BG Официален вестник на Европейския съюз C 247/28

Становище на Европейския комитет на регионите — Пакет за търговията

(2018/C 247/06)

Докладчик: Micaela Fanelli (IT/ПЕС), кмет на община Riccia, Campobasso Отправни документи: Предложение за регламент за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Европейския съюз COM(2017) 487 final Съобщение относно списъка на суровините от изключителна важност за ЕС — 2017 г. COM(2017) 490 final Доклад относно изпълнението на стратегията за търговска политика „Търговията — за всички“, Осигуряване на прогресивна търговска политика, която извлича ползи от глобализацията COM(2017) 491 final Съобщение относно „Балансирана и прогресивна търговска политика с цел извличане на ползите от глобализацията“ COM(2017) 492 final Съобщение относно „Създаване на благоприятни условия за преките чуждестранни инвестиции при осигуряване на защита на основните интереси“ COM(2017) 494 final Препоръка за решение на Съвета COM(2017) 469 final, COM(2017) 472 final e COM(2017) 493 final

I. ПРЕДЛОЖЕНИЯ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в Европейския съюз

COM(2017) 487 final

Изменение 1

Съображение 13

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР (13) Целесъобразно е да бъдат определени основните елементи от процедурната рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции от страна на държавите членки, за да се даде възможност на инвеститорите, Комисията и другите държави членки да имат информация по какъв начин се очаква да бъдат подлагани на скрининг такива инвестиции и да се гарантира, че инвестициите са подлагат на скрининг по прозрачен начин и без дискриминация по отношение на трети държави. Тези елементи следва най-малкото да включват определянето на срокове за скрининга и на възможност чуждестранните инвеститори по съдебен ред да обжалват скрининговите решения. (13) Целесъобразно е да бъдат определени основните елементи от процедурната рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции от страна на държавите членки, за да се даде възможност на инвеститорите, Комисията и другите държави членки , както и на местните и регионалните власти и заинтересованите социални страни, да имат информация по какъв начин се очаква да бъдат подлагани на скрининг такива инвестиции и да се гарантира, че инвестициите са подлагат на скрининг по прозрачен начин и без дискриминация по отношение на трети държави. Тези елементи следва най-малкото да включват определянето на срокове за скрининга и на възможност чуждестранните инвеститори по съдебен ред да обжалват скрининговите решения.

Изложение на мотивите

Решенията, взети от държавите членки, ще окажат значително въздействие върху регионите, в които са предвидени или вече извършени преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), и поради това би трябвало те да бъдат включени в тези решения.

Изменение 2

Съображение 18

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР (18) За тази цел е важно да се гарантира също така минимално равнище на информация и координация по отношение на преките чуждестранни инвестиции, попадащи в обхвата на настоящия регламент, във всички държави членки. Тази информация следва да се предоставя от държавите членки, в които се планира да бъде направена или вече е направена пряката чуждестранна инвестиция, при поискване от страна на държавите членки или Комисията. Относимата информация включва аспекти като структурата на собствеността на чуждестранния инвеститор и финансирането на планираната или извършена инвестиция, включително информация за субсидиите, предоставени от трети държави, когато има такава. (18) За тази цел е важно да се гарантира също така минимално равнище на информация и координация по отношение на преките чуждестранни инвестиции, попадащи в обхвата на настоящия регламент, във всички държави членки. След консултация със съответните местни и регионални власти тази информация следва да се предоставя от държавите членки, в които се планира да бъде направена или вече е направена пряката чуждестранна инвестиция, при поискване от страна на държавите членки или Комисията. Относимата информация включва аспекти като структурата на собствеността на чуждестранния инвеститор и финансирането на планираната или извършена инвестиция, включително информация за субсидиите, предоставени от трети държави, когато има такава.

Изложение на мотивите

Решенията, взети от държавите членки, ще окажат значително въздействие върху регионите, в които са предвидени или вече извършени преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), и поради това би трябвало те да бъдат включени в тези решения.

