Становище на Европейския икономически и социален комитет относно ролята на ядрената енергия за стабилността на цените на енергията в ЕС

(проучвателно становище по искане на чешкото председателство на Съвета на ЕС)

(2022/C 486/15)

Докладчик: Alena MASTANTUONO

Искане за консултация Чешкото председателство на Съвета на ЕС, писмо от 26.1.2022 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Проучвателно становище Решение на Пленарната асамблея 21.9.2022 г. Компетентна секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ Приемане от секцията 7.9.2022 г. Приемане на пленарна сесия 21.9.2022 г. Пленарна сесия № 572 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 143/73/42 (поименно гласуване — вж. приложение II)

1. Заключения и препоръки

1.1. Стабилността и достъпността на цените на енергията са от съществено значение за запазване както на покупателната способност на домакинствата, така и на конкурентоспособността и издръжливостта на европейската промишленост. След десетилетие на относителна стабилност на вносните цени на енергията и сравнително слабото годишно увеличение на цените на производителите на енергия на вътрешния пазар от 0,9 % между 2010 г. и 2019 г., от втората половина на 2021 г. в Европа се наблюдава рязко покачване на цените на енергията. Тяхната нестабилност и несигурността на енергийните доставки ескалираха с войната в Украйна.

1.2. Днес Европа е изправена пред двойно предизвикателство — необходимостта от борба с изменението на климата и от осигуряване на стабилни енергийни доставки на достъпна цена. Както се посочва в плана REPowerEU на Комисията, предизвикателството се изразява в това бързо да намалим зависимостта си от руските изкопаеми горива, като ускорим прехода към чиста енергия и обединим силите си, за да постигнем по-издръжлива енергийна система и истински енергиен съюз. Решението има три времеви измерения. В краткосрочен план най-важно е преди всичко да се намери решение на въпроса с доставките на енергия, тъй като евентуален недостиг може да изостри увеличението на цените. Влияние върху актуалното състояние на пазара оказват настоящите и очакваните фактори, свързани с предлагането. Ето защо е необходимо да се използват всички налични в ЕС енергийни източници, както е посочено в плана REPowerEU. Това е кризисен сценарий, чиято главна цел е сигурността на енергийните доставки. В средносрочен план има възможност за повече съобразяване с устойчивостта и баланса на енергийните източници, а в дългосрочен план, при условие че се намалят рисковете за геополитическата сигурност, перспективата ще включва съсредоточаване върху екологичните цели.

1.3. Съществува опасност допълнителните разходи за безопасност и сигурност, произтекли от войната, да допринесат значително за покачването на цените на енергията. В краткосрочен план съществуващите ядрени електроцентрали в държавите — членки на ЕС, които са избрали да включат ядрената енергия в своя енергиен микс, ще допринесат за стабилността на енергийните доставки, в случай че това е технически осъществимо, което до голяма степен ще окаже влияние върху ценовата стабилност. Без съществуващите ядрени мощности сътресението за енергийната система, предизвикано от руското нашествие в Украйна, несъмнено щеше да бъде още по-силно.

1.4. Като източник на електроенергия с ниски емисии, ядрената енергия може да се предоставя при поискване като допълнение към възобновяемите енергийни източници като вятъра и слънчевата енергия, които играят водеща роля в прехода към електроенергийни системи с нулеви нетни емисии. ЕИСК отбелязва, че понастоящем ядрената енергия като стабилен базов източник на енергия може да допринесе за стабилност на доставките. Пределните разходи за ядрената енергия са стабилни и много по-ниски от тези на газовите и въглищните електроцентрали. При експлоатация ядрените електроцентрали не отделят значително количество CO 2 и поради тази причина, подобно на възобновяемите енергийни източници, техните пределни разходи не включват разходи за CO 2 и не се влияят от променливите цени на въглеродните емисии, както констатирахме през 2021 г., когато цената на въглеродните емисии се повиши с повече от 200 %. Нестабилността на СТЕ на ЕС влияе значително върху цената на природния газ и въглищата на пазара на Съюза.

