Обяснителен меморандум

КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

На 29 юни 2011 г. Комисията прие предложение за следващата многогодишна финансова рамка за периода 2014-2020 г. — бюджет за стратегията „Европа 2020“[1]. Сред главните отличителни характеристики на следващия набор от програми са опростяването на осъществяването на политиките, фокусирането върху резултатите и засиленото използване на условия.

Опростяването беше определено като ключова цел в Съобщението относно прегледа на бюджета на ЕС[2], програмата за действие за разумно регулиране[3] и в гореспоменатото съобщение относно следващата многогодишна финансова рамка. Опитът сочи, че през сегашния програмен период поради своето изобилие и разпокъсаност правилата, уреждащи предоставящите средства програми, често се възприемат като ненужно усложнени и трудни за изпълнение и контролиране. Оттук произтича и голяма административна тежест за бенефициерите и за Комисията и държавите-членки, нежелано следствие от която може да бъде отблъскването на участниците, по-високият процент на грешките и забавянията в изпълнението. Това означава, че потенциалните ползи от програмите на ЕС не се постигат в пълна степен.

Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейският социален фонд (ЕСФ), Кохезионният фонд (КФ), Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейският фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) (наричани по-долу „фондовете по ОСР“) преследват допълващи се цели, а управлението им е споделено между държавите-членки и Комисията. Поради това е важно да бъде увеличена до максимум ефективността на всички структурни инструменти по отношение на постигането на целите, определени в програмите, и да бъде оптимизирана синергията между различните инструменти и тяхната ефективност. Това ще се постигне чрез надеждни условия на рамката на политиките, на регулаторната и институционалната рамка за фондовете, по-висока степен на фокусиране върху резултатите и проследяване на напредъка в постигането на договорените в програмите цели, както и чрез хармонизацията, доколкото е възможно, на правилата за прилагане и на изискванията за контрол.

При така изложения контекст настоящият регламент дава общоприложим набор от основни правила. Регламентът е разделен на две части.

В първата част са изложени редица общоприложими разпоредби, уреждащи всички структурни инструменти, обхванати от общата стратегическа рамка. Тези разпоредби се отнасят до общите принципи на подкрепата, като партньорство, многосекторно управление, равенство между мъжете и жените, устойчивост и съответствие с приложимото право на ЕС и приложимото национално право. В предложението се съдържат и общоприложимите елементи на стратегическото планиране и програмиране, включително списък на общите тематични цели, извлечени от стратегията „Европа 2020“, разпоредби относно общата стратегическа рамка на равнището на Съюза и относно договорите за партньорство, които ще се сключват с всяка държава-членка. Определен е общ подход за укрепване на ориентацията на политиката на сближаване, политиката за развитие на селските райони и на морската политика и политиката за рибарството към постигнатите резултати и поради това са включени разпоредби относно условията и прегледа на изпълнението, но също така уредба за мониторинга, докладването и оценяването. Определени са и общоприложими разпоредби относно изпълнението на фондовете по ОСР по отношение на правилата за допустимост, като е предвидена специална уредба за финансовите инструменти и воденото от общностите местно развитие. Част от уредбата относно управлението и контрола също е общоприложима за всички фондове по ОСР.

Във втората част са включени специални разпоредби за ЕФРР, ЕСФ и КФ. Тук се включват разпоредби във връзка с мисията и целите на политиката на сближаване, финансовата рамка, специалната уредба на мониторинга и докладването, големите проекти и съвместните планове за действие. Във втората част са определени изискванията относно системите за контрол и управление в сферата на политиката на сближаване и е разработена специалната уредба за контрол и финансово управление.

Същевременно Комисията ще гарантира, че синергията, която опростяването и хармонизацията на първия (ЕФГЗ — Европейски фонд за гарантиране на земеделието) и на втория (ЕЗФРСР) стълб на общата селскостопанска политика вече създадоха, ще бъде съхранена. Поради това здравата връзка между ЕФГЗ и ЕЗФРСР ще бъде запазена, както и структурите, които вече съществуват в държавите-членки.

РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

Консултации и експертни становища

Регламентът се опира на проведени на широка основа консултации със заинтересованите страни, в т.ч. с държавите-членки, регионите, социалните и икономическите партньори, експерти от академичните среди и международните институции в контекста на подготовката на предложенията за отделните структурни фондове за финансовата рамка 2014—2020 г. При подготовката на регламента са използвани резултатите от последващите оценки на програмите за 2000—2006 г., както и много проучвания и експертни становища.

За следващата рамка на политиката на сближаване експертни становища бяха осигурени от Групата на високо равнище за обсъждане бъдещето на политиката на сближаване, която проведе 10 срещи в периода от 2009 до 2011 г. като неформална платформа, създадена с цел да подпомага работата на Комисията по разработването на бъдещите ориентири на политиката на сближаване, както и чрез Работната група по условията, която проведе 3 заседания в началото на 2011 г. От 12 ноември 2010 г. до 31 януари 2011 г. беше проведена публична консултация по заключенията от Петия доклад за икономическото и социално сближаване. Бяха получени общо 444 реакции. Обобщение на резултатите беше публикувано на 13 май 2011 г.[4]

Публична консултация за бъдещето на развитието на селските райони беше проведена от 23 ноември 2010 г. до 25 януари 2011 г., а на 12 януари 2011 г. беше организиран консултативен комитет със заинтересованите страни[5]. Комисията получи общо 517 реакции. Сред реакциите, получени от организации, 44 % бяха от сектора на земеделието и преработвателната промишленост и 40 % от национални, регионални и местни органи, екологични организации, мисловни тръстове и изследователски институти, както и организации за развитие, търговския сектор и организации на потребителите. Сред другите организации (12 %), участвали в консултацията, бяха организации за защита на здравето, структури за управление на водите и представителства на гражданското общество.

Що се отнася до реформите в общата политика за рибарството, през април 2009 г. беше приета зелена книга[6], последвана от публична консултация. В допълнение към публичната консултация бяха проведени близо 200 срещи с държавите-членки, Консултативния комитет по рибарство и аквакултури (ККРА) и регионалните консултативни съвети (РКС), риболовния сектор, преработвателния и маркетинговия сектор, профсъюзите, НПО и научноизследователската общност. Организирани бяха, по-конкретно: i) две срещи с държавите-членки, по време на които беше обсъждано бъдещото финансиране и които се състояха в Гент (12-14 септември 2010 г.) и Нордвийк (9-11 март 2011 г.); ii) на 13 април 2010 г. в Брюксел беше организиран специален семинар за бъдещия европейски фонд за рибарството с участието на заинтересовани страни от сектора, профсъюзите и държавите-членки; iii) конференция за бъдещето на местното развитие в рибарството се състоя в Брюксел (12-13 април 2011 г.).

Въз основа на резултатите от различните публични консултации могат да бъдат направени няколко общи извода, които потвърждават следното:

- Повечето заинтересовани страни призовават за продължаване на финансовата подкрепа за тези политики;

- Подкрепата от ЕС следва да се съсредоточи върху няколко приоритета, а различните политики да бъдат хармонизирани със стратегията „Европа 2020“;

- По-специално по отношение на политиката на сближаване заинтересованите страни призовават за подход, ориентиран в по-голяма степен към резултатите, като силно се подкрепя по-прозрачният и опростен набор от процедури за финансово управление;

Повечето заинтересовани страни призовават за по-интегриран подход или обединени стратегии с други политики и финансови инструменти на ЕС.

Оценка на въздействието

Настоящото предложение стъпва върху три оценки на въздействието: една, проведена за ЕФРР, КФ и ЕСФ, взети заедно, и по една за ЕЗФРСР и ЕФМДР. В оценките на въздействието са анализирани теми като добавена стойност на ЕС, ефект и изпълнение на политиките, както и опростяване и хармонизиране на правилата. Вариантите, оценени в оценките на въздействието, се отнасят до: i) подобряване на способността на политиките да постигат европейска добавена стойност, ii) подобряване на изпълнението на политиката и iii) опростяване — намаляване на административните разходи и минимизиране на риска от грешки.

Постигане на европейска добавена стойност

За да могат да постигат по-голяма европейска добавена стойност, структурните програми трябва едновременно да съчетават: а) концентриране на тяхната подкрепа върху приоритетите на ЕС и б) координация с други политики и финансови инструменти на ЕС. Стратегията „Европа 2020“ дава добре структуриран набор от общи цели, включително водещи цели и инициативи като ясна рамка за определяне на приоритетите на финансирането. Сред заинтересованите страни е налице консенсус на широка основа относно ролята на различните политики (сближаване, развитие на селските райони и морско дело и рибарство) за изпълнението на стратегията „Европа 2020“[7].

По отношение на концентрацията по приоритети на ЕС като варианти са оценени гъвкавият подход към концентрацията чрез разпоредби за целево разпределяне на средствата; по-видимата и комплексна връзка с водещите цели на „Европа 2020“ и Интегрираните насоки, която да осигури критична маса за ЕСФ и, на трето място, концентриране върху приоритетите на ЕС само в по-слабо развитите държави-членки. Предпочетеният вариант е да се изгради по-здрава връзка с целите на „Европа 2020“, които ще дадат най-голям принос за постигане на водещите цели.

По отношение на координацията с другите политики и финансови инструменти на ЕС бяха разгледани следните варианти: частична синхронизация въз основа на необвързващи стратегически насоки на Общността, по-комплексна синхронизация с целите на „Европа 2020“ чрез общата стратегическа рамка и договора за партньорство и отсъствие на синхронизация с другите политики и финансови инструменти на ЕС извън формалното съответствие. Уредбата на стратегическото планиране, част от която са общата стратегическа рамка на равнището на Съюза и договорите за партньорство на национално ниво, се счита за гаранция за ефективна координация между приоритетите и инструментите на Съюза.

Подобряване на изпълнението на политиката

Ефективността на различните структурни инструменти зависи от наличието на добра рамка на политиките и добра регулаторна и институционална рамка. В много сектори е необходимо съчетаване на стратегически и регулаторни условия и публични инвестиции, за да се отстранят ефективно пречките пред растежа. Разгледаните в този контекст варианти се отнасят до: а) запазване на статуквото (макрофискални условия по Кохезионния фонд, процедурно съответствие и съответствие със секторното законодателство на ЕС и стратегическите рамки — въпреки че то не се прилага системно, липса на разпоредби във връзка с изпълнението); б) предварителни условия, които да бъдат изпълнени до приемането на програмите; в) последващи условия, включително рамка на изпълнението и резерв за изпълнение; г) засилени макрофискални условия и д) комбиниран вариант. Предпочетеният вариант е комбинираният, тъй като той би позволил да се предприемат действия по предпоставките, необходими за ефективното използване на фондовете по ОСР, и би осигурил стимули за постигане на предварително определените цели и хармонизиране на изпълнението на програмите с икономическото управление на Съюза.

