Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Данъчно облагане/частни инвестиции и целите за устойчиво развитие — сътрудничеството с Комитета на експертите за международно сътрудничество в данъчната област на ООН“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 97/01)

Докладчик: Krister ANDERSSON

Правно основание член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Решение на Пленарната асамблея 24.1.2019 г. Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 29.11.2019 г. Приемане на пленарна сесия 11.12.2019 г. Пленарна сесия № 548 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 129/0/2

1. Заключения и препоръки

1.1. Данъчните политики са от основно значение за постигането на ЦУР, тъй като предопределят икономическата среда, в която се осъществяват инвестициите, заетостта и иновациите, като същевременно осигуряват приходи на правителствата за финансиране на публичните разходи. Допълнителните мерки за съгласуване на политиките и за засилване на надеждността биха могли да бъдат сериозен фактор за увеличаване на частните инвестиции и за преодоляване на недостига на инвестиции в световен мащаб, като стимулират капиталовите потоци от държави със значителни капитали към развиващи се икономики с потребности от инвестиции.

1.2. Предприятията осигуряват ценни стоки и услуги в икономиките и са важни двигатели на инвестициите, производителността, приобщаващия икономически растеж и създаването на работни места. Тъй като тези организации са разнообразни и варират от МСП до мултинационални дружества, те са основен ресурс за експертни знания, творчество и иновации, които помагат при решаването на много от предизвикателствата, свързани с устойчивото развитие.

1.3. Високият процент на недекларираните стопански дейности води до стесняване на данъчните основи, което допълнително намалява възможността за събиране на данъци и увеличава нарушенията. Данъчните основи следва да бъдат възможно най-широки, така че данъчните ставки да нарушават конкуренцията възможно най-малко.

1.4. ЕИСК би искал да подчертае, че успешното мобилизиране на национални ресурси изисква 1) данъчните правила да се определят по открит и прозрачен начин; 2) да са въведени системи, които да гарантират отчетността на организациите на гражданското общество (ОГО) и парламентаристите; 3) действията на правителствата по отношение на данъците и разходите да бъдат прозрачни; и 4) данъците да са видими.

1.5. Частният сектор играе важна роля за насърчаването на равенството между половете. Политиките в областта на възнагражденията, както и обучението и образованието на работното място, са от голямо значение за насърчаването на равните възможности между половете в кариерното развитие и професионалния растеж. Възможностите, свързани с участието на жените в световната икономика, са огромни и следва да бъдат двигател на приобщаващия икономически растеж, иновациите и производителността.

1.6. Политиките, свързани с данъчното облагане на цифровизираната икономика, следва да имат за цел да насърчават, а не да възпират икономическия растеж и трансграничната търговия и инвестиции. Предвид нарастващото значение на цифровизираните дружества е необходимо да се разработи нова методология за свързаността и разпределянето на печалбите, за да се определят правата на данъчно облагане между държавите, в които се извършва пазарната дейност, и държавата, за която цифровизираните мултинационални дружества са местни лица.

1.7. Според ЕИСК е важно всички нови правила относно начина на разпределяне на правата на данъчно облагане между държавите да бъдат справедливи в еднаква степен за държавите с малко и голямо потребление, както и за развитите и развиващите се държави. Трябва да се дава подходящо възнаграждение за направения принос по отношение на иновациите, предприемачеството и др. Приходите от корпоративен данък, макар и малки спрямо общите данъчни приходи, са от значение за мобилизирането на ресурси и за финансирането на необходимата инфраструктура, научноизследователска и развойна дейност, образование и здравеопазване и др.

1.8. ЕИСК отбелязва, че държавите — членки на ЕС, са сред държавите с най-добри резултати в изпълнението на ЦУР. Комитетът подчертава, че за да бъдат постигнати ЦУР, ЕС и неговите държави членки трябва да предприемат стъпки за гарантиране на устойчиви фискални и данъчни системи. Участието на организираното гражданско общество на всички равнища е от първостепенно значение за реализирането на ЦУР, тъй като гражданското общество представлява основните заинтересовани страни в процеса на изпълнение на Програмата до 2030 г. и голяма част от необходимите инвестиции ще дойдат от частния сектор.

