BG Официален вестник на Европейския съюз C 161/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Жилища и регионална политика“

(2007/C 161/03)

На 26 септември 2006 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно: „Жилища и регионална политика“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 23 февруари 2007 г. (докладчик: г-н GRASSO; съдокладчик: г-жа PRUD'HOMME)

На 434-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 март 2007 г. (заседание от 15 март 2007 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 91 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки:

1.1 Жилището е преди всичко основно право, достъпът до което обуславя достъпа до други основни права и осигурява достоен живот. То е признато в Хартата за правата на човека и в ревизираната Европейска социална харта на Съвета на Европа, както и в много конституции на европейски държави. От съществено значение за изграждането и интегрирането в обществото на всеки човек е той да има покрив над главата си.

1.2 Харта за жилището на интергрупа „Градска среда и жилища“ на Европейския парламент

1.2.1 ЕИСК приветства приемането на Европейската харта за жилището от интергрупа „Градска среда и жилища“ на Европейския парламент, която показва нарастващите и многобройни взаимодействия между европейските и жилищните политики и припомня колко е важно правото на жилище.

1.2.2 Поради това ЕИСК предлага Европейската харта за жилището да бъде включена в становището по собствена инициатива на Европейския парламент относно жилищата и регионалната политика.

1.3 Утвърждаване на правото на жилище

1.3.1 ЕИСК изразява желание да бъде предложена на европейско равнище серия от общи цели относно достъпа до жилище и минимални стандарти за качество на жилищата, които да дефинират понятието за прилично жилище. Без тези критерии ще бъде трудно да се приведе в действие правото на жилище, а е очевидно, че достъпът до жилище е минимално условие за водене на достоен живот.

1.3.2 ЕИСК припомня, че значението на сектора на социалните услуги и услугите, предоставяни в дадена общност, се увеличава все повече в общество със застаряващо население и че тези услуги често се предоставят заедно с жилището и предлага те да станат обект на обмен на европейско равнище и да бъдат изведени на по-преден план. Припомня освен това, че социалните жилища трябва да бъдат обект на специално третиране и като такива не могат да се регулират от пазарните правила, както е посочено в директивата за услугите.

1.4 Жилищата и структурните фондове за периода 2007-2013 г.: извличане на максимална полза от вече изграденото, повишаване на информираността и разработване на техническа помощ

1.4.1 ЕИСК подчертава, че днес е важно да се използва максимално възможността да се ползват структурните фондове за подобряване на жилищните условия от 12-те държави, а също и от 15-те държави на ЕС, които могат да използват структурните фондове за финансиране на операции в областта на интегрираното градоустройствено развитие. Подобни разходи ще се отразят положително върху социалното и териториално сближаване и върху икономическия растеж. В тази връзка ЕИСК препоръчва европейските финансови институции да могат да отпускат кредити с много ниски лихви за интегрирани програми за изграждане на жилища за младежи, мигранти, възрастни хора или за лица с увреждания, като по този начин се насърчи професионалната мобилност, социалното смесване и плащането на поносими разходи от обитателите.

1.4.2 ЕИСК отбелязва, че прилагането на Jessica ще позволи да се създаде гаранционен фонд за осъществяване на по-мащабни проекти за социални жилища и призовава този въпрос да бъде подложен на анализ в рамките на средносрочния преглед на структурните фондове.

1.4.3 За тази цел ЕИСК подкрепя създаването на механизъм за техническа помощ на проекти в областта на жилищата за периода 2007-2013 г. в сътрудничество с представителите и мрежите на местните и регионални органи и с подкрепата на Европейската комисия и на държавите-членки. Този механизъм би позволил да се гради върху проектите и методите, които следва да се прилагат за на-доброто интегриране на жилищните проекти в програмите за градско обновление. Той би позволил също да се обедини опитът и знанията и би могъл да има улесняваща роля при предаването на опит. Създаването на специфичен инструмент за жилищната политика изглежда от първостепенно значение с цел да се насърчи правилното използване на структурните фондове; това може да се осъществи в съответствие с член 45 от Регламента относно определянето на общи разпоредби за структурните фондове, който изисква Комисията да улесни създаването на механизъм за техническа помощ.

