BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 12.8.2011 
SEC(2011) 986 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
Обобщение  на доклада  за оценка  на въздействието  
придружаваща  
Предложение  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
за създаване  на многогодишен  план  за запас  от сьомга  в Балтийския  регион  и за 
риболовните  дейности  по експлоатация  на този  запас  
 
Този  доклад  обвързва  само  службите  на Комисията , взели  участие  в изготвянето  
му, и не определя  по никакъв  начин  окончателния  вид на което  и да е решение , 
което  следва  да бъде  прието  от Комисията . 
{COM(2011) 470 окончател eн} 
{SEC(2011) 987 окончател eн}  
 
BG    BG ВЪВЕДЕНИЕ  
Оценката  на въздействието  се отнася  за проект  на предложение , с което  ще се 
установят  целите  и методите  за изпълнение  на дългосрочен  план  за управление  на 
запасите  от сьомга  в Балтийския  регион  (Salmo salar , L.). Сьомгата  е вид анадромна  
риба , т.е. младите  и възрастните  екземпляри  живеят  в морето , докато  хвърлянето  на 
хайвера  и отглеждането  на малките  риби  се извършват  в реките . В Балтийско  море  
понастоящем  се вливат  около  30 реки  с местни  самовъзпроизвеждащи  се популации .  
През  1997 г. от Международната  комисия  по риболова  в Балтийско  море  (IBSFC) бе 
изработен  План  за действие  относно  сьомгата  (ПДС ), чиито  цели  бяха  
възстановяването  на речни  запаси  от дива  сьомга  в Балтийския  регион , запазването  на 
генетичното  разнообразие  на запасите , възстановяването  на популациите  от сьомга  в 
реките  с потенциал  за сьомга  и поддържането  на възможно  най-високо  ниво  на улова , 
като риболовът  се насочва  към отглежданата  сьомга .1 От 2005 г., когато  IBSFC 
престана  да съществува  и ПДС  на теория  стана  безпредметен , Европейската  комисия  
управлява  морския  риболов  на сьомга , като ежегодно  определя  ОДУ  и технически  
мерки , например  затворени  за риболов  сезони  и минимален  размер  на рибата  за 
разтоварване . Въпреки  това научните  препоръки  все още се основават  на целите  на 
ПДС  и някои  държави -членки  все още предприемат  мерки  за изпълнение  на целите  на 
ПДС  и за спазване  на правилата  на Директивата  за местообитанията  (ДМ)2 и Рамковата  
директива  за водите  (РДВ )3. Някои  цели  за опазването  на сьомгата  в Балтийския  регион  
са съгласувани  и с Комисията  за защита  на морската  среда  в Балтийско  море  
(HELCOM) и включени  в нейния  План  за действие  за Балтийско  море4. Засегнати  от 
тази инициатива  са около  400 стопански  рибари , които  активно  ловят  сьомга , както  и 
най-малко  40 000 любителски  рибари , които  ловят  сьомга  в Балтийското  море  и 
свързаните  с него  реки .  
ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
За успешното  управление  на сьомгата  в Балтийския  регион  трябва  да се решат  някои  
основни  проблеми :  
Някои  популации  от дива  сьомга  са все още извън  безопасните  биологични  граници  
(вж. състоянието  на запаса ). Частично  това се дължи  на естествени  причини  или 
неблагоприятни  условия  в реките , което  не може  да бъде  обхванато  напълно  от тази 
инициатива . Но и морският  риболов  е причина  за слаби  запаси ; и без нова  система  за 
управление  ще липсват  дългосрочни  цели  за определяне  на годишните  риболовни  
възможности , необходими  за да се избегне  решенията  да се вземат  на ad hoc -принцип . 
Попълването  на запасите  с отглеждана  сьомга  е разпространена  дейност  в Балтийския  
регион ; вече двойно  повече  отглеждани  отколкото  дива  млада  сьомга  изплува  всяка  
година  от реките  в Балтийското  море . При това съществува  риск  отглежданата  сьомга  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf 
2 Директива  92/43/ЕИО  на Съвета  от 21 май 1992 г. за опазване  на естествените  местообитания  и 
на дивата  флора  и фауна . 
3 Директива  2000/60/E О на Европейския  парламент  и на Съвета  от 23 октомври  2000 г. за 
установяване  на рамка  за действията  на Общността  в областта  на политиката  за водите . 
4 Приет  в Краков , Полша , на 15 ноември  2007 г. на извънредната  среща  на министерско  равнище  
на HELCOM.  
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/  
 