1.9. ЕИСК приветства Платформата за сътрудничество по данъчните въпроси, която е съвместна инициатива на Международния валутен фонд (МВФ), Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), Организацията на обединените нации (ООН) и Групата на Световната банка (ГСБ), тъй като тя улеснява взаимодействията между определянето на стандарти, изграждането на капацитет и техническата помощ в сферата на международното данъчно облагане. ЕИСК счита, че ЕС също следва да бъде член на Платформата.

1.10. ЕИСК счита, че работата в областта на данъчното облагане/частните инвестиции и целите за устойчиво развитие, извършвана от Комитета на ООН на експертите за международно сътрудничество в областта на данъчното облагане, е от изключително значение за напредъка на глобалния диалог и допринася съществено за ученето от партньори и обмена на най-добри практики. ЕИСК подчертава, че европейското гражданско общество трябва да играе активна роля в този важен международен дебат.

2. Въведение — инвестиции, данъчно облагане и ЦУР

2.1. Програмата до 2030 г. е концентрирана върху 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) ( 1 ) и 169 конкретни цели за справяне с екологичните, политическите и икономическите предизвикателства, пред които е изправен нашият свят.

2.2. „Борба със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби“ (BEPS) „Съгласуваност на политиката с оглед на устойчивото развитие“ (2018 г.) Частните инвестиции играят важна роля за постигането на ЦУР и допълнителното съгласуване на инвестиционните и данъчните политики ще бъде необходима стъпка за насърчаване на инвестициите, създаването на работни места и устойчивия икономически растеж в световен мащаб. ОИСР вече е извършила значителна работа в тази посока, като например проекта(BEPS) ( 2 ) и инициативата(2018 г.) ( 3 )

2.3. Данъчните политики са от основно значение за постигането на ЦУР, тъй като предопределят икономическата среда, в която се осъществяват инвестициите, заетостта и иновациите, като същевременно осигуряват приходи на правителствата за финансиране на публичните разходи. Допълнителните мерки за съгласуване на политиките и за засилване на надеждността биха могли да са сериозен фактор за увеличаване на частните инвестиции и за преодоляване на недостига на инвестиции в световен мащаб, като стимулират капиталовите потоци от държави със значителни капитали към развиващи се икономики с потребности от инвестиции.

2.4. Борбата с избягването на данъци и намаляването на данъчната конкуренция на световно равнище са от голямо значение за постигането на целите за устойчиво развитие. В период на строги икономии и бюджетни ограничения спадът в данъчните приходи от дружествата оказва неблагоприятно въздействие върху устойчивостта на системите за социална закрила и може да доведе до регресивно данъчно облагане, ако данъчната тежест се прехвърли към потребителите и работниците с ниски доходи.

2.5. Развиващите се държави, които имат най-голяма нужда от ресурси, продължават да изпитват затруднения при събирането на данъци. В развиващите се държави данъците върху доходите на физическите лица често допринасят много малко — едва няколко процента от БВП, докато в развитите държави те съставляват по-голямата част от данъчните приходи, особено ако се включат и вноските за социално осигуряване.

2.6. Много важен въпрос е и как се администрират и използват данъчните приходи. Трябва да се отбележи, че някои държави, по-специално африканските, влагат 25 — 35 % повече ресурси в сектора както на образованието, така и на здравеопазването, а получават същите резултати като по-напредналите и ефективни държави ( 4 ) . Ето защо е важно да се гарантира, че публичните разходи са икономически ефективни.