Опростяване — намаляване на административните разходи и минимизиране на риска от грешки

Доброто, ефективно и ефикасно управление на структурните инструменти изисква подходящи, работещи и прозрачни системи, в които да участват различните имащи отношение администрации. Тези системи трябва да осигурят избора на висококачествени операции и тяхното ефективно изпълнение за постигането на целите на политиката. Системите за контрол и управление също трябва да осигурят превенцията и откриването на нередности, в т.ч. измами, и така да дадат в разумна степен гаранции за редовността на разходите. Същевременно системата за изпълнение следва да бъде възможно най-опростена и рационализирана, за да се осигури ефективно изпълнение и намаляване на административната тежест за бенефициерите.

Сред разгледаните варианти за политиката на сближаване бяха различни възможности за възстановяване на средствата (въз основа на реалните разходи и вариант с опростени разходи), електронно управление и гаранции. Основните разлики между отделните варианти са по отношение на степента на участие на Комисията в оценяването на системите за управление и контрол, наличието на възможности за възстановяване на средствата, които са обвързани с постигнатите резултати, механизмите за насърчаване на електронното управление при оперативното управление на фондовете на ЕС. Предпочетеният вариант е пропорционален подход, който включва уредба за контрол въз основа на риска, наличие на широка гама от възможности за възстановяване на разходите и електронно управление от високо ниво на равнището на държавите-членки и регионите, тъй като оттук би се постигнало значително потенциално намаление в себестойността на проверките и спад в работното натоварване, както и по-добро спазване на принципа на субсидиарност.

ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Действията на равнище ЕС са оправдани както на основание целите, посочени в член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), така и с оглед на принципа на субсидиарност. Правото на действие е залегнало в член 175 от ДФЕС, който изрично призовава Съюза да изпълни тази политика чрез структурните фондове, във връзка с член 177, в който се определя ролята на КФ. Целите на ЕСФ, ЕФРР и КФ са определени съответно в членове 162, 176 и 177 от ДФЕС. Действията, отнасящи се до селското стопанство и рибарството, са мотивирани от членове 38 и 39 от ДФЕС.

В член 174 е посочено, че специално внимание се обръща на селските райони, на районите, засегнати от индустриалния преход, както и на регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, като най-северните региони с много ниска гъстота на населението и островните, трансграничните и планинските региони.

В член 349 на ДФЕС е посочено, че се приемат специфични мерки, които да отчетат структурното икономическо и социално състояние на най-отдалечените региони, което е утежнено от някои специфични особености, които се отразяват тежко на тяхното развитие.

ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

Предложението на Комисията за многогодишна финансова рамка предвижда сума в размер на 376 млрд. EUR за икономическо, социално и териториално сближаване за периода 2014-2020 г.

Предложен бюджет за 2014-2020 г. | млрд. EUR |

По-слабо развити региони Региони в преход По-силно развити региони Териториално сътрудничество Кохезионен фонд Допълнителни средства за най-отдалечените и слабо населените региони | 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 |

Механизъм за свързване на Европа за транспорта, енергетиката и ИКТ | 40 млрд. EUR (и допълнителни 10 млрд. EUR, заделени в рамките на Кохезионния фонд) |

*Всички цифри са по постоянни цени от 2011 г.

С цел по-добър принос на фондовете по ОСР в постигането на водещите цели на стратегията „Европа 2020“ в предложението на Комисията са определени и минимални проценти за ЕСФ за всяка категория региони. Прилагането на тези проценти води до минимален общ дял за ЕСФ в размер на 25 % от бюджета, отпуснат за политиката на сближаване, т.е. 84 млрд. EUR. Важно е обаче да се отбележи, че в посочените минимални средства, отпуснати от ЕСФ, се включва бюджетът за предстоящото предложение на Комисията относно хранителните помощи за хората в най-неравностойно положение.

Предложението на Комисията за финансирането на ЕЗФРСР и ЕФМДР ще бъде включено в регламентите за отделните фондове.

ОБОБЩЕНИЕ НА СЪДЪРЖАНИЕТО НА РЕГЛАМЕНТА

Общоприложими разпоредби, уреждащи всички фондове по ОСР

Общи принципи

Общите принципи, на които се подчинява подкрепата от всички фондове по ОСР, включват партньорство и многостепенно управление, съответствие с приложимото право на ЕС и приложимото национално право, насърчаване на равенството между мъжете и жените и устойчиво развитие.

В този контекст по отношение на ЕСФ Комисията ще продължи да се подпомага от комитета, предвиден в член 163 от Договора и съставен за всяка държава-членка от един представител на правителството, един представител на работническите организации и един представител на организациите на работодателите.

Стратегически подход

С цел да се увеличи максимално ефектът от политиката в осъществяването на европейските приоритети Комисията предлага да бъде подсилен процесът на стратегическо програмиране. Това предполага определяне в регламента на списък от тематични цели, отговарящи на стратегията „Европа 2020“:

(1) засилване на научноизследователската дейност, технологичното развитие и иновациите;

(2) подобряване на достъпа до информационни и комуникационни технологии и на тяхното използване и качество;

(3) повишаване на конкурентоспособността на малките и средните предприятия и на селскостопанския сектор (за ЕЗФРСР), и на сектора на рибарството и аквакултурите (за ЕФМДР);

(4) подкрепа за преминаването към нисковъглеродна икономика във всички сектори;

(5) насърчаване на адаптацията към изменението на климата и превенцията и управлението на риска;

(6) опазване на околната среда и насърчаване на ресурсната ефективност;

(7) насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури.

(8) насърчаване на заетостта и подкрепа за мобилността на работната сила;

(9) насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността;

(10) инвестиции в образованието, уменията и ученето през целия живот;

(11) повишаване на институционалния капацитет и ефективна публична администрация.

Целите на приоритетите на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж ще бъдат превърнати в ключови действия на ЕФРР, КФ, ЕСФ, ЕЗФРСР и ЕФМДР, които ще осигурят интегрирано използване на фондовете по ОСР за постигането на общи цели.

В договорите за партньорство между Комисията и държавите-членки ще бъдат посочени ангажиментите на партньорите на национално и регионално равнище и на Комисията. Те ще бъдат свързани с целите на стратегията ,,Европа 2020“ и с националните програми за реформи. Чрез тях ще се създаде интегрирана стратегия за териториално развитие, подкрепяна от всички фондове по ОСР, и ще се включат цели, основани на договорени показатели, стратегически инвестиции и някои условия. Те ще съдържат ангажименти за годишно отчитане на напредъка в годишните доклади относно политиката за сближаване и политиката за развитие на селските райони и в други публични доклади.

Условия и изпълнение

С цел да бъде подсилено изпълнението ще бъдат въведени нови разпоредби относно условията, с които да се гарантира, че финансирането от ЕС създава за държавите-членки силен стимул за постигане на целите на „Европа 2020“. Условията ще бъдат както „предварителни“, т.е. трябва да бъдат изпълнени преди отпускането на средствата, така и „последващи“, при които отпускането на допълнителни средства ще зависи от изпълнението.

Замисълът при засилването на предварителните условия за тези фондове е да се гарантира, че са налице условията, необходими за тяхната ефективна подкрепа. Натрупаният опит показва, че ефективността на инвестициите, финансирани от фондовете, в някои случаи се препятства от проблеми на рамката на политиката и на регулаторната и институционалната рамка. Използването на условия не е новост за рамката на политиката на сближаване. В хода на няколко последователни периода на програмиране бяха въведени няколко механизма, които да увеличат ефективността на интервенциите. Някои от тях са във връзка с управлението и контрола, докато други се отнасят до стратегическата и регулаторната рамка и до административния капацитет. В различните програми обаче имаше различен опит с прилагането на условията. Затова е оправдано и едно по-прозрачно и системно прилагане.

Последващите условия ще засилят концентрацията върху изпълнението и постигането на целите на „Европа 2020“. То ще се основава на постигането на етапни цели, определени във връзка с целеви нива на крайните продукти и резултатите по целите на „Европа 2020“, определени за различните програми в договора за партньорство. От бюджета на съответните фондове ще бъдат заделени 5 %, които по време на преглед на изпълнението в средата на периода ще бъдат предоставени на държавите-членки, чиито програми са постигнали изцяло своите етапни цели. Освен резерва за изпълнение неизпълнението на етапните цели може да доведе до временното спиране на средствата, а сериозното изоставане в постигането на целите по дадена програма може да стане причина за отмяна на средствата.

За да се гарантира, че ефективността на фондовете не се компрометира от лоши макрофискални политики, Комисията предлага да се подсилят правилата на фондовете относно макрофискалните условия и да се хармонизират с новите мерки за прилагането на Пакта за стабилност и растеж, които ще бъдат приети като част от Шестия пакет за икономическото управление.

Същевременно, когато държава-членка получава финансова помощ в съответствие с член 136 и член 143 от ДФЕС, може да се прилага по-висока (с 10 процентни пункта) ставка на съфинансиране, което ще намали натоварването за националните бюджети в момент на фискална консолидация и същевременно ще запази общото ниво на финансиране от ЕС.

Общоприложима уредба за управлението

В предложението е предвидена система за управление и контрол, която е сходна за всички инструменти със споделено управление и се основава на едни и същи принципи. Въвежда се нова система за национална акредитация, която да акцентира върху ангажираността на държавите-членки с доброто финансово управление. Уредбата, на която почиват даваните на Комисията гаранции за редовността на разходите, е хармонизирана, като с цел укрепване на гаранциите са добавени нови общоприложими елементи, като декларацията за управлението, предоставяща гаранции, и годишното уравняване на сметките.

Водено от общностите местно развити

Държавите-членки ще имат възможността да използват общи процедури за подготовка, водене на преговори, управление и осъществяване и ще бъдат насърчавани да я използват, особено в случаите, в които е най-голяма необходимостта от подобряване на координацията на човешкия капитал и инвестициите в инфраструктурата.

Фондовете по ОСР трябва да отговорят на множество нужди на развитието на подрегионално и местно ниво. С цел улесняване на изпълнението на многомерните и многосекторни интервенции Комисията предлага да се укрепят водените от общността инициативи, да се улесни изпълнението на интегрирани стратегии за местно развитие и сформирането на местни групи за действие въз основа на опита от подхода LEADER.

Финансови инструменти

Освен финансирането чрез безвъзмездни средства се предлага подкрепата за предприятия и проекти, за които се очаква да генерират значителна финансова възвращаемост, да се извърши основно чрез иновативни финансови инструменти.

