Специален доклад  Добре ли се управлява 
предоставяната от ЕС 
подкрепа за инвестиции 
и за популяризиране на 
лозаро-винарския сектор 
и могат ли да се видят 
резултатите ѝ по 
отношение на 
конкурентоспособността 
на вината в ЕС?BG 2014  г. № 09
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2014 г.
ISBN 978-92-872-0299-4
doi:10.2865/67230
© Европейски съюз, 2014 г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed  in Luxembourg
BG 2014  г. № 09
Специален доклад Добре ли се управлява 
предоставяната от ЕС 
подкрепа за инвестиции 
и за популяризиране 
на лозаро-винарския 
сектор и могат ли да 
се видят резултатите 
ѝ по отношение на 
конкурентоспособността 
на вината в ЕС?
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)
02
 Съдържание
Точки
 Съкращения
 Речник на термините
I – IX Кратко изложение
1 – 11 Въведение
1 – 11 Лозаро-винарски сектор в ЕС
12 – 15 Обхват и подход на одита
16 – 80 Констатации и оценки
16 – 34 Част I — По подходящ начин ли е разработена инвестиционната мярка в рамките на ООП на 
виното и приложена ли е мярката в съответствие с принципа за икономичност?
18 – 21 Не е доказана нуждата от допълнителни инвестиционни мерки в рамките на ООП на виното …
22 – 25 … а реализирането на инвестиции по ООП на виното е забавено или ограничено в някои държави 
членки 
26 – 29 Посетените държави членки не предоставят достатъчно гаранции за това, че се подпомагат 
единствено финансово устойчиви проекти …
30 – 34 … и не извършват системна оценка на основателността на проектните разходи
35 – 64 Част II — По подходящ начин ли е разработена мярката за популяризиране и приложена ли 
е тя по ефикасен начин?
37 – 42 Подпомагането на мерките за популяризиране се предоставя също така на големи предприятия, 
които вече разполагат със солидна репутация и традиции при износа…
43 – 47 … и които вероятно са щели да предприемат дейностите за популяризиране и без публично 
подпомагане (наличие на икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите)
48 – 51 Неясна дефиниция за допустими разходи до 2013 г.
03 Съдържание
52 – 54 Държавите членки невинаги проверяват съществуването на неправомерно двойно финансиране
55 – 64 Незадоволителната одитна следа възпрепятства ефективността на извършваните от посетените 
държави членки проверки за гарантиране на точността и допустимостта на дейностите за 
популяризиране
65 – 80 Част III — По подходящ начин ли се доказва въздействието от мерките?
65 – 70 Мониторингът и оценката на мерките се фокусират върху продуктите и услугите и финансовото 
изпълнение, но все още няма достатъчно информация по отношение на постигнатите резултати
71 – 73 Въздействието на инвестициите в рамките на ООП не може да бъде лесно отделено от въздействието 
на инвестициите по политиката за развитие на селските райони
74 – 75 Наблюдава се увеличение на износа на вино от държавите членки към трети страни …
76 – 80 … но е трудно да се определи до каква степен това се дължи пряко на мярката за популяризиране
81 – 90 Заключения и препоръки
 Приложение   I —  Счетоводен баланс на доставките на ниво ЕС-27, основни елементи
 Приложение   II —  Приложение Xб от Регламент (ЕО) № 1234/2007
 Отговори на Комисията
04
 Съкращения
ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони
ЕС: Европейски съюз
ЕС-27 : Европейски съюз с 27 държави членки
ЕФГЗ : Европейски фонд за гарантиране на земеделието
ЕФРР : Европейски фонд за регионално развитие
ЗГУ : Защитено географско указание
ЗНП : Защитено наименование за произход 
НПП : Национална програма за подпомагане
ООП на виното : Обща организация на пазара на виното
РСР : Развитие на селските райони
ха: хектар
хл: хектолитър
05
 Речник на термините
Възстановявания при износ : В рамките на Общата селскостопанска политика Европейският съюз определя 
минимални цени за някои земеделски продукти. В повечето случаи тези минимални цени са по-високи от 
световните цени за същите продукти. В случаите когато земеделски продукти се изнасят за трети страни 
(= извън ЕС), техните цени трябва да се адаптират към световните цени. Това адаптиране се извършва 
чрез изплащане на възстановявания при износ. Възстановяванията при износ се различават по време, по 
продуктов сектор, както и по продуктите за износ.
Добро финансово управление : Съгласно член 27 от Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на 
Европейските общности („Финансовият регламент“ (ОВ L 248, 16.9.2002 г.) концепцията за добро финансово 
управление включва принципите за икономичност, ефикасност и ефективност. 
Други вина : Вина, които не са допустими по мерките за популяризиране, като например трапезните вина без 
указание за сорта грозде.
Ефективност : Принципът на ефективност се отнася до осъществяването на набелязаните конкретни цели 
и постигането на планираните резултати.
Ефикасност : Принципът на ефикасност се отнася до най-доброто съотношение между използваните ресурси 
и постигнатите резултати. 
Икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите : ситуация, в която субсидиран 
проект е щял да бъде изцяло или отчасти изпълнен и без безвъзмездната финансова помощ.
Икономичност : Принципът на икономичност се отнася до постигането на дадено ниво продукти, услуги или 
резултати на най-ниска цена. 
Концентрирана гроздова мъст : Концентрираната гроздова мъст представлява некарамелизирана гроздова 
мъст, получена чрез частично дехидратиране на гроздова мъст, извършено по който и да е разрешен метод, 
различен от директното нагряване.
Кризисна дестилация : Подпомагане, което се е предоставяло до 31 юли 2012 г. за доброволна или 
задължителна дестилация на излишъците от вино в оправдани кризисни ситуации по преценка на държавите-
членки, за да се намали или премахне излишното количество и същевременно се осигури непрекъснатост на 
предлагането от една реколта до следващата.
Лозарска година : Производствената година за лозаро-винарските продукти (описана в част XII на 
приложение I към Регламент (ЕО) № 1234/2007). Тя започва на 1 август всяка година и завършва на 31 юли 
следващата година.
06 Речник на термините
Мярка „Дестилация на алкохол за консумация“ : До 31 юли 2012 г. се е предоставяло подпомагане за 
производители под формата на помощи на хектар, за вино, което се дестилира за спиртни напитки.
Мярка „Дестилация на вторични продукти“ : Подпомагане, което се отпуска за доброволна или 
задължителна дестилация на вторични продукти от производството на вино (гроздови джибри и винени 
утайки), извършена съгласно условията, посочени в буква Г на приложение XVб от Регламент (ЕО) № 1234/2007 
на Съвета.
Мярка „Застраховане на реколтата“ : Подпомагането за застраховането на реколтата съдейства за защита 
на доходите на производителите, когато същите са засегнати от природни бедствия, неблагоприятни 
климатични условия, болести или нашествия от вредители.
Мярка „Подпомагане на инвестирането“ : Подпомагане за инвестиране в материални или нематериални 
активи под формата на съоръжения за преработка, инфраструктура на лозаро-винарския сектор 
и предлагане на пазара на вино, които подобряват общите резултати от работата на предприятието и засягат 
една или повече от следните дейности: a) производство или предлагане на пазара на продуктите, посочени 
в приложение ХIб на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета; б) разработване на нови продукти, процеси 
и технологии, свързани с продуктите, посочени в приложение ХIб.
Мярка „Популяризиране“ : Подпомагането обхваща мерки за информиране или за популяризиране на 
вината на Общността. Мерките за популяризиране се отнасят до вината със защитено наименование за 
произход или защитено географско указание или вината с означение на винения сорт лоза. Тази мярка може 
да включва единствено: а) връзки с обществеността, мерки за популяризиране или реклама, б) участие 
в мероприятия, панаири или изложения с международна значимост, в) информационни кампании, 
г) проучвания на нови пазари, необходими за разширяване на възможностите за реализация на пазара 
и д) проучвания с цел оценка на резултатите от действията по мерките за популяризиране и информиране. 
Делът, с който Общността участва в дейностите за популяризиране, не може да надвишава 50 % от разходите, 
които отговарят на условията за финансиране (член 103п) от Регламент (ЕО) № 1234/2007).
Мярка „Преструктуриране и конверсия на лозя“ : Подпомагането на преструктурирането и конверсията 
на лозя може да обхваща единствено една или повече от следните дейности: а) конверсия на сортовете, 
включително и чрез повторно присаждане; б)  промяна на местонахождението на лозята; в)  подобряване 
на техниките за управление на лозята. Преструктурирането и конверсията на лозя не обхваща 
обичайното обновяване на лозята, които са приключили естествения си жизнен цикъл. Подпомагането 
за преструктуриране и конверсия на лозя може да се осъществява единствено в следните форми: 
а) обезщетение на производителите за загуба на доход вследствие от прилагането на мярката; б) помощ за 
покриване на разходите по преструктуриране и конверсия.
07 Речник на термините
Мярка „Събиране на реколтата на зелено“ : Събиране на реколтата на зелено означава пълно унищожаване 
или отстраняване на гроздовете, докато все още не са узрели, като по този начин добивът от съответната 
площ се намалява до нула. Подпомагането на събирането на реколтата на зелено може да се предоставя 
като обезщетение под формата на плащане с фиксиран размер за хектар, който се определя от съответната 
държава членка.
Мярка „Създаване на взаимоспомагателни фондове“ : Взаимоспомагателните фондове предоставят 
помощ за производителите, които желаят да се застраховат срещу колебанията на пазара. Общностното 
подпомагане на създаването на взаимоспомагателни фондове може да се предостави под формата на 
временна и постепенно намаляваща помощ за покриване на административните разходи на тези фондове. 
Тази мярка не е била избрана от нито една от държавите членки.
Национална програма за подпомагане/национален пакет : Произвеждащите вино държави членки 
използват фондовете на общата организация на пазара на вино посредством национални програми за 
подпомагане с цел финансиране на специални мерки за подпомагане в подкрепа на лозаро-винарския сектор 
(член 103и) от Регламент (ЕО) № 1234/2007). Държавите членки представят на Комисията петгодишни програми 
за подпомагане, включващи мерки в съответствие с правилата, регулиращи лозаро-винарския сектор (член 
103к) от Регламент (ЕО) № 1234/2007).
Премия за изкореняване : Подпомагане на лозари за окончателно изкореняване на всички лозя, засадени 
върху даден парцел или стопанство.
Програма за развитие на селските райони : Документ, изготвен от държава членка или регион и одобрен от 
Комисията, за планиране и изпълнение на политиката на ЕС за развитие на селските райони.
Програмен период : Националните програми за подпомагане се съставят за срок от пет години. Първите два 
програмни периода са 2009—2013 г. и 2014—2018 г.
Сортово вино : Вина без географско указание, които при определени условия могат да указват сорта грозде. 
Тези вина са допустими за мярката за популяризиране.
Схема за единно плащане : Схема за подпомагане, която замества повечето съществуващи преки плащания 
на помощи. В рамките на тази схема помощите не са обвързани с никакви задължения за производство. 
Пълното изплащане на пряка помощ обаче зависи от условието земеделските производители да поддържат 
цялата си земя в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) и да спазват законоустановените 
изисквания за управление (ЗИУ) — така нареченото „кръстосано спазване“. Държавите членки подпомагат 
лозарите, като разпределят права на получаване на плащания по смисъла на дял III, глава 3 от Регламент (ЕО) 
№ 1782/2003 в съответствие с буква о) от приложение VII към същия регламент.
08
 Кратко  
изложение
I
Европейският съюз (ЕС) е най -големият производи -
тел на вино в света. През 2008 г. Съветът въвежда 
реформа на общата организация на пазара (ООП) на 
вино, чиято основна цел е подобряване на конкурен -
тоспособността на винопроизводителите в ЕС и пости -
гане на равновесие между търсенето и предлагането 
в лозаро -винарския сектор. Реформата се извършва 
в контекст на продължаващи дълго време струк -
турни излишъци, чрез които се надвишава търсенето. 
Основните финансови инструменти на реформата 
включват временна схема за изкореняване на лозя 
и създаване на национални програми за подпомагане 
(НПП), в рамките на които всяка държава членка може 
да избере кои мерки (от общо 11) да приложи като 
най -подходящи за нейната ситуация.
II
В предишен одит1 на Сметната палата беше обхванат 
въпросът за изкореняването на лозя, което имаше за 
основна цел балансиране на търсенето и предлага -
нето. С настоящия одит Сметната палата провери дали 
инвестиционната подкрепа и подпомагането за попу -
ляризирането са добре управлявани, както и дали са 
видни резултатите им по отношение на конкурентос -
пособността на вината от ЕС. Сметната палата достигна 
до заключението, че управлението на инвестицион -
ната подкрепа и подпомагането за популяризирането 
на лозаро -винарския сектор в първите години, обхва -
нати от настоящия одит, са неблагоприятно засегнати 
от начина, по който е разработена мярката и от слабо -
стите в изпълнението, изтъкнати в настоящия доклад, 
както и че не винаги е видно въздействието върху 
конкурентоспособността на вината от ЕС.
III
Не е доказана нуждата от допълнителна специфична 
инвестиционна мярка за лозаро -винарския сектор, тъй 
като вече съществува инвестиционна мярка в рам -
ките на политиката за развитие на селските райони. 
Тази допълнителна мярка е източник на усложнения, 
създава административни пречки, а в някои държави 
членки води до закъснения при изпълнението или до 
прекалено ограничен обхват на допустимите инвести -
ции. Към момента на провеждане на одита значителна 
част от първоначално отпуснатите средства, отделени 
от държавите членки за инвестиционната мярка, 
е трябвало да бъдат преразпределени към други мерки 
от националните програми за подпомагане (НПП).
1  Специален доклад № 7/2012 „Реформа на общата организация на 
пазара на вино: постигнат напредък (htpp://eca.europa.eu).IV
Освен това инвестиционната мярка не е била изпъл -
нена в съответствие с принципа за икономичност. 
По-голямата част от одитираните държави членки не 
са следили за това помощта да се получава само за 
жизнеспособни проекти и съществува риск от прераз -
ход на средства, тъй като е липсвала системна оценка 
на основателността на разходите по проектите.