1.5 Жилищна политика и енергетика

1.5.1 Освен това ЕИСК предлага да се изгради мрежа за обмен в областта на жилищната политика и енергийната ефективност, която да осигури обмен на опит, извличане на полза и обогатяване на опита на операторите по места, за установяване на разумни и амбициозни енергийни политики. Този механизъм може да бъде свързан с механизма за подкрепа на структурните фондове, но няма да има същите цели; ще трябва, следователно, да се осигури добра координация между тези два механизма.

1.5.2 ЕИСК предлага да се предприеме кампания за повишаване на информираността за възможностите за енергоспестяване в жилищата, която да се проведе на европейско равнище в партньорство с мрежите, действащи в тази област. Кампанията би трябвало да има за цел промяна на поведението на потребителите. Такъв подход би изисквал участие на европейските граждани и би позволил да се обединят всички действащи лица около една полезна инициатива. Кампанията „Устойчива енергия — Европа“ не е достатъчно целенасочена, за да добие гласност и разполага с ограничени средства.

1.5.3 ЕИСК отправя искане към Комисията да изготви предложения, основани на по-широк от прилагания до момента подход, който да е насочен главно към подобряване на енергийната ефективност на сградите. Следва да се работи с обитателите и да се вземе повече под внимание вече изграденото в бъдещите предложения.

1.6 Жилищната политика и европейските институции

1.6.1 ЕИСК поддържа също така инициативата на Европейската комисия за създаване на междуведомствена група по градските въпроси. Той предлага междуведомствената група на Европейската комисия по градските въпроси да включи въпроса за жилищата и да определи свой представител по този въпрос.

1.6.2 Освен това, изглежда важно измерението „жилище“ да фигурира и в дневния ред на заседанията на министрите по регионалните и градски въпроси.

2. Обосновка

2.1 Правото на жилище: основно право

2.1.1 Хартата на основните права на ЕС, оповестена в Ница на 7 декември 2000 г. гласи (Член II-34): „С цел да се бори срещу социалното изключване и бедността, Съюзът признава и зачита правото на социална помощ и помощ за жилище, предназначени да осигурят достойно съществуване на всички нуждаещи се, според правилата, установени от законодателството на Съюза и от националните законодателства и практики.“

2.1.2 Като припомня, че въпросите, свързани с жилищата, не са от компетентността на Европейския съюз и че принципът на субсидиарност се прилага в пълна степен, ЕИСК счита, че този член би трябвало да бъде взет предвид при осъществяването на европейските политики, за да се отговори на социалната неотложност на ситуацията и на липсата на жилища за най-нуждаещите се (но също и за хората със скромни доходи и младите хора, които започват професионалния си и семеен живот).

2.1.3 Въпреки това, на срещата на върха в Лакен през м. декември 2001 г., беше признато голямото значение на жилищния въпрос за предотвратяване на риска от увеличаване на бедността. Ето защо ЕИСК отдава голямо значение на факта, че срещата на върха откри дебат относно необходимостта от „увеличаване на предлагането на социални жилища, с цел да се води борба с бедността в Европа“.

2.1.4 Правото на жилище е включено в текста на редица конституции на държави-членки на Европейския съюз като Белгия, Испания, Гърция, Португалия, Финландия, Нидерландия. Поради това възниква възможност да се предвиди право на жилище в Европейския съюз. ЕИСК счита, че е важно и е от стратегическо значение жилищният въпрос да бъде включен в Хартата на основните права, като приложение към Договора за създаване на Конституция за Европа и изразява съжаление, че правото на жилище или поне „правото на обитаване на жилище“ не е включено.

2.1.4.1 ЕИСК счита, че е много важно да се създаде европейска жилищна стратегия: осигуряването на жилище на всяко лице е условие за по-ефективно осъществяване на другите човешки права, признати на европейско равнище като правото на всеки на „зачитане на личния и семейния живот, на неговото жилище и на неговата кореспонденция“ и „правото на сключване на брак и правото на създаване на семейство“.

