BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 14.6.2011 
SEC(2011) 804 окончателен /2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  националната  програма  за реформи  на Естония  за 2011 г. 
 
 
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  програмата  за стабилност  на Естония  за периода  2011—2015 r. 
{SEC(2011) 715 окончател eн}  
 
BG 2   BG Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  националната  програма  за реформи  на Естония  за 2011 г. 
  
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  програмата  за стабилност  на Естония  за периода  2011—2015 r. 
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
Като  взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  и по-специално  
член  121, параграф  2 и член  148, параграф
 4 от него , 
като взе предвид  Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  от 7 юли 1997 г. за засилване  на 
надзора  върху  състоянието  на бюджета  и на надзора  и координацията  на 
икономическата  политика1 и по-специално  член  5, параграф  3 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Европейската  комисия2, 
като взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет , 
като взе предвид  становището  на Комитета  по заетостта , 
след  консултация  с Икономическия  и финансов  комитет , 
като има предвид , че: 
(1) На 26 март  2010 г. Европейският  съвет  постигна  съгласие  по предложението  на 
Европейската  комисия  да се започне  изпълнението  на нова  стратегия  за работни  
места  и растеж  — стратегията  „Европа  2020“ — въз основа  на засилена  
координация  на икономическата  политика , която  ще бъде  съсредоточена  върху  
ключовите  области , в които  е необходимо  да се предприемат  действия  за 
повишаване  на потенциала  за устойчив  растеж  и конкурентоспособността  на 
Европа . 
(2) На 13 юли 2010 г. Съветът  прие  препоръка  относно  общите  насоки  за 
икономическата  политика  на държавите -членки  и на Съюза  (за периода  2010—
2014 г.), а на 21 октомври  2010 г. прие  решение  относно  насоките  за политиката  
на държавите -членки  по заетостта3, като заедно  двата  акта представляват  т. нар. 
„интегрирани  насоки “. Държавите -членки  бяха  призовани  да се съобразят  с 
                                                 
1 O В L 209, 2.8.1997 г., стp. 1. 
2 ОВ C…, …г., стр.... 
3 Остават  валидни  за 2011 г. съгласно  Решение  2011/308/ ЕС на Съвета  от 19 май 2011 г. 
 
