ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 6.10.2011 
SEC(2011) 1131 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение  за РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА 
СЪВЕТА  
относно  Европейския  социален  фонд  и за отмяна  на Регламент  (ЕО) № 1081/2006 
{COM(2011) 607 окончател eн} 
{SEC(2011) 1130 окончател eн}  
     {COM(2011) 608 final} 
     {COM(2011) 609 final}     
 
BG 2   BG ОБОБЩЕНИЕ  НА  ОЦЕНКАТА  НА  ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
ПРОЦЕДУРНИ  ВЪПРОСИ  И КОНСУЛТАЦИЯ  СЪС  ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ  СТРАНИ  
Европейският  социален  фонд  е обхванат  от общата  стратегическа  рамка  заедно  с 
Европейския  фонд  за регионално  развитие , Кохезионния  фонд , Европейския  
земеделски  фонд  за развитие  на селските  райони  и Европейския  фонд  за морско  дело  и 
рибарство . Тези  финансови  инструменти  са регламентирани  с регламент  за определяне  
на общовалидни  разпоредби  за Европейския  фонд  за регионално  развитие , Европейския  
социален  фонд , Кохезионния  фонд , Европейския  земеделски  фонд  за развитие  на 
селските  райони  и Европейския  фонд  за морско  дело  и рибарство , обхванати  от общата  
стратегическа  рамка , и за определяне  на общи  разпоредби  относно  Европейския  фонд  
за регионално  развитие , Европейския  социален  фонд  и Кохезионния  фонд  и за отмяна  
на Регламент  (ЕО) № 1083/2006 ( Регламентът  за общовалидните  разпоредби ). Бяха  
подготвени  оценки  на въздействието  както  за регламента  за общовалидните  разпоредби  
по отношение  на въпросите  за европейската  добавена  стойност , резултатите  и 
изпълнението  на политиката , така и за специфичните  регламенти . Оценката  на 
въздействието  за ЕСФ  е насочена  към бъдещия  обхват  на инструмента  и към един  
конкретен  аспект  на опростяването , а именно  формата , под която  се осчетоводяват  
разходите . Другите  аспекти  са обхванати  в оценката  на въздействието  за регламента  за 
общовалидните  разпоредби . 
В оценката  на въздействието  за ЕСФ  се разглежда  и връзката  между  финансовите  
инструменти , които  са на разположение  на Генерална  дирекция  „Трудова  заетост , 
социални  въпроси  и приобщаване “, в частност  ЕСФ , Европейският  фонд  за 
приспособяване  към глобализацията , програмата  „Прогрес “, EURES, както  и 
механизмът  за микрофинансиране  „Прогрес “. 
1.1. Консултации  и експертни  становища  
Бяха  проведени  широки  обществени  консултации  както  по отношение  на политиката  на 
сближаване  като цяло1, така и конкретно  за ЕСФ . Бе предоставено  експертно  
становище  от ad hoc  групата  за бъдещето  на Европейския  социален  фонд , сформирана  в 
рамките  на Комитета  за ЕСФ . Тази  неформална  група  от експерти  от държавите -членки  
и социалните  партньори  проведе  седем  заседания  в периода  между  декември  2009 г. и 
март  2011 г. Освен  това постоянните  работни  контакти  с управляващите  органи  и 
другите  заинтересовани  страни  (например  чрез комитетите  за мониторинг  на 
програмите  на ЕСФ  или техническата  работна  група  на ЕСФ ) спомогнаха  за 
установяването  на ежедневните  трудности  и проблеми  при изпълнението .  
Конференцията  „Изграждане  на бъдещето  на ЕСФ  — ЕСФ  и Европа  2020“ в Брюксел  
на 23 и 24 юни 2010 г. събра  450 участници  на високо  равнище , сред  които  
представители  на публичните  органи , социалните  партньори  и гражданското  общество  
на равнището  на ЕС и на национално  равнище , както  и представители  от трети  
                                                 
1 Вж. оценката  на въздействието  на регламента  за общовалидните  разпоредби . 
 
