[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 5.12.2007

COM(2007) 774 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Силна европейска политика за съседство

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Силна европейска политика за съседство

1. Въведение

Европейската политика за съседство (ЕПС) значително задълбочава отношенията на Европейския съюз (ЕС) с неговите съседи[1] и вече се е превърнала в основния механизъм за сътрудничество с тези държави в широк кръг от политики. Основната предпоставка на ЕПС е това, че ЕС има съществен интерес от по-голямо икономическо развитие, стабилност и по-добро управление в района, обхванат от ЕПС. Разпространението на мира и просперитета извън границите на ЕС предотвратява изкуствени разделения и създава ползи както за партньорите от ЕПС, така и за ЕС. ЕПС е партньорство за реформа, което предлага „повече печалби за по-големи залози“ — колкото по-сериозно партньорите се ангажират със Съюза, толкова по-пълно Съюзът може да се отзове в политически и икономически аспект и чрез финансово и техническо сътрудничество. С развитието на различните партньорства в общата рамка на европейската политика за съседство, действието на политиката става все по-диференцирано.

След първите няколко години на опит с европейската политика за съседство, през декември 2006 г.[2] Комисията стигна до заключение, че политиката е отбелязала добри начални резултати, но също така направи предложение за по-нататъшни действия, за да стане политиката напълно ефективна. Ще бъдат нужни политическо лидерство, партньорски подход и решаването на редица чувствителни въпроси. Залогът, в крайна сметка, е способността на ЕС да развива външна политика, допълваща тази на разширяване, която да е в състояние да насърчава преобразяването и реформата. В отговор на това съобщение, след обсъжданията в Съвета, за които Комисията допринесе чрез неофициални документи[3], германското председателство на ЕС изготви доклад[4], който получи широко одобрение от Европейския съвет. През септември 2007 г. Комисията организира конференция за ЕПС, която събра за първи път министри и представители на гражданското общество от ЕС и държавите партньори. На 15 ноември Европейският парламент прие доклад[5] във връзка със съобщението от 2006 г.

От последното съобщение насам бе отбелязан напредък. Например беше направено разпределение на средства в съответствие с инструмента за управление. В процес на изграждане е инструмент за инвестиции в рамките на ЕПС. Беше поставено началото на Черноморското взаимодействие — регионално измерение за Изтока. Беше постигнат напредък в областта на отварянето на програмите и агенциите на Европейската общност към партньорите от ЕПС. Въпреки това, има още много да се направи. В повечето държави партньори от ЕПС нуждата от политически, социални и икономически реформи е огромна.

Акцентът през идващия период трябва да бъде поставен върху изпълнението на съществуващите ангажименти както от държавите партньори, така и от ЕС. Нужни са усилия и от двете страни. Областите на приоритетно действие ще бъдат посочени в две съобщения, които, от една страна, се отнасят до отговорностите на ЕС и, от друга страна, до допълнителните усилия, които са необходими от страна на държавите партньори от ЕПС.

Настоящото съобщение се отнася най-вече до действията, които са необходими и предвидени от ЕС за 2008 г. В центъра на вниманието са дейностите, които държавите-членки и Комисията е нужно да предприемат, за да бъдат осъществени предложенията, обсъждани през 2007 г. През пролетта на 2008 г. в отделно съобщение, придружено от доклади за напредъка на отделните държави, ще бъде анализирано това къде са необходими по-нататъшни действия от държавите партньори от ЕПС.

2. теми за размисъл

2.1. Диференциация

ЕПС обхваща много различни държави в единна политика. Предложението на ЕС за задълбочаване на отношенията е еднакво за всички партньори. Отделният подход към всяка държава в рамките на ЕПС обаче осигурява гъвкавост и диференциация, а възможните отговори са толкова, колкото са държавите партньори съобразно политическата ситуация на всеки партньор, висотата на неговите амбиции за ЕС, програмата му за реформи и постиженията му, както и неговото равнище на социално-икономически развитие. Това разграничение е видно от споразумението за засилено сътрудничество, което понастоящем е в процес на договаряне с Украйна[6], от текущото обсъждане с Мароко на „статута на напреднала държава“ и с Израел на подобряването на отношенията. Колкото повече политиката се развива, толкова повече ще се засилва тази диференциация.

И все пак общата рамка на ЕПС улеснява един обективен и последователен подход на ЕС към тези многообразни партньори и гарантира, че целият ЕС е напълно отдаден на задълбочаване на отношенията с всички наши съседи.

