Становище на Европейския комитет на регионите — Постигане на целите за устойчиво развитие до 2030 година

(2021/C 440/07)

Докладчик: Ricardo RIO (PT/ЕНП), кмет на Брага Отправен документ: Постигане на целите на ООН за устойчиво развитие — всеобхватен подход Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1. счита, че постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР) е от съществено значение за всички 194 държави, които са приели Програмата на ООН за устойчиво развитие, и смята, че продължаващата пандемия и очакваните свързани със здравето, икономически, социални, екологични и свързани с културата последици от нея ще бъдат нови стимули за тази цел. Поради това призовава настоятелно европейските лидери да бъдат амбициозни и последователни в своите вътрешни и външнополитически програми и да декларират недвусмислено, че в контекста на инициативата на ООН „Десетилетие на действия за устойчиво развитие“ Европейският съюз трябва да заеме водеща роля и да се открои като лидер в постигането на ЦУР на всички равнища на управление;

2. счита, че настоящото становище трябва да се разглежда като насърчаване на Европейската комисия да превърне ЦУР в неразделна част от основните европейски ценности и идентичност и по този начин да им отреди полагащата им се тежест в своето общо послание и приоритети;

3. приветства политическата воля на Европейската комисия за постигането на ЦУР чрез Европейския зелен пакт и новата насоченост на европейския семестър към ЦУР, както и подхода на Комисията за насърчаване на амбициозна програма за по-устойчива, конкурентоспособна и сплотена Европа, отворена към света и подготвена за предизвикателствата на 21-ви век, която беше подкрепена с допълнителни средства по Next Generation EU с цел развитие на по-екологична, по-цифровизирана и по-устойчива Европа;

4. поддържа обаче отправеното от Съвета, Европейския парламент, КР и бившата Платформа на ЕС за устойчиво развитие с участие на множество заинтересовани страни искане за разработване на всеобхватна стратегия относно ЦУР, която да замени стратегията „Европа 2020“ и да осъществи общата визия за модела за устойчиво развитие, който искаме да насърчаваме за и от Европейския съюз, така че всички местни и регионални власти да могат да споделят едни и същи цели и задачи, използвайки един и същи език;

5. припомня, че с прегледа на търговската политика ЕС цели да насърчи по-голяма устойчивост в съответствие с ангажимента си за изпълнение на целите на ООН за устойчиво развитие; само един устойчив и съгласуван търговски модел, който отговаря на основните ценности на Европейския съюз, може да допринесе за благосъстоянието и просперитета на всички, както в рамките на ЕС, така и в други части на света;

6. освен това изразява съжаление, че ЦУР постепенно загубиха място в посланията на ЕС. Фактът, че им се отрежда по-малко значение в изготвянето на политиките на ЕС, застрашава техните шансове за изпълнение до 2030 г.;

7. счита, че капацитетът за комуникация и партньорско обучение във връзка с ЦУР е ключов елемент за повишаване на осведомеността и ангажираността на всички партньори, което изисква по-голямо съответствие между системите за управление на ЕС по икономически, социални и екологични въпроси като европейския семестър, Европейския зелен пакт, прилагането на Европейския стълб на социалните права и целите за устойчиво развитие;

8. отбелязва, че понякога връзките между изброените инициативи и ЦУР изглеждат повърхностни. Във връзка с това подчертава, че Комисията следва да включва всички служби на Комисията, имащи отношение към този въпрос, и да избягва „тясноведомствените инициативи“;

9. приветства работния документ на службите на Европейската комисия относно постигането на ЦУР до 2030 г. като полезен доклад за изпълнението, но изразява съжаление, че в него само се изброяват инициативи, обозначени в рамките на ЦУР;

10. например ЦУР не се упоменават в новата актуализирана промишлена стратегия ( 1 ) , представена през май 2021 г., и следователно тя не може да се впише в по-широки и мащабни усилия за съгласуваност на политиките и устойчиво развитие. Това ограничава целесъобразността на работния документ на службите на Комисията за изпълнението на ЦУР;

