На последно място, Комисията е в непрекъснат диалог с Европейската сметна палата във връзка с методологичните подобрения, които биха могли да се внесат при изчисляването и представянето на процентите на грешка, както и при представянето на резултатите, постигнати от финансираните от бюджета на ЕС програми.

Що се отнася до искането относно условните пасиви, отправено и от Европейския парламент, и от Съвета, в годишните отчети на ЕС е представена подробна информация за съществуващите пасиви, включително във връзка с експозицията на бюджета на ЕС, произтичаща от бюджетни гаранции и гаранции от програми за финансова помощ. Наред с това, съгласно Финансовия регламент от 2018 г., от 2021 г. Комисията ще представя в специален работен документ към проектобюджета оценка на устойчивостта на тези пасиви.

В отговор на исканията на Европейския парламент и на Съвета по отношение на финансирането във връзка с кризата с бежанците и миграцията, както и по отношение на финансовите инструменти през февруари 2019 г. Комисията представи пред Европейския парламент и Съвета Доклад относно усвояването на средствата, набрани във връзка с кризата с бежанците и миграцията (2015—2017 г.) [Report on the Implementation of funding raised for the migration and refugee crisis (2015-2017)], като ще превърне това в редовна своя практика.

Що се отнася до искането за предоставяне на информация относно приключването на финансовите инструменти за многогодишната финансова рамка за периода 2007—2013 г., Комисията ще докладва относно отбелязания напредък по приключването на оперативните програми за този период съгласно приложимото законодателство. Комисията ще докладва относно крайните резултати от приключването на програмния период в годишните отчети за дейността на съответните генерални дирекции, като ще започне от отчетната 2018 година. В този доклад относно приключването на програмния период се включват — по оперативни програми — допустимите суми при приключването, включително, където е приложимо, за финансовите инструменти. В него се включва и информация за събраните суми по оперативни програми, ако има такива.

3.Усвояване на средства на Европейския съюз

В своя годишен доклад за 2017 г. Европейската сметна палата обръща специално внимание на непогасените бюджетни задължения (Reste à liquider), които впоследствие станаха важна тема в хода на дебата по освобождаването от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Непогасените бюджетни задължения представляват сбора на поетите задължения, които все още не са изплатени. Това е механична последица от факта, че поетите задължения са сравнително равномерно разпределени във времето в рамките на многогодишен бюджет, докато плащанията се извършват на по-късен етап, поради това, че повечето поети задължения са свързани с инвестиции, чието приключване отнема време. При проектите, чието приключване отнема няколко години, обикновено има забавяне между първоначално поетите задължения и самите плащания. Забавянето зависи главно от продължителността на финансираните проекти и приложимите за всяка програма правила.

Европейският парламент подчертава, че непогасените бюджетни задължения (Reste à liquider) са нараснали значително поради редица фактори, като късното приемане на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г., затрудненията при прилагането на новите изисквания и промяна на правилата за отмяна на бюджетни задължения в политиката на сближаване от календарна година N+2 на календарна година N+3. Това, наред с повишените нива на предварително финансиране, допринесе за забавеното усвояване на средства на ЕС в началото на настоящата многогодишна финансова рамка. Комисията счита, че е изключително важно следващата многогодишна финансова рамка да се приеме навреме през есента на 2019 г., за да се избегне повтаряне на досегашните проблеми.

Съветът изразява загриженост във връзка с риска от това, че наличните бюджетни кредити за плащания няма да са достатъчни, за да се изплатят всички искания за плащане, въпреки по-голямата гъвкавост на бюджета по отношение на посрещането на потребностите за финансовите години от настоящата многогодишна финансова рамка. Той призовава Комисията непрекъснато да подобрява както прогнозите за плащания, така и механизмите за мониторинг, за да може да управлява този риск, да предвижда плавното изплащане на сумите и да гарантира предвидимостта на националните вноски.