2.2. Съвместно управление

От съществено значение за постигането на тези амбициозни цели е съвместното управление на ЕПС и насърчаването на това съвместно управление. То ще се развива с увеличаването на диференциацията и със задълбочаването на двустранния диалог за политиката в много области. Важно е както държавата партньор от ЕПС, така и ЕС да бъдат отговорни един пред друг за изпълнението на техните взаимни ангажименти.

Конференцията за ЕПС през септември 2007 г. затвърди ангажимента на ЕС да работи с държави партньори, които определят съвместно техния път в рамките на ЕПС. Продължението на конференцията ще се състои през 2008 г. и Грузия предложи да бъде държава домакин.

2.3. Регионални процеси

ЕПС се развива основно на двустранна основа, но има връзки и с регионалните и подрегионалните процеси. Евро-средиземноморското партньорство остава крайъгълният камък на взаимодействието на ЕС с неговите южни съседи. ЕПС и евро-средиземноморското партньорство взаимно се затвърждават — двустранната рамка на ЕПС е по-добре адаптирана за насърчаване на вътрешни реформи, докато евро-средиземноморското сътрудничество дава възможност за един регионален контекст.

Комисията подкрепя нови инициативи за укрепване на отношенията с държавите от средиземноморския регион при условие, че тези инициативи се основават на съществуващи процеси. Такива инициативи включват, между другото, дейности в сферата на околната среда, междукултурния диалог, икономическия растеж и сигурността. В това отношение Комисията отбелязва поканата на Франция за среща през юни 2008 г., за да бъде даден нов тласък на отношенията с държавите от този регион.

В отговор на призивите за изграждането на рамка за регионално сътрудничество за Изтока бе поставено началото на Черноморското взаимодействие, което има за цел да допълни предимно двустранните политики на ЕС в този регион — ЕПС, стратегическото партньорство с Руската федерация и преговорите за присъединяване с Турция. През февруари 2008 г. в Киев ще бъде проведена среща на министрите от Черноморското взаимодействие с участието на ЕС.

Също така ще бъдат проучени възможни взаимодействия със стратегията на ЕС за Централна Азия и със съвместната стратегия ЕС—Африка.

3. Предложения на важни подобрения по основни въпроси

3.1. Мерки за по-нататъшна икономическа интеграция

Задълбочените и цялостни споразумения за свободна търговия, договорени „по мярка“, които включват мерки за намаляване на нетарифните бариери чрез сближаване на правните уредби, са разковничето към постигане на по-голяма икономическа интеграция с държави партньори от ЕПС. Едно задълбочено и цялостно споразумение за свободна търговия трябва да обхваща основно цялата търговия със стоки и услуги между Европейската общност (ЕО) и партньора от ЕПС, както и стабилни задължителни правни разпоредби във връзка с прилагането на правната уредба в областта на търговията и икономиката.

Вече бяха предприети важни стъпки, но за развитието на тази програма са нужни решителни усилия от всички страни. Чрез отпусканата финансова и техническа помощ Съюзът ще продължи да оказва активна подкрепа на съседите за сближаване на правните им уредби, но са необходими допълнителни стимули.

През 2007 г. бе поставено началото на преговорите за споразумение за засилено сътрудничество с Украйна и след присъединяването на Украйна към Световната търговска организация (СТО), то ще бъде разширено, за да обхване въпросите, свързани със свободната търговия. Комисията предложи проект за регламент, който въвежда автономни търговски преференции за Република Молдова. Проучванията за осъществимост, които да изследват възможността за сключване на споразумения за свободна търговия с Грузия и Армения, ще бъдат приключени през следващата година. Продължават преговорите със средиземноморските партньори от ЕПС за либерализирането на услугите и на правото на установяване, както и за търговията със селскостопански продукти. Работата на равнище висши служители ще започне през 2008 г., за да бъде изготвена пътната карта за следващите стъпки със средиземноморските партньори в областта на търговията до 2010 г. и по-нататък, с цел да бъдат подобрени съществуващите споразумения. Напреднаха и подготвителните работи за улесняване на търговията с промишлени продукти чрез сключването на споразумения за оценка на съответствието и приемане на промишлени продукти.

