Предложение за РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно правила за отчитане и планове за действие в областта на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство /* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Необходимостта от незабавни действия срещу изменението на климата В края на 2010 г., в контекста на Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC) се постигна съгласие, че глобалното затопляне трябва да бъде сведено в рамките на не повече от 2˚ C над температурите отпреди индустриалната революция[1]. Това е от жизненоважно значение за ограничаване на отрицателните последици от човешката намеса в климатичната система. Следователно, глобалните емисии трябва да започнат да намаляват. За тази дългосрочна цел е необходимо до 2050 г. глобалните емисии на парникови газове да бъдат намалени поне с 50 % спрямо количествата от 1990 г[2]. Развитите страни като цялостна група следва до 2050 г. да намалят емисиите си с 80 до 95 % в сравнение с количествата от 1990 г. В средносрочен план, ЕС е поел ангажимент да намали до 2020 г. своите емисии на парникови газове с 20 % спрямо количествата от 1990 г., и дори с 30 % при наличието на подходящи условия[3]. В този ангажимент не е включен секторът на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. От друга страна, в Директива 2009/29/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с оглед подобряване на Схемата на Общността за търговия с квоти за емисии на парникови газове[4] (Европейската схема за търговия с емисии, „EU ETS“), както и в Решение 406/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, с оглед изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на тези емисии в периода до 2020 г[5]. (Решението за споделяне на усилията, „ ESD“) е отбелязано, че всички стопански сектори следва да допринесат за постигане на целта на ЕС за намаление на емисиите до 2020 г. Нещо повече, съгласно член 9 от Решение № 406/2009/ЕО Комисията бе поканена да оцени реда и условията за включване в ангажимента на ЕС за намаление на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейностите във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (LULUCF) и да направи съответно законодателно предложение, като в същото време осигури дълготрайност и екологична обоснованост на приноса на този сектор и предвиди изисквания за прецизен мониторинг и отчитане. След като бе проведено широкообхватно обсъждане с държавите-членки и заинтересованите лица и бе изготвена оценка на въздействието, Комисията предлага настоящото Решение, в което, като първа стъпка в тази насока, да бъде формулирана правна рамка за надеждни, хармонични и изчерпателни правила по отношение на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (LULUCF), съобразени със специфичните особености на този сектор. Формулираната в проекторешението правна рамка за сектора на LULUCF е отделна от правните рамки, регулиращи съществуващите ангажименти (Европейската схема за търговия с емисии и Решението за споделяне на усилията) и, в този смисъл, на настоящия етап секторът няма да бъде формално включен в целта за намаление с 20 % на емисиите на парникови газове. Едва след като бъдат приложени надеждни правила за мониторинг и докладване ще бъде възможно формалното включване на сектора на LULUCF в целите на ЕС за намаление на емисиите. Във връзка с това, Комисията представи предложение за отмяна на Решение № 280/2004/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 февруари 2004 г. относно механизма за мониторинг на емисиите на парникови газове в Общността и за прилагане на Протокола от Киото[6], с оглед то да бъде заменено с Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно механизъм за мониторинг и докладване на емисиите на парникови газове и за докладване на друга информация, свързана с изменението на климата, на национално равнище и на равнището на ЕС[7]. Ролята на земеползването и горското стопанство при изменението на климата Емисиите на парникови газове в ЕС са свързани главно с производството на енергия и с други създадени от човека източници на емисии. В същото време, известни количества въглерод се поглъщат (отстраняват от атмосферата) и се натрупват в дървесината и съответните дървесни продукти, както и в други растения и в почвата. Следователно, чрез подходящи практики за земеползване и управление в горското и селското стопанство въглеродните емисии могат да бъдат ограничени и съответно да се увеличи отстраняването на въглерод от атмосферата. Този вид практики попадат в обхвата на сектора на LULUCF, който включва главно емисиите и поглъщанията на въглероден диоксид (CO2) от земни екосистеми, които обикновено се оценяват като изменения във въглеродните запаси[8]. По данни за 2009 г., погълнатото в резултат от LULUCF количество атмосферен въглерод се е равнявало на около 9 % от общите емисии на парникови газове в ЕС от останалите сектори. Най-голямо значение във връзка с LULUCF имат селското и горското стопанство, свързаните с тях промишлени отрасли и енергийни дейности; техният принос за намаляване на емисиите и засилване на поглъщанията се осъществява по няколко начина. Селскостопанските мерки, имащи за цел намаляване на преобразуването на затревени площи в обработваеми земи и на загубите на въглерод от органични почви, могат да включват агрономни практики като например използване на други видове селскостопански култури (примерно повече бобови култури) и увеличаване на сеитбообращението. Съчетаването на селскостопански и горскостопански практики, осигуряващи по-големи въглеродни запаси в почвата, включва отглеждането на добитък или селскостопански култури в земи, където се отглеждат също и дървета за добив на дървесина, за енергийни цели или за други дървесни продукти. Също така, възможно е органични материали да бъдат връщани или оставяни върху почвата с оглед подобряване на продуктивността на обработваемите земи и затревените площи, като в същото време възстановяването на влажни зони (rewetting), оставянето под угар или недренирането на органични почви, включително торфища, както и възстановяването на деградирали почви биха могли да водят до значителни ползи по отношение на смекчаването на въздействието върху климата и за запазването на биоразнообразието. С оглед на това, включването на управлението на обработваемите земи и затревените площи в отчитането на емисиите представлява необходима стъпка към цялостното признаване на приноса на тези дейности за изпълнение на ангажиментите във връзка с изменението на климата. Горското стопанство също има голям потенциал за смекчаване на въздействието върху климата. Това включва практики като например преобразуването на незалесени земи в гори (т.е. залесяване)[9], избягване на превръщането на горски земи в други видове земи (т.е. избягване на обезлесяването), натрупване на въглерод в съществуващите гори чрез по-дълги периоди на оборота на дърветата, избягване на голата сеч (т.е. стопанисване на горите чрез отгледни или селективни сечи) и преобразуване на гори в защитени горски територии, както и широкото прилагане на превантивни мерки срещу въздействията на природни смущения като пожари, вредители/болести и бури. Също така, важно е да се повишава продуктивността на съществуващите гори чрез определяне на такива периоди на оборота на дърветата, които да са най-близо до осигуряването на максимален добив, увеличаване на добива от слабопродуктивните гори и увеличаване на добива на клони и вършина, при условие че това не води до нарушаване на биологичното разнообразие, плодородието на почвата и съдържанието в нея на органични вещества. Въздействие може да се упражни също и чрез промяна на състава на дървесните видове и увеличаване на прираста. В допълнение към възможностите, пряко свързани с горското и селското стопанство, съществува и потенциал за смекчаване на въздействието върху климата чрез мерки в някои свързани с тези сектори промишлени отрасли (например целулозно-хартиената промишленост и дървообработването), както и във връзка с използването на възобновяеми енергийни източници — ако селскостопанските земи и горите се стопанисват по начин, благоприятстващ производството на дървен материал и енергия. Въглеродът, освен че може да се натрупва в дърветата, в други растения и в почвите, може също да се съхранява в продължение на няколко десетилетия в редица продукти (например в строителната дървесина). Някои политики, насочени към съответните промишлени отрасли и потребители, могат да имат значителен принос за повишаване на дългосрочната употреба и рециклирането на дървесината и/или за производство на целулоза, хартия и дървесни продукти, заменящи свързани с по-големи емисии продукти с подобна функция (например бетон, стомана или пластмаси, произведени от фосилни горива). Фактически, индустрията на база биомаса може да оползотворява култури, отглеждани с цел замяна на материали (например топлинна изолация от коноп или трева вместо от стъклена вата, използване на слама в мебелното производство, панели за автомобилни врати, изработени от лен или сизал, пластмаси от биомаса), както и за енергопроизводство (например използване на биомаса вместо фосилни горива). Някои проучвания показват, че за всеки тон въглерод в дървесните продукти, заместващи продукти от друг материал, може да се очаква съответно намаление на емисиите на парникови газове в размер на около два тона въглерод[10]. Въвеждането на задължително отчитане на въздействието на управлението на горите, обработваемите земи и пасищата би подобрило видимостта на действията, предприемани от фермерите, горските стопанства и съответните промишлени отрасли и би осигурило основа за формулиране на политики за стимулиране на техните мерки за смекчаване на въздействието върху климата. Ако този вид усилия подлежат на отчитане, ще се отразява по-точно техният общ ефект по отношение на парниковите газове и ще се подобри икономическата ефективност при постигането на целите за намаление на емисиите. Като се има предвид фактът, че между отделните държави-членки съществуват големи различия по отношение на потенциала за намаление на емисиите чрез мерки по отношение на ползването на селскостопански земи, горското стопанство и съответните промишлени отрасли, не е възможно един единствен политически подход да е подходящ за всички тях. Необходим е специфичен подход за различните видове земеползване и горскостопански практики. Основна предпоставка за защитата и увеличаването на въглеродните запаси и на поглъщането на въглерод е създаването на равностойни условия за различните видове мерки в различните сектори в държавите-членки (например управление на пасищата или производство на енергия от биомаса) чрез прецизно и хармонично отчитане на емисиите и поглъщанията на въглерод от сектора на LULUCF. Сега провежданите политики не са достатъчни Въпреки че секторът на LULUCF все още не участва при отчитането на изпълнението на целта на ЕС за намаление на емисиите до 2020 г., неговият принос се отчита за изпълнението на ангажимента на ЕС за периода от 2008 г. до 2012 г. по Протокола от Киото към Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата („Протокола от Киото“), одобрен с Решение 2002/358/ЕО на Съвета[11]. От друга страна, обаче, съществуват значителни слабости в сега действащите международни правила за отчитане, които представляват смесица от доброволни и задължителни практики. Важно значение в това отношение има фактът, че по тези правила отчитането на повечето дейности в сектора на LULUCF е доброволно, по-специално във връзка с управлението на горите (около 70 % от сектора) и с управлението на обработваемите земи и пасищата (около 17 % от сектора). В резултат от това, в съответното отчитане през първия период на поети задължения по Протокола от Киото има големи различия между отделните държави-членки. Друга слабост е липсата на стимули за смекчаване на въздействието върху климата чрез дейности в областта на горското стопанство. Необходими са подобрения в отчитането, за да може да се създадат равностойни условия в селското и горското стопанство и съответните промишлени и енергийни отрасли в държавите-членки, с оглед да се осигури тяхното съгласувано третиране в рамките на вътрешния пазар на ЕС. За да може да се постигне надеждно и хармонично