Въпреки че финансовите инструменти ще продължат да бъдат подобни на използваните в периода 2007—2013 г., следва да се наблегне на няколко момента на опростяване в тях. На първо място, Комисията ще предлага готови решения чрез достъп до финансови инструменти, действащи на равнище ЕС, и модели за национални и регионални фондове, използващи стандартни условия, определени от Комисията. На второ място, предложението дава ясна рамка за прилагането на тези инструменти и разрешава неяснотите, които възникнаха в контекста на законодателната рамка от 2007—2013 г., като дава повече правна сигурност на всички страни. На трето място, в бъдеще финансовите инструменти могат да бъдат използвани за всички видове инвестиции и бенефициери, което значително разширява възможностите за използване на тези иновативни инструменти.

Мониторинг и оценка

Общоприложимите разпоредби за всички фондове по ОСР в областта на мониторинга и оценката включват ролята и състава на мониторинговия комитет, годишните доклади за изпълнението, годишните срещи за преглед, докладите за напредъка в изпълнението на договора за партньорство, предварителните и последващите оценки.

Опростени и рационализирани правила за допустимост

През сегашния период много бенефициери, които използват финансиране от различни финансиращи инструменти на Съюза, се сблъскват с различни правила за допустимост, което увеличава сложността на управлението, а оттам и риска от грешки. Поради това беше акцентирано върху мерките, чрез които се гарантира пропорционалността на административните разходи и намаляването на административната тежест, произлизаща от управляването от бенефициерите на фондовете на ЕС. Целта е да се хармонизират — доколкото е възможно — основните правила за инструментите, прилагани при споделено управление, с цел да се редуцират правилата, прилагани по места. Опростените възможности по отношение на разходите, като единните ставки и еднократните суми, дават възможност държавите-членки да въвеждат ориентирано към изпълнението управление на нивото на отделните операции.

Общоприложимите разпоредби относно изпълнението включват общоприложими правила относно допустимите разходи, различните форми на финансова подкрепа, опростените разходи и дълготрайността на операциите. В предложението са предвидени и общоприложими принципи за системите за управление и контрол.

Сега действащите правила относно административните разходи и системите за контрол ще бъдат запазени в контекста на ОСП.

Общи разпоредби, приложими към ЕФРР, ЕСФ и КФ

В трета част на регламента са определени мисията и целите на политиката на сближаване, географският обхват на подкрепата, финансовите ресурси и принципи на подпомагане, програмирането, големите проекти, съвместните планове за действие, териториалното развитие, мониторингът и оценката, информацията и комуникацията, допустимостта на разходите и системите за управление и контрол.

Географски обхват на подкрепата

Прави се разграничение между по-слабо развити региони, региони в преход и по-силно развити региони.

По-слабо развити региони : В съответствие с ДФЕС подкрепата за по-слабо развитите региони ще продължи да бъде важен приоритет за политиката на сближаване. Догонването от страна на регионите, които изостават в икономическо и социално отношение, ще изисква дългосрочни и трайни усилия в условията на все по-голяма несигурност. Тази категория се отнася до онези региони, чийто БВП на глава от населението е под 75 % от средния за ЕС—27.

Региони в преход : Ще бъде въведена нова категория региони — „региони в преход“, която ще замени действащата система на постепенно премахване и въвеждане на финансирането (phasing-out, phasing-in). Тази категория ще включва всички региони с БВП на глава от населението между 75 % и 90 % от средния за ЕС—27.

По-силно развити региони : Въпреки че интервенциите в по-слабо развитите региони ще продължат да бъдат приоритетни за политиката на сближаване, някои големи предизвикателства засягат всички държави-членки, например глобалната конкуренция в икономиката на знанието, преминаването към нисковъглеродна икономика, социалната поляризация, която сегашният икономически климат обостри. Тази категория се отнася до онези региони, чийто БВП на глава от населението е над 90 % от средния за ЕС—27.

Всички региони, чийто БВП на глава от населението за периода 2007—2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС—25 за референтния период, но чийто БВП на глава от населението е нараснал до над 75 % от средния за ЕС—27, ще получават две трети от заделените за тях средства през 2007—13 г.

За всяка категория региони ще бъдат определени минимални проценти за ЕСФ (25 % за регионите по цел „Сближаване“, 40 % за регионите в преход и 52 % за регионите по цел „Конкурентоспособност“).

КФ ще подпомага държавите-членки, чийто БВП на глава от населението е под 90 % от средния за ЕС—27, да инвестират в транспортните мрежи TEN-T и в околната среда. Част от средствата по Кохезионния фонд (10 млрд. EUR) ще бъдат заделени за финансирането на основни транспортни мрежи в рамките на Механизма за свързване на Европа.

Опитът от работата със сегашната финансова рамка показва, че за много държави-членки е трудно за кратък период от време да усвояват големи обеми средства на ЕС. Освен това фискалната ситуация в някои държави-членки затруднява заделянето на средства за осигуряване на национално съфинансиране. За разрешаването на проблема с усвояването на средства Комисията предлага следните няколко стъпки:

- таванът за средствата за сближаване да бъде определен на 2,5 % от БВП;

- залагане на горната граница за ставките на съфинансиране на нивото на всяка приоритетна ос в оперативните програми на 85 % в по-слабо развитите региони (или в някои случаи 80 % и 75 %) и най-отдалечените региони; 60 % в регионите в преход и 50 % в по-силно развитите региони.

- включване в договорите за партньорство на определени условия относно подобряването на административния капацитет.

Подсилено стратегическо програмиране, ориентирано към резултатите

Комисията предлага процес на програмиране, който е по-силно ориентиран към резултатите, с цел да се гарантира, че програмите на политиката на сближаване имат ясна логика на интервенция, ориентирани са към резултатите и включват подходящи разпоредби за интегриран подход към развитието и ефективното прилагане на фондовете. Комисията предлага по-специално да бъдат въведени съвместни планове за действие, които представляват операции, обхващащи група проекти като част от една оперативна програма и които имат специфични цели, показатели за резултатите и крайните продукти, договорени между държавата-членка и Комисията. Те предлагат опростена система за управление и контрол, ориентирана към изпълнението.

Рационализиране на финансовото управление и контрол

При системите за управление и контрол трябва да се постигне баланс между разходите за управление и контрол и съществуващите рискове.

Ролята на Комисията в предварителния преглед на националните системи за управление и контрол ще бъде съразмерна, като задължителният преглед от страна на Комисията ще бъде заменен с подход въз основа на риска. Малките програми ще бъдат освободени от прегледа на Комисията. Подходът на основата на риска намалява административните разходи при малки програми и солидни администрации. Той подсилва и даваните гаранции, тъй като ресурсите на Комисията могат да се използват по-ефективно и да се насочват към области с по-висок риск.

Електронното управление на данни може да бъде крупна възможност за намаляване на административната тежест и същевременно да повиши контролируемостта на проектите и разходите. Поради това се предлага от всички държави-членки да се изиска до края на 2014 г. да въведат системи, позволяващи на бенефициерите да подават цялата информация чрез електронен обмен на данни.

Един от сложните моменти от системата за финансово управление в периода на програмиране 2007—2013 г. е общото правило всички разходооправдаващи документи за отделните операции да бъдат пазени три години след затварянето на програмата. Поради това в предложението е предвидено задължително годишно затваряне на приключените операции или разходи в рамките на годишното уравняване на сметките. Целта е намаляване на тежестта, идваща от дългия период на съхранение на документи за отделните бенефициери, и на риска от загуба на одитната следа.

2011/0276 (COD)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство, обхванати от общата стратегическа рамка, и за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 177 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[8],

като взеха предвид становището на Комитета на регионите[9],

като взеха предвид становището на Сметната палата[10],

в съответствие с обикновената законодателна процедура,

като имат предвид, че:

1. Член 174 от Договора предвижда, че за да засили своето икономическо, социално и териториално сближаване, Съюзът си поставя за цел да намали разликата между нивата на развитие на различните региони и изоставането на най-малко облагодетелстваните региони или острови, определени селски райони, районите, засегнати от индустриалния преход, и региони, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия. Член 175 от Договора изисква Съюзът да подкрепя осъществяването на тези цели чрез действията, които предприема посредством Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство — секция „Ориентиране“, Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие, Европейската инвестиционна банка и други инструменти.

2. В съответствие със заключенията на Европейския съвет от 17 юни 2010 г., с които беше приета стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, Съюзът и държавите-членки следва да осъществят постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като същевременно насърчават хармоничното развитие на Съюза и намаляват регионалните различия.

3. С цел подобряване на координацията и хармонизиране на прилагането на фондовете, които оказват подкрепа в рамките на политиката на сближаване, а именно Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ) и Кохезионния фонд (КФ), с фондовете за развитието на селските райони, а именно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), и за морския сектор и сектора на рибарството, а именно Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), следва да бъдат определени общоприложими разпоредби за всички тези фондове („фондовете по ОСР“). Освен това настоящият регламент съдържа разпоредби, които са общоприложими за ЕФРР, ЕСФ и КФ, но не се прилагат за ЕЗФРСР и ЕФМДР. Поради спецификата, която е налице при всеки от фондовете по ОСР, в отделни регламенти следва да бъдат конкретизирани специални правила, приложими към всеки един от фондовете по ОСР и към целта „Европейско териториално сътрудничество“ по ЕФРР.

4. Що се отнася до общата селскостопанска политика (ОСП), чрез хармонизирането и съгласуването на правилата за управление и контрол за първия (ЕФГЗ — Европейски фонд за гарантиране на земеделието) и втория (ЕЗФРСР) стълб на ОСП вече е постигната значителна синергия. Поради това здравата връзка между ЕФГЗ и ЕЗФРСР следва да бъде запазена, както и структурите, които вече съществуват в държавите-членки.

5. Най-отдалечените региони следва да се ползват от специални мерки и допълнително финансиране, което да компенсира неблагоприятните условия, причинени от факторите, посочени в член 349 от Договора.

6. С цел да се гарантира правилното и последователно тълкуване на разпоредбите и с цел даване на принос към правната сигурност на държавите-членки и бенефициерите е необходимо да се дадат определения на някои понятия, използвани в регламента.

7. Посочено е, че настоящият регламент се състои от три части, първата от които съдържа съображенията и определенията, втората — правилата, приложими за всички фондове по ОСР, и третата — разпоредбите, приложими единствено за ЕФРР, ЕСФ и КФ („фондовете“).