За успешното приключване на преговорите са нужни допълнителни съразмерни усилия от всички страни. Необходим е по-голям политически ангажимент от страна на ЕС, за да се насърчи икономическата интеграция и да се подобри достъпът до пазара. Подкрепата на държавите-членки за усилията на Комисията за бързо приключване на текущите преговори в областта на селското стопанство и риболова, като се държи сметка за различната степен на развитие на партньорите, ще бъде решителна, по-специално за намаляването на броя на продуктите, които са изключени от пълна либерализация. Това трябва да бъде част от съгласуваните усилия на всички страни за постигане на целта за постепенно разширяване на задълбочените и цялостни споразумения към нашите партньори като приоритет за идващите години. Преговорите трябва да бъдат обмислени след внимателна оценка и техният ритъм трябва да бъде адаптиран към капацитета на съответните държави и очакваните резултати. В същото време Комисията ще продължи да подкрепя подобренията и по-нататъшното сближаване в такива области като техническите правила, санитарни и фитосанитарни въпроси, митници и данъчно облагане, както и икономическата интеграция на партньорите от ЕПС помежду им. Тя ще насърчава сътрудничеството с институции като Европейската патентна служба. Диалогът между предприятията ще бъде подкрепян и Комисията ще насърчава подобряването на търговския и инвестиционен климат в района, обхванат от ЕПС. Това изисква, между другото, насочване на вниманието към въпросите на управлението и на устойчивото развитие.

3.2. Мобилност

Възможността хората да се придвижват и да взаимодействат е от изключителна важност за много аспекти на ЕПС — като се тръгне от търговията и инвестициите и се стигне до културния обмен. Мобилността е сама по себе си ключов приоритет на външната политика, тъй като това е призмата, през която гражданите на държавите партньори възприемат ЕС.

Комисията предлага улесняване на законните краткосрочни пътувания както и по-амбициозни инициативи в дългосрочен план в областта на контролираната миграция, които инициативи потенциално включват отварянето на пазарите на труда на държавите-членки, когато това е от взаимна полза за изпращащите и приемащите държави.

Очевидно мобилността може да се развива единствено в сигурна среда и подобренията на сигурността ще допринесат за създаването на условия за по-голяма мобилност. Насърчаването на мобилността ще върви ръка за ръка с ангажимента на нашите партньори да засилят сигурността и правосъдието и да се борят с нелегалната миграция, с усилията за увеличаване на способността на нашите съседи да се справят с миграционните потоци към техните държави и със сигурността на документите.

Комисията настоява Съветът и Европейският парламент да приемат нейния „пакет“ от законодателни предложения от 2006 г., които целят преразглеждане на европейската визова политика, осигуряване на високо ниво на сигурност в рамките на общото пространство и опростяване на процедурите за кандидатите за виза. Тези предложения ще улеснят краткосрочните пътувания като помогнат за решаването на нерешените проблеми при издаването на шенгенски визи. Те ще позволят по-лесното доказване на добросъвестността на пътниците, ще подобрят достъпа на кандидатите за виза до консулствата и ще осигурят по-голямо консулско присъствие и регионално покритие, включително и изграждането на общи центрове за приемане на заявления там, където това е необходимо.

Съществуващите възможности за улесняване на пътуванията не са напълно използвани. Регламентът за местния граничен трафик позволява на държавите-членки да сключват двустранни споразумения със съседни трети държави за подобряване на контакта между хората в граничните райони и тези възможности трябва да се използват пълноценно. По-добро използване от държавите-членки на гъвкавите решения, предвидени в сегашните достижения на правото от Шенген , могат да допринесат за смекчаване на споразуменията.

Изпълнението на заключенията на Съвета от 2003 г. за гъвкавост при издаването на визи на участниците в евро-средиземноморските срещи [7] трябва да бъде разширено, за да обхване всички държави партньори от ЕПС. Това разширяване касае най-вече Армения, Азербайджан и Грузия, тъй като споразуменията за улесняване на издаването на визи с Украйна и Република Молдова скоро ще влязат в сила. Приканват се държавите-членки да ускорят обработването на заявленията за виза на лицата, които посещават събития, свързани с ЕПС, и там, където е установено, че кандидатът отговаря на условията за издаване на виза при предишно пътуване, да му се издават многократни входни визи по-систематично. Комисията ще играе по-активна роля като дава писма в подкрепа на заявления за виза и насърчава кандидатите да започнат процедурата навреме.

