Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета и Европейската централна банка — По-нататъшни стъпки към завършването на Икономическия и паричен съюз: пътна карта

[COM(2017) 821 final]

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета и Европейската централна банка — Нови бюджетни инструменти за стабилна еврозона в правната уредба на Съюза

[COM(2017) 822 final]

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета и Европейската централна банка — европейски министър на икономиката и финансите

[COM(2017) 823 final]

Предложение за Директива на Съвета за определяне на разпоредби за повишаване на фискалната отговорност и средносрочния бюджетен подход в държавите членки

[COM(2017) 824 final — 2017/0335 (CNS)]

Предложение за Регламент на Съвета за учредяване на Европейския паричен фонд

[COM(2017) 827 final — 2017/0333 (APP)]

(2018/C 262/05)

Докладчик: Mihai IVAŞCU Съдокладчик: Stefano PALMIERI

Консултация Европейска комисия, 12.2.2018 г. и 28.2.2018 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 26.3.2018 г. Приемане на пленарна сесия 19.4.2018 г. Пленарна сесия № 534 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 152/3/2

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК оценява предложената пътна карта за завършване на европейския Икономически и паричен съюз (ИПС), но подкрепата му не е пълна и ентусиазирана, тъй като редица социални, политически и икономически въпроси, подчертани в предишните ни становища, не са взети предвид. Завършването на ИПС изисква преди всичко силен политически ангажимент, ефикасно управление и по-добро използване на наличните средства, за да се справи наистина както с намаляването, така и с поделянето на риска между държавите членки. Поради тези причини ЕИСК подчертава, че принципите на отговорност и солидарност на равнището на ЕС би трябвало да вървят ръка за ръка.

1.2 ЕИСК е изключително разочарован, че двата институционални консултативни комитета на ЕС — ЕИСК и КР — са изключени от съобщението и че ролята на Европейския парламент остава доста ограничена. Освен това не се споменава за по-активно участие на социалните партньори и организираното гражданско общество в оценяването на европейския семестър.

1.3 ЕИСК нееднократно е изтъквал, че очевидно липсва стратегическо виждане за бъдещето, както и капацитет за даване на адекватен отговор на други икономически и финансови кризи. Пакетът за ИПС следва да бъде оценен и изпълнен, като се има предвид, че европейците се нуждаят от повече и по-добра Европа.

1.4 Социалният съюз, както се препоръчва от ЕИСК, липсва от списъка със съюзи, съставляващи ИПС, като същевременно не се открива никакъв ангажимент да се включи европейският стълб на социалните права.

1.5 ЕИСК е задължен да предупреди отново, че колкото по-дълго продължава настоящата политика на икономии без ефективен инвестиционен план, толкова повече е застрашен просперитетът на Европа.

1.6 Отстраняването на слабостите, докато условията са благоприятни, е от съществено значение и трябва да се направи бързо, след актуална оценка на причините, довели до слабостите, и на отговорността за това. ЕИСК подчертава необходимостта от разработването на нови финансови инструменти за предотвратяване на кризи и за противодействие на процикличните мерки.

1.7 Завършването на банковия съюз и на съюза на капиталовите пазари трябва да остане най-голям приоритет в дневния ред. В настоящото предложение не се съдържа абсолютно нищо относно европейската схема за застраховане на депозитите, въпреки че ЕИСК вече е дал становище по въпроса ( 1 ) . Освен това трябва да се предприемат стъпки за незабавното и ефективно разрешаване на проблема с необслужваните заеми (НОЗ).

1.8 Европейски паричен фонд (ЕПФ)

1.8.1 Предложената задача на новия ЕПФ — да предостави общ механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране — е изключително важна и изцяло се подкрепя. Въпреки това ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира, че тази мярка няма да действа като „златен парашут“, насърчавайки банките да предприемат излишни и опасни рискове.

1.8.2 От първостепенна важност е ЕПФ да има по-активна роля в контекста на ЕС, подобно на Международния валутен фонд на международно равнище: да подкрепя икономическото развитие и да абсорбира шокове, а не просто да предотвратява банкови кризи.

