C 120/1

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Годишна стратегия за устойчив растеж за 2020 г.“

(COM(2019) 650 final)

(2020/C 120/01)

Докладчик: Tommaso DI FAZIO

Консултация Европейска комисия, 6.2.2020 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 4.2.2020 г. Приемане на пленарна сесия 19.2.2020 г. Пленарна сесия № 550 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 120/1/3

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства определянето на годишната стратегия за растеж за 2020 г., основана на четирите основни стълба: околната среда, производителността, стабилността и справедливостта. По-специално Комитетът счита, че съсредоточената върху устойчивостта на околната среда цел представлява, както с основание се посочва в стратегията, абсолютен ориентир, около който да се обединят решенията и усилията на цялото общество, както и средствата, с които то ще може и ще желае да разполага, за да работи успешно за постигането на набелязаните за 2030 г. цели и неутралността по отношение на околната среда през 2050 г. ЕИСК препоръчва във връзка с това да се предвиди възможност за прилагане на предварителни мерки, когато показателите за влошаване на състоянието на околната среда го налагат.

1.2. ЕИСК приветства включването на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) за 2030-та г. в стратегическата визия на Комисията по отношение на всички икономически политики и политики в сферата на заетостта, с което се допринася за създаването на европейска социална пазарна икономика в услуга на всички и се гарантират устойчивостта, приобщаващият характер и конкурентоспособността на растежа.

1.3. ЕИСК е убеден, че устойчивостта е жизненоважен компонент на всяка успешна стратегия за конкурентоспособност и че Европа би трябвало да подобри нейните икономически движещи сили, като укрепи позицията си на новатор в световен мащаб, основана на модела на кръговата икономика и прехода към нови устойчиви парадигми за развитие, и като създаде следващото поколение търговски възможности, водени от търсенето на устойчиви решения.

1.4. ЕИСК приветства обявената промяна в годишната стратегия, с цел да се преодолее настоящият манталитет, при който акцентът е поставен върху планирането и целите в краткосрочен и средносрочен план, и най-сетне да се въведат стратегии, насочени към дългосрочния план, необходимостта за което беше породена от инвестициите, нужни за изпълнението на стратегията за устойчивост на околната среда чрез интегрирани комплексни планове в областта на енергетиката и климата, изготвени от държавите членки и одобрени от Комисията.

1.5. ЕИСК призовава Комисията да включи в тази стратегическа визия изискването за бързо разработване на оперативно съвместими материални и нематериални интелигентни инфраструктурни мрежи, които са от съществено значение за изграждането и устойчивото развитие на единен континентален пазар с висока степен на сближаване, за да се гарантира хармонично, справедливо и приобщаващо развитие.

1.6. ЕИСК подкрепя съдържащите се в годишната стратегия насоки по отношение на инвестициите в нематериалните сектори на образованието, обучението и повишаването на уменията и е на мнение, че тези насоки са неотменими и от решаващо значение. Те представляват дългосрочни инвестиции за подобряване на обществото, неговата култура и международна конкурентоспособност.

1.7. ЕИСК одобрява и подкрепя развитието на научните изследвания и иновациите и увеличаването на предназначените за тях финансови средства, които представляват дългосрочни инвестиции, стратегически за конкурентоспособността на целия ЕС на международно равнище. По-специално в секторите на модернизацията и замяната с чисти технологии в сферата на енергетиката, транспорта и отоплението и охлаждането на сградите, както и във всеки промишлен сектор, но също така и в областта на селското стопанство и услугите, чрез все по-нарастващото използване на иновативните технологии, по-специално цифровите технологии, изкуствения интелект и технологията 5G.

1.8. ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Комисията е отделено ограничено пространство на Годишния обзор на растежа в Съюза, сведено до това, да се заяви, че „икономическите перспективи в краткосрочен план са засенчени от една много по-малко благоприятна икономическа и геополитическа среда и голяма несигурност“ и че „инвестициите и потенциалният растеж обаче все още са под равнищата отпреди кризата“. Нехармоничен процес на Брексит също може да се отрази на тази ситуация. Според ЕИСК главният приоритет е даването на нов тласък на устойчивия растеж, особено в по-слабите държави и региони, и постигането на силен растеж на БВП на Европа, за да се генерират просперитет и богатство, които са изключително необходими за подкрепата на стратегията.