BG 3   BG държави2. През  декември  2010 г. бяха  проведени  специални  консултации  с 
неправителствените  организации  и социалните  партньори  относно  бъдещето  на ЕСФ . 
На 7 октомври  2010 г. Европейският  парламент  прие  резолюции  за бъдещето  на 
политиката  на сближаване3 и на ЕСФ4. Както  Европейският  икономически  и социален  
комитет , така и Комитетът  на регионите  приеха  проучвателни  становища  по искане  на 
Комисията , съответно  на 15 март  2011 г.5 и 30 март  2011 г.6 В допълнение  Комитетът  
по заетостта7 и Комитетът  за социална  закрила8 също  представиха  становища , както  и 
Комитетът  за ЕСФ  през юни 2010 г. и март  2011 г.9 
На 25 и 26 януари  2011 г. и на 8 март  2011 г. бяха  организирани  две конференции  със 
заинтересованите  страни10 относно  бъдещето  на ЕФПГ . Посредством  въпросници  бяха  
получени  експертни  мнения  през август  и октомври  2010 г. и през февруари  2011 г. 
Експертни  срещи  бяха  проведени  през септември  2010 г. и през март  2011 г. През  
септември  2010 г. Европейският  парламент  прие  резолюция11 за финансирането  и 
функционирането  на ЕФПГ . 
Като  част от прегледа  на настоящата  програма  „Прогрес “ Комисията  организира  
консултация  на два етапа : в рамките  на работна  група  от представители  на основните  
заинтересовани  страни12 по отношение  на програмата  и чрез обществено  онлайн  
допитване , проведено  в периода  между  април  и май 2011 г. На състоялите  се през 
2011 г. заседания  на работната  група  на EURES и на ръководителите  на публичните  
служби  по заетостта  (ПСЗ ) бяха  проведени  конкретни  дискусии  за бъдещето  на EURES. 
                                                 
2 Докладът  от конференцията  е на разположение  на адрес : 
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf . 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539 . 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN . 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes . 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Национални  органи , социални  партньори  на равнището  на ЕС и мрежи  на организациите  на 
гражданското  общество . Групата  проведе  две срещи  през януари  и февруари  2011 г. 
 
BG 4   BG ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Обществото  в Европа  е изправено  пред  многобройни  предизвикателства , произтичащи  
от засилената  конкуренция  в световен  мащаб , бързия  темп  на технологичния  напредък , 
демографските  тенденции  и изменението  на климата13. Тези  проблеми  бяха  изострени  
от неотдавнашната  икономическа  и финансова  криза , която  води  до рекордни  нива  на 
безработицата  в някои  държави -членки , особено  сред  най-уязвимите  групи  и младите  
хора . В същото  време  продължават  да бъдат  налице  недостатъчни  умения  и ниска  
трудова  мобилност . 
Много  държави -членки  и региони  срещат  затруднения  при завършване  на прехода  към 
по-конкурентни  дейности  и все още съществуват  значителни  различия  в областта  на 
заетостта , социалното  приобщаване , равнищата  на здравето , както  и наличието  и 
достъпа  до образование . 
Кризата  също  така подчерта  тясната  взаимообвързаност  между  икономиките  на 27-те 
държави -членки  на ЕС, особено  в еврозоната , което  означава , че реформите  или 
липсата  на такива  в една  държава  се отразяват  върху  резултатите  на всички  останали . 
Европейската  финансова  подкрепа  може  да помогне  за координиране  на усилията  за 
изготвяне  и въвеждане  на активни  политики  на пазара  на труда , ефективно  учене  през 
целия  живот , инструменти  за насърчаване  на трудовата  мобилност  и адекватни  системи  
за социална  сигурност . Необходимо  е действие  на европейско  равнище , още повече  
имайки  предвид , че липсата  на икономическо , териториално  и социално  сближаване  би 
попречила  на по-нататъшното  развитие  на Европейския  съюз  и би подкопала  
легитимността  му в очите  на неговите  граждани . 
Осигуряването  на еднакво  ниво  на защита  на европейските  граждани  на работното  
място , по-специално  в секторите , смятани  за рискови , както  и за най-уязвимите  
категории  работници  (младите  хора , работниците  на срочни  договори , 
нискоквалифицираните  работници , мигрантите  и др.) изисква  укрепване  на 
законодателството  на ЕС. 
Становищата  на заинтересованите  страни  и заключенията  от оценките  и изследванията  
като цяло  съвпадат  в извода , че различните  инструменти  имат  положителен  принос  за 
заетостта  и социалното  приобщаване . Въпреки  че е трудно  да се даде  количествено  
изражение  на европейската  добавена  стойност  на финансовата  подкрепа  от ЕС, 
качественият  анализ  представя  убедителни  доказателства , че въздействието  на ЕСФ  е 
не само  по отношение  на качеството  на активните  политики  на пазара  на труда , по-
специално  в много  изоставащи  държави -членки  и региони , но и в количествено  
отношение . 
Въпреки  това що се отнася  до изпълнението , картината  е противоречива . През  текущия  
период  програмите  по линия  на ЕСФ  започнаха  късно  и реалният  процент  на 
плащанията  е доста  по-нисък  в сравнение  с този в съпоставим  момент  от предходния  
период  на програмиране . Процентът  на грешките  е намалял , но все още е над прага  на 
същественост , установен  от Европейската  сметна  палата , което  показва , че има още 
какво  да се направи  за опростяване  и рационализиране  на системите  за изпълнение . Що 
се отнася  до ЕФПГ , той бе създаден  като инструмент  за спешни  случаи  и докато  
                                                 
