P9_TA(2022)0068

Нова стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд след 2020 г.

Резолюция на Европейския парламент от 10 март 2022 г. относно нова стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд след 2020 г. (включително по-добра защита на работниците от излагане на вредни вещества, стрес на работното място и наранявания поради повтарящи се движения) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 3 от Договора за Европейския съюз,

— като взе предвид членове 153 и 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид член 3 от Европейската социална харта на Съвета на Европа,

— като взе предвид член 3 от Хартата на основните права на Европейския съюз,

— като взе предвид конвенциите и препоръките на Международната организация на труда (МОТ) в областта на здравословните и безопасни условия на труд,

— като взе предвид целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) до 2030 г., и по-специално цел 8.8, озаглавена „Защита на трудовите права и насърчаване на безопасна работна среда“,

— като взе предвид Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания (КПХУ на ООН), по която ЕС и всички негови държави членки са страни,

— като взе предвид доклада на Междуправителствения комитет по изменение на климата на ООН (IPCC) „AR6 Climate change 2021: the Physical change basis“ (Доклад за оценка 6, Изменение на климата, 2021 г.: Научна основа от гледна точка на природните науки“,

— като взе предвид Европейската рамка за действие в областта на психичното здраве на Световната здравна организация (СЗО) за периода 2021—2025 г. (1),

— като взе предвид Директива 2000/78/ЕО на Съвета от 27 ноември 2000 г. за създаване на основна рамка за равно третиране в областта на заетостта и професиите (2),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 3 февруари 2021 г., озаглавено „Европейски план за борба с рака“ (COM(2021)0044),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 28 юни 2021 г., озаглавено „Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2021 — 2027 г. — Здравословни и безопасни условия на труд в променящ се свят на труда“ (COM(2021)0323),

— като взе предвид становището на експертната група на Комисията относно ефективни начини за инвестиране в здравеопазването от 23 юни 2021 г., озаглавено „Supporting mental health of health workforce and other essential workers“ (Подпомагане на психичното здраве на работната сила в сектора на здравеопазването и други работници от критично значение),

— като взе предвид Европейския стълб на социалните права, в частност принципи 5–10 от него, обявен на 17 ноември 2017 г. съвместно от Парламента, Съвета и Комисията („Стълба“),

— като взе предвид плана за действие на Комисията за прилагане на Европейския стълб на социалните права от 4 март 2021 г.,

— като взе предвид Декларацията на Европейския съвет от Порто от 8 май 2021 г.,

— като взе предвид Заключенията на Съвета от октомври 2019 г. относно „Икономиката на благосъстоянието“, в които е подчертано ключовото значение на насърчаването на психичното здраве на работното място,

— като взе предвид Становището на Европейския икономически и социален комитет от 20 октомври 2021 г., озаглавено „Health & Safety at Work — EU Strategic Framework (2021-2027)“ (Здраве и безопасност при работа — Стратегическа рамка на ЕС (2021 — 2027 г.)),

— като взе предвид рамката на ЕС за действие в областта на психичното здраве и благоденствието, приета на заключителната конференция относно съвместното действие за психично здраве и благоденствие от 21—22 януари 2016 г (3).,

— като взе предвид Стратегията на ЕС за правата на хората с увреждания за периода 2021 — 2030 г.,

— като взе предвид първия Съвместен доклад за изпълнението на рамковото споразумение на социалните партньори за цифровизация (2021 г.),

— като взе предвид насоките на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) от 24 април 2020 г., озаглавени „COVID-19: back to the workplace — adapting workplaces and protecting workers“ (COVID-19: Завръщане на работното място — Адаптиране на работните места и защита на работещите),

— като взе предвид доклада на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) от 22 октомври 2021 г., озаглавен „Дистанционна работа и рискове за здравето в контекста на пандемията от COVID-19: данни от практиката и последици за политиката“,

— като взе предвид своята резолюция от 11 септември 2018 г. относно начините за реинтеграция на работниците и служителите, възстановяващи се от наранявания и заболявания, чрез качествена заетост (4),

— като взе предвид своята резолюция от 19 юни 2020 г. относно европейската защита на трансграничните и сезонните работници в контекста на кризата, предизвикана от COVID-19 (5),

— като взе предвид своята резолюция от 17 декември 2020 г. относно силна социална Европа за справедливи промени (6),

— като взе предвид своята резолюция от 21 януари 2021 г. с препоръки към Комисията относно правото на откъсване от работната среда (7),

— като взе предвид своята резолюция от 16 септември 2021 г. относно справедливи условия на труд, права и социална закрила за работниците през платформа — нови форми на заетост, свързани с цифровото развитие“ (8),

— като взе предвид своята резолюция от 20 октомври 2021 г., съдържаща препоръки към Комисията относно защитата на работниците от азбест (9),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид доклада на комисията по заетост и социални въпроси (A9-0023/2022),

А. като има предвид, че при определянето и осъществяването на всички политики и действия на Съюза трябва да се осигурява висока степен на закрила на човешкото здраве;

Б. като има предвид, че съгласно Устава на СЗО „здравето е състояние на пълно физическо, душевно и социално благоденствие, а не само отсъствие на заболяване или недъг“ (10).

В. като има предвид, че СЗО определя психичното здраве като „състояние на благоденствие, при което отделният индивид може да реализира способностите си, да устоява на обичайните стресови ситуации в живота, да работи продуктивно и плодотворно и е в състояние да дава принос за своята общност“ (11);

Г. като има предвид, че в ЕС–27 през 2018 г. е имало над 3 300 злополуки с фатален изход и 3,1 милиона злополуки с нефатален изход; като има предвид, че всяка година над 200 000 работници умират от свързани с работата заболявания (12); и като има предвид, че изложените данни не отчитат всички злополуки, възникнали при недеклариран труд, е правдоподобно да се предположи, че броят на смъртните случаи е много по-голям от официалните данни (13); като има предвид, че според Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) през 2017 г. 20 % от работните места в Европа са били с „лошо качество“ и са изложили на повишен риск физическото или психичното здраве на работниците; като има предвид, че 14 % от работниците са изложени на високо равнище на психосоциални рискове (14); като има предвид, че 23 % от европейските работници считат, че тяхната безопасност или здраве са изложени на риск поради работата им; като има предвид, че през 2015 г. европейското проучване на условията на труд (EWCS) установи, че 21 % от работните места в Европа са били „с високо качество“ (15); като има предвид, че работа по места по EWCS 2020 г. е била спряна поради избухването на пандемията от COVID-19, но е възобновена през юли 2021 г. с цел да бъде публикувана в края на 2022 г.;

Д. като има предвид, че рискът от трудови злополуки е повече от три пъти по-висок за работниците, които са работили на работното си място в продължение на по-малко от четири седмици, отколкото за тези, които са работили на работното си място повече от една година (16);

Е. като има предвид, че не всички държави следват една и съща тенденция за намаляване на трудовите злополуки и смъртни случаи;

Ж. Европейският план за борба с рака има за цел да се намали тежестта, свързана с раковите заболявания, за пациентите, техните семейства и здравните системи; като има предвид, че ракът е водещата причина за смъртните случаи, свързани с работата, като на това заболяване се дължат 52 % от всички смъртни случаи, свързани с работата в ЕС; като има предвид, че канцерогените допринасят за около 100 000 смъртни случая от професионални заболявания на работното място всяка година (17); като има предвид, че различни агенции, заинтересовани лица и Световната здравна организация са установили между 50 и 70 вещества или групи вещества в приоритетни списъци на канцерогени, мутагени и токсични за репродукцията вещества на работното място, за които са необходими задължителни гранични стойности; като има предвид, че на работното място работниците могат да бъдат изложени на смесица от вещества, които могат да увеличат рисковете за здравето, да доведат до неблагоприятни ефекти върху репродуктивните им системи, включително увреждане на възпроизводителната функция или безплодие, както и да окажат отрицателно въздействие върху развитието на плода и върху кърменето;

З. като има предвид, че експозицията на азбест отнема живота на около 88 000 души годишно в Европа, което причинява 55 — 75 % от случаите на рак на белите дробове, които се развиват на работното място, и като има предвид, че азбестът е основната причина за рак на белите дробове, причиняващ 45 % от случаите (18); като има предвид, че се счита, че смъртността от тази експозиция ще продължи да нараства в периода до 2030 г. и последващото десетилетие (19); като има предвид, че макар че от 2005 г. азбестът е забранен в ЕС, в много административни сгради, училища, жилища, инфраструктура, съоръжения на обществения транспорт и водоснабдителни мрежи все пак има азбест; като има предвид, че 80 % от професионалните ракови заболявания, признати в държавите членки, са свързани с азбеста;

И. като има предвид, че за факторите като радиация, стрес, организация на труда и условия на труд е установена връзка с ракови заболявания, свързани с работата; като има предвид, че случаите на рак на кожата, едно от най-разпространените професионални заболявания, се увеличават поради различни фактори, като например изменението на климата, и че в Европа само една много малка част от кожните тумори, свързани с работата, се признава за професионално заболяване; като има предвид, че работниците на открито, по-специално работещите в секторите на селското стопанство, горското стопанство, строителството и туризма, са изправени пред значителен риск от развитие на рак на кожата, различен от меланом, поради повишените нива на излагане на ултравиолетово лъчение (UVR); като има предвид, че работниците в сектора на здравеопазването и извънредните ситуации, които играят основна роля за готовността и реагирането при извънредни ситуации, като например пожарникарите и медицинските сестри, също са изправени пред сходни експозиции, както и допълнителен стрес поради увеличеното работно натоварване, което може да увеличи психосоциалните рискове; като има предвид, че все още не съществува общ европейски подход за предотвратяване на излагането на ултравиолетово лъчение (20); като има предвид, че понастоящем липсват надеждни и съпоставими данни на равнището на ЕС относно експозицията на работното място на рискови фактори за рак (21); потвърждава, че около 2 % от тежестта, свързана с раковите заболявания в Европа, може да бъде отдадена на йонизиращо лъчение, и че излагането в закрити помещения на радон и продукти, получени от разпада на радона, е втората водеща причина за рак на белите дробове в Европа (22) (23);