BG    BG да повлияе  отрицателно  генетичното  разнообразие  на запасите  от дива  сьомга . 
Запазването  на генетичното  разнообразие , което  ще гарантира  устойчивостта  на рибата  
спрямо  различни  външни  заплахи , е от първостепенно  значение .  
Няма  достатъчно  дива  сьомга , която  може  да бъде  ловена , и капацитетът  за 
производство  на запасите  не се използва  достатъчно .  
Запасът  от сьомга  в Балтийско  море  се състои  от много  различни  речни  запаси , които  
мигрират  към основния  басейн  и се срещат  във териториалните  води  на всички  
държави -членки , граничещи  с морето . Поради  това отделни  мерки  на държавите -
членки  няма  да са достатъчни , за да се гарантира  устойчивата  експлоатация  но запаса , а 
необходими  са действия  на Общността  в съответствие  с основния  регламент5, който  
предвижда  изготвянето  на планове  за управление  за риболовни  дейности , 
експлоатиращи  запасите  в рамките  на безопасните  биологични  граници  и извън  тях. 
Предложението  би попаднало  в обхвата  на изключителната  компетентност  на 
Общността , така че принципът  на субсидиарност  не би се прилагало . 
ЦЕЛИ  
Предложението  е насочено  към установяване  на цели  и процедури , но самото  
изпълнение  ще бъде  оставено  във възможно  най-голяма  степен  на държавите -членки . 
Общата  цел на плана  е да се осигури  природозащитното  състояние  на целия  запас  в 
Балтийско  море , т.e. на всички  популации , да е благоприятно  и над безопасните  
биологични  граници , така че да е възможна  устойчива  експлоатация  на този ресурс . 
Освен  това планът  следва  да допринесе  за Плана  за изпълнение , приет  на Световната  
среща  на върха  за устойчиво  развитие  в Йоханесбург  през 2002 г.6, т.е. по отношение  на 
управлението  на риболова  той следва  да се основе  върху  подход  на основата  на 
екосистемите7 и трябва  да бъде  съставен  така, че съответните  запаси  да се експлоатират  
в съответствие  с принципа  за максималния  устойчив  улов .89 За постигане  на целите  
държавите -членки  трябва  също  така да спазват  съответните  разпоредби  на 
законодателството  на Общността  в областта  на околната  среда  (ДМ, РДВ  и Рамковата  
директива  за морска  стратегия  (РДМС ).  
Конкретните  цели  на инициативата  са следните :  
а) да се допринесе  за благоприятното  природозащитно  състояние  на 
запасите  от сьомга  в Балтийския  регион  и да се гарантира  експлоатация  
на речните  запаси  от дива  сьомга  в морето  в рамките  на безопасни  
                                                 
5 Регламент  (ЕО) № 2371/2002 на Съвета  от 20 декември  2002 г. относно  опазването  и устойчивата  
експлоатация  на рибните  ресурси  в рамките  на общата  политика  в областта  на рибарството .  
6 План  за изпълнение  от Йоханесбург : 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEC(2001) 1696: Работен  документ  на службите  на Комисията  „Екосистемен  подход  към 
управлението  на рибарството : възможностите  и приоритетите  за международно  
сътрудничество “. 
8 COM(2006) 360: Съобщение  на Комисията  до Съвета  и Европейския  парламент : „Прилагане  на 
принципа  на устойчивост  в рибарството  в ЕС чрез максимален  устойчив  добив “. 
9 SEC(2006) 868: Работен  документ  на службите  на Комисията , придружаващ  Съобщението  на 
Комисията  до Съвета  и Европейския  парламент  „Прилагане  на принципа  на устойчивост  в 
рибарството  в ЕС чрез максимален  устойчив  добив “ —.Обща  техническа  информация  към 
Съобщението  на Комисията  „Прилагане  на принципа  на устойчивост  в рибарството  в ЕС чрез 
максимален  устойчив  добив : стратегия  за растеж  и заетост “. 
 
