BG    BG BG 
BG    BG  EВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 12.7.2010 
SEC(2010) 841 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
Придружителен  документ  към 
  
Бялата  книга  за схемите  за гарантиране  на застрахователните  вземания  
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
 
BG 2   BG Въведение  
Схемите  за гарантиране  на застрахователните  вземания  (СГЗВ ) осигуряват  последната  
възможна  защита  за потребителите , когато  застрахователите  не са в състояние  да 
изпълнят  договорните  си задължения . По този начин  схемите  защитават  хората  срещу  
риска  техните  искове  да не бъдат  удовлетворени , ако застрахователното  дружество  
изпадне  в несъстоятелност . 
За разлика  от банковия  сектор  и сектора  на ценните  книжа , застрахователният  сектор  
не е обхванат  от никакво  европейско  законодателство  относно  схемите  за гарантиране . 
Понастоящем  само  12 държави -членки  имат  една  или няколко  СГЗВ , които  обхващат  
животозастрахователните  и/или общозастрахователните  полици , като между  
националните  схеми  съществуват  значителни  разлики  по отношение  на тяхната  
структура . 
В оценката  на въздействието  е представен  анализ  на загубите , които  могат  да бъдат  
прехвърлени  на притежателите  на полици  (или на данъкоплатците , ако публичните  
органи  се намесят ) в случай  на застрахователни  фалити  в EС. Независимо  от 
съществуващите  СГЗВ , в крайни  случаи  такива  събития  могат  да доведат  до 
прехвърляне  върху  притежателите  на полици  в ЕС (или на данъкоплатците ) на загуби  в 
размер  годишно  до 41,3 млрд . EUR при животозастраховането  и 5,9 млрд . EUR при 
общото  застраховане . По отношение  на трансграничната  дейност  непоетите  от 
съществуващите  СГЗВ  загуби  може  да достигнат  до 820 млн. EUR при 
животозастраховането  и 140 млн. EUR при общото  застраховане . 
1. Формулиране  на проблема  
Липсата  на хармонизирани  правила  в EС по отношение  на СГЗВ  затруднява  
ефективната  и равноправна  защита  на потребителите  и може  да попречи  на 
функционирането  на вътрешния  застрахователен  пазар  чрез евентуално  изкривяване  на 
трансграничната  конкуренция . Tази оценка  се засилва  от факта , че независимо  от 
въвеждането  в ЕС на режим  на платежоспособност , свързан  в по-голяма  степен  с риска  
(Платежоспособност  II), застрахователите  могат  да фалират , а притежателите  на 
полици  по принцип  не са в състояние  или се затрудняват  цялостно  и правилно  да 
анализират  важната  и сложна  информация , свързана  с риска . Важните  последици  са 
две: 
Първо , загубите , реализирани  от застрахователни  дружества  във фалит  и прехвърлени  
на притежателите  на полици  (или на данъкоплатците ), може  да засегнат  последните  по 
различни  начини : в национален  план  загубите  може  да намалят  богатството  на 
притежателите  на полици  или да отслабят  публичните  финанси . Това  може  
допълнително  да намали  доверието  на потребителите  в застрахователните  и 
финансовите  пазари , което  в крайна  сметка  може  да забави  реалната  икономика  и да 
предизвика  сътресения  на финансовите  пазари . В конкретния  трансграничен  контекст  
на EС съответните  загуби  може  също  така да подкопаят  доверието  на потребителите  
във вътрешния  пазар  и дори  да предизвикат  потенциални  спорове  между  държавите -
членки  относно  разпределянето  на загубите  на фалиралите  застрахователи . 
Второ , несъответствието  между  предпочитанията  на потребителите  по отношение  на 
риска  и риска  от неизпълнение  на задължение  от страна  на застрахователите  води  до 
неоптимално  разпределение  на разходите , свързани  със застрахователния  фалит , за 
BG 3   BG сметка  на неосведомените  потребители  или данъкоплатци . Tова крие  и риск  от 
нарушения  в конкуренцията  между  застрахователите  на вътрешния  пазар  на ЕС. 