1.9. При всички случаи ЕИСК подкрепя всяка от определените стратегически насоки за растеж, които характеризират европейския семестър за 2020 г. Той също така одобрява изтъкнатите проблеми за постигането на всяка от целите, по-специално на целта, свързана с инвестициите, необходими за изпълнението на програмите в областта на околната среда, които, в условията на настоящия Пакт за стабилност и на строгите правила, могат да затруднят гарантирането на еднаквото прилагане на плановете в областта на енергетиката и климата в държавите членки. Лесно може да се случи така, че целите за възстановяване на околната среда да бъдат постигнати само от държавите от ЕС, които отговарят на изискванията на Пакта за стабилност или дори ги надхвърлят, като по този начин се осуетява общата цел, която ЕС трябва да постигне, въпреки че се постига частичен резултат за цялата Земя, и се получава отдалечаване от амбицията ЕС като цяло да бъде пример за останалата част от света.

1.10. Ето защо ЕИСК призовава да се обмислят и приемат мерки за регулиране на инвестициите, които с отчитане на ограниченията на Пакта за стабилност или като изключение от тези правила и правилата относно държавната помощ, да позволяват на всички държави да инвестират необходимото за постигане на собствените си цели, определени в одобрените от Комисията интегрирани планове в областта на енергетиката и климата.

1.11. ЕИСК приветства предложението в стратегията за растеж от 2020 г. да се използват всички налични средства и финансови лостове, които вече са на разположение чрез съществуващите инструменти, предвидени в многогодишния финансов план за периода 2021—2027 г., който е оповестен публично чрез представянето пред Европейския парламент на 15 януари 2020 г., но също така призовава за увеличаване на финансовите средства, където това е необходимо за постигане на целите.

1.12. ЕИСК призовава за ефективен и проактивен мониторинг от страна на Комисията на резултатите, които трябва да бъдат постигнати от различните държави членки въз основа на договорените планове в областта на енергетиката и климата, не чрез цензура, а чрез насърчаване на дейности, спомагащи за решаване на проблемите, не само от методологичен, но и от финансов характер.

1.13. ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от укрепване на стабилността и устойчивостта на финансовата система и затягане на правилата за управление на финансови пазари, за да се засили международната роля на европейската валута и да се вземат предпазни мерки срещу бъдещи кризи, които могат да възникнат другаде по света и да се отразят на Европа в резултат на глобализацията. Това може да се постигне чрез подобряване на макропруденциалните правила и други мерки, насочени към запазване на финансовата стабилност на държавите членки. В допълнение към текущия процес на доизграждане на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари, предстоящият стратегически преглед на паричната политика на ЕЦБ ( 1 ) би трябвало да се съсредоточи по-специално върху насърчаването на икономическия растеж в еврозоната и засилването на международната роля на еврото.

1.14. ЕИСК подчертава, че е важно като централен елемент на стратегията за растеж от 2020 г. да се разглежда запазването на благосъстоянието на хората чрез запазване и засилване на социалните постижения, които превръщат ЕС в най-важен еталон в световен мащаб.

1.15. По отношение на основния стълб на социалните права, ЕИСК приветства факта, че те са потвърдени и в Стратегията за устойчив растеж за 2020 г. ЕИСК се надява в целите на европейския семестър да бъде отделено специално внимание на въпроса за равенството между половете, като се наблегне особено на правата на жените на работното място, на постигането на изравняване на заплатите, на защитата на работното място за жените с деца, за да се противодейства на демографския спад. Необходимо е да се обърне внимание и на извършването на съществени подобрения в законодателството за защита на семейството, включително подобрения на родителския отпуск на бащите, осигуряване на благоприятна работна среда за предотвратяване на всички форми на физическо и психологическо насилие срещу жените. По отношение на равенството между половете е необходимо последователно и еднакво да се прилага законодателството относно развода, за да се гарантира, че правата на двамата съпрузи по отношение на непълнолетните деца винаги остават равни.

