Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социалният диалог като инструмент за здравословни и безопасни условия на труд“

(проучвателно становище по искане на френското председателство)

(2022/C 194/09)

Докладчик: Franca SALIS-MADINIER

Искане от френското председателство на Съвета Писмо от 21.9.2021 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 16.12.2021 г. Приемане на пленарна сесия 20.1.2022 г. Пленарна сесия № 566 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 172/32/70

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК споделя становището на Комисията в стратегията ѝ за здравословни и безопасни условия на труд (ЗБУТ) за периода 2021—2027 г. и счита, че социалният диалог (СД) е основен инструмент за постигането на трите ключови цели, а именно: предвиждане и управление на промените в света на труда, дължащи се на екологичния, цифровия и демографския преход; подобряване на превенцията на трудовите злополуки и професионалните заболявания и повишаване на подготвеността за реагиране на потенциални бъдещи здравни кризи.

1.2. Пандемията e възможност за създаване на нов колективен капацитет за справяне с бъдещите кризи и за смекчаване на последиците от тях върху ЗБУТ. Планът за възстановяване трябва да даде възможност за засилване на ролята на социалните партньори в тези държави членки, в които има най-малка тежест.

1.3. ЕИСК препоръчва да се извърши всеобхватен и интегриран прогнозен анализ на въздействието на цифровия преход върху пазара на труда, за да се предвидят произтичащите от него сътресения и да се разработи дългосрочна стратегия за ЗБУТ.

1.4. Европейското рамково споразумение от 2002 г. не отговаря на новите предизвикателства, породени от дистанционната работа. ЕИСК препоръчва да се изготвят нови насоки, като се обърне специално внимание на превенцията на психосоциалните рискове (ПСР) и мускулно-скелетните смущения (МСС).

1.5. ЕИСК приканва инспектората по труда да извършва инспекция на условията, при които се осъществява дистанционната работа, по искане на работника и при зачитане на неприкосновеността на личния му живот, в съответствие с националните правила.

1.6. ЕИСК препоръчва задълбочен мониторинг на разходите за професионални заболявания, като например сърдечните заболявания и професионалното изчерпване (burn-out), за да се определят подходящи мерки на подходящото равнище в рамките на инициативата „Нулева смъртност“.

1.7. ЕИСК призовава за развиване на култура на превенция чрез обучение на участниците в СД, повишаване на осведомеността за възникващите рискове, укрепване и разпространение на наличните ресурси.

1.8. Комитетът счита, че съгласно член 155, параграф 2 от ДФЕС, сключените между социалните партньори споразумения, трябва да доведат до прилагането им в държавите членки. ЕИСК призовава Комисията да обсъди със социалните партньори прилагането на автономните споразумения и процеса на съвместно искане за решение на Съвета, като се зачита автономността на социалните партньори и се следва процедурата по член 155 от ДФЕС.

1.9. ЕИСК насърчава разработването на готови за употреба референтни стандарти и инструменти за оценка на риска, които са особено полезни за много малките и средните предприятия. МСП се нуждаят от правилни насоки, обучение и финансова подкрепа, за да изпълнят задълженията си в областта на ЗБУТ.

1.10. ЕИСК призовава за въвеждането на механизъм за оценка на въздействието на европейските законодателни инициативи, колективни трудови договори и планове за действие и отново отправя препоръката си ( 1 ) за един инспектор по труда на всеки 10 000 работници.

1.11. ЕИСК призовава за по-проактивна кампания „Нулева смъртност“, насочена към превенция и отстраняване на рисковете в съответствие с рамковата директива.

1.12. По отношение на борбата с раковите заболявания, свързани с работата, ЕИСК призовава за по-амбициозна позиция, която обхваща 50-те приоритетни канцерогена, токсичните за репродукцията вещества, опасните лекарства и включва стреса ( 2 ) и работата на смени ( 3 )

1.13. ЕИСК призовава за европейско законодателство относно ПСР. Подходът за ефективна превенция трябва да въздейства върху работната среда, а не само върху психичното здраве на отделния човек.

1.14. ЕИСК счита, че изготвянето на всеобща устойчива и интегрирана политика на превенция изисква повторно активиране на проекта на директива относно МСС.

