ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 19.10.2011 
SEC(2011) 1230 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  насоки  за 
трансевропейските  далекосъобщителни  мрежи  
{COM(2011) 657 окончател eн} 
{SEC(2011) 1229 окончател eн}  
 
BG 2   BG Настоящият  документ  представлява  обобщение  на оценката  на въздействието  във 
връзка  със законодателното  предложение  за Регламент  относно  насоки  за 
трансевропейските  далекосъобщителни  мрежи , като част от „Механизъм  за свързване  
на Европа “ (МСЕ ) в периода  след  2013 г.  
1. КОНТЕКСТ  НА ПОЛИТИКАТА , ПРОЦЕДУРНИ  ВЪПРОСИ  И КОНСУЛТАЦИЯ  СЪС  
ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ  СТРАНИ  
Правното  основание  за интервенция  в тази област  се съдържа  в член  172 от 
ДФЕС . В членове  170—172 се предвижда  ЕС да се намесва  в подкрепа  на 
установяването  и развитието  на трансевропейски  мрежи  в областта  на 
транспорта , далекосъобщенията  и енергийната  инфраструктура . Докато  
отделният  (рамков ) регламент  за създаване  на МСЕ  определя  условията , 
начините  и процедурите  за предоставяне  на финансова  помощ  от Съюза  за 
трансевропейските  мрежи , предлаганите  насоки  определят  целите , 
приоритетите  и общите  насоки  на мерките , предвидени  за широколентови  
мрежи  и инфраструктури  за цифрови  услуги  в областта  на далекосъобщенията . 
Като  част от стратегията  „Европа  2020“, водещата  инициатива  „Програма  в 
областта  на цифровите  технологии  за Европа “1, 2 цели  „да се извлекат  
устойчиви  икономически  и социални  ползи  от цифров  единен  пазар , основан  на 
високоскоростен  и свръхвисокоскоростен  интернет  и оперативно  съвместими  
приложения “.  
В своето  съобщение  „Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“  (наричано  по-
долу  съобщението  за МФР ), прието  на 29 юни 2011 г., Комисията  предложи  
създаването  на МСЕ . Бяха  проведени  множество  консултации  с държавите -
членки , представители  на промишления  сектор  и социалните  партньори . Те 
включваха  по-конкретно  кръгла  маса  на заместник -председателя  Крус  с 
ръководители  на водещи  в световен  мащаб  дружества , доставящи  съдържание  
и оборудване , инвеститори  и далекосъобщителни  оператори , както  и първата  
Асамблея  за цифрово  развитие , която  беше  проведена  в Брюксел  на 16 и 
17 юни 2011 г.  
2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Широколентовият  интернет  и трансграничните  цифрови  услуги  представляват  
цифровите  инфраструктури  на бъдещето . Те са предпоставка  за 
конкурентоспособно , приобщаващо  и устойчиво  общество , както  се отчита  в 
стратегията  „Европа  2020“.  
Оценката  на въздействието  най-общо  разкрива  някои  проблеми , които  влияят  
върху  предоставянето  на широколентови  мрежи : например  поради  недостига  
на инвестиции  остава  неоползотворен  потенциалът  за растеж  и ползи  за 
обществото ; слабият  конкурентен  натиск  върху  утвърдените  на пазара  
оператори  да инвестират  в съвременни  широколентови  мрежи  и липсата  на 
                                                 
