ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 14.12.2011 
SEC(2011) 1575 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложението  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
относно  някои  мерки  по отношение  на държави , които  не са готови  за 
сътрудничество , за целите  на опазването  на рибни  ресурси  
{COM(2011) 888 окончател eн} 
{SEC(2011) 1576 окончател eн}  
 
BG 2   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложението  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
относно  някои  мерки  по отношение  на държави , които  не са готови  за 
сътрудничество , за целите  на опазването  на рибни  ресурси  
1. ОПРЕДЕЛЕНИЕ  НА ПРОБЛЕМА : КАКЪВ  ТОЧНО  Е ПРОБЛЕМЪТ , КОЙ  Е ЗАСЕГНАТ  В 
НАЙ-ГОЛЯМА  СТЕПЕН  И ЗАЩО  Е НЕОБХОДИМА  ПУБЛИЧНА  НАМЕСА ? 
Конвенцията  на Организацията  на Обединените  нации  по морско  право  1 и 
Споразумението  на Организацията  на Обединените  нации  за рибните  запаси  2 
изискват  от крайбрежните  държави  и държавите , които  експлоатират  такива  запаси  
в прилежащите  им райони  в открито  море , да си сътрудничат  в отговорното  
управление  на трансгранично  преминаващите  и далекомигриращите  рибни  запаси  
с цел да се гарантира  тяхната  дългосрочна  устойчивост , или чрез пряко  
консултиране  помежду  си, или чрез подходящи  регионални  организации  за 
управление  на рибарството  (РОУР ). 
Възможно  е да се окаже , че трета  държава  не сътрудничи  в управлението  на 
трансгранично  преминаващите  и далекомигриращите  рибни  запаси , които  са от 
интерес  за ЕС и, което  е по-важно , поведението  на такава  държава , изразено  чрез 
действие  или пропуск , поражда  риск  от прекомерен  риболов . В такъв  случай  става  
наложително  да се използват  всички  възможни  средства , за да се убеди  въпросната  
държава  да прекрати  това рисково  поведение . Ако не бъде  постигнат  успех  чрез 
обичайни  консултации  и технически  обмен , очевидна  възможност  би било  
налагането  на ограничения , свързани  с търговията , но ЕС не разполага  с бърз  
механизъм , който  позволява  приемането  им в подходящи  времеви  рамки . 
Понастоящем  ЕС е изправен  пред  пряката  заплаха  от свръхексплоатация  на запаса  
от скумрия  поради  мерки  за управление , приети  от Исландия  и Фарьорските  
острови  без необходимото  съобразяване  с правата  на други  крайбрежни  държави  и 
тези на ЕС. Колкото  по-скоро  ЕС получи  възможността  да реагира  по подходящ  
начин , толкова  по-ефективно  ще бъдат  разрешени  тези и други  потенциални  
проблеми . 
                                                 
1 Конвенция  на Организацията  на обединените  нации  по морско  право  от 10 декември  1982 г. 
2 Споразумение  на Организацията  на обединените  нации  за прилагане  на разпоредбите  на 
Конвенцията  на ООН  по морско  право  от 10 декември  1982 г., свързани  с опазването  и 
управлението  на трансгранично  преминаващите  и далекомигриращите  рибни  запаси , от 4 
декември  1995 г. (в сила  от 11 декември  2001 г.) 
 