След съобщението ѝ за Циркулярната миграция и партньорствата за мобилност [8] Комисията предложи да бъдат договорени ограничен брой пилотни партньорства за мобилност с избрани трети държави и по специално с държави от ЕПС. Партньорствата ще наложат на пилотните държави да се ангажират в по-активно сътрудничество с ЕС за управление на миграционните потоци като в същото време им бъдат предоставени по-добри възможности за легална миграция, помощ за развиване на способността им за управление на междурегионалните миграционни потоци, мерки за насърчаване на циркулярна миграция или завръщането на мигриращите и подобряване на процедурите за издаване на краткосрочни визи. Нужно е разработването на мерки за подпомагане, за да се осъвременят политиките за пазара на труда в рамките на ЕПС.

Една последователна политика за мобилност трябва да се занимава с външните и вътрешните цели на политиката — насърчаване на контактите и обмена, разпространяване на ценностите и подходите на ЕС, насърчаване на икономическото развитие, сигурност, отговор на разликите между националните пазари на труда. Тъй като тези вътрешни и външни измерения попадат в компетентността на различни части на администрациите на държавите-членки и на ЕС, важно е да се осигурят последователност и съгласуваност на техните подходи.

3.3. Регионални конфликти и политически диалог

Броят на (замразените) конфликти в района, обхванат от ЕПС, остава голям — Приднестровието, Абхазия, Южна Осетия, Нагорни Карабах, Близкия Изток и Западна Сахара. ЕС има пряк интерес да работи с партньорите за насърчаване на тяхното решаване, защото те пречат на усилията на ЕС за насърчаване на политическите реформи и икономическото развитие на района, обхванат от ЕПС, и понеже те могат да засегнат сигурността на ЕС чрез регионална ескалация, неконтролируеми миграционни потоци, прекъсване на енергийните доставки и на търговските пътища или създаване на благодатна почва за развитието на тероризъм и на престъпна дейност от всякакъв вид.

ЕС е вече активен при предотвратяването и разрешаването на конфликти, но трябва да се направи повече. Бяха предприети редица мерки в рамките на Общата външна политика и политиката за сигурност (ОВППС) и на Европейската политика за сигурност и отбрана (ЕПСО). Бяха назначени специални представители на ЕС, а полицейските мисии и мисиите за граничен контрол и гранично подпомагане развиват своите дейности.

Тези действия трябва да бъдат планирани и съгласувани с политиките на ЕС в по-дългосрочен план, които се отнасят до цялостния институционален и управленски контекст и по този начин благоприятстват стабилизацията. Развитието на всички налични инструменти, независимо дали става въпрос за първи, втори или трети стълб, ще увеличи влиянието на ЕС и ще допринесе да се избегнат ограниченията, присъщи на краткосрочното управление на кризи. ЕС може да направи важен принос като работи около въпросите, свързани с конфликтите, като насърчава сходни реформи от двете страни на границите, за да подтикне сближаване на политическите, икономическите и правните системи, като позволява по-голяма социална интеграция и като допринася за изграждане на доверието. Примерът на Мисията на ЕС за гранично подпомагане на Украйна и Република Молдова, която включва инструменти от ЕО и от ЕПСО в единен подход, показва, че този подход може да е ефикасен. В други случаи, в зависимост от естеството на конфликта, повишаването на способността на министерствата да се справят с бежанците, насърчаването на интеграцията на малцинствата чрез езиково обучение, подкрепата за възстановяването след края на конфликта на инфраструктурата, включително и на културното наследство, или осъществяването на проекти за генериране на местни доходи могат да съставляват подходящи мерки за изграждане на доверието.

Участието на институциите на ЕС в механизмите за решаване на конфликти варира в широк диапазон. ЕС е пълноправен участник в Четворката (Близкоизточния мирен процес) и участва като наблюдател в разговорите 5+2 (Приднестровието), докато Комисията е наблюдател в Комисията за съвместен контрол (Южна Осетия). Само отделни държави-членки участват в Групата „Минск” (Нагорни Карабах) и Приятелите от ООН на Грузия (Абхазия). Като се има предвид историята на ЕС на мир и стабилност чрез регионална интеграция, добавената стойност на ЕС трябва да подпомогне усилията на отделните държави-членки и ЕС трябва да бъде готов да поеме по-голяма роля при разрешаването на конфликти в района, обхванат от ЕПС.

Конфликтите винаги трябва да бъдат в центъра на внимание на политическия диалог с партньорите от ЕПС. ЕС трябва също така да се увери, че конфликтите остават вписани в дневния ред на диалога със съответните международни организации и трети държави.

Комисията има готовност да развива, съвместно със Съвета, нови предложения в областта на разрешаването на конфликтите, като използва инструменти на Общността и извън нея.