2. Анализ  на субсидиарността  
Само  действия  на равнище  EС могат  да гарантират , че всички  притежатели  на полици  и 
бенефициери , които  придобиват  застрахователни  полици  в EС, се ползват  с еднаква  и 
всеобхватна  защита  в случай  на неизпълнение  на задължение  от страна  на 
застрахователно  дружество . Действията  на равнище  EС също  така гарантират  равни  
условия  за застрахователите  и по този начин  насърчават  по-нататъшната  интеграция  в 
рамките  на вътрешния  пазар  на ЕС. В много  области  (напр . застрахователно  покритие , 
географски  обхват  и финансиране ) държавите -членки  не могат  самостоятелно  да 
хармонизират  в достатъчна  степен  структурите  на различните  си СГЗВ ; следователно  
това може  да бъде  постигнато  по-добре  на равнището  на ЕС. 
3. Цели  
Общите  цели  на действията  на EС по отношение  на СГЗВ  са, първо , да се гарантира  
висока  степен  на защита  на притежателите  на полици  и бенефициерите , което  да 
намали  в достатъчна  степен  риска  от значителни  загуби  за притежателите  на полици  
или данъкоплатците  в случай  на неизплащане  на исковете  от страна  на 
застрахователите . Второ , действията  на EС следва  да допринесат  за установяване  на 
еднакво  ниво  на защита  за притежателите  на полици , които  могат  да придобиват  
застрахователни  продукти  от местни  или чуждестранни  застрахователи  в рамките  на 
EС, с цел да се подпомогне  ефективното  функциониране  на вътрешния  пазар  на 
застрахователни  услуги . 
Освен  това съответните  действия  следва  да спомагат  за по-общи  цели  като избягване  на 
нарушения  в конкуренцията , намаляване  на стимулите  с неблагоприятно  въздействие , 
осигуряване  на ефективност  на разходите  и осигуряване  на доверие  и стабилност  на 
пазара . 
4. Варианти  на политика  
В доклада  за оценка  на въздействието  се разглеждат  и обсъждат  редица  варианти  на 
политика  за създаване  на съгласувана  рамка  за действия  на ЕС по отношение  на 
защитата  на притежателите  на полици  и бенефициерите  чрез СГЗВ , основаваща  се на 
минимално  хармонизиране . 
Обхват  на евентуалната  намеса  на EС 
Възможността  да не се предприема  нищо  означава , че държавите -членки  ще продължат  
да имат  твърде  различаващи  се национални  подходи  по отношение  на СГЗВ , в това 
число  пълно  отсъствие  на СГЗВ  в някои  държави -членки . Tези разлики  пораждат  
нееднакви  и недостатъчни  нива  на защита  на притежателите  на полици  в редица  
държави -членки . 
Макар  че засилването  на пруденциалния  надзор , отчасти  чрез въвеждане  на изисквания  
за платежоспособност , основани  в по-голяма  степен  на риска , и на надеждна  система  на 
управление , би трябвало  да даде  възможност  на застрахователите  да управляват  
правилно  и професионално  своя риск , тези механизми  не могат  да гарантират  напълно  
елиминиране  на фалитите . 
BG 4   BG Осигуряването  на по-добра  осведоменост  на притежателите  на полици  (относно  
съществуването  на СГЗВ  и предоставяното  от схемата  ниво  на защита ) може  по 
принцип  да им помогне  да направят  избор  между  различните  застрахователи . 
Притежателите  на полици  ще могат  да сравнят  не само  цените  на предлаганите  от 
различните  дружества  полици , но и тяхното  качество  (от гледна  точка  на риска  
дружеството  да изпадне  в несъстоятелност ). Вероятно  обаче  възприемането  на подход  
caveat emptor  ще бъде  до голяма  степен  неефективно  поради  неосведомеността  на 
притежателите  на полици  относно  важна , но сложна  информация  във връзка  с риска  и 
поради  трудността  тя да бъде  анализирана  правилно . Независимо  че мерките  за по-
голяма  прозрачност  на равнището  на ЕС могат  да насърчат  отношения  между  
притежателите  на полици  и застрахователите , основаващи  се на доверието , малко  
вероятно  е повечето  от притежателите  на полици  да разберат  напълно  и да анализират  
правилно  получаваната  от тях сложна  информация  във връзка  с риска .  
Ако потребителите  получат  по закон  приоритет  при процедурите  по ликвидация , 
съществува  риск  активите  да са недостатъчни  за защита  на притежателите  на полици , 
което  поражда  несигурност  дали  последните  ще бъдат  обезщетени  или не. Освен  това 
процедурите  по ликвидация  са обикновено  продължителни  и скъпи . 