Изменение 3

Член 3, параграф 2

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР Член 3 Член 3 Скрининг на преки чуждестранни инвестиции Скрининг на преки чуждестранни инвестиции 2. Комисията може да подлага на скрининг преки чуждестранни инвестиции, за които е вероятно да засегнат проекти или програми от интерес за Съюза, на основания, свързани със сигурността или обществения ред. 2. Комисията може да подлага на скрининг преки чуждестранни инвестиции, за които е вероятно да засегнат съществуващи или отговорно предвидени проекти или програми от интерес за Съюза, на основания, свързани със сигурността или обществения ред.

Изменение 4

Член 6, параграфи 1 и 2

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР Член 6 Член 6 Рамка за скрининг от страна на държавите членки Рамка за скрининг от страна на държавите членки 1. Механизмите за скрининг на държавите членки трябва да бъдат прозрачни и да не допускат дискриминация по отношение на трети държави. Държавите членки определят по-специално обстоятелствата, при които се преминава към скрининг, основанията за скрининг и приложимите подробни процедурни правила. 1. Механизмите за скрининг на държавите членки трябва да бъдат прозрачни и да не допускат дискриминация по отношение на трети държави. Държавите членки определят по-специално обстоятелствата, при които се преминава към скрининг, основанията за скрининг и приложимите подробни процедурни правила. Освен това държавите членки, в рамките на горепосочената процедура и на възможното, информират и се консултират с местните и регионалните власти, на чиито територии са планирани или извършени преките чуждестранни инвестиции. 2. Държавите членки определят срокове за издаването на скринингови решения. Тези срокове трябва да бъдат такива, че да им позволяват да вземат предвид коментарите на държавите членки, посочени в член 8, и становището на Комисията, посочено в членове 8 и 9. 2. Държавите членки определят срокове за издаването на скринингови решения. Тези срокове трябва да бъдат такива, че да им позволяват да вземат предвид коментарите на местните и регионалните власти, на чиито територии са планирани или извършени преките чуждестранни инвестиции, и на държавите членки, посочени в член 8, и становището на Комисията, посочено в членове 8 и 9. […] […]

Изложение на мотивите

Решенията, взети от държавите членки, ще окажат значително въздействие върху регионите, в които са предвидени или вече извършени преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), и поради това би трябвало те да бъдат включени в тези решения.

Изменение 5

Член 8, параграф 1

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР Член 8 Член 8 Механизъм за сътрудничество Механизъм за сътрудничество 1. Държавите членки информират Комисията и другите държави членки за всички преки чуждестранни инвестиции, по отношение на които се извършва скрининг в рамките на техните механизми за скрининг, в срок от 5 работни дни от започването на скрининга. Като част от информацията и когато е приложимо, държавите членки, извършващи скрининга, се стремят да посочат дали считат, че има вероятност пряка чуждестранна инвестиция, по отношение на която се извършва скринингът, да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) № 139/2004. 1. Държавите членки се консултират с местните и регионалните власти, на чиито територии са планирани или извършени преките чуждестранни инвестиции, и информират Комисията и другите държави членки за всички преки чуждестранни инвестиции, по отношение на които се извършва скрининг в рамките на техните механизми за скрининг, в срок от 5 работни дни от започването на скрининга. Като част от информацията и когато е приложимо, държавите членки, извършващи скрининга, се стремят да посочат дали считат, че има вероятност пряка чуждестранна инвестиция, по отношение на която се извършва скринингът, да попадне в обхвата на Регламент (ЕО) № 139/2004.

Изложение на мотивите

Важно е да се извършва допитване до местните и регионалните власти като част от скрининга на определена ПЧИ.

