BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 28.10.2009 г. 
SEC(2009) 1437 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
 
Придружителен  документ  към 
 
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
 
Да превърнем  цифровия  дивидент  в социални  постижения  и икономически  
растеж  
 
и към  
 
ПРЕПОРЪКА  НА КОМИСИЯТА  
 
за улесняване  на освобождаването  на цифровия  дивидент  в Европейския  съюз  
 
 
{COM(2009) 586 окончателен } 
{C(2009) 8287 окончателен } 
{SEC(2009) 1436} 
 
 
BG 2   BG ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
„Цифровият  дивидент “, т.е. радиочестотният  спектър , който  се освобождава  при 
прехода  на наземното  телевизионно  разпръскване  от аналогов  към цифров  формат  
(цифрова  наземна  телевизия  или DTT), представлява  значително  количество  от 
висококачествени  радиочестоти , които  се освобождават  във всички  държави -членки . 
Един  координиран  подход  към цифровия  дивидент  може  да даде  принос  за постигането  
на две важни  цели  на политиката  на ЕС, а именно : 
1. да се гарантира , че в Европа  ще има достатъчно  радиочестотен  спектър , за 
да се реши  въпросът  с достъпа  до широколентови  услуги  в селските  
райони  (където  безжичната  инфраструктура  често  е единственото  
осъществимо  решение ) и да се намали  широколентовата  разлика , 
произтичаща  от липсата  на такива  услуги ;  
2. освен  това, да се разчисти  пътят  за бъдещото  развитие  на наземното  
радиоразпръскване  (например  телевизия  с висока  разделителна  способност ) 
чрез увеличаване  на средната  ефикасност  на телевизионната  предавателна  
инфраструктура . Това  ще увеличи  също  възможностите  на държавите -членки  
да упражняват  своите  компетенции  в областта  на аудиовизуалната  политика . 
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Ако липсва  подходяща  координация  между  държавите -членки , потенциалните  
социални  и икономически  предимства  на цифровия  дивидент  ще бъдат  значително  по-
малки .  
1.1. Несъгласуваността  на националните  подходи  ще намали  използваемостта  
на спектъра  в следствие  на радиосмущенията  
От техническа  гледна  точка  не е ефективно  да се използва  един  и същ честотен  
диапазон  за безжични  услуги , които  имат  коренно  различни  технически  
характеристики , каквито  са традиционното  радиоразпръскване  с висока  мощност  и 
безжичните  широколентови  комуникации  с ниска  до средна  мощност . Този  проблем  
има също  и трансграничен  аспект , тъй като остатъчните  радиосмущения  в тази част на 
спектъра  могат  да се разпространяват  на разстояния  до 100 километра . 
1.2. Липсата  на координация  на равнище  ЕС ще попречи  на държавите -
членки  да предоставят  цифровия  дивидент  на приложения  с максимален  
социален  и икономически  ефект  
При липсата  на координиран  подход  в ЕС за свеждане  до минимум  на въздействието  на 
радиосмущенията  националните  органи , отговарящи  за честотния  спектър , могат  да 
бъдат  принудени  да дадат  предпочитание  на DTT, докато  при наличие  на координация  
те биха  могли  да предпочетат  приложения , предлагащи  по-големи  общи  предимства . 
1.3. Липсата  на икономии  от мащаба  и на общоевропейски  обхват  на услугите  
може  да навреди  на европейската  икономика  и да възпре  инвестициите  