8. Съгласно член 317 от Договора и в контекста на споделеното управление следва да бъдат уточнени условията, които позволяват на Комисията да упражнява отговорностите си за изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз, както и да бъдат изяснени отговорностите за сътрудничество с държавите-членки. Тези условия следва да позволят на Комисията да получи гаранции, че държавите-членки използват фондовете по ОСР законосъобразно и без нередности и в съответствие с принципа на доброто финансово управление по смисъла на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (наричан по-долу „Финансовият регламент“)[11]. Държавите-членки и определените от тях за целта структури следва да отговарят за изпълнението на програмите на съответното териториално ниво в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на държавата-членка. Тези разпоредби гарантират също така, че се обръща внимание на необходимостта да се гарантира комплементарността и съгласуваността на интервенциите на Съюза, пропорционалността на административната уредба и намаляването на административната тежест на бенефициерите на фондовете по ОСР.

9. За договора за партньорство и съответно за всяка отделна програма държавата-членка следва да организира партньорство с представители на компетентните регионални, местни, градски и други публични органи, икономическите и социалните партньори и структурите, представляващи гражданското общество, включително партньорите от областта на околната среда, неправителствените организации и организациите, отговарящи за утвърждаване на равенството и недискриминацията. Целта на това партньорство е да се спази принципът на многостепенното управление, да се гарантира ангажираност на заинтересованите страни с планираните интервенции и да се използват опитът и специфичното ноу-хау, което притежават съответните действащи лица. Комисията следва да бъде оправомощена да приема делегирани актове, с които да уреди кодекс на поведение с цел да гарантира последователното привличане на партньорите в подготовката, изпълнението, мониторинга и оценката на договорите за партньорство и програмите.

10. Дейностите на фондовете по ОСР и операциите, които те подкрепят, следва да съответстват на приложимото законодателство на Съюза и на националните закони, пряко или косвено свързани с изпълнението на операцията.

11. В контекста на своите усилия да увеличи икономическото, социалното и териториалното сближаване Съюзът следва на всички етапи от прилагането на фондовете по ОСР да се стреми да премахва неравнопоставеността между мъжете и жените и да насърчава равенството между тях, както и да се противопоставя на дискриминацията по пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация.

12. Целите на фондовете по ОСР следва да се осъществяват в рамките на устойчивото развитие и действията на Съюза за утвърждаване на целта за опазване и подобряване на околната среда, както е предвидено в членове 11 и 19 от Договора. В съответствие с амбицията поне 20 % от бюджета на Съюза да бъдат предоставяни за цели във връзка с изменението на климата държавите-членки следва да предоставят информация относно подкрепата за такива цели, като използват методология, приетата от Комисията чрез акт за изпълнение.

13. За да бъдат постигнати целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, фондовете по ОСР следва да съсредоточат подкрепата си върху ограничен брой общоприложими тематични цели. Точният обхват на всеки от фондовете по ОСР следва да бъде определен в правилата за отделните фондове и може да бъде ограничен само до някои от тематичните цели, определени в настоящия регламент.

14. Комисията следва да приеме с делегиран акт обща стратегическа рамка, която изразява целите на Съюза като ключови действия за фондовете по ОСР, с цел да осигури по-ясна стратегическа посока на процеса на програмиране на нивото на държавите-членки и регионите. Общата стратегическа рамка следва да улесни секторната и териториалната координация на интервенциите на Съюза, осъществявани в рамките на фондовете по ОСР, с други имащи отношение политики и инструменти на Съюза.

15. Поради това общата стратегическа рамка следва да определи ключовите области на подкрепа, териториалните предизвикателства, по които ще се работи, целите на политиката, приоритетите на дейностите за сътрудничество, механизмите за координация и механизмите за осигуряване на последователност и съгласуваност с икономическите политики на държавите-членки и на Съюза.

16. Въз основа на общата стратегическа рамка, приета от Комисията, всяка държава-членка следва да подготви — в сътрудничество със своите партньори и в диалог с Комисията — договор за партньорство. Договорът за партньорство следва да свежда елементите, определени в общата стратегическа рамка, към националния контекст и да определя твърди ангажименти за постигането на целите на Съюза чрез програмирането на фондовете по ОСР.

17. Държавите-членки следва да концентрират подкрепата с цел да гарантират значителен принос за постигането на целите на Съюза в съответствие с техните специфични потребности на националното и регионалното развитие. Следва да бъдат определени предварителни условия с цел да се гарантира, че са налице рамковите условия, необходими за ефективно използване на подкрепата на Съюза. Изпълнението на тези предварителни условия следва да се оцени от Комисията в рамките на нейната оценка на договора за партньорство и програмите. В случаите, в които не е изпълнено дадено предварително условие, Комисията следва да има правомощието да спре плащанията към програмата.

18. За всяка програма следва да бъде определена рамка на изпълнението с оглед проследяване на напредъка към определените за всяка програма цели в течение на периода на програмиране. Комисията следва в сътрудничество с държавите-членки да предприеме преглед на изпълнението през 2017 и 2019 г. Следва да бъде предвиден резерв за изпълнение, който да бъде разпределен през 2019 г. там, където са постигнати етапните цели, определени в рамката на изпълнението. Поради разнообразието на програмите по „Европейско териториално сътрудничество“ и принципното участие на множество държави в тях за тези програми следва да няма резерв за изпълнение. В случаи, когато изоставането в постигането на етапните цели или на целите е значително, Комисията следва да може да спре плащанията към програмата или — в края на периода на програмиране — да приложи финансови корекции с цел да гарантира, че бюджетът на Съюза не се разхищава или използва неефективно.

19. Създаването на по-тясна връзка между политиката на сближаване и икономическото управление на Съюза ще гарантира, че ефективността на разходите в рамките на фондовете по ОСР почива на солидни икономически политики и че фондовете по ОСР могат, ако е необходимо, да бъдат пренасочени към работа по икономическите проблеми, с които се сблъсква дадена държава. Този процес следва да бъде постепенен и да започва с изменения в договора за партньорство и програмите с цел подкрепа на препоръките на Съвета за работа по макроикономическите несъответствия и социалните и икономически трудности. В случаите когато въпреки засиленото използване на фондовете по ОСР дадена държава-членка не предприеме ефективни действия в контекста на процеса на икономическо управление, Комисията следва да има правото да спре всички или част от плащанията и поетите задължения. Решенията относно спирането следва да бъдат пропорционални и ефективни и да отчитат въздействието на отделните програми за работа по икономическата и социалната ситуация в съответната държава-членка и предишните изменения на договора за партньорство. Когато взема решение за спиране, Комисията следва също така да зачита равното третиране на държавите-членки и да отчита по-специално въздействието, което спирането ще има за икономиката на съответната държава-членка. Спиранията следва да се отменят и фондовете да се предоставят отново на съответната държава-членка веднага щом държавата-членка предприеме необходимото действие.

20. С цел да се гарантира съсредоточаване върху изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж за всички програми следва да бъдат определени общоприложими елементи. С цел да се гарантира съгласуваността на уредбата за програмирането на фондовете по ОСР следва да се хармонизират процедурите за приемането и изменението на програмите. Програмирането следва да осигури съгласуваността с общата стратегическа рамка и договора за партньорство, координацията на фондовете по ОСР между тях самите, както и с другите съществуващи финансови инструменти и с Европейската инвестиционна банка.

21. Договорът добави към целите за икономическо и социално сближаване и целта за териториално сближаване, като е необходимо да се работи по ролята на градовете, функционалната диференциация в географски план и подрегионалните области, изправени пред специфични географски или демографски проблеми. За целта, за да бъде мобилизиран по-добре потенциалът на местно ниво, е необходимо да бъде активизирано и улеснено воденото от общностите местно развитие, като бъдат заложени общоприложими правила и тясно сътрудничество за всички фондове по ОСР. Отговорността за изпълнението на местните стратегии за развитие следва принципно да бъде възложена на местни групи за действие, които представляват интересите на общността.

22. Финансовите инструменти стават все по-важни заради лостовия си ефект върху фондовете по ОСР, техния капацитет да съчетават различни форми на публични и частни ресурси в подкрепа на целите на публичната политика и тъй като револвиращите форми на финансиране повишават дългосрочната устойчивост на предоставяната подкрепа.

23. Финансовите инструменти, подкрепяни от фондовете по ОСР, следва да се използват за разходоефективен отговор на специални пазарни нужди в съответствие с целите на програмите и не следва да изместват частното финансиране. Поради това решението за финансиране на мерки за подкрепа чрез финансови инструменти следва да се взема на базата на предварителен анализ.

24. Финансовите инструменти следва да бъдат разработвани и прилагани така, че да се насърчава значително участие от страна на инвеститорите и финансовите институции от частния сектор на основата на целесъобразно поделяне на риска. За да бъдат достатъчно привлекателни за частния сектор, финансовите инструменти трябва да се разработват и прилагат гъвкаво. Поради това управляващите органи следва да вземат решение кои са най-подходящите форми за прилагане на финансови инструменти за отговор на специфичните потребности на целевите региони в съответствие с целите на съответната програма.

25. Управляващите органи следва да имат възможност да предоставят средства от програмите на финансови инструменти, организирани на равнището на Съюза, или на инструменти, организирани на регионално ниво. Управляващите органи следва също така да имат възможността да прилагат пряко финансови инструменти чрез специални фондове или фондове, инвестиращи в други фондове.

26. Размерът на средствата, изплатени във всеки един момент от фондовете по ОСР на финансови инструменти, следва да отговаря на размера, необходим за осъществяване на планираните инвестиции и плащания на крайните получатели, включително разходите и таксите за управление, определени въз основа на бизнес планове и прогнози за паричните потоци за предварително определен период, не по-дълъг от две години.

27. Необходимо е да бъдат определени специални правила относно размера на средствата, които могат да бъдат приемани като допустими разходи при приключването, с цел да се гарантира, че размерът на средствата, включително разходите и таксите за управление, изплатени от фондовете по ОСР на финансови инструменти, се използват ефективно за инвестиции и плащания на крайните получатели. Необходимо е също така да бъдат определени специални правила относно повторното използване на средства, числящи се към подкрепата от фондовете по ОСР, включително относно използването на наследени средства след приключването на програмите.

28. Държавите-членки следва да провеждат мониторинг на програмите с цел провеждане на преглед на изпълнението и напредъка в постигането на целите на оперативните програми. За целта следва да бъдат сформирани мониторингови комитети, а съставът и функциите им определени за фондовете по ОСР. Биха могли да бъдат сформирани съвместни мониторингови комитети, които да улеснят координацията между фондовете по ОСР. С цел да се гарантира ефективността мониторинговите комитети следва да могат да излизат с препоръки към управляващите органи относно изпълнението на програмата и да следят действията, предприети като следствие от техните препоръки.