Изменение 6

Член 8, параграф 6

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР Член 8 Член 8 Механизъм за сътрудничество Механизъм за сътрудничество 6. Държавите членки, в които се планира да бъде направена или вече е направена пряката чуждестранна инвестиция, надлежно вземат под внимание коментарите на другите държави членки, посочени в параграф 2, и становището на Комисията, посочено в параграф 3. 6. Държавите членки, в които се планира да бъде направена или вече е направена пряката чуждестранна инвестиция, надлежно вземат под внимание коментарите на местните и регионалните власти, на чиито територии са планирани или извършени преките чуждестранни инвестиции, посочени в параграф 1, и на другите държави членки, посочени в параграф 2, и становището на Комисията, посочено в параграф 3.

Изложение на мотивите

Важно е да се извършва допитване до местните и регионалните власти като част от скрининга на определена ПЧИ.

Изменение 7

Член 12

Текст, предложен от Европейската комисия Изменение на КР Член 12 Член 12 Звена за контакт Звена за контакт Всяка държава членка определя звено за контакт за скрининга на преките чуждестранни инвестиции („звено за контакт за скрининга на ПЧИ“). Комисията и държавите членки ангажират звената за контакт за скрининга на ПЧИ с всички въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент. Всяка държава членка определя поне едно звено за контакт за скрининга на преките чуждестранни инвестиции („звено за контакт за скрининга на ПЧИ“). Комисията и държавите членки ангажират звената за контакт за скрининга на ПЧИ с всички въпроси, свързани с прилагането на настоящия регламент. Звената за контакт за осъществяване на скрининг на преките чуждестранни инвестиции, трябва също така, по искане на съответните местни и регионални власти, да им предоставят цялата уместна информация, свързана с контрола на тези инвестиции.

Изложение на мотивите

i) Като се има предвид, че в някои държави членки търговската политика е децентрализирана и се води на регионално равнище, е уместно звената за контакт да са на регионално равнище и в тези случаи.

ii) Важно е местните и регионалните власти да разполагат с възможно най-пълна информация при заемането на позиция относно скрининга на конкретна ПЧИ.

II. ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

1. приветства пакета от предложения в сферата на търговията и инвестициите, представен от Комисията като следствие на документа за размисъл относно извличането на ползите от глобализацията, в отговор на предизвикателствата, пред които е изправена търговската политика на ЕС;

2. е на мнение, че търговската политика трябва да посрещне предизвикателства под различна форма, като намери правилния баланс между различните цели: укрепване на търговската позиция на ЕС чрез свързването ѝ със световните центрове на растеж, поемане на ръководна роля в оказването на подкрепа на многостранната търговска система, увеличаване на икономическия растеж и намаляване на бедността, защитаване на предприятията, гражданите и териториите на ЕС от нелоялната конкуренция и управление на разходите в социално и териториално отношение, по-специално в уязвимите сектори и спрямо работниците с най-ниска квалификация;

3. споделя мнението, че през последните години международната търговия е благоприятствала растежа и е насърчавала конкурентоспособността както във, така и извън ЕС; все пак подчертава нарастващото безпокойство от неравномерното социално разпределение на печалбите от нея, от силното ѝ отражение под формата на ясно изразени процеси на териториална агломерация и маргинализация и, по-специално, от тежкото изпитание, на което е подложена издръжливостта на някои местни общности и икономики;

4. категорично подкрепя мнението на Комисията, че търговската политика трябва да играе важна роля за това да се гарантира, че глобализацията ще се отрази положително в икономическо, социално, териториално и екологично отношение на гражданите и предприятията от Европа и от други части на света;