Практически  при всички  очаквани  потенциални  приложения  в областта  на цифровия  
дивидент  се разчита  на възможността  за постигане  на критична  маса  и на икономии  от 
BG 3   BG мащаба . В проучването  на Комисията , например , се констатира , че производителите  на 
оборудване  за мобилни  комуникации  изчакват  формирането  на потенциален  пазар  от 
най-малко  100 милиона  души  преди  да направят  инвестиции  в нови  производствени  
линии  за оборудване  за мобилни  комуникации  от четвърто  поколение . Икономиите  от 
мащаба  са също  задължително  условие  за успешното  разпространение  на нови  
поколения  оборудване  и мрежи .  
1.4. Риск  от смущения  в предлагането  на важни  услуги , които  вече  използват  
УКВ  диапазона , където  е разположен  честотният  спектър  на цифровия  
дивидент  
Съществуващите  безжични  микрофони  и сходни  приложения  използват  специални  
честоти  на УКВ  обхвата , известни  като „спектър  с редуване “ или „свободна  зона“. Тези  
услуги  са от съществено  значение  за голям  брой  сектори , по-конкретно  за 
радиоразпръскването  и при организирането  на събития . При липса  на координация  в 
ЕС съществува  опасност  тези важни  приложения  в определен  момент  да не разполагат  
повече  с честоти , необходими  за продължаване  на дейността  им. Броят  на засегнатите  
уреди  (4 до 5 милиона  в ЕС1) ясно  нарежда  темата  сред  въпросити  на вътрешния  пазар .  
1.5. Голяма  част  от предимствата  може  да бъде  загубена , ако липсва  
подходяща  координация  с трети  държави   
Трансграничните  смущения , произхождащи  от държави  извън  ЕС, могат  да попречат  на 
разгръщането  на отделни  услуги  в големи  географски  региони  на ЕС. На свой  ред това 
може  да възпрепятства  националното  покритие , тъй като няма  да бъдат  обхванати  
всички  региони . Преговорите  между  държави -членки  и трети  държави  относно  
честотите  на цифровия  дивидент  се провеждат  на двустранна  основа  по механизмите  на 
ITU. Доказано  е обаче , че резултатите  често  са разочароващи . Един  общ подход  ще 
позволи  създаването  на стратегия  на равнище  ЕС и ще укрепи  позицията  на Общността  
и държавите -членки  в преговорите  с трети  държави . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Повечето  от въпросите , свързани  с използването  на цифровия  дивидент , не могат  да 
бъдат  решени  ефикасно  чрез действията  на отделни  държави -членки , предвид  факта , че 
радиовълните  не са ограничени  от държавните  граници . Освен  това действията  на една  
държава -членка  могат  да засегнат  съществено  интересите  на други . В допълнение , 
голямото  количество  оборудване  за мобилни  комуникации , което  може  да използва  
този честотен  спектър , определя  еднозначно  въпроса  като тема  на вътрешния  пазар .  
Действията  на равнището  на Общността  ще донесат  ясни  предимства  в сравнение  с 
действията  на отделни  държави -членки . Основните  области  с потенциал  за възникване  
на добавена  стойност  за ЕС са: 
• водеща  роля  (съседните  държави  ще последват  с по-голяма  вероятност  
координирани  действия  на ЕС, отколкото  действия  на отделни  страни , като  
резултатът  може  да бъде  по-широка  достъпност  на спектъра  в самия  ЕС); 
                                                 