Комисията непрекъснато следи развитието на нуждите от плащания с цел да подобри предвидимостта на бюджета и да управлява съответните бюджетни рискове. От 2015 г. насам Комисията представя годишна прогноза на дългосрочните нужди от плащания на ЕС, като от 2018 г. тя е във вид на годишен прогнозен доклад за бъдещите входящи и изходящи парични потоци в бюджета на ЕС. В този доклад се представя прогноза на необходимите плащания за покриването на неизплатени задължения, които вече са подписани от ЕС (т.е. непогасените бюджетни задължения), както и плащания за нови поети задължения, които предстои да бъдат приключени до 5 години, съгласно разпоредбите на Финансовия регламент от 2018 г.

Основният фактор, допринасящ за надеждността и стабилността на прогнозата за плащанията, е изпълнението на политиката на сближаване, която понастоящем съставлява около една трета от бюджета на ЕС и е най-голямата разходна политика, изпълнявана чрез многогодишни бюджетни кредити. Тъй като тя се изпълнява чрез споделено управление, темпът на изпълнението ѝ и прогнозирането на плащанията до голяма степен зависят от плановете на държавите членки.

В своето предложение за многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. Комисията се стреми да гарантира подходящи тавани за плащанията, както и по-стабилно и предвидимо изпълнение на годишните бюджети. По-конкретно, предложените нива на таваните за плащанията за периода 2021—2027 г. са достатъчни, за да се покрият непогасените бюджетни задължения от предходните години и да се ограничи нарастването на непогасените бюджетни задължения, както и да се осигури безпроблемен преход към следващото поколение разходни програми. За да допринесе за стабилизирането и предвидимостта на развитието на плащанията, Комисията предлага да приспособи определени условия за изпълнение от политиката на сближаване (като например връщане на правилото за отмяна на бюджетни задължения за календарна година N+2 и намаляване на нивото на предварително финансиране, за да се избегне натрупване на вземания и за насърчаване на по-бързото изпълнение).

Освен това Комисията предлага да се запазят механизмите на общия марж за плащанията и маржа за непредвидени обстоятелства, които могат да се използват при общия за периода таван за плащанията за многогодишната финансова рамка с цел справяне с евентуални резки увеличения и спадове на потребностите от плащания. Ползите от тези инструменти при управлението на плащанията през целия период на финансовата рамка вече бяха доказани през периода 2014—2020 г.

Наред с това Комисията ще продължи да работи в тясно сътрудничество с държавите членки, за да се гарантира навременното усвояване на средствата на ЕС в рамките на многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. и да се осигури достатъчна подкрепа на държавите членки, включително техническа помощ и консултантски услуги, така че да се подобри способността им да усвояват средствата на ЕС. Поуките, извлечени от работна група за по-добро изпълнение (създадена с цел подобряване на изпълнението на европейските структурни и инвестиционни фондове за предходния период), са интегрирани при програми в затруднено положение през текущия период. Със засегнатите държави членки се провежда тесен диалог за подобряване на положението.

4.Специфични въпроси

4.1 Приходи

Европейският парламент посочва, че за втора поредна година от ГД „Бюджет“ са изразени резерви относно стойността на традиционните собствени ресурси, събирани от Обединеното кралство, поради това, че страната не предоставя на разположение на бюджета на Съюза неплатените мита върху вноса на облекла и обувки. Той приветства образуваното от Комисията през март 2018 г. производство за установяване на неизпълнение на задължения като последваща мярка във връзка със случая с митническата измама.

След редица правни мерки и анализ на отговора на Обединеното кралство, получен през февруари 2018 г., през март 2019 г. Комисията отнесе случая до Съда на Европейския съюз.

От октомври 2017 г. органите на Обединеното кралство постепенно започнаха да въвеждат някои от поисканите от Комисията корективни мерки, но все още отказват да предоставят на разположение на бюджета на ЕС дължими суми от традиционни собствени ресурси.