1.16. ЕИСК счита, че ЕС трябва да укрепи позицията си на международната сцена, за да запази просперитета, сигурността и ценностите, на които се основава, като поеме водеща роля на световно равнище, благодарение на убедително и съгласувано цялостно изпълнение на целите на ООН за устойчиво развитие и на многостранен световен ред, основан на правила, със самата ООН в центъра, като същевременно решително защити принципите на демокрацията и опазване на планетата, на правовата държава и на основните права.

1.17. ЕИСК е убеден, че доизграждането на добре оборудван и съгласуван единен пазар, в който акцентът е поставен върху нуждите на гражданите и предприятията, може да допринесе съществено за растежа, ако е насочен към гражданите и предприятията и че той трябва да стои в центъра на хармонично, приобщаващо, обновено и адекватно европейско интегриране на новите технологии и инфраструктури на напълно оперативно съвместим цифров единен пазар. В прехода, свързан с европейския зелен пакт, специален акцент би трябвало да бъде поставен върху ролята на модела предприятия, при които вниманието е съсредоточено върху хората, като например предприятията на социалната икономика.

1.18. ЕИСК счита, че, заедно със задълбочено административно опростяване и широк процес на цифровизация и интензивно изграждане на капацитет на всички заинтересовани страни, е необходимо да се изгради укрепена инфраструктура за управление на единния пазар на равнището на ЕС и на национално равнище.

1.19. ЕИСК счита, че осъществяването на предложената стратегическа визия може да бъде изправено пред рискове и съпротива, ако липсват нови механизми за управление, в състояние да включват гражданите и предприятията като проактивни участници, както и публичните и частните участници на местно и регионално равнище, чрез процес „отдолу нагоре“, чрез който да бъдат изразени конкретните нужди и проблеми по места.

1.20. Ето защо ЕИСК препоръчва да се създадат нови структури на управление на различните равнища, в състояние да гарантират участието на местните действащи субекти и гражданското общество в разработването и прилагането на справедливи мерки, адекватни на действителните условия, в които работят.

2. Годишна стратегия за устойчив растеж за 2020 г., предложена от Комисията

2.1. Изглежда, че вече всички са съгласни с необходимостта от нова дългосрочна глобална стратегия за устойчив и приобщаващ растеж за бъдещето на Европа — придружена от цялостен план за изпълнение — за постигане на целите за устойчиво развитие (ЦУР) до 2030 г. — която да обхваща всички аспекти, отразяващи се на европейското общество и гражданите, на предприятията и средата, в която те работят, на промишлеността и нейната конкурентоспособност — от инвестициите и обществените поръчки до търговията, уменията, иновациите и подкрепата за малките и средните предприятия (МСП).

2.2. При разработването на националните политики и стратегии, които ще бъдат включени в техните програми за стабилност или конвергенция и в националните програми за реформи, държавите членки би трябвало да вземат предвид приоритетите, които Комисията е определила в годишния обзор на растежа в ЕС.

