BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 21.3.2007 
COM(2007) 118 окончателен  
  
ДОКЛАД  НА КОМИСИЯТА  
Отговори  на държавите -членки  на годишния  доклад  на Сметната  палата  за 2005 г. 
  
{SEC(2007) 335} 
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
1. Въведение ................................................................................................................... 3 
2. Констатации  на официалното  уверение  за 2005 г................................................... 4 
3. Подготовка  на годишния  доклад  на Сметната  палата ............................................ 8 
4. Заключение ............................................................................................................... 11 
 
BG 3   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Европейската  сметна  палата  („Палатата “) трябва  да подготви  своя годишен  
доклад  в изключително  кратки  срокове , наложени  от Договора  за ЕС, което  
изисква  Палатата  да изготви  „становище , гарантиращо  точността  на отчетите , 
както  и законността  и правомерността  на свързаните  с тях операции ...“1. В 
частност  изготвянето  на уверение  за операциите  представлява  
предизвикателство , когато  се осъществява  ежегодно , защото  Палатата  
извършва  одит  на нивото  на крайния  бенефициер , което  налага  
осъществяването  на повече  от 100 мисии  за одит  до държави -членки  като част 
от подготовката  на годишния  доклад  за 2005 г. 
Кратките  срокове  също  така много  затрудняват  навременната  проверка  на това 
дали  държавите -членки  са съгласни  с констатациите  на Палатата , преди  тя да 
финализира  годишния  доклад . Комисията  обаче  е задължена  да състави  доклад  
относно  реакциите  на държавите -членки  след  годишния  доклад2. Нейните  
служби  също  така поемат  ангажимента  да проучат  подробно  констатациите  на 
Палатата  и да предприемат  необходимите  коригиращи  мерки .  
Реакциите  на годишния  доклад  за 2005 г. показват , че държавите -членки  не са 
съгласни  със значителен  брой  от констатациите , направени  от Палатата  и 
използвани  като основание  за частичните  резерви  в нейното  официално  
уверение , гарантиращо  точността  на отчетите  (‘DAS’), представено  в годишния  
доклад  за 2005 г.3 
Несъгласията  бяха  по-силно  изразени  по отношение  на структурните  действия  
отколкото  по отношение  на селскостопанската  политика  – отчасти  за случаи , за 
които  се смята , че имат  финансово  отражение  върху  бюджета  на ЕС. Също  така 
относно  случаи , касаещи  структурните  действия , държавите -членки  по-често  
оспорваха  констатации , които  Съветът  считаше , че имат  максимално  
финансово  отражение  върху  бюджета  на ЕС, т.е. при случаи , в които  всички  
оперативни  разходи  са били  преценени  като неприемливи  за финансиране  от 
страна  на ЕС. 
Комисията  се постара  да вземе  под внимание  мнението  на държавите -членки , 
когато  подготвяше  своите  отговори  относно  годишния  доклад  за 2005 г. В 
много  случаи  това обаче  бе трудно  да се направи , тъй като около  половината  от 
отговорите  на държавите -членки  на становищата  с предварителни  констатации  
                                                 
1 Член  248 от Договора  за създаване  на Европейската  Общност . 
2 В съответствие  с член  143, параграф  6 от Финансовия  регламент , приложим  за общия  бюджет  
на Европейските  общности , Регламент  (ЕО, Евратом ) № 1605/2002 на Съвета  от 25.6.2002 г., 
Комисията  изпрати  писмо  до всяка  държава -членка  на 23 октомври  2006 г., в което  отправя  
запитване  за коментари  във връзка  със заключенията  на Палатата  в годишния  доклад  за 2005 г. 
(писмото  е достъпно  на Интернет  сайта  на Палатата  www.eca.eu ), както  и за реакциите  на 
констатациите , направени  от Палатата  и изпратени  на държавите -членки .  
3 Виж  раздел  2 на Работен  документ  на службите  на Комисията , придружаващ  този доклад , за по-
подробен  анализ  на реакциите  на държавите -членки  на констатациите , направени  от Палатата . 
На основата  на получените  отговори , Комисията  смята , че държавите -членки  са изразили  
несъгласие  с 4-5 от 10 констатации  на Палатата  относно  официалното  уверение  за 2005 г.  
 