Косвените  или преките  гаранции , издадени  от публичните  органи , имат  явния  
недостатък , че използват  пари  на данъкоплатците  и по този начин  засягат  публичните  
финанси .  
От статистическа  гледна  точка  високо  ниво  на сигурност  за потребителите  обикновено  
може  да се постигне  най-добре  чрез съчетаването  на относително  ниски  изисквания  за 
платежоспособност  и гаранционна  схема , отколкото  чрез относително  високи  
изисквания  за платежоспособност  без гаранционна  схема . Всъщност  гаранционната  
схема  може  да „централизира “ покритието  на загубите , които  надвишават  
платежоспособността  на дружеството  („tail risk“ ), и по този начин  да намали  
променливостта  на тези загуби  (a оттам  и финансирането , необходимо  за тяхното  
поемане ), ако в схемата  участват  голям  брой  застрахователи . Освен  това гаранционната  
схема  може  да разпредели  финансирането , необходимо  за предоставяне  на защита  
срещу  тези свръхзагуби , между  по-голям  брой  потребители  и следователно  да осигури  
същото  ниво  на защита  при по-малки  разходи .  
Размер  на гаранцията  (потребности  от финансиране  на СГЗВ ) 
Целевият  фонд  на СГЗВ  се влияе  от много  параметри , два от които  изглеждат  най-
важни : вероятността  за неизпълнение  на задължение  от страна  на застрахователите  и 
целевото  ниво  на сигурност  за притежателите  на полици . Данните  показват , че 
вероятността  за неизпълнение  на задължение  от страна  на застрахователите  по принцип  
се колебае  между  0,1 % и 0,5 % в зависимост  от пазарните  условия . Освен  от 
вероятността  за неизпълнение  на задължение  от страна  на застрахователите , 
потребностите  от финансиране  или финансово  обезпечаване  на СГЗВ  се влияят  най-
вече от гарантираното  на потребителите  ниво  на сигурност : колкото  по-голяма  
сигурност  предоставя  СГЗВ , толкова  по-големи  са потребностите  от финансово  
обезпечаване  или финансиране  на схемата . Следователно  ключовото  решение  е нивото  
на сигурност , което  се очаква  СГЗВ  да осигури  на притежателите  на полици . Според  
предварителните  заключения  на Комисията  предпочитаният  вариант  ще гарантира  
високо  ниво  на защита  при нормални  пазарни  условия , като едновременно  с това 
гарантира  достатъчно  високо  ниво  на защита  в периоди  на напрежение  на пазара . 
BG 5   BG Естество  и правен  инструмент  на евентуалните  действия  на EС по отношение  на 
СГЗВ  
Коригирането  на настоящите  недостатъци  посредством  норм aтивни  актове  с 
незадължителна  юридическа  сила , като препоръки , съобщения , насоки  и кодекси  за 
поведение , би могло  да бъде  гъвкава  алтернатива  на непосредствените  правни  
задължения . Тъй като нямат  задължителна  правна  сила  обаче , те ще зависят  от 
доброволното  поемане  на ангажимент  от страна  на държавите -членки . Дори  ако 
държавите -членки  са склонни  да спазват  предложените  насоки , съществува  риск  
процесът  на сближаване  на национално  равнище  да отнеме  много  време  и да доведе  
евентуално  до некоординирани  резултати .  
Вместо  това, възприемането  на правно  обвързващ  подход  към СГЗВ  в целия  ЕС е по-
вероятно  да гарантира  въвеждане  на съгласуван  и хармонизиран  набор  от правила  за 
защита  на притежателите  на полици  и бенефициерите  в EС. Поради  сложността  на 
въпроса  правен  инструмент  като директива  на EС е за предпочитане  пред  регламент  на 
EС, тъй като тя дава повече  гъвкавост  на държавите -членки . 
Обхват  на хармонизирането  
СГЗВ  може  да бъде  структурирана  по много  начини . Като  се има предвид , че към 
момента  липсва  каквото  и да било  законодателство  на ЕС и съществуващата  защита  
чрез СГЗВ  в Съюза  е твърде  фрагментирана , Комисията  подкрепя  подход  на ЕС, който  
се основава  на минимално  хармонизиране . С други  думи  е необходимо  да се установи  
минимален  набор  от характеристики  в една  съгласувана  рамка  на ЕС: 
Равнище  на централизация : на национално  или на европейско  равнище  трябва  да се 
създаде  СГЗВ ? 