5. подчертава основната роля, която ЕФПГ изигра в подкрепа на хората, загубили работата си вследствие на структурни промени в моделите на световната търговия в резултат на глобализацията; все пак отново припомня ( 1 ) необходимостта от реформиране на начина, по който той функционира, чрез опростяване на процедурата на одобряване в рамките на ЕФПГ, чрез понижаване на праговете за активиране на фонда ( 2 ) и увеличаване на бюджета му до поне 500 милиона евро годишно, и чрез интегрирането му в МФР, за да се отчете фактът, че от 2014 г. насам обхватът на ЕФПГ беше разширен с включването на хората, които не са заети с работа, учене или обучение (NEET), и може да се наложи да бъде допълнително разширен, за да включва превантивни мерки; настоява за взаимно допълване между ЕФПГ и Европейския социален фонд като част от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ), тъй като ЕФПГ е механизъм, който осигурява краткосрочна помощ, а дългосрочните мерки се подкрепят от ЕСИФ, които могат да действат като последващи мерки в областите на ЕФПГ;

6. подчертава, че — както беше изтъкнато в анализ ( 3 ) на търговските потоци в някои държави членки — между резултатите, постигнати от тези региони по отношение на износа, и БВП съществува положителна корелация, че износът е в положителна корелация с индекса за регионална конкурентоспособност (RCI) и че във всяка от анализираните държави членки готовността и участието на производствената тъкан в износа са силно концентрирани в няколко региона;

7. отбелязва с безпокойство, че изводите от тези анализи са потвърдени от друго проучване ( 4 ) , съгласно което ползите от ПЧИ изглеждат значително по-малки в селските, неметрополните и по-слабо развитите региони в сравнение с останалите региони, и че последиците по отношение на повишаването на производителността са по-малки в селските и неметрополните региони и дори са равни на нула в най-слабо развитите региони; вследствие на това е вероятно приносът на прякото отражение на ПЧИ и отварянето на пазарите за сближаването да се окаже силно ограничен;

8. във връзка с това подчертава ключовата роля на политиката на сближаване за гарантирането на адекватно равнище на публични инвестиции в регионите и териториите на ЕС, които са маргинализирани от тези потоци, за повишаването на тяхната конкурентоспособност чрез едновременно стимулиране на насочените към тях ПЧИ и създаване на благоприятни условия за растежа на неевропейските предприятия, които вече се намират в Европа;

9. припомня, че в Седмия доклад за сближаването на Европейската комисия (9 октомври 2017 г.) се изтъква, че извличането на ползите от глобализацията, чрез подпомагане на икономическата трансформация в регионите, иновациите, модернизацията на промишлеността и възприемането на нови технологии, би трябвало да бъде сред трите приоритета на бъдещата политика на сближаване след 2020 г.;

10. обръща внимание на това, че допълнителните споразумения за либерализация на търговията намаляват събираните средства от мита, които представляват значителна част от собствените ресурси в бюджета на ЕС, и призовава Комисията в най-кратки срокове да представи предложение за задълбочена реформа на собствените ресурси на Съюза, за която се настоява в становището на КР относно „Реформа на собствените ресурси на ЕС в следващата МФР за периода след 2020 г.“ (2017/1530);

Прозрачността и демократичната легитимност на търговската политика на ЕС

11. приветства ангажимента на Комисията да направи по-прозрачни търговските преговори и изразява увереност, че този подход ще даде възможност на държавите членки да привлекат за участие местните и регионалните власти и/или други заинтересовани страни още на етапа на формулирането на целите на търговската политика, присъщи на някои процеси на преговори в рамките на търговията с държави извън ЕС;

12. във връзка с това препраща към проучването на КР на тема „Демократичното измерение на преговорите на ЕС за търговските споразумения: роля и отговорност на гражданите и местните и регионалните власти“ , в което се подчертава, че само наличието на информация не е достатъчно за гарантирането на прозрачен процес на участие и че е необходимо да се обърне особено внимание на механизмите на национално и местно равнище, предназначени да гарантират достъпа до тази информация; по-специално местните и регионалните власти подчертават честата липса на официални механизми за диалог със съответните национални равнища в сферата на търговската политика, която липса е още по-явна на равнището на ЕС;

