C 39/72

Становище на Европейския комитет на регионите — Изпълнение на Парижкото споразумение посредством иновативен и устойчив енергиен преход на регионално и местно равнище

(2020/C 39/16)

Докладчик : Witold Stępień (PL/ЕНП), член на Регионалния съвет на Лодзкото воеводство Отправен документ : Становище по собствена инициатива

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Изпълнение на Парижкото споразумение чрез бърз, ефективен и многостепенен енергиен преход

1. посочва, че един иновативен и устойчив енергиен преход изисква дълбока промяна в цялата енергийна система — производство, пренос и потребление — с пряко въздействие върху инфраструктурата, пазара, околната среда и обществото. Това е възможност за изграждане на по-сигурен, справедлив и прозрачен енергиен пазар, създаване на трансгранични мрежи, подобряване на достъпа до и разпределението на енергия от възобновяеми източници, изкореняване на енергийната бедност и гарантиране на правата на потребителите и произвеждащите потребители в енергийната система;

2. отчита констатациите на специалния доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата (IPCC) и изразява категорично съгласие с твърдението, че ограничаването на глобалното затопляне до 1,5 °C над равнищата от прединдустриалния период изисква незабавни действия и широк преход на всички сектори към устойчива енергийна система с ниски емисии ( 1 ) . Мащабът на този преход изисква интегрирани решения и тясно сътрудничество между всички равнища на управление и гражданското общество за постигане на целите за устойчиво развитие и целите на Парижкото споразумение;

3. приветства факта, че Европейският парламент ( 2 ) отчете необходимостта от изпреварващ подход, с помощта на който да се гарантира справедлив преход за гражданите на ЕС и да се подкрепят най-силно засегнатите от декарбонизацията региони, тъй като преходът към неутрална по отношение на климата Европа прави икономиката по-конкурентоспособна, защитава планетата и подобрява здравето и благосъстоянието на нашите граждани;

4. приветства предложението на новоизбрания председател Ursula von der Leyen за „европейски зелен курс“, съпътстван от първо европейско законодателство в областта на климата, в което да бъде заложена целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г., и по-специално създаването на нов фонд за справедлив преход, който да подпомогне прехода на въгледобивните региони към чиста енергия, като същевременно стимулира европейската конкурентоспособност;

5. призовава Комисията и държавите членки да подкрепят силна средносрочна цел в съответствие с целите на енергийния съюз, като ключов етап към постигането на нулеви нетни емисии на парникови газове до 2050 г. ( 3 ) , за да се повиши амбициозността на национално определените приноси в рамките на Съюза ( 4 ) с цел намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 50 % във всички икономически отрасли до 2030 г. в сравнение с нивата от 1990 г., като се акцентира по-специално върху секторите, чиито емисии още не са ограничени от прилагането на схемата на ЕС за търговия с емисии; отново призовава за по-амбициозни, но същевременно реалистични цели за енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници на равнището на ЕС, които да достигнат 40 % до 2030 г., и за широка подкрепа за разработването на иновативни технологии, които да дадат възможност за допълнителен напредък;

6. призовава за адекватна ангажираност и овластяване на всички равнища на управление при разработването, изпълнението и наблюдението на ефективни и целенасочени действия в областта на климата и енергетиката. Подчертава, че голяма част от отговорността се носи от държавите членки и ЕС, тъй като те определят рамковите условия. Счита, че местните и регионалните власти (МРВ) са в най-добра позиция да ангажират своите общности, да привличат частни инвеститори и да предприемат амбициозни и навременни действия, действайки не само като администратори, но и като доставчици и важни купувачи на енергийни услуги (напр. електроенергийни мрежи, услуги за отопление, обществен транспорт, осветление). Освен това подчертава, че МРВ могат да дават пример и да вдъхновяват своите общности.