11. приветства ангажимента, изразен в „Съобщението относно по-добро регулиране“ от 29 април 2021 г. ( 2 ) , за включване на ЦУР във всички политики, както и за установяване на съответните ЦУР за всяко предложение и за проучване на това как инициативата ще подпомогне тяхното постигане, отправяйки отново предишното си искане ( 3 ) . Освен това КР счита прозрачните и широкообхватните предварителни оценки на въздействието за особено важни за проверката на устойчивостта на предложенията;

12. приветства факта, че работният документ на службите на Комисията поставя акцент върху значението на участието на заинтересованите страни и върху признаването на ролята и работата както на Европейския комитет на регионите, така и на местните и регионалните власти. Изтъква и важната роля на националните, европейските и международните сдружения на регионите и градовете;

13. отбелязва, че обявените по-рано средства за по-нататъшен обмен и диалог чрез конференции и периодични прояви, организирани от Европейската комисия, все още не са конкретизирани, и призовава за по-тясно сътрудничество между Европейската комисия, Съвета, Европейския парламент и Европейския комитет на регионите относно изпълнението на ЦУР на равнището на ЕС;

14. подчертава, че пандемията от COVID-19 показа значението на устойчивото развитие и че ЦУР могат да спомогнат за преминаването към съгласувана цялостна визия в рамките на NextGenerationEU и по-специално при създаването на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ) в рамките на Механизма за възстановяване и устойчивост;

15. счита, че неучастието на местните и регионалните власти в някои държави членки и липсата на съдържателен процес на консултации при формулирането на НПВУ чрез определянето на приоритети и планирани действия компрометират успеха на плановете в тези държави членки, тъй като регионалните перспективи на мащабната икономическа, социална и екологична трансформация ще бъдат отразени само частично. Налице е ясна неотложна необходимост от подкрепа за адаптирането на ЦУР към местните условия, за да може повторното изграждане да се осъществи по по-добър и по-справедлив начин;

16. подчертава, че съществуват два ключови подхода на субсидиарност: по-тясна координация между ЦУР и основните политики на Европейския съюз и нов тласък за изпълнението на ЦУР на местно и регионално равнище. Това трябва да се осъществи с ясни стимули за всички заинтересовани страни и в този смисъл едно по-голямо взаимодействие между европейските институции и местното и регионалното равнище би било от полза за всички страни;

Управлението на ЦУР и европейските институции

17. приветства факта, че настоящата Европейска комисия е поела силен политически ангажимент за изпълнението на ЦУР. Това обаче следва да бъде придружено от конкретни механизми за вътрешно управление в рамките на Европейската комисия, като например редовни координационни срещи на Кабинета на председателя с кабинети на други членове на Комисията относно интегрирането на ЦУР;

18. заявява, че многостранната платформа на ЕС по въпросите на ЦУР беше добра стъпка за включване на гражданското общество и местните и регионалните власти в решенията относно ЦУР на европейско равнище; препоръките на платформата за изпълнение на ЦУР в ЕС следва да се използват за по-нататъшни действия ( 4 )

19. отбелязва, че Европейският пакт за климата е стъпка към насърчаване на повече хора да предприемат действия, но той се съсредоточава само върху теми, свързани с екологосъобразността, и се стреми да насърчи заинтересованите страни да предприемат действия, докато платформата обхващаше всички ЦУР и играеше ролята на структура за диалог за подкрепа и предоставяне на консултации на Европейската комисия относно своевременното им изпълнение;

20. препоръчва използването на доклада, представен в края на мандата на предишната платформа, за изготвянето на по-нататъшни структурирани диалози. Освен това се застъпва за това бъдещите структурирани диалози да останат възможно най-представителни за широкия кръг от заинтересовани от ЦУР страни от организации на гражданското общество, частния сектор, профсъюзите, академичните среди, регионалните и местните правителства и малцинствата или уязвимите групи, които представляват четирите измерения на устойчивото развитие (икономическо, екологично, социално, управленско) и имат доказани резултати и опит в работата по ЦУР на равнището на ЕС. В замяна на това заинтересованите страни би трябвало да отговарят пред своите „избирателни райони“, като събират информация и впоследствие осъществяват обратна връзка;