13 COM(2010) 2020. 
 
BG 5   BG неговата  организация  действително  позволява  голяма  гъвкавост  при оказването  на 
помощта  на засегнатите  от преструктурирането  работници , средната  продължителност  
от 11 месеца  за използването  му трябва  да бъде  съкратена . Различните  инструменти  с 
пряко  управление  на бюджета  претърпяват  смущения  поради  изолираното  им 
изпълнение  един  от друг  и от ЕСФ , въпреки  че заинтересованите  страни  и експертите  
потвърждават , че много  от целите , които  те преследват , до голяма  степен  са уместни .  
Действията  от страна  на ЕС са обосновани  от гледна  точка  на принципа  на 
субсидиарността , целите , заложени  в член  174 от Договора  за функционирането  на 
Европейския  съюз  (ДФЕС ), член  175 от ДФЕС , който  изрично  призовава  ЕС да се 
стреми  към тези цели  чрез структурните  фондове , както  и целите  на Европейския  
социален  фонд  (ЕСФ ), определени  в член  162 от ДФЕС . Правното  основание  за ЕФПГ  е 
член  175 от ДФЕС , трета  алинея  от него , в която  се предвиждат  други  специфични  
действия  извън  структурните  фондове . Правното  основание  за програмата  „Прогрес “ 
са членове  149 и 153 от ДФЕС , които  предвиждат  координиране  на политиките  по 
заетостта  и социалните  политики14. Настоящото  правно  основание  за механизма  за 
микрофинансиране  „Прогрес “ е член  175 от ДФЕС , трета  алинея  от него . EURES  се 
основава  на член  45 от ДФЕС , в който  се поставя  целта  за осигуряване  на свободно  
движение  на работниците , една  от четирите  свободи , залегнали  в ДФЕС . 
ЦЕЛИ 
Общата  цел на финансовите  инструменти  за насърчаване  на трудовия  пазар  и 
социалното  приобщаване  е да подкрепят  ЕС при разработването  на интелигентна , 
устойчива  и приобщаваща  икономика  с високи  равнища  на заетост , 
производителност  и социално  сближаване , т.е. да дадат  цялостен  принос  към 
стратегията  „Европа  2020“ в съответствие  с Акта  за единния  пазар  от април  2011 г15.  
1.2. Конкретни  цели  
Наред  с общата  за всички  инструменти  конкретна  цел за съгласуваност  между  тях, 
всеки  инструмент  има собствени  конкретни  цели . 
Конкретните  цели  на ЕСФ  са насърчаване  на (i) заетостта  и мобилността , (ii) 
образованието /обучението /уменията , (iii) социалното  приобщаване  и (iv) 
институционалния  капацитет . Постигането  им ще бъде  проследявано  въз основа  на 
четирите  основни  показатели  и цели  от стратегията  „Европа  2020“, пряко  свързани  с 
пазара  на труда /инструментите  за социално  приобщаване . На равнище  ЕС не могат  да 
бъдат  определени  цели  на ЕСФ , тъй като изпълнението  следва  националните  и 
регионалните  оперативни  програми . ЕСФ  и ЕФПГ  косвено  допринасят  и за други  цели  
на политиката  като прехода  към икономика , която  е с ниски  емисии  на въглероден  
двуокис  и е устойчива  на изменението  на климата , както  и стратегията  за цифровите  
технологии . 
                                                 