Трансфер на знания и насърчаване на сближаването, за да се даде възможност Европа да осъществи енергиен преход „на една скорост“: подкрепа за регионите с високо потребление на въглища и високи въглеродни емисии и за островите

7. отбелязва, че изменението на климата е глобално предизвикателство и напредъкът на ЕС по пътя към постигането на неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. трябва да бъде съпътстван от сходни ангажименти от страна на трети държави; във връзка с това подчертава риска за конкурентоспособността на ЕС в световен план в резултат на това, че трети държави не преследват толкова амбициозни цели в областта на климата. Поради това призовава Комисията и държавите членки да запазят изменението на климата като стратегически приоритет в дипломатическите отношения с цел постигане на еднакви условия на конкуренция в световен план;

8. подчертава значението на управлението на енергийния преход на равнищата, които са най-близо до гражданите, както и на разбирането на местните и регионалните характеристики и на финансовите, историческите, географските и геополитическите ограничения и потребности; призовава държавите членки, с подкрепата на европейските институции, да покажат по-голяма солидарност и да развият устойчив енергиен преход „на една скорост“, като същевременно насърчават икономическото развитие и социалното сближаване в Европа, подкрепят и отделят специално внимание на въгледобивните райони, регионите с висока въглеродна интензивност и островите, изправени пред обезлюдяване, които ще бъдат сериозно засегнати от загубата на работните места в резултат на прехода;

9. приветства инициативите на Комисията, в това число инициативите за регионите с високо потребление на въглища и високи въглеродни емисии в преход и за чиста енергия за островите в ЕС, които имат за цел да подкрепят и предоставят техническа помощ на по-уязвимите в икономически и социален план региони, чиито характеристики затрудняват този преход и правят правилното му осъществяване по-наложително;

10. посочва, че понастоящем съществуват 41 въгледобивни региона на ниво NUTS-2 в 12 държави от ЕС (включително Обединеното кралство), а въгледобивният сектор осигурява приблизително 240 000 преки работни места във въгледобивни мини и електроцентрали, работещи с въглища, както и около 215 000 непреки работни места. Освен това има региони, които са силно зависими от дейности, изискващи висока въглеродна интензивност, включително производството на желязо, стоманодобива или производството на торф. Затова призовава ЕС и държавите членки да окажат финансова и техническа подкрепа за гарантиране на сигурността на доставките в регионите, засегнати от системни промени, и за смекчаване на отрицателните социални и икономически аспекти на прехода;

11. отбелязва, че над 2 200 населени острова в Европа, където живеят 12 милиона души, са особено засегнати от енергийния преход, тъй като са подложени на съчетание от високи цени на енергията и силна зависимост от изкопаемите горива. Междувременно островите могат да послужат като ценни изпитателни платформи за широкомащабни устойчиви енергийни решения за преминаване към система без изкопаеми горива и за ограничаване на субсидирането на изкопаемите горива;

12. подкрепя създаването на регионални центрове за иновации, които да обединят научноизследователската общност, академичните среди и бизнеса; отбелязва, че тези центрове следва да действат като форуми за обсъждане, които да информират и да повишават осведомеността на гражданите и местните общности, и да предоставят възможност за разработване и изпълнение на регионалните стратегии за иновации по интерактивен начин;

13. с оглед на факта, че преходът към чиста енергия вече създаде 2 милиона работни места в целия ЕС, призовава за създаването на регионални центрове за професионално обучение в контекста на енергийния преход, за да се осигури изграждане на капацитет (включително цифрови умения) и обучение за пренасочване на професионалните умения към по-устойчиви промишлени отрасли;

14. призовава също така да се обърне повече внимание на енергийния преход в рамките на програмите „Еразъм“ и „Еразъм+“, за да се повиши осведомеността и да се предоставят допълнителни възможности на засегнатите от прехода лица да подобрят перспективите си чрез обмен и споделяне на знания; отново изразява своята подкрепа за „стратегическите партньорства“ ( 5 ) при децентрализираното управление, за да се даде възможност за обмен на най-добри практики в областта на енергийните иновации между МРВ с помощта на трансгранични и транснационални проекти;

15. подчертава, че благодарение на историческото си развитие регионите с високо потребление на въглища и високи въглеродни емисии заслужават признание за собственото си икономическо развитие и значението на енергията за развитието на цивилизацията. Много от тях са придобили специализирани знания и културна осведоменост за значението на променящите се модели на производство на енергия и са отворени към иновациите и икономическото и социалното развитие в енергийния сектор. Тези традиции (ресурси) и възможности трябва да се използват за разработването на регионални стратегии, включително трансфер на знания и преквалификация, и насочване на експертния опит и труда към нисковъглеродни технологии и иновации;