оценяване на емисиите и поглъщанията в селското и горското стопанство са необходими инвестиции в капацитета за мониторинг и докладване. При това в тази област съществуват значителни липси на информация и е необходимо точността и пълнотата на данните да бъдат подобрени, особено що се отнася до данните за селскостопанските почви. По този начин подобренията в мониторинга и докладването ще служат не само за целите на отчитането на емисиите и поглъщанията, но също така ще осигурят надежден, ясен и видим индикатор за напредъка в областта на селското и горското стопанство. Важно значение има създаването на синергии с целите на по-широкообватни политики. Съществуват стимули за насърчаване на използването на енергия от биомаса[12], но понастоящем няма последователен подход по отношение на смекчаването на въздействието върху климата в сектора на LULUCF чрез мерки в селското и горското стопанство и съответните промишлени отрасли. А всъщност смекчаването на въздействието върху климата би могло да има нарастваща по значение роля в Общата селскостопанска политика (CAP). Смекчаването на въздействието върху климата и адаптацията към климатичните промени би могло да се насърчават в политиката на ЕС за развитие на селските райони в периода след 2013 г. чрез осигуряване на по-добри стимули за улавянето на въглерод в селското и горското стопанство. Някои от тези стимули би могло в същото време да водят до увеличаване и защита на въглеродните запаси и да пораждат съпътстващи ползи в областта на биоразнообразието и адаптацията към климатичните промени, чрез увеличаване на възможностите за задържане на вода и намаляване на ерозията. Задължителното отчитане на съответните въглеродни потоци би придало по-голяма видимост на положителния принос на тези мерки и би осигурило по пълното им използване за преодоляване на предизвикателството на климатичните промени. Също така, отчитането на ефекта от дейностите във връзка с LULUCF би показало по-ясно ползите от устойчивия добив на енергийна биомаса, защото ще отразява по-добре съответните емисии, по-специално емисиите от изгарянето на биомасата, които в момента не се отчитат. Това ще засили стимулите, свързани с критериите за устойчиво развит добив на биомаса в контекста на целите в областта на възобновяемата енергия. От друга страна, секторът на LULUCF не е като останалите сектори. Поглъщанията и емисиите на парникови газове в този сектор представляват резултат от сравнително бавни природни процеси. Могат да минат десетилетия преди да се прояви значителен ефект от мерки, като например залесяването. Следователно, дейностите за увеличаване на поглъщанията и намаляване на емисиите в горското и селското стопанство трябва да се разглеждат в дългосрочен план. Нещо повече, емисиите и поглъщанията са обратими: това може да се случи както в резултат от увреждания на горите или растенията от катастрофални събития като пожари, бури, засушавания, или вредители, така също и поради управленски решения (например за дърводобив или залесяване). Освен това, годишните колебания на емисиите и поглъщанията в горите са големи и могат да достигнат до 35 % от общите годишни емисии в някои държави-членки, в резултат от природни смущения (natural disturbances) или дърводобив. Това би затруднило постигането от държавите-членки на годишни цели. При все че емисиите и поглъщанията във връзка с LULUCF се докладват в системата на Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC) и частично се отчитат по Протокола от Киото, секторът не бе включен в ангажиментите на ЕС съгласно пакета от документи за климата и енергетиката. Освен това, по времето когато бяха зададени целите за намаление на емисиите в ЕС се очакваше, че на срещата на високо равнище в Копенхаген в 2009 г. ще се постигне международно споразумение във връзка с изменението на климата, което да включва и преработени правила за отчитане на въздействието на LULUCF, които да бъдат приети от ЕС. На тази среща това не се случи. От друга страна, обаче, напредък в това отношение бе постигнат на Седемнадесетата конференция на Страните по Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC), послужила и като среща на Страните по Протокола от Киото, която се проведе в Дърбан в декември 2011 г. В този контекст, в Решение -/CMP.7 са формулирани правила, дефиниции и начини за отчитане на LULUCF, валидни от втория период на поети задължения по Протокола от Киото нататък. По-специално, въвежда се задължение за отчитане на дейностите по управлението на горите, включително на количествата продукти, получени от дървесина от дърводобива (harvested wood products), и са формулирани дефиниции за природни смущения (natural disturbances), пресушаване на влажни зони (wetland drainage) и възстановяване на влажни зони (rewetting). В този смисъл, от съществено значение е паралелно с международните процеси да се предприемат съответни действия на равнището на ЕС. За да се осигури необходимата степен на съгласуваност, необходимо е законодателното предложение за отчитане на емисиите и поглъщанията при дейности във връзка с LULUCF в ЕС да бъде в съответствие с решенията, взети на международно равнище; в същото време, обаче, предложението следва да даде възможност на ЕС да играе чрез своя пример водеща роля с оглед сключването на международно споразумение за втори период на поемане на задължения по Протокола от Киото. Целта на настоящото предложение, следователно, е постепенно включване на сектора на LULUCF в европейската политика за климата посредством въвеждането на отделна правна рамка, съобразена със специфичните особености на този сектор и осигуряваща надеждни хармонични правила за отчитането. Най-важното в това отношение е, че тази правна рамка би осигурила цялостна завършеност на докладването на антропогенните емисии на парникови газове при всички стопански дейности в ЕС. В същото време, то би подобрило видимостта на съществуващите и бъдещите усилия за смекчаване на въздействията върху климата в областта на селското и горското стопанство и съответните промишлени отрасли и би осигурило основа за формулиране на подходящи стимули в съответните политики (например в Общата селскостопанска политика, с оглед на Пътната карта към ресурсноефективна Европа[13]). Определянето на общи за целия ЕС правила за отчитане би осигурило, също така, равностойни условия в отделните държави-членки. Това би включвало установяване на промените във въглеродните запаси в резултат от собственото производство на биомаса, като по този начин ще се постигне цялостно отчитане на въздействието на енергийното използване на биомасата на равнището на националното стопанство. Така ще се засили екологичната обоснованост на европейската политика за климата. И накрая, това би представлявало важна и необходима стъпка към едно разходоефективно постигане на по-амбициозни цели във връзка с изменението на климата. За тази цел е важно да бъдат въведени надеждни и хармонични правила за отчитане в разглеждания сектор и да се осигури техният принос за преодоляване на предизвикателствата в областта на изменението на климата. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ЛИЦА И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО Консултации със заинтересованите лица В рамките на Европейската програма по изменението на климата в началото на 2010 г. бе сформирана експертна група по политиката относно LULUCF. В групата бяха включени широк кръг заинтересовани страни и лица: екологични неправителствени организации, търговски асоциации, експерти от публичните администрации и учени. Целта на групата бе да подготви свой принос по критичните въпроси във връзка с включването на сектора на LULUCF в европейските усилия за смекчаване на въздействието върху климата. Този принос се оказа полезен за определяне на обхвата и насочване на работата на Комисията. Обобщеният доклад и основните констатации са на разположение на съответните уебсайтове на Комисията[14]. В 2010 г. бе проведено обществено обсъждане в Интернет с цел да се съберат мнения за възможностите и предизвикателствата във връзка с включването на сектора на LULUCF в ангажиментите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове[15]. Бяха получени общо 153 отговора, изразяващи мненията на частни дружества, на бизнес и отраслови организации, на отделни лица и на частни поземлени собственици, на неправителствени организации, академични и научно-изследователски институции, както и на публични власти. Същите въпроси бяха използвани след това и в отделна консултация с държавите-членки и бяха получени 14 отговора. Въз основа на събраните данни при проведеното в Интернет обществено обсъждане могат да се направят следните констатации: · повечето респонденти са на мнение, че дейностите във връзка със земеползването могат да допринесат за смекчаване на въздействието върху климата дори и в краткосрочен план (в периода до 2020 г.), и най-вече в по-дългосрочен план, в периода 2020—2050 г.; · в мнозинството от отговорите е посочено, че секторът на LULUCF би следвало да бъде включен в европейските цели за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г., като в много отговори е изразена тенденцията това да бъде сторено само ако ЕС възприеме по-амбициозен ангажимент; · в повечето случаи респондентите изразиха предпочитание към създаването на отделна рамка за отчитане на сектора на LULUCF, вместо той да бъде включен в Европейската схема за търговия с емисии (EU ETS) или в Решението за споделяне на усилията (ESD); · мнозинството респонденти изразиха също съгласие, че е необходима по-голяма хармонизация и стандартизация при докладването и мониторинга в рамките на ЕС; · почти всички респонденти посочиха, че съществуващите европейски и национални политики са недостатъчни за да осигурят принос на дейностите в областта на земеползването за смекчаване на въздействието върху климата. Пълните резултати от общественото обсъждане в Интернет и от консултацията с държавите-членки са на разположение в съответните уебсайтове на Комисията[16]. И накрая, Комисията проведе също и среща на заинтересованите страни, състояла се на 28 януари 2011 г. в Брюксел. В дискусиите се включиха над 75 участници, представляващи държави-членки, търговски асоциации, екологични неправителствени организации и научно-изследователски институти. Протоколите за дискусиите са също на разположение на съответните уебсайтове на Комисията[17]. Оценка на въздействието В оценката на въздействието са проучени три ключови въпроса, които имат значение за начина, по който LULUCF да бъде включено в ангажиментите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове, а именно: · осигуряване на надеждни правила за отчитане на емисиите и поглъщанията; · постигане на надежден мониторинг и докладване; · създаване на подходящ политически контекст за включване на сектора в ангажиментите на ЕС във връзка с изменението на климата. Въз основа на политическия контекст за включване на сектора в ангажиментите на ЕС, които сега се регулират от Решението за споделяне на усилията (ESD) и от Европейската схема за търговия с емисии (EU ETS), в оценката на въздействието са разгледани три варианта по отношение на включването на LULUCF — съответно като част от ESD, като отделна нормативна рамка, или отлагане на включването. За всеки от вариантите са разгледани въпросите за отчитането и мониторинга. Подробно са разгледани и потенциалните социални, икономически и екологични въздействия при различните варианти. Заключението на оценката на въздействието е, че има основателни причини LULUCF да бъде включено в ангажиментите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове, по-специално за подобряване на последователността, екологичната обоснованост и икономическата ефективност на политиката в тази област. Но това би било възможно само при наличието на подходящ политически контекст за LULUCF. Поради голямата променливост на емисиите и поглъщанията в горите, не е подходящо използването на годишни цели за намаление на емисиите, от вида, в който се прилагат в другите сектори. Продължителните периоди за проявление на мерките за смекчаване на въздействието върху климата също представляват различие между LULUCF и останалите сектори. По тези причини в оценката на въздействието е посочено, че предпочетеният