13. оценява усилията на Комисията за гарантиране на по-голяма яснота относно смесеното естество на много от търговските споразумения чрез обособяването на специална глава, посветена на инвестициите; все пак е на мнение, че кризата в постигането на консенсус относно глобалното отваряне на пазарите и сключването на нови търговски споразумения зависи до голяма степен от оскъдната информация за положителните и отрицателните въздействия на някои споразумения и от неяснотата, свързана с отговорността на правителствата за даването на отговор на специфичните отрицателни разрушителни ефекти, причинени от тези споразумения;

14. в съответствие с гореизложеното припомня позицията на КР, съгласно която е изключително важно всеки следващ етап от либерализацията на търговията да бъде предшестван от оценки на териториалното въздействие, които могат да бъдат мощно средство за откриване и количествено определяне, преди началото на процеса на преговори по дадено търговско споразумение, на въздействието му върху европейските региони, като по този начин се дава възможност както за вземане на решения, които са по-стабилни, информирани, прозрачни и основаващи се на конкретни факти по отношение на тяхното съдържание, така и за оказване на съобразена с конкретните нужди подкрепа на съответните региони за предвиждане или управление на въздействието на тези решения;

15. оценката на въздействието, придружаваща документа „Препоръка за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за споразумение за свободна търговия с Австралия и Нова Зеландия“ , в раздела относно въздействието и засегнатите страни при различните стратегически варианти изразява съжаление във връзка с това, че в, в раздела относно ( 5 ) , не се предвижда подобна оценка на въздействието;

16. разглежда проучването на съвкупното икономическо въздействие на евентуалните текущи и бъдещи споразумения за свободна търговия между ЕС и 12 търговски партньори на ЕС в областта на селското стопанство ( 6 ) , извършено от Съвместния изследователски център, като добър пример за това, как оценките на въздействието могат да допринесат за създаването на стабилни, прозрачни и основани на конкретни факти търговски политики;

17. приветства факта, че горепосоченото проучване е предоставило основана на конкретни данни научна подкрепа за процеса на определяне на европейските политики, тъй като земеделските стопани от ЕС са информирани за това какво могат да очакват от търговските споразумения, особено от тези с Австралия и Нова Зеландия; смята, както се посочва в проучването, че в контекста на тези преговори Комисията трябва да наблегне в особена степен на вероятните отрицателните последици върху определени селскостопански сектори и да предпази тези сектори, като отчита основните принципи на общата селскостопанска политика и факта, че селското стопанство е основната и единствена дейност, която подкрепя заетостта, предприемачеството и местното снабдяване с храни в много зони на ЕС, като планинските, в които при трудни условия селските стопани поддържат жизнени селските райони, като освен това спомагат за запазването на изключително важното екологично равновесие;

18. потвърждава отново, по-специално с оглед на преговорите с Австралия и Нова Зеландия, отдавнашната си позиция, че бъдещите търговски споразумения на ЕС не трябва да пречат на органите на управление на всички равнища да предоставят, подпомагат или регулират обществените услуги, нито да разширяват гамата от услуги, които предоставят на гражданите ( 7 ) , или да предвидят включването на определени социални клаузи, насочени, наред с другото и в съответствие със заключенията на Европейския съвет от 7 декември 2015 г., към насърчаване на развитието на социалната икономика;

19. приветства факта, че Комисията създаде на 22 декември 2017 г. консултативна група по търговските споразумения на ЕС с цел повече прозрачност и участие в търговската политика на ЕС, но в светлината на гореизложеното, изразява съжаление, че никой от 28-те експерти ( 8 ) не представлява орган или сдружение на местното или регионалното управление. В случай че Комисията поддържа позицията си, че институция или орган на ЕС не би трябвало да са представени в консултативната група, КР ще очаква поне да бъде поканен като наблюдател;