1.9 Договор за стабилност, координация и управление (ДСКУ)

1.9.1 ДСКУ следва да бъде включен в правната рамка на ЕС, заедно с преобразуването на ЕМС в ЕПФ, без възможности за преференциално избиране за държавите членки.

1.9.2 Въпреки че признава гъвкавото тълкуване, дадено на Пакта за стабилност и растеж (ПСР), ЕИСК счита, че то не е достатъчно и препоръчва да се предприемат дискусии на равнището на ЕС относно изключването на добавящите стойност стратегически публични инвестиции от приложното поле на ПСР. Това не следва да се разглежда като разход, а по-скоро като източник на бъдещи приходи, съдействащ за плавен икономически цикъл и гарантиращ както създаването на качествени работни места, така и намаляването на неравенствата, в съответствие с призивите, отправени в предишни становища на ЕИСК ( 2 ) , и с целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) ( 3 )

1.9.3 Публичните инвестиции — включително социалните инвестиции — действително биха породили по-голямо търсене в краткосрочен план, но биха повишили потенциала за растеж в дългосрочен план, като по този начин решават и проблема с устойчивостта на държавния дълг.

1.10 Нови бюджетни инструменти

1.10.1 ЕИСК изцяло подкрепя предложението да се въведе специален механизъм за сближаване за държавите членки, които се готвят за присъединяване към еврото. Техническата подкрепа трябва да бъде насочена към постигането на истинско сближаване.

1.10.2 За да се намалят съществуващите различия между икономиките на ЕС, функцията на макроикономическата стабилизация е изключително важна, тъй като държавите членки все по-малко са в състояние да действат независимо поради ограниченията на ИПС.

1.11 Министър на икономиката и финансите (МИФ)

1.11.1 ЕИСК подкрепя създаването на длъжността министър на икономиката и финансите за ИПС като първа стъпка по пътя към подобряване на съгласуваността на политиките, които понастоящем са фрагментарни. Такова лице следва да представлява еврозоната в международни органи, да управлява при пълна прозрачност предложения специален бюджет за еврозоната и да определя желаната обща фискална позиция на еврозоната и начина за нейното постигане.

1.11.2 При все това предложението на Комисията крие риска от прекомерно консолидиране на изпълнителната власт в ръцете на един човек. Затова ЕИСК призовава за допълнително обмисляне и повишаване на демократичната отчетност, свързана с поста на предлагания министър.

2. Въведение и общи бележки

2.1 След години на управление на кризи, през които за преодоляване на институционалните недостатъци на незавършения Икономически и паричен съюз (ИПС) беше предпочитан междуправителственият метод, ЕИСК приветства този обновен подход на използване на общностния метод — единственият, който може да гарантира демократичната легитимност на процеса на вземане на решения на равнището на ЕС и задълбочаване на европейската интеграция. В тази рамка завършването на ИПС изисква силен политически ангажимент, ефикасно управление и по-добро използване на наличните финансови ресурси.

2.2 ЕИСК оценява това, че предложената пътна карта е амбициозна по обхват и продължителност и върви в правилната посока, както се посочва в предишните му становища ( 4 ) . Подкрепата му обаче не е пълна и ентусиазирана, тъй като редица социални, политически и икономически въпроси — също подчертани в предишни становища — не са взети предвид в този пакет.

2.3 На първо място, ролята на Европейския парламент (ЕП) остава твърде ограничена и двата институционални консултативни комитета на ЕС — ЕИСК и КР — са пропуснати. Не се споменава за засилен социален и граждански диалог относно европейския семестър посредством по-активното участие на социалните партньори и гражданското общество. В предишно становище ЕИСК предложи, че „за да се осигури демократичен контрол и отчетност, в процеса на европейския семестър следва да участват Европейският парламент, националните парламенти, социалните партньори и гражданското общество. Социалното измерение трябва да се разглежда наравно с икономическото измерение.“ ( 5 )

2.4 Бързото и ефикасно финализиране на банковия съюз е от първостепенна важност за осигуряването на конкурентоспособна европейска бизнес среда и за създаването на истинска единна европейска валута.