BG 4   BG на Палатата  не бяха  налице  достатъчно  време  преди  двустранната  дискусионна  
процедура  между  Палатата  и Комисията  относно  доклада  през юни/юли 2006 
г.4 
Този  обобщен  доклад  дава възможност  да се прецени  как процедурите  могат  да 
бъдат  подобрени  и дали  могат  да бъдат  извлечени  поуки  за бъдещето . Той не 
трябва  да се разглежда  като продължение  на двустранната  дискусионна  
процедура  между  Палатата  и държавите -членки , нито  като част от обмена  на 
информация  между  Комисията  и държавите -членки  по време  на подробния  
преглед  на случаи , който  се извършва  в момента . Следователно  мненията  на 
държавите -членки , които  са представени  тук, не се споделят  задължително  от 
Комисията . 
Комисията  по-скоро  се надява  повдигнатите  въпроси  да станат  част от 
продължаващия  дебат  относно  интегрираната  рамка  за вътрешен  контрол , в 
който  са включени  Европейският  парламент , Съветът , Палатата  и Комисията . 
Докладът  представя  анализ  на констатациите , направени  от Палатата  и 
залегнали  в основата  на официалното  уверение  за 2005 г. (раздел  2). Той също  
така разглежда  настоящата  процедура  за обмен  на информация  между  
Палатата , държавите -членки  и Комисията  във връзка  с констатациите , 
направени  от Палатата  (раздел  3). В края  на този доклад  са представени  
заключенията  (раздел  4). 
2. КОНСТАТАЦИИ  НА ОФИЦИАЛНОТО  УВЕРЕНИЕ  ЗА 2005  Г. 
Палатата  основава  своето  официално  уверение  върху  няколко  доказателствени  
източника , най-малко  върху  констатациите , направени  по време  на одита  на 
органите  и крайните  получатели  на средства  в държавите -членки .5 
Констатациите  се подразделят  на: 
(a) Свързани  със системите : Тези  констатации  са свързани  с прилагането  на 
надзорни  и контролни  системи . Палатата  прави  преглед  например  дали  
системите  са устроени  правилно , дали  задълженията  са подходящо  
разпределени , както  и дали  контролът  се осъществява  правилно  и толкова  
често , колкото  е предвидено . 
                                                 
4 Виж  раздел  2 на Работен  документ  на службите  на Комисията , придружаващ  този доклад , за по-
подробен  анализ  на становищата  с предварителни  констатации  ('SPFs'), изпратени  от Палатата  на 
държавите -членки  и залегнали  в основата  на официалното  уверение  за 2005 г.  
5 Декларацията  за гарантиране  на точността  на отчетите  за 2005 г. беше  основана  на четири  
доказателствени  източника : (а) преглед  на начина , по който  функционират  надзорните  и 
контролни  системи , установени  едновременно  в институциите  на Общността , в държавите -
членки  и трети  страни , (б) проверка  на извадката  с транзакции  за всяка  основна  област  чрез 
извършване  на проверки  до нивото  на крайния  получател , (в) анализ  на годишните  доклади  за 
дейността  и декларациите  от генералните  дирекции , както  и процедурите , прилагани  за 
съставянето  им, г) по възможност  преглед  на работата  на други  одитори , които  са независими  от 
процедурите  за управление  на Общността . Виж  точка  1.59 от годишния  доклад  за 2005 г. 
 