14 В действителност  правното  основание  за настоящата  програма  „Прогрес “ има три направления . 
Дейностите  обаче , които  се изпълняват  въз основа  на член  19 от ДФЕС , попадат  в обхвата  на 
компетенциите  на ГД „Правосъдие “ и ще представляват  част от бъдещите  й програми  след  
2013 г. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
BG 6   BG Конкретната  цел на ЕФПГ  е да подкрепя  работниците , съкратени  в резултат  на големи  
структурни  промени . 
Конкретните  цели  на инструментите  с пряко  управление  на бюджета  произтичат  от 
правните  основания , обосноваващи  действията  от страна  на ЕС, и ще намерят  
отражение  в законодателните  предложения . За целите  на настоящата  оценка  на 
въздействието  най-голямо  практическо  значение  има конкретната  цел за по-добра  
съгласуваност  на политиките  и ефективност  чрез хоризонтални  действия  в различните  
направления  на дейност , както  и взаимно  допълване  с други  финансови  инструменти  на 
ЕС, по-специално  ЕСФ . 
1.3. Оперативни  цели  
Оперативната  цел на ЕСФ  е опростяване  на изпълнението . Следните  показатели  са 
избрани  като изразяващи  степента  на опростяване : (i) усвояване  (цел: 100  % или липса  
на автоматично  анулиране  на бюджетни  задължения ), (ii) процент  на грешките  (цел: 
под 2 %) и (iii) използване  на опростените  варианти  по отношение  на разходите  (цел: 
поне  75 % от общата  стойност  на безвъзмездните  средства ). В оперативните  програми  
следва  да се определят  оперативни  цели  на ниво  съдържание . 
Оперативните  цели  на ЕФПГ  са да подпомага  съкратените  работници  по-бързо  (< 8 
месеца ) и да се стреми  поне  50 % от получаващите  помощ  работници  да имат  нова  и 
стабилна  работа  в рамките  на 12 месеца . 
За инструментите  с пряко  управление  на бюджета  също  се определени  оперативни  
цели . 
ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Разгледаните  варианти  обхващат  следните  аспекти : (i) обхват  на ЕСФ , (ii) възможности  
за опростяване  на осчетоводяването  на разходите  за ЕСФ , (iii) статут  на ЕФПГ  и връзка  
с ЕСФ , (iv) връзка  между  инструментите  с пряко  управление  на бюджета  и връзка  с 
ЕСФ . За всеки  аспект  наборът  от разгледаните  варианти  бе формиран  въз основа  на 
диалог  със заинтересованите  страни  и на препоръки  от проведени  в тази област  
изследвания . 
Диапазонът  на възможностите  относно  обхвата  на ЕСФ  включва  варианти  от тясна  
ориентация  към заетостта  и мобилността  към вариант  за много  по-широк  обхват , 
включващ  мерки  за подпомагане  на доходите . Основните  разлики  между  вариантите  за 
опростяване  са свързани  със степента , до която  различните  опростени  варианти  за 
възстановяване  на разходите  могат  или трябва  да бъдат  въведени  и дали  те могат  да се 
обвържат  с резултатите . Този  аспект  е отражение  на дискусията , проведена  в рамките  
на оценката  на въздействието  на регламента  за общовалидните  разпоредби  за 
Европейския  фонд  за регионално  развитие  (ЕФРР ), Кохезионния  фонд  (КФ) и 
Европейския  социален  фонд  (ЕСФ ). 
 