1 Източник  : APWPT. 
BG 4   BG • по-ефикасно  използване  на спектъра  и икономии  от мащаба  (ако бъде  изработен  общ 
план  за диапазона ); 
• общи  предимства  в следствие  на насърчаването  на вътрешния  пазар  (включително  и 
постигнатите  чрез оперативна  съвместимост  и роуминг , ако възникнат  масови  
приложения  от рода  на безжичния  широколентов  достъп ). 
3. ЦЕЛИ 
Първо , целта  е да се извлекат  възможно  най-големи  ползи  от цифровия  дивидент  и да 
се действа  достатъчно  бързо , за да бъде  предотвратено  възникването  на нееднородни  
национални  решения , което  би застрашило  възникването  на единен  пазар  за бъдещи  
услуги  и оборудване . 
Второ , предназначението  на тази инициатива  е да се осигури  достатъчна  съвместимост  
между  националните  подходи  и да насърчи  сближаването  в дългосрочен  план , за да 
бъдат  подпомогнати  новаторството  и възникването  на дългосрочни  предимства  за 
потребителите , да бъде  укрепен  единният  пазар  и да се засили  конкурентоспособността  
на ЕС. 
Трето , целта  на действията  на Комисията  следва  да бъде  подпомагане  на първите  
усилия  на някои  държави -членки  за отваряне  на поддиапазона  790—862 MHz за нови  
услуги  като безжичните  широколентови  комуникации  и осъществяване  на принос  към 
предотвратяването  на разпокъсаността  на вътрешния  пазар  (т.е. да се избегне  
налагането  на различни  технически  и функционални  ограничения  от страна  на 
различните  държави -членки ). 
4. ВАРИАНТИ  ЗА ПОЛИТИКА  
Съобщението , допълнено  в някои  специфични  аспекти  от препоръката , представя  
предложения  в четири  основни  области : 
– своевременно  изключване  на наземната  аналогова  телевизия  като предпоставка  за 
използването  на цифровия  дивидент ; 
– координиране  на действията  на държавите -членки  за осигуряване  на съгласуван  
подход  по отношение  на поддиапазона  790—862 MHz; 
– общи  инициативи  за осигуряване  на оптимално  използване  на спектъра  във всички  
части  на УКВ  диапазона  (470—862 MHz); 
– техническата  хармонизация  на поддиапазона  790—862 MHz ( по механизма  на 
Решението  за радиочестотния  спектър ). 
BG 5   BG 5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
5.1. Въздействие  на вариантите  по отношение  на своевременното  изключване  
на наземната  аналогова  телевизия   
5.1.1.  Без допълнителни  действия  от страна  на ЕС 
В десет  или единадесет  държави -членки  аналоговото  радиоразпръскване  вероятно  ще 
продължи  под някаква  форма  и през  2012 г., а в някои  дори  до 2013 г., създавайки  
опасност  от по-нататъшни  закъснения .  
5.1.2.  Препоръка  към държавите -членки  да предприемат  всички  необходими  стъпки  
за изключване  на аналоговите  сигнали  до 1 януари  2012 г.  
По оценка , направена  в проучването  на Комисията , ако бъде  предотвратено  забавянето  
на освобождаването  на поддиапазона  790—862 MHz в целия  ЕС заради  няколко  
държави -членки , могат  да бъдат  постигнати  икономии  с нетна  стойност  от няколко  
милиарда  евро  по настоящи  цени  (най-малко  1 милиард  евро  като излишък  при 
потребители  и доставчици , акумулиран  за 15 години2). 
Тъй като държавите -членки  вече са поели  ангажимент  относно  прехода  към цифрова  
телевизия , разходите  се ограничават  до ускоряването  на процеса  в 10 или 11 държави -
членки , като правило  с няколко  месеца .  
Съществуват  социални  разходи , по-специално  за осигуряване  на закупуването  на 
цифрово -аналогови  преобразователи  от потребители , които  продължават  да използват  
съществуващи  аналогови  телевизори3. Опитът  с изключването  на аналоговата  
телевизия  в петте  държави -членки  (и в САЩ ), които  вече са преминали  към цифрова  
телевизия , обаче  сочи , че този социален  ефект  намира  ограничен  израз  и може  да бъде  
смекчен  чрез специфични  помощи  за необлагодетелствани  групи .  
5.1.3.  Мандат  за изключване  на аналоговата  телевизия  до 1 януари  2012 г. 
(законодателна  мярка  на Общността ) 
Ползите  и разходите , включително  социалният  ефект , са сходни  с тези при предходния  
вариант  (препоръка  за изключване ), но при настоящия  вариант  шансовете  за постигане  
на най-големи  общи  ползи  са най-високи .  
5.2. Общи  инициативи  за осигуряване  на оптимално  използване  на спектъра  в 
целия  УКВ  диапазон  (470—862 MHz) 
Това  включва  възможност  за координиращи  действия  за облекчаване  на 
освобождаването  на допълнителен  честотен  капацитет , като основно  се има предвид  
разширяването  на цифровия  дивидент  в диапазона  под 790 MHz. Не е извършен  
подробен  анализ  на количествените  въздействия , тъй като на настоящия  етап  тези  
мерки  са само  предварителни  предложения  за дискусия  на равнище  ЕС. 
                                                 