V
Дейностите за популяризиране често се използват 
по-скоро за затвърждаване на позицията на същест -
вуващи пазари, отколкото за спечелване на нови или 
за възвръщане на стари пазари. Въпреки изявеното 
предпочитание за подпомагане на МСП, големите 
предприятия също са били финансирани.
VI
Държавите членки не са извършили задоволителен 
подбор при изпълнението на мярката за популя -
ризиране. По -специално Сметната палата установи 
недвусмислени случаи, в които бенефициентите биха 
поели разходите за мерките за популяризиране и без 
подкрепа от страна на ЕС. В допълнение, средствата 
за дейностите за популяризиране, административните 
разходи и разходите за изпълнителните органи не са 
били задоволително обосновани, тъй като подкре -
пящата документация е недостатъчна или погрешна. 
Това възпрепятства ефективността на извършва -
ните от държавите членки документни проверки за 
гарантиране на действителността и допустимостта на 
дейностите за популяризиране.
VII
Наличните средства в бюджета, определени от 
държавите членки за мярката за популяризиране, са 
увеличени повече от два пъти за програмния период 
2014—2018 г. в сравнение със средствата, изразход -
вани в предходния програмен период2. Като се имат 
предвид трудностите, пред които са изправени дър -
жавите членки при усвояване на бюджета за периода 
2009—2013 г., който първоначално е заделен за дей -
ности за популяризиране, съществува риск бюджетът 
за периода 2014—2018 г. да е прекалено завишен 
и така да изложи на риск прилагането на принципа за 
добро финансово управление.
2 522 млн. евро са изразходвани по мярката за популяризиране 
в програмния период 2009—2013 г. По отношение на 
програмния период 2014—2018 г. държавите членки са заделили 
1,156 млрд. евро за мярката за популяризиране (ЕС-27). Това 
представлява увеличение от 121 % в сравнение със средствата, 
изразходвани през предходния период. 
Кратко изложение 09
VIII
Комисията и одитираните държави членки все още 
не предоставят достатъчна подкрепяща информация, 
за да покажат преките резултати от прилагането на 
мерките. При инвестиционната мярка въздействието 
от инвестициите за общата организация на пазара не 
може лесно да бъде отделено от това на инвестициите 
за развитие на селските райони. При мярката за попу -
ляризиране използваните показатели за резултати 
обхващат голям брой променливи извън влиянието 
на дейностите за популяризиране. Вследствие на това 
все още не са видни резултатите от мерките.
IX
Въз основа на тези констатации и оценки Сметната 
палата препоръчва:
По отношение на инвестиционната мярка:
а) с цел да рационализира схемата за подпомага -
не Комисията следва да извършва мониторинг 
на усвояването на средствата, да анализира 
необходимостта от прилагане на мярката и да 
прецени дали в сравнение с другите земеделски 
сектори лозаро -винарският сектор се нуждае от 
допълнително инвестиционно подпомагане.
б) Държавите членки следва да смекчат риска по 
отношение на икономичността чрез системно 
оценяване на основателността на проектните 
разходи и финансовата жизнеспособност на 
заявителите. Резултатът от тези оценки следва 
да бъде надлежно документиран. Комисията 
следва да следи за това, държавите членки 
ефективно да осъществяват тези проверки.
По отношение на мярката за популяризиране:
а) Приложимият регламент следва да ограничи 
представянето от едни и същи отделни бе -
нефициенти във всеки програмен период на 
програма с мерки за популяризиране за същите 
целеви страни. Комисията следва също така 
да ограничи обхвата на мярката, що се отнася 
до допустимостта на рекламираната марка 
и да улесни достъпа на МСП до мярката за 
популяризиране.б) С оглед да се минимизира рискът от икономи -
чески загуби от неефективно разпределение на 
ресурсите Комисията трябва да следи за това 
държавите членки в прилаганите от тях проце -
дури за подбор да изискват от бенефициентите 
ясно да доказват нуждата си публично подпома -
гане от ЕС, както и да следи за това бюджетът на 
ЕС да не бъде предоставян за финансиране на 
обичайни оперативни разходи.
в) Комисията следва да следи за това, съпътства -
щите разходи, като разходите на изпълнителни -
те организации и административните разходи, 
да бъдат надлежно обосновани и ограничени 
до максималния процент от общите разходи.
г) Държавите членки следва да осигуряват дос -
татъчна одитна следа, която да свързва всяко 
подпомагане за популяризиране с конкретни 
и подходящо документирани действия.
д) Комисията следва да изисква от държавите 
членки да оценяват по -задълбочено резултати -
те от проектите за популяризиране. По -специ -
ално резултатите от дейностите за популяри -
зиране следва да бъдат оценявани по -скоро на 
ниво бенефициент, отколкото по отношение на 
целия лозаро -винарски сектор в ЕС. С цел да са 
в състояние да оценяват и консолидират своите 
резултати държавите членки следва в по -голя -
ма степен да използват докладите, представени 
от бенефициентите при приключване на дей -
ностите за популяризиране.
е) След изтичането на достатъчен период от 
време Комисията следва да анализира по какъв 
начин предвиденият бюджет за НПП за периода 
2014—2018 г. съответства на нуждите на лоза -
ро-винарския сектор в ЕС и на капацитета за 
усвояването му в държавите членки. Въз основа 
на този анализ Комисията следва, когато е необ -
ходимо, да коригира бюджета, за да стимулира 
държавите членки да извършват по -ефикасен 
избор при прилагането на мерките.
10
 Въведение
Лозаро -винарски сектор 
в ЕС
01 
Европейският съюз е най -големият 
производител на вино в света. С око -
ло 3 млн. ха лозя ЕС произвежда 
средно около 158 млн. хл вино на 
година. Средната годишна консума -
ция в рамките на ЕС е приблизително 
127 млн. хл3. През лозаро -винарската 
година2011/2012 около 23 млн. хл 
вино са изнесени към трети стра -
ни, а 14 млн. хл са внесени, които 
са на пазарна стойност съответно 
8,6 млрд евро и 2,4 млрд. евро4 
(вж. счетоводен баланс на доставките 
на вино в  приложение I ).
02 
През 2005 г., когато Комисията е за -
почнала да се подготвя за реформата 
на общата организация на пазара 
(ООП), структурните производствени 
излишъци от вино са били оценени на 
18,5 млн. хл.
03 
В съобщение до Съвета и до Европей -
ския парламент5 Комисията декларира, 
че основната причина за стартирането 
на реформата на ООП е нарастващият 
дисбаланс между търсенето и пред -
лагането. През 2007 г. Комисията 
публикува оценка на въздействието6, 
в което се анализира ситуацията на 
лозаро -винарския сектор в ЕС. Оцен -
ката на въздействието потвърждава 
наличието на неустойчивост и паза -
рен дисбаланс и загуба на нивото на 
конкурентоспособност на вината в ЕС 
в сравнение с тази на вината извън ЕС.04 
През 2008 г. общата организация на 
пазара на вино е изменена с Регламент 
(ЕО) № 479/2008 на Съвета7. Според 
оценката на въздействието две от ос -
новните цели на реформата на общата 
организация на пазара на вино са:
 —за засилване на конкурентоспособ -
ността на европейските вина и
 —за подобряване на баланса между 
търсенето и предлагането.
05 
От 1 август 2008 г. мерките за пазарна 
интервенция като дестилация въз -
становявания при износ и мерки за 
складиране, постепенно намаляват 
и напълно изчезват от 31 юли 2012 г.8 
Разходите за пазарни интервенции 
спадат от 364 млн. евро на година 
преди прилагането на реформата в об -
щата организация на пазара на вино 
(2007/2008 г.) до нула през 2012/2013 г.3 Eвростат, счетоводен 
баланс на доставките 
на вино — средна 
стойност за последните 5 
лозаро-винарски години 
(2007/2008—2011/2012).
4 Източник: Евростат, извадка 
от базата данни COMEXT от 
24 юли 2013 г.
5  COM(2006) 319 окончателен 
от 22 юни 2006 г.
6  COM(2007) 893 окончателен 
от 4 юли 2007 г.
7  Регламент (ЕО) № 479/2008 
на Съвета от 29 април 2008 г. 
относно общата 
организация на пазара 
на вино, за изменение на 
регламенти (ЕО) № 1493/1999, 
(ЕО) № 1782/2003, 
(ЕО) № 1290/2005 
и (ЕО) № 3/2008 и за 
отмяна на регламенти 
(ЕИО) № 2392/86 
и (ЕО) № 1439/1999 (OВ L 148, 
6.6.2008 г., стр. 1). През август 
2009 г. този регламент 
е отменен и ООП на виното 
е интегрирана в ООП, 
установена от Регламент 
(ЕО) № 1234/2007 на Съвета 
от 22 октомври 2007 година 
за установяване на 
обща организация на 
селскостопанските пазари 
и относно специфични 
разпоредби за някои 
земеделски продукти 
(OВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1).
8  Единствено мярката за 
дестилация на вторични 
продукти остава в сила, 
тъй като нейната цел е да 
осигури производство на 
вино, което е качествено 
и съобразено с околната 
среда.
11 Въведение
06 
Основните финансови инструменти 
на изменената обща организация на 
пазара на вино за програмния период 
2009—2013 г. са следните:
а) доброволно изкореняване на лозя, 
чиято цел е да се създаде приспо -
собен към пазарните условия ло -
заро -винарски сектор чрез посто -
янното изкореняване на по -слабо 
конкурентоспособните лозови 
насаждения. Тази схема приключ -
ва през лозаро -винарската година 
2010/2011. В рамките на схемата са 
изкоренени лозови насаждения 
върху площ от 161 166 ха. Отпус -
натите за схемата средства от ЕС 
са в размер на приблизително 
1,025 млрд. евро.
б) национални програми за подпо -
магане (НПП), известни още като 
„национални пакети“, представля -
ващи специфични бюджети, пре -
доставени на държавите членки 
за създаването на петгодишна 
програма за подпомагане, която се 
състои от различни мерки по общ 
списък с 11 възможни мерки9. Тези 
програми за подпомагане се пред -
ставят на Комисията за одобрение. 
18 държави членки са получили 
годишни бюджети за своите НПП. 
За първия програмен петгодишен 
период общият бюджет е в размер 
на 5,3 млрд. евро. Съответните го -
дишни бюджети по държави член -
ки са посочени в  приложение II .
в) прехвърляне на суми10 към 
съществуващите програми за раз -
витие на селските райони с оглед 
увеличаване на подкрепата за 
развитие на лозаро -винарските 
региони.07 
С изключение на схемата за един -
но плащане11 най -значимите мерки 
от финансова гледна точка, които 
са въведени от държавите членки 
в техните НПП за програмния период 
2009—2013 г., са мярката за преструк -
туриране и конверсия на сортовете 
(43 % от бюджета за НПП, т.е. повече от 
2 млрд. евро за петгодишния период), 
мерките за популяризиране и инвести -
ции (всяка от тези две мерки предста -
влява 10 % от бюджета за НПП, съот -
ветно 522 млн. евро и 518 млн. евро) 
(вж.  графика 1 ). Тези три мерки имат 
за цел да повишат конкурентоспосо -
бността на лозаро -винарския сектор 
и да отразят намерението съгласно 
новата организация на пазара на вино 
да се премине от мерки за пазарна 
интервенция към ориентирани към 
пазара мерки.9  Тези мерки са: 
преструктуриране 
и конверсия на лозя, 
събиране на реколтата на 
зелено, взаимоспомагателни 
фондове, застраховане на 
реколтата, схема за единно 
плащане, популяризиране, 
инвестиции, дестилация на 
вторични продукти, както 
и три временни мерки, които 
приключват на 3 юли 2012 г. 
(дестилация на алкохол 
за консумация, кризисна 
дестилация и използване 
на концентрирана гроздова 
мъст).
10  Суми, определени 
в член 190a, параграф 2 от 
Регламент (ЕО) № 1234/2007 
въз основа на данните за 
разходите в исторически 
план съгласно Регламент 
(ЕО) № 1493/1999 относно 
общата организация на 
пазара на вино (OВ L 179, 
14.7.1999 г, стр. 1) за 
интервенционни мерки за 
регулиране на пазарите, така 
както е посочено в член 3, 
параграф 1, буква б) от 
Регламент (ЕО) № 1290/2005 
на Съвета от 21 юни 2005 г 
относно финансирането на 
Общата селскостопанска 
политика (OВ L 209, 
11.8.2005 г., стр. 1).
11  Схемата за единно плащане 
представлява една от 
съществуващите мерки 
в НПП, но не се счита, че 
директно допринася за 
конкурентоспособността на 
лозаро -винарския сектор. 
Отпуснатите средства за 
тази мярка за периода 
2009—2013 г. са в размер на 
510 млн.  евро.
12 Въведение
08 
Инвестиционните мерки представля -
ват подпомагане за инвестиции в ма -
териални и нематериални активи под 
формата на съоръжения за преработ -
ка, инфраструктура на лозаро -винар -
ския сектор и предлагане на пазара на 
вино. Целта на подпомагането е да се 
подобрят общите резултати от рабо -
тата на предприятието12. Държавите 
членки трябва да определят допус -
тимите инвестиционни операции. 
Максималният размер на подпомагане 
е 40 %13 от допустимите инвестицион -
ни разходи, които в подбраните от 
Сметната палата проекти варират от 
6 000 евро за нова машина за затваря -
не на капачки с винт до 10,3 млн. евро 
за изграждане и оборудване на нова 
кооперация, обединяваща няколко 
кооперации.12  Член 103ф от Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007.
13  Размер на подпомагането по 
други видове помощ: 50 % 
в регионите, класифицирани 
като региони за сближаване 
в съответствие с Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 
11 юли 2006 г. за определяне 
на общи разпоредби за Евро -
пейския фонд за регионално 
развитие, Европейския со -
циален фонд и Кохезионния 
фонд (ОВ L 210, 31.7.2006 г., 
стр. 25), 75 % в най -отдалече -
ните райони в съответствие 
с Регламент (ЕО) № 247/2006 
на Съвета от 30 януари 2006 г. 