BG 7   BG Разгледаните  варианти  за ЕФПГ16 варират  от запазване  на статуквото  до предоставяне  
на собствен  бюджет , или като част от ЕСФ , или като самостоятелен  инструмент .  
Вариантите  по отношение  на инструментите  с пряко  управление  на бюджета  включват  
запазване  на статуквото , единна  интегрирана  програма  с пряко  бюджетно  управление  и 
включване  на инструментите  с пряко  управление  в рамките  на ЕСФ . 
Възможността  за политиката  на „нефинансиране “ бе отхвърлена  на ранен  етап. Тя би 
означавала  преустановяване  на европейската  финансова  подкрепа  за активни  политики  
на пазара  на труда , ефективно  учене  през целия  живот , насърчаване  на трудовата  
мобилност  и модернизация  на системите  за социална  сигурност . Това  би засегнало  
пряко  милиони  граждани  годишно , би сложило  край  на най-осезаемия  израз  на 
солидарността  в ЕС и би намалило  значително  възможността  за насърчаване  на целите  
на ЕС в областта  на политиката  по заетостта  и социалната  политика . 
АНАЛИЗ  И СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Настоящият  анализ  по същество  е качествен  и е насочен  към социалното  и 
икономическото  въздействие . В много  общ план  всички  инструменти  следва  да 
улесняват  или смекчават  промените  в икономическите  структури , включително  
структурите  по заетостта . Както  е посочено  в раздела  относно  целите , въпреки  че се 
очаква  политиката  по заетостта  и социалната  политика  да улеснят  прехода  към 
икономика  с ниски  емисии  на въглероден  двуокис , това въздействие  зависи  от тяхното  
конкретно  изпълнение , а не пряко  от законовите  разпоредби . 
1.4. Обхват  на ЕСФ  
От икономическа  гледна  точка , ако ЕСФ  бъде  тясно  ориентиран  към политики  и 
действия , водещи  пряко  до заетост  (включително  подкрепа  за образование , но само  за 
висше  и професионално  образование ) това ще гарантира  a priori  съсредоточаване  на 
ЕСФ  върху  икономически  значими  задачи . Насочеността  към пазара  на труда  обаче  би 
означавала  съсредоточаване  върху  лицата , докато  пречките  пред  заетостта  могат  да 
бъдат  например  в домакинството . Съсредоточаването  на ЕСФ  изключително  върху  
интеграцията  на пазара  на труда  и обучението  е вероятно  да се окаже  твърде  ограничен  
подход . 
В другия  край  на спектъра  от възможности  разширеният  обхват  на ЕСФ , който  включва  
подпомагане  на доходите , не среща  широко  одобрение . Разходите  на държавите -членки  
и регионалните  органи  за пасивни  мерки  са въпрос  от съвсем  друга  величина  в 
сравнение  с потенциалните  средства  на ЕСФ17. Освен  това подпомагането  на доходите  
е задължение  преди  всичко  на национално  или регионално  равнище . Подпомагането  на 
пасивните  мерки  би променило  характера  на ЕСФ  и би могло  дори  да бъде  в нарушение  
                                                 
16 В наскоро  приетото  предложение  за МФР  2014 — 2020 г. обхватът  на ЕФПГ  се разширява , като 
включва  помощ  за земеделските  производители , чието  препитание  може  да бъде  засегнато  от 
глобализацията . Това  е в отговор  на необходимостта  да се улесни  адаптацията , изисквана  в 
международните  търговски  споразумения . 
17 През  периода  на програмиране  2007—2013 г. бюджетът  на ЕСФ  бе близо  76 милиарда  EUR. 
МФР  предвижда  ЕСФ  да получи  най-малко  84 милиарда  за седемгодишния  период  на 
програмиране  2014—2020 г. 
 