2 По оценка  на Ofcom UK излишъкът  при сходни  условия  ще достигне  само  в Обединеното  
кралство  100—400 милиона  GBP. 
3 Цената  на повечето  цифрово -аналогови  преобразователи  не надвишава  50 евро . 
BG 6   BG 5.2.1.  Без допълнителни  координационни  действия  от страна  на ЕС 
Основното  предимство  на този вариант  е липсата  на задължителни  допълнителни  
разходи  за обновяването  на приемниците  или на предавателните  мрежи .  
5.2.2.  Въздействие  на допълнителни  координационни  действия  в поддиапазоните  
под 790 MHz 
По-долу  са изброени  някои  от областите , в които  се предполага , че ще бъдат  
предвидени  допълнителни  координационни  действия :  
– осигуряване  на минимална  компресия  на предавания  сигнал  и на стандарти  за 
качество  за мрежите  за радиоразпръскване , в това число  и за новите  приемници  на 
DTT;  
– по-широко  използване  на едночестотните  предавателни  мрежи  (SFN); 
– насърчаване  на разработването  на системи  с подвижна  честота , евентуално  чрез 
финансиране  от Общността ; 
– подпомагане  на прехвърлянето  на настоящите  потребители  на безжични  микрофони  
към нови  честоти , както  и разглеждане  на възможностите  за използване  на 
„свободната  зона“ от когнитивни  технологии4. 
– подобряване  на трансграничната  координация  на честотния  спектър  както  между  
държавите -членки , така и с държави  извън  ЕС. 
Всички  изброени  видове  инициативи  имат  потенциален  положителен  ефект , но на 
настоящия  етап е трудно  да се проведе  надежден  анализ  на чувствителността . Едно  
възможно  отрицателно  въздействие  е, че не всички  телевизионни  зрители  биха  имали  
достъп  до новото  оборудване , но това обстоятелство  би могло  да бъде  смекчено  чрез 
период  на паралелно  излъчване  на сигналите  по стария  и по новия  стандарт , за да се 
позволи  приемането  на DTT чрез уреди  от първото  поколение . 
5.2.3.  Въздействие  на въвеждането  на задължителни  изисквания  за подобряване  на 
спектралната  ефикасност  по отношение  на цифровия  дивидент  
По принцип  допълнителното  въздействие  на задължителните  изисквания  е с 
натрупване . 
5.3. Въздействие  на вариантите  по отношение  на координацията  на 
действията  на държавите -членки  в поддиапазона  790—862 MHz 
5.3.1.  Без допълнителни  действия  от страна  на ЕС 
Някои  държави -членки5 вече са, или ще бъдат  скоро , в състояние  да вземат  решение  за 
отваряне  на този поддиапазон  за електронните  комуникационни  услуги . Този  вариант  
                                                 