1.15. ЕИСК призовава за изменение на Законодателния акт за изкуствения интелект ( 4 ) . ЕИСК препоръчва оценяването на съответствието от трета страна да стане задължително за всички високорискови системи с ИИ.

1.16. ЕИСК призовава работниците през платформи да бъдат включени в приложното поле на стратегическата рамка. Следва да бъдат гарантирани правата на организиране, представителство и колективно договаряне, а правата на социална закрила да бъдат разширени, така че да обхванат и тези работници.

2. Контекст на становището

2.1. В рамките на бъдещото председателство на ЕС Франция поиска от Комитета да проучи чрез настоящото становище въпроса за ефективността на СД ( 5 ) като инструмент за насърчаване на ЗБУТ.

2.2. Комисията предлага нова стратегическа рамка относно ЗБУТ, чиито три ключови цели са: предвиждане и управление на промените в света на труда, дължащи се на екологичния, цифровия и демографския преход; подобряване на превенцията на трудовите злополуки и професионалните заболявания и повишаване на подготвеността за реагиране на потенциални бъдещи здравни кризи ( 6 ) . Комисията разчита по-специално на СД за постигането на тези три цели.

2.3. Стратегическата рамка приема подхода „Нулева смъртност“, за да се премахнат свързаните с работата смъртни случаи в ЕС и поставя акцент върху равенството между половете в областта на ЗБУТ.

2.4. Борбата със свързаните с работата ракови заболявания е определена като приоритетна ос. Комисията поема ангажимент да установи обвързващи гранични стойности на професионална експозиция за допълнителни канцерогенни вещества.

3. Общи бележки

3.1. Социалният диалог — ключов инструмент в превенцията на риска

3.1.1. Двустранните преговори между европейските социални партньори са от решаващо значение, когато става въпрос да се решават проблеми, свързани със ЗБУТ. Прилагането на автономните споразумения обаче понякога е неравномерно в зависимост от относителната тежест на СД и на многообразието на системите на професионални отношения в държавите членки ( 7 ) . Споразуменията, водещи до директиви на Съвета, по искане на двете подписали страни, изглеждат по-ефективни, тъй като осигуряват конкретни планове за действие в държавите членки. ЕИСК призовава Комисията да обсъди със социалните партньори по-ефективното прилагане на автономните споразумения и процеса на съвместно искане за решение на Съвета, като се зачита автономността на социалните партньори и се следва процедурата по член 155 от ДФЕС.

3.1.3. Секторните споразумения, които определят минималните стандарти или общите насоки в областта на БЗУТ, са особено важни за МСП, тъй като последните не винаги разполагат с необходимите ресурси, за да планират подобряването на условията на труд. МСП се нуждаят от съвети, обучение и финансова подкрепа при тяхното изпълнение.

3.1.4. СД е ценен инструмент за предприятията и за обществото като цяло. Мерките в областта на ЗБУТ, изпълнявани посредством СД, допринасят положително за здравето на работниците, могат да подобрят рентабилността на предприятията и намаляват разходите за грижи и отсъствията от работа ( 14 ) . Разходите за обществото, свързани с нараняванията и заболяванията на работното място, се оценяват на 3,3 % ( 15 ) от БВП на ЕС (476 млрд. евро), или повече от половината от средствата по плана за възстановяване. Този процент варира значително в различните държави в зависимост от структурата на промишлеността, законодателния контекст и действащите превантивни мерки.

3.1.5. В извънредната ситуация на кризата предприетите от властите мерки оказаха значително въздействие върху секторите: затваряне на училища, магазини и др. Много предприятия в областта на хотелиерството и културата са застрашени от фалит ( 16 )

3.1.6. Преговорите дадоха възможност да се осигури непрекъснатост на дейностите и оцеляване на европейската икономика. В сектори като транспорта, търговията и селското стопанство европейските СП изиграха съществена роля що се отнася до необходимите приспособявания, временното и дори окончателното прекратяване на дейности и тяхното въздействие върху заетостта. Трябва да се извлекат поуки с оглед на евентуални следващи кризи.

3.1.7. Тази равносметка не може да скрие някои сериозни пропуски. Качеството на националните механизми за СД не е еднакво ( 17 ) . В много държави членки бяха приети мерки без подходящи и ясни консултации с националните СП. Някои правителства приеха спешни мерки, ограничаващи тяхната самостоятелност, като че ли те по-скоро пречат, отколкото предлагат решения. Здравната криза разкри необходимостта от по-добро управление и координиране на необходимите мерки, прилагани в държавите членки. Необходим е засилен диалог между държавите членки, европейските институции, както и националните и европейските социални партньори, за да се намерят решения за справяне с кризата.