Инвестиране в съобразен с бъдещето енергиен преход за Европа

16. отбелязва, че енергийният преход предоставя отлична възможност за инвестиции в съобразена с бъдещето инфраструктура и за стимулиране на трансформация, която би била от полза за качеството на живот на всички европейци. Затова призовава Комисията и държавите членки да предоставят на МРВ подходящи ресурси, мандати и подкрепа с цел ускоряване на енергийния преход в цяла Европа;

17. във връзка с това приветства съобщението на новоизбрания председател Ursula von der Leyen за създаване на нов фонд за справедлив преход и призовава финансирането да бъде тясно свързано с политиката на сближаване за периода 2021—2027 г., за да се даде възможност на засегнатите въгледобивни региони по NUTS 2 да укрепят оперативните си програми, тъй като те са изправени пред най-големите предизвикателства при екологизирането на своите икономики и гарантирането на справедлив енергиен преход за своите граждани. Тези средства не следва да се изчисляват в рамките на предложените граници на Приложение XXII, а да се осигурят като допълнително финансиране. След това допълнителните средства биха могли да се използват за укрепване на програмите по ЕФРР и ЕСФ за тези региони по NUTS-2 през следващите седем години, като се популяризира активно добавената стойност от ЕС;

18. отправя искане освен за по-добро интегриране на проблематиката, свързана с изменението на климата, в бюджета, за ефикасни мерки, които да доведат до постепенно премахване на преките и непреки субсидии за изкопаемите горива (като например прилаганото към момента освобождаване от данъци за самолетното гориво), за да се създадат еднакви условия на конкуренция за енергията от възобновяеми източници, да се насърчи промяната в поведението и да се генерират нужните ресурси в подкрепа на справедливия преход; във връзка с това приветства стартирания от новоизбрания председател на Комисията Ursula von der Leyen дебат за ценообразуването на въглеродните емисии и граничните въглеродни такси;

19. подчертава значението на процентите на съфинансиране за фондовете на ЕС, за да се улесни достъпът на малките общности и островите до тях; призовава за укрепване на техния капацитет, за могат да бъдат използвани като „лаборатории“ за енергийния преход чрез разработване на иновативни решения и координирани действия в тази област на политика, като се постави акцент върху политическите рамки, регулаторните мерки, финансирането, сътрудничеството и ангажирането на заинтересованите страни;

20. приветства предложението за многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. с акцент върху устойчивото развитие и отново отправя призива си за заделяне на над 30 % от бюджета за интегриране на политиката в областта на климата в останалите политики; призовава за увеличаване на подкрепата за разработването на стратегии за интелигентна специализация с цел разширяване и въвеждане на новаторски продукти и процеси на европейския пазар ( 6 ) ; приветства предложението за съсредоточаване на научните изследвания по линия на „Хоризонт Европа“ върху неутрални по отношение на климата и интелигентни градове с цел насърчаване на научните изследвания и иновациите в целия ЕС;

21. препоръчва да се повиши процентът на финансиране от предложените 60 % на 70 % за организации със стопанска цел и на 100 % за публичните органи и организациите с нестопанска цел в рамките на подпрограмата за прехода към чиста енергия на програмата LIFE, и да се продължи привличането на МРВ и на по-малки организации, като например местни енергийни агенции; приветства създаването на фонда InvestEU и предлага тази възможност да се използва оптимално за улесняване на енергийния преход, по-специално в уязвимите региони; предлага тези програми да поощряват по-специално проектите, изпълнявани в регионите в преход;

22. с оглед на рамката за държавна помощ след 2020 г. призовава за увеличаване на равнището на допустимата държавна помощ и за достатъчно гъвкавост за проекти, свързани с енергийния преход във въгледобивните региони, регионите с висока въглеродна интензивност и островите, както и местните общности с цел насърчаване на инвестициите от страна на стопанския сектор;

23. призовава за създаването на механизми за по-голяма подкрепа и финансиране на проекти в областта на енергийния преход в региони, класифицирани като въгледобивни региони и региони с високи равнища на емисии. Причините са няколко: 1) да не се чака, докато последиците от прехода се отразят непоправимо върху тези региони; 2) да се даде възможност за увеличаване на максималните равнища на помощта за всички предприятия, по-специално за големите, с оглед на възможностите им да инвестират на съответната територия и потенциала им да насърчават промени; 3) да се разрешат други мерки за смекчаване на последиците от прехода, като например увеличаване на равнището на финансиране от ЕФРР; 4) въгледобивните региони следва да получат статут на специални зони за подкрепа съгласно член 107, параграф 3, буква а) и буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), а правилата за помощ на ЕС за тези региони да бъдат адаптирани по подходящ начин;