Й. като има предвид, че изменението на климата вече е имало и ще продължава да има вредно отражение върху здравето на човека, безопасността на труда и условията на труд; като има предвид, че според последния доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата условията на труд ще бъдат засегнати във все по-голяма степен от значителни промени в метеорологичните модели, като например горещи вълни и проливни валежи; като има предвид, че нарастващото излагане на висока температура на работното място изострят рисковете от топлинни удари, обезводняване, отпадналост, липса на концентрация и усложнения на хронични заболявания; като има предвид, че свързаните с работата заболявания, произлизащи от биологични агенти, също са засегнати от изменението на климата, като например увеличаващите се температури могат да повлияят върху географското разпределение на векторите (кърлежи, комари) на биологични агенти, като по този начин улесняват разпространението на болести, които са нови за даден регион; като има предвид, че е от съществено значение да се адаптират работните практики, за да се вземат предвид последиците от изменението на климата (24);

К. като има предвид, че добрата психосоциална работна среда засилва психично и физическо благоденствие на работниците; като има предвид, че е възможно да възникнат психосоциални рискове от неправилно структурираната работа, организация и управление, както и от лошия социален контекст на работното място, и е възможно те да доведат до негативни психологически, физически и социални последици, като например стрес, тревожност, бърнаут и депресия, които са втората по размер група свързан с работата самостоятелно докладвани здравословни проблеми (25); като има предвид, че свързаният с работата стрес може значително да повиши риска от възникване или влошаване на мускулноскелетни смущения, сърдечни заболявания, автоимунни заболявания или ревматични/хронични възпалителни заболявания (26); като има предвид, че по данни на Eurofound и EU-OSHA 25 % от работниците в Европа изпитват прекомерен стрес, свързан с работата; като има предвид, че 51 % от работниците в ЕС заявяват, че стресът е често срещан на работното им място и почти 80 % от ръководителите са загрижени за свързания с работата стрес (27), което показва, че психосоциалните рискове са извор на безпокойство за преобладаващата част от предприятията (28); като има предвид, че повече от половината от всички пропуснати работни дни в ЕС се дължат на свързан с работата стрес (29); като има предвид, че предприетите действия и законодателствата относно психосоциалните рискове варират значително в различните държави членки; като има предвид, че психичното здраве и благоденствие на европейското население може да бъде подобрено, като се обърне внимание на стратегиите, прилагани на работното място; като има предвид, че предотвратяването на проблемите с психичното здраве и насърчаването на психичното здраве също биха допринесли за намаляване на свързаните с това рискови за здравето поведения, като употреба на алкохол, наркотици или тютюн, липса на физическа активност и неправилно хранене; като има предвид, че подобрените равнища на психическото и физическото благоденствие са пряко свързани с по-добри резултати на работното място;

Л. като има предвид, че работните места могат да изиграят важна роля в общественото здравеопазване според техните логистични ресурси, чрез стимулиране на здравословния начин на живот, насърчаване на практикуването на спорт и физически дейности, както и благоприятстването на здравето във всички негови аспекти в по-голяма степен сред служителите;

М. като има предвид, че здравната грамотност играе основна роля за подготовката за и смекчаването на въздействието на заплахите, както и за допринасяне за по-добро разбиране от страна на населението на мерките за противодействие и оценката на риска на различните заплахи за здравето;

Н. като има предвид, че пандемията от COVID-19 разкри необходимостта от гарантиране на безопасността и защитата на работниците, включително на тяхното психично здраве; като има предвид, че пандемията подчерта значението на инвестирането в общественото здраве; като има предвид, че пандемията от COVID-19 доведе до бързо увеличаване на дистанционната работа, като почти половината от всички служители в ЕС работят поне част от работното си време от дома си (30) по време на ограничителните мерки, като същевременно поемат по-големи отговорности за полагане на грижи; като има предвид, че е доказано, че дистанционната работа оказва силно въздействие върху организацията на работното време чрез увеличаване на гъвкавостта и постоянната наличност на работниците (31), като често води до конфликт между личното и работното време; като има предвид, че се очаква навлизането на дистанционната работа да остане по-високо, отколкото преди кризата с COVID-19, или че то ще се увеличи още повече (32); като има предвид, че дистанционната работа послужи като буфер по време на кризата и запази работни места, които в противен случай щяха да бъдат загубени (33); като има предвид, че дистанционният труд осигурява на работниците също така свобода да адаптират работното си време и график така, че да удовлетворят личните и семейните си потребности (34); като има предвид, че някои проучвания сочат, че възприятията за дистанционната работа значително са се подобрили от началото на пандемията, което на свой ред води до общо предпочитане на смесени условия на труд (35);

О. като има предвид, че за хората, които редовно работят от дома си, има над два пъти по-голяма вероятност да работят над 48 часа седмично и са изложени на риск от почивка за по-малко от 11 часа между работните дни; като има предвид, че почти 30 % от дистанционните работници съобщават, че работят в свободното си време всеки ден или няколко пъти в седмицата, в сравнение с по-малко от 5 % от работниците, базирани в „офиси“, и че има по-голяма вероятност те да работят на ненормиран работен ден; като има предвид, че психосоциалните рискове са най-често срещаните рискове за здравето, свързани с дистанционната работа (36); като има предвид, че по-широкото разпространение на дистанционната работа доведе също така до по-голямо разпространение на физически проблеми като мускулноскелетните смущения във връзка със заседналия начин на живот, лошите ергономични условия, дългото работно време и свързания с работата стрес;

П. като има предвид, че променящият се пазар на труда може да окаже потенциално въздействие върху здравословните и безопасни условия на труд и върху условията на труд чрез демографското развитие, въвеждането на нови технологии, като например нанотехнологиите и изкуствения интелект, както и поколения съществуващи инструменти или машини, наличието на нови вещества и химически продукти и нови видове работни места; като има предвид, че все повече работници се насочват към работа през платформа, нетрадиционна работа или нетипична заетост;

Р. като има предвид, че кризата с COVID-19 разкри уязвимостта на работниците с нестандартни форми на заетост, включително работещите цифрово или през платформи и самостоятелно заетите лица; като има предвид, че съществува голяма вероятност делът на работата през платформи на пазара на труда да продължи да се увеличава; като има предвид, че самостоятелно заетите лица са изключени от приложното поле на стратегическата рамка за здравословни и безопасни условия на труд, тъй като те не са обхванати от законодателството на ЕС относно здравословните и безопасни условия на труд; като има предвид, че работещите през платформи може да бъдат изложени на повишени рискове за здравето и безопасността, които не се ограничават до физическото здраве, а може да засегнат и психо-социалното здраве поради непредвидимото работно време, натовареността на работата, конкурентната среда, информационното претоварване и изолацията; като има предвид, че алгоритмичното управление представя нови предизвикателства за бъдещето на труда, които може да създадат прекомерен натиск за бързина и ефективност върху работниците; като има предвид, че този стил на управление може да изложи на риск пътната безопасност на работещите през платформи в сектора на транспорта и доставките, особено велосипедистите като уязвими участници в движението, както и да застраши безопасността на други участници в пътното движение; като има предвид, че жените, работещи през платформи, по-специално жените шофьори и жените, предоставящи услуги за почистване и полагане на грижи в частни домове, може да са изложени на повишен риск да станат жертва на сексуален тормоз и насилие и може да се въздържат от сигнализиране на подобни инциденти поради липса на инструменти за такова сигнализиране, липса на контакт с човек, който е техен ръководител, или страх от лоши оценки и загуба на бъдеща работа; като има предвид, че при работата през платформи не се сигнализира достатъчно за случаите на сексуален тормоз и насилие (37);

С. като има предвид, че пандемията от COVID-19 показа, че работните места могат да бъдат основни огнища за разпространение на зараза; като има предвид, че несигурните условия на труд и живот на сезонните работници в Европа, по-специално в селското стопанство, са добре документирани още преди кризата с COVID-19 (38); като има предвид, че по време на пандемията смущаващи сигнали за нарушения на правата на трансграничните и сезонните работници по отношение на условията на труд и живот показаха, че тяхното положение се е влошило още повече; като има предвид, че работниците на краткосрочен договор често живеят в групови жилища, в които спазването на физическа дистанция е трудно и повишава риска от заразяване, на който са изложени; като има предвид, че големи огнища на COVID-19 се появиха в промишлени сектори като преработката на храни; като има предвид, че несигурните форми на заетост, като междинната работа, фалшивата самостоятелна заетост или работата във вериги от подизпълнители, редовно изключват работниците от услуги и обучение, свързани със здравословните и безопасни условия на труд; като има предвид, че целта на Европейския орган по труда (ЕОТ) е да гарантира справедлива трудова мобилност, като подпомага държавите членки и Комисията в ефективното прилагане и изпълнение на правото на Съюза, свързано с трудовата мобилност, и координацията на системите за социална сигурност в рамките на ЕС, включително докладване относно предполагаеми нередности, като например нарушения на условията на труд и правилата за здравословни и безопасни условия на труд, ако те научат за такива нередности при изпълнението на своите задачи;