3.1.8. ЕИСК посочва, че в решението на Съда на ЕС от септември 2021 г. се отбелязва, че Комисията не е длъжна да предприема действия по исканията на социалните партньори за изпълнение на сключените споразумения и призовава Комисията да установи ясни критерии за изпълнението на споразуменията, подписани от социалните партньори ( 18 ) . Комитетът счита, че съгласно член 155, параграф 2 от ДФЕС, сключените между социалните партньори споразумения, трябва да доведат до прилагане в държавите членки.

3.2. Конкретни бележки

3.2.1. Цифров и климатичен преход и нови уязвимости

3.2.1.1. Европейската централна банка подчертава макроикономическите и финансовите рискове ( 19 ) , свързани с глобалното затопляне (икономически загуби, предизвикани от покачване на равнището на моретата и промяната в режима на валежите) и с екологичния преход (повече блокирани активи, увеличаване на структурната безработица, ценова нестабилност и инфлацията).

3.2.1.2. Роботизацията, ИИ, развитието на нови бизнес модели, на различни форми на подизпълнение и на дистанционна работа ще засегнат трайно пазара на труда, оползотворяването на уменията, организацията на труда, приспособяването на работните места, професионалните рискове и начините за превенцията им.

3.2.1.3. лоши условия на труд (неудобни пози, прекалено бърз ритъм, силно напрежение на работното място и липса на самостоятелност и разнообразие на задачите) Въпреки че безсрочният договор продължава да е референтният стандарт, ние сме свидетели на увеличаване на формите на т.нар. „гъвкава“ или „нестандартна“ заетост, като например работата на повикване или работата през платформа. Тъй като тези работници могат слабо да влияят върху трудовите правоотношения, те по-често се сблъскват с(неудобни пози, прекалено бърз ритъм, силно напрежение на работното място и липса на самостоятелност и разнообразие на задачите) ( 20 )

3.2.1.4. Тези преходи водят до изместване на професионалните рискове . Най-напред към маржовете на заетостта чрез комбинираното развитие на договорите за подизпълнение и на несигурните договори, които предлагат по-слаба защита по отношение на ЗБУТ. След това към нови уязвимости, свързани с условията на труд, чрез смесването на гъвкави форми на организация и обновени форми на старите практики на тейлоризма. И накрая, към нови свързани с работата проблеми, отразени в ендeмичното повишаване на професионалния стрес, и свързаните с него заболявания.

3.3. Предизвикателства за ЗБУТ в цифровата екосистема

3.3.1. дистанционната работа . Широкото ѝ разпространение отговаря на едно очакване: 80 % Информационните и комуникационните технологии постепенно оформят нова цифрова екосистема, в чийто център е. Широкото ѝ разпространение отговаря на едно очакване: 80 % ( 21 ) от работодателите и 76 % от европейските работници желаят дистанционната работа да продължи и след кризисния период. Дистанционната работа внася повече гъвкавост, но все пак поставя нови предизвикателства: неподходящо оборудване, чувство на изолираност, трудно откъсване в психологически план от работата и липса на подкрепа от ръководството. 25 % ( 22 ) от европейските работници заявяват, че постоянно се чувстват емоционално изчерпани от работата си — основен аспект на burn-out. Дистанционната работа доведе и до нови предизвикателства за работодателите, например увеличаването на покупките на оборудване за дистанционна работа и предизвикателствата, свързани с управлението и организацията на работата от разстояние.

3.3.2. роботиката води до трансфер на производствените задачи към задачи, свързани с надзора на автоматизирани процеси. Счита се, че до 2030 г. 22 % от работните места, т.е. 53 милиона работни места в ЕС могат да бъдат автоматизирани Постигнатият напредък в различни области наводи до трансфер на производствените задачи към задачи, свързани с надзора на автоматизирани процеси. Счита се, че до 2030 г. 22 % от работните места, т.е. 53 милиона работни места в ЕС могат да бъдат автоматизирани ( 23 ) . Автоматизацията може също да подобри условията на труд (безопасност и ергономия на работните места, обогатяване на задачите, премахване на трудните и опасни задачи). Естествено, важно е също така да се наблюдават и предотвратяват всички възможни рискове в областта на ЗБУТ, произтичащи от тези промени, които, ако имат за цел единствено производителността, биха могли да доведат до влошаване на условията на труд.