20. призовава нормите на трудовото право и правните стандарти за безопасност на продуктите, защита на данните, потребителите, здравето, околната среда и хуманното отношение към животните, които са в сила в ЕС и държавите членки, да бъдат гарантирани, без да се изравняват в низходяща посока; би трябвало да е възможно тези стандарти да се адаптират на равнище държави членки в съответствие с правото на ЕС, а регулаторният и финансовият марж за маневриране на регионалното и местното равнище в тази област да не бъде обект на натиск, дължащ се на международните търговски и инвестиционни споразумения;

Стремежът към справедливост извън ЕС

21. подчертава, че търговската политика не засяга само икономическите интереси, но представлява и важен инструмент за солидарност с развиващите се страни и тези, които са изправени пред регионални кризисни ситуации; във връзка с това припомня съвместното решение на ЕС и Йордания за облекчаване на приложимите към двустранната търговия стандарти за произход като добър пример за такъв подход;

22. главите, посветени на търговията и устойчивото развитие в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС приветства неофициалния документ на Комисията относно ( 9 ) — документ, с които беше поставено началото на дебат относно спазването и прилагането на тези споразумения и начина за свързване на разпоредбите за устойчивост в сферата на търговията;

23. що се отнася до въпроса дали нарушението на разпоредба от главата относно търговията и устойчивото развитие трябва да въздейства върху търговията или дори да води до санкции, КР подкрепя идеята, че държавите, които извършват нелоялна конкуренция чрез занижаване на стандартите в сферата на основните трудови конвенции, например по отношение на детския труд, би трябвало да подлежат на евентуални санкции; във връзка с това счита, че са необходими допълнителни проучвания и изследователски проекти, с цел да се гарантира, че разработването на политиките се основава на убедителни данни;

24. приветства ангажимента на Комисията за укрепване на многостранната търговска система, в центъра на която стои СТО, и отбелязва, че без наличието на последната, световната търговия ще бъде подчинена в по-голяма степен на игра на надмощие между държавите и по-малко на ценностите; смята, че СТО би могла да предостави идеалната рамка за свеждане до минимум на отрицателните външни въздействия на двустранните търговски споразумения върху третите държави, за превръщане в многостранно на регулаторното сътрудничество, осъществявано досега между държави, които споделят едни и същи принципи, и за предоставяне на ясен маршрут за присъединяването на други заинтересовани членове на СТО;

Многостранният инвестиционен съд

25. приветства препоръката за решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори за създаване на многостранен инвестиционен съд (МИС) като решение за много от проблемите, срещнати при използването на системата за УСИД, по-конкретно липсата на легитимност и гаранции за независимост, недостатъчната предвидимост и последователност на съдебната практика, отсъствието на възможност за обжалване, високите разходи, липсата на прозрачност при уреждането на споровете между инвеститор и държава, както и слабата достъпност за МСП;

26. отбелязва, че според проучването на КР относно „Демократичното измерение на преговорите на ЕС за търговските споразумения: роля и отговорност на гражданите и местните и регионалните власти“ , най-често посочваният от местните и регионалните власти аспект във връзка с последствията от споразуменията за свободна търговия е уреждането на споровете между инвеститор и държава, което, от тяхната гледна точка, позволява на частните предприятия да обжалват решенията на местните органи на управление;

27. подчертава необходимостта да се намери баланс между защитата на правата на частните инвеститори, гарантирана от механизми за налагане на санкции, и защитата на правата на работниците, за която такива механизми липсват, и призовава Комисията да гарантира, че предложението за създаване на МИС не предвижда поддържането на паралелна правна система със специален съд за чуждестранните инвеститори, който да позволява заобикаляне на националните правни системи изключително в полза на тези инвеститори; освен това отправя искане МИС да защитава не само на правата на инвеститорите, но също така и правото на държавите на законотворчество и правата на третите страни;

28. изразява желание Комисията възможно най-скоро да изясни дали този многостранен инвестиционен съд може да се счита за едностранна институция или ще бъде свързан с юрисдикцията на друга институция, и как засегнатите общности може да участват в съдебни производства;