2.1.5 След като се приема принципът на право на жилище, възниква въпросът за действието на това право, а именно за възможността за предявяването му от лице, което не може да си намери жилище. Европейският съюз трябва следователно да разгледа условията за привеждане в действие на правото на жилище. Ако не може да се предвиди общо решение, всяка държава-членка, която признава правото на жилище, трябва да може да определи: — публичния орган, пред който следва да се предявява това право и под каква форма; — средствата, които трябва, следователно, да се предоставят на този орган или средствата, които той трябва да си осигури; — ползвателите на това право и условията за упражняването му; — съдържанието на това право (жилище или подслоняване, свободен или несвободен избор).

2.1.6 В съответствие с Европейската харта за жилището, приета от интергрупа „Градоустройство и жилища“ на Европейския парламент на 26 април 2006 г., в която жилището се определя като „благо от първа необходимост“, ЕИСК приветства инициативата на Европейския парламент да изготви доклад относно „Жилищата и регионалната политика“. ЕИСК се надява, че Парламентът ще подкрепи неговото искане да се признае правото на жилище и ще предложи установяване на партньорство с местните и регионални администрации за „по-успешно осигуряване на достатъчен брой жилища, за да се направят те достъпни за онези, които не могат да си осигурят такива чрез пазара“.

2.1.7 Проучването на условията на живот и социалните измерения на жилището (1), проведено от Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд, публикувано през 2006 г., показва наличието на значителни различия в качеството и количеството на жилищата между страните на ЕС с 15 и ЕС с 10 държави. Необходимо е също да се отбележи, че не на всички граждани на Европейския съюз е осигурен достъп до топла вода и вътрешна тоалетна — два от критериите за определяне на минимални условия за прилично жилище.

2.1.8 Тъй като жилището представлява крайъгълен камък на европейския социален модел, предизвикателствата, пред които е изправена Европа във връзка със социалните и демографски промени, следва да бъдат отразени в жилищните политики. Застаряването на населението, обедняването на младите поколения, които остават да живеят в жилището с родителите си поради липса на достатъчно средства, достъпът на хора с увреждания до подходящи жилища и достъпът на мигранти до жилища са също въпроси, които трябва да се вземат под внимание. ЕИСК предлага, в съответствие с изводите на Европейския съвет от Лакен от м. декември 2001 г., да се приемат на европейско равнище: — поредица от общи цели, свързани с достъпа до жилище, — минимални стандарти за качество на жилището, дефиниращи понятието прилично жилище.

2.1.9 От основно значение е, освен това, да се насърчава мобилността в жилищните паркове, за да се гарантира мобилността на работниците. Много хора са „пленници“ на жилището си, социално или собствено, поради липса на предлагане на жилища или поради причини от данъчно естество, както и поради условията за предлагане на кредити. Повишаването на мобилността по отношение на жилището е предпоставка за по-голяма гъвкавост на пазара на труда.

2.1.10 Жилището, поради влиянието му върху социалния живот и икономиката на града, не трябва да продължава да зависи от частични стратегии и действия. Като взема под внимание принципа на субсидиарност, ЕИСК предлага въпросът за жилището да се разглежда като важен политически въпрос с отражение върху ежедневието на гражданите, като средство за доближаване на гражданите до един европейски проект, който от ден на ден изглежда все по-неясен.

2.1.11 Приносът на жилищните политики за осъществяването на целите, набелязани в Лисабон и по-точно ролята им на двигател на икономическия растеж, трябва да бъдат по-добре определени. ЕИСК подчертава, че въздействието на жилищната политика върху мобилността на работещите я превръща в допълнение към осъществяваните европейски политики в рамките на стратегията за растеж и заетост, като дава възможност и за засилване на териториалното сближаване, което е необходимо да се осъществи също така и преди всичко в наскоро присъединилите се към Европейския съюз държави, чрез финансиране на градските и селските инфраструктурни мрежи, както и чрез подходящи енергийни политики.