BG 5   BG б) Формални : Тези  констатации  се отнасят  за плащанията  към крайните  
получатели , като селскостопански  производители , фирми  и т.н., и се приемат  
или за нямащи  потенциално  финансово  отражение  върху  общия  бюджет  на ЕС, 
или за имащи  такова  отражение , което  обаче  не е измеримо . Тази  категория  
включва  например  случаи , при които  участието  на ЕС в проекти  не е било  
публикувано  по необходимия  начин , процедури  за публични  търгове , които  не 
са били  спазени , или информационните  регистри  са непълни . 
(в) По същество : Тези  констатации  също  се отнасят  за плащания  към крайни  
потребители , но се приемат  за имащи  (потенциално ) финансово  отражение  
върху  общия  бюджет  на ЕС, което  отражение  е измеримо . Тази  категория  
включва  например  случаи , в които  размерът  на обработваема  площ  е по-малък  
от този, обявен  от селскостопанския  производител , липсват  важни  
оправдателни  документи  или разход , направен  от мениджъра  на проекта , не 
отговаря  на изискванията  за компенсация . 
Всички  доклади , направени  по време  на одита , извършен  в Комисията  или в 
държавите -членки , заедно  с други  елементи  като анализ  на докладите  за 
годишна  активност  и декларациите  на генералните  директори  в Комисията , 
влизат  в официалното  уверение  и оказват  влияние  върху  окончателното  
становище  на Палатата , както  е представено  в годишния  доклад . 
За изготвянето  на този обобщен  доклад , Комисията  се допита  до държавите -
членки  дали  те са съгласни  напълно , отчасти  или съвсем  не с констатациите , 
направени  от Палатата6. По-подробен  анализ  на отговорите  относно  
констатациите , залегнали  в основата  на официалното  уверение  за 2005 г., е 
представен  в раздел  2 на Работния  документ  на службите  на Комисията , 
придружаващ  настоящия  обобщен  доклад . Главните  резултати  от анализа  са: 
• Държавите -членки  проявяват  тенденция  да се съгласяват  в по-голяма  степен  
с констатациите  на Палатата  в областта  на селскостопанската  политика , 
отколкото  с тези в областта  на структурните  действия .  
• Констатациите  по същество , при които  Палатата  е приела  целия  размер  на 
предоставените  средства  за погрешен , се срещат  повече  от два пъти  по-често  
при структурните  действия , отколкото  при селскостопанската  политика . 
• Несъответствието  между  размера  на обработваемата  площ , измерена  от 
Палатата  и размера , обявен  от селскостопанския  производител , е най-често  
срещаната  констатация  по същество  в областта  на селскостопанската  
политика . Държавите -членки  са приели  повече  от 8 от всеки  10 такива  
констатации . 
• Липсата  на основни  оправдателни  документи  е била  най-често  срещаната  
констатация  в областта  на структурните  действия . Държавите -членки  са 
приели  по-малко  от 4 от всеки  10 такива  констатации . 
                                                 
6 Държавите -членки  отговориха  за около  60 % от случаите . Степента  на даване  на отговор  бе 
много  висока  в областта  на селскостопанската  политика  (почти  90%), но по-ниска  в областта  на 
структурните  действия  (около  50%).  
 
BG 6   BG Държавите -членки  в някои  случаи  съобщиха  за действия , предприети  в случаи , 
в които  те са приемали  констатациите , направени  от Палатата . Типичните  
последващи  действия  включват  например  осигуряване  на липсващата  
документация , започване  на процедури  по възстановяване  и/или издаване  на 
по-добри  насоки /инструкции  за органите , занимаващи  се с практическото  
прилагане . В зависимост  от резултата  от започнатите  процедури  по 
възстановяване  окончателното  финансово  отражение  на направените  
констатации  може  да бъде  значително  по-малко  от изчисленото  от Палатата  
към момента  на годишния  доклад . 
Няколко  държави -членки  също  застъпиха  тезата , че правилата  за управление  на 
финансирането  в областта  на структурните  действия , могат  да бъдат  
интерпретирани  различно . Ирландия  отбеляза , че вследствие  на предишни  
проблеми  с тълкуването , органите  за управление  вече не позволяват  режийните  
разноски  да бъдат  включвани  в исканията , предавани  на разплащателния  орган . 
Констатации  относно  измерването  на обработваема  площ  (в областта  на 
селскостопанската  политика ) 
Държавите -членки  приеха  голяма  част от констатациите , направени  от 
Палатата  относно  обработваемата  площ , обявена  от крайните  получатели . 
Често  за тези констатации  са били  изчислени  относително  ниски  проценти  на 
грешка7. В малкото  на брой  случаи , в които  държавите -членки  изразиха  
несъгласие  с констатациите  на Палатата  относно  размера  на обработваемата  
площ , те подчертават , че в действителност  са се съобразявали  с действащото  
законодателство  – въпреки  факта , че Палатата  е направила  констатация . При 
все това, тези констатации  може  да нямат  ефект  върху  общото  официално  
уверение  на Палатата . 
Например  в един  случай  Полша  даде  следния  коментар  относно  констатация  за 
селскостопански  производител , при която  „декларираната  информация  в 
искането  бе проверена  в рамките  на административна  проверка , основана  на 
базата  данни  за сравнение  на международната  система  за администриране  и 
контрол  (IACS). […] Като  имаме  предвид , че административна  проверка , 
основана  на наличната  база  данни  за сравнение , бе проведена  по време  на 
кампанията  от 2004 г. и не разкри  различия  между  размера  на площта , 
деклариран  в искането , и информацията , съдържаща  се в базата  данни  за 
сравнение , размерът  на плащането  е бил правилно  изчислен .“ 
Франция  направи  една  обща  забележка  относно  случаите , при които  Палатата  е 
проверявала  размера  на обработваемите  площи , а именно : „По правило  
произволният  избор  на случаи  от страна  на Палатата  има за резултат  
проверка  на случаи , които  не са част  от извадката , контролирана  от 
френските  органи . Още  повече , регламентът  постановява , че 6,73% от 
случаите  трябва  да се контролират  на място  (Франция  закръгля  това  ниво  на 
                                                 
