По отношение на „Коперник“ политиката на свободен достъп до данните се счита за съществено предимство. Услугите на „Коперник“ са ценени от ползвателите поради съответствието на продуктите с потребностите и тяхното своевременно предоставяне и наличност. Координирането на in situ компонента е показало добри резултати с увеличение на броя на ползвателите и изготвянето на по-широк каталог от набори от данни. Необходимо е обаче да се обърне по-голямо внимание на развитието на in situ компонента на „Коперник“ и на използването на съответните набори от in situ данни, като е необходимо да се извлече добавена стойност от интегрирането на различните източници на данни от наблюдение на Земята. Смята се, че управлението на „Коперник“ се извършва ефективно. Достъпът до in situ данни обаче е необходимо да се подобри. Пропуските във връзка с наличността на in situ данни пречат услугите на „Коперник“ да достигнат пълния си потенциал.

Целите на „Коперник“ все още са подходящи, но заинтересованите страни посочиха, че следва да бъдат разгледани допълнителни такива (например антропогенните емисии на CO2, гарантирането на спазването на законодателството в областта на околната среда и климата, полярните зони, опазването на културното наследство и др.). Те посочиха също, че достъпът до данните от „Часовой“ и интегрирането на различните източници на данни биха могли да бъдат подобрени.

Що се отнася до европейското измерение на програмата, сред заинтересованите страни има пълно съгласие относно необходимостта да се осигури приемственост на действията на ЕС, като те се съгласиха, че спирането на настоящата дейност на ЕС или неговото оттегляне би имало толкова тежки последици за „Галилео“, EGNOS и „Коперник“, че би могло да изложи на риск цялата програма.

•Събиране и използване на експертни становища

Бяха изготвени следните специални доклади:

·Както бе посочено по-горе, от външни изпълнители бе проведено проучване за междинна оценка и бе представено на 23 юни 2017 г. То послужи като основа за доклада на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно състоянието на „Галилео“ и EGNOS и създаването на Европейската агенция за ГНСС, за да се изпълни изискването по член 34 от Регламент (ЕС) № 1285/2013 за ГНСС и член 26 от Регламент (ЕС) № 912/2010 за Европейската агенция за ГНСС. ·През първото тримесечие на 2018 г. бе извършено проучване относно въздействието на финансирането върху „Галилео“ и EGNOS. ·Както също така е посочено по-горе, от външни изпълнители бе проведено проучване за междинна оценка на „Коперник“ и бе представено на 23 юни 2017 г. То послужи като основа за доклада на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно състоянието на „Коперник“, за да се изпълни изискването по член 32 от Регламент (ЕС) № 377/2014 за програма „Коперник“. ·От външни изпълнители бе проведено проучване относно социално-икономическите ползи от „Коперник“ и бе финализирано през януари 2018 г. ·От външни изпълнители бе проведено проучване относно въздействието, разходите и ползите от развитието на КНП и бе представено през май 2018 г. ·По отношение на GOVSATCOM Комисията използва група от експерти от държавите членки, Европейската космическа агенция и Европейската агенция по отбрана. Групата изготви документ на GOVSATCOM от високо равнище за нуждите на ползвателите от гражданската и военната сфера, оказа съдействие при процеса на извършване на оценка на въздействието, включително при изготвянето от PwC на проучване за оценка на въздействието на GOVSATCOM, публикувано през февруари 2018 г., и предостави експертен опит на Комисията по въпросите, свързани със спътниковите комуникации. По време на консултацията със заинтересованите страни бяха представени допълнителни експертни становища от националните администрации и представители на промишлеността. ·Също така бяха проведени допълнителни проучвания по конкретни въпроси (например достъпа до космическото пространство).

Всички проучвания са достъпни за обществеността на уебсайта „EU Bookshop“.

•Оценка на въздействието

В съответствие с политиката си за „по-добро законотворчество“ Комисията направи оценка на въздействието с оглед на създаването на космическа програма на Съюза.

Оценката на въздействието бе основана на три конкретни цели:

·гарантиране на непрекъснатото функциониране на съществуващата космическа инфраструктура и услуги и тяхното подобряване или разработването на нови такива; ·насърчаване на иновативен европейски космически сектор; и ·запазване на капацитета на ЕС за автономен достъп до космическото пространство на основата на независима промишленост на ЕС, гарантиран достъп до космическите данни и услуги на ЕС и тяхното използване по безопасен и сигурен начин.

Що се отнася до финансирането на Програмата, бе направена оценка на два варианта.