вариант е създаването на отделна нормативна рамка. По отношение на отчитането, определените подходящи варианти включват задължително отчитане на емисиите и поглъщанията от дейностите както в горското, така и в селското стопанство, като се дава еднаква тежест на дейностите за смекчаването на въздействието върху климата, независимо дали те се предприемат в горското стопанство, селското стопанство или в съответните промишлени или енергийни сектори. Този подход води до по-добра икономическа ефективност и осигурява равностойни условия — както в отделните държави-членки, така също и за различните сектори на вътрешния пазар на ЕС. Също така, той ще осигури нормативна рамка за стимулите за дейностите за смекчаване на въздействието върху климата на селските стопани, лесовъдите и в съответните промишлени отрасли, осигурявайки видимост и правилно отчитане на този вид дейности. Наличието на надеждни данни за емисиите и поглъщанията ще осигури също и отразяване в отчетната система на възможни обрати. От друга страна, не трябва да спират дейностите за смекчаване на въздействието върху климата. Би могло да се изготвят национални планове за действие и да се състави стратегия и прогноза за LULUCF. Това би било междинна стъпка към цялостното интегриране на сектора в текущите политики. Нещо повече, оценката на въздействието показа също, че е необходимо да се подобрят мониторингът и докладването, за да могат те да послужат в подкрепа на рамката на отчитането и показателите за съответния напредък в областта на селското и горското стопанство. Комисията предлага да постигне това чрез отделна нормативна рамка, по-специално чрез преразглеждане на Решението за мониторинговия механизъм. По съображения за сравнимост и разходоефективност, би могло да се внесат подобрения и в някои инструменти за мониторинг в рамките на ЕС, като например LUCAS и CORINE. Цялостните резултати от този анализ са представени в оценката на въздействието, съпровождаща настоящото предложение. Обобщение на предложението Основната цел на настоящото Решение е формулирането на надеждни и всеобхватни правила за отчитане на дейностите в сектора на LULUCF, както и да се осигури възможност за бъдещо доразвиване на съответната политика с оглед пълно включване на LULUCF в ангажиментите на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове, когато има подходящи условия за това. За тази цел, с настоящото Решение се въвежда нормативна рамка, включваща: · задължение на държавите-членки да отчитат емисиите на парникови газове по източници и съответно поглъщанията по поглътители във връзка със селскостопанските и горскостопанските дейности в сектора на LULUCF, а също и възможност за доброволно отчитане на рекултивацията (revegetation), пресушаването на влажни зони (wetland drainage) и възстановяването на влажни зони (rewetting); · общи правила за отчитане, които трябва да бъдат прилагани; · специфични правила за отчитане на залесяването (afforestation), възобновяването на гори (reforestation), обезлесяването (deforestation), управлението на горите, измененията в количеството въглерод в продуктите, получени от дървесина от дърводобива (harvested wood products pool), управлението на обработваемите земи, управлението на пасищата, рекултивацията (revegetation), пресушаването на влажни зони (wetland drainage) и възстановяването на влажни зони (rewetting); · специфични правила за отчитане на природни смущения (natural disturbances); · приемане на планове за действие в областта на LULUCF в държавите-членки, за ограничаване или намаляване на емисиите по източници и поддържане или увеличаване на поглъщанията по поглътители, свързани с дейности за LULUCF, както и оценка на тези планове от страна на Комисията; · правомощия на Комисията да актуализира посочените в член 2 определения, в съответствие с евентуални промени на определенията, приети от органите на Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC), на Протокола от Киото, или на друго многостранно споразумение с участието на ЕС, отнасящо се за изменението на климата; правомощия да изменя Приложение I като прибавя периоди за отчитане и осигурява съответствие между тези периоди за отчитане и съответните периоди, отнасящи се за ангажиментите на ЕС в други сектори; правомощия да изменя Приложение II с актуализирани референтни количества в съответствие с предложените референтни количества, подадени от държавите-членки съгласно член 6, които подлежат на евентуално коригиране в съответствие с настоящото Решение; правомощия да преразглежда посочената в Приложение III информация в съответствие с научния прогрес и да преразглежда условията във връзка с правилата за отчитане на природни смущения, определени в член 9, параграф 2 в зависимост от научния прогрес или с оглед да бъдат отразени преразглеждания на документи на органите на UNFCCC или Протокола от Киото. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО Правно основание Правното основание на законодателното предложение е член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Предложението преследва легитимна цел в приложното поле на член 191, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а именно борбата с изменението на климата. Предназначението на законодателното предложение е да осигури от страна на държавите-членки точно и последователно отчитане на емисиите по източници и на поглъщанията по поглътители във връзка с LULUCF, като по този начин подобри наличието на информация за целите на формулиране на политики и вземане на решения в контекста на ангажиментите на ЕС във връзка с изменението на климата, както и за предоставяне на стимули за дейностите за смекчаване на въздействието върху климата. Тази цел не може да бъде постигната с по-малко рестриктивни средства в сравнение с включените в законодателното предложение. Принцип на субсидиарност За да бъде дадено действие на ЕС обосновано, необходимо е да бъде спазен принципът на субсидиарност. а) Транснационално естество на проблема (проверка за необходимост) Изменението на климата е транснационален въпрос, за чието решаване е необходима съвместна дейност на държавите-членки. Сами по себе си, националните дейности не биха довели до постигане на общите цели за намаление на емисиите на равнището на ЕС; също така, те не биха довели до изпълнение на международно поетите цели и ангажименти. Следователно, необходимо за ЕС е да бъде създадена нормативна рамка, даваща възможност за хармонично отчитане на дейностите в сектора на LULUCF, в случаите когато това е възможно, за да се увеличи неговият принос за постигане на поетите от ЕС ангажименти във връзка с изменението на климата. б) Проверка за ефективност (допълнителна полза) Поради неговата ефективност, предприемането на действие на равнището на ЕС ще даде ясно отчетливи ползи в сравнение с действие на равнището на държавите-членки. Тъй като общите ангажименти във връзка с изменението на климата са поети на равнището на ЕС, ефективното решение е необходимите инструменти за отчитане също да бъдат разработени на равнището на ЕС. Също така, за преодоляване на установените проблеми, като например необходимостта от точни и последователни методики за отчитане по отношение на различните дейности при LULUCF, са необходими общи правила във всичките държави-членки. Това може да бъде осигурено само на равнището на ЕС. Предлаганата нормативна рамка ще осигури ефективност чрез използването на хармонично и надеждно отчитане и планове за действие в областта на LULUCF, както и като даде възможност за подробна оценка на напредъка в държавите-членки. Това ще осигури последователност на климатичната политика на ЕС, ще подобри допълнително екологичната обоснованост на ангажиментите на ЕС във връзка с изменението на климата и ще засили икономическата ефективност на климатичната политика на ЕС. Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следните причини: То не надхвърля необходимото за постигане на целите да се подобри качеството на данните относно изменението на климата и да се гарантира спазването на изискванията на равнището на ЕС и в международен план. Предложението е съобразено с общата цел на ЕС за постигане на целите му за намаляване на емисиите на парникови газове, заложени в пакета от документи за климата и енергетиката, както и съгласно Протокола от Киото, Копенхагенското споразумение и Решения 1/СР.16, 1/CMP.6 и 2/CMP.6 („Канкунските споразумения“). В предложението се предвижда въвеждане на правила за отчитане, които са подобни, но в същото време по-надеждни и широкообхватни от обсъжданите и използваните на международно равнище правила, по-специално във връзка с Решение -/CMP.7 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Както е посочено във финансовата обосновка, придружаваща настоящото Решение, при прилагането на Решението ще бъде използван наличният бюджет и това няма да има отражение върху многогодишната финансова рамка. 5. НЕЗАДЪЛЖИТЕЛНИ ЕЛЕМЕНТИ Предложението включва разпоредба, съгласно която Комисията ще преразгледа формулираните в настоящото Решение правила за отчитане в срок до една година след края на първия отчетен период. 2012/0042 (COD) Предложение за РЕШЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно правила за отчитане и планове за действие в областта на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПEЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 192, параграф 1 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[18], като взеха предвид становището на Комитета на регионите[19], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) Секторът на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство („LULUCF“) в ЕС представлява нетен поглътител и отстранява парникови газове от атмосферата в количество, съответстващо на значителен дял от емисиите на ЕС.Антропогенните емисии и поглъщания на парникови газове от този сектор са свързани с промени на количествата въглерод, съдържащи се в растителността и почвите. Дължащите се на LULUCF емисии и поглъщания не се отчитат за постигането на европейската цел за 2020 г. за намаление на емисиите на парникови газове с 20 %, определена с Решение № 406/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове с оглед изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на тези емисии в периода до 2020 г[20]. и съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на Схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Общността и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета[21], при все че тези емисии и поглъщания частично се отчитат за изпълнението на количествено определената цел за ограничаване и намаляване на емисиите по член 3, алинея 3 от Протокола от Киото („Протокола от Киото“) към Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата („UNFCCC“), одобрен с Решение 2002/358/ЕО на Съвета[22]. (2) В член 9 от Решение № 406/2009/ЕО се изисква Комисията да оцени условията и реда за включване на емисиите и поглъщанията, дължащи се на дейности във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в ангажимента на ЕС за намаление на емисиите на парникови газове, като в същото време осигури дълготрайност и екологична обоснованост на приноса на този сектор и предвиди изисквания за прецизен мониторинг и отчитане на съответните емисии и поглъщания. В този смисъл, като първа стъпка в тази насока, в настоящото Решение следва да бъдат формулирани правила за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове от сектора на LULUCF. За да се осигури междувременно запазване и увеличаване на въглеродните запаси, следва също да има и изискване към държавите-членки да приемат планове за действие в областта на LULUCF, включващи мерки за ограничаване или намаляване на емисиите, както и за запазване или увеличаване на поглъщанията от сектора на LULUCF. (3) На Седемнадесетата конференция на Страните по Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC), състояла се в Дърбан в декември 2011 г., бе прието Решение -/CMP.7 на Конференцията на Страните, която послужи и като среща на Страните по Протокола от Киото („Решение -/CMP.7“). В цитираното Решение са формулирани правила за отчитането по отношение на сектора на LULUCF, валидни от втория период на поети задължения по Протокола от Киото нататък. Настоящото Решение следва да бъде