2.2 Жилището и териториалното сближаване

2.2.1 Жилищната среда винаги е упражнявала организиращо въздействие върху нашите общества; общите пространства, които осигуряват места за общуване, се създават във връзка с жилищните зони с индивидуални или колективни жилища. Градоустройството и създаването на приятни за живеене квартали, в които жилищата са основен компонент, обуславят социалното и териториално сближаване.

2.2.2 Въпреки че жилищният фонд и жилищните политики се различават в различните държави-членки, Европейският съюз се характеризира с твърде голяма плътност на жилищното застрояване. Европейският град е плътно застроен, но за него са характерни по-скоро сградите със среден размер и жилищата са тези, които определят градската структура.

2.2.3 Следователно жилището играе важна роля в градоустройствените, икономически и социални политики на всички европейски страни и решенията би трябвало да целят установяване на по-добро равновесие, особено с оглед на кризите, развили се в бедните квартали на редица държави-членки.

2.2.4 Европейската регионална политика има за цел да засили териториалното, социално и икономическо сближаване чрез насърчаване на икономическото развитие на най-необлагодетелстваните райони и от 2005 г. е насочена към приоритетните цели за растеж и заетост в рамките на преразгледания дневен ред от Лисабон.

2.2.5 За осигуряване на конкурентоспособността на всички региони и за насърчаване на мобилността на работната сила от съществено значение е предлагането на жилища да бъде диференцирано, в зависимост от начина на обитаване, но също и от смесения характер на кварталите (жилищни и такива, свързани с икономически дейности), или също така на социалното смесване като гаранция за социално сближаване. Превръщането на някои квартали в гета силно затруднява извършването на икономическа дейност в тях.

2.2.6 Местоположението на достъпното жилище е в тясна връзка с гореказаното. Във връзка с правото на жилище, местната власт трябва да се увери, че във всички части на територията, за която тя отговаря, е осигурено предлагане на качествени жилища, които съответстват на средствата на домакинствата.

2.2.7 Развитието на жилищните зони оказва силно въздействие върху селските региони и за да се постигане устойчиво развитие от съществено значение е да се отчита по-добре взаимодействието между селските и градските региони по отношение на жилищните политики.

2.3 Жилища, икономически растеж, мобилност и заетост

2.3.1 В някои европейски страни, а именно тези, които са получили финансиране от Кохезионните фондове през предходния период, темпът на икономически растеж е тясно свързан с динамиката в жилищния сектор. От това обаче не следва, че гражданите им имат лесен достъп до жилища, които могат да си позволят. В ирландската национална програма за реформи за 2006 г., приета в рамките на Лисабонската стратегия, се подчертава слабата устойчивост на растежа поради липса на гарантирани достъпни жилища. В своя план за реформи за 2006 г. Португалия, например, припомня необходимостта да се окаже по-голяма подкрепа на строителния отрасъл и на общините за насърчаване на устойчивото развитие в жилищната област.

2.3.2 За осигуряване на зони с динамична заетост, предлагането на жилища за всички служители и работници остава необходимо условие за развитие, докато редица зони за заетост в Европа имат ограничен растеж именно поради липсата на жилища. По този начин жилището може да се превърне във фактор за стагнацията на местния пазар на труда и да намалява мобилността на работниците.

2.3.2.1 Може да се приведе един интересен пример, свързан работодатели от Франция, които участват с около 0.45 % от общата маса на средствата за работни заплати в жилищните политики като допълнително средство за разрешаване на жилищните проблеми на наемните работници. Социалните партньори също използват конкретно насочени схеми, предназначени за младите хора и уязвимите домакинства (гаранционни депозити).

2.3.3 Тази необходимост се чувства особено остро в регионите с нарастващ брой мигранти, които срещат трудности при намиране на жилище на стеснен пазар и които са подложени на дискриминационни практики, водещи до сегрегация на общностите.

2.3.4 Жилищният сектор е сред тези, които осигуряват най-голяма заетост в Европа. Съществуват още много неразвити източници на трудова заетост, по-точно — в областта на техниките за осигуряване на устойчиви и екологични жилища, които предстои да се развият значително в бъдеще. От друга страна, строителството е сред отраслите със значителен недостиг на квалифицирани работници.