BG    BG биологични  граници  и в съответствие  с принципа  за максималния  
устойчив  улов ; 
б) да се допринесе  за запазването  на генетичното  разнообразие  на запасите  
от сьомга  в Балтийския  регион ; 
в) да се осигури , че стопанските  и любителските  рибари  могат  да 
експлоатират  устойчиво  запасите  от сьомга  в Балтийско  море  и 
свързаните  с него  реки . 
ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
1.1. Представяне  и преглед  на реалистичните  варианти  
С оглед  постигането  на целите  бяха  разгледани  следните  3 варианта  на политиката  за 
управление  на запасите  от сьомга  в Балтийския  регион . 
Вариант  1 – Без план  за управление  от страна  на ЕС 
Първият  вариант  представлява  настоящата  система  за управление , която  се състои  от 
съществуващите  вече в Балтийския  регион  компоненти . Те включват : 
Общ  допустим  улов , определен  годишно  за морския  риболов  в 2 зони .  
Технически  мерки  за морския  риболов , включително  забранен  за офшорния  риболов  
сезон  през лятото  и минимален  размер  на рибата  за разтоварване . 
Доброволни  действия  на държавите -членки  и прилагане  от тях на действащите  правни  
рамки  в областта  на околната  среда , за които  се очаква  да имат  влияние  на запасите  от 
сьомга  в Балтийския  регион  (затворени  за риболов  сезони  и зони , програми  за 
подрязване  на перките , мерки  за подобряване  на качеството  на местообитанията  и 
водата , зарибяване  и т.н.). 
1.1.1.  Вариант  2 – План  за управление  за морския  риболов  
Вторият  вариант  съответства  на обикновен  многогодишен  план  за управление , както  е 
предвиден  в основния  регламент5. Той включва  мерките  на държавите -членки , 
посочени  в първия  вариант , които  се допълват  от мерки  за морския  риболов  на сьомга , 
като например :  
Многогодишна  система  за контрол  на улова , включително  референтни  стойности  за 
опазването  на запаса  и правила  за контрола  на улова  за определяне  на ОДУ .  
Технически  мерки  (съществуващи  и нови )  
Научни  изследвания  
1.1.2.  Вариант  3 – Интегриран  план  за управление  
До голяма  степен  вариант  3 е продължение  на ПДС , поради  това той съдържа  мерки  
както  за управлението  на морския  запас  от сьомга , така и някои  за управлението  на 
речните  запаси . Той включва  мерките  за управление , описани  във втория  вариант , както  
и следните  възможни  допълнителни :  
Определяне  на референтна  стойност  за опазването  на вида , като се взема  предвид  целия  
му жизнен  цикъл . 
Система  за контрол  на улова , като се взема  предвид  възстановяването  на запаса  с 
отглеждана  сьомга  като компенсационна  мярка . 
 
BG    BG Програма  за зарибяване  за реки  с изчезнали  популации  от сьомга  като консервационна  
мярка  за запаса . 
Насоки  за попълването  на запаса  от сьомга .  
В таблица  1 се обобщава  предварителен  анализ  на трите  предложени  варианта  по 
отношение  на икономическото , социалното  и екологичното  им въздействие . Освен  това 
тя съдържа  обобщение  на очакваното  въздействие  на трите  различни  варианта  върху  
постигането  на конкретните  цели , както  и заключения . 
 Вариант  1 – Без 
многогодишен  
план  на ЕС Вариант  2 – 
Многогодишен  
план  за морския  
риболов  Вариант  3 – Интегриран  
многогодишен  план 
Икономическо  въздействие  * Като  цяло  ниски  
икономически  
печалби , тъй като 
пълният  потенциал  
за производство  
евентуално  няма  да 
бъде  постигнат  
 * Благодарение  на 
правилата  за 
контрола  на улова  
има предвидимост  и 
увеличени  печалби  
* Като  цяло  ниски  
икономически  
печалби , тъй като 
пълният  потенциал  
за производство  
евентуално  няма  да 
бъде  постигнат  * Благодарение  на 
правилата  за контрола  на 
улова  има предвидимост  
и увеличени  печалби  
* Развиването  на пълния  
потенциал  за 
производство  на дива  
сьомга  в реките  речни  
запаси  от дива  сьомга  
повишава  рентабилността  
на стопанския  и 
любителския  риболов   
Социално  въздействие  * Риск  от 
продължаващо  
недоверие  между  
различните  групи  
потребители   * По-тясно  съгласуване  
между  прилагането  на 
политическите  мерки  в 
областта  на рибарството  
и на околното  среда  
* Силен  ангажимент  на 
държавите -членки  и 
заинтересованите  страни , 
като същевременно  
продължават  мерките , 
започнати  от ПДС   
Екологично  въздействие  * Генетичен  риск  за 
запаса , тъй като 
няма  правила  за 
отглежданата  
сьомга  и за 
попълването  на 
запаса   
* Не са обхванати  
някои  фактори , като 
например  болести  
 