1.5. От регулаторна гледна точка цените на електроенергията на пазара на едро в ЕС се определят от подреждането на електроцентралите въз основа на равнището на техните пределни разходи, при което последната електроцентрала определя цената. В повечето случаи на стандартно пазарно поведение цената на спот пазарa се определя от газа или въглищата. Това означава, че ядрената енергия не влияе върху цените на енергията на спот пазарa, освен когато енергийният микс включва голям дял енергийни източници с ниски емисии. На спот пазарa обаче се извършват само част от продажбите на пазара. Енергийните дружества често продават физически доставки на електроенергия въз основа на двустранни договори. В този случай различните модели на финансиране и двустранните договори, използвани в държавите — членки на ЕС, които са включили ядрена енергия в своя енергиен микс, помагат за стабилизирането на цената на енергията за потребителите.

1.6. Настоящата енергийна криза засегна функционирането на пазара на електроенергия в ЕС, като неговите основни правила бяха нарушени посредством множеството интервенции за смекчаване на високите цени на енергията или за значително намаляване на търсенето. Тази ситуация показва важната взаимовръзка между намаленото предлагане и увеличеното търсене, което води до повишаване на цените на енергията. При по-надеждни доставки от стабилни енергийни източници с ниски въглеродни емисии в цените на енергията ще има по-малко колебания, а благодарение на взаимовръзката между националните енергийни пазари ползата може да бъде споделена в целия ЕС.

1.7. ЕИСК счита, че удължаването на експлоатационния срок на съществуващия парк от ядрени електроцентрали в тази конкретна ситуация е целесъобразно и същевременно ще допринесе за прехода към неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика. Така може да се отговори на настоящите очаквания по отношение на енергийните доставки и да се намали потреблението на газ в електроенергийния сектор, като по този начин се намали рискът от недостиг на газ. Това може да помогне и за намаляване на безпрецедентната нестабилност на цените, предизвикана от неикономически фактори, и да отговори на настоящите очаквания по отношение на енергийните доставки. ЕИСК препоръчва на държавите членки да работят за намиране на решения относно капацитета за съхранение и да укрепят преносните връзки, за да могат да реагират ефективно на прекъсвания в снабдяването с електроенергия от възобновяеми източници в по-дългосрочен план, както и с газ в краткосрочен план.

1.8. ЕИСК предлага чешкото председателство да обсъди в рамките на Европейския форум за ядрена енергия (ENEF) ценовата стабилност в ядрения сектор и ролята на ядрената енергия за стабилизиране на доставките с оглед на целта за намаляване на зависимостта на ЕС от руския газ. ЕИСК желае да вземе активно участие в тези обсъждания.

1.9. ЕИСК предлага да се засили двустранното сътрудничество с международни партньори в ядрения сектор, за да се споделят констатации в областта на иновациите и напредъка в новите технологии. ЕИСК препоръчва на чешкото председателство на Съвета на ЕС да организира конференция за малките модулни реактори, която би могла да се проведе под формата на форум на високо равнище между ЕС и САЩ, посветен на малките модулни реактори, и да задълбочи обещаващите научни изследвания в тази област.

2. Контекст и обяснителни бележки

2.1. Член 194 от Договора за функционирането на Европейския съюз определя правното основание за енергийната политика в ЕС. Конкретни разпоредби са изложени в други членове, като член 122 от ДФЕС (сигурност на доставките), членове 170—172 от ДФЕС (енергийни мрежи), член 114 от ДФЕС (вътрешен енергиен пазар) и членове 216—218 от ДФЕС (външна енергийна политика). Договорът за създаване на Европейската общност за атомна енергия (Договор за ЕОАЕ) служи като правно основание за повечето действия на ЕС в областта на ядрената енергетика.