7 28% от констатациите  имат  процент  на грешка  под 2%. Други  25% от констатациите  имат  
процент  на грешка  между  2 и 5%. 
 
BG 7   BG 6,7%), което  оставя  повече  от 90% от случаите  непроверени .“ Подобна  
забележка  беше  направена  от Швеция . 
По принцип  законодателството  на ЕС се базира  на пропорционалността  между  
изразходваните  фондове  на ЕС и разходите  за контрол , така че от 
националните  власти  не се изисква  да проверяват  всички  обработваеми  площи  
на място  преди  да се извършат  плащанията8. Вследствие  от подходите  за 
съставяне  на извадка , прилагани  от националните  власти , Комисията  и 
Палатата , следва  да се очаква  по-голяма  вероятност  да има констатации  в 
случаи , които  не са били  проверени  от националните  власти  на място  
предварително , което  посочва  нуждата  от подобряване  на ежедневното  
управление  или дори  от увеличаване  на броя  на проверките  на място  в 
случаите , в които  процентът  на грешка  е над прага  на приемливост . При все 
това националните  власти  може  да са спазили  напълно  действащите  правила . 
Констатации  относно  липсващи  документи  
В областта  на структурните  действия  най-често  срещаните  констатации  по 
същество  в официалното  уверение  за 2005 г. са за липсата  на основни  
оправдателни  документи . Държавите -членки  оспориха  повече  от половината  от 
тези констатации , обикновено  на основата  на това, че или документите  вече са 
изпратени  на Палатата , или междувременно  са намерени . Някои  държави -
членки  също  поддържаха  тезата , че за периода  1994-99 г. има неясноти  относно  
срока  за съхранение  на документите .  
Случаите , за които  държавите -членки  твърдят , че са открили  изискваните  от 
Палатата  документи , са изброени  по-долу . Комисията  не е в състояние  да 
провери  веднага  информацията , осигурена  от държавите -членки , но може  да 
предприеме  последващи  действия . 
Швеция  информира , че е извършила  последваща  проверка  на констатациите  на 
Палатата  относно  програма  на Европейския  социален  фонд  чрез извършване  на 
свой  собствен  одит , „съгласно  който  критиките  на Палатата  са в голяма  
степен  необосновани . Съдържанието  на много  от оправдателните  
документи , които  според  Сметната  палата  са липсвали , бе установено  по 
време  на последвалия  одит . […] Като  се има предвид , че са изминали  няколко  
години  от приключването  на проекта , въпросните  оправдателни  документи  
не винаги  се намираха  при бенефициерите , а бяха  съхранявани  в архивите  на 
отговорния  орган .  
Ирландия  поддържа  тезата , че законодателството  относно  периода  1994-1999 г. 
не е било  ясно  относно  това кои документи  трябва  да бъдат  запазени , т.е. тези 
от последното  плащане  по даден  проект  или последното  плащане  по дадена  
програма9. 
                                                 