29. Необходимо е да бъде хармонизирана уредбата за мониторинг и докладване на фондовете по ОСР с цел опростяване на управленската уредба на всички нива. Важно е да се осигурят пропорционални изисквания за докладване, но и наличието на комплексна информация относно напредъка в ключови за прегледа точки. Поради това е необходимо всички изисквания за докладване да отчитат необходимостта от информация в дадени години и да бъдат хармонизирани спрямо времето на провеждане на прегледите на изпълнението.

30. С оглед проследяване на напредъка на програмите между държавите-членки и Комисията следва да се провежда годишна среща за преглед. Държавите-членки и Комисията следва обаче да могат да се договорят да не организират тази среща с цел да избегнат ненужната административна тежест.

31. С оглед на това Комисията да следи напредъка в постигането на целите на Съюза, държавите-членки следва да подават доклади за напредъка по изпълнението на техните договори за партньорство. Въз основа на тези доклади Комисията следва да изготви през 2017 и 2019 г. стратегически доклад за напредъка.

32. Необходимо е да се оцени ефективността, ефикасността и въздействието на помощта от фондовете по ОСР с цел да се повиши качеството на изпълнението и разработването на програми и да се определи въздействието на програмите спрямо целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и спрямо БВП и безработицата, където е приложимо. В това отношение следва да бъдат определени отговорностите на държавите-членки и на Комисията.

33. За да бъде повишено качеството и подобрено разработването на всяка програма, и да бъде проверено, че целите могат да бъдат постигнати, следва да бъде направена предварителна оценка на всяка програма.

34. Органът, отговорен за подготовката на програма, следва да изготви план за оценка. По време на периода на програмиране управляващите органи следва да извършват оценки с цел определяне на ефективността и въздействието на отделните програми. Мониторинговият комитет и Комисията следва да бъдат информирани за резултатите от оценките с цел улесняване на управленските решения.

35. Следва да бъдат направени последващи оценки с цел да се оцени ефективността и ефикасността на фондовете по ОСР и тяхното въздействие върху общите цели на фондовете по ОСР и стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.

36. Полезно е да се конкретизират видовете действия, които могат да бъдат предприемани по инициатива на Комисията и на държавите-членки като техническа помощ с подкрепата на фондовете по ОСР.

37. С цел да се гарантира ефективното използване на средствата на Съюза и да се избегне свръх финансирането на генериращите приходи операции е необходимо да бъдат определени правилата за изчисляване на приноса от фондовете по ОСР за генериращите приходи операции.

38. Следва да се определят началната и крайната дата на допустимостта на разходите, така че да се установи еднакво и справедливо правило, което да се прилага по отношение на изпълнението на фондовете по ОСР в целия Съюз. С цел да се улесни осъществяването на програмите е целесъобразно да се предвиди началната дата за допустимостта на разходите да може да бъде преди 1 януари 2014 г., ако съответната държава-членка представи програма преди тази дата. С оглед на това да се гарантира ефективното използване на фондовете по ОСР и намаляването на риска за бюджета на ЕС е необходимо да бъдат въведени ограничения за подкрепата за приключените операции.

39. В съответствие с принципа на субсидиарност и при спазване на изключенията, предвидени в регламент(и) (ЕС) № […] [регламентите за ЕФРР, ЕСФ, КФ, ЕТС, ЕЗФРСР, ЕФМДР] държавите-членки следва да приемат национални правила относно допустимостта на разходите.

40. С оглед опростяване на използването на фондовете по ОСР, намаляване на риска от грешки и същевременно предвиждане на възможност за диференциране — където е необходимо — за да се отчетат спецификите на политиката, е целесъобразно да бъдат определени формите на подкрепа, хармонизирани условията за възстановяване на безвъзмездни средства и финансиране с единна ставка, специалните правила за допустимост за безвъзмездните средства и специалните условия относно допустимостта на операциите в зависимост от местоположението.

41. За да се гарантира ефективност, справедливост и устойчиво въздействие на интервенцията на фондовете по ОСР, следва да се предвидят разпоредби, които да гарантират дългосрочността на инвестициите в предприятия и инфраструктура и предотвратяване използването на фондовете по ОСР за неправомерни облаги. Опитът показва, че периодът от пет години е подходящ като минимален период, който да бъде прилаган, с изключение на случаите, при които правилата за държавните помощи предвиждат различен период. Целесъобразно е действията, подкрепяни от ЕСФ, и тези, в които няма производствени инвестиции или инвестиции в инфраструктура, да бъдат освободени от общото изискване за дълготрайност, освен ако такива изисквания не произтичат от приложими правила за държавните помощи, като бъде изключен и приносът от и за финансови инструменти.

42. Държавите-членки следва да приемат адекватни мерки, за да гарантират правилната структура и правилното функциониране на своите системите за управление и контрол, за да дават гаранции за законосъобразното и редовно използване на фондовете по ОСР. Следва да се определят задълженията на държавите-членки по отношение на системите за управление и контрол на програмите, както и по отношение на превенцията, разкриването и отстраняването на нередности и нарушения на законодателството на Съюза.

43. В съответствие с принципите на споделеното управление държавите-членки следва да носят основната отговорност — чрез своите системи за управление и контрол — за изпълнението и контрола на интервенциите от програмите. С цел да бъде засилена ефективността на контрола над избора или изпълнението на операциите и да бъде подсилено действието на системата за управление и контрол следва да бъдат конкретизирани функциите на управляващия орган.

44. С цел да се предоставят предварителни гаранции относно организацията и устройството на основните системи за управление и контрол държавите-членки следва да определят акредитиращ орган, който да отговаря за акредитацията и оттеглянето на акредитацията на управляващите и контролните органи.

45. Следва да бъдат определени правомощията и отговорностите на Комисията да проверява ефективното действие на системите за управление и контрол и да изисква от държавите-членки действия. Комисията следва да има и правомощието да провежда одити, съсредоточаващи се върху въпроси във връзка с доброто финансово управление, с цел да прави изводи относно изпълнението на фондовете.

46. Поемането на задължения от бюджета на Съюза следва да става ежегодно. С цел да се гарантира ефективното програмно управление е необходимо да бъдат определени общоприложими правила за исканията за междинни плащания, плащането на годишното салдо — където е приложимо — и плащането на окончателното салдо, без те да засягат специалните правила, изисквани за всеки от фондовете по ОСР.

47. Плащането за предварително финансиране при старта на програмите гарантира, че държавата-членка има средствата да оказва подкрепа на бенефициерите при изпълнението на програмата още от момента на приемане на програмата. Поради това следва да бъдат предвидени разпоредби за първоначални суми за предварително финансиране от фондовете по ОСР. Първоначалното предварително финансиране следва да бъде изцяло уравнено към момента на приключване на програмата.

48. С цел да бъдат предпазени финансовите интереси на Съюза следва да съществуват ограничени във времето мерки, които да позволяват на оправомощения разпоредител с бюджетни кредити да прекъсва плащанията, когато са налице доказателства, сочещи значителни недостатъци в работата на системата за управление и контрол, доказателства за нередности във връзка с дадено заявление за плащане или не са били подадени документи за целите на уравняването на сметките.

49. С оглед да се гарантира, че разходите, съфинансирани от бюджета на Съюза през която и да е финансова година, се използват в съответствие с приложимите правила, следва да бъде създадена подходяща рамка за годишно уравняване на сметките. Съгласно тази рамка акредитираните структури следва да представят на Комисията за всяка програма декларация за управлението, предоставяща гаранции, придружена от заверените годишни счетоводни отчети, обобщен доклад от проверките и независимо одитно становище и контролен доклад.

50. С цел да бъде предпазен бюджетът на Съюза може да бъде необходимо Комисията да прави финансови корекции. За да се гарантира правна сигурност за държавите-членки, е важно да се определят обстоятелствата, при които нарушенията на приложимото право на Съюза или национално право могат да доведат до финансова корекция от страна на Комисията. С цел да се гарантира, че финансовите корекции, които Комисията може да наложи на държавите-членки, са свързани със защитата на финансовите интереси на ЕС, те следва да бъдат ограничени до случаи, при които нарушението на законодателството на Съюза или на националното право касае пряко или непряко допустимостта, редовността, управлението или контрола на операциите и съответстващите им разход. За да се гарантира пропорционалност, е важно, когато взема решение за размера на финансовата корекция, Комисията да разглежда естеството и тежестта на нарушението.

51. С цел да бъде насърчена финансовата дисциплина е целесъобразно да се определи уредбата за отмяната на която и да е част от поетите бюджетни задължения в една програма, по-специално в случаите, когато една сума може да не подлежи на отмяна, по-специално когато закъсненията в изпълнението произтичат от обстоятелства, които не зависят от съответната страна, които са необичайни или непредвидими и чиито последици не могат да бъдат избегнати, въпреки показаното старание.

52. Необходими са допълнителни общи разпоредби във връзка със специфичното функциониране на фондовете. По-специално с цел да бъде увеличена тяхната добавена стойност и да бъде засилен приносът им към приоритетите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж функционирането на тези фондове следва да бъде опростено и концентрирано върху целите „Инвестиции за растеж и работни места“ и „Европейско териториално сътрудничество“.

53. Допълнителни разпоредби за специфичното функциониране на ЕЗФРСР и ЕФМДР са определени в съответното специално законодателство за техните сектори.

54. За да бъдат утвърдени целите на Договора за икономическо, социално и териториално сближаване, по целта „Инвестиции за растеж и работни места“ следва да се оказва подкрепа на всички региони. За да се предоставя балансирана и постепенна подкрепа и да се отчита нивото на икономическо и социално развитие, ресурсите по тази цел следва да се заделят от ЕФРР и ЕСФ за по-слабо развитите региони, регионите в преход и по-силно развитите региони в съответствие със съотношението между техния брутен вътрешен продукт (БВП) на глава от населението и средния за ЕС. За да се гарантира дългосрочната устойчивост на инвестициите от структурните фондове, регионите, чийто БВП на глава от населението за периода 2007—2013 г. е бил под 75 % от средния за ЕС—25 за референтния период, но чийто БВП на глава от населението е нараснал до над 75 % от средния за ЕС—27, следва да получават поне две трети от заделените за тях средства през 2007—2013 г. Държавите-членки, чийто брутен национален доход (БНД) е под 90 % от средния за Съюза, следва да се ползват от КФ по целта „Инвестиции за растеж и работни места“.

55. Следва да бъдат определени обективни критерии за определяне на допустими региони и области, които да получат подкрепа от фондовете. За тази цел идентифицирането на регионите и районите на равнището на Съюза следва да се основава на общата система за класификация на регионите, създадена с Регламент (ЕО) № 1059/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 26 май 2003 г. относно установяването на обща класификация на териториалните единици за статистически цели (NUTS)[12].