3. Данъчното облагане като инструмент за опазване на околната среда

3.1. Създаването на съгласувана рамка и план за изпълнение в областта на данъчното облагане за използването на природните ресурси би било от полза за постигането на няколко от конкретните цели на ЦУР, свързани с опазването на климата. За борба с изменението на климата (цел 13) ( 5 ) и защита на екосистемите в океана и на сушата (цели 14 и 15 ( 6 ) ) биха могли да се използват данъчни политики в областта на околната среда. Като оказва влияние върху ценовата структура на суровините, данъчната политика може да се използва за насърчаване на финансово достъпна и чиста енергия (цел 7) ( 7 ) и за стимулиране на отговорно използване на общите природни ресурси (цел 12) ( 8 )

3.2. От икономическа гледна точка целта на данъците в областта на околната среда е да се коригират външните ефекти, т.е. ситуациите, при които замърсителите могат да прехвърлят стойността на екологичните щети върху обществото; пример за това са емисиите на парникови газове. При разработването на тези видове данъци би било много полезно в процеса да бъдат включени гражданското общество и предприятията, тъй като това би гарантирало синхронизиране на стимулите за частния сектор и публичните цели в политиките, които укрепват регулаторните рамки ( 9 )

3.4. Програмата за действие от Адис Абеба Принципът за синхронизиране на стимулите за предприятията с публичните цели е в съответствие с ( 15 ) , чрез която предприятията бяха насърчени да възприемат основен бизнес модел, при който се отчитат екологичните, социалните и управленските въздействия от тяхната дейност. Предприятията осигуряват ценни стоки и услуги в икономиките и са важни двигатели на инвестициите, производителността, приобщаващия икономически растеж и създаването на работни места. Тъй като предприятията са разнообразни и варират от МСП до мултинационални дружества, те са основен ресурс за експертни знания, творчество и иновации, който помага при решаването на много от предизвикателствата, свързани с устойчивото развитие. За да се постигнат целите за устойчиво развитие в борбата с изменението на климата, частният сектор следва да се придържа към кодекс за поведение, който значително ще увеличи зелените инвестиции и ще намали или премахне инвестициите с отрицателно въздействие върху околната среда.

3.5. Предвид взаимовръзката между ЦУР, участието на гражданското общество е жизненоважно, за да се гарантира отразяването на трите измерения на устойчивото развитие (икономическо, социално и екологично) при разработването и прилагането на политиките. Данъците в областта на околната среда традиционно се определят като регресивни, което означава, че оказват по-голямо въздействие върху домакинствата с ниски доходи. Затова е важно да се гарантира, че политиките ще останат социално устойчиви.

3.6. ЕИСК не подкрепя данъчно облагане с произволен характер, което би се отразило неблагоприятно и би оказало непропорционално въздействие върху бедните и по-малко заможните хора в обществото и би подкопало няколко от ЦУР. Например значителното увеличаване на данъците върху стоки и услуги там, където хората нямат реална алтернатива, само би било в тежест и не би постигнало целите си.

3.7. ЕИСК би искал да подчертае ролята, която организациите на гражданското общество изпълняват при мониторинга на изпълнението на ЦУР, гарантирането на социално приемливи мерки и изтъкването на необходимостта от преразглеждане на показателите ( 16 )

3.8. ЕИСК би желал да изтъкне необходимостта от създаване на подходящи условия, които да гарантират, че както частните, така и публичните средства са насочени към устойчиви дългосрочни инвестиции, необходими за устойчива икономика ( 17 )

4. Данъчно облагане на неформалната икономика

4.1. За да се финансират публичните инвестиции и публичните разходи, необходими за постигането на ЦУР, е важно данъчната основа на правителствата да се разшири, като се облага неформалната икономика. Според Международната организация на труда повече от 61 % от работната сила в света (2 милиарда души) изкарват препитанието си в неформалния сектор, като 93 % от неформалната заетост в света е съсредоточена в бързоразвиващите се и в развиващите се държави. Поради тази причина е жизненоважно да се разработят данъчни политики и институционална рамка, които да дават възможност за интегриране на неформалния сектор във формалната икономика.

4.2. Съществената роля на неформалната икономика, по-специално в развиващите се държави, означава, че ежедневните икономически дейности на гражданите и предприятията остават извън данъчната основа. В много случаи изборът да се реализира дейност извън формалната икономика не се взима активно, а по-скоро е единствената практическа алтернатива за фирми и за работници, които или нямат достъп до формалния сектор, или са били изключени от него. Интегрирането на неформалната икономика трябва да бъде насърчено чрез ефективни институции (конкретни цели 16.A и 16.6) ( 18 ) , които дават възможност на работниците, предприятията и потребителите да допринасят за данъчната основа на държавата, като същевременно се ползват от социална закрила и услуги. По-специално справедливостта, прозрачността, ефикасността и ефективността на данъчните системи следва да бъдат приоритет като предпоставка за устойчиво развитие.