29. призовава Комисията да внесе по-голяма яснота по отношение на предвидимите последици при спорове по съществуващите двустранни инвестиционни споразумения (ДИС) и връзките между многостранния инвестиционен съд и националните съдилища, по-специално във връзка с въпроса за изчерпването на националните средства за правна защита; подкрепя, във връзка с ДИС в рамките на ЕС и предвид текущото дело C-284/16 Achmea, виждането на Комисията, че механизмите за уреждане на спорове между инвеститор и държава (УСИД), заложени (преди присъединяване) в ДИС в рамките на ЕС, влизат в противоречие със законодателството на ЕС относно изключителната компетентност на съдилищата на ЕС по искове, засягащи законодателството на Съюза;

30. изразява увереност, че белгийското искане от 6 септември 2017 г. за становище на Съда на Европейския съюз относно правомерността на новата двустранна инвестиционна съдебна система, предвидена в споразумението между ЕС и Канада (ВИТС), ще внесе по-голяма яснота, което ще е от полза за целия дебат относно защитата на инвестициите;

31. отбелязва със загриженост, че различни основни търговски партньори на ЕС, включително САЩ и Япония, не подкрепят създаването на МИС, и че предпочитанието на Япония към системата за УСИД е един от основните елементи, останали неразрешени след принципното споразумение по споразумение за свободна търговия, постигнато на 6 юли 2016 г.;

Предложението за регламент за създаване на рамка за скрининг на преки чуждестранни инвестиции в ЕС

32. подчертава значението на ПЧИ за икономиката на ЕС като цяло, и по-конкретно за някои от неговите региони, като се има предвид, че в периода 2003—2015 г. инвеститорите извън ЕС са реализирали над 52 000 проекта за ПЧИ в Европа на обща стойност в размер на над 2 600 милиарда евро ( 10 )

33. изразява съгласие с мнението на Комисията, че отвореността на Съюза към ПЧИ остава основен принцип за ЕС и важен източник на растеж, че тя трябва да бъде придружена от стабилни и ефективни политики с цел, от една страна, отваряне на другите икономики и гарантиране, че всички спазват едни и същи правила и, от друга страна, защита на европейските активи с ключова важност от инвестиции, които биха били в ущърб на законните интереси на ЕС или на неговите държави членки;

34. по тази причина приветства принципите, залегнали в основата на предложението за регламент на Европейската комисия, тъй като понастоящем ПЧИ могат да бъдат третирани по различен начин от страна на държавите членки, защото на европейско равнище не съществува единен стандарт за техния скрининг;

35. изразява загриженост във връзка с правото на Европейската комисия да извършва проверка от съображения, свързани със сигурността и обществения ред, в случай на ПЧИ, които биха могли да се отразят на проекти или програми от интерес за Съюза, тъй като този критерий е твърде неясен и може да включва всички видове ПЧИ, а списъкът в съответното приложение не е изчерпателен. Освен това не съществува ясно определение за сигурност и обществен ред и, следователно, липсва правна сигурност по отношение на обхвата на правомощията за намеса от страна на Европейската комисия; това би могло да доведе до ситуация, при която държавите членки вече да не са в състояние да вземат самостоятелни решения относно ПЧИ по причини, свързани със сигурността и обществения ред;

36. изразява съжаление, че такова важно предложение е внесено от Комисията без оценка на въздействието; счита, че проучването, обявено в съобщението, което придружава предложението относно инвестиционните потоци в ЕС, и оценката на въздействието би трябвало да предшестват представянето на предложението, за да се гарантира, че междуинституционалните обсъждания се основават на конкретни данни;

37. призовава в предложението за регламент да се посочи ясно, че съществуващите ограничения на свободното движение на капитали от и към трети страни може да се запазят без никакви ограничения, по причини, свързани с обществения ред и обществената сигурност, или да се запазят без конкретна процедурна рамка;