2.3.5 Услугите, предоставяни на домакинства и в съответната общност и, по-точно, оказването на персонална помощ, представляват много голям източник на заетост и често са организирани и предоставяни в рамките на услугите, свързани с жилищата. Така, операторите в областта на социалните жилища, в сътрудничество с асоциациите за социални услуги, предлагат услуги по домовете, предназначени за стари хора или за лица с увреждания, а също и интегрирани услуги, включващи здравни, образователни услуги и гледане на деца, каквито се предоставят например в „домовете за съжителство между поколенията“. Културната и социална динамика на кварталите в криза може да бъде подпомогната чрез подкрепа на инициативи в рамките на дадена общност.

2.4 Освен че представляват източник на заетост, предоставяните в съответната общност услуги свързани с жилищата, позволяват да се отговори на предизвикателствата от демографско естество, които неизбежно дават отражение върху заетостта на регионално равнище. Така например, „домовете за съжителство между поколенията“, които в Германия са обект на целева политика, представляват отговор на потребността от смесено съжителство и позволяват да се води успешна борба срещу изключването от обществото на самотните стари хора. В контекста на застаряващото население в цяла Европа следва да се насърчава обменът на добри практики

2.4.1 Според ЕИСК въпросът за правото на жилище не трябва да се разглежда единствено от гледна точка на борбата срещу изключването от обществото, а и от гледна точка на застаряването на населението, на миграционните потоци и на новите форми на бедност, като същевременно се отчита Лисабонската стратегия, която предвижда съживяване на европейската икономика чрез по-голяма мобилност на пазара на труда.

2.4.2 Мобилността на работниците ще остане илюзорна, докато не бъде подкрепен достъпът до основните социални права, между които е и правото на помощ за достъп до жилище. Може да се отбележи обедняването на живеещите в социални жилища, първоначално проектирани за настаняване на наемни работници и служители. Днес, последните не ползват предимство за получаване на социално жилище и изпитват големи трудности да си намерят прилично жилище в районите, където напрежението на жилищния пазар е високо.

2.4.3 През последното десетилетие, цените на жилищата бележат непрекъснато покачване в почти всички страни в Европейския съюз. Това покачване доведе до намаляване на способността на домакинствата да ползват други блага, което, в дългосрочен план, се явява пречка за устойчивото развитие. Освен това ниските лихвени проценти доведоха до прекалено инвестиране в жилищния сектор, което породи натиск върху паричните средства, отделяни за жилище (виж шведската национална програма за реформи). Секторът на социалните жилища представлява инструмент за регулиране на цените на жилищата (чрез наемането на жилища) и за устойчивото развитие на сектора.

2.4.4 Освен това ЕИСК констатира, че условията за намеса на публичните органи на държавите-членки и на основните действащи лица в жилищния сектор се регулират във все по-голяма степен от европейското законодателство при осъществяването на политиките в областта на социалните жилища. От съществено значение е политиките на конкуренция и в областта на вътрешния пазар да не възпрепятстват осъществяването на жилищните политики, целящи осигуряване за всички на достъп до прилични и достъпни жилища, предвид положителният принос на тези политики за икономическия растеж и заетостта в Европа. Тези задачи претърпяха развитие и институциите, даващи под наем социални жилища, са принудени да развиват социални дейности в отговор на липсата на политика на интеграция, по-точно, на мигрантите.

2.5 Да се отговори на предизвикателството за намаляване на потреблението на енергия в европейски мащаб

2.5.1 Приносът на жилищата за намаляване на потреблението на енергия е съществен и предвид цените на енергията, тази област на дейност ще става все по-привлекателна за даден регион.

2.5.2 Най-голямата потенциална възможност за икономия на енергия е в жилищния сектор (домакинствата), където потенциалът се оценява на 27 % от изразходваната енергия, както подчертава Европейската комисия в своя план за действие за енергийна ефективност.