21. подчертава значението на включването на принципа на равенството между половете и на равните възможности за всички в политиките и програмите на ЕС за изпълнение на ЦУР, както беше изтъкнато в неотдавнашния доклад на Европейската сметна палата относно „Интегриране на принципа на равенство между половете в бюджета на ЕС“ ( 5 )

22. поради това отправя искане към Европейската комисия да поднови платформата по въпросите на ЦУР или да създаде друга платформа за диалог, която да се ползва с влияние и структурирано проследяване с цел насърчаване на експертните знания на всички заинтересовани страни от публичните и частните институции във връзка с Програмата до 2030 г. и предоставяне на непосредствени консултации на ЕК;

23. подновява призивите, отправяни от различни сектори, и по-специално от Европейския комитет на регионите в качеството му на застъпник на активната субсидиарност, съгласуваните действия на ЕС да се опрат в по-голяма степен на обмена на най-добри практики, оценките на въздействието и на по-добра връзка с т.нар. „четворна спирала“ (наука, политика, промишленост и общество). Най-голямо въздействие се постига при интегрирането на знания и опит между отделните дисциплини, сектори на политика и всички ЦУР. Предизвикателството „Интелигентни градове“ на ЕК е отличен пример, който би могъл да се насърчи и да бъде подет и в други генерални дирекции и политики, подобно на платформата на стратегии за интелигентна специализация (S3) за ЦУР, която би могла да се използва в по-голяма степен от европейските региони;

24. счита, че ЕК следва да избере няколко показателя за социални, икономически и екологични данни на местно и регионално равнище, които могат да бъдат повлияни на това равнище, за да проучи развитието на Програмата до 2030 г. в целия ЕС и въздействието в международен мащаб, когато е възможно. Във връзка с това следва да се вземат предвид усилията, които вече са положени за тази цел в някои държави;

25. набляга на факта, че мониторингът и данните са ключови инструменти за комуникация за взаимодействие с гражданите и гражданското общество на местно и регионално равнище. КР и местните и регионалните власти са ангажирани с адаптирането на ЦУР към местните условия и имат важна роля, що се отнася до събирането на данни. Например КР работи с ОИСР и периодично събира данни за ангажираността с ЦУР на местно и регионално равнище и счита, че това е отличен пример за партньорство, опиращо се на проучвания, основани на факти;

26. призовава Европейската комисия да повиши съдържателността на мониторинговите доклади на Евростат относно ЦУР чрез включване на равнища на изпълнение на ЦУР, които да бъдат лесно измерими количествено и определени по небюрократичен начин. Комисията би трябвало да използва тези доклади допълнително в рамките на европейския семестър и да ги обогати с данни и най-добри практики от местните и регионалните власти, тъй като настоящият мониторинг не съдържа данни на ниво 2 по NUTS;

Ролята на ЦУР в европейския семестър за устойчиво възстановяване

27. отдава дължимото на значителната работа, извършена от Европейската комисия за включването на ЦУР в европейския семестър в цикъла за 2020 г. Постепенното включване на ЦУР в годишната стратегия за устойчив растеж, докладите по държави и националните програми за реформи показа реален ангажимент от страна на ЕС за промяна на парадигмата в посока устойчиво развитие;

28. подкрепя Европейския зелен пакт и призовава за по-синергизиращо тълкуване на ЦУР в борбата с изменението на климата и подчертава ползата от ЦУР, и по-специално ЦУР 13, и възможността да се работи за постигане на компромиси и за съгласуваност на политиките с рамката на ЦУР;