4.3. Много дружества са склонни да работят официално, тъй като работещите извън формалната икономика МСП имат скрити разходи, а за дружествата, които преминават във формалната икономика, съществуват множество ползи. Ползите от това да се работи във формалната икономика включват по-лесен достъп до кредити и други финансови инструменти (конкретна цел 8.10) ( 19 ) , програми за обучение и подпомагане, правителствени договори за обществени поръчки и права на собственост, както и възможност за съвместна работа с по-големи фирми. Свързаните с преминаването във формалната икономика разходи са разходите за регистрация и лицензи, разходите за спазване на данъчното законодателство, разходите за спазване на трудовото законодателство и другите държавни разпоредби. Чрез опростяване на процедурите за регистрация, лицензиране и администриране на спазването на данъчното законодателство дружествата ще бъдат стимулирани да преминат във формалната икономика.

4.4. В много ситуации на силно застъпена неформална икономика към този процес могат да допринесат сериозно предприятията като цяло, а понякога и по-специално кооперативните предприятия, които позволяват на много хора без икономически ресурси да започнат икономически и предприемачески дейности, дори при минимално вливане на капитал.

4.5. Насърчаването на преминаването на микропредприятията и МСП към формалната икономика би дало възможност за политики, които подпомагат създаването на работни места и развиващите се предприятия (конкретна цел 8.5) ( 20 ) . Разпоредбите за пазара на труда трябва да се спазват, за да се постигнат достойни условия на труд (конкретна цел 8.5). Освен това засиленият надзор и редовният контрол върху икономическата дейност ще позволят на правителствата да приемат политики, по-специално политики в областта на данъчното облагане, възнагражденията и социалната закрила, с които постепенно да се постигне по-голяма степен на равенство (конкретна цел 10.4).

4.6. Въпреки че ползите от една работеща система за събиране на данъци са очевидни, продължават да съществуват предизвикателства във връзка с начина на извършване на промените, необходими за повишаване на капацитета на държавите в това отношение. Опитът от миналото показва, че голяма част от положените усилия в тази посока често са имали за резултат нарушения, ниска възвращаемост, високи разходи по събирането, трудности при правоприлагането и дори изтичане на капитали. Като се има предвид, че много развиващи се държави имат ограничени средства, следва да се отдаде предимство на мерките за подобряване на административната ефикасност и ефективност на данъчните системи. Частният сектор може да предложи помощ в изграждането на капацитет, прехвърляйки опита си от високо развитите държави и икономики ( 21 )

4.7. Когато правителствата полагат усилия да отстранят пропуските при събиране на приходите, независимо дали става въпрос за преките или косвените данъци, трябва да се вземат предвид административните разходи и разходите, свързани със спазването на законодателството. Трябва да се обърне специално внимание на ситуацията при лицата с ниски доходи и на разпределението на данъчната тежест между всички равнища на доходи. Увеличаването на неравенствата може да изложи на риск данъчната дисциплина. Комитетът счита, че една правилно замислена прогресивна данъчна система би могла да гарантира справедливо разпределение на данъчната тежест и да допринесе значително за намаляване на неравенствата и бедността.

4.8. Високият процент на недекларираните стопански дейности води до стесняване на данъчните основи, което допълнително намалява възможността за събиране на данъци и увеличава нарушенията. Важно е да се изтъкне необходимостта от мобилизиране на ресурси за подобряване на събираемостта на приходите на национално равнище (конкретна цел 17.1) ( 22 ) и за борба с отклонението от данъчно облагане и изпирането на пари. Държавите трябва да подобрят сътрудничеството си срещу незаконните финансови потоци, а ЕС следва да обмисли възможността за съгласуван списък на възможните мерки за противодействие.

