. Предвижда се, че след завършването му проектът ще генерира икономии на енергия, възлизащи само на около 500000 евро на година (бенефициентът е допуснал изчислителна грешка в заявлението за проекта), поради което периодът на възвръщаемост възлиза на 19 години.

50. В Литва (ОП "Насърчаване на сближаването") реалните разходи за инвестиции в одитираните проекти са между 56 и 480 евро на квадратен метър отоплявана площ. т.е. няколко пъти по-големи от прогнозните 31,85 евро на квадратен метър в Националния план за действие в областта на енергийната ефективност за 2006—2010 г. Пет от осемте одитирани проекта са заявили, че са постигнали планираните икономии на енергия, но тези резултати не са надеждно измерени [32]. В три от случаите резултатите все още не са измерени [33]. За одитираните проекти планираният обичаен период на възвръщаемост варира от 8 до 156 години, средно 58 години (вж. приложение II относно резултатите от всички одитирани проекти).

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

51. Не са били определени правилни условия при програмирането и финансирането, така че да могат да се осъществят инвестиции в рентабилна енергийна ефективност посредством средствата по политиката на сближаване, тъй като:

a) одитираните оперативни програми не са се ползвали от правилни оценки на нуждите, с които да се установят конкретните сектори, в които може да се постигнат икономии на енергия, и възможностите за постигане на тези икономии по рентабилен начин, и така да се обосноват избраните мерки и разходите по тях. Националните органи не са следили за тяхното интегриране в националните планове за действие в областта на енергийната ефективност (вж. точки 12—17);

б) понятието за рентабилност или най-добро съотношение между използваните ресурси и постигнатите резултати не е било определящ фактор при разпределянето от страна на държавите членки на финансиране за мерки за енергийна ефективност и конкретни проекти. То не е било и част от оценката на Комисията преди да одобри оперативните програми (вж. точки 18—22 и 23—28);

в) показателите за изпълнение на мерките за енергийна ефективност не са подходящи за мониторинг на програмите. В указанията на Комисията за мониторинг не са включени показатели относно енергийната ефективност. Следователно мерките за енергийна ефективност, докладвани от отделните управляващи органи, не са съпоставими в различните страни на ЕС и не могат да бъдат обединени (вж. точки 29—35).

52. Одитираните проекти за енергийна ефективност в обществените сгради не са рентабилни.

a) въпреки че всички одитирани проекти са довели до планираните материални резултати, като например подменени прозорци и врати или изолирани стени и покриви, разходите по отношение на потенциалните икономии на енергия, са високи. По-важно съображение от енергийната ефективност е била нуждата от ремонт на обществените сгради. Макар че одитираните проекти са били насочени към икономия на енергия и подобряване на удобството, те не са генерирали добро съотношение между икономиите на енергия и съответните разходи за инвестиции. Средният предвиден период на възвръщаемост на инвестициите възлиза на около 50 години, което е прекалено много, имайки предвид жизнения цикъл на обновените компоненти и дори самите сгради (вж. точки 18—22, 23—28, 36—40 и 45—50);

б) енергийните одити или не са били задължителни (Италия, Литва), или, когато са били задължителни (Чешка република), препоръчваните в енергийните одити възможности за инвестиране са били прекалено скъпи. В 18 от 24-те одитирани проекта не е било възможно да се проверят реалните икономии на енергия, тъй като те не са били надеждно измерени (вж. точки 41—44).

ПРЕПОРЪКИ

Комисията следва да предприеме необходимите инициативи, в т.ч. допълнителни предложения относно регламентите за следващия програмен период, с цел да обвърже финансирането на мерки за енергийна ефективност по политиката на сближаване в следващия програмен период със:

1) Изготвяне на правилна оценка на нуждите на равнището на програмите. Тази оценка на нуждите следва да включва оценка на енергопотреблението от крайните потребители във всички сектори, да определя потенциала на икономиката за икономии на енергия и да определя цели и адекватни методи за оценяване на успеха на енергийния план. С нея следва да се определят рентабилни решения за всеки сектор.