 * Генетичен  риск  за 
запаса , тъй като 
няма  правила  за 
отглежданата  сьомга  
и за попълването  на 
запаса   
 * Съвместно  договорени  
цели  и референтни  
стойности  за опазването  
на сьомгата  през целия  ѝ 
жизнен  цикъл   
* Заедно  с правните  
рамки  в областта  на 
околната  среда  могат  да 
се обхванат  всички  
фактори  и заплахи  за 
сьомгата , което  може  да 
доведе  до по-силни  
запаси  в реките  и да 
запази  генетичното  
разнообразие  
 
BG    BG Принос  за благоприятното  
природозащитно  състояние  
на запасите  от сьомга  в 
Балтийския  регион  и 
гарантиране  на 
експлоатация  на речните  
запаси  от дива  сьомга  в 
морето  в рамките  на 
безопасни  биологични  
граници  и в съответствие  с 
принципа  за максималния  
устойчив  улов . 
 +/- + + 
Принос  за запазването  на 
генетичното  разнообразие  
на запасите  от сьомга  в 
Балтийския  регион .  +/- +/- + 
Осигуряване  на това , че 
стопанските  и любителските  
рибари  могат  да 
експлоатират  устойчиво  
запасите  от сьомга  в 
Балтийско  море  и 
свързаните  с него  реки . +/-  
+ + 
Заключение  Отхвърлен  Отхвърлен  Избран  
Таблица  1: Икономическо , социално  и екологично  въздействие  на трите  различни  варианта  на 
политиката  и техен  очакван  бъдещ  успех  по отношение  на постигането  на конкретните  цели  
включително  заключения . 
+/- = без промяна  или бавна  промяна ; + = целите  вероятно  ще бъдат  постигнати ; + = целите  
вероятно  няма  да бъдат  постигнати  
Въз основа  на анализа  на въздействието  и предположенията  относно  постигането  на 
целите  вариантите  1 и 2 бяха  отхвърлени .  
1.2. Представяне  на подварианти  
В случая  на вариант  3 – интегрирания  план  за управление  – по принцип  трябва  да се 
направят  три основни  избора , за да се определят  подходящите  подварианти  с цел 
разглеждане  на всички  фактори  и заплахи  за запаса  (вж. фигура  1). 
(1) Първият  избор  се отнася  за възстановяването  на запаса  чрез пускане  на сьомга  
като компенсационна  мярка  и дали  тези мерки  трябва  постепенно  да се 
преустановяват .  
(2) Вторият  избор  засяга  въпроса , коя система  за контрол  на улова  да се използва , и 
по-специално  коя система  за ОДУ . 
– Общ  ОДУ , обхващащ  целия  улов , включително  този в реките  
– морски  ОДУ   
 
BG    BG – ОДУ  за улова  от стопанския  офшорен  риболов  извън  4 или 12 морски  мили  
от основните  линии . 
(3) Третият  избор  се отнася  всички  други  политически  мерки , които  биха  могли  да 
са част от интегриран  план  за управление .  
 План  за управление  на 
Балтийската  сьомга  
 