Т. като има предвид, че превенцията, повишаването на осведомеността, дейностите, свързани с благосъстоянието, и насърчаването на култура на здраве и безопасност на работното място могат да доведат до положителни резултати при подобряване на здравето на служителите, както и да предоставят нови възможности за заетост или доброволчество;

У. като има предвид, че инспекциите по труда играят важна роля в изпълнението на политиките за здравословни и безопасни условия на труд на регионално и местно равнище; като има предвид, че в препоръката на МОТ се препоръчва един инспектор по труда на всеки 10 000 работници с цел извършване на ефективни и конкретни контроли за предотвратяване на всякаква форма на злоупотреба; като има предвид, че според проучване на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) 88 % от работодателите заявяват, че спазването на законодателството е основната причина да управляват здравословните и безопасни условия на труд (39);

Ф. като има предвид, че пандемията от COVID-19 породи извънредни изисквания към здравните работници; като има предвид, че трудната работна среда и страховете за личната и семейната безопасност са довели до отрицателно отражение върху психиката; като има предвид, че здравните специалисти преживяват по-силни равнища на стрес, тревожност и депресия в сравнение с работещите в други сектори (40); като има предвид, че Европейският съюз трябва да си вземе поука от кризата с COVID-19 и да въведе ефективна система за координиране на отговора на всякакъв вид бъдещи заплахи за общественото здраве, включително превенция, подготвеност и планиране на ответни действия на работното място;

Х. като има предвид, че пандемията от COVID-19 разкри и задълбочи неравенствата между половете; като има предвид, че голяма част работещите като служители от критично значение на първа линия в сектора на здравеопазването, социалния сектор, сектора на образованието и сектора на полагането на грижи, са жени; като има предвид, че по време на пика на пандемията тези работници от женски пол се сблъскаха с дълго работно време и съобщиха за проблеми, свързани с съвместяването на професионалния и личния живот; като има предвид, че макар и да се счита, че са от критично значение, тези професии все още са едни от най-подценяваните и с ниско заплащане работни места в ЕС; като има предвид, че жените са изложени на особено висок риск от кризата с COVID-19 и са по-силно засегнати от икономическите и социалните последици, произтичащи от нея (41);

Ц. като има предвид, че отчитането на измерението на пола е важно по отношение на здравето и безопасността на работното място, тъй като работниците могат да бъдат в по-голяма степен изложени и по-уязвими на различни видове вещества или рискове в зависимост от своя пол; като има предвид, че аспектите, свързани с равенството между половете, следва да се разглеждат в контекста на правото на откъсване от работната среда;

Ч. като има предвид, че преодоляването на експозициите на опасни вещества на работното място е от особено голямо значение за премахване на неравнопоставеността в здравеопазването, тъй като някои категории работници от най-уязвимите също могат да бъдат прекомерно изложени на такива рискови фактори; като има предвид, че хората с увреждания, младите хора и възрастните хора са особено уязвими по отношение на кризата с COVID-19; като има предвид, че има голяма вероятност те да страдат непропорционално и да имат специални потребности от подкрепа, които трябва да бъдат взети под внимание в евентуална стратегия за здравословни и безопасни условия на труд, когато се реагира на пандемията; като има предвид, че лицата с увреждания, хронични болести или тези, които се възстановяват от нараняване или заболяване, могат да поискат индивидуална подкрепа и адаптиране на работното място, ако желаят да участват на пазара на труда; като има предвид, че проучвания показват, че тези групи са изложени на висок риск от развиване на проблеми с психичното здраве; като има предвид, че липсата на разпоредби за приспособяване на работното място и разумни улеснения, включително процедури за спешна евакуация, особено за работниците с увреждания, може да доведе до физически, умствени и психологически проблеми, които могат да изложат на риск здравето и безопасността на тези работници, особено когато все още не е постигната пълна достъпност на свързаните с работата цифрови инструменти за хората с увреждания;

Ш. като има предвид, че Конвенцията на Организацията на обединените нации за правата на хората с увреждания, която влезе в сила в Европейския съюз през 2011 г., гласи, че „Държавите — страни по настоящата конвенция, се задължават да предприемат ефективни и подходящи мерки, включително чрез взаимна подкрепа в рамките на общността, за да се даде възможност на хората с увреждания да постигнат и поддържат максимална самостоятелност, пълноценна физическа, умствена, социална и професионална дееспособност и пълноценно включване и участие във всички сфери на живота“ и „признават правото на лицата с увреждания да работят на равни начала с другите, включително правото на възможност за прехрана чрез свободно избрана работа или правото на това да бъдат приемани на пазара на труда и в работна среда, която е отворена, приобщаваща и достъпна за лица с увреждания“;

Щ. като има предвид, че според Eurofound (42) гражданите на ЕС са неравнопоставени по отношение на способността си да се върнат на работа по време на или след нараняване или заболяване; като има предвид, че едва един от трима работници в ЕС, чиито ежедневни дейности са сериозно или в известна степен ограничени от хронично заболяване, споделя, че работното му място е било адаптирано, така че да се вземе предвид неговият здравословен проблем; като има предвид, че Eurofound отбеляза също, че за работниците с ниска степен на образование и тези на нискоквалифицирани работни места е не само по-вероятно да имат хронично заболяване и да изпитват ограничения в ежедневните си дейности, но и е по-малко вероятно да се ползват от приспособяване на работното място;

АА. като има предвид, че научните познания относно излагането на различни рискови фактори нараснаха значително през последните години; като има предвид, че поради това списъкът на ЕС на професионалните заболявания следва да бъде актуализиран; като има предвид, че Препоръка 2003/670/ЕО на Комисията от 19 септември 2003 г. относно Европейския списък на професионалните заболявания (43) препоръчва на държавите членки да въведат във възможно най-кратък срок разпоредби или административни разпоредби относно професионалните заболявания за обезщетение в националното си законодателство; като има предвид, че държавите членки следва да гарантират в своите национални законови актове, че всеки работник има право на обезщетение във връзка с професионални заболявания, ако е засегнат или страда от заболяване, за което може да се докаже, че е с професионален произход и характер; като има предвид, че липсата на хармонизация относно признаването на професионалните заболявания може да доведе до дискриминация спрямо някои работници в ЕС, чиито държави имат по-висока или по-ниска степен на признаване на тези професионални заболявания;

АБ. като има предвид, че високите стандарти за здравословни и безопасни условия на труд, балансът между личния и професионалния живот, приспособената спрямо възрастта работна среда, по-ниските количествени изисквания и самостоятелното определяне на работното време биха могли да дадат възможност на възрастните хора и да ги насърчат да останат доброволно в пазара на труда; като има предвид, че трябва да се обърне специално внимание на нуждите на работещите в професии, които са твърде изтощителни физически или психологически;

АВ. като има предвид, че свързаните с работата пътнотранспортни произшествия се случват на работното място и при шофиране, свързано с работата, като в повечето случаи участващите автомобили са фирмени; като има предвид, че трудовите злополуки, завършили със смърт, и смъртните случаи на пътя се докладват по различен начин в отделните държави членки, поради което е трудно да се направи сравнение на статистическите данни за свързаните с работата пътнотранспортни произшествия; като има предвид, че свързаните с работата пътнотранспортни произшествия са причина за около една четвърт до над една трета от всички свързани с работата смъртни случаи; като има предвид, че не съществува стандартизирано определение в ЕС за свързан с работата смъртен случай на пътя; като има предвид, че съществуват няколко общоевропейски цели за намаляване на смъртността при пътнотранспортни произшествия, но нито една от тях не е пряко свързана със свързаните с работата пътнотранспортни произшествия;

АГ. като има предвид, че традиционните рискове за здравето, като ръчната обработка на тежки товари, шумът, неудобната работна стойка или повтаряемите движения на ръката, продължават да представляват заплаха за много работници и всъщност са най-често срещани съгласно данните, представени в петото проучване на условията на труд, проведено от Eurofound (44); като има предвид, че рисковите фактори за ревматични и заболявания и заболявания на опорно-двигателния апарат на работното място включват вибрации, вдигане на тежки предмети, работа с оборудване с екрани, използване на машини и работно оборудване; като има предвид, че за всички условия на труд ревматичните заболявания и заболяванията на опорно-двигателния апарат причиняват най-голяма загуба на производителност (45);

АД. като има предвид, че свързаните с работата сърдечно-съдови и дихателни заболявания са вторият най-голям фактор за свързаните с работата смъртни случаи; като има предвид, че голямото психично натоварване, стресът на работното място, дългото работно време, психичните разстройства, несигурната заетост и липсата на физическа активност са свързани с тях (46);

АЕ. като има предвид, че здравословните и безопасни условия на труд трябва да се считат за етично и социално задължение, както и за строго законово изискване, което трябва да се спазва от предприемачите;