BG 3   BG интегрираните  насоки  при провеждането  на националните  си икономически  
политики  и политики  по заетостта . 
(3) На 12 януари  2011 г. Комисията  прие  първия  годишен  обзор  на растежа , с което  
постави  началото  на нов цикъл  на икономическото  управление  в ЕС и на първия  
европейски  семестър  за предварителна  интегрирана  координация  на политиката  
съгласно  стратегията  „Европа  2020“.  
(4) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  утвърди  приоритетите  за фискалната  
консолидация  и структурната  реформа  (в съответствие  със заключенията  на 
Съвета  от 15 февруари  и 7 март  2011 г. и въз основа  на годишния  обзор  на 
растежа , изготвен  от Комисията ). Той подчерта  необходимостта  да се даде  
приоритет  на възстановяването  на стабилността  на бюджетите  и фискалната  
устойчивост , намаляването  на безработицата  чрез реформи  на пазара  на труда  и 
полагането  на нови  усилия  за повишаване  на растежа . Европейският  съвет  
поиска  от държавите -членки  да превърнат  тези приоритети  в конкретни  мерки , 
които  да бъдат  включени  в техните  програми  за стабилност  или за конвергенция  
и в националните  им програми  за реформи . 
(5) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  също  така прикани  държавите -членки , 
участващи  в пакта  „Евро  плюс “, да представят  своите  задължения  достатъчно  
рано , за да бъдат  включени  в програмите  им за стабилност  или за конвергенция  
и в националните  им програми  за реформи . 
(6) На 29 април  2011 г. Естония  представи  програмата  си за стабилност  за 2011 г., 
обхващаща  периода  2011—2015 г., както  и своята  национална  програма  за 
реформи  за 2011 г. Двете  програми  бяха  оценени  едновременно , за да бъдат  
отчетени  взаимовръзките  между  тях.  
(7) Естония  бе особено  засегната  от глобалната  финансова  криза , която  ускори  
свиването  на пазара  на недвижими  имоти  и потреблението  след  период  на бурно  
развитие . През  2008—2009 г. кумулативният  спад  на БВП  достигна  19 % , а 
безработицата  се увеличи  почти  четирикратно  и достигна  16,8 % през 2010 г. 
Икономиката  обаче  се възстанови  бързо  и се очаква  реалният  растеж  на БВП  да 
се ускори  през следващите  години . Възстановяването  се дължи  главно  на износа , 
но вътрешното  търсене  също  нараства , най-вече чрез големи  инвестиции . 
Подобрените  перспективи  за растеж  дадоха  тласък  на пазара  на труда . 
Равнището  на заетостта  нарасна  забележимо  напоследък , макар  трайната  
безработица  да е все така висока . Инфлацията  ускори  темповете  си в сравнение  с 
миналата  година , но се очаква  да стане  по-умерена  съобразно  динамиката  на 
цените  на стоките  на световните  пазари .  
(8) Въз основа  на оценката  на програмата  за стабилност  в съответствие  с Регламент  
(ЕО) № 1466/97 на Съвета  Съветът  е на мнение , че макроикономическият  
сценарий  в основата  на бюджетните  прогнози  е реалистичен . Средносрочната  
бюджетна  стратегия  на програмата  е до 2013 г. да се постигне  средносрочната  
цел, определена  като структурно  равновесие , което  да се поддържа  през  
останалата  част на програмния  период  с оглед  реализиране  на структурни  
излишъци  през 2013 г. и след  това. До 2013 г. се очаква  номиналното  салдо  на 
консолидирания  държавен  бюджет  да достигне  излишък , докато  в краткосрочен  
план  номиналният  дефицит  се очаква  донякъде  да се влоши  поради  
 