Макс . количество  отглеждана  
и дива  сьомга   
  Макс . количество  дива  сьомга
Общ  ОДУ Морски  ОДУ Офшорен  ОДУ
Допълнителни  политически  меркиПърви  избор  
 
Втори  избор
 
Трети  избор
 
Фигура  1: Схема  за визуализиране  на трите  възможни  избора  за определяне  на подварианта , с 
който  е най-вероятно  целите  на плана  да бъдат  постигнати .  
АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
1.2.1.  Анализът  на вероятното  въздействие  на отделните  варианти  е извършен  в 
три стъпки  в съответствие  с отделните  избори , които  трябва  да се 
направят .  
1.3. Стъпка  1 – отглеждана  срещу  дива  сьомга  
По-долу  се обобщават  главните  аргументи  за и против  система , която  дава предимство  
на преустановяването  на пускане  на сьомга  като компенсационна  мярка  и на 
насочването  на ресурсите  към подобряването  на местообитанията  на дивата  сьомга  в 
полза  на система , в която  доминира  дивата  сьомга .  
 Отрицателно  въздействие  Положително  въздействие   
Въздейств
ие на 
околната  
среда    * По-малък  риск  от генетично  
замърсяване  и конкуренция  от 
отглеждана  сьомга . 
* Освобождават  се средства  за 
подобряване  на капацитета  на реките  за 
естествено  производство  на сьомга .  
 
BG    BG * Повече  дива  сьомга  и по-силни  запаси  
в реките . 
* Възможни  подобрения  за други  
мигриращи  видове  
Икономич
еско  
въздействие  * Риск  от загуба  на риболовни  
възможности  при риболовните  
дейности , насочени  главно  
към отглежданата  сьомга . 
* Риск  от общо  намаление  на 
улова  (на отглеждана  и дива  
риба ) * По-голям  улов  на дива  сьомга , както  в 
морето , така и в реките .  
* Евентуално  увеличаване  на 
туристическите  възможности  покрай  
реките . 
Социално  
въздействие  * Риск  от загуба  на работни  
места  и ноу-хау в 
съоръженията  за отглеждане .  
Таблица  2: Главни  аргументи  за и против  система , която  дава  предимство  на преустановяването  
на пускане  на сьомга  като  компенсационна  мярка  в полза  на система , в която  доминира  дивата  
сьомга   
1.4. Стъпка  2 – Избор  на система  за контрол  на улова   
По-долу  се обобщават  основните  екологически , социални  и икономически  последици , 
както  и последиците  за управлението  на различните  системи  за контрол  на улова  
(системи  за ОДУ ).  
 Общ  ОДУ  Морски  ОДУ  Офшорен  ОДУ  
Въздействи
е върху  
управлението * Контролът  от 
държавите -членки  
е сложен . 
* 
Правоприлагането  
от страна  на ЕС е 
сложно . 
 * Контролът  от 
държавите -членки  е 
възможен . 
* Правоприлагането  от 
страна  на ЕС е 
възможно . 
  * ОДУ  обхваща  само  
разпределението  между  
държавите -членки  на 
улова  от офшорните  
райони  със смесени  
рибни  запаси   
* Контролът  
от 
държавите -членки  е 
възможен  само  с 
известни  промени  в 
системата  за контрол . 
 