1. приветства стратегическата рамка на Комисията, и по-специално въвеждането на подхода „нула жертви“ по отношение на трудовите злополуки и заболявания, включително предстоящия нов показател в набора от социални показатели, свързан със завършилите със смърт трудови злополуки и равносметката от срещата на високо равнище по въпросите на здравословните и безопасни условия на труд през 2023 г.; изразява съжаление обаче, че равнището на амбиция на стратегията за здравословни и безопасни условия на труд не съответства на нейната цел за „нула жертви“, и призовава Комисията да представи предложения, които да отговарят на тази амбиция; призовава за създаването на пътна карта за намаляване на злополуките и смъртните случаи на работното място, с подходящо финансиране за държавите членки с цел осъществяване на прехода към постигане на нулев брой смъртни случаи; подчертава, че подходът „нула жертви“ не бива да води до недостатъчно съобщаване за свързани с работата злополуки и заболявания; призовава Комисията да обхване всички наранявания и злополуки, както и физически и психически последици в подхода за „нула жертви“; призовава Комисията и държавите членки значително да засилят акцента върху стратегиите за превенция, като например укрепване на инспекциите по труда, националните служби за здравословни и безопасни условия на труд и диалога със социалните партньори, за да се гарантира, че всички служители, независимо от вида или големината на работодателя, имат право на най-високото възможно равнище на защита по отношение на здравословните и безопасни условия на труд; призовава за амбициозно изпълнение и наблюдение на новата стратегическа рамка относно безопасността и здравето на работното място (2021–2027 г.) също и с оглед на въздействието на пандемията от COVID-19; призовава за редовно актуализиране на стратегическата рамка и за подобряване на настоящите национални стратегии в съответствие с развитието на пазарите на труда и двойния цифров и екологичен преход; счита, че е необходимо силно сътрудничество със социалните партньори и законодателни действия по няколко аспекта на политиката на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд, за да се допълни разнообразието от незадължителни мерки, предвидени за превръщането на целта за „нула жертви“ в реалност; призовава за ясен акцент върху участието на работниците и за засилване на консултациите със социалните партньори в подхода „нула жертви“; приветства факта, че срещата на високо равнище по въпросите на здравословните и безопасни условия на труд през 2023 г. ще се съсредоточи специално върху напредъка на подхода „нула жертви“;

2. призовава Комисията да увеличи амбициите си в областта на борбата срещу свързаните с работата онкологични заболявания в Европейския план за борба с рака; призовава Директива 2004/37/ЕО относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа ( 47 ) , да бъде актуализирана непрекъснато и в амбициозни срокове, включително чрез определяне на гранични стойности на професионална експозиция за най-малко 25 допълнителни приоритетни вещества в директивата незабавно, след представянето на плана за действие и до края на 2022 г., след консултация с Консултативния комитет за здравословни и безопасни условия на труд; подчертава в тази връзка необходимостта Комисията да осигури достатъчно персонал, включително в съответните отдели и органи; подчертава, че създаването на всеобхватни национални регистри за всички държави членки би могло да даде възможност за събиране на данни за всички съответни канцерогени в цяла Европа; призовава за тясно сътрудничество между институциите на ЕС и релевантните агенции, държавите членки и релевантните заинтересовани страни и за силното включване на социалните партньори в активното използване на събраните данни, за да бъдат предприети необходимите законодателни и незаконодателни мерки за борба със свързаните с работата онкологични заболявания; призовава държавите членки да гарантират правото на спиране на работа за всички работници, когато съществува непосредствена опасност и извънредно опасни условия на труд, в съответствие с националните практики;

3. 3 и биологична гранична стойност 150 μg олово на литър кръв, което е стъпка в правилната посока, предложената биологична гранична стойност не осигурява подходяща защита за жените, и по-специално за бременните жени приветства ангажимента на Комисията в Директива 2004/37/ЕО да преразгледа граничните стойности на експозиция на олово, както и на неговите съединения и диизоцианати; отбелязва, че макар Центърът за оценка на риска към Европейската агенция по химикали (ECHA/RAC) да препоръчва гранична стойност в атмосферата 4 μg/mи биологична гранична стойност 150 μg олово на литър кръв, което е стъпка в правилната посока, предложената биологична гранична стойност не осигурява подходяща защита за жените, и по-специално за бременните жени ( 48 ) ; призовава Комисията да гарантира, че всяко предложение за преразгледани гранични стойности на експозиция за оловото и неговите съединения ще осигурява еднаква защита за всички работници, независимо от пола; приветства ангажимента на Комисията да добави веществата, нарушаващи функциите на ендокринната система, като категория вещества, пораждащи сериозно безпокойство, съгласно Регламент (ЕО) № 1907/2006 ( 49 ) (регламента REACH), както и да ги класифицира съгласно Регламент (ЕО) № 1272/2008 ( 50 ) (регламента CLP); подчертава, че законодателството на ЕС следва да защитава работниците от експозиция на вещества, нарушаващи функциите на ендокринната система; изтъква, че автоматизацията и роботизацията на определени дейности може значително да намали риска работниците да бъдат изложени на канцерогени на работното място; подчертава необходимостта от по-нататъшни действия за предотвратяване, откриване и по-добро признаване на професионалните ракови заболявания, свързани с нощния труд на смени; призовава Комисията да обърне особено внимание на групи, които са особено изложени на опасни химикали, например работниците в химическата промишленост и в селското стопанство, или на особено уязвимите работници, например бременните или кърмещите жени;

4. 3 (1 000 влакна/m 3 ); призовава Комисията да представи предложение за рамкова директива на ЕС за национални стратегии за премахване на азбеста; призовава Комисията да актуализира Директива 2010/31/ЕС приветства ангажимента на Комисията да представи законодателно предложение за допълнително намаляване на излагането на работниците на азбест през 2022 г.; призовава Комисията да повиши амбициите си и да представи европейска стратегия за премахване на целия наличен азбест в съответствие с резолюцията на Парламента, съдържаща препоръки към Комисията относно защитата на работниците от азбест; призовава Комисията да бъде амбициозна в усилията си за постигане на премахване на целия азбест, както и да преразгледа Директива 2009/148/ЕО ( 51 ) по отношение на минималните изисквания за сертифицирано обучение на работниците, изложени на азбест, и като приоритет да актуализира граничната стойност на експозиция на азбест, която следва да е определена на 0,001 влакна/cm(1 000 влакна/m); призовава Комисията да представи предложение за рамкова директива на ЕС за национални стратегии за премахване на азбеста; призовава Комисията да актуализира Директива 2010/31/ЕС ( 52 ) за задължителната проверка на сградите и последващото отстраняване на азбест и други опасни вещества, преди да могат да започнат ремонтните работи, като по този начин се забрани запечатването и капсулирането на материали, съдържащи азбест, които могат технически да бъдат отстранени; призовава Комисията да представи законодателно предложение, което взема предвид съществуващите национални разпоредби, както и оценка на въздействието на най-ефективните модели за задължителна проверка на сградите, състояща се от диагноза на повърхността за наличието на азбест, извършена от професионален субект с подходящи квалификации и разрешения, преди продажба или отдаване под наем на сгради и за създаване на сертификати за минимални изисквания по отношение на азбеста за сгради, построени преди 2005 г. или преди годината на равностойна национална забрана за азбест; призовава Комисията и държавите членки да гарантират по-добро признаване и компенсиране на свързаните с азбеста заболявания на всички изложени на риск работници, за да се защити здравето на строителните и другите работници в екологичния преход; призовава да се използва, когато е възможно, аналитичната трансмисионна електронна микроскопия (ATEM) или подобни усъвършенствани методи за преброяване на влакната;

5. счита, че Директива 89/391/ЕИО на Съвета за въвеждане на мерки за насърчаване подобряването на безопасността и здравето на работниците на работното място ( 53 ) може да не се окаже достатъчно ефективна за света на труда през 21-ви век и за най-новото развитие на трудовите пазари и оценката и управлението на психосоциалните рискове; поради това счита, че той следва да бъде допълнен, за да се засили този аспект; припомня своето искане Комисията да включи в стратегическата рамка за здравословни и безопасни условия на труд правото на откъсване от работната среда и изрично да разработи нови психосоциални мерки като част от рамката; във връзка с това призовава Комисията да засили амбицията на стратегическата рамка за здравословни и безопасни условия на труд; призовава Комисията да предложи, като се консултира със социалните партньори, директива относно психосоциалните рискове и благоденствието на работното място, насочена към ефективна превенция на психосоциалните рискове на работното място, като например тревожност, депресия, изтощение и стрес, включително рискове, причинени от структурни проблеми като организацията на труда (т.е. лошо управление, лошо планиране на работата или неправилно съчетаване на знанията и способностите на работниците с възложените задачи); призовава Комисията и държавите членки да установят механизми за превенция на тези рискове и за реинтеграция на работното място на засегнатите служители, както и да премине от действия на равнището на конкретните лица към подход на организация на труда в съответствие с общите йерархични принципи за превенция, включени в Директива 89/391/ЕИО; призовава Комисията да изготви насоки по отношение на минималния брой персонал, предоставящ услуги в областта на здравословните условия на труд, които са необходими, за да се гарантира подходящо наблюдение на здравето на работното място ( 54 ) ; счита, че защитата и насърчаването на психичното здраве следва да бъдат неразделна част от плановете за готовност в областта на здравословните и безопасни условия на труд при бъдещи здравни кризи; подчертава, че следва да се обърне специално внимание на психичното здраве на здравните работници и на другите работници от първа необходимост; в тази връзка приветства приноса на експертната група относно ефективните начини за инвестиране в здравеопазването в нейното становище относно подкрепата за психичното здраве на здравните работници и други работници от съществено значение; призовава Комисията и държавите членки да гарантират подходящото проследяване и прилагане на тези препоръки;