2.2. Договорът за функционирането на Европейския съюз също така гарантира на държавите членки правото да определят условията за използване на собствените си енергийни ресурси, да избират между различни енергийни източници и да определят общата структура на енергийното си снабдяване ( 1 )

2.3. Планът на ЕС да се превърне в първия неутрален по отношение на климата континент до 2050 г. изисква енергиен преход към източници на енергия с нулеви и ниски емисии. Увеличаването на дела на енергията от възобновяеми източници в енергийния микс не може да се осъществи, без да разполагаме с резерв от понастоящем стабилни енергийни източници като изкопаемите горива и ядрената енергия; освен това трябва да инвестираме в електроцентрали, захранвани с газ от неизкопаеми източници, за да се справим с непостоянния характер на енергията от възобновяеми източници. Съществува и голяма необходимост от капацитет за съхранение, за да се избегнат прекъсвания на електроснабдяването и да се задоволи нарастващото енергопотребление, обусловено от електрификацията. Измежду настоящите стабилни енергийни източници ядрената енергия е единственият източник с ниски емисии, който би могъл да намали зависимостта от руския газ.

2.4. Ядрената енергия с мощности в размер на 413 гигавата (GW), опериращи в 32 държави, допринася за декарбонизацията и намалява зависимостта от вносни изкопаеми горива, позволявайки да се избегнат генерирането на емисии в размер на 1,5 гигатона и търсенето на газ в размер на 180 млрд. кубични метра в световен мащаб годишно ( 2 ) . Като източник на електроенергия с ниски емисии, ядрената енергия може да се предоставя при поискване като допълнение към нестабилните възобновяеми енергийни източници като вятъра и слънчевата енергия, които играят водеща роля в прехода към електроенергийни системи с нулеви нетни емисии. Според Международната агенция по енергетика намаляването на производството на ядрена енергия би направило постигането на амбициите за нулеви емисии по-трудно и по-скъпо, а световните ядрени енергийни мощности се очаква да се удвоят до 2050 г.

2.5. В Делегиран регламент (ЕС) 2022/1214 на Комисията ( 3 ) се признава, че ядрената енергия разполага с потенциал да допринесе за декарбонизацията на икономиката на Съюза, а производството на ядрената енергия се разглежда като нисковъглеродна дейност. В окончателния доклад на техническата експертна група по въпросите на устойчивото финансиране от март 2020 г. ( 4 ) се посочва, че „производството на ядрена енергия има почти нулеви емисии на парникови газове във фазата на производство на енергия“ и „доказателствата за потенциалния съществен принос на ядрената енергия към целите за смекчаване на изменението на климата са обширни и ясни“. Таксономията предвижда допълнителни по-строги изисквания относно обезвреждането на отпадъци, финансирането и планирането на извеждането от експлоатация.

2.6. Стабилността и достъпността на цените на енергията са от съществено значение за запазване както на покупателната способност на домакинствата, така и на конкурентоспособността и издръжливостта на европейската промишленост. След относителната стабилност на вносните цени на енергията през последното десетилетие (с изключение на спада с 31 % през 2020 г.) и сравнително ниското годишно увеличение на цените на производителите на енергия на вътрешния пазар от 0,9 % между 2010 г. и 2019 г. (през 2020 г. цените на производителите на енергия спаднаха с почти 10 %), от есента на 2021 г. в Европа се наблюдава рязко покачване на цените на енергията ( 5 )

2.7. За първи път в своята история Европейският съюз е изправен пред няколко сериозни риска, свързани с енергийните доставки, енергийната сигурност и рязкото повишаване на цените на енергията. Една от причините за това е, че някои държави членки не проявиха предпазливост или се поддадоха на външен натиск, и твърде бързо намалиха всички резервни ресурси, като външната намеса със сигурност изигра роля в това отношение.