Роля : като последен  възможен  механизъм  за защита  ли трябва  да функционира  СГЗВ  
или да има по-широка  роля ? 
Географски  обхват : на какъв  принцип  трябва  функционира  СГЗВ  — на принципа  на 
държавата -членка  по произход  или на принципа  на приемащата  държава -членка  (или на 
комбинация  от двата )? 
Обхванати  полици : какви  класове  застраховка  (застраховка  живот , общо  застраховане  и 
др.) трябва  да покрива  СГЗВ ? 
Допустими  ищци : какви  ищци  (физически  лица , юридически  лица  и др.) трябва  да се 
ползват  от СГЗВ ? 
График  на финансирането : кога трябва  да се финансира  СГЗВ  — ex-ante  или ex-post  
(преди  или след  събитието  или комбинация  от двете )? 
Форма  на действието  на схемата : трябва  ли СГЗВ  да изплаща  суми  по искове  или 
трябва  да е предназначена  също  да обезпечава  непрекъснатост  на полиците ? 
Въз основа  на предварителните  анализи  в настоящата  оценка  на въздействието , 
предварителните  предпочитания  на Комисията  за действия  на EС по отношение  на 
защитата  чрез СГЗВ  включват  следните  варианти : 
Ниво  на централизация : създаването  на СГЗВ  във всяка  държава -членка  изглежда  най-
предпочитаният  вариант , по-специално  поради  съгласуваността  му със съществуващата  
национална  рамка  за микропруденциален  надзор ; 
BG 6   BG Рoля: СГЗВ  трябва  да играе  ролята  на последен  възможен  механизъм  за защита ; 
Географски  обхват : принципът  на държавата -членка  по произход  изглежда  
предпочитаният  вариант  на политика  поради  неговата  съгласуваност  със 
съществуващата  надзорна  рамка ; 
Обхванати  полици : обхващането  на животозастрахователните  и 
общозастрахователните  полици  ще гарантира  всеобхватна  защита  на притежателите  на 
полици  и бенефициерите . Вероятно  съществуват  основателни  аргументи  за 
ограничаване  на защитата  чрез СГЗВ  само  до конкретни  класове  общозастрахователни  
полици , но от съображения  за практичност  и справедливост  разделянето  на покритието , 
осигурявано  от СГЗВ , на прекалено  много  подрежими  може  да се окаже  трудно . 
Допустими  ищци : с обхващането  на физически  лица  и определени  юридически  лица  
(включително  МСП ) вероятно  ще се постигне  най-доброто  равновесие  между  целите  за 
всеобхватна  защита  на потребителите  и за ефективност  на разходите .  
График  на финансирането : като общо  правило  СГЗВ  следва  да бъдат  финансирани  ex-
ante, така че средствата  да бъдат  налични  и да се избегнат  свързаните  с моралния  риск  
въпроси . Освен  това има по-голяма  вероятност  по този начин  да се избегне  
процикличността , свързана  със схемите , финансирани  ex-post . При необходимост  
средствата  може  да бъдат  допълвани  с вноски  ex-post . 
Форма  на действието  на схемата : Комисията  решително  насърчава  прехвърлянето  на 
портфейли , когато  това е практически  разумно  и обосновано  от гледна  точка  на 
разходите  и ползите . Трябва  обаче  да се гарантира  защита  на потребителите  като 
последно  възможно  средство  за защита  в случай  на застрахователен  фалит . Ако са 
изчерпани  всички  останали  средства , СГЗВ  трябва  поне  да обезщети  притежателите  на 
полици  и бенефициерите  за техните  загуби .  
Предпочитаните  от Комисията  основни  варианти  ще бъдат  предмет  на консултации  с 
всички  заинтересовани  страни , включително  и с държавите -членки . Тe ще бъдат  
поканени  да представят  коментари , за да може  Комисията  да направи  повторна  оценка  
и евентуално  да актуализира  първоначалните  си констатации  относно  различните  
варианти  на политика . Произтичащите  законодателни  предложения  ще бъдат  
придружени  от допълнителна  оценка  на въздействието , в която  ще се анализират  по-
подробно  различните  варианти  за структуриране  на СГЗВ  и накрая  ще бъде  избрана  
оптималната  комбинация  за съгласувана  рамка  на политиката  с цел осигуряване  на 
защита  чрез СГЗВ  в целия  EС. 