4.9. ЕИСК би искал да подчертае, че успешното мобилизиране на национални ресурси изисква 1) данъчните правила да се определят по открит и прозрачен начин; 2) да са въведени системи, които да гарантират отчетността на организациите на гражданското общество (ОГО) и парламентаристите; 3) действията на правителствата по отношение на данъците и разходите да бъдат прозрачни; и 4) данъците да са видими ( 23 )

5. Данъчното облагане и равенството между половете

5.1. Цел за устойчиво развитие 5 е насочена към премахването на всички форми на дискриминация срещу жените и насърчаването на политиките за равенство между половете и овластяването на жените и момичетата. Предпоставка за овластяването на жените е гарантирането на равни права на икономически ресурси, както и на достъп до собственост и контрол върху земя и други форми на собственост, финансови услуги, наследство и природни ресурси (конкретна цел 5.А) ( 24 ) . Чрез определянето на целта за икономическа еманципация на жените се насърчава пълноценното и ефективно участие на жените и се подобряват равните възможности за поемане на ръководството на всички равнища на вземане на решения в политическия, икономическия и обществения живот (конкретна цел 5.5) ( 25 ) . При постигането на тези цели чрез гарантиране на икономическите права на жените се укрепва и постигането на други цели за устойчиво развитие като цел 8 (достоен труд и икономически растеж) и цел 16 (мир, правосъдие и силни институции).

5.2. Частният сектор играе важна роля за насърчаването на равенството между половете. Политиките в областта на възнагражденията, както и обучението и образованието на работното място са от голямо значение за насърчаване на равните възможности между половете в кариерното развитие и професионалния растеж. Възможностите, свързани с участието на жените в световната икономика, са огромни и следва да бъдат двигател на приобщаващия икономически растеж, иновациите и производителността.

5.3. Съществува важна връзка между намаляването на неформалния сектор и равенството между половете. Когато дружествата не плащат данъци, това означава, че публичната администрация (държавна, регионална и местна) ще разполага с по-малко средства за обществени услуги, устойчива инфраструктура и социална закрила, които са важни за равенството между половете. Без подходящи социални разходи и адекватна инфраструктура ощетени са бедните хора, а в много случаи по-специално жените.

6. Данъчното облагане в цифровизираната икономика

6.1. Бързата цифровизация на икономиката е важен двигател на икономическия растеж в световен мащаб. Тя дава възможност и за по-ефективно събиране на информация за данъчните органи и за по-добро обслужване на данъкоплатците. Цифровизацията на икономиките обаче повдигна въпроса къде се печелят доходите и се създават печалбите и как те се разпределят между държавите. Цифровите услуги могат да се доставят от разстояние без никакво физическо присъствие в юрисдикцията на пазара, където се осъществява потреблението.

6.2. Политиките, свързани с данъчното облагане на цифровизираната икономика, следва да имат за цел да насърчават, а не да възпират икономическия растеж и трансграничната търговия и инвестиции. Предвид нарастващото значение на цифровизираните дружества е необходимо да се разработи нова методология за свързаността и разпределянето на печалбите, за да се определят правата на данъчно облагане между държавите, в които се извършва пазарната дейност, и държавата, за която цифровизираните мултинационални дружества са местни лица ( 26 )

6.3. Това изисква да се намери международно прието решение за начина на облагане на тези нови бизнес модели, като същевременно се отчитат нуждите както на развитите, така и на развиващите се държави ( 27 ) . За да се приложи какъвто и да е модел за данъчно облагане в цифровизираната икономика, трябва да се създаде рамка за засилено сътрудничество между администрациите на националните данъчни органи, както и механизъм за уреждане на многостранни спорове.

6.4. Tax Challenges Arising from Digitalisation — Interim Report 2018 („Предизвикателства във връзка с данъчното облагане, произтичащи от цифровизацията — междинен доклад за 2018 г.“) (март, 2018 г.) В междинния доклад на ОИСР(март, 2018 г.) ( 28 ) се определя договорената посока на работа на приобщаващата рамка ( 29 ) относно цифровизацията и международните данъчни правила за периода до 2020 г. В него се описва как цифровизацията засяга и други сфери на данъчната система, като предоставя на данъчните органи нови инструменти, които водят до подобряване на обслужването на данъкоплатците, ефикасността на събирането на данъци и разкриването на избягване на данъчното облагане. През 2020 г. се очаква окончателен доклад от ОИСР/приобщаващата рамка.