2.3. Съобщението относно анализа на годишната стратегия за устойчив растеж на Европейския съюз за 2020 г. ( 2 ) има за цел да представи гледната точка на Комисията относно политическите приоритети, които държавите членки трябва да вземат предвид при разработването на своите икономически политики за 2020 г., и се основава на интегрирането на ЦУР на ООН за 2030 г. в европейските политики и по-специално: — устойчивост на околната среда, ръст на производителността, справедливост и макроикономическа стабилност като стълбове на нова парадигма на икономическата политика на ЕС през идните години; — необходимостта от развиване на тази нова парадигма за растеж, така че да се постигне ефективно справяне с дългосрочните проблеми, които са призвани да преобразят европейското общество; — създаване на европейско политическо и икономическо лидерство на световно равнище въз основа на новата парадигма като стимул за потенциален растеж; — балансиране в краткосрочен и дългосрочен план на разходите и ползите от тези политики и структурните реформи: разпределение на ползите и ограничаване на разходите за най-уязвимите слоеве на населението; — значителни публични и частни инвестиции за постигане на максимално полезно взаимодействие между различните набелязани цели на политиката, включително за „инвестиране на рекордни суми в авангардни научни изследвания и иновации“ и в обучението, по-специално за „постигането на съществуващите цели в областта на климата и енергетиката за 2030 г.“; — оптимизиране на ключовия фактор на бюджета на ЕС за периода 2021—2027 г., за да се реализират тези политически амбиции: „Като се основава на съществуващите и на нови механизми, Планът за инвестиции за устойчива Европа ще осигури необходимите инвестиции за постигане на целите на Европейския зелен пакт.“ и „Механизмът за справедлив преход ще се занимава с най-засегнатите региони и ще гарантира, че никой няма да бъде забравен“; — укрепване на икономическото управление и демократичната отчетност, които трябва да вървят ръка за ръка с: по-голяма демократична отчетност в контекста на европейския семестър и в по-общ план намерение на Комисията да продължи диалога с държавите членки и да ги прикани да привлекат за участие националните парламенти, социалните партньори и всички съответни заинтересовани страни.

2.4. Сега ЕС и държавите членки би трябвало да ги превърнат в стратегия и набор от осъществими действия. За да бъде устойчивостта крайъгълен камък на политиката и действията, европейските институции, държавите членки и регионите би трябвало да обединят множество инструменти, за да се даде възможност за участие на всички граждани, като в същото време се подобри качеството на живот и конкурентоспособността на икономиката на ЕС.

2.5. В своята резолюция от 30 октомври 2019 г. ЕИСК подчерта необходимостта „да действаме едновременно на всички равнища и да създадем динамика от действия, за да се справим с неотложните икономически, социални и екологични предизвикателства ( 3 ) “, като призовава за всеобхватна стратегия на ЕС за устойчивост до 2050 г. с цел изпълнение на Програмата на ООН до 2030 г. ( 4 )

2.6. В тази резолюция ЕИСК също така подчерта, че „Тази промяна на парадигмата изисква: — промени в управлението, т.е. необходими са специални механизми за управление за по-бързо преодоляване на неотложните проблеми и справяне със сложните въпроси. Ролята на тези механизми ще бъде да свържат равнището на ЕС с това на държавите членки, а не да заместват действията на което и да е от тях; — интегрирането на ЦУР в процесите на ЕС за икономически и социален мониторинг и в процеса на бюджетиране“; — възможността в европейския семестър да се предвидят „нови, подобрени, измерими и допълнителни социални, икономически и екологични показатели за наблюдение и проследяване на всички аспекти на Европейския стълб на социалните права и неговите принципи, както и на 17-те ЦУР“.

2.7. Устойчивостта е жизненоважен компонент на всяка успешна стратегия за конкурентоспособност и Европа би трябвало да подобри нейните икономически движещи сили, като укрепи позицията си на световен новатор, основана на модела на кръговата икономика, и като създаде следващото поколение търговски възможности, водени от търсенето на устойчиви решения. Стабилен растеж на търсенето на пазара за устойчиви решения изисква съгласуваност на целите на политиките, насочени към устойчивостта.

2.8. В своето допълнение към становище относно „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“ ( 5 ) ЕИСК подчертава: — необходимостта от увеличаване на публичните и частните инвестиции, особено за социалната и образователната инфраструктура; — привеждането в съответствие с целите на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. и с Плана за преход в областта на енергетиката и климата; — засилването на структурните реформи, особено по отношение на структурните дисбаланси и текущите излишъци; — използването на средствата за материални, цифрови и екологични инвестиции и за развитие на уменията и квалификациите; — основната роля на защитата на социалните права, която да бъде включена в европейския семестър на същото равнище като макроикономическите и бюджетните цели; — данъчното облагане на производствените инвестиции и разходите в реалната икономика; — консултациите със социалните партньори на различните етапи от изпълнението на европейския семестър; — изключването от приватизацията на стоки от стратегическо значение.