4 Когнитивните  технологии  за радиоразпръскване  позволяват  на оборудването  да разпознае  
неизползваните  в даден  момент  от първични  потребители  честоти  и да ги използва  временно . 
5 Според  последното  преброяване  това са: Австрия , Чешката  република , Финландия , Франция , 
Германия , Испания , Швеция , Нидерландия  и Обединеното  кралство . 
BG 7   BG може  да доведе  до регулаторни  мерки  на национално  равнище , които  могат  да се 
окажат  в противоречие  с тези, предприети  от други  страни , и така да застраши  
техническата  хармонизация  на този поддиапазон , която  е необходима  предпоставка  за 
новите  широколентови  приложения .  
5.3.2.  Препоръка  към държавите -членки  да не предприемат  действия , които  могат  
да попречат  на мярката  за техническа  хармонизация , предвидена  на равнище  
ЕС за поддиапазона  790—862 MHz  
На практика  това следва  да засяга  (временно ) само  държавите -членки , предвиждащи  
нови  приложения  в този поддиапазон . Така  че практически  няма  да възникнат  разходи , 
като усилията  ще се съсредоточат  върху  улесняване  на бързото  постигане  на стабилен  
консенсус  по отношение  на хармонизираните  технически  условия . 
5.4. Въздействие  на вариантите  по отношение  на техническата  хармонизация  
на поддиапазона  790—862 MHz 
Една  от основните  констатации  на проучването  на Комисията  е, че „частната  полза “6, 
която  може  да бъде  извлечена , ако всички  държави -членки  приемат  съгласувани  
условия  за използване  на поддиапазона  790—862 MHz за електронни  комуникационни  
услуги , ще бъде  между  17 милиарда  EUR (минимум ) и 44 милиарда  EUR (в най-добрия  
случай ) в зависимост  от предполагаемото  ниво  на търсене  на различните  услуги7.  
Подобреният  достъп  до широколентовите  услуги  ще донесе  значителни  социални  
предимства , както  и възможност  за осигуряване  на оперативна  съвместимост  на 
услугите  в рамките  на Европа . 
Не се очаква  общ отрицателен  ефект  върху  разпространението  на услугите  по 
радиоразпръскване , тъй като всички  загуби  на капацитет  в диапазона  790—862 MHz ще 
бъдат  компенсирани  чрез реорганизиране  на мрежите  и/или подобряване  на 
технологията  на предаване . Свързаните  разходи  ще зависят  от броя  на DTT 
предавателите  в този поддиапазон  във всяка  държава -членка  (разпределителен  ефект ). 
Независимо  от това действията  на Общността  следва  да улесняват , а не да усложняват  
реорганизацията  на мрежите  за радиоразпръскване .  
5.4.1.  Насоки  (незадължителни ) за хармонизация  на поддиапазона  790—862 MHz  
Свързаните  разходи  вероятно  ще бъдат  съвсем  скромни , но и вероятността  за извличане  
на основните  предимства  от хармонизацията  няма  да нарасне  съществено . 
5.4.2.  Решение  на Комисията  за установяване  на техническите  параметри  за 
поддиапазона  790—862 MHz  
Съгласно  оценката , направена  в рамките  на проучването  на Комисията , споменато  в 
раздел  5.4 по-горе, такова  решение  вероятно  ще осигури  основната  част от очакваните  
ползи , тъй като повишеното  ниво  на хармонизация  ще донесе  икономии  от мащаба  и 
                                                 