6.5. Според ЕИСК е важно всички нови правила относно начина на разпределяне на правата на данъчно облагане между държавите да бъдат справедливи в еднаква степен за държавите с малко и голямо потребление, както и за развитите и развиващите се държави. Трябва да се дава подходящо възнаграждение за направения принос по отношение на иновациите, предприемачеството и др. Приходите от корпоративен данък, макар и малки спрямо общите данъчни приходи, са от значение за мобилизирането на ресурси и за финансирането на необходимата инфраструктура, научноизследователска и развойна дейност, образование и здравеопазване и др.

7. Ролята на частните инвестиции за изпълнението на ЦУР

7.1. ЕИСК отбелязва, че при много от ЦУР държавите — членки на ЕС, са сред държавите с най-добри резултати. Комитетът подчертава, че за да бъдат постигнати ЦУР, ЕС и неговите държави членки трябва да предприемат стъпки за гарантиране на съобразени с бъдещето фискални и данъчни системи.

7.2. Участието на организираното гражданско общество на всички равнища е от първостепенно значение за реализирането на ЦУР, тъй като гражданското общество представлява основните заинтересовани страни в процеса на изпълнение на Програмата до 2030 г. и голяма част от необходимите инвестиции ще дойдат от частния сектор.

7.3. Предприятията са глобален двигател на производителността, приобщаващия икономически растеж, създаването на работни места, инвестициите и иновациите. Експертният опит в частния сектор държи ключа към решаването на много от предизвикателствата, свързани с устойчивото развитие.

7.4. Инвестициите, включително преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ), играят важна роля за изкореняване на бедността, за борба с изменението на климата и за гарантиране на приобщаващ устойчив растеж ( 30 ) . Например постигането на цел 8 ( 31 ) ще изисква повече инвестиции от страна на частния сектор. Това се признава в Програмата за действие от Адис Абеба (2015 г.); в нея се посочва, че „частната стопанска дейност, инвестициите и иновациите са основни двигатели на производителността, приобщаващия икономически растеж и създаването на работни места“.

7.5. ЕИСК подчертава, че предвидимите данъчни правила са от съществено значение за трансграничната търговия, бизнес инвестициите, работните места и растежа. Спогодбите за избягване на двойното данъчно облагане в областта на доходите биха могли да спомогнат за растежа на търговията, като предложат по-голяма сигурност на предприятията, ограничат двойното данъчно облагане и предоставят механизъм за борба срещу агресивното данъчно планиране и отклонението от данъчно облагане. Правителствата трябва да постигнат съгласие относно приемливи форми на данъчна конкуренция, а предприятията трябва да спазват правилата и принципите, договорени от и между държавите.

7.6. Неотдавна ОИСР и МВФ издадоха съвместен доклад относно сигурността в областта на данъчното облагане в отговор на засилените опасения, изразени от ръководителите на държавите от Г-20 във връзка с несигурността по данъчните въпроси и нейното въздействие върху трансграничната търговия и инвестиции, особено в контекста на международното данъчно облагане.

7.7. В доклада на Световната банка относно плащането на данъци за 2018 г. ( 32 ) се отбелязва, че за много предприятия в развиващите се държави данъчната тежест вече е доста голяма. Например в Африка на юг от Сахара ефективните данъчни ставки, с които се облагат средните предприятия, са със седем процентни пункта по-високи от средните ставки за света. Данъчните политики, които насърчават инвестициите и иновациите, особено в развиващите се икономики, биха могли значително да допринесат за привличането на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), които впоследствие предоставят възможности за достоен труд, иновации и повишена производителност, с цел ефективно увеличаване на брутния вътрешен продукт на държавите.

7.8. Дружествата трябва да бъдат прозрачни пред данъчните органи. Според ОИСР основната цел на отчитането по държави е разработването на инструмент за оценка на риска на високо равнище, който да предоставя на данъчните органи по-добър поглед върху глобалните дейности на мултинационалните дружества и върху платените данъци, без самият той непременно да е основа за данъчно облагане. Освен това е необходима по-голяма прозрачност от страна на правителствата относно сумата на събраните данъци и начина на изразходването им.