2.9. На макроикономическо равнище: „Налице е очевидна необходимост от нова европейска икономическа стратегия: положителен дискурс за бъдещото развитие на икономиката на ЕС в по-широкия свят, който да спомогне за укрепването на издръжливостта на ЕС на икономически сътресения и на устойчивостта на неговия икономически модел в икономически, социален и екологичен план, възстановявайки доверието, стабилността и споделения просперитет за всички европейски граждани“ ( 6 )

2.10. Необходимо е да се гарантира „устойчив и приобщаващ растеж, намаляване на неравенствата, сближаване във възходяща посока, гарантиране на растеж на производителността и конкурентоспособността в съответствие с целите на стратегията „Европа 2020“, добри условия за бизнес и инвестиции, качествени работни места и добро заплащане, борба с бедността и социалното изключване, стабилни и устойчиви публични финанси, стабилен финансов сектор и изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР) за 2030 г. и целите на Парижкото споразумение“ ( 7 )

2.11. Като счита, че реалистично бъдеще за ЕС може да се основава единствено на симбиоза от стабилна икономическа основа и силно социално измерение ( 8 ) , ЕИСК „винаги се е застъпвал за по-силна и по-ефективна социална политика както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки“ ( 9 ) , с изготвянето на „ясна и координирана пътна карта, в която се определят приоритетите за прилагането на стълба и прилагането на съществуващите социални права.“„Постигането на социални цели в рамките на наблюдението на социалните дисбаланси следва да бъде част от един нов процес на европейския семестър. Би трябвало да се въведат и нови, измерими показатели, заедно с целеви специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера“ ( 10 )

2.12. В рамките на действията за укрепване на единния пазар е необходимо „създаването на подходящи условия за развитието на различни форми на предприятия, готови да се справят с предизвикателствата, пред които е изправено обществото“. „Необходимо е да се съвместяват и интегрират различните форми на предприятия, но всяка от тези сфери заслужава специално внимание по отношение на законодателните мерки и публичните инвестиции“, като се отхвърли универсалният подход ( 11 )

2.13. ЕИСК подчертава, че „промените, които новите технологии, изкуственият интелект и големите информационни масиви предизвикват в производствените процеси и икономиката като цяло, ще променят коренно и пазара на труда“ и че е важно „тези процеси на промяна да се извършват в рамките на успешен социален диалог, при зачитане на правата и качеството на живота на работниците“ ( 12 )

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК счита, че абсолютен приоритет е да се препоръча укрепването на устойчивия, създаващ нови устойчиви работни места икономически растеж, който води до необходимия за подкрепата на инвестициите просперитет, с цел да се увеличи растежът на общата производителност на факторите в кръгова икономика, да се засилят структурните реформи за по-добро управление и по-голяма отговорност, особено в областта на цифровите технологии и околната среда, както и за развитието на уменията и квалификациите и защитата на социалните права, необходими за новия европейски зелен пакт.

3.2. Преходът към нов модел на развитие трябва да се основава на устойчива конкурентоспособност като основен стълб на успешна европейска социална пазарна икономика и в бъдеще същата би трябвало да остане ръководен принцип, с цел да спестява на населението и регионите разходите за промените, които неизбежно могат да възникнат, посредством инвестиции в ефективни и интегрирани системи за социална закрила.

3.3. Финансовата криза подчерта значението на стабилността и интеграцията на капиталовите и финансовите пазари, където разпокъсаността продължава да бъде пречка пред растежа на предприятията и инвестициите: би било необходимо да се предприемат допълнителни мерки, по-специално във финансовия сектор, за да се възстанови доверието на пазара и във всички държави членки.