6. подчертава, че е важно да се гарантира наличието на подходящи възможности за искане на обезщетение за работниците в случай на професионални заболявания; призовава Комисията, в консултация със социалните партньори, да преразгледа препоръката на Комисията от 2003 г. относно Европейския списък на професионалните заболявания с допълнения, като например свързани с работата мускулно-скелетни смущения, свързани с работата психични разстройства, по-специално депресия, изтощение, тревожност и стрес, всички свързани с азбеста заболявания и рак на кожата и ревматично и хронично възпаление; призовава Комисията да преобразува тази препоръка, след консултация със социалните партньори, в директива, с която се създава минимален списък на професионалните заболявания и се определят минимални изисквания за тяхното признаване и подходящо обезщетение за засегнатите лица;

7. подчертава факта, че жените работници са изправени пред повишени предизвикателства за здравословните условия на труд и благосъстоянието на работното място, по-специално в секторите на здравето и грижите; приветства факта, че Комисията засилва съобразения с равенството между половете подход в областта на здравословните и безопасни условия на труд; призовава Комисията и държавите членки да интегрират перспективата за равенство между половете и да вземат предвид различията между половете във всички мерки за здравословни и безопасни условия на труд; призовава Комисията да основе предстоящата законодателна инициатива върху предотвратяването и борбата с основаното на пола насилие над жени и домашното насилие върху рамковото споразумение относно тормоза и насилието на работното място; призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че превантивните и защитните мерки, насочени към премахване на насилието, дискриминацията и тормоза в сферата на труда, включително насилието и тормоза от трети лица (т.е. от клиенти, посетители или пациенти), когато е приложимо, се прилагат независимо от причината за тормоза, и че те не се ограничават до случаи, основани на дискриминационни основания; призовава държавите членки да ратифицират Конвенция № 190 на МОТ и препоръка No.206 относно насилието и тормоза и да въведат необходимите закони и мерки на политиката за забрана, предотвратяване и справяне с насилието и тормоза в сферата на труда;

8. призовава Комисията и държавите членки да разработят стратегии за подготовка за застаряваща работна сила, по-голям брой служители с хронични заболявания и необходимост от адаптиране на работното място към нуждите на служителите с увреждания, активна подкрепа за реинтеграцията и недискриминацията и адаптиране на условията на труд за хората с увреждания или хроничните заболявания, както и за тези, които се възстановяват от заболявания; подчертава необходимостта от определяне и прилагане на адаптирани и индивидуализирани стратегии, които да улеснят процесите на възстановяване и рехабилитация на работника; подчертава, че такива стратегии следва да включват насърчаване на образованието, обучението и ученето през целия живот за хора от всички възрасти, както и по-добро равновесие между професионалния и личния живот и насърчаване на обмена между поколенията на работното място; подчертава, че следва да се обърне специално внимание и на лицата, полагащи грижи;

9. призовава Комисията, в рамките на стратегията за правата на хората с увреждания за периода 2021 — 2030 г., да предложи ясни и амбициозни насоки на държавите членки и на работодателите относно предоставянето на корекции на работното място и разумни улеснения на работното място за хората с увреждания; призовава Комисията да предприеме амбициозно преразглеждане на Директива 2000/78/ЕО относно равното третиране в това отношение; настоява, че е също толкова важно да се обърне внимание на положението на работниците с хронични заболявания;

10. призовава Комисията и държавите членки да обърнат внимание на младите работници в стратегиите си за здравословни и безопасни условия на труд, със специален акцент върху работниците под 18 години; припомня, че според статистиката има по-голяма вероятност сериозен инцидент на работното място да претърпят лицата между 18 и 24 години в сравнение по-възрастните работници поради недостатъчно опит, обучение и надзор, слаба осведоменост относно техните права и задълженията на работодателите, липса на признаване на техните потребности от работодателите и излагане на несигурни условия на труд, което води до развитието на професионални заболявания в млада възраст или по-късно в живота ( 55 )

11. припомня, че работещите през платформи могат да бъдат изложени на повишени рискове за здравето и безопасността както на място, така и при работа през онлайн платформи; подчертава, че тези рискове не се ограничават до физическото здраве, но могат също така да засягат психосоциалното здраве с непредвидимо работно време, натовареност на работата, конкурентна среда, информационно оборудване и изолация като нови рискови фактори; приветства предложението на Комисията за директива за подобряване на условията на труд на работниците през платформи с цел подобряване на условията на труд на тези работници; подчертава, че всички работници през платформи следва да имат право на обезщетение в случай на трудови злополуки и професионални заболявания и да им бъде предоставена социална закрила, включително застрахователно покритие за болест и инвалидност, чрез въвеждането на оборима презумпция за трудово правоотношение за работещите през платформи в съответствие с националните определения, установени в съответното законодателство на държавите членки или в колективните трудови договори; повтаря, във връзка с това, своите препоръки, формулирани в резолюцията си от 16 септември 2021 г. относно справедливи условия на труд, права и социална закрила за работещите през платформи — нови форми на заетост, свързани с развитието на цифровите технологии;

12. призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че всички работници, които имат трудов договор или трудово правоотношение, както са определени в националното законодателство, колективните трудови договори или практики, включително нестандартните работници ( 56 ) , както и действително и фиктивно самостоятелно заетите лица и мобилните работници, са обхванати от законодателството и политиките в областта на здравословните и безопасни условия на труд; подчертава решаващата роля на колективните трудови договори за гарантиране на най-високи стандарти за здравословни и безопасни условия на труд; подчертава, че европейските и международните права на човека гарантират на всички работници правото да се организират, да създават и да се присъединяват към синдикални организации, да участват в колективно договаряне, да предприемат колективни действия за защита на правата си и да се ползват от защита чрез колективни договори, независимо от техния трудов статут ( 57 )

13. призовава Комисията да включи здравето и безопасността във всички съответни стратегии и политики на ЕС относно екологичния и цифровия преход, включително тези относно изкуствения интелект (ИИ); подчертава, че основаните на ИИ решения на работното място трябва да бъдат етични и ориентирани към човека, прозрачни и справедливи и да избягват всякакви отрицателни последици за здравето и безопасността на работниците; призовава Комисията да обмисли представянето на законодателна инициатива, след консултиране със социалните партньори, с цел изясняване на задълженията и отговорностите в областта на здравословните и безопасни условия на труд във връзка със системите с ИИ и новите начини на работа; подчертава, че образованието и обучението за работниците и мерки за осигуряване на ефективни услуги във връзка с безопасните и здравословни условия на труд са необходими за внедряването и използването на ИИ от работниците на работното място; подчертава, че ИИ и цифровизацията правдоподобно улесняват полезните взаимодействия между човека и машината и предлагат икономически и обществени ползи, както и нови възможности за предприятията, но и опасения в областта на безопасните и здравословни условия на труд, като например появата на нови форми на наблюдение и управление на работниците въз основа на събирането на големи количества данни в реално време, които могат да доведат до правни, регулаторни и етични въпроси; призовава по-специално за въвеждането на предпазни мерки срещу неблагоприятните въздействия на алгоритмичното управление върху здравето и безопасността на работниците; подчертава, че алгоритмите, използвани в областта на труда, трябва да бъдат прозрачни, недискриминационни и етични, и че алгоритмичните решения трябва да бъдат отговорни, оспорими и, когато е уместно, обратими, и следователно трябва да подлежат на човешки надзор; подчертава ролята на социалните партньори при предвиждането на нововъзникващи професионални рискове в резултат на развитието на революционни технологии;

14. припомня, че изменението на климата има пряко отражение върху здравето на работниците; припомня, че засилването на екстремните метеорологични явления ще доведе до повече физически наранявания и че изменението на климата би могло също така да увеличи риска от рак на кожата, излагане на прах и психосоциални рискове; настоява, че неподходящата организация на работа може също да влоши положението; подчертава ролята на социалните партньори при предвиждането на нововъзникващи професионални рискове в резултат на изменението на климата; припомня, че здравословните и безопасни условия на труд за работниците попадат в правомощията на ЕС и че в съответствие с Директива 89/391/ЕИО работниците следва да бъдат защитени от всякакви рискове, включително от нововъзникващи рискове; призовава Комисията да оцени подробно и в спешен порядък свързаните с изменението на климата нови и нововъзникващи рискове за здравословните и безопасни условия на труд, за да се осигури по-добра защита на работниците от излагане на високи температури, естествено ултравиолетово лъчение и други опасности в тази връзка и във връзка с безопасността;

15. призовава за засилването на защитата срещу излагането на ултравиолетово лъчение на равнището на ЕС, особено в рамките на законодателството в областта на здравословните и безопасни условия на труд за работещите на открито; поради това призовава Комисията да преразгледа Директива 2006/25/ЕО относно експозицията на работниците на рискове, дължащи се на физически агенти (изкуствени оптични лъчения) ( 58 ) , и да включи в нейния обхват слънчевата радиация; призовава Комисията да направи оценка на изпълнението и ефективността на текущите мерки за защита на работниците, изложени на йонизиращо лъчение, като например екипажите на авиокомпаниите, работниците в атомни електроцентрали, работниците в съответните промишлени обекти, изследователите и здравните и ветеринарните специалисти, работещи в секторите на радиологията, радиотерапията или ядрената медицина, и да ги преразгледа, когато е необходимо, за да определи пропорционални мерки;