BG 3   BG Проблемът  с прекомерния  риболов , дължащ  се на липса  на сътрудничество  на 
трети  държави , засяга  почти  всички  участници  в областта  на рибарството : 
Риболовната  промишленост  в краткосрочен  и дългосрочен  план : конкурирането  за 
ограничения  пазар  и намаляването  на улова  поради  изчерпване  на ресурсите  може  
да доведе  до значителни  икономически  загуби  и закриване  на работни  места . 
Наличността  на предлагането  на суровини  на ниски  цени  в преработвателната  
промишленост  може  да се увеличи  в краткосрочен  план , но от средносрочен  до 
дългосрочен  план  тя би понесла  последствията  от изчерпването  на запаса . 
Малко  вероятно  е потребителите  да извлекат  полза  от увеличеното  предлагане  в 
краткосрочен  план ; ефектът  върху  цените  вероятно  ще бъде  неутрализиран  от 
увеличените  приходи  и работни  места  в преработвателната  промишленост  и 
сектора  на разпространението . Те от своя страна  ще бъдат  повлияни  от намаленото  
предлагане  в дългосрочен  план  чрез заплащане  на по-високи  цени . 
Възможно  е да се окаже , че и в краткосрочен , и в дългосрочен  план  ЕС и 
националните  администрации  са неспособни  да се справят  с проблема . Липсата  на 
доверие  в публичните  институции  ще бъде  отразена  в проучвания  на общественото  
мнение , а това може  окаже  значително  влияние  върху  други  области  на 
политиката . 
Основната  отговорност  на публичните  органи  е да действат  в защита  на интересите  
на тези участници  в дългосрочен  план . 
2. Анализ  на субсидиарността : Дейността  на ЕС обоснована  ли е от 
съображения  за субсидиарност  (необходимост  и добавена  стойност  за ЕС)? 
Крайната  цел на предвиждания  инструмент  е да се избегне  прекомерната  
експлоатация  на определени  трансгранично  преминаващи  и далекомигриращи  
рибни  запаси  в контекста  на общата  политика  на ЕС в областта  на рибарството , но 
предвижданият  инструмент  (ограничаване  или забрана  на вноса ) е от 
компетентността  на общата  търговска  политика . И двете  политики  са от 
изключителната  компетентност  на ЕС и следователно  в този случай  принципът  на 
субсидиарност  не е приложим .  
3. Цели  на инициативата  на ЕС: Какви  са основните  политически  цели ? 
Основната  обща  политическа  цел на тази инициатива  е да се допринесе  за 
опазването  на рибните  ресурси , което  е главната  цел на общата  политика  в 
областта  на рибарството . Оперативната  цел е да се предостави  на ЕС инструмент , 
основан  на търговията , с който  да допринесе  за тази обща  цел. 
4. Варианти  за политиката : Кои варианти  са разгледани  и кои са оценени  
Бяха  анализирани  следните  пет варианта :  
(1) Да не се предприема  действие ; 
 
BG 4   BG (2) да се предприемат  мерки  под формата  на незаконодателни  инструменти , 
като например  механизми  от вида  „обвинения “, знаци  за устойчивост  или 
дипломатически  демарши  в различни  форми ; 
(3) да се осигури  за общата  политика  в областта  на рибарството  регулаторен  
инструмент , който  да позволи  бърза  реакция  спрямо  проблема  чрез налагане  
на забрана  на търговията  с рибни  продукти , получени  от съответния  рибен  
запас , които  са с произход  от въпросната  държава ; 
(4) да се наложат  ограничения  на търговията  до определена  степен , като се 
включат  единствено  рибните  продукти , които  са лесни  за определяне ; 
(5) да се издаде  регулаторен  инструмент , който  предвижда  „мерки  за 
противодействие “ в отговор  на дадено  „международно  нарушение “, 
извършено  от друга  държава . 
5. Оценка  на въздействията : Какви  са основните  икономически , екологични  и 
социални  въздействия  от всеки  вариант , по-специално  по отношение  на 
предимства  и разходи  (в количествено /парично  изражение ) (включително  
оценки  на административната  тежест ), други  разходи  за привеждане  в 
съответствие  и разходи  за прилагане  за органите  на публичната  
администрация ?  
С цел по-доброто  оценяване  на екологичните , икономическите  и социалните  
въздействия  от тези варианти  беше  извършен  анализ  на вариантите  под формата  на 
проучване  на конкретен  случай  относно  ситуацията  със скумрията . Този  случай  
съответства  на текущия  диспут  относно  управлението  на запаса  от 
северозападноатлантическа  скумрия , при който  Исландия  и Фарьорските  острови  
са приели  мерки  без съобразяване  с правата  на други  крайбрежни  държави  и това е 
изложило  на опасност  устойчивостта  на рибарството . Наличните  данни  и 
информация  относно  този запас  позволяват  провеждането  на сравнителен  анализ  
на вариантите , посочени  по-горе. 
Доколкото  е възможно , анализът  включваше  симулиране  на развитието  на 
риболова  в следващите  дванадесет  години , основано  на резултатите  от най-
скорошните  научни  оценки  на запаса . В него  също  бяха  включени  ad-hoc  оценки  на 
административната  тежест  и други  съображения  за възможните  предимства  и 
недостатъци . 
Резултатите  от анализа  показват , че  
– Вариант  1 (вариантът , при който  не се предприема  действие ) е неприемлив . ЕС 
следва  да предприеме  действие . 
– Докато  незаконодателното  действие  (Вариант  2) има потенциална  възможност  
да помогне  в определени  случаи , вариантът  да се предприеме  решително  правно  
действие  в повечето  случаи  е силно  препоръчителен . Дори  и ако той беше  
препоръчителен  само  в няколко  случая , това би обосновало  приемането  на 
необходимия  правен  механизъм , така че наистина  да е възможно  действието  да 
се приложи  в тези няколко  случая . 
 