8 Интензитетът  и качеството  на първичния  контрол  в областта  на структурните  фондове  за 2000-
2006 г. са подробно  описани  в излязла  наскоро  обяснителна  бележка  за най-добрите  практики ; 
Нивото  на проверките , извършвани  от държавите -членки , може  все още да не е съответстващо . 
9 Член  23, параграф  3 от Регламент  (ЕИО ) № 2082/93 на Съвета  от 20 юли 1993 г. гласи : „За 
период  от три години , считано  от последното  плащане  за всяка  операция , отговорният  орган  и 
 
BG 8   BG Германия  също  отбеляза  случай , в който  е изразила  несъгласие  с тълкуването  
от страна  на Палатата  на тази част от законодателството . При все това, тя 
съобщи , че след  одита  на Палатата  „е получила  материалите , свързани  с три 
от тези  [четири ] случая . Палатата  бе уведомена  за тази  ситуация  и други  
подробности  относно  подбраните  случаи  и местонахождението  на 
оправдателните  документи  в процеса  на стандартната  писмена  процедура .“ 
В случаи , в които  липсват  елементи  от съществено  значение  и никаква  друга  
документация  не може  да бъде  осигурена  като алтернатива , Палатата  
класифицира  тези констатации  като съществени  с процент  на грешка  100%, т.е. 
със значително  финансово  въздействие  върху  общия  бюджет  на ЕС. При все 
това, ако Комисията  впоследствие  установи , че държавите -членки  са 
представили  необходимите  оправдателни  документи  – макар  и с известно  
закъснение  – тогава  изплащането  на средства , за което  става  дума , вероятно  ще 
се приеме  за законно  и правилно  в една  съдебна  инстанция  и не би имало  
основание  за започване  на процедура  по възстановяване . За по-голяма  
обективност  такива  констатации  биха  могли  да бъдат  представяни  като „липса  
на уверение  по времето , предвидено  за одит “, вместо  като грешки  от 
съществено  значение . 
3. ПОДГОТОВКА  НА ГОДИШНИЯ  ДОКЛАД  НА СМЕТНАТА  ПАЛАТА  
Годишният  доклад  за 2005 г. беше  първият , публикуван  към 31 октомври , след  
ревизирането  на Финансовия  регламент  през 2002 г. Следователно  Палатата  
трябваше  да спази  краен  срок , който  беше  с един  месец  по-кратък  отколкото  
през предишните  години , и по този начин  имаше  един  месец  по-малко  
отколкото  обикновено , за да планира  и проведе  одитните  си мисии , да 
анализира  констатациите  (често  включващи  превод  на документи , получени  по 
време  на самата  мисия ), да информира  одитираните  обекти  за направените  
констатации  и да изчака  и анализира  отговорите  от тези обекти .  
Стриктното  времево  ограничение , поставено  пред  Палатата  по време  на 
подготовката  на годишния  доклад  за 2005 г., трябва  да се има предвид , когато  
се разглеждат  слабостите , описани  по-долу  в процедурата  за обмен  на 
информация  между  Палатата , Комисията  и държавите -членки . При все това, 
трудностите , срещани  през тази година , макар  и по-сериозни  от обикновено , са 
били  налице  и през изминалите  години .  
За да събере  достоверна  информация  за своето  официално  уверение , Палатата  
извършва  одит  едновременно  в Комисията  и в държавите -членки . В областта  
на съвместното  управление , официалното  уверение  за 2005 г. се основаваше  на 
констатациите , направени  по време  на повече  от 100 одитни  мисии  до държави -
членки , при които  Палатата  извърши  одит  на контролни  системи  и на 
транзакции  към крайни  получатели  като селскостопански  производители  и 
фирми , получаващи  пари  от структурните  фондове . 
                                                                                                                                                         
власти  запазват  на разположение  на Комисията  всички  оправдателни  документи  относно  
разходите  и проверките  по операцията .“  
 