16. призовава Комисията да създаде механизъм за ранно предупреждение в рамките на настоящата междуинституционална структура, за да се установи къде са необходими корекции и преразглеждане на съществуващите директиви в областта на здравословните и безопасни условия на труд, които се отнасят до области с постоянна промяна и които могат да бъдат повлияни например от нови научни данни за опасни продукти или от развитието на пазарите на труда и условията на труд в рамките на двойния цифров и екологичен преход; подчертава особената необходимост от включване на социалните партньори в този механизъм, тъй като те са първите, които ще бъдат конфронтирани с променящите се ситуации;

17. призовава държавите членки да разработят национални политики, които да гарантират здравословните и безопасни условия на труд като основна част от обществените поръчки;

18. призовава Комисията да насърчи по-широкия въпрос за достоен труд при бъдещите търговски споразумения на ЕС и да гарантира подходящото отчитане на стандартите за здравословни и безопасни условия на труд като част от обвързващите ангажименти по отношение на трудовите и социални стандарти; призовава Комисията да подкрепи държавите кандидатки, за да приведат своите правни рамки в съответствие с правото на ЕС относно здравословните и безопасни условия на труд; призовава Комисията и държавите членки да си сътрудничат тясно с МОТ и СЗО за насърчаване на правото на безопасни и здравословни условия на труд в рамките на основните права и принципи на труд на МОТ и за гарантиране на спазването на тези принципи от действащи лица в глобалните вериги на доставки; приветства намерението на Комисията да предложи забрана в целия ЕС на продукти, произведени чрез използване на принудителен труд;

19. приветства целта за укрепване на ангажимента към държавите — партньори на ЕС, регионалните и международните организации и други международни форуми с цел повишаване на стандартите за здравословни и безопасни условия на труд в световен мащаб; призовава за активното участие на Комисията при подкрепа на интегрирането на правото на безопасни и здравословни условия на труд в рамките на основните принципи и права в областта на труда на МОТ;

20. счита, че в трансграничните региони следва да се насърчават съвместните трансгранични обучения и споделянето на най-добри практики за здравния персонал и за персонала в областта на опазването на общественото здраве;

План за готовност за бъдещи здравни кризи: Поуки, извлечени от пандемията от COVID-19 и въздействието ѝ върху труда

21. подчертава, че е от съществено значение да се извлекат поуките от пандемията COVID-19 и да се повиши готовността за потенциални бъдещи здравни кризи; подкрепя призива към държавите членки да изготвят планове за готовност за бъдещите кризи в техните национални стратегии в областта на здравословните и безопасни условия на труд, при консултиране с националните социални партньори, включително за прилагането на насоките и инструментите на ЕС; подчертава необходимостта от ефективни механизми на ЕС за координация на тези планове; счита, че подобряването на съобщаването на проверена информация следва да бъде в основата на всеки план за готовност в областта на здравеопазването; счита, че защитата и насърчаването на психичното здраве следва да бъдат неразделна част от планове за готовност в областта на безопасните и здравословни условия на труд за бъдещи здравни кризи, и подчертава, че следва да се обърне специално внимание на психичното здраве на здравните работници и други работници от съществено значение; приветства намерението на Комисията да започне задълбочена оценка на последиците от пандемията и ефикасността на рамките за безопасни и здравословни условия на труд на ЕС и на национално равнище с цел разработването на процедури при извънредни обстоятелства и насоки за бързо разгръщане, прилагане и мониторинг на потенциални бъдещи здравни кризи в тясно сътрудничество с участници в областта на общественото здраве; призовава държавите членки да обърнат специално внимание на трансграничните региони с оглед засилване на сътрудничеството; счита, че обявяването на извънредна ситуация в областта на общественото здраве на ЕС, предвидено в бъдещия регламент ( 59 ) относно сериозните трансгранични заплахи за здравето, следва да задейства прилагането и координирането на равнището на ЕС на мерките, залегнали в националите планове за готовност в областта на безопасните и здравни условия на труд на държавите членки;

22. припомня ангажимента на Комисията да оцени необходимостта от допълнителни действия за подобряване на функционирането на съществуващата регулаторна рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд и необходимостта от изменение на Директива 2000/54/ЕО за биологичните агенти; призовава Комисията незабавно да извърши целенасочено преразглеждане на тази директива като извлече поуки от пандемията от Covid-19 с оглед по-добра подготвеност, планиране на реакциите и увеличаване на устойчивостта в условия на здравни кризи на всички работни места; подчертава, че преразглеждането следва да гарантира, че директивата може да отговори на ситуации на пандемии, улеснява установяването на национални планове за извънредни ситуации в случаи на избухване на пандемия и писмени инструкции на различни езици от работодателя относно рисковете в областта на здравословните и безопасни условия на труд, санитарните мерки и трудовата организация за всички работници в случай на избухване на пандемия; приветства намерението на Комисията да включи COVID-19 в Препоръката относно Европейската програма за професионални болести;

23. призовава Комисията и държавите членки да дадат силен приоритет и да финансират по подходящ начин засилването на научните изследвания и събирането на данни както на равнището на ЕС, така и на национално равнище относно здравословните и безопасни условия на труд, по-специално относно причините за и въздействието върху психичното здраве, психосоциалните, ергономичните рискове и мускулно-скелетните смущения, професионалните заболявания на кръвообращението, свързаните с работата ракови заболявания, хроничните възпалителни заболявания в различните сектори и да извършат подробна оценка на проблемите, както и на въздействието на променящия се свят на труда, включително възможностите и предизвикателствата, свързани със здравето и безопасността, свързани с дистанционната работа и работата от разстояние, и правото на откъсване от работната среда, с цел да се анализира въздействието на пола, възрастта и уврежданията; призовава Комисията да продължи този вид научни изследвания както със законодателни, така и с незаконодателни мерки с цел закрила на здравето и безопасността на работниците след консултиране със социалните партньори;

24. призовава Комисията да извърши допълнително проучване на икономическите разходи, свързани със здравето и изключването от работното място;

25. призовава Комисията да предложи законодателна рамка с оглед на установяването на минимални изисквания за дистанционна работа в рамките на целия Съюз, без да се засягат отрицателно условията на труд на лицата, работещи от разстояние; отбелязва, че тази рамка следва да бъде разработена в консултация с държавите членки и европейските социални партньори, при пълно зачитане на националните модели на пазара на труда и като се вземат предвид рамковите споразумения на социалните партньори относно дистанционната работа и цифровизацията; подчертава, че такава рамка следва да изясни условията на труд, включително по отношение на предоставянето и използването и отговорността за оборудването, като се обхванат съществуващи и нови цифрови инструменти, и че тя следва да гарантира, че тази работа се извършва на доброволна основа и че правата, балансът между професионалния и личния живот, трудовото натоварване и стандартите за работа на дистанционните работници са еквивалентни на тези, валидни за работниците на място в сходно положение; подчертава, че тази законодателна инициатива следва да се основава на цялостна оценка на психосоциалните рискове, включително свързаните с цифровите и дистанционните практики на работа и пропускливата работна среда; призовава Комисията и държавите членки да осигурят мерки за достъпност и приобщаващи технологии за хората с увреждания, които са в преход към дистанционна работа и/или са в процес на дистанционно професионално обучение;

26. призовава Комисията да предложи, като се консултира със социалните партньори, директива относно минималните стандарти и условия, за да се гарантира, че всички работници са в състояние да упражняват ефективно правото си на откъсване от работната среда, и да регулира използването на съществуващите и новите цифрови инструменти за служебни цели в съответствие с резолюцията си от 21 януари 2021 г., съдържаща препоръки към Комисията относно правото на откъсване от работната среда, и като вземе предвид рамковото споразумение на социалните партньори относно цифровизацията;

27. приветства ангажимента на Комисията за изменение на законодателната рамка в областта на здравословните и безопасни условия на труд чрез преразглеждане на Директива 89/654/ЕИО ( 60 ) и на Директива 90/270/ЕИО ( 61 ) за минималните изисквания за безопасни и здравословни условия на труд при работа с екранно оборудване; призовава Комисията да бъде по-амбициозна в това отношение и да предложи по-широка и по-всеобхватна директива относно профилактиката и управлението на свързаните с работата мускулно-скелетни смущения (МСС) и ревматични заболявания без допълнително забавяне и държавите членки да засилят научните си изследвания и събиране на данни; призовава Комисията да гарантира, че всички рискове, свързани с работата, които могат да доведат до ревматични/хронични възпалителни и мускулно-скелетни заболявания, са обхванати от директивата, например вдигане на тежки предмети, повтарящи се движения, вибрации или стоене/седене в продължение на дълго време; припомня, че е по-вероятно работещите жени да бъдат засегнати от МСС; напомня на Комисията, че предложението относно свързаните с работата мускулно-скелетни смущения трябва да включва силно изразено полово измерение в оценката, профилактиката и лечението на тези заболявания; призовава Комисията и държавите членки за обмислят въвеждането на гъвкаво работно време за работниците, които страдат от мускулно-скелетни смущения или ревматични/хронични възпалителни състояния; призовава Комисията и държавите членки да обърнат внимание на професионалните рискове, свързани с сърдечносъдовите заболявания;