BG 5   BG – Кратко  резюме  на въздействията  от варианти  3, 4 и 5 е предоставено  в таблицата  
по-долу : 
 Вариант  3 Вариант  4 Вариант  5 
• Много  бързо  
възстановяване  до 
желаните  равнища  
• Няма  риск  от 
изчерпване (*) 
• Поддържане  на 
сертифициране  от 
Съвета  за 
стопанисване  на 
морето   
• Повишена  
увереност  в 
управителите  
• Подобрени  
възнаграждения  
след  
възстановяването  
• По-добри  цени  за 
потребителите  
•  • Както  при вариант  
3, но ефектът  
вероятно  е забавен  • Както  при вариант  
3, но вероятно  по 
по-ефективен  
начин  Екологични , 
икономически  и 
социални  последици  
 
 
  
 
  
 
  
 
КЛАСИРАНЕ : 
1 2 1 
Тежка : много  
подробно  
законодателство  
(проследяване ), 
наблюдение  на много  
продукти  Лека : по-опростено  
законодателство , по-
малко  продукти  за 
наблюдение  По-тежка , отколкото  
при вариант  1: по-
подробен  набор  от 
мерки ; противоречиво  
законодателство , 
усложнено  
наблюдение  Административна  
тежест  
 
  
 
КЛАСИРАНЕ  2 1 3 
• Трудности , 
свързани  с 
определянето  на 
продукти , 
съдържащи  тези 
видове  
• Доказване  на 
спазването  на 
пропорционалностт
а и 
безпристрастността  
на мерките  • Няма  сериозни  
затруднения . По-
лесно  доказване  на 
спазването  на 
пропорционалностт
а и 
безпристрастността  • Що се отнася  до 
вариант  3, по-
сложният  набор  от 
мерки  е свързан  с 
по-сложни  
трудности  в 
областта  на 
съвместимостта  с 
правото .  Основни  недостатъци  
 
 
  
 
 КЛАСАЦИЯ  
2 1 3 
(*) При проучване  на случай  на скумрия  SSB попада  под граничната  стойност  от 1,7miot 
6. Сравнение  на вариантите : Кой е препоръчителният  вариант  и въз основа  
на кои критерии / обосновка ? 
Екологичните , икономическите  и социалните  последици  са тясно  взаимосвързани  и 
много  сходни  при трите  варианта ; единствената  разлика  е, че е възможно  
 
BG 6   BG последиците  от вариант  4 да се налице  малко  по-късно , тъй като приетите  мерки  не 
са толкова  стриктни , както  при варианти  3 и 5. По-малката  ефективност  на вариант  
4 обаче  се компенсира  с много  по-лесно  приложение  както  по отношение  на 
изработването  на инструмент , така и на действителното  прилагане . Резултатите  от 
кумулираните  класирания  (5, 4, 7) не са значителни , така че да е възможно  да се 
избере  или отхвърли  един  или друг  вариант . 
Освен  това е трудно  горният  анализ , извършен  относно  скумрията , да бъде  
обобщен  за бъдещи  случаи . Може  да има ситуации , при които  вариант  3 да не е 
приложим  за случаи , в които  внесени  стоки , произведени  от въпросните  видове , са 
претърпели  значителна  обработка  или промяна . В други  случаи  мерките  в областта  
на търговията  биха  били  неприложими  (например  ако въпросните  видове  не 
подлежат  на търгуване ), но има възможност  да се приемат  мерки  за 
противодействие , за което  липсва  ефективен  правен  механизъм  на ЕС. 
С оглед  на това беше  заключено , че най-добрият  вариант  вероятно  би бил този, 
който  е достатъчно  гъвкав , за да включи  основните  предимства  от трите  
горепосочени  варианта , и предоставя  възможност  за свеждане  до минимум  на 
техните  недостатъци  и административни  разходи . Едно  възможно  описание  на този 
вариант  би бил правен  инструмент  на ЕС със следните  характеристики : 
а) Основан  главно  на член  207 ДФЕС ; допустими  са и други  основания , ако 
предвижданите  мерки  не са свързани  с търговията . 
б) Описание  на неговата  област  на приложение  като област  за този случай  
със скумрията : ситуации  на липса  на сътрудничество  в управлението  на 
рибарството  и приемане  на мерки , които  до голяма  степен  са в 
противоречие  с обичайната  международна  практика  на споделяне  на 
рибните  ресурси  и които  застрашават  устойчивостта . 
в) Установява  списък  с възможни  мерки  за прилагане , от ограничения  в 
областта  на търговията  до мерки  за противодействие  от разнообразен  
характер . 
г) Определя  основните  принципи  и критерии , спрямо  които  следва  да се 
прилагат  тези мерки : ефективност , пропорционалност , безпристрастност , 
съвместимост  с правото  и др.; 
д) Предоставя  на Комисията  изпълнителни  правомощия  да прилага  
подходящите  мерки  към подходящото  решение  в съответствие  с 
горепосочените  критерии ; 
е) Определя  конкретните  механизми  за контрол  от страна  на държавите -
членки  в съответствие  с новия  регламент  за комитологията ;  
ж) Установява  ясни  правила  за автоматично  или много  бързо  прекратяване  на 
мерките , когато  несътрудничещата  държава  приеме  подходящите  
коригиращи  мерки ; 
 