BG 9   BG Когато  мисиите  са приключени  и Палатата  финализира  своите  анализите  на 
направените  констатации , тя изпраща  писмо , наречено  „Изложение  на 
предварителните  констатации “, на върховната  национална  одиторска  
институция  в държавата -членка , за която  се отнасят  констатациите . 
Обикновено  Палатата  приканва  националната  върховна  одиторска  институция  
да я информира  за своята  реакция  на направените  констатации  в рамките  на 6-8 
седмици . Комисията  получава  копия  от предварителните  констатации  и от 
последвалия  отговор10. 
На базата  на своите  констатации  в Комисията  и в държавите -членки  Палатата  
изготвя  своя  проект  за одитен  доклад , който  се обсъжда  между  Палатата  и 
службите  на Комисията , преди  да бъде  окончателно  приет  от Палатата . 
Палатата  е външният  одитор  на Комисията  и единствено  и само  на Комисията , 
в съответствие  с принципа , че Комисията  носи  отговорност  за изпълнението  на 
общия  бюджет  на ЕС. Двустранната  дискусионна  процедура  между  одитор  и 
одитиран  обект  следователно  включва  само  Палатата  и Комисията . 
Официалното  уверение , т.е. становището  от две страници  в началото  на глава  1 
от годишния  доклад , не е включено  в проекта  за одитен  доклад . То не се 
представя  на Комисията  по време  на двустранната  дискусионна  процедура  и по 
тази причина  не се придружава  от какъвто  и да е отговор  на Комисията . 
Палатата  приема  официалното  уверение , когато  двустранната  дискусионна  
процедура  е приключена . 
На практика , държавите -членки  изпълняват  около  80% от общия  бюджет  на ЕС 
и Палатата  съответно  базира  своето  мнение  в значителна  степен  на 
констатации , направени  в държави -членки  на ЕС. Като  следствие  на това, 
обратната  връзка  от държавите -членки  относно  констатациите , направени  от 
Палатата , е от голяма  важност  за Комисията  в процеса  на подготовка  на 
нейните  отговори , които  се публикуват  заедно  със забележките  на Палатата  в 
годишния  доклад . 
Не е необичайно  одитирания  обект  да не се съгласи  напълно  с констатациите  
на одитора . Одиторът  трябва  да извърши  одит , придържайки  се към 
международните  одиторски  стандарти  и – що се отнася  до общия  бюджет  на 
ЕС – в съответствие  със законодателството , залегнало  в основата  на 
направените  транзакции . В някои  случаи , определени  въпроси  могат  да 
подлежат  на интерпретация  и одиторът  и одитираният  обект  могат  да имат  
различни  виждания . 
Целта  на Комисията  е да включи  гледните  точки  на държавите -членки  в своите  
отговори , когато  тези държави -членки  не са напълно  съгласни  с констатациите  
на Палатата  и когато  Комисията  счита , че държавите -членки  могат  да 
оправдаят  своята  позиция . Същевременно  Комисията  съзнава , когато  приема  
                                                 
10 Комисията  също  така получава  предварителни  констатации  за одита , който  Палатата  е 
извършила  в Комисията . 
 