BG    BG Въздействи
е върху  
околната  
среда  * ОДУ  е полезен  
за регулиране  на 
смъртността  от 
риболов  на общия  
запас  от сьомга  * ОДУ  е полезен  за 
регулиране  на 
смъртността  от риболов  
в морето .  
* Отговорни  за 
опазването  на речните  
запаси  от дива  сьомга  
са държавите -членки . 
* Стимул  за държавите -
членки  да възстановят  
запасите  в реките  си и 
да възобновят  
производството  на 
сьомгата  за риболова  в 
реките  и морето . * ОДУ  е полезен  за 
ограничаване  на улова  от 
офшорните  райони  със 
смесени  рибни  запаси , но 
не и за регулиране  на 
смъртността  от риболов  
на общия  запас .  
* Отговорни  за 
опазването  на речните  
запаси  от дива  сьомга  са 
държавите -членки . 
* Стимул  за държавите -
членки  да възстановят  
запасите  в реките  си и да 
възобновят  
производството  на 
сьомгата  за риболова  в 
реките  и морето .  
Икономиче
ско 
въздействие  * Общо  намаление  
на риболовните  
възможности  за 
държавите -членки  
със значителен  
речен  и/или 
любителски  
риболов . * Няма  ограничения  от 
страна  на ЕС за улова  в 
реките , което  е от полза  
за държавите -членки  с 
продуктивни  реки .  * Увеличават  се 
риболовните  
възможности  за 
държавите -членки  с 
продуктивни  реки  и 
висок  дял на крайбрежен , 
речен  и любителски  
риболов .  
Социално  
въздействие  * ОДУ  е полезен  
за 
разпределението  
на целия  улов  
между  държавите -
членки  
* Повишава  
доверието  между  
различните  групи  
потребители . 
 * ОДУ  е полезен  за 
регулиране  на 
разпределението  на 
морския  улов  между  
държавите -членки . 
* Държавите -членки  
носят  голяма  
отговорност  за 
осигуряване  на 
справедливо  
разпределение  на 
риболовните  
възможности . 
 * Държавите -членки  
носят  голяма  отговорност  
за осигуряване  на 
справедливо  
разпределение  на 
риболовните  
възможности .  
 
Таблица  3: Обобщение  на последиците  от 3-те различни  системи  за контрол  на улова  (системи  за 
ОДУ ).  
 
BG    BG 1.5. Стъпка  3 – избор  на политически  мерки  
Не беше  възможно  тук да се включи  описание  на вероятното  въздействие  от всички  
анализирани  политически  мерки , но таблица  4 по-долу  съдържа  обобщение  на 
вероятното  въздействие  от мерките  за някои  основни  области .  
2. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
В таблица  4 се обобщават  и сравняват  вероятните  последици  от политическите  мерки  и 
избори , анализирани  в стъпки  1, 2 и 3, за някои  основни  области . Включено  е и 
заключение  на сравнението .  
 
Основни  области  
     Политически  мерки  и 
алтернативни  решения  
Икономически  и социално  въздействие  върхя  
стопанския  морски  риболов  
Икономическо  и социално  въздействие  върху  
любителския  и речния  риболов  
Екологично  въздействие  върху  запасите  
Административно  въздействие  за държавите -
Подкрепа  от заинтересовани  страни  и 
BSRAC
Подкрепа  от НТИКР  и науката  
Равнище  на вземане  на решения  
Заключения  
Стъпка  1 – избор  на рибата  (отглеждана  или дива ) 
Запас , състоящ  се главно  от 
отглеждана  сьомга  +/- +/- - +/- +/- - ЕС/
ДЧ Отхвърлен  
Запас , състоящ  се главно  от 
дива  сьомга  +/- + + + +/- + ЕС/
ДЧ Избран  
Стъпка  2 – Избор  на система  за контрол  на улова  
Общ  ОДУ + - + - +/- - ЕС Отхвърлен  
Морски  ОДУ +/- +/- +/- +/- + + ЕС Избран  
Офшорен  ОДУ +/- + - - +/- +/- ЕС Отхвърлен  
Стъпка  3 – избор  на допълнителни  политически  мерки  
Запазване  на 
затворен  за 
офшорен  
риболов  сезон  +/- +/- + +/- + + ЕС Избран   
 
 
Технически  Затворен  за 
крайбрежен  и +/- +/- + - + + ЕС/
ДЧ Избран  
 
BG    BG речен  
риболов  сезон   
Запазване  на 
Минимален  
размер  на 
риба  за 
разтоварване  +/- +/- + +/- + + ЕС Избран  
Определяне  
на минимален  
размер  на 
куката  - +/- + - - +/- ЕС Отхвърлен  мерки  
Затворени  за 
крайбрежен  и 
речен  
риболов  зони   +/- +/- + - + + ЕС/
ДЧ Избран  
2 зони  на 
ОДУ  за 
морски  или 
общ улов  
+/-  
+/-  
+  
+/-  
+/-  
+/-  
ЕС Избран  
1 зона на 
ОДУ  за 
морски  или 
общ улов +/- +/- +/- - +/- +/- ЕС Отхвърлен  
Правила  за 
контрола  на 
улова   + + + + + + ЕС Избран   
 