BG 8   BG на разпоредбите  на Договора . Освен  това всяка  сума , изразходвана  за пасивни  мерки , 
не може  да бъде  използвана  за други  дейности , за които  би била  налице  европейска  
добавена  стойност . 
Различните  възможности  относно  обхвата  са анализирани  също  и по отношение  на 
приноса  им за конкретните  цели  на ЕСФ . Реалният  принос  ще зависи  от решенията  за 
финансиране  и за размера  на средствата , който  да се разпредели  за дадена  област  от 
политиката . Тези  решения  обаче  ще бъдат  взети  в контекста  на преговорите  с 
държавите -членки  относно  оперативните  програми . Следователно  оценката  се прави  на 
качествена  основа , като се следва  определена  йерархия  на целите . 
Предпочитаният  вариант  е широк  обхват  на ЕСФ , който  не включва  мерки  за 
подпомагане  на доходите . Вероятно  е той да доведе  до ефективност , тъй като могат  да 
бъдат  включени  повече  участници  и програмите  по-лесно  да бъдат  съобразени  с 
местните  нужди  и с установените  системи  за изпълнение . 
Таблица  1. Сравнение  на вариантите  относно  обхвата  
 Конкретни  цели 
Варианти  Заетост  Образование  Приобщаване  Изграждане  на 
институционале
н капацитет  Алтернатив
ни разходи  
1.1 - Без 
промяна  на 
политикат
а 0 0 0 0 0 
1.2 – 
Съсредоточаване  
върху  
заетостта
 + -- -- -- + 
1.3 – Широк  
обхват
 = = + ++ - 
1.4 – 
Широк  
обхват , 
включител
но пасивни  
мерки  -- - - + - 
Легенда : „+“ означава  по-силно  въздействие  (или алтернативни  разходи ) в сравнение  с варианта  „без 
промяна  на политиката “; „-“ означава  по-слабо  въздействие  (или по-ниски  алтернативни  разходи ) 
1.5. Опростяване  
Вариантите  разграничават  степента , до която  изчисляването  на стандартизираните  
разходи  и схемите  за възстановяване  са разходите  са въведени , и дали  те могат  или не 
да се обвържат  с резултатите . При варианта  „без промяна  на политиката “ и при 
доброволно  използване  на такива  схеми , управляващите  органи  вероятно  бавно  ще 
започнат  да прилагат  по-широко  тези възможности . При вариант  3 всички  плащания  ще 
бъдат  свързани  с предварително  договорени  нива  на резултатите . Въпреки  че това би 
могло  да опрости  изпълнението  на програмите , то вероятно  ще направи  формулирането  
им значително  по-сложно . Необходимостта  от договаряне  на нивата  на резултатите  
 
BG 9   BG може  да доведе  до ефекта  на „отсяване  на най-добрите “ и да обезкуражи  други  
иновативни  действия . Вариант  2 предлага  по-голяма  гъвкавост  (в сравнение  с 
варианти  1 и 3), оставяйки  на управляващите  органи  възможно  най-широк  кръг  от 
възможности  за въвеждане  на онези  мерки  за опростяване , в които  те са уверени  и 
които  най-добре  отговарят  на техните  нужди . Това  е вариантът , който  се очаква  да 
допринесе  в най-голяма  степен  за оперативната  цел, поради  което  е и предпочитаният  
вариант . 
Таблица  2. Сравнение  на вариантите  за опростяване  
 2.1 – Без промяна  на 
политиката  2.2 - Пропорционален  
подход  2.3 – Подход , основан  
на предписания  
Ефикасност  0 ++ + 
Гъвкавост  0 + - 
Административна  
тежест   0 + - 
Легенда : „+“ означава  по-добре  в сравнение  с варианта  „без промяна  на политиката “; „-“ означава  по-зле. 
1.6. Връзка  между  ЕФПГ  и ЕСФ  
Включването  на ЕФПГ  в рамките  на ЕСФ  или превръщането  му в самостоятелен  
инструмент  със собствен  бюджет  вероятно  ще даде  възможност  за по-бързо  
изпълнение , отколкото  е възможно  в момента . Това  обаче  би променило  характера  и 
профила  на намесата , което  следва  да е изключение . То би било  свързано  също  и с по-
малка  гъвкавост  при използването  на бюджета , докато  реалните  нужди  по естество  са 
силно  непредвидими . Вариантът  „без промяна  на политиката “ предлага  най-голяма  
гъвкавост  и не изключва  възможността  за допълнителни  реформи  с оглед  ускоряване  на 
процеса  на вземане  на решения .  
Таблица  3. Сравнение  на вариантите  за ЕФПГ  
 3.1 – Без промяна  на 
политиката  3.2 - Включване  на 
ЕФПГ  в рамките  на 
ЕСФ  3.3 - Самостоятелен  
фонд  с отделна  
бюджетна  линия  
Скорост  на 
изпълнение  0 + + 
Ефикасност  0 - - 
Ефективност  0 0 0 
 