BG 10   BG окончателния  вариант  на доклада , че по време  на последващите  действия  не 
всички  оставащи  констатации  ще бъдат  доказани11. 
В случая  с годишния  доклад  за 2005 г., двустранната  дискусионна  процедура  се 
проведе  през юни/юли 2006 г., през което  време  службите  на Палатата  и 
службите  на Комисията  се срещнаха  на няколко  пъти , за да обсъдят  проекта  за 
одитен  доклад  на Палатата  (приет  през май/юни 2006 г.) и проектите  за 
отговори  на Комисията  (изготвени  през юни/юли 2006 г.). Палатата  прие  
официалното  уверение  за 2005 г. през септември  2006 г. Времето  до 
публикуването  на доклада  (края  на октомври  2006 г.) бе необходимо  за превод  
и отпечатване  на годишния  доклад  на всички  официални  езици .  
Палатата  изпрати  почти  75 изложения  на предварителните  констатации  на 
държави -членки  и получи  отговор  на мнозинството  от тях. Половината  от 
отговорите  бяха  изпратени  в рамките  на двумесечния  краен  срок , а повечето  от 
останалите  отговори  - в рамките  на един  допълнителен  месец . При все това, 
приблизително  3 от всеки  4 отговора  не бяха  налице  в Палатата , когато  тя прие  
своя проект  за доклад , и около  половината  от отговорите  също  пристигнаха  
твърде  късно , за да бъдат  взети  предвид  в отговорите  на Комисията . 
Последствията  от непълната  обратна  връзка  от държавите -членки  преди  
окончателната  подготовка  на годишния  доклад  бяха  отбелязани  от Испания , 
която  заяви , че: „докладът  касае  въпроси , възникващи  от визити  за инспекция , 
чиито  крайни  заключения  не са получени  от Испания . Следователно  изглежда , 
че заключенията , съдържащи  се в годишния  доклад  за 2005 г., в някои  случаи  
зависят  от оценката  на отчетите  и коментарите , предадени  от 
държавата -членка  след временния  доклад  относно  инспекционното  
посещение . Следователно , ще бъде  полезно  да се направи  отнасяне  до 
позоваване  на ситуацията  със специфичните  процедури  (независимо  дали  
става  дума  за окончателни  или временни  заключения  от визитите  за 
инспекция , и дали  са направени  коментари  от държавите -членки .“ 
Срещаха  се също  така особени  трудности  за гарантиране  верността  на цифрите , 
включени  в главата  за общата  селскостопанска  политика . Годишният  доклад  за 
2005 г. беше  първият , който  съдържа  цифри  за десетте  нови  държави -членки . 
Словения , Малта  и Полша  посочиха  в техния  отговор  на публикувания  
годишен  доклад , че някои  цифри , отнасящи  се за техните  действия  в областта  
на селскостопанската  политика  и появяващи  се в годишния  доклад  за 2005 г., 
са били  ревизирани  впоследствие .  
В особения  случай  на Словения , погрешните  цифри  относно  помощите  за 
обработваеми  площи  и краварството  бяха  дадени  по време  на одита  и 
впоследствие  включени  в годишния  доклад  за 2005 г. Относно  помощта  за 
обработваеми  площи  процентът  на прегледаните  заявления  беше  първоначално  
изчислен  с преувеличение  от 53,5% на базата  на наличната  информация , но 
беше  коригиран  и намален  до 1,8% в процеса  на последващи  действия , което  не 
                                                 
11 Комисията  може  да не прилага  финансови  корекции  на базата  на констатациите  от други  
одитори , без да направи  своя  собствена  преценка  на всеки  случай  (член  4, параграф  3 от 
Регламент  448/2001), тъй като нейните  решения  подлежат  на обжалване  в Европейския  съд. 
 
BG 11   BG можа  да бъде  отразено  навреме  в годишния  доклад12. Подобни  цифри , дадени  
първоначално  и касаещи  броя  селскостопански  животни , заявени  от 
производителите , но счетени  за несъществуващи  или неотговарящи  на 
изискванията  за субсидиране , бяха  правилно  отчетени  като 11,8% за крави -
майки  и 7,7% за специална  премия  за говеда  вместо  съответно  48,2% и 56,2%13.  
Въпреки  че цифрите  за Словения  бяха  явно  много  различни  от тези на други  
държави -членки  и въпреки  че Комисията  в своя отговор , включен  в годишния  
доклад , заяви , че тези цифри  вероятно  трябва  да бъдат  променени , корекциите  
на можаха  да бъдат  направени  навреме  за годишния  доклад  и заглавия  от 
ключово  значение , базирани  на погрешни  цифри , се появиха  едновременно  в 
националната  и международна  преса . След  това този проблем  бе разрешен . 
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Обратната  връзка  от държавите -членки  след  публикуването  на годишния  
доклад  за 2005 г. показа  някои  въпроси , които  се нуждаят  от по-нататъшно  
разглеждане :  
Нивото  на проверките  по места , изисквани  от законодателството , трябва  
да бъде  значително  увеличено , за да може  Палатата  да не намира  грешки , 
надвишаващи  прага  на приемливост , по време  на своите  визити  – въпреки  че 
това  ниво  трябва  да бъде  също  така  пропорционално  от гледна  точка  на 
рентабилността . 
Държавите -членки  извършват  изисквания  минимален  брой  проверки  на 
място14. Когато  Палатата  извършва  одит  на операции , непроверени  на място  от 
държавите -членки , тя вероятно  ще открие  някои  грешки , които  могат  да 
осуетят  даването  от нея на положително  становище  относно  операциите . 
Този  проблем  ще продължи  дотогава , докато  Палатата  няма  политически  
насоки  от Парламента  или Съвета  относно  приемливото  ниво  на риск , което  
трябва  винаги  да взема  предвид  във връзка  с разходите  и ползите  от 
контролните  проверки15. 
От Палатата  се изисква  да осигури  годишно  официално  уверение  (DAS). 
Стриктно  ежегодният  характер  на това  действие  може  да доведе  до 
надценяване  от страна  на Палатата  на финансовото  отражение  на 
грешките  върху  общия  бюджет  на ЕС, тъй като  то не позволява  на 
Палатата  да вземе  под внимание  мерките , предприети  впоследствие  за 
коригиране  на грешките , открити  от Палатата , Комисията  или държавите -
членки .  
                                                 