за определяне на специ -
фични мерки за селското 
стопанство в най -отдале -
чените райони на Съюза 
(OВ L 42, 14.2.2006 г., стр. 1) 
или 65 % в малките острови 
в Егейско море по смисъла на 
Регламент (ЕО) № 1405/2006 
от 18 септември 2006 г. 
относно приемането на спе -
цифични мерки в областта на 
земеделието по отношение 
на малките острови в Егейско 
море и за изменение на 
Регламент (EО) № 1782/2003 
(ОВ L 265, 26.9.2006 г., стр. 1).Графика 1Дял на най -значимите мерки от НПП (програмен период 2009—2013 г.)
Преструктуриране 43 %
Популяризиране 10 %Други* 14 %
Схема за единно плащане 10 % 
Инвестиции 10 %Приключени мерки** 13 %
* Дестилация на вторични продукти, застраховане на реколтата, събиране на реколтата на зелено и текущи планове съгласно Регламент 
№ 1493/1999.
** Мерки, чиито изпълнение приключва в края на лозаро -винарската година 2012/2013 – дестилация на алкохол за консумация, кризисна 
дестилация и използване на концентрирана гроздова мъст.
Източник:  Комисия — финансова таблица, представена от държавите членки, октомври 2013 г.
13 Въведение
09 
Мярката за популяризиране се състои 
в информиране или популяризиране 
на вината на Общността в трети дър -
жави, целящи повишаване на конку -
рентоспособността на вината в тези 
държави14. Мярката предвижда:
 —връзки с обществеността, мерки 
за популяризиране или рекла -
ма, по -специално такива, които 
акцентират върху предимствата на 
продуктите от Общността, най -вече 
от гледна точка на качеството, без -
опасността на храните или грижата 
за околната среда;
 —участие в мероприятия, панаири 
или изложения с международна 
значимост;
 —информационни кампании, по -спе-
циално относно режимите на 
Общността, отнасящи се до наиме -
нованията за произход, географ -
ските указания и биологичното 
производство;
 —проучвания на нови пазари, необ -
ходими за разширяване на възмож -
ностите за реализация на пазара;
 —проучвания с цел оценка на резул -
татите от действията по мерките за 
популяризиране и информиране15.10 
Максималният размер на подпомага -
нето за мерките за популяризиране 
е 50 % от допустимите инвестицион -
ни разходи, които в подбраните от 
Сметната палата проекти варират от 
30 000 евро за дейности в областта 
на връзките с обществеността до 
32,6 млн. евро за пълен набор от мер -
ките, описани в по -горната точка.
11 
Мерките за популяризиране и инвес -
тиции в рамките на НПП са предмет на 
споделено управление от Комисията 
и държавите членки. Това означава, че 
цялостната отговорност за управле -
нието на мерките се носи от Комиси -
ята, докато изпълнението им е пове -
рено на държавите членки. По този 
начин прилагането на мерките за по -
пуляризиране и инвестиции и съответ -
ните системи за контрол са в голяма 
степен от компетентността на държа -
вите членки16. Крайните бенефициенти 
на тези мерки са длъжни да спазват 
условията, предвидени от регионално -
то/националното законодателство или 
от законодателството на ЕС.14  Въз основа на Регламент 
(ЕО) № 3/2008 на Съвета от 
17 декември 2007 г. относно 
действията за информиране 
и насърчаване, свързани 
със селскостопанските 
продукти на вътрешния 
пазар и в трети страни 
(OВ L 3, 5.1.2008 г., стр. 1), 
Комисията може директно 
да предоставя подпомагане 
за действия за информиране 
във връзка със системата 
на Европейския съюз за 
класифициране на вината. 
Подобни действия за 
информиране от общ 
характер се различават от 
специфичните дейности за 
подпомагане, разгледани 
в настоящия доклад. На 
21 ноември 2013 Комисията 
предлага да се отмени 
и замени Регламент 
№ 3/2008. Съгласно 
предложението средства 
се отпускат за мерки 
за популяризиране 
и информация, които 
свързват виното 
с други земеделски 
продукти, при условия 
че не е предоставяно 
подпомагане по други мерки 
на ЕС.
15  Член 103п от Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007.
16  В член 76 от Регламент (ЕО) 
№ 555/2008 на Комисията 
от 27 юни 2008 г. относно 
определяне на подробни 
правила за прилагане на 
Регламент (ЕО) № 479/2008 
на Съвета относно общата 
организация на пазара 
на вино по отношение на 
програмите за подпомагане, 
търговията с трети 
страни, производствения 
потенциал и проверките 
в лозаро -винарския сектор 
(ОВ L 170, 30.6.2008 г., 
стр. 1), който се отнася до 
прилагането на основния 
регламент на Съвета за ООП 
на виното се постановява: 
„Без да се засягат 
специфичните разпоредби 
на настоящия регламент 
или друго общностно 
законодателство, държавите 
членки въвеждат проверки 
и мерки, доколкото са 
необходими, за да осигурят 
правилното прилагане на 
Регламент (ЕО) № 479/2008 
и на настоящия регламент. 
Те са ефективни, 
пропорционални и с 
възпиращ ефект, така че 
предоставят адекватна 
защита на финансовите 
интереси на Общността.“
14
 Обхват и подход  
на одита
12 
Последният доклад на Сметната палата 
относно ООП на виното е публикуван 
през 2012 г.17 Докладът обхваща двете 
най -значими във финансов план схеми 
за подпомагане от реформата на ООП 
на виното — изкореняване на лозя 
и преструктуриране и конверсия на 
сортовете  — и разглежда по -специал -
но приноса им към постигане на една 
от двете основни цели на реформата, 
а именно балансирано търсене и пред -
лагане на пазара на вино в ЕС, (вж. точ -
ка 4). С цел да приключи своя одит на 
реформата на ООП на виното Сметната 
палата разгледа основните мерки за 
конкурентоспособността, подбрани 
от държавите членки в техните НПП –
мерките за инвестиции и популяри -
зиране. Целта на одита беше да се 
отговори на следния въпрос: „Добре 
ли се управлява предоставяната от ЕС 
подкрепа за инвестиции и за популя -
ризиране на лозаро -винарския сектор 
и могат ли да се видят резултатите ѝ по 
отношение на конкурентоспособност -
та на вината от ЕС?“
13 
Одитът разгледа въпроса за това дали 
мерките за инвестиране и популяризи -
ране са разработени удачно. Сметната 
палата провери също така наличната 
информация за оценка и мониторинг, 
за да формулира заключение относ -
но това дали Комисията и държавите 
членки са постигнали очакваните 
резултати по ефикасен начин. По 
отношение на мярката за инвестиране, 
Сметната палата вече е извършила 
одит на ефикасността на сходни инвес -
тиционни мерки в рамките на полити -
ката за развитие на селските райони18. 
Ето защо тя се концентрира върху 
аспектите, свързани с икономичността 
на мярката, като например финансо -
вата жизнеспособност и основател -
ността на разходите за инвестиране. 
Обхватът на одита се съдържа в след -
ните основни под -въпроси:а) По подходящ начин ли е разра -
ботена инвестиционната мярка 
в рамките на ООП на виното 
и прилага ли се тя в съответствие 
с принципа за икономичност?
б) По подходящ начин ли е разрабо -
тена мярката за популяризиране 
и прилага ли се тя по ефикасен 
начин?
в) По подходящ начин ли е показано 
въздействието от мерките?
14 
Одитът беше фокусиран върху 
проектите, финансирани в пери -
ода на лозаро -винарските години 
2008/2009  и 2010/2011, т.е. обхванати 
са първите три години от прилага -
нето на реформата. Сметната палата 
посети съответните служби на Ко -
мисията и следните държави членки 
и региони: Австрия, Франция (регио -
ните Аквитания и Лангедок -Русийон), 
Италия(регионите Лацио и Венето), 
Португалия и Испания (региона на 
Каталуня). Петте посетени държави 
членки са използвали съответно около 
95 % и 82 % от разходите за популяри -
зиране и за инвестиции през първия 
програмен период (2009—2013 г.).17  Специален доклад № 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18  Специални 
доклади № 8/2012, 
№ 1/2013 и № 6/2013 
(http://eca.europa.eu ).
15 Обхват и подход на одита 
15 
Общо, на място бяха посетени 37 бе -
нефициента на подпомагането — 23 за 
проекти за популяризиране, 11 за 
инвестиционни проекти и 3 за проек -
ти за популяризиране и инвестиции. 
Освен това бяха подбрани 73 проекта 
за документна проверка. Беше из -
вършен анализ на общо 113 проекта 
(79 за мерки за популяризиране и 34 
за инвестиционни мерки)19. Подбо -
рът на извадката беше направен въз 
основа на значимостта на проектите 
и типа на бенефициентите, така че да 
се осигури набор от типични проекти, 
които се финансират в посетените 
държави членки.19  Анализирани са 
повече проекти за 
популяризиране, отколкото 
по инвестиционната 
мярка, тъй като в две от 
подбраните държави 
членки прилагането на 
инвестиционната мярка 
е било забавено, а една от 
държавите членки е взела 
решение да не прилага тази 
мярка.
16
 Констатации  
и оценки
Част I — По подходящ 
начин ли е разработена 
инвестиционната мярка 
в рамките на ООП на 
виното и приложена ли 
е тя в съответствие 
с принципа за 
икономичност?
16 
Подходящо разработената мярка 
е от основно значение за доброто 
финансово управление. В рамките на 
инвестиционната мярка се предоставя 
публично подпомагане на предпри -
ятия, които са допустими също така 
за финансиране от ЕС в рамките на 
политиката за развитие на селските 
райони. За да бъде добре разработена 
мярката в рамките на ООП на виното, 
тя трябва да съответства на добре 
идентифицирана потребност, която не 
се покрива от съществуваща мярка. 
Мярката също така не трябва да бъде 
причина за ненужна административна 
тежест за органите, отговарящи за 
нейното изпълнение.
17 
С цел да се приложат инвестиционни -
те мерки в съответствие с принципа 
на икономичност, държавите членки 
следва да въведат административни 
проверки и процедури, така че:
а) подпомагането да се предоставя 
на финансово устойчиви проекти: 
за да се избегне разхищаването 
на публични средства за проекти, 
които се провалят преждевре -
менно, държавите членки следва 
посредством надлежни проверки 
за жизнеспособност да анализи -
рат стабилността на финансовото 
състояние на съответния кандидат 
и и да документират оценката си.б) заявените от бенефициентите раз -
ходи по проектите да са основа -
телни. Тази проверка следва да се 
извършва с помощта на подходя -
ща оценъчна система, като напри -
мер референтни разходи, съпоста -
вяне на известен брой оферти или 
комисия за оценка на офертите.
Не е доказана нуждата от 
допълнителни инвести -
ционни мерки в рамките на 
ООП на виното …
18 
Въпреки специфичното ѝ приложение 
за лозаро -винарския сектор (в срав -
нение с общото приложение за всички 
земеделски сектори) инвестиционната 
мярка в рамките на ООП на виното 
в голяма степен е със същия обхват 
като инвестиционната мярка за разви -
тие на селските райони № 121 („Модер -
низация на земеделските стопанства“) 
и № 123 („Добавяне на стойност към 
земеделските и горски продукти“). 
В допълнение, както е посочено 
в каре 1 , целта на мярката в рамки -
те на ООП на виното е същата, като 
тази на двете инвестиционни мерки 
в областта на развитието на селските 
райони.
19 
С новата ООП на виното на лозаро -ви-
нарските региони се предоставя 
по-голям размер подпомагане чрез 
политиката за развитие на селските 
райони, като се увеличават бюджетни -
те кредити на програмите за развитие 
на селските райони в тези региони. 
В съответствие с приложение Xв от 
Регламент (ЕО) № 1234/2007, от 2011 г. 
нататък увеличението е в размер на 
121,4  млн.  евро20 на година.20  За 2009 и 2010 г. този 
бюджетен трансфер 
е съответно 40,5 млн. евро 
и 80,9 млн. евро.
17 Констатации и оценки 
20 
По отношение на периода 2009—
2013 г. девет държави членки (Чешка 
република, Германия, Испания, Фран -
ция, Италия, Кипър, Унгария, Австрия 
и Словакия) са включили инвестицион -
ната мярката в своите НПП, а девет 
други държави членки не са ги вклю -
чили (България, Гърция, Литва, Люк -
сембург, Малта, Португалия, Румъния, 
Словения и Обединеното кралство)22. 
Португалия е решила да не включва 
инвестиционната мярка в своята НПП, 
като счита, че адекватното подпома -
гане в тази област вече е осигурено от 
програмата за развитие на селските 
райони: в действителност за програм -
ния период 2007—2013 г. 13,5 % от об -
щия бюджет за двете инвестиционни 
мерки за подпомагане на развитието 
на селските райони е отпуснат за лоза -
ро-винарския сектор на Португалия.21 
Сметната палата счита, че не става 
видно защо лозаро -винарският сектор 
се нуждае от специфично допълнител -
но инвестиционно подпомагане, тъй 
като това подпомагане вече е било на 
разположение за всички земеделски 
сектори в рамките на политиката за 
развитие на селските райони, а бю -
джетните кредити за подпомагане по 
тази политика са били увеличени за 
лозаро -винарските региони (вж. точка 
19). Решението за предоставяне на 
допълнително подпомагане не е било 
подкрепено нито от проучване, нито 
от анализ.22  Литва е разпределила целия 
размер на националния 
си финансов пакет за 
мярката за популяризиране. 
Люксембург (от 2009/2010 г.), 
Малта и Обединеното 
кралство са разпределили 
целия размер на 
националните си финансови 
пакети за схемата за единно 
плащане.Инвестиционните мерки в рамките на ООП на виното и в областта на разви -
тието на селските райони имат една и съща цел
а) Инвестиционни мерки в рамките на ООП на виното (член 103ф, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007. 