28. призовава Комисията и държавите членки да насърчават дружествата да действат за подобряване на здравето на работниците, като използват логистичните ресурси, с които разполагат, като отправят препоръки относно здравословния начин на живот, насърчават практикуването на физическа активност чрез предоставяне на достъп до специални зони в помещенията или чрез улесняване на достъпа до специални външни структури, поощряват създаването на вътрешни спортни отбори, осигуряват гаражи за велосипеди, насърчават консумацията на качествени храни чрез осигуряване на здравословни, балансирани и разнообразни ястия в столовата на компанията и автоматите за естествени напитки, разпространяват знаци, приканващи служителите да поддържат зоните около общите входове и изходи без вредни вещества като цигарен дим, както и с всякакви други образователни мерки, които биха могли да послужат за тази цел, като например популяризирането на Европейския кодекс за борба с рака; подчертава положителното въздействие на подходящото образование и обучение на ръководителите и работниците, които отговарят за персонала, за предотвратяване на психосоциалните рискове и тормоза на работното място; призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че ръководителите и работниците, които отговарят за персонала, получават или са завършили релевантно обучение, включително обучение за предотвратяване на психосоциалните рискове и курсове за борба срещу тормоза, преди да поемат задълженията си на работното място; призовава държавите членки и социалните партньори да предприемат инициативи за подобряване на обучението на представителите по въпросите на здравословните и безопасни условия на труд и на ръководителите в съответствие с националните законодателни разпоредби и практики; призовава държавите членки да подкрепят активното участие на наетите лица в изпълнението на превантивни мерки за ЗБУТ и да гарантират, че представителите по въпросите на здравословните и безопасни условия на труд могат да получават обучение, надхвърлящо основните модули;

29. напомня за многото случаи на нарушаване на правата на работниците по време на пандемията от COVID-19, по-специално правата на мобилните работници, включително трансграничните работници, сезонните работници и работниците мигранти, които са били изложени на нездравословни или опасни условия на живот и труд, например бедно или пренаселено жилище, и които не са разполагали с достатъчно информация за своите права; повтаря призива си към Комисията да предприеме спешни действия за подобряване на условията на заетост, работа и на здравословните и безопасни условия на труд на мобилните работници и работниците мигранти, като трансграничните и сезонните работници, включително чрез преразглеждане на ролята на агенциите за временна заетост, агенциите за набиране на персонал, другите посредници и подизпълнителите, с цел да се установят пропуските в светлината на принципа на равното третиране и конкретните предизвикателства, свързани със здравето и безопасността, пред които са изправени мобилните работници и работниците мигранти, например достъп до подходящо оборудване и съоръжения, качествено настаняване, безопасен транспорт и качествена храна ( 62 ) , и да се разгледа необходимостта от преразглеждане на съществуващата законодателна рамка, за да се преодолеят идентифицираните пропуски, както и да се гарантира устойчивост по отношение на пандемията, като се вземат предвид поуките от пандемията от COVID-19; призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че настаняването на работниците, когато е уредено от работодателя, е безопасно, достойно и отговаря на минималните стандарти; изтъква ролята на ЕОТ при подпомагането на държавите членки и Комисията в процеса на ефективното прилагане и изпълнение на правото на ЕС в областта на трудовата мобилност и при координацията на системите за социална сигурност в рамките на ЕС; подчертава необходимостта да се обмисли преразглеждане на мандата на ЕОТ в контекста на оценката, която трябва да бъде извършена през 2024 г., за да се включат разпоредби относно здравословните и безопасни условия на труд; призовава EU-OSHA и ЕОТ да работят заедно, за да подкрепят Комисията и държавите членки в подобряването на здравословните и безопасните условия на труд на мобилните работници и работниците мигранти; призовава Комисията да проучи как цифровите инструменти могат да спомогнат за засилване на трансграничното прилагане на стандартите за безопасност и здраве при работа за всички мобилни работници, включително самостоятелно заетите лица и мобилните граждани на държави извън ЕС, които са обхванати от правилата на ЕС относно трудовата мобилност в рамките на ЕС; призовава Комисията, в тясно сътрудничество с ЕОТ и след подходяща оценка, да представи законодателно предложение за Европейски паспорт за социална сигурност за всички мобилни работници и граждани от държави извън ЕС, които са обхванати от правилата на ЕС относно мобилността в рамките на ЕС, което би предоставило на съответните национални органи и социални партньори инструмент за подобряване на прилагането на правилата на ЕС относно трудовата мобилност и координацията на социалната сигурност на пазара на труда по справедлив и ефективен начин, за да се гарантират еднакви условия на конкуренция в ЕС, включително по отношение на защитата на здравето и безопасността на мобилните работници, съгласно резолюцията на Парламента от 25 ноември 2021 г. относно въвеждане на Европейски паспорт за социална сигурност с цел подобряване на цифровото прилагане на социалноосигурителните права и на справедливата мобилност ( 63 )

30. подчертава необходимостта да се гарантира включването на здравословните и безопасни условия на труд в правилата за обществените поръчки и в тази връзка призовава държавите членки да представят национални политики, които да гарантират това; призовава Комисията да сподели най-добрите практики за това, как да се включат здравословните и безопасни условия на труд в правилата за обществени поръчки и как да се включат клаузи за здравословни и безопасни условия на труд в националното законодателство в съответствие с Директивата за обществените поръчки;

Въвеждане и прилагане

31. подчертава съществената роля на националните инспекторати по труда за гарантиране на спазването на законодателството в областта на здравословните и безопасни условия на труд и за предотвратяване на свързаните с работата заболявания и наранявания; призовава държавите членки да гарантират подходящо финансиране за националните инспекторати по труда и да приложат препоръката на МОТ за един инспектор по труда на всеки 10 000 работници с цел извършване на ефективни и конкретни контроли и прекратяване на всякаква форма на злоупотреба; призовава Комисията да проведе и разпространи резултатите от проучване относно начина, по който националните инспекции по труда извършват своите инспекции, и относно обхвата и съдържанието на тези инспекции, включително по отношение на броя на откритите нарушения и налагането на ефективни, пропорционални и възпиращи санкции, за да се очертае способността им да прилагат съществуващите правила в областта на здравословните и безопасни условия на труд с цел гарантиране на еднакви условия за достатъчна защита; призовава Комисията да създаде специална тристранна работна група за изпълнение в рамките на компетентността на Консултативния комитет за безопасност и здраве на работното място, за да следи проучването; призовава Комисията и държавите членки да рационализират стандартите за здравословни и безопасни условия на труд във всички политики, както и да подобрят превантивните мерки и прилагането на съществуващите правила и законодателство за здравословни и безопасни условия на труд; подчертава в тази връзка ролята на социалните партньори и националните служби по здравеопазване и безопасност; призовава Комисията и държавите членки да осигурят по-добра координация, сътрудничество и обучение на европейско равнище;

32. призовава Комисията и държавите членки да осигурят подходящо финансиране и достъп на всички работници до устройства за обучение и придобиване на знания в областта на здравето и безопасността с цел борба с трудовите злополуки и заболявания; в тази връзка подчертава необходимостта от тясно сътрудничество със социалните партньори;

33. призовава Комисията да противодейства на различията в националните закони в областта на здравето и безопасността при работа, които създават нелоялна конкуренция, не само на вътрешния пазар, но и по отношение на държави извън ЕС;

34. призовава Комисията да започне оценка на работата на службите по здравеопазване и безопасност и поуките, които са извлечени в областта на предоставянето на външни услуги на здравеопазване и безопасност след въвеждането на разпоредбите на член 7, параграф 3 от Директива 89/391/ЕИО; призовава Комисията да изготви препоръки за укрепване на националното предоставяне на външни услуги на здравеопазване и безопасност с цел подобряване на предотвратяването на рисковете на работното място;

35. призовава държавите членки да докладват за целите, заложени в националните стратегии относно здравословните и безопасни условия на труд, и да осигурят подходящо финансиране в подкрепа на тяхното изпълнение; подчертава, че социалните партньори следва да участват пълноценно в изпълнението на националните планове в областта на здравословните и безопасни условия на труд или в процесите на последващи действия във връзка с тях; подчертава необходимостта от признаване и включване на социалните партньори представителите по здравословни и безопасни условия на труд в изготвянето, изпълнението и прилагането на законодателната рамка в областта на здравословните и безопасни условия на труд; призовава Комисията да започне проучване на концепциите и практиките, които позволяват по-добро участие на работниците и техните представители в професионалните съюзи и работническите съвети във всички етапи на оценката на риска и на политиките относно здравословните и безопасни условия на труд на равнище предприятие, и да стартира финансирани програми за повишаване на степента на участие на работниците в дейностите по отношение на здравословните и безопасни условия на труд в предприятията; призовава държавите членки да премахнат всяко национално законодателство, което възпрепятства колективното договаряне, включително като гарантират, че професионалните съюзи имат достъп до работните места за целите на организация, обмен на информация и консултации, засилване на представителството на работниците и по този начин осигуряване на подходящи стандарти за здраве и безопасност на работното място;

36. подчертава, че пакетът за мобилността и неговите инициативи, включително насоките на Комисията относно правилата за времето на управление и почивка, могат да подобрят здравословните и безопасни условия на труд; призовава държавите членки да засилят надзора върху пътищата и да гарантират спазването на тези правила, включително като гарантират, че работодателите осигуряват на водачите правилни графици за предотвратяване на прекомерното натоварване на работното място, като по този начин повишават пътната безопасност; призовава Комисията и държавите членки в своите национални стратегии за пътна безопасност да определят ясни цели за намаляване на смъртните случаи по пътищата при трудови злополуки; призовава Комисията да представи инициативи за подобряване на здравето и безопасността на работниците в авиационната и морската промишленост; призовава Комисията да гарантира, че държавите членки докладват и предоставят статистика по отношение на трудовите злополуки на пътя;

37. подчертава, че всички работници следва да бъдат защитени по-подходящ начин, независимо от размера на предприятията, и че следва да се оказва подкрепа, по-специално на микропредприятията и МСП, за да им се помогне в правилното прилагане на правилата относно здравословните и безопасни условия на труд; подчертава ролята на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа за предоставянето на микропредприятията и МСП на инструменти и стандарти, от които се нуждаят, с цел оценка на рисковете за тяхната работна сила и прилагане на подходящи превантивни мерки; счита, че ролята на Европейска агенция за безопасност и здраве при работа следва да се засили, за да се насърчават по-добре здравословните и безопасни работни места в целия Съюз и допълнително да се разработват инициативи за подобряване на профилактиката на работното място във всички сектори на дейност;

o

o o

38. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, както и на правителствата и парламентите на държавите членки.