Комисията ще направи всичко възможно, за да гарантира, че потенциалът, който предлага политическият диалог, е напълно оползотворен по други въпроси като тероризъм, наркотици, миграционни потоци, гражданска защита и най-вече управление.

Тя ще продължи да насърчава стабилността, по-специално чрез продължително утвърждаване на демокрацията, правата на човека и върховенството на закона в района, обхванат от ЕПС.

3.4. Секторна реформа и модернизация

През 2008 г. ще продължат да бъдат подкрепяни реформите в държавите партньори от ЕПС чрез диалог и подпомагане в областта на секторните политики.

Енергийната сигурност и безопасност са области на растяща взаимозависимост в района, обхванат от ЕПС. Чрез приемането на енергиен пакет през март Европейският съвет подготви основата за обща външна енергийна политика. ЕПС събира държавите производители, потребители и на транзит, които могат да спечелят много от по-близко сътрудничество и интеграция. Комисията ще съсредоточи усилията си върху изпълнението на меморандумите за разбирателство в областта на енергетиката с Азербайджан и Украйна и върху съвместните декларации с Мароко и Йордания, както и ще работи за сключването на подобни споразумения с Алжир и Египет. Комисията ще се опита да договори задължителни правни разпоредби в областта на търговията с енергийни стоки, услуги и инвестиции.

Ще бъде предприето проучване за осъществимост с цел да се изследват потенциалните ползи от създаването на обща законова рамка в енергийната област за района, обхванат от ЕПС.

През 2008 г. срещата на енергийните министри от „процеса от Баку“ (Черно море/Каспийски регион/Централна Азия) ще затвърди сътрудничеството в областта на енергийната сигурност и пазарната интеграция на изток. Ангажиментът на ЕС да разработи газопровода Набуко, включително и скорошното назначаване на координатор, дава силен тласък на усилията на ЕС да развие мрежите от жизненоважен интерес. Присъединяването на Република Молдова и Украйна към енергийната общност е в процес на подготовка. Грузия подаде кандидатурата си за получаване на статут на наблюдател.

На юг продължава работата по създаване на интегриран евро-средиземноморски енергиен пазар. Комисията ще работи със страните от Магреб за насърчаване на интеграцията на регионално равнище на техните пазари на електричество и със страните от Машрек за подобряване на сигурността и на инфраструктурите в газовия сектор. Комисията ще използва резултатите от енергийния форум EuroMed и от скорошната енергийна конференция ЕС—Африка—Близък Изток в Шарм ел-Шейх, и по-специално разработването на арабския газопровод и обмена на ноу-хау за чисти технологии.

Комисията ще работи с партньорите от ЕПС с цел да подобри енергийната ефективност, да проучи възможностите за създаване на пазар на зелената енергия и да увеличи капацитета на партньорите да произвеждат слънчева и вятърна енергия и енергия от устойчива биомаса.

В рамките на режима след 2012 г. Комисията ще задълбочи диалога за изменението на климата , включително и във връзка с неговото адаптиране[9]. Комисията ще осигури също така техническа помощ за изграждане на капацитет за управление на политиките в областта на изменението на климата. Комисията ще утвърди механизмите от Киото[10], които имат значителен потенциал да привлекат преки чуждестранни инвестиции и да насърчат развитието на по-чисти енергии. Опитът, придобит от схемата на ЕС за търговия с емисии, ще бъде споделен. Комисията ще увеличи подкрепата си за усилията за постигане на по-чиста околна среда в района, обхванат от ЕПС. Под егидата на Черноморско взаимодействие[11] Работната група за река Дунав и Черно море ще усили своята работа по въпросите, свързани с водите, и ще проучи възможностите за разширяване на своята дейност към други области като например управлението на отпадъците. Ще бъде продължен процесът на присъединяване на ЕО към Конвенцията за опазване на Черно море от замърсяване, а участието на Комисията в процеса „Околна среда за Европа” ще наблегне на прилагането на практика на конвенциите[12] на Икономическата комисия за Европа на Обединените нации (ИКЕ-ОН). В Средиземноморския регион ЕО ще продължи да подкрепя инициативата Хоризонт 2020 за намаляване на нивата на замърсяване. Общите информационни системи за околната среда, оценките на въздействието върху околната среда, интегрираното управление на крайбрежните зони и устойчивият туризъм ще бъдат насърчени в целия регион.

ЕО ще продължи да утвърждава отговорни и устойчиви риболовни дейности чрез тясно сътрудничество с партньорите в съответните форуми и чрез двустранни споразумения.