„Може да се предоставя подпомагане за инвестиране в материални или нематериални активи под форма -
та на съоръжения за преработка, инфраструктура на лозаро -винарския сектор и предлагане на пазара на 
вино, които подобряват общите резултати от работата на предприятието “…
б) Мярка 121 в рамките на политиката за развитие на селските райони (член 26, параграф 1 от Регламент (ЕО) 
№ 1698/200521): „Помощите, предвидени в член 20, буква б), i), се отпускат за материални и/или нематери -
ални инвестиции, които: а) подобряват общата производителност на земеделското стопанство “…
в) Мярка 123 в рамките на политиката за развитие на селските райони (член 28, параграф 1 от Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005): „Помощите, предвидени в член 20, буква б), iii), се отпускат за материални и/или нематери -
ални инвестиции, които: a) подобряват общата производителност на предприятието “…
21 Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския 
земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1).Каре 1
18 Констатации и оценки 
… а реализирането на 
инвестиции по ООП на 
виното е забавено или 
ограничено в някои дър -
жави членки
22 
Тъй като инвестиционните мерки 
в рамките на ООП на виното и на 
политиката за развитие на селските 
райони се прилагат паралелно от 
лозаро -винарската 2008/2009 година 
насам, необходимо е да се миними -
зира рискът от двойно финансиране. 
Ето защо в рамките на мерките от ООП 
държавите членки са били задължени 
да финансират различни операции от 
тези, които се финансират по програ -
мите за развитие на селските райони23. 
Необходимостта да се въведе и да се 
спазва разграничителна линия между 
много сходни мерки (особено раз -
граничителната линия между мяр -
ка 123 от политиката за развитие на 
селските райони и инвестиционната 
мярка в рамките на ООП на виното) 
увеличава административната тежест 
за държавите членки, които трябва да 
изменят съществуващите си програми 
за развитие на селските райони преди 
прилагането на инвестиционната мяр -
ка в рамките на ООП.
23 
В Италия и Испания задължението за 
въвеждане на горепосочената разгра -
ничителна линия значително е забави -
ло прилагането на инвестиционната 
мярка в рамките на ООП на виното24. 
В тези държави членки програмите 
за развитие на селските райони се 
управляват на регионално ниво и така 
наречената „разграничителна линия“ 
е трябвало да бъде въведена от всеки 
регион. Наблюдавано е закъснение 
от три години при прилагането на 
мярката в рамките на ООП на виното. 
В Италия са усвоени едва 44 % от пър -
воначално предвидените средства.24 
В допълнение, разграничителната ли -
ния между операциите, които са допус -
тими по различните мерки, прекомер -
но стеснява обхвата на мярката по ООП 
на виното в Испания. Въпреки че съ -
държанието на инвестиционните мерки 
по програмите за развитие на селските 
райони не се е променило, единствено 
инвестициите, направени от испански -
те бенефициенти в ЕС, но извън нацио -
налната територия на Испания, са били 
допустими за подпомагане в рамките 
на ООП на виното. В резултат на това 
въпреки първоначалните прогнозни 
изчисления за 148 млн. евро усвояване 
през целия период 2009—2013 г., Испа -
ния е усвоила само 295 000 евро само 
за един представен проект.
25 
В Австрия и Франция разграничи -
телната линия е била установена на 
централно ниво и инвестиционната 
мярка е била приложена още през 
лозаро -винарската година 2008/2009 
без никакво забавяне.
Посетените държави 
членки не предоставят дос -
татъчно гаранции за това, 
че се подпомагат един -
ствено финансово устой -
чиви проекти…
26 
В член 103ф, параграф 2 от Регла -
мент (ЕО) № 1234/2007 се посочва, че 
„подпомагане не се предоставя на 
предприятия в затруднение25“. Въпреки 
това едно незадоволително финансово 
състояние на предприятие, което по 
време на подаване на заявлението за 
подпомагане не е счетено за предприя -
тие в затруднение, може да попречи на 
жизнеспособността на проект, предста -
вен от това предприятие. Действащото 
законодателство не изисква по изричен 
начин от държавата членка да извърш -
ва проверки на жизнеспособността 
преди предоставяне на подпомагането.23  Член 20, параграф 2 от 
Регламент (ЕО) № 555/2008. 
Изключени от подпомагане 
по член 15 от Регламент (ЕО) 
№ 479/2008 в рамките на 
националната програма за 
подпомагане в съответствие 
с дял II от посочения 
регламент за дадена 
държава членка или даден 
регион са такива дейности, 
за които се предоставят 
помощи в рамките на 
програмите за развитие 
на селските райони на 
съответната държава членка 
или съответния регион 
съгласно Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005.
24  COM(2012) 737 окончателен 
от 10 декември 2012 г. 
постановява 
в част 4.3: „Проблеми 
с разграничаването на 
такива допустими разходи 
от подобни разходи 
в програми за развитие 
на селските райони са 
причинили забавяния 
в прилагането на тази 
мярка, особено в Италия 
и Испания.“
25  Насоки на Общността 
за държавните помощи 
за оздравяване 
и преструктуриране на 
предприятия в затруднение: 
дадено предприятие се 
смята за предприятие 
в затруднено положение, 
когато е неспособно чрез 
свои собствени ресурси 
или чрез средства, които 
може да получи от своите 
собственици/акционери 
или кредитори, да се 
справи със загуби, които 
без външна намеса от 
страна на публичните 
власти почти сигурно биха 
довели в краткосрочен 
или средносрочен план 
до прекратяване на 
икономическата му дейност.
19 Констатации и оценки 
27 
Комисията не е предоставила каквито 
и да е насоки на държавите членки по 
отношение на процедурите за подбор 
на проекти във връзка с инвестицион -
ната мярка. По време на одита беше 
установено, че от посетените четири 
държави членки, прилагащи инвес -
тиционната мярка, само един регион 
в Италия (Венето) е пристъпил към 
съдържателни проверки на жизнеспо -
собността, включващи верификации 
на финансовото състояние на бене -
фициентите (вж.  каре 2 ). Регионът 
Лацио в Италия е приложил не толкова 
подробна система за оценка, която се 
базира на съпоставяне на годишните 
отчети на заявителя за годината, пред -
хождаща инвестицията, с очакваните 
въздействия от нея върху отчетите за 
годината след инвестицията.28 
В Австрия и Франция процедурите за 
подбор са били основани на принципа 
на „правото на първия“. Въпреки че 
предприятията в затруднение не са 
били допустими за подпомагане, лип -
сата на процедури за подбор е била 
причина да не се гарантира подпома -
гане единствено на жизнеспособните 
проекти от всички допустими заявле -
ния (вж.  каре 2 ).
Проверки за жизнеспособност: примери за добри и лоши практики
В региона Венето (Италия) са били установени критерии за подбор, включващи компютризиран инструмент 
за оценка на предполагаемите резултати от инвестицията във основа на икономически данни, предоставени 
от бенефициента. Единствено проектите, при които се доказва икономическа устойчивост, са били субсиди -
рани. Останалите, т.е. нежизнеспособните проекти, са били автоматично изключвани.
В Австрия Сметната палата констатира наличието на инвестиционен проект за линия за бутилиране, който 
е бил одобрен през 2009 г. за кооперативно дружество, което понастоящем е в ликвидация. Липсвали са кри -
терии за подбор, които да позволят да се установи, че проектът на това кооперативно дружество не е устой -
чив, като се има предвид финансовото състояние на дружеството. Това кооперативно дружество е било одо -
брено за подпомагане въпреки факта, че има отрицателни годишни резултати и намаляващ капитал преди 
инвестицията, както и постоянна загуба на членове най -малко от 2006 г. насам.Каре 2
29 
В Испания процедурите за подбор са 
съдържали оценка на жизнеспособ -
ността на проекта и на финансовото 
състояние на бенефициента. Въпреки 
това не е бил определен задължите -
лен минимален резултат от оценката, 
за да бъде избран проектът.
20 Констатации и оценки 
… и не извършват системна 
оценка на основателността 
на проектните разходи
30 
Държавите членки следва да прове -
ряват заявленията за проекти, за да 
следят за основателността на разхо -
дите, които се изплащат от фондовете 
на ЕС. Това включва верификация на 
заявленията спрямо референтни раз -
ходи, както и представяне на различни 
оферти, така че целта на мярката да 
бъде постигната на разумна цена26, 
т.е. по ефикасен начин. По време на 
одита беше проверено дали държа -
вите членки са въвели специални 
системи за оценка на основателността 
на разходите.
31 
По време на одита беше констатира -
но, че само две от посетените четири 
държави членки, които използват 
инвестиционната мярка, са прило -
жили подобни процедури. Италия 
(Венето и Лацио) и Испания са оценили 
основателността на разходите по -
средством формализирани процедури 
преди одобряването на заявлението. 
По-специално заявителите е трябвало 
да представят за инвестиционните си 
операции три различни оферти, както 
и изборът, който са направили между 
тези три оферти. Основателността на 
този избор може да бъде оценена от 
външен оценител.
32 
Извършената от италианските органи 
(Венето и Лацио) проверка на основа -
телността на разходите обаче е била 
затруднена от факта, че закупуването 
на дървени бъчви за отлежаване на 
виното е било счетено за допустим 
инвестиционен разход, въпреки че те 
обикновено трябва да се заменят на 
всеки три години. Във Франция и Ав -
стрия подобни инвестиции не са били 
счетени за допустими операции.33 
Въпреки че в изготвени наскоро 
насоки27 Комисията разглежда заку -
пуването на бъчви като потенциално 
допустима инвестиция, регламентът 
изисква продължителност на инвес -
тицията от поне пет години28. Тъй като 
обикновено бъчвите се използват 
само три години, тяхното придобиване 
на отговаря на изискванията на ЕС. 
В допълнение, ограниченият период 
на ползване на подобна инвестиция 
поражда значителен риск бъчвите да 
бъдат закупени, за да заменят същест -
вуващите, а не да увеличат капацитета 
за отлежаване на виното.
34 
Във Франция и в Австрия оценката 
на основателността на разходите не 
е била уредена с официална процеду -
ра. Оценката се е базирала на експерт -
ния опит на служителя, който е пре -
глеждал заявлението. В следствие на 
това Сметната палата не откри доказа -
телства, че тези държави членки сис -
темно са оценявали основателността 
на проектните разходи. Освен това 
е нямало задължение за представяне 
на различни оферти от потенциални 
доставчици.26  Член 24, параграф 2 от 
Регламент (ЕС) № 65/2011 
на Комисията от 
27 януари 2011 година за 
определяне на подробни 
правила за прилагане на 
Регламент (ЕО) № 1698/2005 
на Съвета по отношение 
на прилагането на 
процедури за контрол, както 
и кръстосано спазване по 
отношение на мерките за 
подпомагане на развитието 
на селските райони 
(OВ L 25, 28.1.2011 г., стр. 8), 
който съгласно член 77, 
параграф 5 от Регламент 
№ 555/2008 се прилага за 
инвестициите в рамките 
на ООП, постановява, 
че: „[aдминистративните 
проверки на заявленията 
за подпомагане 
включват по -специално 
удостоверяване на:]  
основателността на 
представените разходи, 
която се оценява с помощта 
на подходяща система за 
оценка, като например 
референтни разходи, 
сравнение на различни 
оферти или оценяваща 
комисия“.
27  Указания за изпълнението 
на националните 
програми за подпомагане 
в лозаро -винарския 
сектор в съответствие 
с Регламенти (ЕО) 
№ 1234/2007 и № 555/2008 от 
25 февруари 2013 г.
28  В съответствие с член 72 от 
Регламент (ЕО) № 1698/2005, 
на който се позовава 
член 103ф от Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007.
21 Констатации и оценки 
Част II — По подходящ 
начин ли е разработена 
мярката за популяризи -
ране и приложена ли 
е тя по ефикасен начин?
35 
Мерките за популяризиране „се от -
насят до вината със защитено наиме -
нование за произход или защитено 
географско указание или вината 
с означение на винения сорт лоза“29. 
Всички други вина са недопустими за 
мярката за популяризиране.
36 
За да може мярката за популяризира -
не да бъде удачно разработена и да 
ефикасно изпълнявана, е необходимо:
 —да бъде насочена към бенефициен -
ти, които се нуждаят от публични 
субсидии за постигане на целите 
на мярката, а именно повишаване 
на репутацията на качествените 
вина от ЕС и възвръщане на стари 
пазари и спечелване на нови30;
 —да се отдаде предпочитание на 
микро, малки и средни предприя -
тия (МСП)31;
 —да бъде изпълнена по начин, който 
осигурява наличието на доста -
тъчна одитна следа, доказваща 
действителността и допустимостта 
на действията за популяризиране.Подпомагането на мер -
ките за популяризиране 
се предоставя също така 
на големи предприятия, 
които вече разполагат със 
солидна репутация и тра -
диции при износа …
37 
Въпреки предпочитанието на зако -
нодателя да се поощряват МСП, във 
всички посетени държави членки 
с изключение на Австрия, помощ за 
популяризиране е била отпускана на 
големи предприятия, производители 
на вино, които разполагат с дългого -
дишна традиция в износа32. Някои от 
тях вече присъстват в трети страни 
заедно с местни партньори или имат 
свои собствени дистрибутори и тър -
говски мрежи. Необходимостта от пре -
доставяне на подкрепа от бюджета на 
ЕС за подобни предприятия не е оче -
видна (вж.  каре 3 ). Освен това наличи -
ето на подпомагане от ЕС за подобни 
цели насърчава тези предприятия 
значително да намалят собствените си 
средства за мерки за популяризиране.
38 
Сметната палата счита, че в този кон -
текст получените средства по мярката 
за популяризиране на ООП на виното 
не допринасят по ефикасен начин за 
повишаване на репутацията на вина от 
ЕС, за възвръщане на стари пазари или 
за спечелване на нови. По отношение 
на големи предприятия, които вече 
са добре представени на тези паза -
ри, предоставената помощ по -скоро 
води до запазване или заздравяване 
на съществуващите пазарни позиции. 
В подобни случаи, тъй като затвържда -
ването на присъствието и популяр -
ността на даден пазар представлява 
постоянен процес, приносът на ЕС за 
този вид дейности се превръща основ -
но в частично субсидиране на опера -
тивните разходи на предприятията.29  Член 103п, параграф 2 от 
Регламент (ЕО) № 1234/2007.
30  Съображение 5 от Регламент 
(ЕО) № 479/2008.