6 Излишъците  при потребители  и производители . 
7 Нетна  стойност  по настоящи  цени  за 15 години , в сравнение  със сценария  без координация  на 
равнище  ЕС. 
BG 8   BG ще облекчи  оперативната  съвместимост . На свой  ред, това ще облекчи  постигането  на 
важни  социални  цели  на ЕС като осигуряването  на „широколентов  достъп  за всички “.  
5.4.3.  Решение  на Комисията  за установяване  на техническите  параметри  и на 
краен  срок  за освобождаване  на поддиапазона  790—862 MHz от услуги  за 
радиоразпръскване  с висока  мощност  
Този  вариант  ще гарантира  максимални  ползи , тъй като ще премахне  несигурността  за 
заинтересованите  страни . Такова  решение  обаче  следва  да бъде  одобрено  от 
Европейския  парламент  и от Съвета  поради  неговия  потенциален  ефект , по-
специално  върху  услугите  за радиоразпръскване . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
6.1. Сравнение  на вариантите  по отношение  на своевременното  приключване  
на изключването  на аналоговото  радиоразпръскване  
Една  задължителна  мярка  на Общността  ще предизвика  (като тенденция ) опозицията  на 
някои  държави -членки , които  ще изтъкнат  основни  въпроси  от обществен  интерес . 
Затова  издаването  на „препоръка “ (вариант  5.1.2) изглежда  най-уместното  средство . То 
следва  да подпомогне  потвърждаването  на предишни  политически  ангажименти , което  
на свой  ред ще има положителен  „психологически “ ефект  върху  заинтересованите  
страни . Ако този вариант  подпомогне  ускоряването  с няколко  месеца  на усвояването  на 
поддиапазона  790—862 MHz в целия  ЕС, той би могъл  да донесе  съществени  
предимства , както  вече беше  обяснено , и да намали  разходите  на операторите  за 
„паралелно  разпръскване “ (едновременно  предаване  на програмите  в аналогов  и в 
цифров  формат ). 
6.2. Сравнение  на вариантите  по отношение  на оптималното  използване  на 
спектъра  в УКВ  диапазона  (470—862 MHz) 
Вариантът  „допълнителни  координационни  действия “ отваря  пътя  към извличане  на 
допълнителен  цифров  дивидент  в бъдеще  без да създава  съществени  разходи . Той 
изглежда  оправдан  и пропорционален , тъй като понастоящем  никоя  от разгледаните  
мерки  не сочи  ясни  предимства  за един  задължителен  подход  на равнище  ЕС. 
6.3. Сравнение  на становищата  по отношение  на координацията  на действията  
на държави -членки  в поддиапазона  790—862 MHz 
Държавите -членки , които  понастоящем  разглеждат  възможността  за регулаторни  
действия  на национално  равнище  по отношение  на този поддиапазон , са подложени  на 
нарастващ  натиск  да предприемат  действия , така че, ако не се предостави  спешно  
образец  на Общността  за координиран  подход , ще възникне  опасност  от разпокъсване  
на вътрешния  пазар  и загуба  на икономиите  от мащаба , които  биха  могли  да бъдат  
постигнати  в противен  случай . Поради  това предложената  (в 5.3.2.) препоръка  изглежда  
предпочитаният  вариант . 
BG 9   BG 6.4. Сравнение  на вариантите  по отношение  на техническата  хармонизация  на 
поддиапазона  790—862 MHz 
Независимо  че липсата  на краен  срок  за освобождаване  на поддиапазона  790—862 MHz 
в този вариант  (5.4.2.) може  да доведе  до несигурност  в рамките  на единния  пазар  на 
ЕС въз основа  на различните  степени  на прилагане  и разпространение  в различните  
държави -членки , е важно  да се вземат  предвид  настроенията  в държавите -членки , 
главно  поради  различните  скорости  на изключване  и поради  разликите  в унаследеното  
състояние  по отношение  на радиоразпръскването .  
В следствие  на това, най-добрият  вариант  в настоящия  момент , който  удовлетворява  
също  изискванията  за пропорционалност , изглежда  ще бъде  да се изиска  от всички  
държави -членки  да приложат  еднакви  технически  условия  при промяната  на 
предназначението  на поддиапазона  790—862 MHz, който  се използва  понастоящем  за 
целите  на радиоразпръскването , и да се препоръча  ресурсът  да бъде  разпределян  
независимо  от вида  на технологията  и услугата  при общи  технически  условия  и с общ 
разпределителен  план  на диапазона .  
Ако Комисията  постави  краен  срок , не е сигурно  дали  държавите -членки  ще подкрепят  
една  такава  мярка . Избраният  вариант  предлага  от една  страна  гъвкавост  на държавите -
членки  при избора  на приложенията  и сроковете  по отношение  на безжичните  
широколентови  комуникации , но същевременно  осигурява  ясни  и съгласувани  
технически  условия , които  ще бъдат  приложени , когато  изборът  бъде  направен , като по 
този начин  се избягва  принципната  опасност  от разпокъсване  на пазара . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Има предложение  мониторингът  и оценката  да се основават  на оперативни  цели  в 
съответните  проблемни  области , и по-конкретно  по отношение  на:  
• своевременността  на предприетите  от държавите -членки  мерки  за осигуряване  на 
цялостното  изключване  на аналоговата  телевизия  до 1 януари  2012 г.; 
• напредъка  при предоставянето  на поддиапазона  790—862 MHz за използване  за 
електронни  комуникации  при хармонизирани  технически  условия ;  
• напредъка  при въвеждането  „най-добрите  по рода  си“ технологии  на мястото  на 
настоящите . 
Комисията  следва  да се подпомага  от съответни  консултативни  комитети .