1 COM(2010) 2020. 
2 COM(2010) 245. 
 
BG 3   BG адекватна  стратегия  за публично  подпомагане  на изграждането  на 
широколентови  мрежи  в райони , където  това не е икономически  изгодно . При 
цифровите  услуги  частният  сектор  няма  да замени  публичните  инвестиции  в 
централните  елементи  на тези услуги  (платформи , базови  услуги  и т.н.), а 
публичните  онлайн  услуги  могат  да бъдат  ограничавани  от държавните  
граници  въпреки  усилията  за техническа  оперативна  съвместимост .  
3. ЦЕЛИ 
Освен  за изпълнение  на горепосочения  мандат  общата  цел на предложената  
инициатива  е: извличане  на устойчиви  икономически  и социални  ползи  от 
цифров  единен  пазар , основан  на високоскоростен  и свръхвисокоскоростен  
интернет  и оперативно  съвместими  приложения , както  беше  изложено  по-горе. 
За постигане  на общата  цел Съюзът  следва  да се стреми  да изпълни  следните  
оперативни  цели : 
а) въздействие  върху  пазарната  динамика  за инвестиции  в широколентови  
мрежи , като се насърчават  както  традиционни , така и нови  инвеститори  
да се ангажират  с изграждането  на широколентова  инфраструктура  и се 
гарантират  еднакви  условия  на конкуренция  между  тях. 
б) улесняване  на допълнителните  усилия  на държавите -членки , необходими  
за използването  на оперативно  съвместими  цифрови  услуги , с оглед  тези 
съществени  услуги  да могат  да функционират  трансгранично  и да се 
осигури  достъп  до ресурсите  от цифрово  съдържание , с което  да се 
разкрият  нови  възможности  за развитие  на стопанска  дейност . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
За оценката  на въздействието  бяха  установени  два основни  варианта  на 
политиката . При първия  вариант  на политиката  се застъпва  продължаване  на 
сегашния  курс  на действие  (т.е. без изменение  на политиката ). При втория  
вариант  се разглеждат  възможностите  за финансиране  на широколентовите  
мрежи  и на инфраструктурата  за цифрови  услуги  чрез МСЕ . Вторият  вариант  е 
разбит  на три подварианта , при които  се предлагат  различни  начини  за 
прилагане  на МСЕ  в областта  на далекосъобщенията . 
При вариант  1 — без изменение  в политиката , този базов  сценарий  би 
означавал  за широколентовите  мрежи  да се разчита  на регулаторни  подходи  за 
стимулиране  на инвестициите  и да продължат  капиталовите  ограничения  за 
алтернативните  инвеститори , които  ще трябва  да положат  големи  усилия , за да 
преодолеят  недостига  на инвестиции , който  е в размер  до 220 млрд . EUR. ЕС 
би продължил  да оказва  подкрепа  главно  чрез структурните  фондове , като 
продължи  проблемът  с капацитета  за усвояване , и чрез финансиране  с 
безвъзмездни  средства . За инфраструктурите  за цифрови  услуги  базовият  
сценарий  би означавал  да продължи  ограниченото  подпомагане  чрез пилотни  
проекти  (макар  че повечето  технологични  решения  са напълно  завършени  и 
готови  за внедряване ) и чрез координиране  на политиката , при което  
 
BG 4   BG държавите -членки  нямат  стимули  да осигурят  трансграничната  оперативна  
съвместимост  на съществуващите  решения . 
Вариант  2 — МСЕ , се състои  най-общо  от: i) широколентови  мрежи , 
обхващащи  географски  разнообразна  съвкупност  от проекти , допринасящи  за 
изпълнението  на целите , поставени  в Програмата  в областта  на цифровите  
технологии  за Европа  и; ii) разработването , изграждането  и устойчивостта  на 
инфраструктури  за цифрови  услуги . Вариант  2 може  да бъде  осъществен  по три 
различни  начина  (подварианти ): 
(1) Само  чрез  безвъзмездни  средства : финансова  подкрепа  както  за 
широколентови  мрежи , така и за инфраструктури  за цифрови  услуги  да се 
оказва  единствено  с безвъзмездни  средства . Оперативното  изпълнение  се 
възлага  главно  на съществуваща  изпълнителна  агенция , като например  
тази за трансевропейските  мрежи  TEN EA. 
(2) Само  чрез  финансови  инструменти : при този подвариант  Комисията  
действа  в тясно  сътрудничество  със съответните  международни  
финансови  институции  (МФИ ). МФИ  подбират  проекти  въз основа  на 
тяхната  финансова  жизнеспособност , като следва  установената  практика  
за финансов  и правен  анализ . Могат  да бъдат  използвани  следните  
финансови  инструменти : капиталово  участие  в инвестиционни  фондове ; 
финансово  участие  в предоставянето  и разпределянето  на капитал  за 
заеми  и/или гаранции  или други  инструменти  за споделяне  на риска  
(включително , но не само  облигационни  заеми  за проекти ) и други  
специализирани  финансови  инструменти , били  те заеми , гаранции , 
насрещни  гаранции , рисков  капитал  и всякакви  други  правни  форми  на 
инструменти . 
(3) Комбиниран  подход : подвариант  три съчетава  двата  подхода . Съответно , 
структурата  за управление  съчетава  елементи  от двата  подварианта , 
представени  по-горе. Решението  относно  подходящото  съчетаване  на 
безвъзмездни  средства  и финансови  инструменти  се взема  в годишните  
работни  програми  съгласно  политическите  съображения  и нуждите  на 
съответния  сектор . 
5. АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
5.1. Въздействие  от приемането  на вариант  1 
Както  се отчита  в Стратегическия  доклад  за 2010 г. относно  политиката  на 
сближаване3, слабото  усвояване  на структурните  фондове  и недостатъчният  
административен  капацитет  на фондовете  ще продължат  да подкопават  
изграждането  и навлизането  на широколентови  мрежи .  
По отношение  на улесняването  на допълнителните  усилия  на държавите -
членки  за въвеждането  и използването  на оперативно  съвместими  
трансгранични  цифрови  услуги , този вариант  би означавал  продължаване  на 
                                                 