2) Редовен мониторинг и използване на сравними показатели за изпълнение. Всяка оперативна програма, свързана с проекти за енергийна ефективност, следва редовно да бъде наблюдавана по отношение на развитието на разходите за единица спестена енергия и периода на възвръщаемост, планиран и постигнат от оперативната програма. Също така, качеството на данните следва да бъде приемливо от гледна точка на полезността, сравнимостта и надеждността. Данните относно икономиите на енергия, генерирани от мерки, подпомогнати със средства по политиката на сближаване, следва да бъдат събирани от националните органи и консолидирани от Комисията. Следва да се определи приносът на средствата по политиката на сближаване за нивото на икономии от 20 % от потреблението на първична енергия в ЕС до 2020 г.

3) Използване на прозрачни критерии за подбор на проекти и стандартни инвестиционни разходи за единица спестена енергия (посредством единна мерна единица и методология). Комисията следва да определи максимален допустим обичаен период на възвръщаемост въз основа на обичайните периоди на амортизация на инвестициите в енергийна ефективност. В подкрепа на това могат да се въведат оптимални по отношение на разходите нива за типове сгради в държавите членки, които съответстват на Директива 2010/31/ЕС относно енергийните характеристики на сградите. Енергийните одити следва да се използват като основно изискване за подбор на проекти в областта на енергийната ефективност в случаите, когато на национално равнище не са определени оптимални по отношение на разходите нива за сградите.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Harald NOACK — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 14 ноември 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] COM(2006) 545 окончателен от 19 октомври 2006 г. — План за действие в областта на енергийната ефективност: осъществяване на потенциала.

[2] Пак там.

[3] Заключения на председателството на Европейския съвет от 8— 9 март 2007 г., doc. 7224/1/07 REV 1. Целта означава икономии на 368 млн. т н.е. (милиона тона нефтен еквивалент) първична енергия (брутно вътрешно потребление минус неенергийните употреби) към 2020 г. спрямо прогнозното потребление от 1842 млн. т. н.е. в посочената година, което означава потребление в размер на 1474 млн. т. н.е. Тази цел отново бе потвърдена от Европейския съвет през юни 2010 г. ( 17.6.2010 №: Съвет на ЕС 13/10) и е заложена в новата Директива относно енергийната ефективност.

[4] SEC(2011) 277 окончателен, 8 март 2011 г.

[5] Жилищните, търговските и обществените сгради отговарят за близо 40 % от енергопотреблението и имат найголям потенциал за икономии на енергия. Сградите, които са публична собственост, или са заети от публични институции, представляват около 12 % от площта на сградния фонд на ЕС, а в плана за енергийна ефективност се подчертава значението на мерките за енергийна ефективност в публичния сектор (Източник: COM(2006) 545 окончателен). Следва да се отбележи, че в този сектор, за разлика например от транспортния сектор, технологичните решения, необходими за едно общество с ниска въглеродна интензивност, вече са налице.

[6] COM(2006) 639, окончателен от 10 ноември 2010 г. – Енергетика 2020 – Стратегия за конкурентоспособна, устойчива и сигурна енергетика.

[7] Седма рамкова програма за научни изследвания (РП7), "Интелигентна енергия — Европа" (ИЕЕ) и Механизъм за финансиране за енергийна ефективност (МФЕЕ).

[8] Европейска комисия (2009 г.) Последваща оценка на програмите на политиката на сближаване за периода 2000—2006 г., съфинансирани от ЕФРР (Цели 1 и 2) – Работен пакет 5Б: Околна среда и изменение на климата, стр. 43.

[9] Съгласно предложението на Комисията, в поразвитите региони и в регионите в преход наймалко 80 % от ресурсите на ЕФРР трябва да бъдат насочени към енергийна ефективност, възобновяеми енергийни източници, научноизследователска дейност и иновации и за конкурентоспособността на МСП, от които наймалко 20 % трябва да се разходват за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници; в послабо развитите региони наймалко 50 % от ресурсите на ЕФРР трябва да бъдат насочени към тези три области, от които наймалко 6 % —за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници. (Източник: COM(2011) 614 окончателен, от 6 октомври 2011 г. стр. 4.