2.5 Освен това социалният съюз, както се препоръчва от ЕИСК, липсва от списъка със съюзи, съставляващи ИПС. Няма ангажимент да се включи европейският стълб на социалните права, обявен през ноември 2017 г. в Гьотеборг ( 6 ) , в управлението на еврозоната. Социалните права следва да се ползват с еднакво равнище на важност като икономическите свободи, за да се приведе в действие концепцията за „социална пазарна икономика“, залегнала в Договора.

2.6 Освен това Комисията изглежда няма желание или се страхува да използва термина „политически съюз“ и вместо това го заменя с по-слаби и не толкова ясно определени термини като „демократична отчетност“ и „засилено управление“. Това не е оправдано, ако е ясно пояснено, че „политически съюз“ не означава непременно една политическа организация, а по-скоро поредица от малки стъпки, които признават необходимостта от общо политическо управление на равнището на ЕС в определени области. Тази концепция е обяснена много ясно от ЕИСК в становищата му ( 7 )

2.7 Пакетът за Икономическия и паричен съюз следва да бъде оценен и изпълнен, като се има предвид, че европейците се нуждаят от повече и по-добра Европа. ЕИСК нееднократно е изтъквал, че има липса на стратегическо виждане за бъдещето, както и капацитет за даване на адекватен отговор на икономическата и финансова криза. Основният принцип на икономическото управление на ЕС следва да бъде постигане на по-голяма добавена стойност на равнището на ЕС, а не посредством самостоятелните действия на държавите членки ( 8 )

2.8 Въпреки настоящото възстановяване, последиците от икономическата криза все още се усещат в ежедневието ни и в актуалните политики на държавите членки. ЕИСК предупреждава, че колкото по-дълго продължава политиката на икономии, насочена главно към съкращаване на разходите, без ефикасна инвестиционна програма за генериране на доходи чрез растеж, социално сближаване и солидарност, толкова по-ясно става, че нарастващото социално неравенство застрашава икономическата интеграция и просперитета на Европа ( 9 )

2.9 Освен това капиталовите пазари са далеч от постигането на интеграция и все още не могат да абсорбират симетрични и асиметрични шокове, какъвто беше случаят със Съединените щати. Предвид напредъка на преговорите за излизането на Обединеното кралство от ЕС и предстоящото оттегляне от единния европейския пазар на един от най-големите капиталови пазари в света, се очаква по-нататъшно фрагментиране. Трябва да се вземат мерки, за да се противодейства на това.

3. Учредяване на Европейски паричен фонд (ЕПФ)

3.1 ЕИСК приветства преобразуването на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) в ЕПФ, като счита, че предложената институционална основа ще увеличи още повече доверието в способността на ЕС да реагира на бъдещи финансови и икономически кризи.

3.2 ЕИСК подчертава необходимостта от разработването на нови финансови инструменти за предотвратяване на кризи и за насърчаване на антициклични мерки. Принципът „отстраняване на слабостите, докато условията са благоприятни“ е приложим тук, точно както и в целия пакет. След като ЕПФ ще наследи ЕМС, с неговите настоящи финансови и институционални структури, е много важно да се развият неговите възможности и способности, под прекия надзор на Комисията, Съвета и Европейския парламент и в тясно сътрудничество с Европейската централна банка.

3.3 Много важен нов елемент от предложението на Комисията е способността на ЕПФ да осигури общ механизъм за подкрепа за Единния фонд за преструктуриране, както се договориха държавите членки през 2013 г. Като признава, че механизмът ще предложи повишена надеждност на банковия сектор, ЕИСК подчертава необходимостта да се гарантира, че предложената мярка няма да действа като „златен парашут“, насърчавайки банките да предприемат излишни и опасни рискове.

