Комисията публикува също на своя уебсайт в продължение на четири седмици първоначалната оценка на въздействието и получи обратна информация от Франция, Хърватия, Украйна и един анонимен изпращач.

•Събиране и използване на експертни становища

Предложението се основава на данните, събрани в рамките на проучването на ГД „Регионална и селищна политика“ The effects of COVID-19 induced border closures on cross-border regions - An empirical report covering the period March to June 2020 („Въздействия от дължащите се на COVID-19 затваряния на граници в трансгранични региони — Емпиричен доклад за периода от март до юни 2020 г.“) и 20 case studies covering the period March to June 2020 („20 примера от практиката за периода от март до юни 2020 г.“).

Комисията се опря също на проучванията относно цената на нефункциониращото Шенгенско пространство, изготвени от Европейския парламент, уведомленията от държавите членки относно временното повторно въвеждане на гранични проверки на вътрешните граници и реакциите на обществеността, представени в кореспонденцията, изпратена до Комисията.

•Оценка на въздействието

В съответствие със своята политика за по-добро регулиране Комисията извърши оценка на въздействието. В нея бяха разгледани три варианта на политиката: Вариант 1 — Акт с незадължителен характер. Този вариант предвиждаше правни мерки с незадължителен характер, основаващи се на поуките от кризата с COVID-19 и други събития, чиято цел трябваше да бъде насърчаване на използването на алтернативни мерки вместо гранични проверки на вътрешните граници. В този смисъл той беше продължение на предишния подход на Комисията, представен в съобщението „Завръщане към Шенгенската система — пътна карта“ от 2016 г., и Препоръката относно пропорционалните полицейски проверки и полицейското сътрудничество в Шенгенското пространство. В контекста на този вариант бяха обмислени и правни мерки с незадължителен характер за по-добро координиране на мерките по външните граници в кризисни ситуации. Очакваше се конкретните цели да бъдат постигнати чрез съобщение относно бъдещето на Шенген (т.нар. Шенгенска стратегия) и евентуално чрез актуализиране на съответните препоръки (по-специално на препоръката от 2017 г. относно пропорционалните полицейски проверки). Вариант 2 — Смесен вариант (целенасочено изменение на Кодекса на шенгенските граници, съчетано с правни мерки с незадължителен характер). Този вариант беше изготвен в отговор на критики от граждани, Европейския парламент и държави членки във връзка с текущите продължителни проверки на вътрешните граници. Той е свързан и с призив, отправен от академичната общност. Очакваше се, че този вариант ще даде възможност да се гарантира, че лицата могат да се движат свободно в Шенгенското пространство, без да се сблъскват с ненужни препятствия, благодарение на ограничаването на случаите, при които повторно ще се въвеждат гранични проверки на вътрешните граници. Що се отнася до мерките на външните граници, този вариант предвиждаше следното: с оглед на насоките и препоръките, приети вследствие на COVID-19, да се разработят „смекчаващи мерки“, които е необходимо да се вземат под внимание, когато повторното въвеждане на граничните проверки е неизбежно. Освен това той предполагаше приемането на ясно правно основание за въвеждане и премахване на забрана за влизане в ЕС в случай на заплаха за общественото здраве, за да се осигури единен подход на външните граници при ситуация, в която е налице такава заплаха. Настоящото предложение съдържа идеите, разработени в контекста на този вариант. Вариант 3 — Смесен вариант 2 (по-основна промяна на Кодекса на шенгенските граници, съчетана с правни мерки с незадължителен характер). Съгласно този вариант Шенгенското пространство без граници бе разгледано като единно пространство, което не трябва да бъде разпокъсвано от решенията на отделни държави членки. С оглед на това вариантът предлагаше да се работи по установените предизвикателства единствено на равнището на ЕС, предвиждайки, че за всяко решение за повторно въвеждане на гранични проверки на вътрешните граници ще бъде необходимо предварителното съгласие на една от институциите на ЕС или че възможността за повторно въвеждане на гранични проверки на вътрешните граници ще бъде премахната изцяло. Що се отнася до прилагането на мерки на външните граници в случай на заплаха за общественото здраве, предложените средства нямаше да се различават от тези при вариант 2 (нови ограничения за неналожителните пътувания в ЕС, които ще се прилагат при заплаха за общественото здраве). Резултат от оценката на въздействието: Въз основа на констатациите в доклада за оценката на въздействието вариант 2 (смесен подход) беше избран за предпочитания вариант. Този избор e отражение на най-високия кумулативен резултат на този вариант по отношение на ефективността, ефикасността и пропорционалността. Той се основава на поуките от миналото и същевременно е достатъчно амбициозен. Вариантът взема под внимание гледните точки на държавите членки за ролята на граничните проверки в борбата със сериозните заплахи, като същевременно отговаря на основателните очаквания на гражданите на ЕС и други лица, възползващи се от отсъствието на гранични проверки на вътрешните граници, за запазване на Шенгенското пространство, което улеснява движението на хора и стоки заради отсъствието на граничен контрол на вътрешните граници. По отношение на икономическото въздействие се очаква, че именно новият механизъм за планиране на действия при извънредни ситуации, който ще се използва на равнището на ЕС при кризисни ситуации, засягащи няколко или всички държави членки, и който засилва използването на алтернативни мерки, както и на смекчаващи мерки, когато е целесъобразно, ще улесни движението и/или ще ограничи отрицателните последици от граничния контрол на вътрешните граници за единния пазар. По своята същност този вариант може да изиграе важна роля за ограничаване на отрицателното икономическо въздействие от граничните проверки на вътрешните граници, в резултат на което икономическите ползи от този вариант могат да бъдат значителни. Освен това възможността за приемането на ограничение за неналожителните пътувания на равнището на ЕС, което ще се прилага на външните граници в случай на заплаха за общественото здраве, би могла да допринесе за постигането на тази цел чрез премахване на едно възможно основание за повторно въвеждане на гранични проверки на вътрешните граници. Също така този вариант има положително социално въздействие благодарение на планирането на действия при извънредни ситуации във връзка с Шенген и на разширената концепция за „крайна мярка“, за които се очаква да ограничат прибягването до гранични проверки на вътрешните граници. Няма измеримо въздействие върху околната среда, свързано с предпочитания вариант. От друга страна, този вариант може да има относително най-голямото пряко въздействие върху администрацията. Това се дължи на запазването на възможността за повторно въвеждане на временни гранични проверки на вътрешните граници и добавянето на нови задължения, като например оценка на риска, стандартизирана нотификация за повторното въвеждане на гранични проверки на вътрешните граници и задължение за редовно докладване по тези въпроси. Въпреки това, при положение че предлаганите в този вариант мерки би трябвало да доведат до общо намаляване на прибягването до гранични проверки, допълнителната административна тежест следва да бъде ограничена. Не беше извършен специален анализ на предлаганите мерки за противодействие на инструментализирането на мигранти, тъй като целта на предложението е да внесе яснота в приложимите правила в тази връзка.