1.7. Връзки  между  ЕСФ  и инструментите  с пряко  управление  на бюджета  
Постигнатото  в рамките  на програма  „Прогрес “ се използва  при разработването  на 
инициативи , които  са подкрепени , когато  е приложимо , от отделни  оценки  на 
въздействието . Оценката  на социалните , екологичните  и икономическите  въздействия  
трябва  да бъде  извършена  на равнището  на тези инициативи . Анализът  на възможните  
 
BG 10   BG варианти  и тяхното  сравнение  следователно  се свежда  до критериите  за ефективност , 
ефикасност  и съгласуваност . 
В рамките  на варианта  „без промяна  на политиката “ програмата  „Прогрес “, EURES 
и Европейският  механизъм  за микрофинансиране  продължават  да съществуват  като 
отделни  инструменти  успоредно  с ЕСФ . Пропуска  се възможността  за увеличаване  на 
съгласуваността  на политиката  чрез обвързване  на програмата  „Прогрес “ с 
предоставяната  от механизма  за микрофинансиране  подкрепа  за самостоятелна  заетост  
и предприемачество , както  и с мобилността  на работниците  в рамките  на ЕС, 
насърчавана  от EURES. Няма  подобряване  на ефективността , което  би могло  да се 
получи  в резултат  на рационализиране  на финансовите  инструменти . Поради  всички  
тези причини  вариант  4.1 се отхвърля .  
Предпочитаният  вариант  е вариант  4.2. Той предвижда  нова  интегрирана  програма  за 
заетост , социална  политика  и приобщаване , която  обединява  програмата  „Прогрес “, 
EURES и механизма  за микрофинансиране . Този  вариант  позволява  на Комисията  да 
засили  съгласуваността  на политиката , както  и въздействието  на нейните  инструменти  
за постигане  на общите  цели  на политиката . Той също  така позволява  повишаване  на 
ефективността  в сравнение  с вариант  4.1 от гледна  точка  на същественото  
рационализиране  на инструментите  с пряко  управление  на бюджета , 
усъвършенстването  на правилата  и процедурите  за управлението  им, както  и 
гъвкавостта  чрез разпределянето  на ресурси  за променящите  се приоритети  на 
политиката . Набляга  се на иновативните  подходи  за отговор  на дългогодишни  
социални  предизвикателства  (взаимно  обучение , партньорства  между  представители  на 
публичния , частния  и т.нар. „трети  сектор “, инвестиции  в социални  предприятия ). 
Взаимодействието  и допълването  с ЕСФ  биха  могли  да бъдат  постигнати  по-добре  чрез 
подходяща  координация  от страна  на Комисията , вместо  чрез обединяване  на тези 
инструменти  с ЕСФ , както  се предвижда  във вариант  4.3.  
Основната  разлика  между  вариант  4.2 и вариант  4.3 е, че в последния  се предлага  
всички  три инструмента  да бъдат  прегрупирани  като компонент  на ЕСФ  с пряко  
управление  на бюджета . Такъв  единен  инструмент  със сигурност  би подобрил  
съгласуваността  на предоставяната  от бюджета  на ЕС подкрепа , би увеличил  обема  (с 
частта  на ЕСФ ) и би подобрил  последователността  в изпълнението . Същевременно  
обаче  това би увеличило  риска  от намаляване  на ефикасността  поради  по-голямата  
сложност . Такъв  единен  инструмент  би изисквал  два основни  компонента , изпълнявани  
съгласно  напълно  различни  правила  за управление  (т.е. споделено , пряко  и съвместно  
управление ). Освен  това този вариант  включва  политически  и институционални  
рискове , свързани  с приемането  на прекалено  сложен  регламент  за ЕСФ . Следователно  
вариант  4.3 следва  да се отхвърли .  
Таблица  4. Сравнение  на вариантите  за инструментите  с пряко  управление   
 4.1 – Без промяна  на 
политиката  4.2 – Интегрирана  
програма  с пряко  
управление   4.3 – Включване  в 
рамките  на ЕСФ  като  
компонент  с пряко  
управление   
Ефикасност  0 + - 
Критична  маса 0 + + 
 