3.3.3. алгоритмичния мениджмънт в основаната на платформи икономика и някои логистични гиганти. Предизвикателството е двойно: да се замести надзорника в задачите му за контрол и наблюдение на ефективността и да се повиши производителността чрез рационализиране на труда, което понякога стига до крайност. Според научноизследователски доклад на Европейския синдикален институт, по отношение на ЗБУТ при тези практики се наслагват „класическите“ рискове, свързани с рационализирането (увеличаване на интензивността и тежестта на труда, намаляване на разнообразието на задачите) с „нововъзникващите“ рискове, свързани с цифровизацията (умствено претоварване, хиперсвързаност, социална изолация) Много от постиженията на ИИ все още са в начален етап, като напримерв основаната на платформи икономика и някои логистични гиганти. Предизвикателството е двойно: да се замести надзорника в задачите му за контрол и наблюдение на ефективността и да се повиши производителността чрез рационализиране на труда, което понякога стига до крайност. Според научноизследователски доклад на Европейския синдикален институт, по отношение на ЗБУТ при тези практики се наслагват „класическите“ рискове, свързани с рационализирането (увеличаване на интензивността и тежестта на труда, намаляване на разнообразието на задачите) с „нововъзникващите“ рискове, свързани с цифровизацията (умствено претоварване, хиперсвързаност, социална изолация) ( 24 )

3.3.4. дистанционната работа . Непрекъснатият надзор и оценяване водят до риск за психичното здраве на работниците Алгоритмичният мениджмънт настъпва постепенно в предприятията, където отговаря на предизвикателствата, свързани с. Непрекъснатият надзор и оценяване водят до риск за психичното здраве на работниците ( 25 ) , по-специално чрез ефекта „Big Brother“ и заличаването на границите между личния и професионалния живот. Без необходимите гаранции тези технологии могат да нарушат основните права на неприкосновеност на личния живот и на достойнство.

3.3.5. високорисковите приложения на работното място. ЕИСК вече препоръча оценяването на съответствието от трета страна да стане задължително за всички високорискови системи с ИИ В своето предложение относно Законодателния акт за изкуствения интелект ( 26 ) Комисията не разглежда открито предизвикателствата, породени отна работното място. ЕИСК вече препоръча оценяването на съответствието от трета страна да стане задължително за всички високорискови системи с ИИ ( 27 ) . Системите, които оценяват поведението, работното време, резултатите на работника, или разчитат емоциите му, трябва да подлежат на оценка на съответствието от трета страна тогава, когато се определят като високорискови системи с ИИ.

3.4. Трансформации, преходи и „нови проблеми“

3.4.1. Наблюдава се увеличаване на ПЗ за сметка на професионалните наранявания. Между 2000 и 2016 г. смъртните случаи, причинени от сърдечни заболявания и мозъчни инсулти, свързани с дълги часове работа, са се увеличили съответно с 41 и 19 % в световен мащаб ( 28 ) . Психологичните състояния, свързани с работата, като депресивните разстройства, също се увеличават. От 17 до 35 % от депресиите могат да се отдадат на работата ( 29 ) , знак за тенденция към повишаване на ПСР и въздействието им върху здравето на работниците.

3.4.2. рисковите физически фактори . Трудовите злополуки бележат лек спад проучване ESENER (Европейско проучване относно новите и възникващите рискове в предприятията) показва, че повтарящите се движения на горните крайници и продължителното задържане в седнало положение са двата рискови фактора, на които работниците са изложени в най-голяма степен Изместването на проблемите, свързани с работата, се наблюдава и на равнището на. Трудовите злополуки бележат лек спад ( 30 ) , докато МСС продължават да са водещата причина за нетрудоспособност в света ( 31 ) . Последното(Европейско проучване относно новите и възникващите рискове в предприятията) показва, че повтарящите се движения на горните крайници и продължителното задържане в седнало положение са двата рискови фактора, на които работниците са изложени в най-голяма степен ( 32 ) . Следователно вече не толкова изолираната експозиция на много опасни ситуации, а продължителната експозиция на рискови фактори с малка амплитуда застрашава ЗБУТ.