3 COM(2010)110 от 31.3.2010 г. На разположение  на 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm . 
 
BG 5   BG сегашната  Програма  за подкрепа  на политиката  в областта  на ИКТ  към 
Програмата  за конкурентоспособност  и иновации  (CIP ICT PSP). Съгласно  
натрупания  опит  по време  на пилотния  етап няма  да бъде  възможно  
изграждането  на инфраструктури  за общоевропейски  цифрови  услуги .  
Следователно  този вариант  не би премахнал  една  съществена  пречка  за 
цифровия  единен  пазар . Copenhagen Economics изчислява  4, че причинените  от 
незавършването  на европейския  цифров  единен  пазар  разходи  ще са от 
порядъка  на 4,1 % от БВП  към 2020 г.  
5.2. Общо  въздействие  от приемането  на вариант  2 
Породените  от вариант  2 въздействия  могат  да бъдат  класифицирани  като 
икономически , социални  и екологични . 
(1) Икономическо  въздействие : редица  изследвания  показват , че наличието  
на високоскоростни  широколентови  мрежи  ще окаже  значително  
въздействие  върху  производителността  на труда  и върху  БВП  на глава  от 
населението . Широколентовите  мрежи  ще породят  и важни  вторични  
ефекти  в полза  на обществото  като цяло . В качеството  си на универсален  
технологичен  фактор  разпространението  на широколентовия  достъп  
оказва  положително  въздействие  върху  производителността  
(нарастването  за една  година  с десет  процента  на степента  на 
разпространение  на широколентовия  достъп  води  до увеличение  с 1,5 % 
на производителността  на труда  през следващите  пет години5), 
натрупването  на капитал  и в крайна  сметка  — върху  растежа  на БВП . 
Инфраструктурите  за цифрови  услуги  могат  съществено  да допринесат  за 
намаляване  на разходите  в публичния  сектор  и на разходите  на 
предприятията  и гражданите  за осъществяване  на сделки .  
(2) Социално  въздействие : комбинираното  усъвършенстване  на 
широколентовата  инфраструктура  и на инфраструктурата  за цифрови  
услуги  в крайна  сметка  ще подобри  качеството  на живот  на европейските  
граждани . Основните  ползи  са от въвеждането  на услуги  като електронно  
управление , електронно  здравеопазване  и електронна  търговия . Налице  е 
и важен  социален  елемент  чрез прякото  и косвеното  създаване  на работни  
места . 
(3) Екологични  аспекти : широколентовите  мрежи  могат  да съкратят  
емисиите  чрез намаляване  на потребността  от превоз  (благодарение  на 
възможността  за дистанционна  работа ) или чрез оптимизиране  на 
консумацията  на енергия  (интелигентни  енергийни  мрежи ). 
Други  важни  въздействия  са породени  от страничните  ефекти , които  
широколентовите  мрежи  и инфраструктурата  за цифрови  услуги  ще окажат  
върху  други  сектори - Измежду  секторите , които  са засегнати  в най-голяма  
                                                 
4 The Economic Impact of a European Digital Single Market („ Икономическото  въздействие  от 
европейския  цифров  единен  пазар “), 2010 г. 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Dar wiche, and Milind Singh (2009): Digital Highways. 
The Role of Government in 21st Century Infrastructure („ Цифрови  магистрали . Ролята  на 
управлението  в инфраструктурата  през ХХІ век). Booz & Company. 
 