в съответствие с цитираното Решение, за да се осигури необходимото равнище на съгласуваност между вътрешните правила на ЕС и методиките, одобрени от UNFCCC. Настоящото Решение следва също да бъде съобразено с особеностите на сектора на LULUCF. (4) Правилата за отчитане по отношение на LULUCF следва да отразяват усилията, полагани в секторите на селското и горското стопанство за засилване на приноса на промените в земеползването за намаление на емисиите. Настоящото Решение следва да включва правила за задължително отчитане на следните горскостопански дейности: залесяване (afforestation), възстановяване на гори (reforestation), обезлесяване (deforestation) и управление на горите (forest management), както и на следните селскостопански дейности: управление на пасища (grazing land management) и управление на обработваеми земи (cropland management). То следва да включва също правила за доброволно отчитане на дейности, свързани с рекултивацията (revegetation), пресушаването на влажни зони (wetland drainage) и възстановяването на влажни зони (rewetting). (5) За да се осигури екологичната обоснованост на правилата за отчитане, отнасящи се за сектора на LULUCF в ЕС, тези правила следва да се основават на принципите, формулирани в Решение -/CMP.7 и Решение 16/CMP.1 на Конференцията на страните, послужила и като среща на Страните по Протокола от Киото. (6) Правилата за отчитане следва да дават точна картина на дължащите се на човешката дейност промени в емисиите и поглъщанията. Във връзка с това, в настоящото Решение следва да се предвиди използването на специфични методики за различните видове дейности при LULUCF. Емисиите и поглъщанията, свързани със залесяването, възстановяването на гори и обезлесяването представляват пряк резултат от човешката намеса и, следователно, трябва да бъдат отчитани в своята цялост. От друга страна, тъй като във връзка с управлението на горите не всички емисии и поглъщания са антропогенни, съответните правила за отчитане следва да дават възможност за използване на референтни количества, така че да се изключат ефектите от природни фактори и специфични за дадена страна характеристики. Референтните количества представляват оценки на нетните годишни емисии или поглъщания, дължащи се на управлението на горите на територията на държава-членка през годините, включени в отчетния период, и следва да бъдат определени по един прозрачен начин, в съответствие с Решение -/CMP.7. Те следва да бъдат актуализирани, така че да отразяват постигнатите в държавите-членки подобрения в методиките или данните. Правилата за отчитане следва да предвиждат горна граница на посочваните в отчетите стойности на нетните емисии или поглъщания на парникови газове в резултат от управлението на горите, като се имат предвид присъщата неопределеност на прогнозите, на които се базират референтните количества. (7) Правилата за отчитане следва да осигуряват точно отразяване от страна на държавите-членки на времето, в което протичат емисиите на парникови газове от дървесината от дърводобива, с оглед да се стимулира използването на дървесни продукти с продължителен жизнен цикъл. Следователно, функцията за разлагане от първи порядък, приложима по отношение на дървесните продукти, следва да съответства на Формула 12.1 (equation 12.1) от Указанията на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC), озаглавени „2006 IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories“ (Указания на IPCC от 2006 г. относно националните инвентаризации на парниковите газове), а съответните приети стойности за периода на полуотделяне на въглерода (default half-life values) следва да се базират на Таблица 3а.1.3 в Ръководството на IPCC, озаглавено „2003 IPCC Good Practice Guidance for Land Use, Land Use Change and Forestry“ (Ръководство на IPCC от 2003 г. за добра практика в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство). (8) Тъй като годишните колебания на стойностите на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на селскостопански дейности, са много по-малки в сравнение с тези за горскостопанските дейности, държавите-членки следва да отчитат емисиите и поглъщанията във връзка с дейностите за управление на обработваеми земи и пасища спрямо базовата година за съответната държава-членка, в съответствие с техния прегледан встъпителен доклад за емисиите през базовата година, подаден в UNFCCC съгласно Решение 13/CMP.1 на Конференцията на Страните, послужила също като среща на Страните по Протокола от Киото („Решение 13/CMP.1“). (9) Природните смущения, като например пожари, нашествия на насекоми, болести, екстремните метеорологични събития и геоложки дислокации, могат да доведат до временно увеличение или намаление на емисиите от сектора на LULUCF, или могат да обърнат ефекта от предишни поглъщания. Тъй като обръщане на ефекта може да се получи и в резултат от управленски решения, като например решения за дърводобив или залесяване, с настоящото Решение следва да се осигури винаги да има точно отразяване на причиняваните от човека обратни ефекти в отчетите за LULUCF. От друга страна, с настоящото Решение следва да се даде на държавите-членки ограничена възможност да изключват от своите отчети за LULUCF емисиите, дължащи се на смущения извън техния контрол. Но начинът, по който държавите-членки прилагат тези разпоредби, не следва до води до необосновано недоотчитане. (10) Правилата за докладване за емисиите на парникови газове и за друга информация във връзка с изменението на климата, включително информация за сектора на LULUCF, попадат в обхвата на Регламент (ЕС) № …/… [Предложение на Комисията за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно механизъм за мониторинг и докладване на емисиите на парникови газове в ЕС и за докладване на друга информация, свързана с изменението на климата, на национално равнище и на равнището на ЕС (COM/2011/0789 окончателен — 2011/0372 (COD)], и следователно са извън обхвата на настоящото Решение. (11) Колебанията в годишните емисии и поглъщания, често появяващата се необходимост от преизчисляване на някои докладвани данни, дългото време, необходимо за проява на ефекта на променените практики в горското и селското стопанство върху количеството на въглеродните запаси в растителността и почвите биха направили отчетите за сектора на LULUCF неточни и ненадеждни, ако трябва да се изготвят на годишна база. Следователно, в настоящото Решение следва да бъдат предписани по-дълги и по-подходящи отчетни периоди. (12) В своите планове за действие в областта на LULUCF, държавите-членки следва да включват мерки за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличение на поглъщанията от сектора на LULUCF. Всеки план за действие е областта на LULUCF следва да съдържа информацията, посочена в настоящото Решение. Също така, с оглед на насърчаване на най-добрата практика, в приложение към настоящото Решение следва да бъде даден индикативен списък от мерки, които могат също да бъдат включвани в тези планове за действие. Комисията следва периодично да оценява съдържанието и изпълнението на плановете на държавите-членки за действие в областта на LULUCF и, където е уместно, да прави препоръки за засилване на дейностите на държавите-членки. (13) На Комисията следва да бъдат делегирани правомощия по член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз да актуализира посочените в член 2 определения, в съответствие с евентуални промени на определенията, приети от органите на Рамковата конвенция на ООН по изменението на климата (UNFCCC), на Протокола от Киото, или на друго многостранно споразумение с участието на ЕС, отнасящо се за изменението на климата; правомощия да изменя Приложение I като прибавя отчетни периоди и осигурява съответствие между тези отчетни периоди за отчитане и съответните периоди, отнасящи се за ангажиментите на ЕС в други сектори; правомощия да изменя Приложение II с актуализирани референтни количества в съответствие с предложените референтни количества, подадени от държавите-членки съгласно член 6, които подлежат на евентуално коригиране в съответствие с настоящото Решение; правомощия да преразглежда посочената в Приложение III информация в съответствие с научния прогрес и да преразглежда условията във връзка с правилата за отчитане на природни смущения, определени в член 9, параграф 2 в зависимост от научния прогрес или с оглед да бъдат отразени преразглеждания на документи на органите на UNFCCC или Протокола от Киото. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегираните актове Комисията следва да осигурява едновременно и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета. (14) Тъй като целите на предложеното действие не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки, и поради това може, предвид обхвата и ефекта на действието, да бъдат постигнати по-добре на съюзно равнище, ЕС може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, формулиран в член 5 от Договора за Европейския Съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото Решение не надхвърля необходимото за постигане на горепосочените цели, ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: Член 1 Предмет и обхват С настоящото Решение се формулират правила за отчитане на емисиите и поглъщанията, дължащи се на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. То предвижда също държавите-членки да съставят планове за действие в областта на LULUCF за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличение на поглъщанията, както и оценяване на тези планове от страна на Комисията. Член 2 Определения 1. За целите на настоящото Решение се прилагат следните определения: а) „емисии“ („emissions“) означава антропогенни емисии на парникови газове по източници; б) „поглъщания“ („removals“) означава антропогенни поглъщания на парникови газове по поглътители; в) „залесяване“ („afforestation“) означава пряко и причинено от човека превръщане на площ, която не е била залесена в период от поне 50 години, в залесена площ — чрез засаждане, посяване и/или човешко благоприятстване на естествено засаждане, в случаите при които това превръщане е станало след 1 януари 1990 г.; г) „възстановяване на гори“ („reforestation“) е всяко пряко и причинено от човека превръщане на незалесена площ (not forest) в залесена площ (forest) — чрез засаждане, посяване и/или човешко благоприятстване на естествено засаждане, на площи, които в миналото са били залесени, но междувременно са били превърнати в незалесени площи, и при които превръщането в залесени площи е станало след 1 януари 1990 г.; д) „обезлесяване“ („deforestation“) е прякото, причинено от човека превръщане на залесена в незалесена площ, когато превръщането е станало след 1 януари 1990 г.; е) „управление на горите“ („forest management“) е всяка дейност, произтичаща от система от горскостопански практики, която е насочена към подобряване на екологичната, икономическа или социална функция на горите; ж) „управление на обработваеми площи“ („cropland management“) е всяка дейност, произтичаща от система от практики по отношение на обработваеми площи, както и на земи, оставени под угар или които временно не се използват за отглеждане на селскостопански култури; з) „управление на пасища“ („grazing land managemen“) е всяка дейност, произтичаща от система от практики по отношение на земи, използвани за отглеждане на селскостопански животни, насочена към контролиране на или оказване на въздействие върху количеството и вида на растителността и отглежданите животни; и) „рекултивация“ („revegetation“) е всяка пряка човешка дейност за увеличаване на въглеродния запас във всеки обект с площ минимум 0,05 хектара, чрез създаването на растителна покривка, в случаите при които тази дейност не представлява залесяване или възстановяване на гори; й) „въглероден запас“ („carbon stock“) е количеството на елемента въглерод, намиращо се в дадена въглеродосъдържаща съвкупност (carbon pool), изразено в милиони тонове; к) „пресушаване и възстановяване на влажни зони“ („wetland drainage and rewetting“) е всяка дейност, произтичаща от система за пресушаване или възстановяване на влажни зони с минимална площ 1 хектар и в която присъства органична почва, при положение че дейността не представлява друга дейност, посочена в член 3, параграф 