12 Виж  графика  5.3 в глава  5 от годишния  доклад  за 2005 г. 
13 Виж  точка  5.21 в глава  5 от годишния  доклад  за 2005 г. 
14 Законодателството  установява  минимални  стандарти . Държавите -членки  могат  да увеличат  броя  
на контролните  проверки  – и би трябвало  да го направят , ако процентите  на грешка  са по-високи  
от очакваното . 
15 Този  пункт  е сред  други  проблеми , разглеждани  от плана  за действие  към Интегрирана  рамка  за 
вътрешен  контрол , COM(2006) 9. 
 
BG 12   BG Истинското  финансово  отражение  върху  общия  бюджет  на ЕС на 
констатациите , направени  от Палатата , например , ще зависи  от това дали  
започнатите  процедурите  по възстановяване  имат  успех  или не, в зависимост  
от това дали  се предоставят  липсващите  документи . Палатата  естествено  не 
може  да чака неопределен  период  от време  преди  да оформи  своето  мнение  за 
официалното  уверение , но Комисията  и държавите -членки  могат  да решат , че 
съществените  констатации , направени  първоначално  от Палатата , могат  да 
бъдат  коригирани  впоследствие . Предложението  на Испания  да се отбележи  
по-ясно  в годишния  доклад  предварителният  характер  на някои  направени  
констатации  може  да е от полза , както  и посочването  на определени  случаи  
като такива  с „липса  уверение “ отколкото  като „констатации  по същество “. 
Подобряването  на комуникацията  между  Палатата  и държавите -членки  
изглежда  възможно  и важно .  
Палатата  по дефиниция  не може  да приключи  всички  свои  одити  в рамките  на 
финансовата  година , за която  ги провежда . Например , някои  одити , отнасящи  
се за 2005 финансова  година , трябваше  да бъдат  извършени  през 2006 г. с цел 
да бъдат  обхванати  транзакции , извършени  в края  на 2005 г. Това  затруднява  
получаването  на реакциите  на всички  държави -членки  на констатациите  на 
Палатата  едновременно  в Палатата  и Комисията  по време  на двустранната  
дискусионна  процедура . 
Едно  общо  разбиране  на оперативно  ниво  между  Палатата , комисията  и 
държавите -членки  относно  процедурите , които  трябва  да бъдат  следвани , 
когато  се проверяват  транзакциите  на място , третирането  на грешките , 
използваните  формуляри  с въпроси  и форматите  за доклад  и за отговор , може  
да бъде  от полза  за решаването  или поне  ограничаването  на този проблем .  
Комисията  е отговорна  за разхода  – с помощта  на държавите -членки  – на 
повече  от 120 милиарда  еуро  средства  на данъкоплатците  всяка  година . 
Палатата  контролира  дали  транзакциите  са били  извършени  по законен  и 
правилен  начин , в допълнение  към това извършва  други  одити , които  
проверяват  дали  фондовете  са изразходвани  правилно . На базата  извършеното  
от Палатата , Съветът  прави  препоръка  и Парламентът  в крайна  сметка  решава  
дали  да освободи  Комисията  от отговорност  за изпълнението  на бюджета . 
Разрешаването  на гореизложените  проблеми  е важно , за да могат  
данъкоплатците  да бъдат  сигурни , че основанието  за това освобождаване  е 
колкото  е възможно  по-изчерпателно  и прецизно  в рамките  на ограниченията , 
наложени  от Договора .