29. счита, че е необходимо да се съгласуват по-добре приоритетите на всички програми за финансиране, за да може ЦУР да бъдат интегрирани навсякъде. Например мисията „100 неутрални по отношение на климата града през 2030 г.“ е стъпка към ускоряване на постигането на ЦУР. Инвестициите в социалната сфера са от полза и за климата;

30. насърчава във връзка с това Европейската комисия изрично да реинтегрира ЦУР в реформиран европейски семестър, който да доведе до устойчиво възстановяване, ориентирано към местните условия, като този процес би трябвало да включва в пълна степен местните и регионалните органите и да допълва реформите и инвестициите в държавите членки, както и да бъде ориентиран към постигането на ЦУР и да има европейска добавена стойност;

31. в този контекст отново посочва необходимостта Европейската комисия да даде определение на „структурни реформи“ в контекста на европейския семестър. Такова определение е необходимо, за да се гарантира, че тези реформи ще бъдат ограничени до области на политиката, които са от значение за изпълнението на целите на Договора за ЕС и всеобхватните стратегии относно политиката на Европейския съюз, включително ЦУР, и които, при надлежно зачитане на принципа на субсидиарност, се отнасят пряко до компетентностите на ЕС ( 6 )

32. приканва Комисията да разглежда приноса към постигането на ЦУР като обща и хоризонтална цел на всички европейски програми за финансиране под пряко и непряко управление;

33. счита, че отправените от него препоръки за подобряване на отчетността на европейския семестър са придобили още по-голяма актуалност в настоящия момент и съществува спешна необходимост в процеса да бъдат включени регионите, градовете, селските общини и заинтересованите страни и да се повишат демократичността и прозрачността на управлението. Отбелязва, че работният документ на службите на Комисията относно постигането на ЦУР на ООН също е ориентиран в тази посока и потвърждава необходимостта от включване на заинтересованите страни за изпълнението на ЦУР;

34. повтаря призива си за приемане на европейски кодекс на поведение с цел включване на местните и регионалните власти и техните представителни сдружения в европейския семестър и отбелязва, че Европейската комисия следва да даде пример и да създаде структуриран диалог със заинтересованите страни относно европейския семестър, особено след празнината, оставена вследствие на неподновяването на платформата на ЕС на високо равнище относно ЦУР;

35. предлага като първа стъпка в тази посока организирането на конференция на заинтересованите страни, посветена на европейския семестър, с подкрепата на двата консултативни комитета и/или консултации с комитетите преди публикуването на следващата годишна стратегия за устойчив растеж;

36. подчертава, че насърчаването на двойния преход и на прилагането на Европейския стълб на социалните права и съответния план за действие в НПВУ е недостатъчно, за да обхване ЦУР по съгласуван и последователен начин, за да се начертае ясен път за постигането на основните етапи и водещите цели. Настоящата криза показа, че, за да избегне бъдещи кризи, ЕС се нуждае от ЦУР като по-широк подход, който включва и е обвързан и с други политики, като биологичното разнообразие и здравеопазването;

37. призовава Европейската комисия, тъй като Европа е на кръстопът, да използва следващата годишна стратегия за устойчив растеж за 2022 г., за да реинтегрира официално ЦУР в европейския семестър, да обвърже по-добре ЦУР с Механизма за възстановяване и устойчивост и изрично да потвърди ЦУР като начин за оформяне на устойчиво възстановяване на ЕС;

38. счита, че е възможно да се запази акцентът върху европейския семестър като рамката за координация на икономическите политики на държавите членки, като се интегрират ЦУР, и че ЦУР следва да бъдат повторно интегрирани в европейския семестър при първа възможност;

39. насърчава Европейската комисия да започне такава повторна интеграция по време на оценката на НПВУ чрез картографиране на ЦУР в плановете, представени от държавите членки; изтъква, че това онагледяване следва да се извършва от службите на Европейската комисия с оглед на приноса на плановете за постигането на ЦУР. Това би предоставило полезна картина за всеобхватността на плановете, без да представлява допълнителна административна тежест за докладването;