31  Член 4 от Регламент 
№ 555/2008: „Следва да се 
отдаде предпочитание на 
микро-, малки и средни 
предприятия“…
32  В Испания, Франция, 
Италия и Португалия някои 
одитирани бенефициенти 
вече са имали дъщерни 
дружества, внедрени 
в пазарите на третите 
страни, за да продават 
продуктите им преди да 
започне финансирането 
в рамките на ООП. В Испания 
двама големи бенефициенти 
са извършили действия 
за популяризиране 
в страни, в които са имали 
представители от повече от 
60 години.
22 Констатации и оценки 
39 
Това се потвърждава от факта, че по -
добни големи бенефициенти канди -
датстват всяка година за субсидии за 
дейности за популяризиране в едни 
и същи пазари в трети страни, като 
например Съединените щати, които 
представляват най -често търсени -
ят целеви пазар33. Следователно не 
може да се счита, че подобни мерки 
за популяризиране са насочени към 
завоюване на нови пазари или към 
възвръщане на позиции на съществу -
ващи пазари.40 
При влизането в сила на Регламент 
№ 555/2008 подпомагането на дей -
ности за популяризиране не е могло 
да бъде отпускано за повече от три 
години за даден бенефициент в даде -
на трета страна. Впоследствие обаче 
регламентът е бил два пъти изменен, 
като всеки път се е увеличавала въз -
можността едни и същи бенефициенти 
да се възползват от подпомагането за 
по-дълги периоди. Първото изменение 
предвижда възможността за еднократ -
но подновяване на програмите с дей -
ности за популяризиране за период 
не по -дълъг от две години34. Второто 
изменение предоставя възможност 
на бенефициентите от предходния 
програмен период отново да бъдат 
подпомогнати в същата целева трета 
страна35 за максимум от пет години. 
Следователно бенефициентите могат 
да получат безвъзмездна финансова 
помощ за дейности за популяризи -
ране в един целеви пазар за целия 
програмен период 2009—2013 г. и да 
подновят своите дейности за популя -
ризиране през следващите програмни 
периоди (2014—2018 и след това).33  COM(2011) 774 окончателен 
от 18 ноември 2011 г.
34  Член 1, параграф 1 от 
Регламент (ЕО) № 772/2010 
на Комисията от 1 септем -
ври 2010 година за изменение 
на Регламент (ЕО) № 555/2008 
относно определяне на под -
робни правила за прилагане 
на Регламент (ЕО) № 479/2008 
на Съвета относно общата ор -
ганизация на пазара на вино 
по отношение на програмите 
за подпомагане, търговията 
с трети страни, производстве -
ния потенциал и проверките 
в лозаро -винарския сектор 
(ОВ L 232, 2.9.2010 г., стр. 1).
35  Член 1, параграф 2, буква а) от 
Регламент за изпълнение 
(ЕС) № 202/2013 на Комиси -
ята от 8 март 2013 година за 
изменение на Регламент (ЕО) 
№ 555/2008 по отношение на 
представяне на програмите 
за подпомагане в лозаро -ви-
нарския сектор и търговия 
с трети държави (OВ L 67, 
9.3.2013 г., стр. 10)„подпома -
гането на популяризирането 
и информирането не над -
хвърля три години за даден 
бенефициент в дадена трета 
държава, като при необходи -
мост подпомагането може да 
бъде подновено еднократно 
за период, не по -дълъг от две 
години.“Примери за субсидии за популяризиране, отпуснати на добре познати големи 
винопроизводители
Субсидиране на дейности за популяризиране на производителите на шампанско
В периода 2009–2012 г. 2,4 млн. евро от бюджета на ЕС са били изразходвани за субсидиране на дейности за 
популяризиране на производителите на шампанско. Репутацията на защитеното наименование за произход 
шампанско е изградена от дълги години.
В Испания (Каталуня) шестима бенефициенти са представлявали 88 % от общия размер на одобреното 
финансиране за периода 2009—2011  г.
В Испания (Каталуня) има ясно изразено предпочитание за предоставяне на подпомагане за дейности за 
популяризиране за бенефициенти, които вече разполагат със солидно присъствие на международния пазар 
и опит в износа. В резултат на това по -голямата част от финансирането за периода 2009—2011 г. е било от -
пуснато на няколко големи компании. През този период 79 заявители на проекти са получили подпомагане 
в общ размер от 15,2 млн. евро. 88 % от тази сума — 13,4 млн. евро, е била предоставена на шестима бенефи -
циенти, които са предприятия или сдружения от предприятия, всяко от тях наемащо повече от 750 служители 
и с годишен оборот над 200 млн. евро (подобни предприятия не са допустими за инвестиционната мярка).Каре 3
23 Констатации и оценки 
41 
Сметната палата счита, че тези две 
изменения представляват стимул за 
използване на дейностите за популя -
ризиране за затвърждаване на пози -
цията на пазарите, а това не е цел на 
законодателството на ЕС (вж. точка 38).
42 
Освен това мерките за реклама, които 
имат за цел да подпомогнат установе -
на търговска марка, не са изключени 
от финансирането. Сметната палата 
установи редица примери, където фи -
нансирането от ЕС просто е заменяло 
разходите, извършвани преди това от 
предприятията за рекламни дейности. 
Сметната палата счита, че подпомага -
нето за рекламиране на установени 
търговски марки, което единствено за -
меня извършваните преди това от са -
мото предприятие търговски разходи, 
не съответства на първоначалната цел 
на мярката да се подпомага по -скоро 
пазара на вино, отколкото установени 
марки (вж. също така точка 44).
… и които вероятно са 
щели да предприемат дей -
ностите за популяризиране 
и без публично подпома -
гане (наличие на икономи -
чески загуби от неефек -
тивно разпределение на 
ресурсите)
43 
В програмния период 2009—2013 г. су -
мите, предназначени за финансиране на 
дейности за популяризиране, са били 
в по -голям размер от представените ис -
кания за подпомагане. Предвид доста -
тъчния размер на средствата, които се 
отпускат за мерките за популяризиране, 
държавите членки се стремят по -скоро 
да подпомагат всички допустими про -
екти, отколкото да прилагат стриктни 
процедури за подбор, които да гаранти -
рат, че сред всички допустими проекти, 
се предоставя подпомагане единствено 
за най -добрите от тях. В тази връзка по време на одита беше установено, 
че нито една от одитираните държави 
членки не е проверила дали заявите -
лите се нуждаят от публично подпома -
гане. Предоставянето на безвъзмездна 
финансова помощ на бенефициенти, 
които биха направили инвестицията 
за дейности за популяризиране и без 
получаването на тези средства (т. нар. 
икономически загуби от неефективно 
разпределение на ресурсите), намалява 
ефикасността на фондовете на ЕС, тъй 
като не са необходими публични разхо -
ди за постигане на целите на мерките за 
популяризиране.
44 
По време на одита бяха констатирани 
ясни случаи на икономически загуби 
от неефективно разпределение на 
ресурсите по отношение на четири от 
общо петте одитирани държави член -
ки. Пример за това е посочен в  таб -
лицата  по-долу, в която е представен 
бюджетът за мерки за популяризиране 
на бенефициенти от Франция, Австрия 
и Португалия за годините 2007 и 2008 
(преди прилагането на ООП на вино -
то) и годините 2009—2011 (период 
на прилагане на мерките за популя -
ризиране в рамките на ООП на вино -
то.) Одиторите установиха, че в тези 
случаи средствата на ЕС са заменили 
значителна част от разходите за дей -
ности за популяризиране, които преди 
това са били поемани от предприяти -
ето. Докато през 2008 г. разходите на 
бенефициент в Португалия са били 
1,2 млн. евро, през 2009 г. те са нама -
лени на 0,3  млн.  евро, като останалата 
част от разходите в размер на още 
0,3 млн. евро са били покрити със 
средства на ЕС. Подобна тенденция 
е наблюдавана по отношение на бене -
фициенти във Франция и в Австрия. 
Това показва, че вместо да доведе до 
увеличаване на общите разходи за 
мерки за популяризиране, финансира -
нето от ЕС е заменило съществена част 
от средствата, които преди това са 
били изразходвани от предприятията. 
Одитните служби на Комисията вече 
са отбелязвали това явление в своите 
одитни доклади.
24 Констатации и оценки 
45 
В допълнение, Сметната палата 
установи различни случаи, в които 
безвъзмездната финансова помощ 
от ЕС покрива вътрешни разходи, 
които вече са били извършени преди 
въвеждането на мярката за популяри -
зиране. Например в Испания са били 
финансирани разходи за заплати36 за 
служители, които са били наети от 
работодателя да ръководят дейности -
те за популяризиране в трети страни, 
и които са работели на същата пози -
ция от 2002 г. Освен това по позицията 
за дългосрочни търговски команди -
ровки37 вътрешните разходи, са щели 
да бъдат поети от бенефициента, като 
например наем на офис, медицинска 
застраховка и две допълнителни за -
плати, а са били счетени за допустими 
разходи.46 
В случай че субсидията от ЕС заменя 
част от текущите разходи за популя -
ризиране или покрива разходи, които 
бенефициентът така или иначе би 
поел, Сметната палата счита, че сред -
ствата от бюджета на ЕС представляват 
икономически загуби от неефективно 
разпределение на средствата и следо -
вателно е налице неефикасно използ -
ване на европейските фондове.36  По отношение на 
лозаро -винарската година 
2008/2009 този бенефициент 
е представил разходи 
за заплати в размер на 
90 761 евро.
37 55 515 евро за 
лозаро -винарската година 
2008/2009.ТаблицаСредствата на ЕС отчасти заменят съществуващите разходи за дейности за 
популяризиране на някои бенефициенти
Бенефициенти от Целеви страниБюджет за популяризи -
ране (в евро)2007  г. 2008  г. 2009  г. 2010  г. 2011  г.
Португалия САЩРазходи на бенефициента 
за популяризиране 910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
Поето задължение от 
фонд на ЕС в одобреното 
заявление0 0 323 866 304 305 304 200
Общо 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Франция САЩРазходи на бенефициента 
за популяризиране 1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
Поето задължение от 
фонд на ЕС в одобреното 
заявление 0 0 725 000 743 500 797 500
Общо 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
АвстрияСАЩ
ШвейцарияРазходи на бенефициента 
за популяризиране 26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Изплатени от фонд на ЕС 0 0 0 8 215 25 064
Общо 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Констатации и оценки 
47 
Както е посочено по -горе, тъй като 
сумите, поставени от държавите член -
ки за мерките за популяризиране, са 
с по -голям размер от действителното 
търсене на подпомагане, държави -
те членки нямат стимул да прилагат 
ефективни процедури на подбор. 
Въпреки трудностите при усвояването 
на намалените средства, отпуснати за 
периода 2009—2013 г.38, средствата 
за популяризиране, предвидени за 
следващия програмен период (2014—
2018 г.), са увеличени и са в размер на 
1,161 млрд. евро39, без да е направен 
анализ, сочещ нуждата от увеличе -
ние на средствата. Като има предвид 
всички описани по -горе случаи на не -
ефикасност, Сметната палата счита, че 
предоставянето на прекомерно голям 
размер средства за мярката ще увели -
чи значително риска за неефикасното 
им използване.
Неясна дефиниция за 
допустими разходи до 
2013 г.
48 
Дефиниция за допустими разходи 
липсва в Регламент (ЕО) № 1234/2007, 
както и в Регламент (ЕО) № 555/2008. 
Липсата на нормативна дефиниция 
за „допустимите разходи“ е довела 
до несигурност и нестабилност на 
националните правила за прилагане 
на мярката. Била е необходима фаза 
на адаптиране, по време на която са 
били направени различни пояснения 
и изменения на националните нор -
ми40. Това е причина за появата на 
разнородни практики сред държавите 
членки. Има различия в тълкуването 
на термина „допустими разходи“ меж -
ду различни контролни органи в някои 
държави членки.49 
Регламент (ЕО) № 555/2008 беше 
наскоро изменен41, за да се пояснят 
някои аспекти на термина „допустими 
разходи“. Съгласно това изменение 
разходите за персонал се разглеждат 
като допустими. В член 13 от Регла -
мент (ЕО) № 1290/2005 относно финан -
сирането на Общата селскостопанска 
политика обаче се постановява, че 
„извършените разходи под формата на 
административни разходи и разходи 
за персонала от държавите членки 
и бенефициерите на помощ от ЕФГЗ 
не се поемат от фонда“. Разпоредбите 
на Регламент (ЕО) № 555/2008, който 
урежда изпълнението на мярката, са 
по този начин в явно противоречие 
с Регламент (ЕО) № 1290/2005.
50 
Разходите за персонал не трябва да 
се допускат за подпомагане, тъй като 
благоприятстват икономическите 
загуби от неефективно разпределение 
на ресурсите (вж. точка 45).
51 
Въпреки че не са правно обвързва -
щи42, наскоро изготвените указания на 
Комисията43 уточняват някои аспекти 
на допустимите разходи.38  През юни 2008 г. средствата, 
разпределени за мярката 
за популяризиране 
от държавите членки 
в техните НПП, са в размер 
на почти 830 млн. евро. 
През октомври 2013 г. тези 
средства са намалени 
с 37 %, т.е. спадат до 
522 млн. евро. С изключение 
на Румъния всички държави 
членки, които са избрали 
да прилагат мярката 
за популяризиране, са 
намалили предвижданията 
си за 2008 г. и средствата 
е трябвало да бъдат 
преразпределени към други 
мерки.
39  Според данните от НПП 
на държавите членки, 
изпратени до Комисията 
през август 2013 г. (ЕС-28).
40  Така например във Франция 
са публикувани най -малко 
8 законови текста за 
прилагането на мярката за 
популяризиране.
41  Регламент за изпълнение 
(ЕС) № 752/2013 
на Комисията от 
31 юли 2013 година за 
изменение на Регламент (ЕО) 
№ 555/2008 по отношение на 
националните програми за 
подпомагане и търговията 
с трети държави 
в лозаро -винарския сектор 
(ОВ L 210, 6.8.2013 г., стр. 17).
42  В декларацията за отказ от 
отговорност, съдържаща 
се в заглавната страница на 
указанията се посочва, че 
настоящото ръководство 
има за цел да подпомогне 
държавите членки. То 
е изготвено единствено 
с информационна цел 
и не заменя приложимите 
правни източници или, 
когато е необходимо, 
провеждането на 
консултации с правен 
експерт.