56. За да определи целесъобразна финансова рамка, Комисията следва да установи чрез актове за изпълнение ориентировъчно годишно разпределение на наличните бюджетни кредити за поети задължения, като използва обективен и прозрачен метод с цел да насочи средствата към регионите, чието развитие изостава, включително тези, които получават преходна подкрепа.

57. Необходимо е да се определят граници за тези средства за целта „Инвестиции за растеж и работни места“ и да се приемат обективни критерии за тяхното отпускане на регионите и държавите-членки. С цел да се даде стимул на необходимото ускоряване на развитието на транспортната и енергийната инфраструктура и на информационните и комуникационните технологии в целия Съюз следва да се създаде Механизъм за свързване на Европа. Отпусканите от фондовете годишни бюджетни кредити на дадена държава-членка и сумите, които се прехвърлят от Кохезионния фонд на Механизма за свързване на Европа на държава-членка, следва да бъдат ограничени до таван, който ще бъде определен, като се отчита капацитетът на съответната държава-членка за усвояване на отпуснатите бюджетни кредити. В допълнение в съответствие с водещата цел за намаляване на бедността е необходимо да бъде преориентирана схемата за хранителни помощи за най-уязвимите лица с оглед на насърчаването на социалното приобщаване и хармоничното развитие на Съюза. Предвижда се механизъм, който да прехвърля средства към този инструмент и да гарантира, че те ще бъдат съставени от заделени в рамките на ЕСФ средства, с помощта на съответстващо имплицитно намаление в минималните проценти на структурните фондове, които ще бъдат заделени за ЕСФ във всяка държава.

58. С цел да бъде подсилен акцентът върху резултатите и постигането на целите на „Европа 2020“ пет процента от средствата по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ следва да бъдат заделяни като резерв за изпълнение за всеки един от фондовете и всяка категория региони във всяка държава-членка.

59. Що се отнася до фондовете, за да се осигурят целесъобразни отпуснати средства за всяка категория региони, между по-слабо развитите, по-силно развитите и регионите в преход не следва да се прехвърлят ресурси, освен при надлежно мотивирани обстоятелства, свързани с постигането на една или няколко тематични цели, и в размер на не повече от 2 % от общите бюджетни кредити за съответната категория региони.

60. За да се осигури истинско икономическо въздействие, подкрепата от фондовете следва да не замества публичните разходи на държавите-членки или еквиваленти на тях структурни разходи съгласно настоящия регламент. Наред с това, с цел подкрепата от фондовете да отчита по-широкия икономически контекст, равнището на публичните разходи следва да бъде определено спрямо общите макроикономически условия, при които се осъществява финансирането, въз основа на показателите, предвидени в програмите за стабилност и сближаване, които държавите-членки подават ежегодно в съответствие с Регламент (EО) № 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики[13]. Проверките на принципа на допълняемост, които Комисията прави, следва да се концентрират върху държавите-членки, в които по-слабо развитите региони и тези в преход обхващат поне 15 % от населението, с оглед мащаба на предоставените им финансови ресурси.

61. Необходимо е да бъдат заложени специални разпоредби относно програмирането, управлението, мониторинга и контрола на оперативните програми, подкрепяни от фондовете. В оперативните програми следва да бъдат определени приоритетни оси, които съответстват на тематичните цели, да бъде разработена последователна логика на интервенция за работа по набелязаните потребности на развитието и да бъде определена рамката за оценката на изпълнението. Те следва да съдържат също така и други елементи, необходими за ефективното и ефикасно изпълнение на тези фондове.

62. С оглед на подобряването на комплементарността и опростяване на изпълнението следва да бъде възможно подкрепата от КФ и ЕФРР да се съчетава с подкрепа от ЕСФ в съвместни оперативни програми по целта за растеж и работни места.

63. Големите проекти представляват значителен дял от разходите на Съюза и често са от стратегическо значение за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Поради това е оправдано операциите със значителен мащаб да продължат да подлежат на одобряване от Комисията съгласно настоящия регламент. С цел да се осигури яснота е целесъобразно за целта да се даде определение какво е съдържанието на един голям проект. Комисията следва да има възможността също така да откаже подкрепа за голям проект, в случаите, в които предоставянето на такава подкрепа не е мотивирано.

64. С цел да бъде дадена възможност на държавите-членки да изпълняват част от една оперативна програма, като прилагат подход, основан на резултатите, е полезно да бъде предвиден съвместен план за действие, в който да влизат комплекс от действия, които да бъдат изпълнени от бенефициер с цел принос към целите на оперативната програма. С цел да бъде опростена и подсилена ориентацията на фондовете към резултатите управлението на съвместния план за действие следва да се базира изключително и само на съвместно договорени етапни цели, крайни продукти и резултати, определени в решението на Комисията за приемане на съвместния план за действие. Контролът и одитът на всеки съвместен план за действие също следва да се ограничава до осъществяването на тези етапни цели, крайни продукти и резултати. Следователно е необходимо да бъдат определени правила за подготовката, съдържанието, приемането, финансовото управление и контрола на съвместните планове за действие.

65. Когато една стратегия за развитие на град или територия изисква интегриран подход, тъй като включва инвестиции по повече от една приоритетна ос на една или няколко оперативни програми, подкрепеното от фондовете действие следва да се осъществява като интегрирана териториална инвестиция в рамките на определена оперативна програма.

66. Необходимо е да бъдат приети специални правила във връзка с функционирането на мониторинговия комитет и годишните доклади за изпълнението на оперативните програми, подкрепяни от фондовете . Допълнителни разпоредби за специфичното функциониране на ЕЗФРСР са определени в съответното специално законодателство за сектора.

67. За да се гарантира наличието на основната актуална информация за изпълнението на програмите, е необходимо държавите-членки да предоставят редовно на Комисията най-важните данни. С цел да се избегне допълнителна тежест за държавите-членки те следва да се ограничават до постоянно събираните данни, а предаването им следва да става чрез електронен обмен на данни.

68. В съответствие с член 175 от Договора Комисията внася на всеки три години в Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите доклад относно напредъка в реализирането на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза. Необходимо е да бъде определено съдържанието на този доклад.

69. Счита се за целесъобразно Комисията в сътрудничество с държавите-членки да провежда последваща оценка на фондовете с цел получаване на информация на съответното ниво относно резултатите от финансираните интервенции и тяхното въздействие. Специални разпоредби са необходими също така за създаването на процедура за одобряване на плановете за оценка на фондовете.

70. Важно е постиженията на фондовете на Съюза да бъдат представени на вниманието на широката общественост. Гражданите имат правото да знаят как се инвестират финансовите средства на Съюза. Основната отговорност за това да осигурят разпространението на подходяща информация сред обществеността следва да бъде както на управляващите органи, така и на бенефициерите. За да се осигури по-голяма ефективност в комуникацията с широката общественост и по-голяма синергия между комуникационните действия, предприемани по инициатива на Комисията, средствата, разпределени за комуникационна дейност съгласно настоящия регламент, допринасят също и за обезпечаването на корпоративните комуникации във връзка с политическите приоритети на Европейския съюз, доколкото те са свързани с общите цели на настоящия регламент.

71. За целите на това да се гарантира разпространяване на широка основа на информация за постиженията на фондовете и за ролята, която Съюзът има за тях, и да се информират потенциалните бенефициери за възможностите за финансиране в настоящия регламент следва да бъдат определени подробни правила за информационните и комуникационните мерки, както и някои технически характеристики на тези мерки.

72. С оглед укрепване на достъпността и прозрачност на информацията относно възможностите за финансиране и бенефициерите на проектите във всяка държава-членка следва да се осигури единен уебсайт или портал, предоставящ информация за всички оперативни програми, включително списък на подкрепените операции по всяка оперативна програма.

73. Необходимо е да се определят елементите за модулиране на ставката на съфинансиране от фондовете за оперативните програми, и по-специално да се усили мултипликационният ефект на средствата на Съюза. Необходимо е също така да се установят максимални ставки на съфинансиране по категории региони с цел да се гарантира спазване на принципа за съфинансиране чрез подходящо ниво на национална подкрепа.

74. Необходимо е държавите-членки да определят управляващ орган, сертифициращ орган и функционално независим одитиращ орган за всяка оперативна програма. С цел да се предвиди гъвкавост за държавите-членки при изграждането на системите за контрол е целесъобразно да се предвиди възможността функциите на сертифициращия орган да се изпълняват от управляващия орган. Държавата-членка следва също така да може да определи междинни звена, които да изпълняват определени задачи на управляващия или на сертифициращия орган. В такъв случай държавата-членка следва да определи ясно техните съответни отговорности и функции.

75. Управляващият орган носи основната отговорност за ефективното и ефикасно изпълнение на фондовете и следователно изпълнява значителен брой функции, свързани с управлението на програмата и мониторинга, финансовото управление и контрола, както и подборът на проекти. Неговите отговорности и функции следва да бъдат определени.

76. Сертифициращият орган следва да изготвя и подава до Комисията заявления за плащане. Той следва да изготвя годишните счетоводни отчети и да сертифицира тяхната пълнота, точност и достоверност, както и че записаните в отчетите разходи съответстват на приложимите правила на Съюза и на националните правила. Неговите отговорности и функции следва да бъдат определени.

77. Одитиращият орган следва да гарантира провеждането на одити на системите за управление и контрол, на подходяща извадка от операции и на годишните счетоводни отчети. Неговите отговорности и функции следва да бъдат определени.

78. С цел да се отчете специфичната организация на системите за контрол и управление за ЕФРР, ЕСФ и КФ и необходимостта да се гарантира пропорционален подход са необходими специални разпоредби за акредитацията и оттеглянето на акредитацията на управляващия орган и на сертифициращия орган.

79. Без да се засягат правомощията на Комисията по отношение на финансовия контрол, следва да се засили сътрудничеството между държавите-членки и Комисията в тази област и да се установят критерии, които да позволят на Комисията да определи в контекста на стратегията си за контрол на националните системи степента на гаранциите, които тя следва да получи от националните одитни органи.

80. Наред с общоприложимите правила относно финансовото управление са необходими допълнителни разпоредби за ЕФРР, ЕСФ и КФ. По специално с оглед на това да се осигурят за Комисията гаранции в разумна степен преди годишното уравняване на сметките заявленията за междинни плащания следва да се възстановяват на 90 % от сумата, която се получава при прилагане на ставката на съфинансиране за всяка приоритетна ос, предвидена в решението за приемане на оперативната програма, към допустимите разходи за приоритетната ос. Оставащите неразплатени суми следва да бъдат изплатени на държавите-членки след годишното уравняване на сметките, при условие че са получени гаранции в разумна степен по отношение на допустимостта на разходите за годината, обхваната от процедурата за уравняване на сметките.