3.4 ЕС няма нужда да засилва финансовия контрол над държавите членки, а по-скоро да направи съществуващите финансови инструменти по-ефективни и устойчиви. Новият ЕПФ следва да има по-активна роля в контекста на ЕС, подобна на тази на Международния валутен фонд на международно равнище — да подкрепя икономическото развитие в целия ЕС и да абсорбира симетрични и асиметрични шокове, а не просто да предотвратява банкови кризи.

3.5 По-специално ЕПФ следва да може бързо да се намесва и да противодейства на всякакви асиметрични шокове, които не могат да бъдат решени на равнище държави членки и които евентуално може да се разпространят в други държави от ЕС, като по този начин застрашат целостта на еврозоната и единния пазар. Държавите членки, чиято парична единица не е еврото, но които са част от банковия съюз, също трябва да могат да се възползват от ЕПФ, при условие че запишат и направят вноска в акционерния капитал.

3.6 Нарастващите нива на необслужваните заеми продължават да тежат на счетоводните баланси на банките и представляват огромна тежест за по-нататъшното финансиране на икономиката на ЕС. Те свиват предлагането на кредити, нарушават разпределянето на кредити, влошават доверието в пазара и забавят икономическия растеж. Необходими са незабавни мерки за намаляване на нивата на необслужваните заеми (НОЗ) и те трябва да останат най-голям приоритет в дневния ред на европейските институции.

3.7 Необходимостта да се повиши надеждността на новия ЕПФ следва да бъде съпроводена от мерки за предотвратяването на кризи и за предпазването на данъкоплатците от отговорност за дълговете на банки, изпаднали в несъстоятелност.

3.8 ЕПФ следва да работи в сътрудничество с Европейската централна банка (ЕЦБ), тъй като той може да предотврати спекулативни атаки срещу държавите членки, докато Европейската централна банка може единствено да финансира ресурси, които да отблъснат атаките срещу големите икономически системи. По отношение на това ЕИСК изразява съжаление, че в пакета Комисията не е предложила започването на дебат за подобряване на устава на ЕЦБ, с цел растежът и пълната заетост да се въведат като втора цел на паричната политика, в допълнение към ценовата стабилност.

3.9 ЕИСК подкрепя консултативната роля, дадена на Европейския парламент по отношение на процеса на назначаване на изпълнителния директор на ЕПФ и на ежегодното отчитане пред Парламента, Съвета и Комисията.

3.10 В настоящото предложение не се съдържа абсолютно нищо за европейска схема за застраховане на депозитите — Комисията всъщност направи предложение по въпроса през ноември 2015 г., но законодателите не са успели да го приемат досега, въпреки че ЕИСК вече е дал становището си ( 10 )

4. Интегриране на Договора за стабилност, координация и управление (ДСКУ) в правната уредба на ЕС

4.1 ЕИСК изразява твърдо убеждение, че и ДСКУ, и ЕМС са създадени в разгара на кризата като междуправителствени решения, които най-общо следват принципите на отговорност и солидарност на равнището на ЕС. Според ЕИСК тези принципи вървят ръка за ръка и не можем да напредваме по единия без другия. Следователно те трябва да бъдат обединени и да бъдат разглеждани като равностойни съгласно правото на ЕС, без преференциален избор от страна на държавите членки. Отговорността и солидарността следва да бъдат обединени като пакет.

4.2 Въпреки че в предложената директива за интегриране на ДСКУ в правния ред на ЕС се взема под внимание гъвкавата интерпретация, дадена на правилата на Пакта за стабилност и растеж (ПСР) от Комисията, ЕИСК вече посочи, че тази гъвкавост не е достатъчна и че трябва да се предприемат дискусии на равнището на ЕС относно напълно действащо правило, което изключва добавящите стойност публични инвестиции от обхвата на ПСР, което обикновено се нарича „златното правило“.

4.3 Поради това ЕИСК счита за проблемно предложението ДСКУ, и по-специално фискалният пакт, да бъдат интегрирани в правната рамка на ЕС без никаква допълнителна гъвкавост, особено по отношение на публичните инвестиции или социалните съображения. При необходимост този вид инвестиции следва да бъдат насочени към подобряването на производителността и конкурентоспособността посредством финансови проекти, свързани с научноизследователската и развойната дейност, физическата и социалната инфраструктура, цифровизацията на икономиката и непрекъснатото развиване на умения за справяне с технологичните промени и откритостта в световен мащаб.