38. смята, че Комисията би трябвало също така да оценява политиките, които са създали условията, довели до проблематични инвестиции, тъй като в много случаи ПЧИ в инфраструктура или предприятия, които преди това са били държавна собственост, са резултат от политиките на строги икономии и либерализирането на стратегически сектори;

39. подчертава, че има разлика между оправдаване на ограничаването на ПЧИ от съображения, свързани с националната сигурност и обществения ред, и ограничаването им поради опасения от изкривяване на пазара, и призовава Комисията да гарантира, че механизмът няма да се използва като скрита протекционистка мярка; във връзка с това отбелязва, че фактът, че механизъм за скрининг на ПЧИ, който ограничава инвестициите само защото ПЧИ е субсидирана, не е достатъчно основание за блокиране на дадена инвестиция, и че той трябва да докаже, че въпросната ПЧИ попада в стратегическите промишлени или национални цели на чужда държава;

40. призовава Комисията да хвърли повече светлина върху въздействието, в случай че дадена държава членка не се съобразява с позицията на Комисията, и степента, до която предложената рамка ще позволи навременни и съразмерни реакции, като се има в предвид, че скринингът на инвестициите от страна на ЕС не би трябвало да трае по-дълго от определеното време за националните процедури;

41. призовава за започване на диалог относно скрининга на инвестициите с основните търговски партньори на ЕС. Международното сближаване на правилата за скрининга на преките чуждестранни инвестиции в действителност ще ограничи конфликтите и ще насърчи инвестиционната сигурност;

42. приветства факта, че съзаконодателите са постигнали споразумение относно изменението на съществуващата антидъмпингова методика на ЕС, която ще трябва да отчита основните конвенции на МОТ при оценката на наличието на значителни нарушения;

43. отбелязва все пак, че новите правила ще бъдат напълно ефективни само ако ЕС актуализира своите инструменти за търговска защита (ИТЗ), и че положителното въздействие върху промишлеността е свързано с успеха на плановете за модернизиране на ИТЗ, предложени през 2013 г.;

44. изразява съгласие с факта, че Европейският съюз има изключителна компетентност по отношение на преките чуждестранни инвестиции, тъй като те попадат в обхвата на общата търговска политика по силата на член 207, параграф 1 от ДФЕС. Отбелязва обаче, че Комисията предлага този регламент само за тези държави членки, които са създали механизми за скрининг на инвестициите, и че предложението не изисква от държавите членки да въведат свой собствен скрининг на инвестициите. Следователно предложението съответства напълно на принципа на субсидиарност.

Брюксел, 23 март 2018 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Становище на КР относно „Документ за размисъл относно извличането на ползите от глобализацията“, докладчик: Micaela Fanelli, прието на 10 октомври 2017 г.

(2) Като се има предвид по-специално, че еквивалентната програма, прилагана в САЩ (Trade Adjustment Assistance — TAA), не предвижда нужда от достигане на някакъв минимален праг на съкращения.

(3) EPRS (Службата на ЕП за парламентарни изследвания).

(4) ESPON, The World in Europe, global FDI flows towards Europe („Светът в Европа, потоците от ПЧИ към Европа“).

(5) На страница 18 от документа, който е поместен тук: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1505372743628&uri=SWD:2017:293:FIN (само на английски език).

(6) Проучването, публикувано на 15 ноември 2016 г., може да се намери тук: https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/cumulative-economic-impact-future-trade-agreements-eu-agriculture

(7) Становище относно „По-отговорна търговска и инвестиционна политика“, докладчик: Neale Richmond (IE/ЕНП), прието на 8 април 2016 г.

(8) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf.

(9) Публикацията е достъпна тук: http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689

(10) Изследователски проект на ESPON на тема The World in Europe, global FDI flows towards Europe („Светът в Европа, глобални потоци от ПЧИ към Европа“).