81. За да се гарантира, че бенефициерите получават подкрепата възможно най-скоро и да се подсилят гаранциите за Комисията, е целесъобразно да се изисква в заявленията за плащане да се включват само разходи, за които подкрепата е била изплатена на бенефициерите. Всяка година следва да се предвижда предварително финансиране, за да се гарантира, че държавите-членки разполагат с достатъчно средства да работят при тази уредба. Това предварително финансиране следва да се уравнява всяка година при уравняването на сметките.

82. За да се гарантира правилното прилагане на общите правила относно отмяната на бюджетни кредити, в определените за фондовете правила следва да се посочва как се определят сроковете за освобождаването и как се изчисляват съответните суми.

83. Необходимо е да се конкретизира подробната процедура за годишното уравняване на сметките, приложима към фондовете, за да се гарантира ясната база и правната сигурност на тази уредба. Важно е да се предвиди ограничена възможност за държавите-членки да определят резерв в годишните си счетоводни отчети за сума, която е обект на продължаваща процедура на одитиращия орган.

84. Процесът на годишно уравняване на сметките следва да се придружава от годишно приключване на завършените операции (за ЕФРР и КФ) или разходи (за ЕСФ). С цел намаляване на разходите, свързани с окончателното приключване на оперативните програми, намаляване на административната тежест за бенефициерите и осигуряване на правна сигурност годишното приключване следва да бъде задължително, за да ограничава периода, през който трябва да се поддържат разходооправдаващите документи и през който могат да бъдат одитирани операциите и да бъдат налагани финансови корекции.

85. С цел да бъдат защитени финансовите интереси на Съюза и да бъдат осигурени средствата, които да гарантират ефективно изпълнение на програмите, следва да съществуват мерки, които да дават възможност на Комисията да спира плащанията на нивото на приоритетните оси или оперативните програми.

86. Целесъобразно е да се предвидят специална уредба и процедури за финансови корекции от страна на държавите-членки и Комисията по отношение на фондовете, за да се осигури правна сигурност за държавите-членки.

87. Честотата на одитите на операциите следва да бъде пропорционална на степента на подкрепата на Съюза от фондовете. По-специално броят на проведените одити следва да бъде намален, в случаите когато общите допустими разходи за дадена операция са под 100 000 EUR. Независимо от това следва да бъде възможно одити да се провеждат във всеки момент, в случай че са налице доказателства за нередност или измама или като чат от одитна извадка след приключване на операцията. С цел нивото на одитиране от Комисията да бъде пропорционално на риска Комисията следва да може да намалява одитната си работа по отношение на оперативни програми, в които няма значими недостатъци или при които може да се разчита на одитиращия орган.

88. С цел да бъдат допълнени и изменени някои несъществени елементи от настоящия регламент на Комисията следва да се делегира правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора по отношение на кодекс на поведение относно целите и критериите в подкрепа на изпълнението на партньорството, приемането на обща стратегическа рамка, допълнителни правила относно отпускането на резерва за изпълнение, определянето на районите и населението, обхванато от стратегиите за местно развитие, подробните правила относно финансовите инструменти (предварителна оценка, комбиниране на подкрепата, допустимост, видове дейности, които не се подкрепят, правилата при някои видове финансови инструменти, учредени на национално, регионално, транснационално или трансгранично равнище, правилата при финансовите споразумения, прехвърляне и управление на активи, уредбата по отношение на управлението и контрола, правилата относно исканията за плащане и създаването на система за капитализация на годишните вноски, определянето на единната ставка за генериращи приходи операции, определянето на единната ставка, прилагана при непреки разходи при безвъзмездни средства въз основа на съществуващи методи и съответните ставки, прилагани в политики на Съюза, отговорностите на държавите-членки относно процедурата за докладване на нередности и събиране на неправомерно изплатени суми, начините за обмен на информация за операциите, уредбата за осигуряване на адекватна одитна следа, условията за националните одити, критериите за акредитация на управляващите и сертифициращите органи, определянето на общоприети носители на данни и критериите за определяне на нивото на прилаганата финансова корекция. На Комисията следва също така да бъдат определени правомощия за изменяне на приложение V с оглед отчитането на бъдещите нужди от адаптиране. От особено значение е Комисията да провежда съответните консултации по време на своята подготвителна работа, включително на експертно равнище.

89. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.

90. Комисията следва да бъде оправомощена да приема чрез актове за изпълнение по отношение на всички фондове по ОСР решения за одобряване на договорите за партньорство, решения за разпределяне на резерва за изпълнение, решения за спиране на плащания във връзка с икономическите политики на държавите-членки и — в случай на отмяна — решения за изменение на решения относно приемането на програми; както и що се отнася до фондовете — решения за определяне на регионите и държавите-членки, отговарящи на критериите за „Инвестиции за растеж и работни места“, решения за определяне на годишното разпределение на бюджетните кредити за поети задължения по държави-членки, решения за определяне на размера на сумата, която да бъде прехвърлена на Механизма за свързване на Европа от разпределените за всяка държава-членка средства по КФ, решения за определяне на размера на сумата, която да бъде прехвърлена на „Храна за нуждаещото се население“ от разпределените за всяка държава-членка средства по структурните фондове, решения за приемане и изменение на оперативни програми, решения относно големи проекти, решения относно съвместни планове за действие, решения за спиране на плащания и решения за финансови корекции.

91. С цел да се гарантират еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент изпълнителните правомощия във връзка с методологията за целите по изменението на климата, стандартните условия за мониторинг на финансовите инструменти, единните условия относно мониторинга и предоставянето на мониторингова информация за финансови инструменти, методологията за изчисляване на нетния приход от генериращите приходи проекти, електронната система за обмен на данни между държавите-членки и Комисията, образеца на оперативните програми за фондовете, номенклатурата на категориите интервенции, формата за предоставяне на информация за големите проекти и методологията, която трябва да се използва за извършването на анализа на ползите и разходите за големите проекти, образеца на съвместния план за действие, образеца на годишния и на окончателния доклад за изпълнението, някои технически характеристики на мерките за информация и публичност и свързани с тях инструкции, правилата относно обмена на информация между бенефициери и управляващи органи, сертифициращи органи, одитиращи органи и междинни звена, образеца на декларацията за управлението, образците на одитна стратегия, становището и годишния контролен доклад и метода за подбор на извадка, правилата относно използването на данните, събрани по време на одитите, и образеца на заявление за плащане следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[14].

92. Настоящият регламент заменя Регламент (EO) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) № 1260/1999[15]. Поради това посоченият регламент следва да бъде отменен.

93. Тъй като целта на настоящия регламент, а именно да намали различията в нивата на развитие на различните региони и изоставането на най-малко облагодетелстваните региони или острови, определени селски райони, районите, засегнати от индустриалния преход, и регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейски съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

ПЪРВА ЧАСТ ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

Член 1 Предмет

В настоящия регламент се определят общоприложимите правила, приложими към Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), Кохезионния фонд (КФ), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), които работят в съответствие с общата стратегическа рамка („фондовете по ОСР“). В него са определени също така разпоредбите, които са необходими, за да се осигури ефективността на фондовете по ОСР и тяхната координация един с друг и с други инструменти на Съюза.

В настоящия регламент са определени и общите правила за уредбата на ЕФРР, ЕСФ (наричани заедно „структурните фондове“) и КФ. Регламентът определя задачите, приоритетните цели и организацията на структурните фондове и КФ („фондовете“), критериите за допустимост на държавите-членки и на регионите за подкрепа от фондовете по ОСР, наличните финансови средства и критериите за разпределението им.

Правилата, определени в настоящия регламент, се прилагат без да се засягат разпоредбите, предвидени в Регламент (ЕС) № […]//2012 на Европейския парламент и на Съвета относно финансирането, управлението и мониторинга на общата селскостопанска политика[16] (наричан по-долу „Регламентът за ОСП“) и специалните разпоредби, предвидени в следните регламенти:

94. Регламент (EС) № […]/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1080/2006[17] („Регламентът за ЕФРР“);

95. Регламент (EС) № […]/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския социален фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1081/2006[18] („Регламентът за ЕСФ“);

96. Регламент (EС) № […]/2012 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Кохезионен фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1084/2006[19] („Регламентът за КФ“);

97. Регламент (EС) № […]/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно европейското териториално сътрудничество[20] („Регламентът за ЕТС“);

98. Регламент (EС) № […]/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1698/2005[21] („Регламентът за ЕЗФРСР“); и

99. Регламент (EС) № […]/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за морско дело и рибарство и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1198/2006[22] („Регламентът за ЕФМДР“).

Член 2 Определения

За целите на настоящия регламент към финансовите инструменти, подкрепяни от фондовете по ОСР, се прилагат определенията за финансови инструменти, предвидени във Финансовия регламент, освен ако в настоящия регламент не е предвидено друго.

В допълнение се прилагат следните определения:

100. „стратегия на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ означава количествените цели и споделените цели, които направляват действията на държавите-членки и Съюза и са определени в Съобщението на Комисията „Европа 2020 — стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ и се съдържат в заключенията, приети от Европейския съвет на 17 юни 2010 г. като приложение I (Нова европейска стратегия за работни места и растеж, Водещи цели на ЕС), Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. относно общи насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза[23] и в Решението на Съвета от 21 октомври 2010 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки[24], както и евентуалното преразглеждане на тези количествени цели и споделени цели.