2.8. От есента на 2021 г., още преди войната, се наблюдаваше трескаво и променливо развитие на цените на енергията, причинено от няколко прекъсвания в доставките, както и от повишаването на търсенето на газ в световен план. Причината за необичайно високите цени на енергията от миналата есен насам е рязкото нарастване на търсенето на газ в световен мащаб, дължащо се на редица ключови фактори: икономическото възстановяване във възходяща посока, затягането на доставките за ЕС, липсата на инвестиции, както и лошите метеорологични условия, които доведоха до намаляване на производството на енергия от възобновяеми източници. В някои случаи спекулации доведоха до изпразване на газохранилищата ( 6 ) . Настоящата нестабилност на цените на енергията се определя главно от последиците от руската агресия срещу Украйна, несигурността относно евентуална ескалация в други държави и усилията за възможно най-бързо намаляване на енергийната зависимост на ЕС от Русия.

2.9. Налице е опасност допълнителните разходи за безопасност и сигурност, причинени от войната, да допринесат значително за покачването на цените на енергията. Следващият период на диверсификация на енергийните източници на ЕС, свързан с мащабни инвестиции в нова инфраструктура (напр. терминали за втечнен природен газ, тръбопроводи за водород) и реорганизация на съществуващата мрежа за доставки на енергия, може да бъде съпроводен с допълнителен скок на цените. Положението се влошава и от значителния спад в производството на ядрена енергия, което през 2022 г. се очаква да намалее с 12 % (над 100 TWh). Според доклада на Международната агенция по енергетика за пазара на електроенергия от юли 2022 г. този спад се дължи на временно намалената наличност на централите във Франция, извеждането от експлоатация на мощности за производство на ядрена енергия в размер на 4 GW в Германия и въздействието на руското нашествие върху ядрените електроцентрали в Украйна.

2.10. При настоящите обстоятелства, поне докато основният енергиен преход в ЕС не отбележи напредък, най-висок приоритет e използването на вече съществуващите енергийни източници, които са на разположение на цялата територия на Съюза и могат да се използват незабавно, без пречки и в рамките на вече изградената инфраструктура. Същевременно доставките на енергийни суровини от Русия вече намаляват, което включва риск от ограничаване на доставките на горивни пръти за ядрените електроцентрали, а гарантирането на стабилни енергийни доставки за всички европейци се явява предизвикателство по отношение на спазването на целите в областта на климата.

2.11. В известна степен ядрената енергия дава възможност за адаптиране на производството на електроенергия в зависимост от количеството енергия, произвеждано от възобновяеми източници. Ядрените електроцентрали не са толкова гъвкави, колкото газовите електроцентрали, но внасят в системата елемент на стабилност, тъй като допринасят значително за базовия енергиен товар, и настоящата правна уредба в някои държави — членки на ЕС, позволява гъвкави режими за тяхната експлоатация.

2.12. Вече съществуващите ядрени централи са в състояние незабавно да задоволят повишеното търсене на електроенергия и се характеризират с ниски експлоатационни разходи. Вярно е, че общите усреднени разходи за производство на ядрена енергия са доста високи, особено поради огромните инвестиционни разходи, произтичащи от високите мерки за сигурност; при газа обаче общите средни разходи за производство на енергия са още по-високи ( 7 ) . Същевременно, предвид войната в Украйна, не е сигурно, че ще продължим да получаваме доставки на руски газ или горивни пръти, докато бъдат намерени алтернативни доставки.

2.13. Ядрената енергия е диспечируемата технология с ниски нива на въглеродни емисии, за която се очакват най-ниски разходи за 2025 г. Само големите водни резервоари могат да осигурят подобен принос при сравними разходи, но те остават силно зависими от природните дадености на отделните държави. В сравнение с производството на енергия от изкопаеми горива се очаква ядрените електроцентрали да бъдат по-достъпни финансово от въглищните електроцентрали. Въпреки че газовите турбини с комбиниран цикъл са конкурентоспособни в някои региони, техните усреднени разходи за производство на енергия зависят в голяма степен от цените на природния газ и въглеродните емисии в отделните региони. Електроенергията, произведена чрез дългосрочна експлоатация на ядрените електроцентрали при удължаването на експлоатационния им живот, е високо конкурентна и остава не само най-евтиният вариант за производство на електроенергия с ниски въглеродни емисии — в сравнение с изграждането на нови електроцентрали — но и за производството на електроенергия като цяло ( 8 )