[10] Регламент (EO) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) № 1260/1999 (ОВ L 210, 31.7.2010 г, стр. 25.).

[11] Член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз (J C 326, 26.10.2012 г., стр. 13) и член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз (J C 326, 26.10.2012 г., стр. 47).

[12] Законодателното резюме на ЕС относно системите за управление и контрол на помощта, отпусната по фондовете на политиката на сближаване, може да бъде намерено на: http://europa.eu/legislation_summaries/regional_policy/management/g24241_en.htm

[13] Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[14] ОП "Околна среда" (Чешка република), междурегионална ОП "Енергетика" (Италия) и ОП за насърчаване на сближаването (Литва).

[15] ОП "Basilicata" (Италия).

[16] ОИСР/МАЕ (2008) Препоръки в областта на енергийната ефективност, Париж.

[17] SEC (2009) 889 окончателен от 23 юни 2009 г. — Обобщение на цялостната оценка на всички 27 национални плана за енергийна ефективност, изисквана съгласно Директива 2006/32/ЕО относно ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяването на енергийни услуги.

[18] Член 27, параграф 1 и член 27, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1).

[19] SEC (2011) 277 окончателен.

[20] Член 5 от Директива 2006/32/ЕO на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2006 година относно ефективността при крайното потребление на енергия и осъществяването на енергийни услуги и за отмяна на Директива 93/76/ЕИО на Съвета (OВ L 114, 27.4.2006 г., стр. 64).

[21] Фламандски план за действие в областта на енергийната ефективност (2007 г.) и План за действие за съхраняване на подновена енергия (2005 г), Дания (www.ec.europa.eu/energy).

[22] За сравнение годишната чешка държавна програма за подпомагане на икономиите на енергия и използването на възобновяеми енергийни източници, сега известна като програма EFEKT, функционира от 1991 г. Обичайният период на възвръщаемост на инвестициите варира от пет години (промишленост), седем години (сектор на услугите) и 21 години (домакинства) със среден разход на 1 спестен гигаджаул в размер на 74 евро в периода 2005—2007 г.

[9999] След преразпределение на средствата.

[23] Член 27, параграф 3 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 предвижда за всички области на дейност, обхванати от бюджета, да се набелязват цели, които са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове. Осъществяването на тези цели се проследява чрез показатели за изпълнение.

[24] Становище на Сметната палата № 7/2011 (ОВ C 47, 17.2.2012 г., стр. 1).

[25] Работен документ на Комисията № 2 Новият програмен период 2007—2013 г., Примерни указания за методите на оценяване: показатели за мониторинг и оценяване, август 2006 г.

[26] Работен документ на Комисията относно показатели и количествени цели за въздействие, Към нова система за мониторинг и оценяване в политиката на сближаване на ЕС, юни 2011 г., не е публикуван.

[27] SEC(2009) 889 окончателен, стр. 36 и 59.

[28] Това не се изисква съгласно методологията за извършване на енергийни одити и одити на енергийни ресурси и употреба на студена вода в обществените сгради, одобрени със Заповед на министъра на икономиката № 4—184 от 29 април 2008 г.

[29] Мониторинг на програмата за ремонтиране на многофамилни жилищни сгради. Обществена институция Kompetencijų centras, възложено от HUDA, 2009 г.

[30] Проект Kladno.

[31] Проект за болница Cardarelli, Неапол.

[32] Проектите Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus и клиниките на университета във Вилнюс.

[33] Проекти Klaipeda, отделението по онкология в Kaunas и Mykolas Marcinkevicius във Вилнюс.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА ЗА ЕНЕРГИЙНА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ПОЛИТИКАТА ЗА СБЛИЖАВАНЕ ПРЕЗ ПЕРИОДА 2000—2013 Г. И ИЗБРАНИ ПРОЕКТИ ПРЕЗ ПЕРИОДА 2007—2010 Г.