40. призовава Комисията да обмисли създаването на просто структуриран и небюрократичен набор от показатели за околната среда, който да допълни набора от социални показатели в рамките на европейския семестър и да подготви официалното реинтегриране на ЦУР в следващия цикъл на европейския семестър;

41. призовава Комисията да представи предложения за по-добро съгласуване на изискванията за корпоративна отговорност с изпълнението на Програмата за устойчиво развитие. Това би могло да включва обмисляне на просто структуриран и небюрократичен европейски паспорт за корпоративна отговорност на големи предприятия, в който да се определят изисквания, свързани с целите за устойчиво развитие по отношение на трудовите правоотношения, равенството между половете, управлението на веригата на доставки, данъчното облагане и финансовата прозрачност;

42. счита, че предложението на Комисията за преразглеждане на Пакта за стабилност и растеж, което ще бъде представено през последното тримесечие на 2021 г., следва да проправи пътя за насочена към устойчивостта реформа на бюджетните и макроикономическите механизми за наблюдение на ЕС, за да се гарантира достатъчно високо равнище на висококачествени публични инвестиции в устойчивата трансформация на Европейския съюз. То би трябвало да включва предложения за интегриране на просто структурирани и небюрократични показатели в бюджетната рамка, които отразяват по-добре пътя към постигането на целите за устойчиво развитие, отколкото БВП;

Местният и регионалният принос за ЦУР

43. посочва, че по оценки на ОИСР 65 % от 169-те конкретни цели на 17-те ЦУР не могат да бъдат постигнати без участието или координацията с местните и регионалните власти ( 7 )

44. отбелязва, че през 2018 г. местните и регионалните власти са отговаряли средно за 53 % от общите публични инвестиции в ЕС ( 8 ) . Повечето от тези инвестиции са свързани с инфраструктурата за основни услуги, по отношение на които градовете и/или регионите имат основни правомощия и които понякога са предмет на конкретни ЦУР като образование, здравеопазване, социална инфраструктура, питейна вода, канализация, управление на твърди отпадъци, енергетика, транспорт и жилищно настаняване. Отбелязва също така, че една цяла ЦУР — единадесетата — е посветена на градовете и местните общности;

45. счита, че органите на местното и регионалното самоуправление са от ключово значение за задействането на местни, регионални и следователно национални политики във важни области, свързани с ЦУР, като околната среда, обществените услуги, образованието, здравеопазването и икономическото и териториалното развитие, и допринасят за много други цели, като равенството между половете, устойчивото потребление, заетостта, иновациите, приобщаващите общества, доброто управление и партньорствата. Поради това е важно да се укрепи съществуващият консенсус за придаване на по-голяма тежест на териториалните приоритети в рамките на политиката на ЕС. Много мрежи са създали работни групи, в които членовете споделят информация и опит във връзка с изпълнението на ЦУР в своите държави — в някои случаи с партньори в държавите партньори, и отстояват своите цели пред Европейската комисия и на международни форуми. Счита също така, че е важно местните и регионалните власти да могат да упражняват на европейско равнище правомощията, с които разполагат в съответните си държави, тъй като това ще улесни стимулирането на публичните политики в полза на ЦУР на всички равнища;

46. приветства предварителните резултати от анкетата на ОИСР — КР относно ЦУР и възстановяването ( 9 ) , които показват, че въпреки пандемията местните и регионалните власти все още са мобилизирани за изпълнението на ЦУР, като 60 % от местните и регионалните респонденти посочват, че са убедени, че чрез ЦУР може да се приложи цялостен подход към възстановяването, а 43 % — че имат специална структура за управление за тяхното изпълнение;

47. отдава дължимото на работата на международните и европейските сдружения и организации в подкрепа на адаптирането на ЦУР към местните условия в европейски и международен мащаб чрез децентрализирано сътрудничество и призовава за повече усилия за насърчаването на такива партньорства ( 10 )