4. Перспективи за подобряване на ефективността на СД и смекчаване на рисковете относно ЗБУТ

4.1. Пандемията е възможност за създаване на нов колективен капацитет за борба със здравните, екологичните и демографските кризи. СП са в най-добра позиция да прогнозират промените, да предвиждат новите нужди от обучение, да се адаптират към новата среда, да откриват нововъзникващите рискове ( 33 ) и да подготвят трансформацията на производствените процеси.

4.2. Важно е да се гарантира ефективното прилагане на споразуменията, постигнати в резултат на СД. ЕИСК заявява отново подкрепата си ( 34 ) за препоръката на МОТ ( 35 ) за един инспектор по труда на 10 000 работници и подчертава необходимостта от укрепване на ролята на синдикалните представители по отношение на ЗБУТ. СП трябва да участват в достатъчна степен на всички равнища в изготвянето и прилагането на превантивни мерки в съответствие с Рамковата директива.

4.3. Широкото използване на дистанционната работа изисква разширяване на условията за намеса на инспектората по труда. Както в Испания ( 36 ) , инспекторите трябва да могат да проверяват условията, при които се извършва дистанционната работа, по искане на служителя и при зачитане на неприкосновеността на личния живот. Това включва установяване и регистриране на жалби относно липса на необходимото оборудване, неспазване на правото на изключване и т.н.

4.4. ЕИСК препоръчва да се направи прогнозен анализ на въздействието на цифровия преход върху работата в държавите членки, по-специално върху използването на уменията, организацията на работата, професионалните рискове и начините за тяхното предотвратяване.

4.5. Увеличението на разходите за професионални заболявания, като например сърдечни заболявания и burn-out, трябва да бъде наблюдавано задълбочено, за да се определят съответните мерки на подходящото равнище в подхода „Нулева смъртност“.

4.6. Съществуващите механизми не дават възможност за стриктна оценка на въздействието на автономните рамкови споразумения. Наличните данни са фрагментирани, а протоколите не позволяват да се установи причинно-следствена връзка. Необходимо е да се инвестира в разработването на специфични показатели за всяко споразумение и в механизъм за измерване на променливите в различни моменти, позволяващ да се установи причинно-следствената връзка, като същевременно се зачита напълно автономията на социалните партньори при изпълнението на рамковите споразумения.

4.7. Конкретните показатели ще бъдат допълнени с по-широкообхватни показатели, даващи възможност за проследяване на постигнатия напредък в сферата на ЗБУТ. Това би могло да се възложи на проучванията ESENER , като ЕИСК препоръчва по-кратка периодичност и по-системен обхват на предизвикателствата в сферата на ЗБУТ. Това ще позволи да се направи оценка на обхвата на предприетите инициативи и при необходимост да се предложат нови мерки.

4.8. Комитета на старшите инспектори по труда чрез предоставяне на възможности и препоръки за обмен на най-добри практики и подкрепа за изграждането на капацитет относно прилагането на законодателството и изпълнението на споразуменията, основани на СД, които не са преобразувани в директиви . Ролята на Европейския орган по труда чрез ( 37 ) би могла да бъде упражнявана

4.9. Доброто взаимодействие между СД на европейско и национално равнище изисква по-широко участие на СП във всички държави членки. Може да бъдат мобилизирани средства за укрепване на капацитета на социалните партньори, там, където той е слаб.

4.10. ЕИСК насърчава всяка инициатива за подпомагане на МСП в техните усилия за превенция. Ще цитираме неотдавнашния стандарт ISO 45003 ( 38 ) за ПРК, OiRA, който редовно е обогатяван с нови модули и портала „Здравословни работни места“, обединяващ ресурсите, с които разполагат работодателите. Във Франция OiRA е използван 61 000 пъти ( 39 ) от 42 000 ползватели, т.е. половината от ползвателите. ЕИСК подчертава значението на тези готови за използване инструменти за предприятията, които не разполагат с необходимите ресурси във вътрешен план, и изтъква, че оценката на риска е основен стълб на превенцията.