2.5.3 Все повече домакинства в Европа живеят в бедност поради високите сметки за енергия за жилищата си („енергийна бедност“).

2.5.4 Потенциалните възможности за намаляване на потреблението ще бъдат толкова по-големи, колкото по-адекватни насърчителни мерки се вземат на европейско равнище.

2.5.5 В това отношение буди изненада констатацията, че подходът на Европейската комисия, възприет в плана й за действие за енергийна ефективност, е насочен преди всичко към новото строителство и предлага да се разшири обхватът на стандартите в тази област.

2.5.6 Подобен подход е прекалено частичен, тъй като не включва необходимостта от промяна на начина на живот в по-широка рамка на устойчивост, която обхваща отделния тип поведение на личностно ниво (включително утопичната мечта всеки да притежава дом къща, но също и ежедневното екологичносъобразно поведение). Това означава увеличаване на производствените разходи, които са вече прекалено високи за домакинствата със средни доходи и за домакинствата в неравностойно положение, без да вземаме предвид подобряването на съществуващия жилищен фонд и на начините на поведение, въпреки че много изследвания са показали тяхното значение.

2.5.7 Съществуват множество доказателства, че европейските регионални политики имат голям принос за подобряването на сближаването и на условията на живот. При все това, по-доброто отчитане на жилищния въпрос в тези политики би позволило да се създадат положителни синергии.

2.5.8 Политиките за икономия на енергия са насочени към новото жилищно строителство; като пренебрегват съществуващия жилищен фонд или транспонират правилата за новото строителство спрямо него. Трябва обаче не само да се взема предвид съществуващият жилищен фонд, но и да се разработват подходи, съобразени с характеристиките на старите жилища и с особено високата цена, свързана с привеждането му в съответствие със стандартите.

2.5.8.1 Обществената помощ трябва да бъде съобразена със спецификата на социалното жилище: слабата платежоспособност на неговите обитатели, данъчните облекчения, които са тук по-слабо съобразени с нуждите, отколкото в частния сектор.

2.5.8.2 Проблематиката на устойчивото развитие не се изчерпва с проблема за енергията: водата, управлението на отпадъците, осигуряването на достъп за хората с увреждания, безопасността, качеството на въздуха и осигуряване на добро здраве в жилището. Жилищата могат да имат решаващ принос за устойчивото развитие, но това предполага наличието на подходящи средства, по-специално, по отношение на сега съществуващия жилищен фонд.

2.6 Инструменти на ЕС за подобряване на приноса на жилищната политика към регионалните политики

2.6.1 ЕИСК подкрепи разширяването на обхвата на финансиране от ЕФРР, като включи жилищните проекти в страните на ЕС- 12, и мерките, свързани с устойчивото градско развитие и енергийната ефективност в страните на ЕС-15 и в рамките на интегрираните подходи за развитие на бедните квартали. Целесъобразно е, с оглед на значението на измерението „жилище“, чрез структурните фондове да се стимулира и оказва съдействие на държавите-членки и на регионите при изготвянето на програми за преструктуриране на кварталите и за подобряване на жилищата.

2.6.2 И наистина е трудно да се осъществят интегрирани стратегии за развитие на кварталите, без да се вземе предвид компонентът жилища. В това отношение подходът на европейската стратегия за социално включване, една от целите на която беше да се осигури достъп до прилични и достъпни жилища като условие за успешна социална интеграция, напълно запазва своята актуалност. За ЕИСК е от съществено значение да могат да се използват всички европейски инструменти, за насърчаване на по-добра социална интеграция на всички групи.

2.6.3 За тази цел Европейският социален фонд трябва да оказва по-добра подкрепа на действията за социално включване, които следва да надхвърлят обикновеното включване в пазара на труда: както беше вече казано, жилищният пазар и пазарът на трудовата заетост са свързани помежду си поради самата си същност. Освен това, имиграционните политики, които днес се определят на европейско равнище, не могат да не включват анализи на жилищната политика за предотвратяване на териториалната сегрегация. Главните насоки, които Комисията следва да публикува по въпроса за интеграцията на мигрантите чрез жилищната политика, трябва да представляват пръв етап в този подход, който следва да намери израз в програмата INTI (2) чрез по-добра подкрепа на проекти с жилищна насоченост.