BG 4   BG въздействието  на еднократните  инвестиции  в опазването  на околната  среда  във 
връзка  с въглеродните  кредити . Предвидената  в програмата  бюджетна  
консолидация  ще се постигне  чрез ограничаване  нарастването  на публичното  
потребление . В програмата  се предоставя  известна  информация  относно  мерките  
за постигане  на целевото  бюджетно  салдо , а въз основа  на досегашните  данни  по 
отношение  на фискалните  цели  може  да се сметне , че рискът  в следващите  
години  те да не бъдат  постигнати  е малък . По-специално , с предвидените  
реформи  се цели  повишаване  на ефикасността  в няколко  области , например  
образованието  и активните  политики  по заетостта . Следователно  рисковете  за 
бюджетните  цели  изглеждат  до голяма  степен  балансирани . Въпреки  това, при 
следващите  бюджети  ще бъде  важно  да се предоставят  основните  подробности  
за мерките  за допълнително  подобряване  на ефикасността  на публичните  
разходи , така че да се подкрепи  изпълнението  на програмата  за стабилност .  
(9) Трайната  безработица  остава  висока , а равнищата  на безработица  в отделните  
региони  са доста  разнородни  и устойчиви . Въпреки  че от 2009 г. насам  
финансирането  на активните  политики  по заетостта  значително  се увеличи , то 
остава  на едно  от най-ниските  нива  в ЕС, в резултат  на което  само  малък  дял от 
безработните  получават  активна  подкрепа . Естонският  пазар  на труда  се 
характеризира  със сравнителна  гъвкавост , посилена  и от решението  за отлагане  
до 2013 г. на увеличенията  на помощите  за безработни  в кодекса  на труда . 
Въпреки  тази гъвкавост , в Естония  задължителното  облагане  на трудовите  
доходи  е сравнително  високо , което  може  да има отрицателни  последици  за 
търсенето  и предлагането  на работна  ръка . Проблемът  е особено  остър  предвид  
високата  безработица  сред  младите  и нискоквалифицираните , които  са изложени  
на риск  от бедност . Реформите , предвиждащи  намаляване  на социалните  
осигуровки  са насочени  към действително  важните  проблеми , но трябва  да се 
провеждат  паралелно  с укрепването  на бюджета . Съществува  потенциал  за 
увеличаване  на ефикасността  чрез по-строго  оценяване  на финансовото  
състояние  с оглед  правото  на помощ , така че средствата  да се насочват  по-
целесъобразно  към други  форми  на подкрепа . 
(10) Естония  е на едно  от първите  места  в ЕС по ресурсоемкост  на икономиката  си. 
Това  се дължи  отчасти  на производствената  структура , която  е съсредоточена  
върху  енергоемките  отрасли . Друг  фактор  е ниската  енергийна  ефективност  на 
секторно  ниво . В националната  си програма  за реформи  Естония  поставя  
национална  цел за икономия  на енергия  за 2016 г. в размер  на 9 % в сравнение  с 
прогнозите  (16 % до 2020 г. съгласно  националната  програма  за реформи ). Това  
обаче  не обхваща  основни  сектори  и области  с потенциал  за икономии , 
например  сградите  и транспорта . Освен  това се дава твърде  малко  информация  
за това как и кога ще бъдат  прилагани  мерките  и какви  са очакваните  резултати . 
Следователно  подобряването  на енергийната  ефективност  следва  да бъде  
засилено . Това  вероятно  ще има положително  въздействие  върху  околната  среда  
и сигурността  на енергийните  доставки , а също  така ще способства  за 
намаляване  на инфлационния  натиск  и подобряване  на конкурентоспособността  
по отношение  на разходите . 
(11) Независимо  от общо  взето  високия  процент  на завършилите  висше  образование , 
по-нататъшната  реформа  в образователната  система  на всички  равнища  може  да 
спомогне  за преодоляването  на недостига  на умения , прекалено  големия  брой  
училища  и висши  учебни  заведения , и липсата  на насоченост  в професионалното  
 
BG 5   BG обучение , в резултат  на която  е налице  висок  дял на хора  без професионална  
квалификация  (32% през 2009 г.). Като  се имат  предвид  настоящите  
демографски  тенденции , подобряването  на качеството  на човешкия  капитал  е 
важно  за повишаването  на потенциалния  растеж  в средносрочен  план . По-
специално  фокусирането  на висшето  образование  върху  области  от ключово  
значение  за икономиката  (например  инженерни  науки ) би подкрепило  
протичащото  в момента  преструктуриране  към засилване  на експортната  
ориентираност . Осъществяването  на образователната  реформа  ще допринесе  
също  така за подобряване  на ефикасността  на публичния  сектор , тъй като 
сегашната  система  на управление  на образованието  е твърде  фрагментирана  на 
местно  равнище  и това води  едновременно  до неефикасно  субсидиране  и 
нискокачествени  услуги .  
(12) Естония  пое редица  ангажименти  по пакта  „Евро  плюс “4. Те включват  мерки  за 
повишаване  на устойчивостта  на публичните  финанси , заетостта  и 
конкурентоспособността . Във фискално  отношение  пактът  се ангажира  да 
постигне  балансиран  бюджет  до 2013 г. и излишък  през 2014 г., като включи  
изискване  за балансиран  бюджет  на публичния  сектор  в закона  за 
държавния  бюджет , както  и предприемането  на първи  стъпки  в 
реформирането  на специалните  пенсионни  схеми . С цел насърчаване  на 
заетостта  се предвиждат  някои  данъчни  стимули . Мерките  по отношение  на 
конкурентоспособността  са съсредоточени  върху  новаторството , висшето  
образование , и реформирането  на обществените  услуги . Ангажиментите  по 
пакта  отразяват  приоритетите , залегнали  в националната  програма  за реформи . 
По-нататъшни  мерки  за укрепване  на политиките  в областта  на заетостта , както  
и за подобряване  на ресурсната  ефективност  и на енергийния  пазар  ще повлияят  
благоприятно  на посочените  в пакта  цели . Ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “ 
са оценени  и взети  предвид  в препоръките . 
(13) Комисията  направи  оценка  на програмата  за стабилност  и националната  
програма  за реформи , включително  на ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “5. Тя 
взе предвид  не само  тяхното  значение  за провеждането  на устойчива  фискална  и 
социално -икономическа  политика  в Естония , но също  така и степента , в която  те 
спазват  правилата  и насоките  на ЕС предвид  необходимостта  от засилване  на 
цялостното  икономическо  управление  на Европейския  съюз  чрез принос  на 
равнище  ЕС към бъдещите  решения  на държавите -членки . Комисията  счита , че 
мерките  за постигане  на целта  по отношение  на бюджетното  салдо  следва  да 
бъдат  конкретизирани  в следващите  бюджети , както  и че, въз основа  на 
наличната  информация , досегашните  действия  на естонските  власти  намаляват  
риска  от непостигане  на фискалните  цели . Следва  да се предприемат  по-
нататъшни  стъпки  за укрепването  на политиките  по заетостта  и подобряването  
на стимулите  за труд , за подобряването  на човешкия  капитал  чрез 
широкомащабна  реформа  на образованието , както  и за предоставяне  на решения  
във връзка  с ефикасното  използване  на ресурсите  и енергийния  пазар .  
                                                 