48. насърчава по-нататъшното развитие на инициативата на ООН „Адаптиране на ЦУР към местните условия“ за ускоряване и увеличаване на усилията за постигане на ЦУР до 2030 г. Поема ангажимент да си сътрудничи с ООН и Европейската комисия за стимулиране на нарастващата мобилизация на градовете и регионите за адаптирането на ЦУР към местните условия и изготвянето на доброволни местни/регионални/поднационални прегледи, които в крайна сметка могат да допринесат за доброволните национални прегледи;

49. подчертава необходимостта да се действа на местно равнище за измерване на напредъка към постигането на ЦУР. ЕС следва да помага на градовете и регионите да наблюдават своя напредък към постигането на ЦУР, въз основа на съответните им дадености ( 11 )

50. отправя искане към Съвместния изследователски център да продължи работата си по доброволните прегледи на местно равнище под формата на наръчници и да ги интегрира в механизмите за интелигентна специализация в подкрепа на градовете и местните органи на управление при използването на кохезионните и други финансови инструменти. Освен това ЕК следва да създаде стимули за градовете и регионите да работят за адаптирането на ЦУР на местно и регионално равнище. КР следва да координира този широк процес;

51. отбелязва също така необходимостта от укрепване на изграждането на капацитет на местно равнище във връзка с изпълнението на ЦУР. КР счита, че е от основно значение съвместно да се разработят стратегически модели за управление и специфични инструменти за управление за устойчиво развитие и да се предлагат курсове за обучение на лицата, отговорни за вземането на решения, на служителите на органите на местното самоуправление и на местните заинтересовани страни. ЕС би могъл да подкрепи европейски мрежи за съвместно развитие и такива възможности за обучение; КР счита също така, че научните изследвания — както научно-техническите, така и хуманитарните — имат основна роля за постигането на ЦУР и поради това би трябвало да се осигури адекватно финансиране за центровете за знания и иновации;

52. отбелязва необходимостта от ускоряване на изграждането на култура на сътрудничество между всички сектори и равнища, които работят за изпълнението на ЦУР;

53. отправя във връзка с това искане към ЕК да създаде преки стимули за местните и регионалните власти за пряко сътрудничество с частния сектор и гражданското общество за постигане на напредък по ЦУР;

54. изтъква решаващата роля на регионите за разработването и изпълнението на ЦУР по места като основни партньори на националните и местните субекти в духа на сътрудничество, въплътено в ЦУР 17. финансовата и техническата подкрепа на регионите е от съществено значение за подпомагане и изграждане на местен капацитет за адаптиране на ЦУР към местните условия и гарантиране, че устойчивите селски и извънградски райони взаимодействат с градовете по устойчив начин;

55. подкрепя категорично обмена на най-добри практики на местно и регионално равнище и счита, че е от основно значение да се популяризира програмата за ЦУР, например чрез наскоро създадената в рамките на Urbact пилотна мрежа на градовете, които адаптират ЦУР към местните условия. Независимо от това ЕС трябва да създаде нова програма за обмен на добри практики между градовете и регионите в целия ЕС, включително с градове от други континенти, с цел установяване на глобални добри практики и насърчаване на двустранните споразумения;

56. отбелязва, че КР се е ангажирал да обедини усилията си с други европейски институции за организиране на прояви „Науката среща регионите“ и проекти за действие във връзка с ЦУР — пилотни проекти, експериментиране, създаване на прототипи и разрастване, по-специално като се използва опитът на регионите, които провеждат своите политики въз основа на ЦУР, и след това се насърчава тяхното взаимстване и по-широко прилагане;

57. призовава ЕС да създаде стимули за насърчаване на мерки за участие на обществеността и местните организации за изпълнението на ЦУР. Тези стимули следва да подобрят популяризирането на Програмата до 2030 г. и ЦУР сред широката общественост, както в Европа, така и извън нея чрез многостепенни и многостранни партньорства;