4.11. Подходът за „Нулева смъртност“ трябва да бъде по-проактивен, като се съсредоточи върху премахването на рисковете, в съответствие с рамковата директива. Всяка политика в областта на ЗБУТ трябва да спазва принципа на превенция, разработен и прилаган от СД и подкрепен от строго регулиране.

4.12. По отношение на борбата със свързаните с работата ракови заболявания ЕИСК призовава за по-амбициозна позиция, обхващаща 50-те приоритетни канцерогена. Приложното поле на Директива 2004/37/ЕО трябва да бъде разширено и за токсичните за репродукцията вещества и опасните лекарствени продукти ( 40 ) . Освен това хроничният стрес увеличава риска от развитие на рак ( 41 ) , а нощният труд на смени причинява рак на гърдата, простатата и дебелото черво ( 42 ) . Добре е да се възприеме основан на риска подход, а не методология, която разглежда защитата на работниците като разход.

4.13. МСС продължават да бъдат водещият проблем в областта на ЗБУТ в ЕС. На равнище предприятие качеството на СД и правилното функциониране на Комитета за здраве и безопасност, когато съществуват, са гарант за ефективността на подхода за превенция. На секторно равнище СД също може да помогне чрез конкретни насоки, действия за повишаване на осведомеността и за обмен на опит и разпространяването на добри практики. На европейско равнище изготвянето на цялостна, устойчива и интегрирана политика изисква повторно активиране на проекта на директива относно МСС.

4.14. Непълното прилагане на самостоятелното рамково споразумение от 2004 г. относно стреса на работното място подчертава необходимостта от европейско законодателство относно ПСР. ЕИСК припомня, че подходът за ефективна превенция предполага въздействие върху причиняващите фактори, а именно върху организацията на труда. Подход, който се съсредоточава върху психичното здраве, няма да позволи да се ограничи стресът на работното място.

4.15. ЕИСК подчертава съвместната необходимост от стабилна регулаторна рамка и успешен СД. Директивите определят общите насоки в областта на ЗБУТ, докато различните равнища на СД дават възможност за необходимите приспособявания с оглед на секторните и националните особености.

4.16. ЕИСК изразява съжаление, че самостоятелно заетите лица са изключени от приложното поле на стратегическата рамка. Някои работници през платформи, наричани „самостоятелно заети лица“, всъщност се намират във връзки на подчиненост с платформите чрез алгоритмичния мениджмънт. Пандемията подчерта уязвимостта на тези работници и недостатъците на платформите по отношение на превенцията. Не е желателно тези работници да продължават да бъдат изложени на неконтролирани рискове в резултат на изключването им от стратегическата рамка.

4.17. ЕИСК подчертава съществуването на асиметрични отношения между платформите и тези работници и припомня, че свободата на сдружаване и правото на колективно договаряне са основни права. От съществено значение е да се осигурят подходяща организация и представителство, за да се улеснят СД и колективното договаряне. Освен това е целесъобразно правата на социална закрила да бъдат разширени, така че да обхванат и тези работници.

4.18. Също толкова важно е да се обърне внимание на работниците с увреждания и с хронични заболявания. Заетостта позволява достъп до прилично жилище, пълноценен социален и културен живот и интегриране в обществото. За да бъдат постигнати целите на ЕС за приобщаване, е целесъобразно да се намалят различията между държавите членки и да се прилагат еднакво политиките за пригодност за заетост, за икономическо, социално и културно приобщаване.

4.19. Предотвратяването на професионалната изолация трябва да бъде включено в СД и да съпътства връщането на работа (оборудване на работното място, връщане на работа на непълен работен ден и др.). Препоръчват се действия за повишаване на осведомеността относно положението на работниците с увреждания или тези, които са потенциално застрашени от изключване поради нетрудоспособност.

4.20. Признаването на многообразието, включително различията между половете, в работната сила е от жизненоважно значение за гарантиране на безопасността и здравето на работещите мъже и жени. Въпреки че е постигнат известен напредък в тази област, ЕИСК счита, че може и трябва да се направи повече. Различията между половете би трябвало да се вземат предвид при разработването на политики в областта на ЗБУТ и стратегии за превенция. ЕИСК призовава за съобразен с пола подход към ЗБУТ с цел интегриране на принципа на равенство между половете във всички области на ЗБУТ. За да се извлекат ползите от социалния диалог, ЕИСК подчертава значението на равнопоставеното участие на жените в социалния диалог.