Забележка: Над 100 % избрани за финансиране проeкти означава, че са били преразпределяни средства от други приоритети или мерки в рамките на една и съща или от друга оперативна програма.

Източник: База данни на генерална дирекция "Регионална политика" SF 2000-2006, SFC2007, Годишен доклад за изпълнението на избраните проекти за 2011 г.

Държава членка | Разпределени суми за период 2000—2006 г. (евро) | Разпределени суми за периода 2007—2013 г. (евро) | Общо разпределени суми в държавата членка за периода 2000—2013 г. (евро) | Общо разпределени суми в държавата членка/ общо разпределени средства (%) | Избрани проекти за периода 2007—2010 г. (евро) | Избрани проекти за периода 2007—2010 г. (%) |

Чешка република | 9225386 | 942214473 | 951439859 | 17,7 | 342658632 | 36,4 |

Италия | 35298133 | 838592232 | 873890365 | 16,2 | 417305116 | 49,8 |

Полша [1] | 11410880 | 499012133 | 510423013 | 9,5 | 389379855 | 78,0 |

Литва [1] | 31815678 | 370508149 | 402323827 | 7,5 | 439300937 | 118,6 |

Германия | 11969823 | 373182646 | 385152469 | 7,1 | 307047003 | 82,3 |

Унгария [1] | 7181475 | 328531227 | 335712702 | 6,2 | 163856263 | 49,9 |

Франция | 25596690 | 291167688 | 316764378 | 5,9 | 177008914 | 60,8 |

България [2] | 0 | 258104621 | 258104621 | 4,8 | 74144427 | 28,7 |

Румъния [2] | 0 | 253241727 | 253241727 | 4,7 | 60131969 | 23,7 |

Обединено кралство | 23362973 | 150657204 | 173420177 | 3,2 | 167360699 | 111,1 |

Испания | 39941325 | 110048101 | 146803260 | 2,7 | 33326165 | 30,3 |

Трансгранично сътрудничество в ЕС | 4029659 | 119642025 | 123671684 | 2,3 | 164027992 | 137,1 |

Гърция | 42623511 | 71170000 | 113793511 | 2,1 | 492363482 | 691,8 |

Словения [1] | 0 | 105700000 | 105700000 | 2,0 | 73707906 | 69,7 |

Латвия [1] | 21048774 | 60220000 | 81268774 | 1,5 | 106078878 | 176,2 |

Словакия [1] | 1334466 | 78584184 | 79918650 | 1,5 | 64760737 | 82,4 |

Португалия | 0 | 74200883 | 74200883 | 1,4 | 49599067 | 66,8 |

Ирландия | 22864270 | 19000000 | 41864270 | 0,8 | 22346186 | 117,6 |

Нидерландия | 793076 | 34250000 | 35043076 | 0,7 | 19917049 | 58,2 |

Естония [1] | 2568584 | 28760241 | 31328825 | 0,6 | 27844967 | 96,8 |

Финландия | 190740 | 24243917 | 24434657 | 0,5 | 6926847 | 28,6 |

Белгия | 5271426 | 18976147 | 24247573 | 0,5 | 9375338 | 51,0 |

Малта [1] | 0 | 12550000 | 12550000 | 0,2 | 3096758 | 24,7 |

Швеция | 0 | 9173788 | 9173788 | 0,2 | 1057737 | 11,5 |

Австрия | 2864306 | 6156013 | 9020319 | 0,1 | 17383781 | 282,4 |

Междурегионално сътрудничество в ЕС | 6891928 | 0 | 6891928 | 0,1 | 0 | 0 |

Люксембург | 0 | 504873 | 504873 | 0,01 | 1744838 | 345,6 |

Кипър [1] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Дания | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Общо | 306283104 | 5078392272 | 5384675376 | 100 % | 3632051543 | 71,5 |

[1] Разпределени средства от 2004 г.