BG 7   BG з) Комисията  също  би била  упълномощена  да създава , когато  е необходимо , 
нови  механизми  за наблюдение  винаги  когато  съществуващите  са 
недостатъчни . 
От областта  на приложение  изрично  следва  да са изключени  случаите , обхванати  
от законодателството  за незаконен , недеклариран  и нерегулиран  риболов  и от 
други  инструменти . Списъкът  с мерки  следва  да бъде  с достатъчно  широк  обхват , 
за да не изключва  новосъздадени  ефективни  и непротиворечиви  мерки , когато  се 
приемат  такива . Вместо  това принципите  и критериите , посочени  в буква  г), следва  
да бъдат  много  стриктни , така че ясно  да се определи  полето  за действие  на 
Комисията . 
7. Наблюдение  и оценка : Какви  са договореностите  за определяне  на 
реалните  разходи  и предимства  и за постигане  на желания  ефект  
Целта  на цялата  дейност  (вж. раздел  3) е да се допринесе  за опазването  на рибните  
ресурси  и те да бъдат  установени  на равнища , при които  се осигурява  максимален  
устойчив  улов . Обикновено  използваните  показатели  за наблюдение  на статуса  на 
рибните  ресурси  са биомасата  на репродуктивния  запас  (SSB), т.е. количеството  
риба , която  е готова  да хвърли  хайвер  в момента  на хвърлянето  му, и смъртността  
от риболов  (С), което  показва  процентът , с който  запасът  на рибите  намалява  
поради  риболов . Съществуват  други  показатели , които  допълват  тези и които  
илюстрират  степента , до която  риболовните  дейности  оказват  въздействие  не само  
върху  целевите  запаси , но също  и върху  други  риби  или морски  организми , които  
случайно  биват  уловени  или увредени . 
Понастоящем  съществува  високоусъвършенствана  система , предназначена  да 
гарантира  навременно  и научнообосновано  наблюдение . Тази  система  включва  
събиране  на данни  от риболовна  дейност , вземане  на проби  и събиране  на 
биологични  данни , научни  изследвания  в морето  посредством  изследователски  
кораби  и рамка  за международното  сътрудничество  на учените  в областта  на 
рибарството , която  им позволява  да сверяват  и обменят  данни  и информация , да 
извършват  оценки  на рибния  запас  и да осигуряват  научни  консултации  за 
управлението  на рибарството . В случая  на североизточния  Атлантически  океан  
повечето  от тези дейности  се координират  от Международния  съвет  за изследване  
на морето  (ICES). Съществуват  подобни  органи  и за други  области  на риболова , 
които  са от интерес  за ЕС. 
Настоящата  рамка  за събиране  на данни  за научен  анализ3 и мандатът  на Научния  и 
технически  комитет  по рибарство  също  осигуряват  традиционна  база за генериране  
на икономически  данни , които  са полезни  за наблюдение  на резултатите  от 
планираната  мярка  посредством  показатели , като например  икономически  печалби , 
оборот  на флотовете  на ЕС и зависимостта  им от един  или друг  рибен  запас . 
Проследяването  на вноса  също  е обичайна  дейност . Следователно  понастоящем  
няма  причина  да се създават  нови  системи  или да се укрепват  съществуващите  
системи  с цел наблюдение  на състоянието  на рибните  ресурси . 
                                                 
3 Регламент  (ЕО) № 199/2008 на Съвета  от 25 февруари  2008 г. за установяване  на общностна  
рамка  за събиране , управление  и използване  на данни  в сектор  „Рибарство “ и за подкрепа  
на научните  консултации  във връзка  с Общата  политика  в областта  на рибарството