1, и при положение, че пресушаването е пряко причинено от човека понижаване на нивото на почвената вода (soil water table), а възстановяването на влажни зони е прякото причинено от човека частично или цялостно обръщане на ефекта от пресушаването; л) „източник“ („source“) означава всякакъв процес, дейност или механизъм, при който в атмосферата се отделя парников газ, аерозол или прекурсор на парников газ; м) „поглътител“ („sink“) означава всеки процес, дейност или механизъм, при който от атмосферата се отстранява парников газ, аерозол или прекурсор на парников газ; н) „въглеродосъдържаща съвкупност“ („carbon pool“) е цялостна биохимична даденост или система на територията на дадена държава-членка, в която се натрупва въглерод, въглеродосъдържащ прекурсор на парников газ или въглеродосъдържащ парников газ; о) „прекурсор на парников газ“ („precursor to a greenhouse gas“) е химично съединение, участващо в химични реакции, водещи до създаването на парникови газове, посочени в член 3, параграф 2; п) „продукт, получен от дървесина от дърводобива“ („harvested wood product“) е всеки продукт от дърводобива, включително дървесина и кори, който е напуснал съответния дърводобивен обект; р) „гора“ („forest“) е земна площ с размер от поне 0,5 ха, с покритие от дървесни корони на поне 10 % от площта или с еквивалентна плътност на насаждението, като дърветата имат потенциал да достигнат височина от поне 5 метра при своята зрялост на съответните си места, включително групи от растящи млади естествени дървета, или също така насаждение което тепърва ще достигне покритие от дървесни корони на поне 10 % от площта или еквивалентна плътност на насаждението, или тепърва ще достигне височина на дърветата от поне 5 метра, включително всяка площ, която нормално е част от горска площ, но която е временно без дървета в резултат от човешка намеса, като например дърводобив, или в резултат от естествени причини, но за която може да се очаква, че отново ще се превърне в гора; с) „покритие от дървесни корони“ („crown cover“) е делът от определена площ, който е покрит с дървесни корони, изразен като процент; т) „плътност на насаждението“ („stocking level“) е плътността на стоящите и растящи дървета върху горска площ, която плътност е измерена в съответствие с методика, формулирана от съответната държава-членка; у) „естествено смущение“ („natural disturbance“) е всяко неантропогенно събитие или обстоятелство, причиняващо значителни емисии от гори или от селскостопански почви, чието настъпване е извън контрола на съответната държава-членка, при положение че държавата-членка също така няма възможност да ограничи значително ефекта от събитието или обстоятелството върху емисиите, дори и след неговата проява; ф) „период на полуотделяне на въглерода“ („half-life value“) означава броя години, изминаващи докато въглеродното съдържание на даден дървесен продукт намалее наполовина от първоначалното си количество; х) „метод на незабавното окисление“ („the instantaneous oxidation method“) е метод на отчитане, при който се приема, че отделянето в атмосферата на цялото количество въглерод, натрупано в продуктите, получени от дървесина от дърводобива, става в момента когато държавата-членка включи тези продукти в своите отчети съгласно настоящото Решение; ц) „санитарна сеч“ („salvage logging“) е всяка дейност, състояща се в добив на дървесина, пострадала от естествено смущение и която все още може да бъде изцяло или частично използвана. 2. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове съгласно член 12 за изменение на определенията по параграф 1 от настоящия член, с цел актуализация на тези определения в съответствие с евентуални промени на тези определения, приети от органите на UNFCCC или на Протокола от Киото, или съответно на друго многостранно споразумение във връзка с изменението на климата, в което участва ЕС. Член 3 Задължение за съставяне и поддържане на отчети за LULUCF 1. За всеки отчетен период, посочен в Приложение I, държавите-членки следва да съставят и водят отчети, отразяващи точно всички емисии и поглъщания, дължащи се на дейности на тяхна територия, попадащи в следните категории: а) залесяване; б) възобновяване на гори; в) обезлесяване г) управление на гори; д) управление на обработваеми площи; е) управление на пасища. Държавите-членки могат също да съставят и водят отчети, отразяващи точно емисиите и поглъщанията, дължащи се на рекултивация, пресушаване на влажни зони и възстановяване на влажни зони. 2. Отчетите по параграф 1 следва да включват емисиите и поглъщанията на следните видове парникови газове: а) въглероден диоксид (CO2); б) метан (CH4); в) двуазотен оксид (N2O). 3. Държавите-членки следва да включват в своите отчети всяка съответна дейност по параграф 1 от по-късната от следните две дати: датата на началото на дейността или 1 януари 2013 г. Член 4 Общи правила за отчитането 1. В своите отчети по член 3, параграф 1, държавите-членки следва да отбелязват източниците с положителен знак (+) и поглътителите с отрицателен знак (-). 2. Емисиите и поглъщанията, дължащи се на която и да е дейност, попадаща в една или повече от категориите по член 3, параграф 1, следва да бъдат отчитани само в една категория. 3. Държавите-членки следва, въз основа на прозрачни и проверими данни, да определят местоположението на съответните земни площи, в които се провежда дадена дейност, попадаща в съответна категория по член 3, параграф 1. Те следва да осигурят възможност всички тези земни площи да бъдат точно идентифицирани в отчета за съответната категория. 4. Държавите-членки следва да включват в своите отчети по член 3, параграф 1, всяка промяна на запасите от въглерод в следните въглеродосъдържащи съвкупности: а) надземната биомаса; б) подземната биомаса; в) падналата листна маса и клони; г) изсъхналата дървесина; д) органичният въглерод в почвата; е) продуктите, получени от дървесина от дърводобива. В случаите, обаче, когато съответните въглеродосъдържащи съвкупности по подточките от а) до д) не са намаляващи поглътители или източници, държавите-членки могат да предпочетат да не ги включват в своите отчети. Преценката, че дадена въглеродосъдържаща съвкупност не е намаляващ поглътител или източник следва да се прави от държавите-членки само въз основа на прозрачни и проверими данни. 5. Държавите-членки следва да завършат изготвянето на своите отчети по член 3, параграф 1 в края на всеки отчетен период, посочен в Приложение I, като определят общите емисии и общите поглъщания по тези отчети за съответния отчетен период. 6. Държавите-членки следва да водят пълна и точна документация за всички методики и данни, използвани при изпълнението на задълженията им по настоящото Решение. 7. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 12 за изменение на Приложение I, за да добавя отчетни периоди и да осигурява съответствие между тези отчетни периоди и съответните периоди, отнасящи се за ангажиментите за намаляване на емисиите в други сектори. Член 5 Правила за отчитане във връзка със залесяването, възобновяването на гори и обезлесяването 1. В своите отчети във връзка с възобновяванeтo на гори, държавите-членки следва да отразяват емисиите и поглъщанията, произтичащи от подобни дейности, провеждани на земи, които не са били залесени площи (that were not forest) към 1 януари 1990 г. 2. В случаите, при които държавите-членки отразяват в своите отчети нетните изменения в емисиите на въглероден диоксид (CO2), емисиите и поглъщанията, дължащи се на дейностите по залесяване, възобновяване на гори и обезлесяване, тези нетни изменения следва да представляват общите поглъщания и емисии за годините във всеки отчетен период по Приложение I, изчислени чрез сумиране за всяка година от този отчетен период на разликата между въглеродните запаси на 31 декември от съответната година и въглеродните запаси на 1 януари от същата година, въз основа на прозрачни и проверими данни. 3. В случаите, при които държавите-членки отразяват в своите отчети емисиите на метан (CH4) и двуазотен оксид (N2O), дължащи се на дейностите по залесяване, възобновяване на гори и обезлесяване, тези емисии следва да представляват общите емисии за годините във всеки отчетен период по Приложение I, изчислени чрез сумиране на емисиите от всяка година в този отчетен период, въз основа на прозрачни и проверими данни. 4. Държавите-членки следва да продължават да съставят и водят отчети, отразяващи емисиите и поглъщанията, произтичащи от площите, посочени в отчетите по член 4, параграф 3, където е осъществено залесяване, възобновяване на гори или обезлесяване, дори и когато вече не се провеждат такива дейности в тези площи. 5. При това държавите-членки следва да използват същата териториална единица (spatial assessment unit) за определяне на горската площ, в която е извършвано залесяване, възобновяване на гора или обезлесяване. Член 6 Правила за отчитане във връзка с управлението на гори 1. В отчетите във връзка с управлението на гори, държавите-членки следва да отразяват емисиите и поглъщанията, дължащи се на съответните дейности, изчислени като емисии и поглъщания във всеки отчетен период по Приложение I, минус стойността, получена като се умножи броят на годините през съответния отчетен период по референтното количество, посочено в Приложение II. 2. В случаите, при които резултатът от изчислението по параграф 1 за определен отчетен период има отрицателна стойност, държавите-членки следва да въвеждат в своите отчети във връзка с управлението на горите не повече от равностойността на 3,5 % от емисиите на съответната държава-членка в нейната базова година, съгласно посоченото в прегледания встъпителен доклад за базовата година, подаден от тази държава-членка до UNFCCC съгласно Приложението към Решение 13/CMP.1, без да се включват емисиите по член 3, параграф 1, като тази стойност следва да се умножи по броя на годините в съответния отчетен период. 3. Държавите-членки следва да осигурят съответствие на изчислителните методи, използвани от тях в отчетите във връзка с управлението на гори, с изчислителните методи, използвани при изчислението на техните референтни количества по Приложение II, по отношение на следните аспекти: а) въглеродосъдържащите съвкупности и парниковите газове; б) площта, обхваната от управлението на горите; в) продуктите, получени от дървесина от дърводобива; г) природните смущения. 4. Не по-късно от 1 година преди края на всеки отчетен период, държавите-членки следва да съобщят на Комисията своите предложения за преразгледани референтни количества за следващия отчетен период, в съответствие с методиката съгласно Решение -/CMP.7, използвана за изчисляване на посочените в настоящото Решение референтни количества. 5. При евентуално изменение на съответните разпоредби в Решение -/CMP.7, държавите-членки следва не по-късно от шест месеца след приемането на тези изменения да съобщят на Комисията такива предложения за преразгледани референтни количества, които да отразяват въпросните изменения. 6. Ако се появят подобрени методики, даващи възможност на дадена държава-членка да изчисли референтните количества чувствително по-точно, или ако има значителни подобрения в качеството на данните, с които разполага съответната държава-членка, тя трябва незабавно да съобщи на Комисията предлаганите преразгледани стойности, отразяващи тези промени. 7. За целите по параграфи 4, 5 и 6, държавите-членки следва да посочат количеството на годишните емисии, дължащи се на природни смущения, които са включени в предлаганите от тях преразгледани референтни количества, както и начина, по който е определено това количество. 8. Комисията следва да проверява точността на предлаганите преразгледани референтни количества. 9. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 12, с цел актуализиране, когато това е необходимо, на референтните количества, посочени в Приложение ІІ. 10. Държавите-членки следва да отразяват в своите отчети във връзка с управлението на горите въздействието на всяко изменение на Приложение II по отношение на целия съответен отчетен период. Член 7 Правила за отчитане във връзка с продуктите, получени от дървесина от дърводобива 1. Държавите-членки следва да отразяват в своите отчети по член 3, параграф 1 емисиите от добити дървесни продукти в съответствие с въглеродното им съдържание на 1 януари 2013 г., дори и когато са добити преди тази дата. 2. В отчетите по член 3, параграф 1, във връзка с продуктите, получени от дървесина от дърводобива, държавите-членки следва да отразяват, въз основа на изчисления с функцията на разлагане от първи порядък (first order decay function) и посочените в Приложение III приети периоди на полуотделяне на въглерода (default half-life values), емисиите от следните продукти, получени от дървесина от дърводобива: а) хартията; б) дървесните плоскости; в) нарязаната дървесина. Държавите-членки могат вместо посочените в Приложение III стойности на периодите на полуотделяне на въглерода да използват специфични за отделните страни стойности, при положение че тези специфични стойности са определени от съответната държава-членка въз основа на прозрачни и проверими данни. В отчетите, отнасящи се за изнасяни продукти, получени от дървесина от дърводобива, държавите-членки също могат вместо посочените в Приложение III стойности на периодите на полуотделяне на въглерода да използват специфични за отделните страни стойности, при положение че тези специфични стойности са определени от съответната държава-членка въз основа на прозрачни и проверими данни за използването във внасящата страна на тези продукти, получени от дървесина от дърводобива. 3. В случаите, при които държавите-членки отразяват в своите отчети по член 3, параграф 1, емисиите на въглероден диоксид (CO2) от продукти, получени от дървесина от дърводобива, намиращи се в депа за твърди отпадъци, те следва да използват в изчисленията си метода на незабавното окисление. 4. В случаите, при които държавите-членки отразяват в своите отчети емисиите от продукти, получени от дървесина от дърводобива, които се използват за енергийни цели, те следва да използват в изчисленията си метода на незабавното окисление. 5. Държавата-членка следва да отразява в своите отчети емисиите от продукти, получени от дървесина от дърводобива, само в случаите, когато тези емисии са от продукти от дървесина, добита от горските площи, включени в отчетите на тази държава-членка по член 3, параграф 1. 6. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 12, с цел преразглеждане в съответствие с научния прогрес на информацията, посочена в Приложение IІІ. Член 8 Правила за отчитане във връзка с управлението на обработваеми земи, управлението на пасища, рекултивирането, както и пресушаването и възстановяването на влажни зони 1. В отчетите във връзка с управлението на обработваеми земи и управлението на пасища държавите-членки следва да отразяват емисиите и поглъщанията, дължащи се на тези дейности, изчислени като емисии и поглъщания във всеки отчетен период по Приложение I, минус произведението на броя години в този отчетен период по количеството на емисиите и поглъщанията на държавата-членка от такива дейности в нейната базова година, както това количество е посочено в прегледания встъпителен доклад на тази държава-членка до UNFCCC за базовата година съгласно Приложението към Решение 13/CMP.1. 2. В случаите, при които дадена-държава членка избере възможността да съставя и води отчети за рекултивацията и/или пресушаването и възстановяването на влажни зони, тя следва да използва изчислителния метод, описан в параграф 1. В своите отчети във връзка с пресушаването и възстановяването на влажни зони държавите-членки следва да отразяват емисиите и поглъщанията, дължащи се на такива дейности на всички площи, които са били пресушени от 1990 г. насам и съответно на всички площи, които са били възстановени като влажни зони от 1990 г. насам. Член 9 Правила за отчитане във връзка с природните смущения 1. В случаите, при които са спазени условията по параграф 2, държавите-членки могат да изключват от изчисленията във връзка с техните задължения за отчитане по член 3, параграф 1, букви а), б), г), д) и е) неантропогенните емисии на парникови газове от дължащи се на природни смущения източници. Ако държавите-членки изключат такива емисии, те следва също да изключат и всякакви последващи поглъщания в рамките на площите, където са се случили съответните природни смущения. От друга страна, обаче, не могат да бъдат изключвани от изчисленията тези неантропогенни емисии на парникови газове от дължащи се на природни смущения източници, които са били включени при определянето на референтните количества за тези източници съгласно член 6, параграфи 4, 5 и 6. 2. Държавите-членки могат да изключват неантропогенните емисии на парникови газове от източници по параграф 1 от изчисленията във връзка с техните задължения за отчитане по член 3, параграф 1, букви а), б), и г), когато тези неантропогенни емисии на парникови газове от природни смущения в дадена година надхвърлят 5 % от общите емисии на съответната държава-членка в нейната базова година, както това количество е посочено в прегледания встъпителен доклад на тази държава-членка до UNFCCC за базовата година съгласно Приложението към Решение 13/CMP.1, без тези общи емисии да включват емисиите и поглъщанията от дейностите по член 3, параграф 1, при положение че са спазени следните условия: а) съответната държава-членка идентифицира всички площи, изключени от нейните отчети съгласно член 3, параграф 1, букви а), б) и г), като е посочила тяхното географско разположение, годината и видовете естествени смущения; б) държавата-членка оценява годишните неантропогенни емисии на парникови газове от източници, дължащи се на природни смущения и последващите поглъщания в изключените площи; в) не е имало промени в земеползването на изключените площи и държавата-членка използва прозрачни и проверими методи и критерии за установяване на промени в земеползването в тези площи; г) държавата-членка предприема мерки, когато това е възможно, за управление и контрол на последиците от природните смущения; д) държавата-членка предприема, в случаите при които това е възможно, мерки за рехабилитация на изключените площи; е) емисиите от продуктите, получени от добита при санитарна сеч дървесина, не се изключват от отчитането. 3. Държавите-членки могат, също така, отделно да изключват и неантропогенните емисии на парникови газове от източници по параграф 1 от изчисленията във връзка с техните задължения за отчитане по член 3, параграф 1, букви д) и е), когато съответните неантропогенни емисии на парникови газове от природни смущения в дадена година надхвърлят 5 % от общите емисии на държавата-членка в нейната базова година, както това количество е посочено в прегледания встъпителен доклад на тази държава-членка до UNFCCC за базовата година съгласно Приложението към Решение 13/CMP.1, без тези общи емисии да включват емисиите и поглъщанията от дейностите по член 3, параграф 1, при положение че са спазени условията, посочени в член 9, параграф 2. 4. Държавите-членки следва да включват в своите отчети по член 3, параграф 1 емисиите от продукти, получени от добита при санитарна сеч дървесина, в съответствие с посоченото в член 7. 5. Комисията се оправомощава да приема делегирани актове съгласно член 12 с цел преразглеждане на условията по първата алинея от параграф 2, в светлината на научния прогрес или за да бъдат отразени актове, приети от органите по UNFCCC или Протокола от Киото. Член 10 Планове за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство 1. Не по-късно от шест месеца след началото на всеки отчетен период, посочен в Приложение I, държавите-членки следва да подготвят и предадат на Комисията проектопланове за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (draft LULUCF Action Plans) за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията, дължащи се на дейности по член 3, параграф 1. Във връзка с подготовката на тези планове държавите-членки следва да осигурят обсъждания със широк кръг заинтересовани лица. Проектоплановете за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство следва да обхващат времетраенето на съответния отчетен период, посочен в Приложение I. 2. Държавите-членки следва да включват в своите проектопланове за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство посочената по-долу информация за всяка от дейностите по член 3, параграф 1: а) описание на миналите тенденции на емисиите и поглъщанията; б) прогнози за емисиите и поглъщанията през съответния отчетен период; в) анализ на потенциала за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията; г) списък на мерките, включващ, както е подходящо, и мерки, посочени в Приложение IV, които се планира да бъдат въведени с цел реализация на потенциала за смекчение на въздействието върху климата, установен при анализа по буква в); д) планирани политики за прилагане на мерките по буква г), включително описание на очакваното въздействие на тези мерки върху емисиите и поглъщанията; е) времеви графици за въвеждането и прилагането на мерките по буква г); 3. В рамките на три месеца от получаването на цялата съответна информация от съответната държава-членка, Комисията следва да оцени нейния проектоплан за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. Комисията следва да публикува резултатите от тази оценка и, ако това е подходящо, може да направи препоръки, с оглед увеличаване на усилията на държавите-членки за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията. В рамките на три месеца от получаване на оценката на Комисията, държавите-членки следва да вземат предвид констатациите на Комисията и да публикуват в електронна форма и осигурят обществен достъп до своите планове за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и селското стопанство. 4. До датата, попадаща по средата на всеки отчетен период, посочен в Приложение I, както и съответно преди края на всеки отчетен период, посочен в Приложение I, държавите-членки следва да предадат в Комисията доклад, описващ напредъка в прилагането на плановете за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. 5. В рамките на шест месеца след получаването на докладите по параграф 4, Комисията следва да оцени изпълнението от държавите-членове на техните планове за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. Комисията следва да публикува докладите и резултатите от оценките и, ако това е подходящо, може да направи препоръки, с оглед увеличаване на усилията на държавите-членки за ограничаване или намаляване на емисиите и за запазване или увеличаване на поглъщанията. Държавите-членки следва да вземат предвид констатациите на Комисията. Член 11 Преразглеждане Комисията следва да преразгледа формулираните в настоящото Решение правила за отчитане най-късно до една година след края на първия отчетен период, посочен в Приложение I. Член 12 Упражняване на делегирани правомощия 1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на условията, предвидени в настоящия член. 2. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграф 2, член 4, параграф 7, член 6, параграф 9, член 7, параграф 6 и член 9, параграф 4, се предоставя на Комисията за неопределен период от време, считано от датата на влизане в сила на настоящото Решение. 3. Делегирането на правомощия, посочено в член 2, параграф 2, член 4, параграф 7, член 6, параграф 9, член 7, параграф 6 и член 9, параграф 4, може да бъде отменено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То влиза в сила в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила. 4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията следва да го нотифицира едновременно до Европейския парламент и до Съвета. 