4.4 Балансираните бюджети, които не позволяват дългово финансирани публични инвестиции, ще окажат негативно въздействие върху икономическото развитие (посредством повишаване на данъците и съкращаване на публичните разходи). Публичните инвестиции — на най-ниското си ниво в ЕС за последните 20 години — не следва да се разглеждат като разход, и следователно като част от публичните дефицити, а по-скоро като източник на бъдещи приходи, за да допринесат за плавен икономически цикъл и да гарантират растеж и създаване на работни места.

4.5 ЕИСК одобрява доклада на Работната група на високо равнище, председателствана от Romano Prodi и Christian Sautter, относно насърчаването на инвестициите в социалната инфраструктура в Европа, за да се ускори създаването на работни места и за да се подобрят благосъстоянието, здравето, жилищното настаняване и уменията на хората ( 11 )

4.6 Ако се постигне споразумение, че ориентираните към бъдещето продуктивни публични инвестиции ще получават по-благоприятно третиране, интегрирането на ДСКУ заедно с ЕПФ в правната рамка на ЕС има потенциала да укрепи нашия фискален инструментариум и да насърчи по-ефективното, легитимно и демократично управление на ИПС.

5. Нови бюджетни инструменти за стабилна еврозона

5.1 Функцията за макроикономическа стабилизация е особена важна, тъй като отсъствието ѝ беше една от причините за стратегическата криза в ЕС. Ако от една страна е намаляла способността на държавите членки да действат самостоятелно и да променят пазара на труда и социалната система, от друга все още не са създадени мрежи за социална защита на равнището на ЕС, които да позволят на всички граждани да се възползват от растежа и глобалната конкуренция ( 12 )

5.2 ЕИСК изцяло подкрепя предложението да се въведе специален механизъм за сближаване за държавите членки, които се готвят за присъединяване към еврозоната. Това ще засили ролята на еврозоната в международен план и ще повиши използването на еврото като валута. Техническата подкрепа трябва да бъде насочена към постигането на истинско сближаване, за да се спрат и намалят всякакви рискове за общото благосъстояние на гражданите и икономиките на държавите — кандидатки за еврозоната.

5.3 Пътят за развитие трябва да бъдат стабилните фискални политики и ориентираните към инвестиции разходи, като се има предвид, че високите съотношения между държавен дълг и БВП често са резултат от икономическа криза и рецесия. Затова ЕИСК призовава за плавен механизъм, който може да бъде задействан бързо в случай на спад, и счита за недостатъчна предложената стойност от 1 % от БВП.

5.4 ЕИСК се застъпва за създаване на бюджет за еврозоната като част от бюджета на ЕС. По този начин ще се избегне създаването на нови институции, които биха могли да създадат политическо разделение между държавите във и извън еврозоната. Във всички случаи е необходима сериозна реформа на бюджета на ЕС.

5.5 Самостоятелен и значителен бюджет на еврозоната, със свои собствени специални данъчни приходи, ще осигури временен, но значителен трансфер на ресурси в случай на регионални сътресения, ще противодейства на тежки рецесии в зоната като цяло и ще осигури необходимата финансова стабилност, с функция за макроикономическо стабилизиране за защита на инвестициите и борба срещу безработицата и несигурността, както вече е посочено от ЕИСК ( 13 )

6. Европейски министър на икономиката и финансите

6.1 ЕИСК многократно е изтъквал ( 14 ) необходимостта от министър на икономиката и финансите за ИПС като първа стъпка по пътя към подобряване на съгласуваността на политиките, които понастоящем са фрагментарни заради броя на различните участващи институции. Такова лице следва да представлява ЕПС в международни органи. То би трябвало да управлява собствен специален бюджет, като се ръководи от принципите на опростеност, прозрачност, справедливост и демократична отчетност. Министърът би трябвало също така да отговаря за определянето на желаната обща фискална позиция на еврозоната и начина за нейното постигане.