На 19 април 2021 г. Комисията представи оценката на въздействието на Комитета за регулаторен контрол (КРК). КРК излезе с положително становище с коментари. Тези коментари бяха свързани с i) липсата на достатъчно факти за силните и слабите страни на действащите ключови мерки от Кодекса на шенгенските граници, ii) неясното описание на вариантите на политиката и на избора за прилагането им, и iii) недостатъчния анализ на въздействието. В отговор на тези коментари Комисията по-специално разшири количествените данни и информацията относно гледните точки на заинтересованите страни в целия доклад, за да придаде по-голяма тежест на посочените качествени аргументи за ползите от премахването на граничния контрол на вътрешните граници. Тя посочи по-ясно недостатъците на процеса от 2020 г. от перспективата на Шенген, а именно че интегрираните договорености на ЕС за реакция на политическо равнище при кризи се съсредоточават на първо място върху здравните аспекти, преди да се насочат към други аспекти, като например граничния контрол, подчерта, че макар и граничният контрол да е ефикасен инструмент, премахването му създава значителни проблеми, и показа по-подробно, че алтернативните мерки са по-евтини от граничния контрол, а резултатът често е един и същ. В допълнение Комисията подсили различните разгледани варианти. И накрая, беше включена допълнителна подробна информация относно целта на предишното предложение от 2017 г., поуките от преговорите и новата перспектива в контекста на кризата от COVID-19. Повече информация за това как препоръките на КРК са отразени в доклада за оценката на въздействието, може да се намери в приложение I, точка 3 от оценката на въздействието.

•Пригодност и опростяване на законодателството