BG 11   BG Съгласуваност  и 
ефективност  0 ++ + 
Политически  и 
институционални  
рискове  0 + - 
Легенда : „+“ означава  по-добре  в сравнение  с варианта  „без промяна  на политиката “; „-“ означава  по-зле. 
МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
1.8. ЕСФ  
Съгласно  настоящите  регламенти  за структурните  фондове  мониторингът  и оценката  са 
отговорност  преди  всичко  на държавите -членки : от техните  управляващи  органи  се 
изисква  да създадат  система  за мониторинг , както  и да представят  годишни  доклади  и 
окончателен  доклад  за изпълнението . Цялостното  разпределение  на отговорностите  ще 
остане  непроменено . В настоящите  системи  за мониторинг  и оценка  на ЕСФ  обаче  
съществуват  някои  слабости : качеството  на данните  е неравномерно , методите  за 
събиране  на данни  се различават  значително  в отделните  държави -членки  и не се 
представя  информация  за интензивността  на предоставяната  на лицата  подкрепа . Това  
затруднява  обобщаването  на резултатите  на равнището  на ЕС или оценката  на 
дългосрочните  ефекти  от интервенциите  на ЕСФ  върху  отделните  участници  и 
икономиките  на държавите -членки  и върху  системите  като цяло . 
В този контекст  бъдещата  система  за мониторинг  и оценка  ще бъде  насочена  основно  
към определяне  на минимални  стандарти  за качество  и въвеждане  на набор  от 
задължителни  общи  показатели . Това  следва  да гарантира , че данните  от мониторинга  
са стабилни  и надеждни  и че оценката  е съсредоточена  върху  ефективността  и 
въздействието  на подкрепата  от страна  на ЕСФ . 
1.1. ЕФПГ  
Мониторингът  и оценката  са отговорност  преди  всичко  на държавите -членки . В бъдеще  
държавите -членки  ще бъдат  задължени  специално  да осъществяват  мониторинг  и за 
изпълнението  на оперативните  цели  по отношение  на реинтегрираните  на работа  лица  
12 и 24 месеца  след  изпълнението  на мярката . Комисията  ще извършва  средносрочна  
оценка  на ефективността  и устойчивостта  на резултатите , както  и последваща  оценка . 
1.9. Интегрирана  програма  за заетост , социална  политика  и приобщаване  
(Програма  за социално  развитие ) 
Интегрираната  програма  за заетост , социална  политика  и приобщаване  ще запази  
своята  насоченост  към резултатите  и постиженията  вместо  към ресурсите  и дейностите . 
За тази цел мониторингът  на интегрираната  програма  ще се извършва  ежегодно  с цел 
да се оцени  напредъка  при постигането  на конкретните  и оперативните  й цели  въз 
основа  на ясни  показатели18 и да се даде  възможност  за извършване  на необходимите  
корекции  на приоритетите  на политиката  и приоритетите  за финансиране . 
                                                 
18 Показателите  ще бъдат  разработени  при предварителната  оценка  за интегрираната  програма . 
 
BG 12   BG Интегрираната  програма  ще подлежи  също  така на средносрочна  и последваща  оценка . 
Възможността  да се обединят  три инструмента  ще даде  възможност  на Комисията  да 
рационализира  механизмите  за оценка  и да намали  разходите  за тях.