6.2 Функциите и качествата, описани в съобщението на Комисията, съответстват по-добре на тези на финансов министър на еврозоната, отколкото на такъв за целия ЕС. Но в предложението на Комисията длъжността не е такава на истински и ефективен министър на финансите и неподходящото название може да създаде погрешни очаквания и объркване.

6.3 ЕИСК счита, че сливането на длъжност, отговаряща за представителството на еврозоната на равнището на ЕС, с тази на председателя на Еврогрупата, председателя на Съвета на гуверньорите на новия ЕПФ и заместник-председателя на Европейската комисия би било прекомерно консолидиране на изпълнителни правомощия в ръцете на един човек. Освен това ЕИСК счита за недемократично да се предлага председателят на Еврогрупата автоматично да получава два мандата, за да се синхронизира мандатът му в Еврогрупата с този на Европейската комисия.

6.4 ЕИСК изразява опасения, че в настоящата си форма предложената структура ще обърка ролята на Комисията с тази на Съвета, като наруши крехкия баланс между интересите на Общността и националните интереси, върху които е изграден ЕС. Затова ЕИСК призовава за допълнително обмисляне и повишаване на демократичната отчетност, свързана с поста на предлагания министър.

6.5 Също така от съобщението не става ясно дали ще бъдат създадени още министерски длъжности или това е само един отделен случай. Тази длъжност ще придобие смисъл единствено когато ЕС има свой собствен бюджет и свои собствени приходи от данъци, придружени от инструменти и политики за управление на бюджета, и следователно може да насърчава икономическия растеж и социалното равенство.

Брюксел, 19 април 2018 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) „Европейска схема за застраховане на депозитите“ (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 21).

(2) Икономическата политика на еврозоната (2016 г.) (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 41); Икономическата политика на еврозоната (2017 г.) (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 33); и Икономическата политика на еврозоната (2017 г.) (допълнение към становище) (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 216).

(3) Цели за устойчиво развитие.

(4) „ИКК/важни реформи в икономическата политика“ (ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 45)“, „Завършване на Икономическия и паричен съюз — Предложенията на Европейския икономически и социален комитет за следващия европейски законодателен мандат“ (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 10) и „Завършване на изграждането на ИПС — политическият стълб“ (ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 8).

(5) „Задълбочаване на ИПС до 2025 г.“, параграф 1.5 (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 124).

(6) Европейски стълб на социалните права (ЕССП).

(7) „Завършване на изграждането на ИПС — политическият стълб“ (ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 8) и „Задълбочаване на ИПС до 2025 г.“ (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 124).

(8) „Финансите на ЕС до 2025 г.“, параграф 1.2 и параграф 1.3 (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 131).

(9) „Демократичен и социален ИПС чрез прилагане на общностния метод“, параграф 1.2 (ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 33).

(10) „Европейска схема за застраховане на депозитите“ (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 21).

(11) L. Fransen, G. del Bufalo и E. Reviglio, Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe („Насърчаване на инвестициите в социална инфраструктура в Европа“). Report of the High-Level Task Force on Investing in Social Infrastructure in Europe („Доклад на Работната група на високо равнище относно инвестирането в социална инфраструктура в Европа“), Документ за обсъждане на европейската икономика, № 74, януари 2018 г.

(12) „Финансите на ЕС до 2025 г.“, параграф 3.3.1 (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 131).

(13) „Финансите на ЕС до 2025 г.“, параграф 3.3 (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 131).

(14) „Възобновяване на икономическия растеж“, параграф 3.2 (ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 10); „Завършване на изграждането на ИПС — политическият стълб“, параграф 4.3.1 и параграф 4.3.4 (ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 8); „Икономическата политика на еврозоната (2016 г.)“, параграф 3.5 (ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 41); „Икономическата политика на еврозоната (2017 г.)“, параграф 1.13 (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 33), и „Задълбочаване на ИПС до 2025 г.“, параграф 1.11 (ОВ C 81, 2.3.2018, стр. 124).