2.14. Както и при възобновяемите източници, оперативните разходи за производство на ядрена енергия са ниски. Променливите разходи са практически независими от световния пазар на енергийни суровини. Поради тази причина ядрените електроцентрали участват на пазара на електроенергия със стабилна цена. Като цяло цената на горивата и ценообразуването на въглеродните емисии оказват най-голямо въздействие върху разходите за производство на електроенергия. Тези променливи или пределни разходи варират значително при различните технологии. Пределните разходи на ядрените електроцентрали зависят от цената на ядреното гориво, която е много по-ниска от тази на природния газ или въглищата. Тъй като в ядрените електроцентрали се произвежда значително количество енергия, цената на горивото може да се разпредели върху голям производствен обем, т.е. голямо количество MWh. Тъй като ядрените електроцентрали не отделят CO 2 , техните пределни разходи не включват разходи, свързани с цените на квотите за емисии на CO 2 , подобно на възобновяемите енергийни източници.

2.15. От регулаторна гледна точка цените на електроенергията на пазара на едро в ЕС се определят от подреждането по краткосрочни пределни разходи на електроцентралите, при което последната електроцентрала определя цената. В повечето случаи при сценарий на стандартно пазарно поведение цената на спот пазара се определя от газа или въглищата. Това означава, че ядрената енергия не влияе върху цените на енергията на спот пазара, освен когато енергийният микс включва висок дял енергийни източници с ниски емисии, какъвто следва да бъде бъдещият европейски модел. Понастоящем стандартният пазарен модел е разрушен от сътресението в предлагането, особено що се отнася до природния газ, който трябва да бъде съчетан с други налични източници, за да допринесе за равновесието на пазара и ценовата стабилност, наред с регулаторни намеси като намаляване на търсенето в целия Съюз ( 9 )

2.16. На спот пазара се извършват само част от продажбите на пазара. Енергийните дружества често продават физически доставки на електроенергия въз основа на двустранни договори. В този случай различните модели на финансиране и двустранните договори, използвани в държавите — членки на ЕС, които са включили ядрена енергия в своя енергиен микс, спомагат за стабилизирането на цената на енергията за потребителите, но не непременно за нейното понижаване. Необходимо е също да се разграничават различните равнища на пазара на електроенергия (търговия на едро и търговия на дребно). Пазарите на дребно в ЕС зависят от много фактори, например равнището на конкуренция, но също и от фактори, които определят крайната цена. Цените на електроенергията за битовите потребители в ЕС включват данъци и налози. По данни на Евростат средният процент на налозите и данъците за битовите потребители на електроенергия в ЕС е 36 %.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК напълно съзнава и отчита сериозността на ситуацията. При настоящите обстоятелства, в рамките на управлението на кризи и извънредни ситуации, надеждните доставки на енергия на приемлива цена са необходимата стратегия за оцеляване. Поради тази причина всеки надежден източник, с който разполагаме, следва да се използва не само за задоволяване на търсенето, но и за да допринася за ценовата стабилност в този много несигурен период.

3.2. ЕИСК напълно подкрепя Европейския зелен пакт и преминаването на европейската икономика към неутралност по отношение на климата до 2050 г. Същевременно този преход трябва да върви ръка за ръка с петте стълба на енергийния съюз, по-специално със стълбовете „сигурност на доставките“ и „достъпност на цените на енергията“. Бъдещите политики следва да имат за цел да намалят високата зависимост от вноса, както ЕИСК подчерта в няколко свои становища.