5. Делегиран акт, приет съгласно член 2, параграф 2, член 4, параграф 7, член 6, параграф 9, член 7, параграф 6 и член 9, параграф 4, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът възразят срещу него в рамките на 2 месеца след нотификацията на акта до Европейския парламент и до Съвета, или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да правят възражения. При съответна инициатива на Европейския парламент или на Съвета, този период подлежи на удължаване с 2 месеца. Член 13 Настоящото решение влиза в сила на 1 януари 2013 г. Член 14 Адресати на настоящото решение са държавите-членки. Съставено в Брюксел на 12.3.2012 година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател ПРИЛОЖЕНИЕ I ОТЧЕТНИ ПЕРИОДИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 3, ПАРАГРАФ 1 Отчетен период || Години Първи отчетен период || От 1 януари 2013 г. до 31 декември 2020 г. ПРИЛОЖЕНИЕ II РЕФЕРЕНТНО КОЛИЧЕСТВО СЪГЛАСНО ЧЛЕН 6 ЗА ВСЯКА ДЪРЖАВА-ЧЛЕНКА Държава-членка || Gg еквивалент на въглероден диоксид годишно (Gg CO2 екв./год.) Австрия || -6516 Белгия || -2499 България || -7950 Кипър || -157 Чешката република || -4686 Дания || 409 Естония || -2741 Финландия || -20466 Франция || -67410 Германия || -22418 Гърция || -1830 Унгария || -1000 Ирландия || -142 Италия || -22166 Латвия || -16302 Литва || -4552 Люксембург || -418 Малта || -49 Нидерландия || -1425 Полша || -27133 Португалия || -6830 Румъния || -15793 Словакия || -1084 Словения || -3171 Испания || -23100 Швеция || -41336 Обединеното кралство || -8268 ПРИЛОЖЕНИЕ III ФУНКЦИЯ НА РАЗЛАГАНЕ ОТ ПЪРВИ ПОРЯДЪК (FIRST ORDER DECAY FUNCTION) И ПРИЕТИ СТОЙНОСТИ НА ПЕРИОДА НА ПОЛУОТДЕЛЯНЕ НА ВЪГЛЕРОДА (DEFAULT HALF-LIFE VALUES ) ПО ЧЛЕН 7 Функцията за разлагане от първи порядък, която е предназначена да се използва при стойности на i от 1900 до поредния номер на текущата година: при което , където: поредния номер на годината; въглеродния запас в съвкупността на продуктите, получени от дървесина от дърводобива, в началото на i-тата година, Gg въглерод; константата на разлагането във функцията на разлагане от първи порядък, с размерност години-1 (k = ln(2)/HL, където HL е периодът на полуотделяне на въглерода от съвкупността на продуктите, получени от дървесина от дърводобива, изразен в години). постъпилото въглеродно количество през i-тата година в съвкупността на продуктите, получени от дървесина от дърводобива , Gg въглерод * година-1 промяната на въглеродния запас през i-тата година в съвкупността на продуктите, получени от дървесина от дърводобива , Gg въглерод * година-1 Приетите стойности на периода на полуотделяне на въглерода (HL) са както следва: 2 години за хартията 25 години за дървесните плоскости 35 години за рязаната дървесина. ПРИЛОЖЕНИЕ ІV МЕРКИ, КОИТО БИ МОГЛО ДА БЪДАТ ВКЛЮЧЕНИ В ПЛАНОВЕТЕ ЗА ДЕЙСТВИЕ В ОБЛАСТТА НА ЗЕМЕПОЛЗВАНЕТО, ПРОМЕНИТЕ В ЗЕМЕПОЛЗВАНЕТО И ГОРСКОТО СТОПАНСТВО (LULUCF ACTION PLANS) СЪГЛАСНО ЧЛЕН 10, ПАРАГРАФ 2, БУКВА Г) а) Мерки във връзка с управлението на обработваеми земи, като например: – подобряване на агрономните практики чрез подбор на по-добри сортове селскостопански култури; – увеличаване на сеитбообращението и намаляване на прилагането на угар без растителна покривка (bare fallow); – подобряване на управлението на хранителните вещества, управлението на орането и на остатъците от селскостопанските култури и управлението на водите; – стимулиране на селскостопанските и горскостопанските практики и потенциал за промени в растителната покривка (и нейното използване). б) Мерки във връзка с управлението на пасищата и тяхното подобряване, като например: – предотвратяване на превръщането на затревени площи в обработваеми земи и възвръщане на обработваемите земи към естествената растителност; – подобряване на управлението на пасищата чрез промени в интензивността и времевия график на пасенето; – увеличаване на продуктивността; – подобряване на управлението на хранителните вещества; – подобрено управление срещу прилагането на изгаряне на стърнища (improving fire management); – въвеждане на по-подходящи растителни видове, по-специално дълбоко вкореняващи се видове. в) Мерки за подобряване на селскостопанските органични почви, по-специално на торфените почви, като например: – стимулиране на устойчиво развити палудикултурни практики (т.е. отглеждане на култури във влажни зони); – стимулиране на екологосъобразни селскостопански практики, като например с минимална обработка на почвата или екстензивно отглеждане. г) Мерки за предотвратяване на пресушаването и за насърчаване на възстановяването на влажни зони (wetlands). д) Мерки по отношение на съществуващите или частично пресушени торфени блата (mires), като например: – предотвратяване на по-нататъшно пресушаване; – насърчаване на повторното наводняване и възстановяване на торфените блата; – предотвратяване на пожари в торфените блата. е) Възстановяване на деградирали почви. ж) Мерки във връзка с горскостопанските дейности, като например: – предотвратяване на обезлесяването; – залесяване и възобновяване на гори; – запазване на въглерода в съществуващи гори; – увеличаване на продуктивността на съществуващи гори; – увеличаване на съвкупността на продуктите, получени от дървесина от дърводобива; – подобряване на управлението на горите, включително чрез оптимален състав на дървесните видове, облагородяване и прореждане и опазване на почвата. з) Подобряване на защитата срещу природни смущения като пожари, вредители/болести и бури. ПРАВЕН ФИНАНСОВ РАЗЧЕТ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответни области на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цели 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.6. Продължителност и финансово въздействие 1.7. Предвидени методи на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за наблюдение и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове 3.2. Очаквано въздействие върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното въздействие върху разходите 3.2.2. Очаквано въздействие върху бюджетните кредити за оперативни разходи 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.4. Съвместимост с текущата многогодишна финансова рамка 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано въздействие върху приходите ПРАВЕН ФИНАНСОВ РАЗЧЕТ 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата Решение на Европейския парламент и на Съвета относно правила за отчитане и планове за действие във връзка с емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД[23] ОКОЛНА СРЕДА И ДЕЙСТВИЯ ПО КЛИМАТА [07] 1.3. Естество на предложението/инициативата x Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с нова дейност, последваща пилотен проект/подготвителна дейност[24] ¨ (Предложението/инициативата е във връзка с разширяване на съществуваща дейност ¨ Предложението/инициативата е във връзка с дейност, пренасочена към нова дейност 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишна(и) стратегическа(и) цел(и) на Комисията, към която(ито) е насочено предложението/инициативата Предложението е в съответствие със Стратегията „Европа 2000“ и се очаква да допринесе за реализация на целите на ЕС за намаление на емисиите. 1.4.2. Специфична цели и съответни дейности във връзка с УД/БД Специфична цел № Прилагане на политиката и законодателството на ЕС за действия, свързани с климата (Код в БД 07 12) Съответна(и) дейност(и) във връзка с УД/БД 07 12 01 (Прилагане на политиката и законодателството на ЕС за действия по климата) 1.4.3. Очаквани резултати и въздействие Да се посочи въздействието, което предложението/инициативата следва да окаже по отношение на бенефициерите/ целевите групи. С предлаганото Решение се въвежда надеждна и хармонична нормативна рамка за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове в резултат от дейности, свързани със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (LULUCF) в ЕС, като се дава възможност за подробна оценка на напредъка на държавите-членки. По специално, предлаганото Решение ще доведе до следните резултати: - ще направи по-видими усилията за смекчаване на въздействието върху климата и ще осигури стимули за тези усилия, като ще допринесе за засилване на поглъщанията и намаленията на емисии в селското и горското стопанство и за увеличено производство в промишлеността на продукти, получени от дървесина от дърводобива; - ще подобри екологичната обоснованост на поетите ангажименти, като гарантира вярно отразяване на емисиите и поглъщанията и осигури устойчиво развито и благоприятно по отношение на климата производство на енергия от биомаса, допълвайки съществуващите политически мерки в тази насока; и - ще подобри икономическата ефективност при преследването на по-амбициозни цели, давайки възможност на всички сектори да имат свой принос. Показатели за резултатите и за въздействието Да се посочат показателите, които позволяват да се проследи изпълнението на предложението/инициативата. Следните показатели съответстват на общите, специфичните и оперативните цели на предложението: - тенденциите на емисиите и поглъщанията; - броя на процедурите за неизпълнение на задължения на държави-членки; плановете за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (LAPs) и докладите, подадени до Комисията, навременното подаване от страна на държавите-членки до Комисията на стойностите на техните референтни количества; - съответствието на докладите на държавите-членки с изискванията на предложението; - пълнотата на подаваните в Комисията доклади на държавите-членки и степен на прилагане от държавите-членки на общите правила за отчитане; - наличието на данни и информация в областите, към които е насочено предлаганото Решение. 1.5. Мотиви за предложението/инициативата 1.5.1. Нужди, които трябва да бъдат задоволени в краткосрочен или дългосрочен план Целите на настоящото предложение са в две насоки: - да се осигури надеждно и хармонично отчитане на емисиите и поглъщанията от сектора на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в държавите-членки; - да се стимулират усилията на държавите-членки за смекчаване на въздействието върху климата чрез съставяне и изпълнение на планове за действие в областта на земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (LAPs); 1.5.2. Добавена стойност от намесата на ЕС Поради своята ефективност, действията на равнището на ЕС биха породили ясни ползи в сравнение с действията само на равнището на държавите-членки. Тъй като общите ангажименти във връзка с изменението на климата са поети на равнището на ЕС, ефективното решение е необходимите инструменти за отчитане също да бъдат разработени на равнището на ЕС. Също така, за преодоляване на установените проблеми, като например нуждата от правила за точно и последователно отчитане на различните дейности в областта на LULUCF, е необходим общ подход във всички държави-членки, което може да бъде осигурено само на равнището на ЕС. Настоящата нормативна рамка ще осигури реална добавена стойност посредством използването на общо и точно отчитане в целия ЕС, посредством въвеждането на планове за действие (LAPs) и посредством създаването по този начин на възможност за по-подробно оценяване на напредъка в държавите-членки. Това ще осигури съгласуваност на климатичната политика на ЕС, допълнително ще подобри екологичната обоснованост на ангажиментите на ЕС в областта на изменението на климата и ще подобри икономическата ефективност на климатичната политика на ЕС. 1.5.3. Изводи от подобен опит в миналото Предложението се базира на придобития на международно равнище опит и има за цел преодоляване на недостатъците на съществуващите правила за отчитане в рамките на Протокола от Киото. Направена бе подробна оценка, с оглед да бъде предложена надеждна и хармонична нормативна рамка за отчитането във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство. 1.5.4. Съгласуваност и евентуална синергия с други съответни инструменти Предложението е в съзвучие със стратегията „Европа 2020“ и включената в нея водеща инициатива за ресурсно ефективна Европа. То взаимно се допълва със съществуващите политики на ЕС по отношение на климата, енергетиката и в социалната област. Също така, то допълва и Общата селскостопанска политика (CAP) за периода след 2013 г. по отношение на нейните „зелени компоненти“ („greening components“), а в контекста на Европейската политика за развитие на селските райони, стимулите за улавяне на въглерод в селското и горското стопанство могат да бъдат значително подобрени. Правилното отчитане на съответните положителни въглеродни потоци ще направи по-видим положителния принос на тези мерки, прилагани посредством Общата селскостопанска политика. Отчитането в областта на LULUCF ще допринесе по този начин за устойчиво развито използване на енергия от биомаса и, също така, ще осигурят надежден, ясен и видим индикатор за напредъка в областта на селското и горското стопанство. Без цялостно задължително отчитане по отношение на дейностите в областта на LULUCF, вложените усилия от страна на държавите-членки, селските и горските стопанства за смекчаване на въздействието върху климата няма да бъдат отразени заедно с останалите дейности на ЕС за постигане на целите за намаляване на емисиите на парникови газове. 