3.4. ЕС се нуждае от нова икономическа стратегия, която да насърчава непрекъснато, приобщаващо и устойчиво икономическо развитие и да предлага пълна и продуктивна заетост и достойни условия на труд за всички. ЕИСК е убеден, че доизграждането на добре оборудван и съгласуван единен пазар, в който акцентът е поставен върху нуждите на гражданите и предприятията трябва да стои в центъра на европейско интегриране, което е хармонично, приобщаващо, обновено и адекватно на новите технологии и инфраструктури за напълно оперативно съвместим цифров единен пазар. В прехода, свързан с европейския зелен пакт, специален акцент би трябвало да бъде поставен върху ролята на модела предприятия, при които вниманието е съсредоточено върху хората, като например предприятията на социалната икономика.

3.5. ЕИСК счита, че е необходимо — наред със задълбочено административно опростяване, широк процес на цифровизация и интензивно изграждане на капацитет на всички заинтересовани страни — да се развие укрепена на равнището на ЕС и на национално равнище инфраструктура за управление на единния пазар, както и проактивно включване на гражданите, потребителите и предприятията, с цел да се повиши въздействието на опростени и лесни за ползване концепции и на навременно, прозрачно и ефикасно приложение на правилата на единния пазар като основа за успешен преход към ефективен, съгласуван, балансиран и устойчив в цифрово, икономическо, екологично и социално отношение ЕС.

3.6. ЕИСК отново подчертава „колко е важно да се преодолее възможно най-бързо инфраструктурното, културно и териториално цифрово разделение, което понастоящем представлява спирачка за икономическото и социалното развитие на ЕС, както и източник на неравенство по отношение на условията на живот и възможностите за гражданите и предприятията“ ( 13 )

3.7. ЕИСК счита, че при липсата на нови механизми за управление, в състояние да привлекат за проактивно участие граждани и предприятия, както и местни и регионални публични и частни субекти в процес „отдолу нагоре“, който да може да изрази и да повлияе на нуждите и конкретните проблеми по места, осъществяването на предложената стратегическа визия може да се изправи пред рисковете и да срещне съпротива, което да забави процеса на нейното изпълнение, и препоръчва на европейските и националните институции да създадат нови структури на управление, в състояние да гарантират участието на гражданското общество по места в разработването и прилагането на справедливи и подходящи мерки в съответствие с реалните условия, в която работят.

Брюксел, 19 февруари 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Встъпително изявление на Christine Lagarde, председател на ЕЦБ, на пресконференция, 12 декември 2019 г..

(2) Годишна стратегия за устойчив растеж за 2020 г. (COM (2019) 650 final).

(3) Резолюция относно „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2020 г. и след това“ (ОВ C 47, 11.2.2020 г.).

(4) Да преобразим света: програма на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие (Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development)

(5) ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24

(6) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“ (ОВ C 353,18.10.2019 г., стр. 23).

(7) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Нова визия за завършване на изграждането на Икономическия и паричен съюз“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 32).

(8) Становище на ЕИСК от 19 октомври.2017 г. относно „Въздействие на социалното измерение и ЕССП върху бъдещето на ЕС“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145), параграфи 1.2 и 2.2

(9) Напр. в следните становища: „Принципи на ефективните и надеждни системи за социално подпомагане“ (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 40) „Въздействие на социалното измерение и ЕССП върху бъдещето на ЕС“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145) и „Предложение за препоръка на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 135).

(10) Становище на ЕИСК от 25 септември 2019 г. относно „Европейски стълб на социалните права — оценка на първоначалното изпълнение и препоръки за бъдещето“ (ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 1).

(11) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Насърчаване на единeн пазар, благоприятстващ предприемачеството и иновациите“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 6), параграфи 1.3 и 1.5

(12) Становище на ЕИСК от 17 юли 2019 г. относно „Насърчаване на единeн пазар, благоприятстващ предприемачеството и иновациите“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 6), параграфи 1.3 и 1.5.

(13) Становище на ЕИСК от 18 октомври 2017 г. относно „Цифров единен пазар/Междинен преглед“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 102), параграф 1.8.