5. Очаквани  въздействия  
Притежатели  на полици  
Може  да се очаква , че предприетите  на равнище  ЕС действия  ще бъдат  в полза  на 
притежателите  на полици  чрез увеличаване  на тяхната  защита , в случай  че 
застрахователите  не са в състояние  да изпълнят  задълженията  си. Oт друга  страна , 
въвеждането  на СГЗВ  в целия  EС ще предизвика  и разход  за притежателите  на полици , 
тъй като застрахователите  ще прехвърлят  на потребителите  част от своите  вноски  в 
схемата , което  ще увеличи  премиите . 
За илюстрация  на горното : Ако например  (в сравнение  c положението , при което  не 
съществуват  СГЗВ ) бъдат  създадени  СГЗВ  във всяка  държава -членка , основани  на 
принципа  на държавата -членка  по произход  и обхващащи  животозастрахователни  и 
BG 7   BG общозастрахователни  полици  (до 99-ия процентил  и при сценарий  за вероятност  от 
неизпълнение  в размер  на 0,1 %), това би изисквало  притежателите  на полици  в ЕС да 
участват  в създаването  на фондове  на стойност  13 млрд . EUR. Понастоящем  това 
съответства  на 1,24 % o т годишните  брутни  осчетоводени  премии . Прилагането  на това 
целево  равнище  за 10-годишен  период  например  би представлявало  годишна  вноска  в 
размер  на 0,124 % o т брутните  осчетоводени  премии  от страна  на всяко  участващо  
дружество /притежател  на полица . 
Teзи фондове  трябва  да се смятат  за допълнителни  премии , които  притежателите  на 
полици  заплащат , за да се застраховат  срещу  несъстоятелност  на своя застраховател . 
Плащанията , извършени  от всеки  притежател  на полица , могат  да се смятат  за 
приблизително  равни  на очакваната  стойност  на загубите , които  притежателите  на 
полици  биха  избегнали  в случай  на неизпълнение  на задължение  от страна  на техния  
застраховател .  
Финансовите  разходи  за притежателите  на полици , произтичащи  от предварителното  
заплащане  на тези суми , могат  да се изчислят , като се приеме , че капиталовите  разходи  
са в размер  на 6 % (съгласно  проучванията  за количественото  въздействие  на 
Платежоспособност  II). За дадена  СГЗВ  с финансово  участие  в размер  на 1,24 % o т 
годишните  премии  това би представлявало  финансови  разходи  в размер  на 0,08 % o т 
годишните  брутни  осчетоводени  премии . 
Застрахователни  дружества  
Действията  на EС по отношение  на СГЗВ  ще засегнат  застрахователите  по различен  
начин , в зависимост  от това дали  извършват  дейност  в държави -членки  със 
съществуваща  СГЗВ  или не. В страните , където  все още няма  създадена  СГЗВ , 
въвеждането  на такава  схема  ще наложи  самите  застрахователни  дружества  да заплатят  
вноските , ако не могат  да прехвърлят  тези допълнителни  разходи  на потребителите .  
За разлика  от притежателите  на полици , за застрахователите  тези вноски  сами  по себе 
си представляват  финансов  разход  (a не предварително  плащане ), тъй като загубите , 
които  застрахователите  понасят  в случай  на неизпълнение , зависят  само  от капитала , а 
не от платените  премии . 
Данъкоплатци  
Може  да се очаква , че въвеждането  на СГЗВ  във всички  държави -членки  ще бъде  в 
полза  на данъкоплатците  чрез намаляване  на необходимостта  от използване  на парите  
им в случай  на фалити  на застрахователи . В гореизложения  практически  пример  това 
би спестило  на данъкоплатците  до 13 млрд . EUR за посочения  период . Действията  на 
EС по отношение  на СГЗВ  ще засегнат  данъкоплатците  по различен  начин , в 
зависимост  от това дали  живеят  в държава -членка  със съществуваща  СГЗВ  или не.  