1.6. Продължителност и финансово въздействие ¨ Предложение/инициатива с ограничена продължителност ¨ Предложение/инициатива в сила от [ДД/ММ]ГГГГ до [ДД/ММ]ГГГГ ¨ Финансово въздействие от ГГГГ до ГГГГ x Предложение/инициатива с неограничена продължителност Предвижда се изпълнението да започне от 1 януари 2013 г., в зависимост от напредъка по законодателния процес. 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление[25] x Пряко централизирано управление от Комисията ¨ Непряко централизирано управление с делегиране на задачи по изпълнението на: ¨ изпълнителни агенции ¨ органи, създадени от Общностите[26] ¨ национални органи от публичния сектор/организации, предоставящи обществени услуги ¨ лица, натоварени с изпълнението на специфични дейности по силата на дял V от Договора за Европейския съюз и посочени в съответния основен акт по смисъла на член 49 от Финансовия регламент ¨ Споделено управление с държавите-членки ¨ Децентрализирано управление с трети страни ¨ Съвместно управление с международни организации (да се посочат) Ако е посочен повече от един метод на управление, да се поясни в частта „Забележки“. Забележки Държавите-членки ще отговарят за изпълнението на по-голямата част от предлаганото Решение. Комисията ще оценява информацията в докладите, подавани от държавите-членки и, в случаите при които е необходимо, ще прави препоръки. 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за наблюдение и докладване Да се посочат честотата и условията. Държавите-членки ще добавят информация към своите отчети за LULUCF на годишна база и ще отчитат емисиите и поглъщанията от дейности във връзка с LULUCF съгласно настоящото Решение на края на всеки отчетен период. Докладите, изготвяни съгласно предлаганото Решение, ще бъдат оценявани от Комисията за всеки отчетен период, като се използва техническо експертно съдействие. В контекста на клаузата за преразглеждане, ще бъде необходимо проучване за оценка на прилагането на настоящото Решение. 2.2. Система за управление и контрол 2.2.1. Установени рискове Тъй като предложението се отнася за Решение, рисковете при прилагането са ограничени, защото задълженията се основават на вече установени международни правила, прилагани от държавите-членки във връзка с техните задължения по Протокола от Киото. 2.2.2. Предвидени методи на контрол Мерките по отношение на евентуалните рискове ще се състоят от: конструктивен диалог и сътрудничество с държавите-членки, поддържане на контакт със съответните служби на Комисията, особено с оглед удовлетворяване на съответните потребности от данни, консултации с експерти, особено при приемането на делегирани актове, използване на външна техническа експертиза при съответните оценки, провеждане на проучвания при преразглеждане на законодателния акт, както и организиране на тематични конференции, в случаите когато това е уместно. 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности Да се посочат съществуващите или предвидени мерки за превенция и защита. Като се имат предвид сумите, за които става въпрос, и вида поръчки, тази инициатива не предполага особен риск от измами. Комисията ще ръководи и контролира работата, като използва всички свои обичайни инструменти, като например годишния план за управление на ГД „Действия по климата“. От особено значение са стандартите за вътрешен контрол № 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15 и 16. Освен това, ще се прилагат изцяло принципите, залегнали в Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 („Финансовия регламент“) и правилата за неговото прилагане. Процедурите за поръчки ще се ръководят от финансовата верига на ГД „Действия по климата“: частично децентрализирана верига, която се характеризира с йерархична независимост на лицата, които извършват финансовите плащания и проверки, от оправомощените разпоредители с бюджетни кредити. Комитетът за вътрешен контрол (ENVAC) също ще разглежда процеса за подбор на изпълнители и ще провери съответствието на приетите от разпоредителите с бюджетни кредити процедури с правилата на Финансовия регламент и правилата за прилагане, за комбинация от случайна извадка и основана на риска извадка от договори за възлагане на обществени поръчки. В допълнение към тези мерки, във връзка с приемането на делегирани актове ще бъде осигурено, че лицата, вземащи участие в експертните консултации, са независими и имат подходяща квалификация. 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Съответни функции от многогодишната финансова рамка и разходни бюджетни редове · Съществуващи разходни бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и бюджетните редове Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид разход || Вноски Номер [Наименование…...….] || Многогод./едногод. ([27]) || от страни от ЕАСТ[28] || от страни кандидатки[29] || от трети страни || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент 5 || 07 01 02 11 Други разходи за управление в областта на политиката „Околна среда и действия по климата“ || Едногод. || НЕ || НЕ || НЕ || НЕ · Поискани нови бюджетни редове По реда на функциите от многогодишната финансова рамка и на бюджетните редове. Функция от многогодишната финансова рамка || Бюджетен ред || Вид разход || Вноски Номер [Наименование…...….] || Многогод./едногод. || от страни от ЕАСТ || от страни кандидатки || от трети страни || по смисъла на член 18, параграф 1, буква аа) от Финансовия регламент […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || ДА/НЕ || ДА/НЕ || ДА/НЕ || ДА/НЕ 3.2. Очаквано въздействие върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното въздействие върху разходите млн. евро (до третия десетичен знак) Функция от многогодишната финансова рамка: || Номер || Функция 2 ГД: „Действия по климата“ || || || Година N[30] || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Година N+4 || Година N+5 || Година N+6 || ОБЩО  Бюджетни кредити за оперативни разходи || || || || || || || || Номер на бюджетния ред || Поети задължения || (1) || - || - || - || - || - || - || - || - Плащания || (2) || - || - || - || - || - || - || - || - Номер на бюджетния ред || Поети задължения || (1a) || - || - || - || - || - || - || - || - Плащания || (2a) || - || - || - || - || - || - || - || - Бюджетни кредити за административни разходи, финансирани от пакета за определени програми[31] || || || || || || || || Номер на бюджетен ред 07 01 04 05 (и следващите редове) || || (3) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300 ОБЩО бюджетни кредити за ГД „Действия по климата“ || Поети задължения || =1+1a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300 Плащания || =2+2a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || || || || || || || || Плащания || (5) || || || || || || || ||  ОБЩО бюджетни кредити с административен характер, финансирани от пакета за определени програми || (6) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—4 от многогодишната финансова рамка (референтна сума) || Поети задължения || =4+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300 Плащания || =5+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1 ,300 Ако предложението/инициативата има въздействие върху повече от една функция:  ОБЩО бюджетни кредити за оперативни разходи || Поети задължения || (4) || || || || || || || || Плащания || (5) || || || || || || || ||  ОБЩО бюджетни кредити с административен характер, финансирани от пакета за определени програми || (6) || 0 ,100 || || || 0 ,600 || || || 0 ,600 || 1 ,300 ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—4 от многогодишната финансова рамка (референтна сума) || Поети задължения || =4+ 6 || 0 ,100 || || || 0 ,600 || || || 0 ,600 || 1 ,300 Плащания || =5+ 6 || 0 ,100 || || || 0 ,600 || || || 0 ,600 || 1 ,300 Функция от многогодишната финансова рамка: || 5 || „Административни разходи“ млн. евро (до третия десетичен знак) || || || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Година N+4 || Година N+5 || Година N+6 || ОБЩО ГД: „Действия по климата“ ||  Човешки ресурси || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889  Други административни разходи || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 2 ,433 ОБЩО за ГД „Действия по климата“ || Бюджетни кредити || 0 ,475 || 0 ,457 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322 ОБЩО бюджетни кредити по ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || (Общо поети задължения = oбщо плащания) || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322 млн. евро (до третия десетичен знак) || || || Година N[32] || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Година N+4 || Година N+5 || Година N+6 || ОБЩО ОБЩО бюджетни кредити за ФУНКЦИИ 1—5 от многогодишната финансова рамка || Поети задължения || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622 Плащания || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622 3.2.2. Очаквано въздействие върху бюджетните кредити за оперативни разходи ¨ Предложението/инициативата не налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи x Предложението/инициативата налага използване на бюджетни кредити за оперативни разходи съгласно обяснението по-долу: Бюджетни кредити за поети задължения в млн. евро (до третия десетичен знак) Да се посочат целите и резултатите ò || || || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Година N+4 || Година N+5 || Година N+6 || ОБЩО РЕЗУЛТАТИ Вид резултат[33] || Среден разход за резултата || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Брой резултати || Разходи || Общ брой резултати || Общо разходи СПЕЦИФИЧНА ЦЕЛ: Прилагане на политиката и законодателството на ЕС за действия, свързани с климата (Код в БД 07 12) - Резултат || Оценка || 0 ,004 || 27 || 0,100 || || || || || 27 || 0,100 || || || || || 27 || 0,100 || 81 || 0 .300 - Резултат || Проучване || 0.,500 || || || || || || || || || || || || || 1 || 0,500 || 1 || 0 .500 - Резултат || Преглед || 0.,500 || || || || || || || 1 || 0,500 || || || || || || || 1 || 0 .500 Междинен сбор за специфична цел № 1 || 27 || 0 .100 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 83 || 1 ,300 ОБЩО РАЗХОДИ || 0 || 0 .100 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0, 600 || 0 || 1, 300 3.2.3. Очаквано въздействие върху бюджетните кредити за административни разходи 3.2.3.1. Обобщение ¨ Предложението/инициативата не е свързано с използване на бюджетни кредити за административни разходи x Предложението/инициативата е свързано с използване на бюджетни кредити за административни разходи съгласно обяснението по-долу: млн. EUR (до третия десетичен знак) || Година N[34] || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Година N+4 || Година N+5 || Година N+6 || ОБЩО ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || Година N || Година N+1 || Година N+2 || Година N+3 || Година N+4 || Година N+5 || Година N+6 || Човешки ресурси (1 служител със степен AD с пълно работно време, вече работещ в ДГ „Действия по климата“ || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889 Други административни разходи - 07 01 02 11 01 командировки (5 годишно; 0,0015 млн. евро/командировка) - 07 01 02 11 01 конференции (2 годишно; 150 участници; ; 0,035 млн. евро/конф. - 07 01 02 11 02 срещи (2 годишно; макс. 168 експерти (28*6); 1 ден; 0,135 млн. евро/ср. МЕЖДИННА СУМА || 0 ,0075 0 ,070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,0075 0 ,070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,0075 0, 070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,0075 0, 070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,0075 0 ,070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,0075 0 ,070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,0075 0 ,070 0 ,270 0 ,348 || 0 ,053 0 ,490 1 ,890 2 ,433 Междинен сбор за ФУНКЦИЯ 5 от многогодишната финансова рамка || 0 ,475 || 0, 475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322 Извън ФУНКЦИЯ 5[35] от многогодишната финансова рамка || || || || || || || || Човешки ресурси || || || || || || || || Други разходи с административен