Интегрирана транспортна система между ЕС и неговите съседи е жизненоважна за по-близката интеграция. Държавите-членки и партньорите от ЕПС трябва да работят в тясно сътрудничество, за да допълнят разширяването на транспортните оси[13] на трансевропейските мрежи към съседните държави. Средиземноморските държави партньори и държавите партньори от ТРАСЕКА (транспортен коридор Европа—Кавказ—Централна Азия) приемат регионални планове за действие, за да разработят устойчиви транспортни системи, чието изграждане ще се осъществи с участието на държавите-членки. Трябва да бъде ускорено прилагането на практика на решението на Съвета за разширяване на общото авиационно пространство до 2010 г. Вече влезе в сила цялостно споразумение относно въздушните транспортни услуги с Мароко, а преговори са в ход с Украйна и трябва да започнат скоро с Йордания. Комисията поиска от Съвета указания за водене на преговори за сключване на нови цялостни споразумения относно въздушните транспортни услуги с държавите партньори от ЕПС.

За да бъдат успешно приобщени партньорите от ЕПС към европейското изследователско пространство, трябва в по-голяма степен да се държи сметка за изследователските приоритети на партньорите (например здравето и селското стопанство, допълнени от социално-икономически и управленски въпроси) и да се направят повече усилия за насърчаване на по-голямо участие в Седмата рамкова програма (РП7). Годишните работни програми на РП7 трябва да отразяват важността на ЕПС, а използването на бюджетния ред по европейския инструмент за съседство и партньорство трябва да помогнат за увеличаване на научния капацитет на партньорите от ЕПС.

Що се отнася до информационното общество , държавите партньори от ЕПС ще извлекат полза не само от високоскоростните мрежови връзки, но и от по-близкото сътрудничество на регулаторните органи от района, обхванат от ЕПС, и на европейските регулаторни органи в този сектор.

Образование и човешки капитал: Комисията ще засили подкрепата си за структурното развитие на системите за висше образование на партньорите от ЕПС чрез ТЕМПУС, както и чрез сближаване с Болонския процес и с Лисабонската програма. Нова схема за отпускане на стипендии в рамките на ЕПС позволява повече от хиляда студенти и университетски преподаватели да дойдат в ЕС през 2007—2008 г., както и на стотици да отидат в държави партньори от ЕПС. За да се подобрят знанията за това как функционира ЕС и за да се насърчи една безпристрастна, отговорна и ефикасна държавна администрация, Комисията ще подкрепи в собствените си вътрешни схеми избора на стажанти от държавите партньори от ЕПС и ще проучи възможността да приема командировани служители.

По-близко сътрудничество в областта на заетостта и социалното развитие ще усили обмена на стратегии за създаване на работни места, за намаляване на бедността, за социално интегриране и закрила и за равни възможности, за да могат да бъдат посрещнати общите предизвикателства в условията на глобализация и да бъдат насърчени достойните условия на труд.

ЕС и неговите съседи засилват своето сътрудничество в областта на здравето . Комисията приобщава партньорите от ЕПС към такива срещи като Мрежа на компетентните органи за здравна информация и знания, Мрежа за контрол на заразните болести в Южна Европа EpiSouth, Средиземноморска експертна група и експертна група за ХИВ/СПИН. Наскоро приетата здравна стратегия на ЕС спомага за това да се чува по-ясно гласа на ЕС в областта на здравето в световен мащаб чрез засилено сътрудничество със стратегическите партньори от трети държави, включително и от държави, които са част от ЕПС. ЕО и държавите-членки трябва да обединят усилията си, за да се справят със здравните предизвикателства и заплахи в района, обхванат от ЕПС, включително и чрез насърчаване на прилагането на международните споразумения в областта на здравето и по-специално на Рамковата конвенция за контрол на тютюна[14] и на Международните здравни правила[15].

Наскоро приетото съобщение за „Интегрирана морска политика за Европейския съюз“[16] посочва ЕПС като средство за диалог и сътрудничество по въпроси на морската политика и на управлението на общите морски пространства. Целите на тази политика ще бъдат включени в рамките на редовния диалог за политиките с държавите партньори от ЕПС.

Комисията ще продължи да насърчава обмена на опит и двустранния диалог относно методите за разработване и прилагане на регионалната политика , включително и за управление и партньорство на различни равнища. Тя ще се старае да засили взаимодействието между органите на национално, регионално и местно равнище.