24. призовава отново за намаляване на бюрокрацията и опростяване на механизмите, свързани с подготовката на проекти и изграждането на капацитет в МРВ, както и за допълнително предоставяне на специално адаптирана техническа помощ, за да се помогне на градовете и регионите да си осигурят инвестиции за амбициозни проекти както за достъп до програмите JASPERS и ELENA на Европейската инвестиционна банка, така и за разработване на проекти с потенциал да получат банково финансиране, включително проекти с по-малък мащаб; във връзка с това очаква предложенията, обявени от новоизбрания председател на Комисията Ursula von der Leyen, относно европейска банка по въпросите на климата;

25. призовава за повече синергии между различните източници на финансиране на равнището на ЕС, на национално и регионално равнище, както и за по-силни синергии между публичното и частното финансиране с цел повишаване на ефективността на чистия енергиен преход;

26. подкрепя създаването на финансов механизъм за въгледобивните региони и регионите с висока въглеродна интензивност, който да предоставя финансова и техническа помощ още на много ранен етап от разработването на проекти; препоръчва обвързване на новоразработените регионални стратегии с всеобхватни планове за изоставяне на изкопаемите горива и неустойчивите практики, като същевременно се създават възможности за висококачествена заетост;

Импулс за иновациите и стратегическо прилагане на технологиите

27. посочва, че МРВ вече действат като посредници и катализатори на социалните, държавните и технологичните иновации чрез предоставяне на организационни и институционални платформи на заинтересованите страни за ангажиране и съвместно разработване на стратегии за справедлив, устойчив и иновативен енергиен преход;

28. 2 посочва, че на пазара вече е налице широк набор от технически решения за икономически ефективна и неутрална по отношение на климата Европа, както и че при сегашните технологии до 86 % от емисиите на CO ( 7 ) могат да бъдат намалени в една взаимносвързана енергийна система;

29. подчертава необходимостта от насърчаване на разработването на новаторски решения за съхранение на енергия, които не зависят от редки или силно концентрирани географски природни ресурси; отбелязва и необходимостта от постигане на напредък по отношение на технологиите и бизнес процесите за улавяне, използване и съхранение на въглерод при промишлените процеси, които не могат да бъдат напълно декарбонизирани на настоящия етап на развитие на знанията (например: интегриран стоманодобив);

30. подчертава, че основните пречки пред бързото прилагане на нисковъглеродни технологии са свързани с липсата на финансови и човешки ресурси, със съществуващите политики, разпоредби и организационни структури, които все още зависят от веригите за създаване на стойност на базата на изкопаеми горива, както и със социално-културни фактори, като например липсата на приемане от страна на обществото, предимно поради факта, че за въгледобивните региони преходът може да означава загуба на работни места и обезлюдяване. Затова споделя виждането, че иновациите следва да произтичат от специфичните местни условия и да са насочени непосредствено към въздействието върху цялата система и общността, както и да противодействат на процесите, водещи до неприемане от страна на обществото;

31. призовава за допълнително административно опростяване и намаляване на регулаторните пречки по отношение на разработването и въвеждането на нови и иновативни технологии и бизнес модели;

32. призовава за подобряване на интегритета и функционирането на схемата на ЕС за търговия с емисии, като същевременно се предоставя подкрепа за уязвимите региони и групи с надеждни и устойчиви доставки на енергия на достъпни цени;

Комплексните предизвикателства изискват общи решения: предоставяне на възможност за принос към изпълнението на Парижкото споразумение на всички равнища

33. подчертава необходимостта от включване на всички участници – граждани, енергийния сектор, частни субекти, като се наблегне по-специално на привличането на онези участници, които не проявяват ентусиазъм, изтъквайки всички допълнителни ползи от енергийния преход: по-доброто качество на въздуха, здравето, околната среда, зелените площи, биологичното разнообразие, по-евтината енергия и др.;

34. приветства приемането на пакета „Чиста енергия за всички“ ( 8 ) и подчертава значението на ефективното участие на обществеността и регионалното сътрудничество в разработването и прилагането на националните планове в областта на енергетиката и климата ( 9 ) . Призовава държавите членки да провеждат постоянен диалог на множество равнища в областта на климата и енергетиката с МРВ и други заинтересовани страни в енергийния преход ( 10 ) , и да засилят системната хоризонтална и вертикална координация на вземането на политически и технически решения, тъй като този диалог с регионалните и местните власти и с енергийните агенции е много важен за задълбоченото опознаване на местните условия;