BG 6   BG степен  от тези положителни  вторични  ефекти , са образованието  и обучението , 
здравеопазването , заетостта , транспортът  и енергетиката . 
5.3. Специфични  въздействия  на отделните  подварианти  
Подвариант  1 
Ако се приеме  подвариант  1 (само  безвъзмездни  средства ), ще бъдат  
постигнати  само  отчасти  целите , зададени  в насоките . По отношение  на целта  
да се повлияе  върху  пазарната  динамика  за широколентови  мрежи , 
безвъзмездните  средства  вероятно  ще бъдат  само  отчасти  ефикасни  и 
ефективни . По отношение  на ефикасността  необходимата  за широколентовите  
мрежи  ставка  на съфинансиране  ще бъде  относително  висока . Безвъзмездните  
средства  ще породят  само  ограничен  ефект  на лоста . Безвъзмездните  средства  
могат  да бъдат  ефективни  за подкрепа  и предоставяне  на техническа  помощ , но 
не са най-ефикасният  инструмент  за мобилизиране  на частни  инвестиции . 
Безвъзмездните  средства  обаче  са ефективен  механизъм  за улесняване  
усилията  на държавите -членки  за въвеждане  на трансгранични  цифрови  
услуги . В този случай  безвъзмездните  средства  ще послужат  като опорна  
инвестиция , гарантираща  съфинансирането  от ЕС на инфраструктура , която  
държавите -членки  не биха  изградили  сами . Ставките  на съфинансиране  за 
инфраструктури  за цифрови  услуги  обикновено  са доста  високи . Независимо  от 
това частните  инвеститори  проявяват  само  ограничен  интерес  към 
изграждането  на инфраструктура  от този вид. 
Подвариант  2 
Ако се приеме  подвариант  2 (само  финансови  инструменти ), би се постигнала  
до голяма  степен  целта  да се повлияе  върху  пазарната  динамика  за 
инвестициите  в широколентови  мрежи . В области , в които  проектите  за 
широколентови  мрежи  са потенциално  финансово  жизнеспособни , 
финансовите  инструменти  биха  действали  като фактор  за привличане  на 
инвестиции  от публични  и частни  инвеститори , понижавайки  фактически  
тяхната  среднопретеглена  цена  на капитала  (WACC) и съкращавайки  срока  на 
възвръщаемостта  им. Използването  на финансови  инструменти  би спомогнало  
и за повишаване  на ефикасността  чрез по-големия  ефект  на лоста , който  те 
могат  да осигурят . Съгласно  изчисления  въз основа  на механизма  за 
финансиране  с поделяне  на риска  и за облигационни  заеми  за проекти  
финансовото  участие  с 1 млрд . EUR от бюджета  на ЕС може  да привлече  други  
средства  от публичния  или частния  сектор , които  могат  да подкрепят  брутни  
инвестиции  от 6—15 млрд . EUR в широколентови  мрежи  в зависимост  от 
финансовите  нужди  и рисковия  профил  на началните  инвестиции . Ако не се 
предоставят  обаче  никакви  безвъзмездни  средства , при равни  други  условия  
винаги  ще бъдат  предпочитани  проекти  за градски  и крайградски  райони , които  
по правило  носят  по-големи  печалби  отколкото  проектите  за селски  райони . 
Освен  това с финансовите  инструменти  вероятно  трудно  ще се удаде  
мобилизирането  на значителен  ефект  на лоста  чрез техническа  помощ , 
планиране , картографиране  и други  спомагателни  дейности , които  обикновено  
са съфинансирани  с безвъзмездни  средства . 
 