3.5. Участие в програми и агенции на Общността

Възможността за участие в програми и агенции на Общността е важна и привлекателна черта на партньорството в рамките на усилената ЕПС.

През 2007 г. Комисията започна преговори за изработване на протоколи с Израел, Мароко и Украйна — трите партньорски държави, които бяха определени от доклада на председателството от юни 2007 г. като най-вероятните бенефициенти на тези мерки. Предстоящото подписване на протокола с Израел го прави първата държава партньор от ЕПС, която участва в Програмата за конкурентоспособност и иновации.

През 2008 г. Комисията ще продължи своите контакти с партньорите от ЕПС, за да определи техните интереси и способност да участват в тези дейности на ЕО.

3.6. Финансово сътрудничество

Нови финансови инструменти влизат в действие, а сътрудничеството с финансовите институции, и по-специално с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) като привилегировани партньори на ЕС в държавите партньори от ЕПС, и с други дарители и международни организации, ще бъде усъвършенствано. Тези инициативи ще позволят на ЕС да реагира по по-ефективен начин на нуждите на държавите партньори от ЕПС, както и да отрази различната им връзка с ЕС.

Една от иновациите на европейския инструмент за съседство и партньорство се отнася до изпълнението на програмите за трансгранично сътрудничество, което ще започне в края на 2007 г. Комисията подготви програмната рамка, която обхваща 15 програми, изпълнени на външните граници на ЕС, и прие специални разпоредби за нейното прилагане. Съвместните работни групи от представители на държавите-членки, държавите партньори и техните региони са в процес на приключване на програмните документи, за да може изпълнението на програмите за трансгранично сътрудничество да започне в началото на 2008 г. Тези програми, които се ръководят съвместно от местни заинтересовани лица, ще помогнат за изграждането на истински връзки с района, обхванат от ЕПС, и за намаляването на разделителния ефект на външните граници, като доведат до по-голям икономически обмен и като спомогнат да се избегне създаването на различия в степента на развитие между ЕС и граничните райони от ЕПС.

Бе постигнат напредък и по двата нови инструмента, въведени от съобщението от 2006 г.

Новият инструмент за управление с индикативно разпределение от 50 милиона EUR годишно за периода 2007—2010 г., осигурява допълнителна подкрепа за държавите партньори, които са постигнали най-голям напредък при изпълнението на приоритетите на управлението, които са договорени в техните планове за действие, особено тези, които се отнасят до правата на човека, демокрацията и правовата държава. През 2007 г. първите средства в съответствие с инструмента за управление бяха отпуснати на Мароко и Украйна. Годишните доклади за напредъка на държавите партньори от ЕПС ще бъдат усъвършенствани през 2008 г. като основа за обективна оценка на постиженията на държавите партньори, което ще увеличи прозрачността на вземането на решения относно разпределението на средства от инструмента за управление.

С първите 50 милиона EUR, отпуснати от бюджета на Общността, бе поставено начало на инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС, а през 2008 г. той ще започне да подкрепя отпускането на заеми на партньорите от ЕПС. Общо Комисията ще отпусне на инструмента индикативната сума от 250 милиона EUR през следващите четири години и планира да посвети допълнителни 450 милиона EUR за периода 2011—2013 г. (общо 700 милиона EUR за 7 години). Текат разговори с държавите-членки за създаване на доверителен фонд по инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС. Съчетаването на приноса на Общността с този на държавите-членки ще създаде значителен стимулиращ ефект. Инициативи по инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС, които се отнасят главно до общите интереси в секторите на енергията, околната среда и транспорта, ще бъдат в пълно съответствие с инструмента за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство (FEMIP). Комисията ще предприеме стъпки, за да позволи използването на обратните потоци от минали инициативи по инструмента за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство в полза на този инструмент, както и обратните потоци от бъдещи инициативи да отидат в полза съответно на инструмента за инвестиции в рамките на ЕПС и на инструмента за евро-средиземноморски инвестиции и партньорство.

4. Оперативни въпроси

4.1. Подновяване на плановете за действие

Срокът на плановете за действие на ЕПС за Украйна, Република Молдова и Израел изтича в началото на 2008 г. Подновяването за срок от една година на сегашните планове за действие, без промяната им по същество, изглежда най-прагматичният начин за продължаване на работата по плановете за действие докато се чакат резултатите от преговорите за ново споразумение с Украйна или от всяко потенциално бъдещо споразумение с Република Молдова и Израел. При всички положения плановете за действие се актуализират чрез споразумение между страните, когато това е необходимо за продължаване на тяхното действие.