(1) Проекторезолюция относно Европейската рамка за действие на СЗО в областта на психичното здраве за периода 2021—2025 г., седемдесет и първи регионален комитет за Европа, 13– 15 септември 2021 г.

(2) ОВ L 303, 2.12.2000 г., стр. 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) ОВ C 433, 23.12.2019 г., стр. 9.

(5) ОВ C 362, 8.9.2021 г., стр. 82.

(6) ОВ C 445, 29.10.2021 г., стр. 75.

(7) ОВ C 456, 10.11.2021 г., стр. 161.

(8) Приети текстове, P9_TA(2021)0385.

(9) Приети текстове, P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) Информационен документ на СЗО, озаглавен „Mental health: strengthening our response“ („Психично здраве: укрепване на нашия отговор“), март 2018 г. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12) Съобщение за медиите на Европейската комисия относно здравословните и безопасни условия на труд в променящия се свят на труда, 28 юни 2021 г. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/IP_21_3170

(13) Евростат, статистически данни за трудовите злополуки, ноември 2020 г.

(14) Eurofound, Sixth European Working Conditions Survey — Overview report („Шесто европейско проучване на условията на труд — Обобщаващ доклад“) (актуализиран текст от 2017 г.), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2017 г.

(15) Моделите в качеството на работното място предполагат, че картината е по-сложна от обикновеното разграничаване между работни места с високо и ниско качество. В анализа работниците са групирани в пет профила на качество на работното място: работни места „с високо качество“ (обхващащи 21 % от работниците); „гладко протичащи“ работни места (25 %); работни места, „изискващи активен ръчен труд“ (21 %); работни места „под напрежение“ (13 %); и работни места „с ниско качество“ (20 %). Моделът на резултатите според качеството на работното място между профилите не е еднакъв, което подчертава тезата, че качеството на работното място включва различни измерения.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) EU-OSHA, „Международно сравнение на разходите за свързани с работата злополуки и заболявания“, 2017 г.

(18) Takala, J., Working paper — „Eliminating occupational cancer in Europe and global“ (Работен документ — Премахване на професионалните ракови заболявания в Европа и в световен мащаб), 2015 г., стр. 6.

(19) „Global Asbestos Disaster“ (Азбестът като световно бедствие), International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018 г.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) EU-OSHA, Проучване на работниците относно експозицията на рискови фактори за рак, 20 май 2020 г.

(22) Информационен документ на СЗО, озаглавен „Радон и здраве“, 2 февруари 2021 г. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23) Европейски парламент, Генерална дирекция за вътрешни политики на ЕС, „Укрепване на Европа в борбата с рака — по-напред и по-бързо“, юли 2020 г. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24) IPCC, Шести доклад за оценка, регионален информационен документ — Европа. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) Евростат, Self-reported work-related health problems and risk factors — key statistics (Свързани с работното място здравословни проблеми и рискови фактори, съобщавани по собствена преценка — ключова статистика), септември 2021 г.

(26) EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Смущения на мускулно-скелетната система при човека: асоциация с психосоциални рискови фактори на работното място), 2021 г.

(27) Eurofound and EU-OSHA (2014 г.), Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention (Психосоциални рискове в Европа: Разпространение и стратегии за превенция), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2014 г.

(28) EU-OSHA, „Психосоциални рискове и стрес на работното място“, https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29) EU OSHA, Данни на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд: стрес на работното място — факти и цифри, 2009 г.

(30) Eurofound, Living, working and COVID-19 („Живот, работа и COVID-19“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2020 г.

(31) Eurofound и Международното бюро по труда (2017 г.), Working anytime, anywhere: The effects on the world of work (Работа по всяко време, на всяко място: Последици за света на труда), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, и Международно бюро по труда, Женева, 2017 г.

(32) Европейски институт за профсъюзна дейност, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition’ (Дистанционна работа в периода след пандемията от Covid-19: Условия, благоприятстващи успешен преход), 2021 г.

(33) Eurofound и Съвместен изследователски център на Европейската комисия (2021 г.), What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market (Какво се случи? Ограничителни мерки във връзка с COVID-19 и промяна на пазара на труда), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2021 г.

(34) „Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age“ (Дистанционната работа и мобилната работа въз основа на ИКТ: Гъвкава работа в цифровата ера), New forms of employment series (Серия относно нови форми на заетост), Eurofound, 2020 г., Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(35) Microsoft Work Trend Index, „The next great disruption is hybrid work — are we ready?“ (Следващото значително смущение е хибридният труд — готови ли сме?), 2021 г.

(36) EU-OSHA Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications („Дистанционната работа и рисковете за здравето в контекста на пандемията от COVID-19:данни от практиката и последици за политиката“, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2021 г.

(37) Международна организация на труда, World Employment and Social Outlook 2021, The role of digital labour platform in Transforming the world of work („Ролята на цифровите трудови платформи за трансформиране на света на труда“), https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Европейска конфедерация на профсъюзите, информационна бележка, озаглавена „Национални мерки, насочени към сезонните работници за справяне с недостига на работна ръка (по-специално в селскостопанския сектор)“, 29 май 2020 г. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%____day_dm-%202020.pdf

(39) EU-OSHA, Трето европейско изследване на предприятията по отношение на нови и нововъзникващи рискове — 2 (ESENER-3), 2019 г. https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) da Silva Neto, AM et al, „Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis“ (Психични последици, причинени от пандемията от COVID-19, за здравните специалисти: систематичен преглед с метаанализ), Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry. 10 януари 2021 г.

(41) Инфографика на Европейския парламент, „UUnderstanding Covid-19's impact on women“ (Разбиране на въздействието на Covid- върху жените), 1 март 2021 г. https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20210225STO98702/understanding-the-impact-of-covid-19-on-women-infographics; Европейски институт за равенство между половете. https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42) Eurofound, статия по заглавие ‘Едва един на всеки трима работещи с ограничаващи хронични заболявания се ползва от приспособено работно място’, 15 октомври 2019 г., https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43) ОВ L 238, 25.9.2003 г., стр. 28.

(44) Eurofound, Европейско проучване на условията на труд за 2021 г. https://www.eurofound.europa.eu/surveys/2021/european-working-conditions-survey-2021

(45) https://eular.org/myUploadData/files/eular_vision_paper_on_eu_ health_policy_branded.pdf

(46) Niedhammer I, Bertrais S, Witt K (2021 г.), „Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis“ (Излагане на психосоциални рискове на работното място и последици за здравето: метапреглед на 72 прегледа на литературата с метаанализ), Scand J Work Environ Health 2021 г.; 47(7):489–508.

(47) Директива 2004/37/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа (ОВ L 158, 30.4.2004 г., стр. 50).

(48) European Trade Union Institute, Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work“ (Европейски институт за профсъюзна дейност: „Гранични стойности на професионална експозиция за оловото и неговите съединения и равно третиране на жените и мъжете на работното място“), 14 декември 2020 г.

(49) Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH) (ОВ L 396, 30.12.2006 г., стр. 1).

(50) Регламент (ЕО) № 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси (ОВ L 353, 31.12.2008 г., стр. 1).

(51) Директива 2009/148/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозиция на азбест по време на работа (ОВ L 330, 16.12.2009 г., стр. 28).

(52) Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградите (ОВ L 153, 18.6.2010 г., стр. 13).

(53) ОВ L 183, 29.6.1989 г., стр. 1.

(54) Препоръка № 171 на МОТ относно здравословните и безопасни условия на труд. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55) https://osha.europa.eu/en/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) Член 23 от Всеобщата декларация за правата на човека гласи, че всеки „има правото да образува и членува в професионални съюзи за защита на своите интереси; Конвенция № 87 на МОТ за синдикалната свобода и закрилата на правото на синдикално организиране, 1948 г.; Конвенция № 98 на МОТ за правото на организиране и на колективно договаряне.

(58) Директива 2006/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 април 2006 г. относно минималните изисквания за здраве и безопасност, свързани с излагането на работниците на рискове, дължащи се на физически агенти (изкуствени оптични лъчения) (ОВ L 114, 27.4.2006 г., стр. 38).

(59) Предложение на Комисията от 11 ноември 2020 г. за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно сериозните трансгранични заплахи за здравето и за отмяна на Решение № 1082/2013/ЕС (COM(2020)0727), Парламентът прие изменения на предложението на 14 септември и 11 ноември 2021 г. (Приети текстове, P9_TA(2021)0377 и P9_TA(2021)0449).

(60) Директива 89/654/EИО на Съвета от 30 ноември 1989 г. относно минималните изисквания за безопасност и здраве на работното място (ОВ L 393, 30.12.1989 г., стр. 1).

(61) Директива 90/270/EИО на Съвета от 29 май 1990 г. относно минималните изисквания за безопасни и здравословни условия на труд при работа с екранно оборудване (ОВ L 156, 21.6.1990 г., стр. 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Приети текстове, P9_TA(2021)0473.