3.3. В контекста на основните цели на съобщението на Европейската комисия относно плана REPowerEU усилията за постигане на стабилност на цените на енергията в ЕС се разделят на два етапа: първият ще продължи, докато се направят първи стъпки за намаляване на зависимостта на ЕС от Русия с видими резултати, а вторият — докато бъде постигната пълна енергийна независимост на ЕС от Русия. ЕИСК признава, че за първия етап, в който стабилността и безопасността ще играят основна роля, ядрената енергия от съществуващите централи в ЕС също е от значение — както се подчертава в плана REPowerEU ( 10 ) — като се има предвид, че подготовката на енергийната система на Съюза за следващата зима няма да бъде лесна (трябва да се създадат достатъчно запаси и резерви от газ, да се започне диверсификация на доставките, да се използват повече водород и метан, да се направят мащабни допълнителни инвестиции в проекти за възобновяеми енергийни източници и енергийна ефективност), както посочва Международната агенция по енергетика в препоръките си от март 2022 г. ( 11 ) Що се отнася до втория етап, връщането към основната цел на Европейския зелен пакт би било възможно, когато бъдат премахнати всички рискове, свързани със сигурността на доставките.

3.4. ЕИСК отбелязва, че доставките на горивни пръти за ядрените електроцентрали с реактори от типа ВВЕР, експлоатирани на територията на държави — членки на ЕС (България, Словакия, Унгария, Финландия и Чешката република), може да бъдат изложени на риск поради войната в Украйна. Същевременно Комитетът изразява задоволството си от факта, че са възможни алтернативни доставки ( 12 ) , и насърчава съответните държави членки да намерят алтернативни доставчици във възможно най-кратък срок. Ядрените електроцентрали не се нуждаят от голям капацитет за съхранение и могат лесно да складират гориво в продължение на три до пет години, така че е възможно да се премине към друг доставчик или да се купува гориво на благоприятна цена.

3.5. ЕИСК подчертава, че стабилността на енергийния пазар на ЕС понастоящем е абсолютен приоритет, тъй като тя може да сложи край на променливите цени на енергията. Ядрената енергия като много стабилен базов източник на енергия (резервен вариант с оглед на нестабилните възобновяеми енергийни източници) може значително да допринесе за стабилност на доставките в периоди на извънредни рискове.

3.6. ЕИСК изтъква, че ядрената енергия не е изложена на риска от нестабилност на цените по СТЕ на ЕС, които в началото на февруари 2022 г. достигнаха исторически максимум от 100 евро за тон CO 2 . Тъй като ядрените електроцентрали не отделят CO 2 , техните пределни разходи не включват разходи за CO 2 , подобно на възобновяемите енергийни източници. Нестабилността на СТЕ на ЕС влияе значително върху цената на газа на пазара на Съюза.

3.7. Като цяло ядрената енергия има високи инвестиционни разходи, но сравнително ниски оперативни разходи. Въпреки това не започваме от нулата и съществуващите (модернизирани) ядрени мощности могат да бъдат използвани за стабилизиране на пазара. Политиките следва да позволят на държавите членки да удължат експлоатацията на съществуващия парк от ядрени електроцентрали, тъй като дългосрочната им експлоатация е определено най-достъпното във финансов план решение до 2030 г. и след това, което ще позволи плавен преход към неутралност по отношение на климата. Необходимо е да се избягват всякакви мерки, които биха могли да имат отрицателни последици за съществуващите мощности за производство на енергия с ниски въглеродни емисии или които биха обезкуражили инвеститорите да инвестират в необходимите технологии.

3.8. ЕИСК предлага ролята на ядрената енергия да бъде отчетена при бъдещото разработване на правилата за пазара на електроенергия. Ядрените електроцентрали могат да предлагат електроенергия на крайните потребители на фиксирана цена, тъй като редица европейски държави използват различни договорни модели, които гарантират стабилност за потребителите. Фиксираната покупна цена осигурява възвръщаемост на инвестициите и по-ниски капиталови разходи и частично фиксира цената на електроенергията за крайните потребители.