Съществуващи  СГЗВ  
Действията  на EС ще засегнат  съществуващите  СГЗВ  дотолкова , доколкото  
създадената  на равнището  на ЕС рамка  се различава  от вече въведената  национална  
рамка  за СГЗВ . 
Повечето  от съществуващите  СГЗВ  ще бъдат  засегнати  по отношение  на размера  на 
средствата , като някои  от тях ще трябва  да въведат  и елементи  на финансиране  ex-ante . 
BG 8   BG Няколко  схеми  ще трябва  да изменят  географския  си обхват  и да започнат  да действат  
въз основа  на принципа  на държавата  по произход . От няколко  съществуващи  СГЗВ  ще 
се изисква  да разширят  обхвата  на предоставяната  защита , така че да включва  
животозастраховане , или да разширят  определението  си за допустими  ищци .  
Малки  и средни  предприятия  (МСП ) 
Може  да се очаква , че предприетите  на равнището  на ЕС действия  ще бъдат  в полза  на 
малките  предприятия  чрез увеличаване  на тяхната  защита , в случай  че застрахователите  
не са в състояние  да изпълнят  задълженията  си. Oт друга  страна , въвеждането  на 
защита  чрез СГЗВ  за МСП  в целия  EС ще окаже  въздействие  върху  МСП , тъй като 
застрахователите  ще прехвърлят  част от своите  вноски  на МСП , което  ще увеличи  
премиите  за тях. Плащанията , извършени  от всяко  МСП , могат  да се смятат  за 
приблизително  равни  на очакваната  стойност  на загубите , които  МСП  биха  избегнали  в 
случай  на неизпълнение  на задължение  от страна  на техния  застраховател . Освен  това 
въздействието  върху  МСП  ще зависи  от това дали  последните  са вече защитени  от 
съществуваща  СГЗВ  в различните  национални  рамки . 
Надзорни  органи  
Надзорните  органи  в държавите -членки , в които  все още няма  СГЗВ , може  да се 
включат  в създаването  на схемите  и евентуално  да започнат  също  да ги управляват , а 
органите , които  вече управляват  СГЗВ , ще трябва  да гарантират  съответствието  на 
схемата  с предложените  структури . Въздействието  върху  надзорните  органи  ще бъде  
подробно  анализирано  в оценката  на въздействието , която  ще придружава  
последващите  действия  във връзка  с Бялата  книга . 
Въздействие  в международен  план  
Може  да се очаква , че въздействието  върху  застрахователните  дружества  от трети  
държави  ще бъде  същото , както  върху  застрахователите  от ЕС-ЕИП . 
Околна  среда  
Очаква  се въздействието  върху  околната  среда  да бъде  незначително . 
Икономика  
Очаква  се предлаганите  варианти  на политика  да създадат  две основни  предимства  за 
икономиката .Първо , те ще гарантират  равни  условия , с коeто се избягват  нарушения  в 
конкуренцията  между  местните  и чуждестранните  застрахователи .Второ , те ще намалят  
риска  от неоптимално  разпределяне  на загубите  за сметка  на притежателите  на полици  
и данъкоплатците .  
Социално  благосъстояние  
Предлаганите  варианти  на политика  ще подобрят  социалното  благосъстояние  чрез: 
– увеличена  защита  на притежателите  на полици ; 
– намалено  използване  на парите  на данъкоплатците ; 
– по-добро  преразпределение  на загубите  при застрахователен  фалит . 
BG 9   BG 6. Последващи  мерки  
В оценката  на въздействието  ясно  се подкрепя  правно  обвързващо  решение  на ЕС за 
защита  чрез СГЗВ  въз основа  на минимално  хармонизиране . 
В оценката  се посочват  предпочитаните  от Комисията  варианти , които  ще бъдат  ясно  
изложени  в Бялата  книга  за схемите  за гарантиране  на застрахователните  вземания . 
Комисията  ще прикани  всички  заинтересовани  страни  да изразят  мненията  си по тези 
варианти . Комисията  внимателно  ще разгледа  получената  обратна  информация  и ще я 
вземе  предвид  при представяне  на законодателното  предложение . Законодателното  
предложение  ще бъде  придружено  от нова  оценка  на въздействието . 
Тогава  ще бъдат  определени  специфични  действия  по наблюдение .