101. „обща стратегическа рамка“ означава документът, в който целите на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж са изразени като ключови действия за фондовете по ОСР, като за всяка тематична цел са определени ключовите действия, които ще се подпомагат от всеки фонд по ОСР, и механизмите за осигуряване на последователността и съгласуваността на програмирането на фондовете по ОСР с икономическите политики и политиките за заетостта на държавите-членки и на Съюза;

102. „правилата за отделните фондове“ означава разпоредбите, предвидени в трета част на настоящия регламент или определени въз основа на нея или в специален или общ регламент относно уредбата на един или няколко от фондовете по ОСР, упоменати или изредени в член 1, алинея трета;

103. „програмиране“ означа процесът на организация, вземане на решения и разпределяне на финансовите средства на няколко етапа, предназначен да изпълни на многогодишна база съвместното действие на Съюза и държавите-членки за изпълнение на стратегия на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж;

104. „програма“ означава „оперативна програма“, посочена в трета част на настоящия регламент и в Регламента за ЕФМДР, както и „програма за развитие на селските райони“, посочена в Регламента за ЕЗФРСР;

105. „приоритет“ означава „приоритетна ос“, посочена в трета част на настоящия регламент, както и „приоритет на Съюза“, посочен в Регламента за ЕФМДР и в Регламента за ЕЗФРСР;

106. „операция“ означава проект, договор, действие или група проекти, избрани от управляващите органи на съответните програми или на тяхна отговорност, които допринасят за целите на приоритета или приоритетите, към който/които се отнасят; в контекста на финансовите инструменти операцията е съставена от финансовия принос от една програма за финансови инструменти и последващата финансова подкрепа, която тези финансови инструменти предоставят;

107. „бенефициер“ означава публична или частна структура, която отговаря за започването или за започването и изпълнението на операции; в контекста на държавните помощи понятието „бенефициер“ означава структурата, която получава помощта; в контекста на финансовите инструменти понятието „бенефициер“ означава структурата, която прилага финансовия инструмент;

108. „краен получател“ означава юридическо или физическо лице, което получава финансова подкрепа от финансов инструмент;

109. „държавна помощ“ означава помощ, която попада в член 107, параграф 1 от Договора, като се счита, че за целите на настоящия регламент тя включва и минималната помощ по смисъла на Регламент (ЕО) № 1998/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от договора към минималната помощ[25], Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти[26] и Регламент (ЕО) № 875/2007 на Комисията от 24 юли 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо помощта de minimis в сектора на рибарството и за изменение на Регламент (ЕО) № 1860/2004[27];

110. „приключила операция“ означава операция, която е физически завършена или изцяло изпълнена и по отношение на която всички свързани с нея плащания са направени от бенефициерите, а съответстващият им публичен принос е платен на бенефициерите;

111. „публична подкрепа“ означава всяка финансова подкрепа за финансирането на една операция, която произхожда от бюджета на национален, регионален или местен публичен орган, от свързания с фондовете по ОСР бюджет на Съюза, от бюджета на публичноправни организации или от бюджета на сдружения на публични органи или публичноправни организации;

112. „публичноправна организация“ означава всяка организация, обект на публичното право, по смисъла на член 1, параграф 9 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[28] и всяка европейска група за териториално сътрудничество (ЕГТС), създадена в съответствие с Регламент (ЕО) № 1082/2006 на Европейския парламент и на Съвета[29], независимо дали съгласно приложимите национални разпоредби за изпълнение ЕГТС се счита за публичноправна или частноправна организация;

113. „документ“ означава хартиен или електронен носител, съдържащ информация, която е от значение в рамката на настоящия регламент;

114. „междинно звено“ означава всяка публична или частна структура, която действа на отговорността на управляващ или сертифициращ орган или която изпълнява задължения от името на такъв орган спрямо изпълняващите операциите бенефициери;

115. „стратегия за местно развитие“ означава последователен набор от операции за постигане на местни цели и удовлетворяване на местни потребности, който допринася за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и се изпълнява в партньорство на съответното ниво;

116. „поетапно приключване“ означава приключване на операции като следствие от годишното уравняване на сметките и преди общото приключване на програмата;

117. „договор за партньорство“ означава документа, изготвен от държавата-членка с участието на партньорите в съответствие с подхода на многостепенно управление, в който е определена стратегията на държавата-членка, нейните приоритети и организация за ефективното и ефикасно използване на фондовете по ОСР за работа по стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и който е одобрен от Комисията след оценка и диалог с държавата-членка;

118. „категория региони“ означава категоризацията на регионите като „по-слабо развити региони“, „региони в преход“ или „по-силно развити региони“ в съответствие с член 82, параграф 2;

119. „искане за плащане“ означава заявление за плащане или декларация за разходите, подадено или подадена от държавата-членка до Комисията;

120. „ЕИБ“ означава Европейската инвестиционна банка, Европейския инвестиционен фонд или всяка друга дъщерна структура на Европейската инвестиционна банка;

121. „МСП“ означава микро-, малко или средно предприятие по смисъла на Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията или нейните последващи изменения;

122. „счетоводна година“ означава за целите на трета част периодът от 1 юли до 30 юни, с изключение на първата счетоводна година, по отношение на която означава периодът от началната дата за допустимостта на разходите до 30 юни 2015 г. Последната счетоводна година е от 1 юли 2022 г. до 30 юни 2023 г.;

123. „финансова година“ означава — за целите на трета част — периода от 1 януари до 31 декември.

ЧАСТ ВТОРА ОБЩЩОПРИЛОЖИМИ РАЗПОРЕДБИ, ЗА ФОНДОВЕТЕ ПО ОСР

ДЯЛ І Принципи на подкрепата на Съюза за фондовете по ОСР

Член 3 Обхват

Правилата, определени в настоящата част, се прилагат без да се засягат разпоредбите, предвидени в трета част.

Член 4 Общи принципи

1. Чрез многогодишни програми, които допълват националните, регионалните и местните интервенции, фондовете по ОСР предоставят подкрепа за изпълнението на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като отчитат Интегрираните насоки и препоръките за отделните държави, изготвени съгласно член 121, параграф 2 от Договора и съответните препоръки на Съвета, приети съгласно член 148, параграф 4 от Договора.

2. Комисията и държавите-членки гарантират, че подкрепата от фондовете по ОСР е съгласувана с политиките и приоритетите на Съюза и допълва другите финансови инструменти на Съюза.

3. Подкрепата от фондовете по ОСР се реализира в тясно сътрудничество между Комисията и държавите-членки.

4 Държавите-членки и определените от тях за целта структури отговарят за реализирането на програмите и за изпълнението на своите задачи по настоящия регламент и правилата за отделните фондове на съответното териториално ниво в съответствие с институционалната, правната и финансовата рамка на държавата-членка и при спазване на настоящия регламент и правилата за отделните фондове.

5. Уредбата за изпълнението и използването на фондовете по ОСР, и по-специално финансовите и административните ресурси, необходими за изпълнението на фондовете по ОСР във връзка с отчитането, оценяването, управлението и контрола отчитат принципа на пропорционалност и равнището на отпуснатата подкрепа.

6. В съответствие със съответните им отговорности Комисията и държавите-членки осигуряват координацията между фондовете по ОСР и координацията с други политики и инструменти на Съюза, включително тези от рамката на Съюза за външна дейност.

7. Частта от бюджета на Съюза, отпусната на фондовете по ОСР, се изпълнява в рамките на споделено управление между държавите-членки и Комисията в съответствие с член 53, буква б) от Финансовия регламент, с изключение на сумата от КФ, прехвърлена на Механизма за свързване на Европа, посочен в член 84, параграф 4, и иновативните действия по инициатива на Комисията съгласно член 9 от Регламента за ЕФРР и техническата помощ по инициатива на Комисията.

8. Комисията и държавите-членки прилагат принципа за добро финансово управление в съответствие с член 27 от Финансовия регламент.

9. Комисията и държавите-членки гарантират ефективността на фондовете по ОСР, по-специално чрез мониторинг, докладване и оценка.

10. Комисията и държавите-членки изпълняват съответните си роли по отношение на фондовете по ОСР с цел да намалят административната тежест за бенефициерите.

Член 5 Партньорство и многостепенно управление

1. За договора за партньорство и съответно за всяка програма дадената държава-членка организира партньорство със следните партньори:

a) компетентните регионални, местни, градски и други публични органи;

б) икономическите и социалните партньори; и

в) структурите, представляващи гражданското общество, включително партньорите от областта на опазването на околната среда, неправителствените организации и организациите, отговарящи за утвърждаването на равенството и недискриминацията.

2. В съответствие с подхода на многостепенно управление държавите-членки привличат партньорите в подготовката на договорите за партньорство и докладите за напредъка, както и в изготвянето, изпълнението, мониторинга и оценката на програмите. Партньорите участват в мониторинговите комитети на програмите.

3. На Комисията се определят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 142 с цел да предвиди европейски кодекс на поведение, в който се определят цели и критерии, които да подпомогнат осъществяването на партньорството и да спомогнат за споделянето сред държавите-членки на информация, опит, резултати и добри практики.

4. Поне веднъж годишно за всеки от фондовете по ОСР Комисията провежда консултации с организациите, които представляват партньорите на равнището на Съюза, относно изпълнението на подкрепата от фондовете по ОСР.

Член 6 Съответствие със законодателството на Съюза и националното законодателство

Операциите, финансирани от фондовете по ОСР, съответстват на приложимото законодателство на Съюза и на приложимото национално законодателство.

Член 7 Насърчаване на равенството между мъжете и жените и на недискриминацията

Държавите-членки и Комисията гарантират, че по време на подготовката и изпълнението на оперативните програми се насърчава равенството между мъжете и жените и отчитането на социалните аспекти на пола.

Държавите-членки и Комисията предприемат съответните стъпки, за да предотвратят всякаква дискриминация на основата на пол, расов или етнически произход, религия или вероизповедание, увреждане, възраст или сексуална ориентация по време на подготовката и изпълнението на програмите.

Член 8 Устойчиво развитие

Целите на фондовете по ОСР се осъществяват в рамките на устойчивото развитие и действията на Съюза за утвърждаване на целта за опазване и подобряване на околната среда, както е предвидено в член 11 от Договора.

Държавите-членки и Комисията гарантират, че по време на подготовката и изпълнението на договорите за партньорство и програмите се насърчават изискванията за опазване на околната среда, ресурсната ефективност, смекчаването на изменението на климата и адаптацията към него, устойчивостта на природни бедствия, както и превенцията и управлението на риска. Държавите-членки предоставят информация относно подкрепата за цели във връзка с изменението на климата, като използват приетата от Комисията методология. Комисията приема тази методология чрез акт за изпълнение. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 143, параграф 3.

ДЯЛ ІІ СТРАТЕГИЧЕСКИ ПОДХОД

ГЛАВА I Тематични цели за фондовете по ОСР и обща стратегическа рамка

Член 9 Тематични цели

За да допринесе за осъществяването на стратегията на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, всеки от фондовете по ОСР подкрепя в съответствие със своята мисия следните тематични цели:

124. засилване на научноизследователската дейност, технологичното развитие и иновациите;

125. подобряване на достъпа до информационни и комуникационни технологии и на тяхното използване и качество;

126. повишаване на конкурентоспособността на малките и средните предприятия и на селскостопанския сектор (за ЕЗФРСР), и на сектора на рибарството и аквакултурите (за ЕФМДР);

127. подкрепа за преминаването към нисковъглеродна икономика във всички сектори;

128. насърчаване на адаптацията към изменението на климата и превенцията и управлението на риска;

129. опазване на околната среда и насърчаване на ресурсната ефективност;

130. насърчаване на устойчивия транспорт и премахване на участъците с недостатъчен капацитет във всички ключови мрежови инфраструктури;

131. насърчаване на заетостта и подкрепа за мобилността на работната сила;

132. насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността;

133. инвестиции в образованието, уменията и ученето през целия живот;

134. повишаване на институционалния капацитет и ефект