[2] Разпределени средства от 2007 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ПЕРИОД НА ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ И ИКОНОМИИ НА ЕНЕРГИЯ, ПОСТИГНАТИ ЧРЕЗ ПРОЕКТИ В ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА, ИТАЛИЯ И ЛИТВА

Източник: Енергийни одити и реални резултати от проекти, изчисления от одитори, базирани на данни от енергийните одити, период на оценяване между 25 и 50 години.

Проект | Цел | Статус на икономиите на енергия след една година | Планиран период на възвръщаемост (в години) | Реален/прогнозен период на възвръщаемост (в години) |

Uherské Hradiště | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци в дом на културата и в училище | Постигнати | 42 | 35 |

Karviná | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци в гимназия | Постигнати | 93 | 78 |

Frýdek-Místek | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци в гимназия | Постигнати | 40 | 30 |

Sokolov | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци в две начални училища, една детска градина и център за отдих | Постигнати | 86 | 81 |

Sokolov II | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци в три начални училища | Постигнати | 30 | 26 |

Volyně | Сложен проект за изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци, подмяна на отоплителна система с въглища в смесено средно и професионално училище и общежития | Постигнати | 148 (46) [1] | 146 (26) [1] |

Kladno | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци осем детски градини | Непостигнати | 27 | 32 |

Plzeň | Изолация на стени и покрив, подмяна на прозорци в едно начално училище и в една гимназия | Постигнати | 55 | 48 |

Melfi | Подмяна на прозорци в средно училище | Няма данни | 20 | Няма данни |

Matera | Подмяна на прозорци в главното управление на провинция Matera | Не е надеждно измерен | 42 | 104 |

Grassano | Подмяна на прозорци в начално училище | Не е надеждно измерен | 28 | 56 |

Sant'Arcangelo | Подмяна на прозорци в основната сграда на община Sant'Arcangelo | Не е надеждно измерен | 37 | 17 |

ENEA-Rotondella | Подмяна на прозорци в столовата на център ENEA в Trisaia | Не е надеждно измерен | 21 | 10 |

Policoro | Подмяна на прозорци в началното училище в Policoro | Не е надеждно измерен | 33 | 53 |

Неапол | Мерки, свързани с предлагането, насочени към ефективността на производството и разпространението, като модернизиране на топлоцентралата и подмяна на техническите съоръжения, тръбите и системите за снабдяване с топла и студена вода, въздух, използвани главно в основната сграда на болницата | Не е надеждно измерен | 10 | 19 |

Palanga | Ремонт на средно училище в Palanga Vladas Jurgutis | Не е надеждно измерен | 40 | 21 |

Gargždai | Ремонт на дом за възрастни хора в Viliaus Gaigalaitis | Не е надеждно измерен | 49 | 36 |

Klaipėda | Ремонт на училището по туризъм в Klaipėda | Няма данни | 156 | Няма данни |

Garliava | Повишаване на ефективността на енергопотреблението в окръжна болница Kaunas в Garliava | Не е надеждно измерен | 57 | 31 |

Kaunas | Ремонт на Центъра по онкология в Медицинския университет в Kaunas | Няма данни | 8 | Няма данни |

Вилнюс | Частичен ремонт на болница Mykolas Marcinkevičius и на инженерните системи с цел подобряване на енергийните им характеристики | Не е надеждно измерен | 63 | 21 |

Alytus | Повишаване на енергийната ефективност на Центъра за професионално обучение в Alytus | Не е надеждно измерен | 26 | 23 |

Вилнюс | Изолиране на покрива и ремонт на отоплителната и вентилационната система на Университетска болница Santariškių във Вилнюс, клинично оперативно отделение | Няма данни | 66 | Няма данни |

Среден | | | 51 | |

[1] Енергийният одитор е използвал цената за кафеви въглища (85.45 чешки крони/гигаджаул) първоначално изгорени във възстановената котелна инсталация; за сравнение, одиторът е използват средната цена за енергия от 279 чешки крони/гигаджаул, платени от училището за всички вложени количества енергия.

--------------------------------------------------