43  Указания за изпълнението 
на националните 
програми за подпомагане 
в лозаро -винарския 
сектор в съответствие 
с Регламенти (ЕО) 
№ 1234/2007 и № 555/2008 — 
Популяризиране на виното 
на пазарите на трети 
държави от 26 април 2013 г.
26 Констатации и оценки 
Държавите членки неви -
наги проверяват същест -
вуването на неправомерно 
двойно финансиране
52 
Държавите членки са длъжни да из -
готвят разпоредби за проверки, които 
имат за цел избягване на неправо -
мерно двойно финансиране на мерки 
в рамките на ООП на виното и други 
общностни или национални схеми.
53 
В Португалия от общо шестима по -
сетени бенефициенти четирима са 
получили подпомагане от ЕС в рамки -
те на ООП на виното и на Европейския 
фонд за регионално развитие (ЕФРР). 
Въпреки че Сметната палата не уста -
нови случаи на двойно финансиране, 
при липсата на данни за извършени от 
португалските управляващи органи 
кръстосани проверки с разходите 
по ЕФРР , продължава да съществува 
риск от двойно финансиране на едни 
и същи разходи от два източника в бю -
джета на ЕС.54 
В някои държави членки паралелното 
съществуване на различни възмож -
ности за национално/регионално 
финансиране на дейности за популя -
ризиране на вина в трети страни не 
осигурява прозрачност по отношение 
на помощта за популяризиране на 
лозаро -винарския сектор на ЕС. Във 
Франция рискът от двойно финан -
сиране не е добре овладян въпреки 
наличието на национална законо -
дателна рамка, която не разрешава 
натрупването на различни видове 
подпомагане към помощта от ООП на 
виното. На практика Сметната палата 
констатира случаи на двойно финанси -
ране (вж.  каре 4 ).
Пример за двойно финансиране от ЕС и от национални помощи във Франция
Бенефициент е получил за една и съща дейност за популяризиране 2 000 евро от ЕС в рамките на ООП на 
виното, както и 4 250 евро по национална схема за подпомагане. Въпреки малкия размер на средствата, този 
случай показва, че рискът от неправомерно двойно финансиране не е предмет на солидна проверка от стра -
на на френските органи.Каре 4
27 Констатации и оценки 
Незадоволителната одитна 
следа възпрепятства ефек -
тивността на извършва -
ните от посетените дър -
жави членки проверки за 
гарантиране на точността 
и допустимостта на дей -
ностите за популяризиране
55 
Проверките следва да бъдат ефек -
тивни, пропорционални и с възпиращ 
ефект, така че да предоставят адекват -
на защита на финансовите интереси 
на Общността. За разлика от инвести -
ционната мярка, нормативната рамка 
на ЕС не съдържа изрично изискване 
за извършване на проверки на място 
по отношение на дейностите за попу -
ляризиране, но подчертава необходи -
мостта проверките да бъдат ефектив -
ни и с възпиращ ефект44.
56 
От посетените пет държави членки 
само Италия извършва проверки на 
място в трети страни по време на 
прилагането на дейностите за попу -
ляризиране. Другите държави членки 
не контролират дейностите за попу -
ляризиране в трети страни. Испания 
извършва проверки на място на тери -
торията си единствено за дейността 
за популяризиране „Информацията 
пътува (журналисти, вносители, пазар -
ни координатори и т.н.) към мястото на 
производство на виното“.57 
Много от дейностите за популяризи -
ране, като например дегустацията на 
вино, се характеризират с краткот -
райност и нематериално естество — 
в смисъл, че не оставят материални 
следи, които да могат да бъдат прове -
рени по -късно. Тъй като проверките на 
място липсват, от съществено значение 
е наличието на подробна одитна следа, 
която да позволи цялостно съпоставя -
не на специфичната дейност за популя -
ризиране със съответните фактури.
58 
В Испания, Франция, Италия и Австрия 
по време на одита беше установено, 
че проверените фактури често не 
съдържат достатъчно данни относно 
естеството на извършените дейности 
за популяризиране. Обикновено тези 
фактури се позовават на общ договор 
с мерки за популяризиране или на 
дейност, която е била извършена, без 
да се предоставят никакви подроб -
ности относно различните разходни 
позиции във връзка с дейностите за 
популяризиране.
59 
В Италия някои изпълнители на услуги 
за популяризиране системно са пред -
ставяли подобни общи фактури, без ни -
каква подкрепяща документация, която 
би позволила проследяване на заяве -
ните разходи до конкретните дейности 
за популяризиране (вж.  каре 5 ).44  Член 76 от Регламент (EО) 
№ 555/2008: „… държавите 
членки въвеждат проверки 
и мерки, доколкото 
са необходими, за да 
гарантират правилното 
прилагане на Регламент (ЕО) 
№ 479/2008 и на настоящия 
регламент. Те са ефективни, 
пропорционални и с 
възпиращ ефект, така че 
предоставят адекватна 
защита на финансовите 
интереси на Общността.“
Обща фактура, за която липсват други подкрепящи документи и която е била 
възстановена от фондовете на ЕС
В Италия фактура със следната информация: „Програма за популяризиране на италианското вино: февру -
ари—април 2011 г.: 482 743,47 щатски долара“ е била представена за изплащане на помощ и 50 % от сумата 
е била възстановена от средства на ЕС. За фактурираната сума не са били предоставени допълнителни под -
робности или подкрепяща документация, като например копия от фактурите за различните позиции разходи, 
извършени по време на изпълнение на дейностите за популяризиране.Каре 5
28 Констатации и оценки 
60 
Във Франция за програмния пери -
од 2009—2013 г. бенефициентите на 
мерки за популяризиране са могли да 
представят искания за плащане въз 
основа единствено на обобщаваща 
таблица с фактури, заверена от одитно 
дружество (не са били изисквани фак -
тури в подкрепа на искането за плаща -
не). Обобщаващата таблица на факту -
рите не удостоверява допустимостта 
на разходите, а съдържащата се в нея 
информация не е достатъчно подроб -
на, за да позволи подходяща верифи -
кация на искането за плащане. Като се 
има предвид тази ситуация, админи -
стративните проверки, извършвани 
въз основа на подобни обобщаващи 
таблици, не могат да бъдат ефектив -
ни. Това значително увеличава риска 
в рамките на ООП на виното да бъдат 
финансирани недопустими разходи.61 
По време на одитното посещение във 
Франция Сметната палата е установи -
ла наличието на редица недопустими 
фактури, включени в подобни таблици 
и финансирани в рамките на ООП на 
виното (вж.  каре 6 ).
Дейности за популяризиране на виното — ВИП билети за турнира Ролан Гарос 
са били финансирани в размер на 50 % от фондовете на ЕС
Обобщаваща таблица с фактури на един бенефициент е съдържала сума в размер на 3 405 евро, която е била 
класифицирана като дейност „Информацията пътува (журналисти, вносители, пазарни координатори и т.н.) 
към мястото на производство на виното“. Въз основа на обобщаващата таблица с фактури френските органи 
са счели тази сума като допустим разход. 50 % от тази сума, т.е. 1 703 евро, са били финансирани от фондове -
те на ЕС.
Тази сума съответства в действителност на фактура за три ВИП билета за френския турнир по тенис „Ролан 
Гарос“, който не може да бъде счетен за дейност за популяризиране на виното.Каре 6
62 
Достоен за отбелязване пример за не -
достатъчно обосноваване на разходи -
те, извършени от бенефициента, пред -
ставлява случаят с така наречените 
„изпълнителни органи“. Бенефициен -
тите могат да назначат изпълнителен 
орган, който да организира и коор -
динира дейностите им за популяри -
зиране. Разходите на изпълнителните органи, които съдействат на бене -
фициента в прилагането на мярката, 
са допустими в Италия, Португалия 
и Румъния. В тези държави членки на 
изпълнителните органи често се за -
плаща въз основа на фиксирана ставка 
(% от общите разходи за дейностите за 
популяризиране), без задоволителна 
обосновка на предоставените услуги.
29 Констатации и оценки 
Общо 268 110 евро разходи за изпълнителен орган и административни раз -
ходи за една година
В Италия изпълнителният орган на един бенефициент е получил възстановяване на разходи в размер на 
208 530 евро — без подробно описание на предоставените услуги — което е 7 % от разходите за дейности 
за популяризиране в размер на 3 млн. евро във връзка с изпълнението на проект за популяризиране (лоза -
ро-винарска година2009/2010). В този конкретен случай дейностите за популяризиране са били извършени 
от бенефициента. Освен това бенефициентът е получил и 59 580 евро за административни разходи (2 % от 
сумата за дейностите за популяризиране). Сметната палата счита, че когато дейностите за популяризиране се 
извършват изключително от бенефициента, заплащането на изпълнителен орган представлява необоснован 
и излишен разход.63 
В Румъния използването на подобен 
изпълнителен орган е задължително. 
Разходите на тези органи са допустими 
и се изчисляват по фиксирана ставка 
от 13 % от общите разходи за проекта, 
без да е необходимо друго обоснова -
ване на предоставените услуги. Между 
2009 г. и 2012 г. Румъния е изразходила 
1,5 млн. евро от фондовете на ЕС за 
дейности за популяризиране, като 
от тях около 200 000 евро са били 
изплатени на изпълнителните органи. 
В Португалия и Италия изпълнител -
ните органи също могат да получават 
до 13 % от разходите за дейностите за 
популяризиране.64 
Административните разходи, кои -
то се дефинират по -специално като 
разходи за координиране, админи -
страция и управление, са допустими 
във всички посетени държави членки 
с изключение на Австрия. През 2013 г. 
Комисията е одобрила45 изплащането 
на административни разходи в размер 
до 4 % от действително извършените 
разходи при изпълнението на проекта. 
Естеството на някои административни 
разходи (напр. координиране, упра -
вление и т.н.) е поне отчасти същото 
като това на дейностите, извършени от 
изпълнителните органи при подготов -
ката и прилагането на дейностите за 
популяризиране.45  Регламент (ЕС) № 752/2013, 
който въвежда член 5а, 
параграф 2 в Регламент (ЕО) 
№ 555/2008 на Комисията.Каре 7
30 Констатации и оценки 
Част III — По подходящ 
начин ли се доказва 
въздействието от 
мерките?
Мониторингът и оценката 
на мерките се фокусира 
върху продуктите и услу -
гите и финансовото изпъл -
нение, но все още няма 
достатъчно информация по 
отношение на постигнатите 
резултати
65 
Удачното управление на мярката за 
публично подпомагане предполага на 
първо място целите на мярката да са 
конкретни и количествено изразени46. 
Редовната проверка на съответните 
вложени средства, продуктите и ус -
лугите, както и крайните резултати, 
е също така от съществено значение 
за получаване на актуална информа -
ция относно това дали изпълнението 
на мярката протича така,както е пред -
видено. Следва също така да се правят 
периодични оценки на подпомагането, 
които наред с други източници да из -
ползват информацията, предоставена 
за мониторинг. Единствено с уместна 
и надеждна информация за монито -
ринг и оценка Комисията и държавите 
членки ще бъдат в състояние да пока -
жат какво са постигнали с публичните 
средства.
66 
Сметната палата провери дали НПП 
на одитираните пет държави членки 
съдържат подходящи цели и ключови 
показатели за вложените средства, 
продуктите, услугите и резултати -
те, които да позволят мониторинга 
и оценката на постигането им.
67 
По отношение на програмния период 
2009—2013 г. нито една от посетените 
държави членки не е въвела в своята 
НПП количествено изразени цели за инвестиционната мярка. Що се от -
нася до мярката за популяризиране 
от посетените държави членки, само 
Австрия, Испания и Португалия са 
били установили някои количествено 
изразени цели във връзка с увеличава -
нето на износа на вино за трети стра -
ни47. Липсата на общи количествено 
изразени цели, които да са установени 
на предварителен етап, представлява 
пречка за националните органи за 
използване на подходящи инструмен -
ти за измерване на въздействието от 
мерките за популяризиране и инвес -
тиции. Освен това по този начин се 
възпрепятства консолидирането на 
въздействието от мерките на ниво ЕС.
68 
По отношение на показателите за 
мерките за инвестиции и популяризи -
ране в годишните доклади, изпратени 
от държавите членки на Комисията48, се 
съдържат подробни данни единствено 
относно вложените ресурси, продукти -
те и услугите, както и аспекти от бю -
джетното изпълнение. Наистина тези 
доклади доказват, че като цяло е извър -
шен пълен мониторинг за посочените 
аспекти (брой на финансираните бе -
нефициенти, усвоени средства, вид на 
извършените инвестиции или дейности 
за популяризиране), но също така сочат 
наличието на незадоволителна инфор -
мация по отношение на постигнатите 
резултати. По подобен начин информа -
цията на ниво ЕС, която е публикувана 
от Комисията49, не включва никакви 
показатели за резултатите с цел оценка 
на въздействието от мерките на ООП на 
виното. В допълнение, що се отнася до 
мерките за популяризиране, единстве -
ните показатели в плановете за упра -
вление са относно вложените ресурси 
или относно продуктите и услугите, 
като например „Дял на дейностите за 
популяризиране в лозаро -винарския 
сектор в рамките на националните 
програми за подпомагане“ или съот -
ветно „Ниво на изпълнение и ефикасно 
използване на националните програми 
за подпомагане (НПП) в лозаро -винар -
ския сектор“50.46  Член 103л от Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007: „Програмите 
за подпомагане се състоят 
от следните елементи: 
а) подробно описание на 
предложените мерки, както 
и на техните количествени 
цели “… е) критериите 
и количествените 
показатели, които да се 
използват за мониторинг.
47  По отношение на края 
на програмния период 
има 25 % увеличение 
в Австрия, увеличение от 
767 000 хл и 537,7 млн. евро 
в Испания, а в Португалия 
за 2012 г. е достигнато 
ниво от 1 млн. хл износ за 
трети страни на стойност 
250 млн. евро.
48  Член 188а от Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007: „Всяка година 
преди 1 март и за първи 
път преди 1 март 2010 г. 
държавите членки 
представят на Комисията 
доклад за изпълнението 
през предходната 
финансова година на 
мерките, предвидени 
в техните програми за 
подпомагане“.