4.2. Структура на подкомитетите

Още от създаването на ЕПС, подкомитетите се превърнаха в основните институционални средища за провеждане на диалог за политиките с партньорите от ЕПС. Затова е от съществено значение структурата на подкомитетите да обхваща целия кръг от въпроси, които са заложени в плана за действие на ЕПС. Комисията възнамерява по-специално да насърчава държавите партньори, които още на са направили това, да приведат в действие подкомитети или други форуми, където могат да бъдат разглеждани въпроси, свързани с правата на човека.

4.3. Участие на гражданското общество

Организациите на гражданското общество имат важна роля при определянето на приоритетните области на действие и при насърчаването и наблюдението на изпълнението на плановете за действие на ЕПС. Участието на стотици представители на гражданското общество в конференцията на ЕПС беше ясен сигнал за намерението на Комисията в тази насока. Организирането на платформа за представителство на гражданското общество по въпросите на ЕПС би било добре дошло продължение. Комисията ще насърчава това широк кръг от заинтересовани лица да участват в наблюдението на изпълнението на плановете за действие на ЕПС, ще окуражава диалога между правителствата и местното гражданско общество в държавите партньори и ще се стреми да включи колкото се може повече заинтересовани лица в процеса на реформа.

4.4. Държави без планове за действие

Комисията ще продължи тясно да си сътрудничи с Алжир по прилагане на неговото споразумение за асоцииране. Въпреки че споразумението за асоцииране със Сирия все още не е подписано, Комисията подготвя бъдещите договорни отношения чрез финансово сътрудничество. Бяха започнати проучвателни обсъждания за първото рамково споразумение с Либия . Ще бъдат продължени усилията за посочване на Беларус на това какво може да бъде предложено на страната в рамките на ЕПС при условие, че бъдат постигнати важни подобрения в областта на правата на човека и на спазването на основните свободи.

5. Заключения

Нужно е продължително усилие, за да се гарантира, че предложенията, отправени до държавите партньори от ЕПС, отговарят на очакванията им. Това съобщение привлича вниманието към някои от главните предизвикателства, с които трябва да се справят институциите и правителствата от ЕС. През 2008 г. Комисията, Съветът, Европейският парламент и държавите-членки на ЕС трябва да работят в още по-тясно сътрудничество за укрепването на ЕПС. Това понякога може да налага вземането на трудни решения, но тяхната цена ще бъде компенсирана от ползите в дългосрочен план както за гражданите на ЕС, така и за гражданите от района, обхванат от ЕПС. През пролетта на 2008 г. Комисията ще публикува своя анализ за напредъка, постигнат от държавите партньори от ЕПС, и за това къде е възможно предприемането на следващи стъпки.

[1] Европейската политика за съседство обхваща Алжир, Армения, Азербайджан, Беларус, Египет, Грузия, Израел, Йордания, Ливан, Либия, Република Молдова, Мароко, Палестинската власт, Сирия, Тунис и Украйна, но не и държавите от ЕИП, нито страните-кандидатки и потенциални кандидатки или Русия.

[2] СОМ(2006) 726 от 4 декември 2006 г.

[3] http://ec.europa.eu/world/enp/strengthening_en.htm

[4] 10874/07 от 15.6.2007 г. http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st10/st10874.en07.pdf

[5] P6_TA(2007)0538.

[6] Вж. Заключения на Съвета 11016/07 от 19.6.2007 г. http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st10/st10874.en07.pdf

[7] 5784/07 VISA 32 MED 3 COMIX 101 от 31 януари 2007 г.

[8] СОМ(2007) 248 от 16 май 2007 г.

[9] В съответствие със Зелената книга на Комисията за адаптиране към изменението на климата в Европа, COM(2007) 354.

[10] По-специално Механизма за съвместното изпълнение и за чисто развитие.

[11] Съобщение от 11 април 2007 г., COM(2007) 160.

[12] Вж. COM(2007) 262.

[13] Съобщението, COM(2007) 32, от 31 януари 2007 г. очертава цялостна политика за по-близка интеграция на транспортната система на ЕС със съседните държави.

[14] Рамкова конвенция на СЗО за контрол на тютюна: http://www.who.int/tobacco/framework/WHO_FCTC_english.pdf

[15] http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-en.pdf

[16] COM(2007) 575 от 10 октомври 2007 г. и Планът за действие за морската политика SEC(2007) 1278.