7.9. Понякога се смята погрешно, че средствата за финансирането за развитие могат да идват изцяло или предимно от „преодоляване на съмнителните данъчни практики на мултинационалните предприятия“. Независими оценки на ОИСР сочат, че размерът на свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби от страна на мултинационалните предприятия е възлизал на 100 — 240 милиарда щ.д. преди приемането на каквито и да било мерки за противодействие ( 33 ) . Свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби в ЕС се оценява на 0,3 % от БВП ( 34 ) . Макар и значителна, тази сума не е достатъчна за финансиране на изпълнението на ЦУР. Освен това тези приходи вероятно няма да бъдат насочени към държавите, които имат най-голяма нужда от средства за развитие. Най-важният източник на приходи за финансиране на ЦУР е устойчивият икономически растеж. Ето защо за постигането на тези цели са необходими данъчни политики, които насърчават устойчивия икономически, социален и екологичен растеж.

7.10. ЕИСК приветства Платформата за сътрудничество по данъчните въпроси, която е съвместна инициатива на Международния валутен фонд (МВФ), Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), Организацията на обединените нации (ООН) и Групата на Световната банка (ГСБ), тъй като тя улеснява взаимодействията между определянето на стандарти, изграждането на капацитет и техническата помощ в сферата на международното данъчно облагане. ЕИСК счита, че ЕС също следва да бъде член на Платформата.

7.11. ЕИСК счита, че работата в областта на данъчното облагане/частните инвестиции и целите за устойчиво развитие, извършвана от Комитета на ООН на експертите за международно сътрудничество в областта на данъчното облагане, е от изключително значение за напредъка на глобалния диалог и допринася съществено за ученето от партньори и обмена на най-добри практики. ЕИСК подчертава, че европейското гражданско общество трябва да играе активна роля в този важен международен дебат.

Брюксел, 11 декември 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals.

(2) http://www.oecd.org/tax/beps/.

(3) http://www.oecd.org/publications/policy-coherence-for-sustainable-development-2018-9789264301061-en.htm.

(4) https://openknowledge.worldbank.org/bitstream/handle/10986/8325/wps3645.pdf?sequence=1&isAllowed=y.

(5) Цел 13 — Предприемане на спешни действия за борба с изменението на климата и въздействието от него.

(6) Цел 14 — Опазване и устойчиво използване на океаните, моретата и морските ресурси за устойчиво развитие; цел 15 — Защита, възстановяване и насърчаване на устойчивото използване на сухоземните екосистеми, устойчиво управление на горите, борба с опустиняването, спиране и постигане на обрат в процеса на увреждане на почвата и преустановяване на загубата на биологично разнообразие.

(7) Цел 7 — Осигуряване на достъп до финансово достъпна, надеждна, устойчива и модерна енергетика за всички.

(8) Цел 12 — Осигуряване на устойчиви модели на потребление и на производство.

(9) За повече информация вж. Международната търговска камара „Бизнес харта за устойчиво развитие — принос от предприятията за постигане на Целите за устойчиво развитие“, https://iccwbo.org/content/uploads/sites/3/2015/09/ICC-Business-Charter-for-Sustainable-Development-Business-contributions-to-the-UN-Sustainable-Development-Goals.pdf.

(10) 12.В — Рационализиране на неефективните субсидии за изкопаеми горива, които насърчават разхитителното потребление, чрез премахване на нарушенията на пазара в съответствие с националните условия, включително чрез преструктуриране на данъчното облагане и постепенно премахване на тези вредни субсидии, където такива съществуват, за да се отрази тяхното въздействие върху околната среда, като изцяло се вземат предвид специфичните нужди и условия на развиващите се държави и се сведат до минимум възможните неблагоприятни въздействия върху тяхното развитие по начин, който защитава бедните и засегнатите общности.

(11) 7.2 — До 2030 г. да се увеличи значително делът на енергията от възобновяеми източници в глобалния енергиен микс.