49  COM(2012) 737 окончателен 
и COM(2011) 774 
окончателен.
50  План за управление за 2013 г. 
на генерална дирекция 
„Земеделие и развитие на 
селските райони“.
31 Констатации и оценки 
69 
Посетените държави членки изискват 
от бенефициентите отчет за дейността 
на ниво бенефициент след извърш -
ване на субсидираните дейности за 
популяризиране. Въпреки че качество -
то на тези доклади е твърде различно, 
в действителност те не се използват 
(напр. за анализ и консолидиране на 
данни) при оценката на въздействието 
от проектите за популяризиране. Като 
цяло липсва изчерпателна информа -
ция относно резултатите и въздейст -
вието на мярката. На практика по 
време на одита беше констатирано, 
че само в някои оценъчни доклади на 
национално ниво51 или в проучвания 
държавите членки предоставят инди -
кации относно постигнатите резул -
тати от подпомагането на мерките за 
инвестиции и популяризиране.
70 
По-конкретно Франция и Австрия са 
оценили резултатите от инвестициите 
посредством „тенденцията в обема 
и стойността на продажбите на вино“. 
Италия е използвала „брой на пред -
приятията, които въвеждат нови про -
изводствени процеси и/или техники“. 
Независимо от уместния и надежден 
характер на тези показатели за резул -
тати Сметната палата установи, че дуб -
лирането на инвестиционната подкре -
па в рамките на ООП на виното и на 
политиката за развитие на селските 
райони (вж. точка 18 и  каре 1 ) напълно 
възпрепятства недвусмисленото опре -
деляне на отчетените резултати като 
следствие от подпомагането в рамките 
на ООП на виното (вж. следващия раз -
дел). Резултатите от подпомагането на 
мерките за популяризиране се измер -
ват посредством „износа на вино към 
целеви трети страни“. Според Сметна -
та палата този показател е прекалено 
общ, не се ограничава до бенефици -
ентите на мярката и обхваща голям 
брой променливи, които засягат целия 
лозаро -винарски сектор, и които 
в повечето случаи са извън влияние -
то на дейностите за популяризиране 
(вж. точки 74—80).Въздействието на инвести -
циите в рамките на ООП не 
може да бъде лесно отде -
лено от въздействието на 
инвестициите по политика -
та за развитие на селските 
райони
71 
Както вече е посочено в  каре 1 , целта 
на инвестиционната мярка в рамки -
те на ООП на виното е същата, като 
тази на двете инвестиционни мерки 
в областта на развитието на селските 
райони. В допълнение, общият размер 
на финансиране за двете мерки от 
политиката за развитие на селските 
райони в лозаро -винарския сектор 
е съпоставим в някои държави член -
ки с този на инвестиционната мярка 
в рамките на ООП на виното52.
72 
Едновременното съществуване на 
инвестиционни мерки от две различни 
схеми затруднява в особено голяма 
степен оценката на резултатите от 
инвестициите в рамките на ООП на 
виното. 55 % от избраните за одит 
бенефициенти са получили инвести -
ционна подкрепа и от двете схеми — 
по политиката за развитие на селските 
райони и по ООП на виното. Дори ако 
се допусне, че и двете инвестиционни 
мерки водят до общо подобряване 
на резултатите от изпълнението, не 
е възможно да се определи каква част 
от това подобрение на изпълнението 
се пада на всяка от тях (вж.  каре 8 ).
73 
Следователно е трудно да се оцени 
единствено въздействието на мярката 
от ООП на виното и да се измери ней -
ната ефективност.51  Приложение V от 
Регламент (ЕО) № 555/2008.
52  Например в Австрия 
в периода 2009–2012 г. са 
изхарчени 20,6 млн. евро 
за инвестиции 
в лозаро -винарския сектор 
в рамките на политиката 
за развитие на селските 
райони, а 21 млн. евро са 
изразходени за ООП на 
виното.
32 Констатации и оценки 
Бенефициенти във Франция, които за лозаро -винарските години 
2009/2010 и 2010/2011 получават инвестиционно подпомагане в рамките на 
политиката за развитие на селските райони (ПРСР) и на ООП на виното
Вид подпомагане ИнвестицииДопустими разходи  
в евроУчастие на ЕС  
в евро
ООП на винотоОборудване за преработка на 
вино (т.е. казани)694 279 277 711
Мярка 123 в рамките на ПРСРЛиния за бутилиране и съоръ -
жения за съхранение1 863 483 372 69753 
53 Регионалното подпомагане е било също в размер на 372 697 евро.
Тези инвестиции се допълват взаимно.
В периода 2008–2011 г. има общо подобряване на резултатите от дейността на предприятието — увеличаване 
на оборота и на нетните приходи. Не е възможно да се определи каква част от това увеличение се дължи на 
едната или на другата инвестиционна мярка.Каре 8
Наблюдава се увеличение 
на износа на вино от дър -
жавите членки към трети 
страни …
74 
От 2009 г. насам износът на вино от 
ЕС към трети страни значително се 
е увеличил, като през 2012 г. дости -
га рекордно равнище от 23 млн. хл 
и 8,9 млрд. евро в парично изражение 
(вж.  графика 2а и 2б ).75 
Съгласно данните от графика 2а  
в периода 2005—2008 г. износът на 
вино от ЕС-27 се е увеличил с 28 %, 
а в периода 2009—2012 г. — по време 
на прилагане на мярката за популяри -
зиране — износът на вино се е увели -
чил допълнително с 64 %. Този ръст 
съвпада с въвеждането на мерките за 
популяризиране. В  графика 2б  също 
е показано, че тази тенденция в износа 
на вино към трети страни предлага 
потенциално пазарно увеличение за 
вината от ЕС. Подобно положително 
развитие в продажбите на вино на те -
риторията на ЕС е малко вероятно, тъй 
като вътрешният пазар е вече прена -
ситен (остава малък потенциал в дър -
жавите членки вносители на вино).
33 Констатации и оценки 
… но е трудно да се опре -
дели до каква степен това 
се дължи пряко на мярката 
за популяризиране
76 
Наблюдаваното увеличение обаче 
не може да бъде еднозначно припи -
сано на мярката за популяризиране. 
Различни външни фактори, като 
например увеличаването на покупа -
телната способност на потребителите 
в някои трети страни, промените 
в международните условия за търго -
вия, защитата на винопроизводството 
в някои държави, също оказват пряко 
въздействие върху износа на вино 
от ЕС-27. Така, както вече е посочено 
в различни доклади на Комисията54, 
не е възможно да се установи причин -
но-следствена връзка между мярката 
и резултатите от износа на ниво дър -
жава членка и на ниво ЕС.77 
Настоящият растеж в износа на вино 
се дължи основно на ограничен брой 
страни, като например Китай55, чието 
потребление на вино значително се 
е увеличило през последните години. 
В графики 3а  и 3б по-долу се вижда, 
че в периода 2007–2012 г. потребле -
нието на вино в Китай се е увеличило 
с 3,9 млн. хл, а износът на вино от ЕС-27 
към Китай се е увеличил с 2,2 млн. хл. 
Това означава, че развитието на 
износа на ЕС-27 към Китай е повлиян 
в голяма степен от външни фактори 
като икономическия растеж и увелича -
ването на покупателната способност 
на потребителите в тази страна. Дори 
без дейности за популяризиране се на -
блюдава увеличаване на консумацията 
на вино.Графика 2a и  графика 2бИзнос на вино от ЕС-27 към трети 
страни и Съединените щати 
(в млрд. евро)Износ на вино от ЕС-27 към основни 
трети страни (в млн. евро)
0246810
2005 г. 2006 г. 2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г.млрд. евро  
Трети страни
Съединените щати02004006008001 000
2007  г. 2008  г. 2009  г. 2010  г. 2011  г. 2012  г.млн. евро
Швейцария 
Канада
ЯпонияРусия
Китай
Източник:  Евростат, извадка от базата данни COMEXT от 26 юли 2013 г.
54  SEC(2011) 1371 окончателен.  
Окончателен доклад 
от октомври 2012 г.
относно оценката на 
мерките, приложени 
в лозаро -винарския сектор 
в рамките на общата 
селскостопанска политика 
(http://ec.europa.eu/
agriculture ).
55  В парично изражение 
износът от ЕС-27 към Китай 
се е увеличил с 280 % 
в периода 2009–2012 г.
34 Констатации и оценки 
78 
В допълнение, въпреки че в абсолютна 
стойност износът се е увеличил, вина -
та за износ от ЕС-27 са загубили някои 
пазари в основни трети страни, към 
които са били насочени дейности за популяризиране (вж.  графика 4 ). Само 
в Швейцария и Япония вината от ЕС-27 
са увеличили пазарните си дялове на 
внос на вино. Тази загуба на пазари 
следва да бъде предмет на анализ от 
страна на Комисията.Графика 3a и  графика 3б Графика 4Потребление на вино в Китай 
Дял (%) на ЕС-27 във вноса на основни търговски партньори1 Прогнозни данни
Източник:  Международна организация по лозарство и винарство (OIV) Статистически доклад относно лозаро -винарството в света. 
Износ на вино от ЕС-27: Евростат, извадка от базата данни COMEXT от 17 септември 2013 г.
Източник:  Организация на обединените нации, търговска база данни COMTRADE, извадка от 20 септември 2013 г.Износ на вино от ЕС-27 към Китай
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г.11000 /uni0445/uni043B
020406080100
САЩ Китай Япония Мексико Канада Русия Швейцария
2007 г. 2012 г.05001 0001 5002 0002 5003 000
2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г.1000 /uni0445/uni043B
35 Констатации и оценки 
79 
В съответствие с член 103п, параграф 
2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 не 
всички вина са допустими за подпома -
гане по мярката. Трапезните вина без 
указание за сорта грозде например не 
са допустими (вж. точка 35). Ако мярка -
та за популяризиране е ефективна, до -
пустимите вина от ЕС-27 за износ към 
трети страни би трябвало да покажат 
по-добри резултати от другите вина.80 
В парично изражение обаче допусти -
мите вина не показват категорично 
по-добри резултати от другите вина. 
При допустимите вина се наблюдава 
годишен ръст от 14,8 %, което уве -
личава износа до 8,059 млрд. евро 
(т.е. 15,4 млн. хл) през 2012 г., докато 
при недопустимите вина (другите 
вина) ръстът е в размер на 14,5 %56 
и стойността на износа достига 
806 млн. евро (т.е. 7,1 млн. хл) през 
2012 г. (вж.  графика 5 ). Това съпоста -
вяне на много сходното развитие на 
износа на допустимите за подпомага -
не вина спрямо недопустимите вина 
в рамките на мярката за популяри -
зиране сочи силно влияние на други 
фактори, въздействащи върху тенден -
циите в износа.Графика 5Развитие на износа (в парично изражение) 
на вино от ЕС към трети страни (2010 г.=100)
Източник:  Евростат, извадка от базата данни COMEXT от 25 юли 2013 г.100105110115120125130135
2010 г. 2011 г. 2012 г.
Допустими вина (ЗНП, ЗГУ, сортови вина)
Други вина56  Средна стойност на 
годишния ръст на износа 
на ЕС-27 към трети страни 
в периода 2010–2012 г. — 
база данни COMEXT.
36
 Заключения  
и препоръки
81 
Като част от реформата на ООП на 
виното държавите членки могат да 
използват бюджета на ЕС, за да финан -
сират проекти за инвестиции и по -
пуляризиране, които имат за цел да 
увеличат нивото на конкурентоспосо -
бност на производството на вино в ЕС.
82 
По време на одита беше разгледан 
следния въпрос: „Добре ли се управля -
ва предоставяната от ЕС подкрепа за 
инвестиции и за популяризиране на 
лозаро -винарския сектор и могат ли 
да се видят резултатите ѝ по отноше -
ние на конкурентоспособността на 
вината от ЕС?“ Сметната палата дос -
тигна до заключението, че управле -
нието на инвестиционната подкрепа 
и подпомагането за популяризиране 
на лозаро -винарския сектор в пър -
вите години, обхванати от настоящия 
одит, са неблагоприятно засегнати от 
начина, по който е разработена мяр -
ката и от слабостите в изпълнението, 
изтъкнати в настоящия доклад, както 
и че не винаги е видно въздействието 
върху конкурентоспособността на 
вината от ЕС.
83 
По време на одита беше констатирано, 
че инвестиционната мярката не е раз -
работена удачно, тъй като на първо 
място, нуждата от допълнителна спе -
цифична инвестиционна мярка за ло -
заро -винарския сектор не е доказана, 
защото вече съществува такава мярка 
в рамките на политиката за развитие 
на селските райони. Предложението за 
предоставяне на допълнително подпо -
магане за лозаро -винарския сектор не 
е било подкрепено нито от проучване, 
нито от анализ.84 
Допълнителната инвестиционна мярка 
е източник на усложнения и допълни -
телни административни пречки, тъй 
като между двата вида инвестицион -
на подкрепа следва да се създаде 
изкуствена разграничителна линия. 
В някои държави членки това е довело 
до забавяния в изпълнението или до 
прекомерно стеснен обхват на допус -
тимите инвестиции (точки 18—25).
Препоръка 1
С цел да рационализира схемата за 
подпомагане Комисията следва да 
извършва мониторинг на усвояването 
на средствата, да анализира необходи -
мостта от прилагане на мярката и да 
прецени дали в сравнение с другите 
земеделски сектори лозаро -винарски -
ят сектор се нуждае от допълнително 
инвестиционно подпомагане
85 
Инвестиционната мярка в рамките на 
ООП на виното не е била изпълнена 
в съответствие с принципа за иконо -
мичност. Повечето одитирани държа -
ви членки не са успели да направят 
така, че подпомагането да се предос -
тавя единствено на жизнеспособни 
проекти (точки 26—29). Съществува 
риск от преразход на средства, тъй 
като основателността на разходите по 
проектите не е била системно оценя -
вана преди предоставянето на помо -
щта (точки 30—34).
37 Заключения и препоръки 
Препоръка 2
Държавите членки следва да смекчат 
риска по отношение на икономичност -
та чрез системно оценяване на осно -
вателността на проектните разходи. 