2.6.4 Важно е да се отбележи, че подобряването на енергийната ефективност на сградите е приоритет не само страните на ЕС-12, но и за Европейския съюз в неговата цялост. Енергийната ефективност, също като подобряването на обществените пространства, използването и насърчаването на възобновяеми енергийни източници и на мерки за социално включване, представлява мярка, която отговаря на изискванията за финансиране от структурните фондове във всички държави-членки.

2.6.5 ЕИСК прие радушно инициативата на Европейската комисия и на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за създаване на нов финансов инструмент Jessica (3) с цел да се подкрепи конкретно развитието на бедните градски квартали, включително на социалните жилища в тези квартали. Следва да се отбележи, че този инструмент ще може, чрез предоставяне на заеми, но и на гаранции на операторите в областта на градското обновление и на социалните жилища, да привлече необходимите за обновяването на кварталите капитали. Този инструмент трябва да бъде управляван от специалисти в обновлението на градовете и жилищата, в тясно сътрудничество с местните власти. Той трябва да произведе ефект на лоста в кварталите за подобряване на условията на живот на техните обитатели. Инструментът Jeremie (4) също представлява възможност за операторите в областта на социалните жилища, които работят за създаването на приятни за живеене за всички обитатели квартали.

2.6.6 В областта на енергийната политика, Европейската комисия предложи в рамките на програмата Интелигентна енергия провеждане на пилотна дейност в областта на социалните жилища, която позволи да се изберат и насърчат образцови проекти за енергийна ефективност и да се осъществява обмен между операторите в този отрасъл. С оглед на европейските амбиции за създаване на обща енергийна политика и подобряване координацията на действията на държавите-членки в тази област, изглежда от първостепенно значение да се гарантира приемствеността на подобен инструмент и да се разшири обхватът му извън подкрепата на пилотни проекти.

2.6.7 В заключение, що се отнася до техническата, но и социалната иновация, подкрепата на Седма рамкова програма за научни изследвания и развитие ще позволи да се идентифицира потенциалът за намаляване на потреблението на енергия в жилищния сектори за устойчиво развитие на градовете.

2.6.8 Установяването на европейски стандарти засяга твърде силно жилищата и свързаните с тях услуги. От друга страна, това е област, в която техническите и градоустройствените решения се пресичат с избора на обществото и не е приемливо да се налагат стандарти на операторите единствено в резултат от дейността на работни групи, без да се осигурят средства за политически контрол на процеса на стандартизация. Примерът със стандарта „превенция на злонамерените действия чрез градоустройство и строителство“, приет без реален политически анализ на градския модел, изведен в резултат на анализ на риска, навежда на мисълта, че трябва да се преосмисли процесът на стандартизация в тази област.

2.6.9 В заключение, Комисията разработи стратегия за устойчиво развитие на градовете, която да подтикне последните да мислят за развитието си, по-конкретно по отношение на транспортните политики. Тази стратегия е обаче само насочваща и съществува опасност да не разкрие пълния си потенциал, ако не се помисли за социалния аспект на устойчивото развитие на градовете.

Брюксел 15 март 2007 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Dimitris DIMITRIADIS

(1) First European Quality of Life Survey: Social Dimensions of Housing („Първо европейско проучване на качеството на живот: социални измерения на жилището“), 2006 г., ISBN 92-897-0935-9.

(2) Програмата ПРОГРЕС има за цел да предостави финансова помощ за осъществяването на целите на Европейския съюз в областта на заетостта и социалните въпроси. По този начин тя допринася за изпълнението на целите на Лисабонската стратегия.

(3) Jessica: Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas (Съвместна европейска подкрепа за устойчиви инвестиции в градските зони).

(4) Jеrеmie: Joint Resources for Micro to Medium Enterprises (Съвместни европейски ресурси за микро до средни предприятия).