35. подчертава неотложната необходимост от цялостно оптимизиране на взаимното допълване между определените на национално и на местно/регионално равнище приноси посредством подкрепа за доброволните местни и регионални интегрирани планове ( 11 ) , съгласуване на изискванията за докладване и оптимизиране на въздействието във всички сектори ( 12 ) и равнища на управление;

36. подчертава, че повече от 9 000 МРВ в цяла Европа са се ангажирали с амбициозни цели за намаляване на емисиите на парникови газове и за справяне с изменението на климата чрез участие в инициативи като Европейския конвент на кметовете и чрез разработване на стратегии и планове за действие, за да отговорят непосредствено на потребностите и визията на своите общности за устойчиво бъдеще;

Разработване на енергиен преход, ориентиран към хората

37. отчита факта, че понастоящем гражданите и енергийните общности разполагат с безпрецедентна възможност да се превърнат в „произвеждащи потребители“ (активни участници на пазара), и приветства официалното създаване на местни енергийни общности в Пакета за чиста енергия; призовава за предоставянето на ясен набор от права и задължения, както и изисквания за подкрепа на национално равнище, за да се оползотвори пълноценно потенциалът на тези структури;

38. за да може потребителите да станат по-независими и по-отговорни за собственото си потребление на енергия, отново отправя призив да се въведат интелигентни мрежи и измервателни уреди (при условие че бъде спазен икономическият интерес на крайния потребител), които да са финансово достъпни, икономически ефективни, ефикасни, ограничаващи измамите, лесни за ползване, сигурни и съобразени с нуждите и очакванията на потребителите по отношение на информацията, управлението на тяхното потребление и намаляването на сметките им;

39. насърчава Комисията и държавите членки да използват пълноценно потенциала на децентрализираното производство от „произвеждащите потребители“, чрез подкрепа за развитието на електропреносни мрежи и като гарантират регулаторна сигурност за малките и големите енергийни инвестиции, ускорявайки достъпа до цифровизирани системи за пренос и разпределение, услуги и платформи за потребителите;

40. подчертава необходимостта от ясни пазарни правила, стабилни политики, опростени и гъвкави административни процедури и целеви схеми за финансова подкрепа с цел ускоряване на енергийния преход;

Засилване на синергиите за системна промяна във всички сектори

41. 2 и почти 75 % от който се считат за енергийно неефективни признава сектора на отоплението и охлаждането за жизненоважен компонент от свързването на сектори и за най-ефективното от икономическа гледна точка решение, което дава възможност за интегриране на дялове, стигащи до 87 % и повече, на различните видове енергия от възобновяеми източници с помощта на вече съществуващи технологии, като същевременно позволява гъвкавост и гарантира стабилността на една цялостно интегрирана устойчива енергийна система ( 13 ) ; отбелязва, че понастоящем се допускат драстични загуби на енергия, като например излишната топлинна енергия при производството на електроенергия, която теоретично би могла да захранва целия сграден фонд в Европа ( 14 ) , който генерира пряко 36 % от емисиите на COи почти 75 % от който се считат за енергийно неефективни ( 15 )

42. подчертава, че устойчивият енергиен преход изисква енергийната система да се разглежда като едно цяло, с взаимносвързано производство, доставка, разпределение и потребление; напълно подкрепя първостепенното изискване за ефективност и ангажимента за повишаване на настоящата цел от 32 % на 40 % дял на енергията от възобновяеми източници до 2030 г., за да се намалят темповете на причиняваното от човека глобално затопляне и да се постигне неутралност по отношение на климата до 2050 г., и призовава за интегриран и междусекторен енергиен пазар, в който енергийната загуба да бъде регулирана и енергията от възобновяеми източници да може да се доставя по ефикасен начин;

43. обръща внимание на предизвикателствата, пред които са изправени най-отдалечените региони при осъществяването на устойчив енергиен преход. Във връзка с това Комитетът призовава Европейската комисия да отчете ограниченията, присъщи на тези региони, и да приеме законодателство, позволяващо те да бъдат поставени най-малко на равни начала с другите европейски региони;