58. потвърждава ангажимента на КР да укрепи партньорствата си с ОИСР, Евроградове, Асамблеята на европейските региони, СЕОР — PLATFORMA и Regions4 за ускоряване на адаптирането на ЦУР към местните условия и тяхното отстояване като всеобхватна основна ценност на ЕС; поема ангажимент за сключване на други партньорства за допълнителна подкрепа на адаптирането на ЦУР към местните условия в Европа и извън нея;

59. препраща към становището си относно „Целите за устойчиво развитие (ЦУР): основа за дългосрочна стратегия на ЕС за устойчива Европа до 2030 г.“ ( 12 ) , което представи политическите виждания на КР относно документа за размисъл, озаглавен „Към устойчива Европа до 2030 г.“, и в което се съдържат все още актуалните призиви „Европейска комисия да поеме водеща роля при създаването на многостепенно, многостранно и междусекторно управление, което да позволи включването на всички измерения на ЦУР във всички политики на ЕС“.

Брюксел, 1 юли 2021 година. Председател на Европейския комитет на регионите Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Актуализиране на новата промишлена стратегия за 2020 г.: изграждане на по-силен единен пазар за възстановяването на Европа“, 5 май 2021 г., https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0350&qid=1626252298047.

(2) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-joining-forces-make-better-laws_bg.

(3) Параграф 42, Становище на Европейския комитет на регионите — Целите за устойчиво развитие (ЦУР): основа за дългосрочна стратегия на ЕС за устойчива Европа до 2030 г., Arnoldas Abramavičius.

https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2019-00239-00-00-ac-tra-bg.docx/content.

(4) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/sdg_multi-stakeholder_platform_input_to_reflection_paper_sustainable_europe2.pdf.

(5) https://bit.ly/3fJXlaF.

(6) Вж. Становище 3764/2018 на КР относно „Програмата за подкрепа на реформите“ https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/COR-2018-03764-00-00-AC-TRA-BG.docx/content.

(7) ОИСР, който цитира Мрежата на ООН за решения в областта на устойчивото развитие в A Territorial Approach to the Sustainable Development Goals: A role for Cities and Regions to leave no-one behind („Териториален подход към целите за устойчиво развитие: ролята на градовете и регионите за това никой да не бъде изоставен“), 2017 г., ОИСР.

(8) 2019 г., Key Data on Local and Regional Governments in the EU („Основни данни относно местните и регионалните органи на самоуправление в ЕС“), ОИСР.

(9) Анкета на КР и ОИСР: ЦУР като рамка за възстановяването след COVID-19 в градовете и регионите, проведена от 10 май до 18 юни 2021 г.

(10) Като примери могат да се посочат ОИСР и нейният пилотен проект за териториален подход към ЦУР; Съветът на eвропейските общини и региони (СЕОР) и неговата работа за подпомагане на националните сдружения на регионите и градовете за изготвяне на доброволните поднационални прегледи, обхващащи цели държави; Асамблеята на европейските региони за работата ѝ във връзка с изпълнението на ЦУР на местно и регионално равнище; мрежата Regions4 (Региони за устойчиво развитие) и нейната общност за обмен на практики във връзка с ЦУР; мрежата Евроградове и нейната работна група по въпросите на ЦУР; PLATFORMA и ОГМВ (Обединени градове и местни власти) и тяхното обучение на обучители по въпросите на ЦУР; ЦУР на Eвропейската програма за сътрудничество за устойчиво градско развитие URBACT; Фондацията „Градски кметове“ за насърчаването на устойчивостта; и Международна асоциация на органите на местното самоуправление за устойчиво развитие (ICLEI), водеща мрежа на градовете по целия свят за програми за устойчивост.

(11) Както например, това вече се случва в Португалия с проектите на CESOP-Local (Център за проучвания и проучване на общественото мнение) на Католическия университет на Португалия и OSD Local (ЦУР на местно равнище) на Университета в Лисабон.

(12) Докладчик: Arnoldas Abramavicius (LT/ЕНП), прието на 26 юни 2019 г., COR-2019-00239.