4.21. Достъпът на младите работници до информационни технологии трябва да бъде улеснен. Непрекъснатото учене се превръща в основен източник на сигурност на работното място в ерата на цифровите технологии. Важно е също така да се включат по-възрастните работници чрез насърчаване на възможностите за учене и защита срещу дискриминация, основана на възраст.

4.22. Ползите от дистанционната работа зависят от начина, по който тя е организирана от работодателя. Използването на дистанционна работа трябва да бъде регулирано чрез колективно договаряне, за да се предотвратят трудностите, установени в множество проучвания ( 43 ) . Европейското рамково споразумение, подписано през 2002 г., не отговаря на тези нови предизвикателства. ЕИСК препоръчва да се изготвят нови насоки, като се обърне специално внимание на превенцията на ПСР и МСС.

4.23. Необходимо е да се подчертаят връзките, които съществуват между ЗБУТ и рентабилността на предприятията. Поради въздействието си върху условията на труд и запазването на работното място СД позволява да се избегнат разходите за трудови злополуки и професионални заболявания. Това е инвестиция, ползите от която надвишават разходите ( 44 )

4.24. Културата на превенция би трябвало да бъде развивана; това може да включва обучение на различните участници в СД, повишаване на осведомеността за възникващите рискове, укрепване и разпространение на наличните ресурси. ЕИСК призовава за тази цел да бъдат използвани средства от плана за възстановяване.

Брюксел, 20 януари 2022 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ C 105, 4.3.2022 г, стр. 114;

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(4) Европейска комисия (2021 г.) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (законодателен акт за изкуствения интелект) и за изменение на някои законодателни актове на Съюза, COM(2021) 206 final.

(5) Европейският социален диалог включва дискусиите, консултациите, преговорите и съвместните действия на организациите, представляващи социалните партньори (работодатели и работници). Тристранният диалог включва и публичните власти, а двустраннният — европейските синдикални организации и работодателите.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

(7) https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=bg&agreementId=1106.

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=bg&agreementId=5000.

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=bg&agreementId=1202.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=bgn&agreementId=5460.

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=bg&agreementId=1348.

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=bg&agreementId=5595.

(14) https://osha.europa.eu/bg/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Вж. ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 159, параграф 2.3.

(17) Участие на социалните партньори в съставянето на политики по време на пандемията от COVID-19, Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) (2021), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(18) ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 14.

(19) (ЕЦБ (2021 г.) Изменението на климата и паричната политика в еврозоната, поредица „Еднократни книжа“ № 271/септември 2021 г.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review . Изследователски доклад на ETUI, 1.2021 г.

(21) Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

(22) Eurofound (2020 г.), Живот, работа и COVID-19, поредица относно COVID-19, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review . Изследователски доклад на ETUI, 1.2021 г..

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.(новата граница: изкуственият интелект на работното място).

(26) Европейска комисия (2021 г.), Предложение за регламент за определяне на хармонизирани правила относно изкуствения интелект (Законодателен акт за изкуствения интелект) (COM(2021) 206 final).

(27) ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 61, параграф 1.10.

(28) ILO (2021) WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016 (Съвместни оценки на СЗО/МОТ за свързаната с работата тежест на заболяванията и нараняванията) 2000—2016 г.

(29) Niedhammer и аl. (2021 г.). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe (Актуализиране на дела на сърдечно-съдовите заболявания и психическите разстройства, свързани с психосоциалните фактори за труд в Европа). Int Arch Occup Environ Health (Международни архиви за здраве и безопасност на работното място).

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza и al. (2020 г.). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019 (Глобални оценки за необходимостта на рехабилитация въз основа на глобалното проучване на тежестта в резултат на заболяванията от 2019 г.: систематичен анализ на глобалното проучване на тежестта в резултат на заболяванията 2019 г.). The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020) European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019) — background briefing (предварителна информация).

(33) https://osha.europa.eu/bg/emerging-risks.

(34) ОВ C 105, 4.3.2022 г, стр. 114;

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(37) Целта на Европейския орган по труда е да подпомага спазването на правилата и координацията между държавите членки при прилагането на правните актове на ЕС в областта на трудовата мобилност и координацията на системите за социална сигурност.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html.

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) Химическо вещество, което може да увреди възпроизводителната функция на мъжа или жената или да засегне развитието на плода.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.