44. изтъква, че енергийният преход предоставя възможност за създаване на по-сигурна и ориентирана в по-голяма степен към бъдещето енергийна система чрез повишаване на енергийната ефективност и намаляване на потреблението, увеличаване на производството на енергия от възобновяеми източници и изграждане на инфраструктура и междусистемни връзки в цяла Европа с цел бързо реагиране на прекъсванията на доставките. Затова подкрепя развиването на синергии между градските и селските райони с цел обединяване на техния потенциал за производство на енергия от възобновяеми източници и управление на загубите на енергия благодарение на оптимизирани и по-устойчиви на сътресения енергийни инфраструктури, позволяващи по-малки загуби на енергия;

45. изтъква значението на кръговата икономика като неразделна част от устойчивия енергиен преход, като се използват концепции за жизнения цикъл при търсенето и предлагането на инфраструктури, продукти и услуги. Обществените поръчки предлагат големи възможности за смекчаване на последиците от изменението на климата. Това трябва да бъде подкрепено чрез изисквания за екопроектиране, стандарти и информационни системи за данни за жизнения цикъл, както от страна на ЕС, така и от страна на държавите членки. Подчертава, че възлагането на обществени поръчки за иновации е стратегически инструмент в подкрепа на този интегриран подход, при който МРВ могат да играят ключова роля за осигуряването на многосекторно прилагане и разширяване на мащаба.

46. подчертава, че за да се постигне многостепенен преход по отношение както на регионите, така и на общините, МРВ биха могли да определят енергийни мениджъри за ефективно координиране на политиките в областта на климата и енергетиката на различни равнища;

47. насърчава своите членове да създадат интергрупа, която да обедини представители на регионите с интензивно използване на въглища и въглерод, както и експерти и съответни заинтересовани страни, за да работят по конкретни предложения за иновативен и устойчив енергиен преход и обмен на най-добри практики в ЕС.

Брюксел, 9 октомври 2019 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Един глобален сценарий в съответствие с целите на Парижкото споразумение би изисквал до 2050 г. 70-85 % от електроенергията да се доставя от възобновяеми източници. Според статистическите данни за 2017 г., публикувани от Европейската агенция за околната среда (ЕАОС), секторът на енергийните доставки генерира най-голям дял (28 %) преки емисии на парникови газове в ЕС.

(2) Резолюция на Европейския парламент от 14 март 2019 г. относно изменението на климата — европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика в съответствие с Парижкото споразумение (2019/2582(RSP).

(3) COM(2018) 773 final.

(4) В определените на национално равнище приноси ЕС и неговите държави членки са поели ангажимент за намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 40 % до 2030 г. в сравнение с 1990 г.

(5) CDR 3950/2018 (ОВ C 168, 16.5.2019 г., стр. 49).

(6) COM(2018) 374 final.

(7) Сценарий на Heat Roadmap Europe (HRE) за 2050 г. в сравнение с 1990 г. Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en) („Количествено определяне на въздействието на пътните карти за отопление и охлаждане с ниска въглеродна интензивност“).

(8) Пакетът „Чиста енергия за всички“ определя цели за 2030 г.: обвързваща цел за най-малко 32 % енергия от възобновяеми източници и цел за енергийна ефективност от най-малко 32,5 %, които могат да бъдат преразгледани във възходяща посока през 2023 г.

(9) Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 328, 21.12.2018 г., стр. 1).

(10) CDR 830/2017 (ОВ C 342, 12.10.2017 г., стр. 111).

(11) Като плановете за действие за устойчива енергия и климат в рамките на Конвента на кметовете.

(12) Включително електроенергетиката, отоплението и охлаждането, транспорта, отпадъците, селското стопанство и техните подсектори.

(13) Сценарий на Heat Roadmap Europe (HRE) за 2050 г. в сравнение с 1990 г. Quantifying the Impact of Low-carbon Heating and Cooling Roadmaps (en) („Количествено определяне на въздействието на пътните карти за отопление и охлаждане с ниска въглеродна интензивност“).

(14) Насоки за прехода на енергийната система. Перспективата на енергийния съюз (en).

(15) Изпълнителна агенция на Европейската комисия за малките и средните предприятия, High energy performing buildings – Support for innovation and market uptake under Horizon 2020 energy efficiency („Сгради с високи енергийни характеристики — подкрепа за иновациите и навлизането на пазара в контекста на енергийната ефективност по линия на „Хоризонт 2020“).