BG 7   BG Накрая , финансовите  инструменти  едва ли са ефективен  механизъм  за 
улесняване  усилията  на държавите -членки  за въвеждане  на 
трансгранични  цифрови  услуги . Практическият  опит  от Програмата  за 
конкурентоспособност  и иновации  показа , че в тази област  вече е трудно  
държавите -членки  да бъдат  привлечени  за участие  в процеса . Частните  
инвеститори  могат  да проявят  известен  интерес  към слоя  на приложенията , но 
едва ли ще се ангажират  да инвестират  в ядрото  на инфраструктурата  за 
цифрови  услуги , защото  неговата  архитектура  не може  да бъде  използвана  за 
търговски  цели .  
Подвариант  3 
Ако се приеме  подвариант  3, (комбиниран  финансов  подход ) би се постигнал  
добър  баланс  между  предоставянето  на безвъзмездни  средства  и финансовите  
инструменти . Този  подвариант  означава , че основните  инвестиции  се 
осъществяват  чрез финансови  инструменти , а остатъкът  — чрез безвъзмездни  
средства . При този сценарий  безвъзмездните  средства  и финансовите  
инструменти  се комбинират  не само  вертикално  (и двете  схеми  на финансиране  
ще бъдат  на разположение  за широколентови  мрежи  и инфраструктури  за 
цифрови  услуги ), но и хоризонтално , т.е. в рамките  на един  проект .  
При този подвариант  би се постигнала  изцяло  целта  да се повлияе  върху  
пазарната  динамика  за инвестициите  в широколентови  мрежи . В областта  
на широколентовите  мрежи  по-голямата  част от финансирането  ще бъде  
предоставяно  чрез финансови  инструменти , така че изцяло  да се оползотворява  
пазарният  потенциал  и във финансираните  консорциуми  да бъде  представена  
възможно  най-широка  гама  от участници . Това  решение  би било  ефективно , 
тъй като публичните  и частните  участници  ще получат  достъп  до капитал  с по-
малки  разходи  и ще разполагат  с достатъчно  дълъг  времеви  хоризонт  за своите  
инвестиции . При този подвариант  ще има явна  синергия  между  МСЕ  и 
структурните  фондове  по отношение  на безвъзмездните  средства , финансовия  
инженеринг  и подкрепата  за рационализиране  на изпълнението  на проектите , 
спъвало  досега  усвояването  на средства  на ЕС в областите  на сближаването  и 
развитието  на селските  райони . 
Що се отнася  до улесняване  усилията  на държавите -членки  за въвеждане  
на трансгранични  цифрови  услуги , този подход  би позволил  на Комисията  
гъвкавост  спрямо  финансовите  инструменти  при разглеждането  на заявления  
във връзка  с покани  за представяне  на предложения , без да се рискува  
изтласкване  на частни  инвеститори  от инфраструктурата  за цифрови  услуги . От 
друга  страна , това би осигурило  отпускане  на безвъзмездни  средства  при 
висока  ставка  на финансиране  за горните  слоеве  (базови  услуги ). 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
В доклада  за оценката  на въздействието  се заключава , че вариант  2 в своя подвариант  3 
(комбинирано  финансиране ) е по-подходящ  за постигане  на целите  на Програмата  в 
областта  на цифровите  технологии  за Европа  и на стратегията  „Европа  2020“ в сферата  
на ИКТ  отколкото  вариант  1, както  проличава  от таблицата  по-долу . 
 
BG 8   BG Вариант  2. МСЕ : Цели  Вариант  1 
— без 
промяна  на 
политиката  Подвариант  1 
— 
безвъзмездни  
средства  Подвариант  
2 — 
финансови  
инструмент
и Подвариант  3 
— 
комбиниран  
подход  
Обща  цел 
Да бъдат  постигнати  устойчиви  
икономически  и социални  ползи  от 
единен  цифров  пазар , който  се 
основава  на високоскоростен  и 
свръхвисокоскоростен  интернет  и 
оперативно  съвместими  приложения , 
широколентов  достъп  до интернет  за 
всички  към 2013 г., достъп  с много  
по-висока  скорост  (най-малко  
30 Mbps) до интернет  към 2020 г. и 
ползването  от поне  50 % от 
европейските  домакинства  на 
интернет  връзка  със скорост  над 
100 Mbps.  0 + + ++ 
Специфична  цел № 1: да се въздейства  върху  пазарната  динамика  за инвестиции  в широколентови  
мрежи , като се насърчават  както  традиционни , така и нови  инвеститори  да се ангажират  с изграждането  на 
широколентова  инфраструктура  и се гарантират  еднакви  условия  на конкуренция  между  тях.  
1а. В области , в които  проектите  за 
широколентови  мрежи  са 
потенциално  финансово  
жизнеспособни , да се гарантира , че 
инвеститорите , вкл. алтернативни  
публични  и частни  инвеститори , имат  
достъп  до капитал  при приемливи  
разходи  (лихвени  проценти ) и с 
достатъчно  дълъг  времеви  хоризонт . 0  
(неприложим
о) + ++ ++ 
1б. В области  с ниска  рентабилност : 
гарантиране  на достатъчна  финансова  
подкрепа  от публичния  сектор  за 
изграждането  на широколентови  
мрежи  0 ++ + ++ 
1в. Да са гарантира  в целия  ЕС 
придобиването  от публичните  и 
частните  инвеститори  на необходимия  
капацитет  за осъществяване  на 
проекти  за широколентова  
инфраструктура , като се предоставя  
техническа  помощ  — например  за 
планиране  и картографиране  0 + 0 + 
1г. При подпомагането  на 
инфраструктурни  проекти  да се 
гарантира , че средствата  на ЕС 
оказват  максимален  мобилизиращ  
ефект  (на лоста ) за частни  и (други ) 
публични  инвестиции . 0 - ++ ++ 
 