3.9. През 2020 г. около 25 % от електроенергията, произведена в ЕС, е била произведена от ядрени мощности. По-голямата солидарност и по-добрите преносни междусистемни връзки на енергийния пазар ще спомогнат да се реагира ефективно при нестабилността в снабдяването с електроенергия от възобновяеми източници в по-дългосрочен план, както и при прекъсвания на снабдяването с газ в краткосрочен план. Освен това ЕИСК призовава държавите членки да работят по капацитета за съхранение и да заменят газовите електроцентрали с енергия от източници с ниски въглеродни емисии. Всички разпоредби при преразглеждането на структурата на пазара на електроенергия следва да стимулират инвестициите в нисковъглеродни технологии, необходими за декарбонизацията на енергийния сектор по безопасен и достъпен начин.

3.10. ЕИСК изтъква другия елемент на ценовата стабилност на ядрената енергия, който се осигурява от стабилността на доставките. В сравнение с природния газ, ядрените електроцентрали не се нуждаят от голям капацитет за съхранение и могат лесно да съхраняват гориво за 3 години ( 13 ) . Способността да функционират по-продължителни периоди между презарежданията и капацитетът за по-продължително съхраняване спомагат за закупуването на гориво при по-изгодни условия и за смяна на доставчика. Поради тази причина Комитетът насърчава петте държави членки с технологии от типа ВВЕР да търсят алтернативни доставчици.

3.11. Моментът, когато енергийната зависимост на ЕС от Русия намалее, ще бъде добра отправна точка не само за обмисляне, но и за прилагане и материализиране на потенциала за иновации по отношение на ядрената енергия, а именно използването на ядрените източници за производство на водород и рециклиране на отпадъци като част от веригата на кръговата икономика. Според Международната агенция по енергетика използването на електроенергия, произведена от ядрена енергия, за производство на водород и топлинна енергия създава нови възможности. Излишъкът от ядрена електроенергия би могъл да се използва за производството на приблизително 20 милиона тона водород през 2050 г., а топлинната енергия от комбинирано производство от ядрени електроцентрали би могла да замени централното отопление и други високотемпературни приложения ( 14 ) , въпреки че за да бъдат тези приложения конкурентоспособни, разходите за строителство ще трябва да намалеят.

3.12. ЕИСК предлага чешкото председателство да обсъди в рамките на Европейския форум за ядрена енергия (ENEF) ценовата стабилност в ядрения сектор, както и ролята на ядрената енергия за стабилността на доставките с оглед на целта за намаляването на зависимостта на ЕС от руския газ. ЕИСК желае да вземе активно участие в тези обсъждания.

3.13. ЕИСК предлага да се засили двустранното сътрудничество с международни партньори в ядрения сектор, най-вече със САЩ, за да се споделят резултатите от иновациите и напредъка в новите технологии. ЕИСК препоръчва на чешкото председателство на Съвета на ЕС да организира конференция, посветена на малките модулни реактори, която би могла да се проведе под формата на форум на високо равнище между ЕС и САЩ по въпросите на малките модулни реактори и да задълбочи обещаващите научни изследвания в тази област.

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК е добре запознат с някои рискове, свързани с използването на ядрена енергия, и подкрепя необходимостта от по-нататъшни научни изследвания, за да се направи тя още по-безопасна. Би било неразумно да се смята, че не съществуват рискове. Ядрената енергия се използва за енергопроизводство от 50-те години на миналия век, като оттогава нивото на сигурност и безопасност на ядрените централи се повиши, например издръжливостта на екстремни външни събития, както природни, така и причинени от човека, като например разбиване на въздухоплавателно средство или експлозии. ЕИСК приканва държавите членки да не спират научните изследвания и иновациите в тази област и да спазват строгите изисквания за безопасност и обезвреждане на отпадъците.