 
 
Допълнителн
и мерки  за 
контрол  на 
улова   
 
Режим  на 
риболовното  
усилие  за 
парагади  - +/- + - - +/- ЕС Отхвърлен  
Диференцира
ни стойности  
за 
производство  
на млада  
сьомга   +/- +/- + + + + ЕС Избран  
Една  
стойност  за 
производство  
на млада  
сьомга  +/- +/- - +/- +/- - ЕС Отхвърлен   
 
Референтни  
стойности  за 
опазването  
на запаса   
Стойности  за 
връщащи  се 
екземпляри , 
които  хвърлят  
хайвер   - + + +/- +/- + ДЧ Доброволен  
 
BG    BG Препоръки  за 
практики  на 
попълване  на 
запаса   +/- +/- - + +/- + ЕС Избран  
Програма  за 
подрязване  на 
перките   + +/- +/- - +/- - ДЧ Доброволен   
 
Защита  на 
генетичния  
фонд  на 
дивата  
сьомга  
 Идентификац
ия на зони  за 
риболов , 
насочен  към 
отглеждана  
сьомга  + +/- +/- - +/- - ДЧ Доброволен  
Програма  за 
зарибяване  Със средства  
на 
Европейския  
фонд  за 
рибарство  + + + +/- + + ЕС/
ДЧ Избран  
Планове  по 
прилагане  Като  част на 
РДВ +/- +/- + + +/- + ДЧ Доброволен  
Производство  +/- +/- + +/- +/- + ЕС Избран  Контрол  
Улов +/- +/- + +/- +/- + ЕС Избран  
Научни  
изследвания   +/- +/- + +/- + + ДЧ Доброволен  
Таблица  4: Вероятно  въздействие  от различните  политически  мерки  и алтернативни  решения , 
анализирани  в стъпки  1, 2 и 3, за избрани  основни  области , включително  заключения . 
 +/- = без последици /без промяна /частична  подкрепа ; + = положително  въздействие /подкрепа ; + = 
отрицателно  въздействие /без подкрепа  
Предпочитаният  вариант  включва  и избраните  политически  мерки  в таблица  4 и ще 
придаде  добавена  стойност  на управлението  на сьомгата  в сравнение  със сегашното  
управление , тъй като ще разглежда  всички  въпроси , определени  за обхвата  на 
инициативата . От съществено  значение  е обаче  да се осъзнае , че успешното  управление  
на вида  не може  да се постигне  единствено  чрез тази инициатива , а зависи  и от 
успешното  прилагане  на директивите  за околната  среда  и другите  рамкови  разпоредби , 
които  засягат  този вид.  
  
НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Всеки  многогодишен  план  трябва  да съдържа  инструменти , с които  да се осигурят  
прилагането  на задължителните  аспекти  и изпълнението  на целите . Основните  
индикатори , с които  може  да се оцени  постигането  на целите , поставени  в 
многогодишния  план  относно  сьомгата  в Балтийско  море , са следните : 
а) развитието  на националните  рибарства ; 
 
BG    BG б) производството  на млада  сьомга  преди  и в процес  на миграция  към 
морето  прогнозираният  капацитет  за производство  на млада  сьомга ; 
в) генетичният  състав  на запасите ; 
г) прилаганите  мерки  областта  на рибарството ;  
д) поставените  цели ;  
е) дейността  по попълване  на запасите  и зарибяване  със сьомга ;  
ж) националните  програми  за контролна  дейност .  
Държавите -членки  следва  да наблюдават  тези индикатори  на всеки  шест  години , за да 
се открият  евентуални  недостатъци  при провеждането  на плана . Докладите  на 
държавите .членки  ще бъдат  оценени  от НТИКР , и ако становищата  на НТИКР  и ICES 
сочат , че поставените  в плана  цели  не се постигат , ГД „Морско  дело  и рибарство ” може  
да започне  преразглеждане  на плана .