(12) 7.1 — До 2030 г. да се осигури всеобщ достъп до финансово достъпни, надеждни и съвременни енергийни услуги.

(13) 7.Б — До 2030 г. да се разшири инфраструктурата и да се модернизират технологиите за осигуряване на съвременни и устойчиви енергийни услуги за всички в развиващите се държави, по-специално в най-слабо развитите държави, малките островни развиващи се държави и развиващите се държави без излаз на море в съответствие със съответните им програми за подпомагане.

(14) 8.4 — До 2030 г. постепенно да се подобри ефективното използване на ресурсите в световен мащаб по отношение на потреблението и производството и да се положат усилия за прекъсване на връзката между икономическия растеж и влошаването на състоянието на околната среда в съответствие с 10-годишната рамка от програми за устойчиво потребление и производство, като развитите държави имат водеща роля.

(15) https://sustainabledevelopment.un.org/index.php?page=view&type=400&nr=2051&menu=35.

(16) Становище на ЕИСК в процес на изготвяне относно Устойчивата икономика, от която се нуждаем (все още не е публикувано), параграф 1.10 — ЕИСК призовава Комисията да изготви план за „зелена фискална реформа“ в държавите — членки на ЕС, за да допринесе за съгласуването на политиките в областта на данъчното облагане, субсидиите и „предварителното разпределение“ с цел постигане на справедлив преход към икономика, ориентирана към благосъстоянието.

(17) Становище на ЕИСК относно „Следващи стъпки към устойчиво европейско бъдеще“ (ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 91).

(18) 16.А — Укрепване на съответните национални институции, включително чрез международно сътрудничество, за изграждане на капацитет на всички равнища, по-специално в развиващите се държави, с цел предотвратяване на насилието и борба с тероризма и престъпността.

16.6 — Развитие на ефективни, отговорни и прозрачни институции на всички равнища.

(19) 8.10 — Укрепване на капацитета на националните финансови институции за насърчаване и разширяване на достъпа до банкови, застрахователни и финансови услуги за всички.

(20) 8.5 — До 2030 г. да се постигне пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички жени и мъже, включително за младите хора и лицата с увреждания, както и равно заплащане за труд с равна стойност.

(21) Такава програма беше инициирана от Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC).

(22) 17.1 — Засилване на мобилизирането на национални ресурси, включително чрез международна подкрепа за развиващите се държави с цел подобряване на националния капацитет за събиране на данъчни и други приходи.

(23) Някои от тези въпроси са обсъдени в статията Promoting Tax Bargains in Uganda and Beyond: The Importance of Civil Society and Parliamentarians (Насърчаване на данъчното договаряне в Уганда и извън нея: значението на гражданското общество и парламентаристите).

(24) 5.A — Предприемане на реформи за предоставяне на равни права на жените на икономически ресурси, както и на достъп до собственост и контрол върху земя и други форми на собственост, финансови услуги, наследство и природни ресурси, в съответствие с националното законодателство.

(25) 5.5 — Гарантиране на пълноценно и ефективно участие на жените и на равните възможности за заемане на ръководни длъжности на всички равнища на вземане на решения в политическия, икономическия и обществения живот.

(26) Вж. становището на ЕИСК относно „Данъчното облагане в цифровизираната икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 17).

(27) Вж. становищата на ЕИСК относно „Данъчно облагане на печалбите в цифровата икономика“ (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73) и относно „Данъчно облагане в цифровизираната икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 17).

(28) http://www.oecd.org/tax/tax-challenges-arising-from-digitalisation-interim-report-9789264293083-en.htm.

(29) Приобщаващата рамка на ОИСР.

(30) Вж. „Бизнес хартата за устойчиво развитие“ на Международната търговска камара (2015 г.).

(31) Цел 8 — Насърчаване на траен, приобщаващ и устойчив икономически растеж, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички.

(32) https://www.doingbusiness.org/en/reports/thematic-reports/paying-taxes.

(33) Доклад относно борбата със свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (2015 г.), ОИСР.

(34) Вж. становище на ЕИСК относно „Данъчно облагане — гласуване с квалифицирано мнозинство“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 90).