4 Документ  SEC(2011) 715 съдържа  повече  подробности  относно  ангажиментите , поети  в рамките  
на пакта  „Евро  плюс “. 
5 SEC(2011) 715. 
 
BG 6   BG (14) В контекста  на настоящата  оценка  Съветът  разгледа  програмата  за стабилност  на 
Естония  за 2011 г. и становището  му6 е изразено  по-спеиално  в препоръката  в 
точка  1) по-долу . Като  взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет  от 25 
март  2011 г., Съветът  разгледа  националната  програма  за реформи  на Естония . 
ПРЕПОРЪЧВА  на Естония  да предприеме  следните  действия  през периода  2011—
2012 г.: 
(1) Да постигне  структурен  излишък  най-късно  до 2013 г., като в същото  време  
дефицитът  през 2012 г. се ограничи  до най-много  2,1 % от БВП  за 2012 г., като 
строго  контролира  разходите  и подобри  ефикасността  на публичните  разходи . 
(2) Да предприеме  стъпки  за подкрепа  на търсенето  на работна  ръка  като намали  
данъчната  и осигурителната  тежест  без въздействие  върху  бюджета , особено  за 
лицата  с ниски  и средни  доходи . Да подобри  ефективността  на активните  
политики  по заетостта  чрез целеви  мерки  за младите  хора  и трайно  
безработните , особено  в районите  с висока  безработица , за да снижи  риска  от 
бедност . 
(3) Да осигури  предоставянето  на плануваните  стимули  за намаляване  на 
енергоемкостта  и подобряване  на енергийната  ефективност  на икономиката , 
насочени  към строителството  и транспортния  сектор , включително  чрез 
осигуряване  на по-добро  функциониране  на пазара .  
(4) Да даде  приоритет  на мерките  за подобряване  на качеството  на 
предучилищното  и професионалното  образование  и достъпа  до него , както  и да 
заздрави  системата  на професионалните  квалификации , като същевременно  
реформира  образователната  система . Да приближи  образованието  по-
конкретно  до нуждите  на пазара  на труда  и да осигури  възможности  за 
непрекъснато  обучение  на нискоквалифицираните  работници .  
Съставено  в Брюксел  на [….] година . 
 За Съвета  
 Председател  
                                                 
6 Предвидено  в член  5, параграф  3 от Регламент  (EО) № 1466/97 на Съвета .