BG 9   BG Специфична  цел № 2: улесняване  на допълнителните  усилия  на държавите -членки , необходими  за 
използването  на оперативно  съвместими  трансгранични  цифрови  услуги  и осигуряване  на достъп  до 
ресурсите  от цифрово  съдържание , с което  да се разкрият  нови  възможности  за развитие  на стопанска  
дейност . 
Улесняване  на допълнителните  
усилия  на държавите -членки , 
необходими  за използването  на 
оперативно  съвместими  
трансгранични  цифрови  услуги  и 
осигуряване  на достъп  до ресурсите  
от цифрово  съдържание , с което  да се 
разкрият  нови  възможности  за 
развитие  на стопанска  дейност . 0 ++ - ++ 
 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Комисията  и други  изпълнителни  органи  като Европейската  инвестиционна  банка  
(ЕИБ ), Европейската  банка  за възстановяване  и развитие  (ЕБВР ) и Изпълнителната  
агенция  за трансевропейска  транспортна  мрежа  (TEN–T EA) постоянно  ще наблюдават  
въздействието  на МСЕ  в областта  на широколентовите  мрежи  (както  и в транспорта  и 
енергетиката ) в съответствие  с показателите , предложени  в рамковия  регламент  за 
МСЕ . Показателите  ще обхващат  области  като (неизчерпателен  списък ): 
• предлагане : широколентов  достъп  (спрямо  целите  в Програмата  в областта  на 
цифровите  технологии  за Европа  към 2020 г. всички  граждани  да имат  достъп  
до интернет  със скорост  30 Mbps, а поне  50 % от гражданите  — със 100 Mbps 
пак към 2020 г.); 
• търсене : навлизане  на широколентовия  достъп  (спрямо  целта  в Програмата  в 
областта  на цифровите  технологии  за Европа  към 2020 г. поне  50 % от 
гражданите  да ползват  достъп  до интернет  със скорост  100 Mbps); 
• общи  показатели  за наблюдение  на инвестиционни  програми  като усвояване  на 
средствата , времетраене  на процедурата  за отпускане  на безвъзмездни  средства  
и т.н.; 
• съотношение  между  безвъзмездните  средства  и иновативните  финансови  
инструменти . 
Комисията  редовно  ще публикува  доклади  за постигнатия  напредък  относно  
инвестициите  по МСЕ  в широколентови  мрежи  и инфраструктури  на цифрови  услуги , 
които  ще бъдат  представяни  на Европейския  парламент , Съвета , Европейския  
икономически  и социален  комитет  и Комитета  на регионите .  
В допълнение  към постоянното  наблюдение  от Комисията  и други  изпълнителни  
органи  ще бъде  извършена  независима  оценка  на общата  рамка  на МСЕ  в средата  на 
програмния  период , като се вземат  предвид  графикът  и напредъкът  в изпълнението , а 
също  и впоследствие , няколко  години  след  края  на програмния  период . Оценките  ще се 
отнасят  до уместността  на намесата , ефикасността , ефективността  и досегашното  
въздействие . Особено  внимание  ще се обърне  на въпроси  по управлението  и 
адекватността  на механизмите  за изпълнение .