4.2. Настоящата ситуация на енергийния пазар се отразява и на цените на урана, които могат да бъдат стабилизирани чрез по-добро диверсифициране на доставчиците или — в по-дългосрочен план — чрез изграждане на електроцентрали, изискващи по-рядко презареждане с гориво. Електроцентралите, базирани на малки модулни реактори (ММР), могат да имат нужда от по-рядко презареждане с гориво — на всеки три до седем години в сравнение с една до две години при конвенционалните електроцентрали. Някои ММР са проектирани да работят до 30 години без презареждане. Освен това изграждането на електроцентрали от поколение III отговаря на нуждите на държави с големи енергийни потребности и развити мрежи (както показват програмите, които се изпълняват или са планирани в различни държави).

4.3. Проектите на малките модулни реактори обикновено са по-прости, а концепцията за тяхната безопасност често разчита повече на пасивни системи и на присъщите на реактора характеристики на безопасност като ниска мощност и работно налягане. Малките модулни реактори предлагат икономии на разходи и време за изграждане и могат да бъдат внедрявани постепенно, за да отговорят на нарастващото търсене на енергия.

4.4. Горивото, необходимо за ядрените централи, е по-скоро с малък обем в сравнение с нуждите на електроцентралите, използващи изкопаеми горива. Една малка гранула уранов диоксид с тегло пет грама произвежда същото количество енергия като един тон въглища или около 480 кубични метра природен газ. Ядрените електроцентрали не се нуждаят от голям капацитет за съхранение и могат лесно да съхраняват гориво в продължение на три до пет години. Капацитетът за съхранение може да се разглежда като елемент на стабилност за централата, тъй като намалява зависимостта от конкретен доставчик и дава възможност за закупуване на гориво на благоприятни цени.

4.5. Инвестициите, направени в този сектор, означават също, че всяка модернизация може да бъде използвана в полза на екологичния преход. Ядрените технологии и методи се използват, за да допринесат за прехода към енергийна система, основана във все по-голяма степен на водорода, в две основни области: (i) производство на водород от термична/химична дисоциация на вода с помощта на ядрени технологии и (ii) принос на ядрените методи и техники за подобряване на разбирането и последващо адаптиране на материалите, за да отговарят по-добре на изискванията за съхранение и преобразуване на водорода ( 15 )

Брюксел, 21 септември 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Член 194, параграф 2 от ДФЕС.

(2) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

(3) Делегиран регламент (ЕС) 2022/1214 на Комисията от 9 март 2022 г. за изменение на Делегиран регламент (ЕС) 2021/2139 по отношение на икономическите дейности в някои енергийни сектори и на Делегиран регламент (ЕС) 2021/2178 по отношение на конкретни публични оповестявания за тези икономически дейности (ОВ L 188, 15.7.2022 г., стр. 1)).

(4) Докладът на техническата експертна група е достъпен на адрес: TEG final report on the EU taxonomy („Окончателен доклад на техническата експертна група относно таксономията на ЕС“) | Европейска комисия (europa.eu).

(5) Данни на Евростат от февруари 2022 г.: https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

(6) За повече подробности вж. становище TEN/761 (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 80).

(7) Международна агенция по енергетика/Агенция за атомна енергия, 2020 г.

(8) https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf.

(9) Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 година относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).

(10) План REPowerEU COM(2022) 230 final.

(11) Международна агенция по енергетика, 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further (План от 10 точки за намаляване на зависимостта на Европейския съюз от руските доставки с над една трета, като същевременно се подкрепя Европейският зелен пакт, със спешни варианти за по-нататъшни действия), март 2022 г.

(12) Ядрената електроцентрала „Темелин“ в Чешката република е намерила алтернативни доставчици.

(13) Според годишния доклад на Агенцията за снабдяване към Евратом за 2020 г. запасите от уран могат да захранват ядрените реактори на доставчиците на комунални услуги в ЕС средно за 2,75 години.

(14) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

(15) IAEA-TECDOC-1676.