Резултатът от тези оценки следва да 
бъде надлежно документиран. Когато 
е възможно, следва да се разработ -
ват референтни критерии за общите 
позиции разходи, за да се улесни 
оценката на разходите в проектните 
предложения.
Държавите членки следва да извърш -
ват проверки за жизнеспособност, за 
да оценят стабилността на финансово -
то състояние на заявителя, както и да 
документират този анализ.
Комисията следва да следи за това, 
държавите членки да разполагат 
с ефективни системи за извършване 
на проверки относно основателност -
та на разходите и на перспективите 
за финансова жизнеспособност на 
проектите.
86 
По време на одита беше констатира -
но, че мярката за популяризиране не 
е разработена по подходящ начин и не 
е ефикасно приложена. Дейностите за 
популяризиране често се използват 
по-скоро за затвърждаване на позици -
ята на съществуващи пазари, отколкото 
за спечелване на нови или за възвръ -
щане на стари пазари. Нуждата от 
затвърждаване на позицията на даден 
пазар е постоянна грижа за винопро -
изводителите, които целят да запазят 
пазарните си дялове. Това повдига 
въпроса за това дали подобни мер -
ки за популяризиране могат да имат 
устойчиво въздействие, без да разчитат 
прекомерно на постоянна подкрепа от 
ЕС. В допълнение, подпомагането за 
рекламиране на установени търговски 
марки не съответства на първоначал -
ната цел на мярката да се подпомага 
по-скоро пазара на вина, отколкото 
установените марки (точки 37—42).Препоръка 3
а) Приложимият регламент следва да 
ограничи представянето от едни 
и същи отделни бенефициенти във 
всеки програмен период на про -
грама с мерки за популяризиране 
за същите целеви страни.
б) Комисията следва също така да 
ограничи обхвата на мярката, що 
се отнася до допустимостта на 
рекламираната марка, с цел да се 
избегне използването на фондове -
те на ЕС за покриване на оператив -
ните разходи на бенефициентите 
и да улесни достъпа на МСП до 
мярката за популяризиране.
87 
Осигуреният бюджет за дейности за 
популяризиране е с по -голям раз -
мер от действителното търсене на 
подпомагане и вследствие на това 
държавите членки не са извършили 
задоволителен подбор при изпълне -
нието на мярката за популяризиране. 
По-специално те не са проверявали 
системно дали заявителите могат да 
докажат нуждата от публично под -
помагане. В допълнение, въпреки 
заложеното предпочитание за подпо -
магане на МСП, големи предприятия 
също са били финансирани. В резул -
тат на това по време на одита бяха 
установени случаи на икономически 
загуби от неефективно разпределение 
на ресурсите, при които средствата 
за дейности за популяризиране са 
покрили текущи оперативни разходи, 
които бенефициентът обикновено би 
поел и без подкрепа от страна на ЕС 
(точки 43—51).
38 Заключения и препоръки 
Препоръка 4
С оглед да се минимизира рискът от 
икономически загуби от неефективно 
разпределение на ресурсите Коми -
сията трябва да следи за това дър -
жавите членки в прилаганите от тях 
процедури за подбор да изискват от 
бенефициентите ясно да доказват нуж -
дата си публично подпомагане от ЕС, 
както и за това бюджетът на ЕС да не 
бъде предоставян за финансиране на 
обичайни оперативни разходи.
88 
Средствата за дейностите за популя -
ризиране, административните разходи 
и разходите за изпълнителните органи 
не са били задоволително обосновани, 
тъй като подкрепящата документация 
е била недостатъчна или погрешна. 
При липсата на проверки на място 
недостатъчната подкрепяща докумен -
тация възпрепятства ефективността 
на извършваните от държавите членки 
документни проверки за гарантиране 
на точността и допустимостта на дей -
ностите за популяризиране. В допъл -
нение, държавите членки не са мини -
мизирали в достатъчна степен риска 
от това една и съща дейност за попу -
ляризиране неправомерно да получи 
двойно финансиране (точки 52—64).
Препоръка 5
а) Комисията следва да следи за 
това,съпътстващите разходи, като 
разходите на изпълнителните 
организации и административните 
разходи, да са надлежно обоснова -
ни и ограничени до максималния 
процент от общите разходи.
б) Държавите членки следва да оси -
гуряват достатъчна одитна следа, 
която да показва връзката на 
всяко подпомагане за популяри -
зиране с конкретни и подходящо документирани дейности. Те 
следва също така системно да 
проверяват дали други източни -
ци на финансиране на ниво ЕС 
или на национално ниво непра -
вомерно не предоставят двойно 
финансиране за същата дейност за 
популяризиране.
89 
Освен това не са видни резултати от 
мерките, що се отнася до подобрява -
нето на конкурентоспособността на 
вината от ЕС. Информацията относно 
мониторинга и оценката на вложе -
ните ресурси, продуктите и услугите, 
както и относно финансовото изпъл -
нение, е задоволителна. Комисията 
и държавите членки обаче предоста -
вят в недостатъчна степен нужната 
информация, за да покажат преките 
резултати от прилагането на мерките. 
В случая с инвестиционната мярка 
комбинацията между подпомагането 
на ООП на виното и инвестициите за 
развитие на селските райони прави 
невъзможно да се определи специфич -
ното въздействие от ООП на виното. 
В случая с мярката за популяризиране 
използваните показатели за резулта -
ти обхващат голям брой променливи 
извън влиянието на дейностите за 
популяризиране (точки 65—80).
Препоръка 6
Комисията следва да изисква от дър -
жавите членки да оценяват по -задъл -
бочено резултатите от проектите за 
популяризиране. По -конкретно резул -
татите от дейностите за популяризира -
не следва да бъдат оценявани по -ско-
ро на ниво бенефициент, отколкото по 
отношение на целия лозаро -винарски 
сектор в ЕС. С цел да оценят и консо -
лидират своите резултати държавите 
членки следва в по -голяма степен да 
използват докладите, представяни от 
бенефициентите при приключване на 
дейностите за популяризиране.
39 Заключения и препоръки 
90 
На последно място, наличните сред -
ства в бюджета, определени от държа -
вите членки за мярката за популяризи -
ране, са увеличени повече от два пъти 
за програмния период 2014—2018 г. 
в сравнение със средствата, израз -
ходвани в предходния програмен 
период57. Като се имат предвид труд -
ностите, пред които са изправени дър -
жавите членки при усвояване на бю -
джета за периода 2009—2013 г., който 
първоначално е заделен за дейности 
за популяризиране, съществува риск 
бюджетът за периода 2014—2018 г. да 
е прекалено завишен и така да изло -
жи на риск прилагането на принципа 
за добро финансово управление. 
(точки 43—47).Препоръка 7
След изтичането на достатъчен 
период от време Комисията следва 
да анализира по какъв начин пред -
виденият бюджет за НПП за периода 
2014—2018 г. съответства на нужди -
те на лозаро -винарския сектор в ЕС 
и на капацитета за усвояването му 
в държавите членки. Въз основа на 
този анализ Комисията следва, когато 
е необходимо, да коригира бюджета, 
за да стимулира държавите членки 
да извършват по -ефикасен избор при 
прилагането на мерките.57 522 млн. евро са 
изразходвани по мярката 
за популяризиране 
в програмния период 
2009—2013 г. По отношение 
на програмния период 
2014—2018  г. държавите 
членки са отпуснали 
1,156 млрд. евро за мярката 
за популяризиране 
(ЕС-27). Това представлява 
увеличение от 121 % 
в сравнение със средствата, 
изразходвани през 
предходния период.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител  
Rasa BUDBERGYTĖ — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му 
от 9 април 2014 г.
За Сметната палата
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Председател

40
 Приложения Приложение IСчетоводен баланс на доставките на ниво ЕС-27, основни елементи
в 1 000 хл
2005/2006  г. 2006/2007  г. 2007/2008  г. 2008/2009  г. 2009/2010  г. 2010/2011  г. 2011/2012  г.
Използваемо производство 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Крайни наличности 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Предназначено за консумация 
от човека, брутен размер138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Общо дестилации130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Износ на вино към трети страни 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Внос на вино от трети страни 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1  Кризисна дестилация, дестилация на алкохол за консумация, дестилация на вторични продукти и дестилация на бренди с наимено -
вание (напр. Cognac).
Източник:  Евростат, Счетоводен баланс на доставките на вино — извадка от базата данни от 25 септември 2013 г.
41 Приложения
Приложение Xб от Регламент (ЕО) № 1234/2007
Приложение Xб
Бюджет за програмите за подпомагане, посочени в член 103н, 
параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007
в хиляди евро
Бюджетна 
година 2009  г. 2010  г. 2011  г. 2012  г. 2013  г.от 2014 г. 
нататък 
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Националните тавани в приложение VIII към Регламент (ЕО) № 1782/2003 за Италия за 2008 г., 2009 г. и 2010 г. се намаляват 
с 20 млн. евро и тези суми са включени в бюджета за Италия за годините 2009, 2010 и 2011, както е посочено в настоящата таблица.Приложение  II
42
(1) Стратегически мотив: с програмите за подпомагане 
на лозаро-винарския сектор се цели повишаване на 
конкурентоспособността на сектора, докато про -
грамите за развитие на селските райони са предназ -
начени да осигурят устойчивото развитие на сел -
ските райони. Приоритетите на подпомагането на 
лозаро-винарския сектор не винаги се припокриват 
с приоритетите, които са заложени в политиката 
за развитие на селските райони. Благодарение на 
програмата за подпомагане на лозаро -винарския 
сектор се гарантира директно отпускане на сред -
ства за сектора от инвестиционните бюджети на 
Общността.
(2) Финансов мотив: по програмите за подпомагане на 
лозаро-винарския сектор държавите членки не са 
длъжни да предоставят финансов, национален или 
регионален принос.
Общоприето е, че популяризирането на даден про -
дукт представлява основен начин за повишаване на 
продажбите и за навлизане на нови пазари, макар че 
е трудно въздействието да бъде точно измерено.
Комисията признава, че е имало някои първоначални 
проблеми при прилагането на програмите за подпо -
магане, както подчертава и Сметната палата в своя 
одит, обхващащ първите три години на програмния 
период (2009—2013 г.). По тази причина Комисията 
направи редица промени в Регламента за изпъл -
нение, а също така изготви и насоки като помощ за 
обясняване и разясняване на процедурите за подбор, 
допустимост, проследяване и контрол на мерките, 
които се финансират от програмите. Комисията, 
разбира се, е готова да извърши всички необходими 
изменения в текстовете като отчете получената 
обрат  на връзка.Кратко изложение
Общ отговор по точки I—VIII
Комисията подчертава, че приетата през 2008 г. от 
Съвета реформа на общата организация на пазара 
на вино вече е постигнала една от своите основни 
цели, а именно възстановяване на пазарния баланс. 
Очевидно е също така, че е постигнат значителен 
напредък по изпълнението на втората цел, която се 
отнася до подобряване на конкурентоспособността 
на лозаро -винарския сектор. Беше преустановена 
масовата дестилация, финансирана от европейския 
бюджет, без това да засегне пазара, а износът за трети 
държави се увеличи по стойност и обем, в резултат 
най -вече на мерките в рамките на реформата.
Освен това Съветът и Парламентът наскоро потвър -
диха ползата от реформата в лозаро -винарския 
сектор, като запазиха принципите ѝ в Регламент 
(ЕС) № 1308/20131 относно новата обща организа -
ция на пазарите за периода 2014—2020 г. и по този 
начин изразяват своята готовност да се даде време 
на мерките, за да се увеличи до максимум тяхното 
въздействие, като в същото време се разшири обхва -
тът на подмерките по програмите за подпомагане 
(нова мярка за иновации, стартиране на инициативи 
за популяризиране на действия, които са насочени 
към вътрешния пазар, разширяване на обхвата на 
преструктурирането, за да се включи и презасажда -
нето поради съображения, свързани със здравето на 
растенията).
Инвестициите по програмите за подпомагане на 
лозаро -винарския сектор са в допълнение към про -
грамите за развитие на селските райони. Законодате -
лят умишлено е приел тези две програми да действат 
успоредно.
1 ОВ L 347, 20.12.2013 г.Отговори  
на Комисията
Отговори на Комисията 43
По отношение на точка VII, касаеща разпределе -
ните средства за популяризиране, Комисията не 
споделя становището на Сметната палата за това, 
че съществува риск бюджетът за популяризиране 
да е прекалено завишен от държавите членки. Във 
финансовото приложение към Регламента на Съвета 
не е посочен бюджет, който изрично да е определен 
за мярката за популяризиране. Държавите членки 
представят своите програми за подпомагане с при -
мерни разбивки, които могат да променят два пъти 
годишно в зависимост от изразените нужди. Тук 
е важно да бъдат напомнени целите на реформата 
в лозаро -винарския сектор, приета от Съвета през 
2008 г.: 1) да се възстанови пазарният баланс („едно -
кратно“ изкореняване през периода 2009—2011 г.) 
и 2) да се повиши конкурентоспособността (посред -
ством „структурни“ мерки). Първият етап е приклю -
чен и еквивалентът на количеството за изкореняване 
е пренесен в предвидените в реформата програми 
за подпомагане, за да бъде увеличен размерът на 
онези мерки, които имат по -голяма „структурна“ 
важност, отколкото по принцип имат популяризира -
нето и инвестициите. По този начин беше предвидено 
увеличението на сумите, които държавите членки 
отпускат за мерките. Когато беше приета реформата 
на общата организация на пазара (ООП) през месец 
декември 2013 г., Съветът и Парламентът не поже -
лаха да променят подхода, който е бил възприет 
по време на реформата в лозаро -винарския сектор 
(включително по отношение на разпределението на 
бюджетни средства). Те така също засилиха мярката 
за популяризиране, като я направиха достъпна и за 
мерки на вътрешния пазар, насочени към информи -
рането относно отговорното консумиране на вино 
и системите на ЗНП/ЗГУ в Съюза.
По отношение на точка VIII, касаеща резултатите от 
мерките, следва да се добави, че винаги е трудно да 
бъдат отделени въздействията на дадена политика от 
фактори, които се явяват външни за въпросната поли -
тика. Въпреки това посредством внимателното уста -
новяване на методиката за оценяване е възможно да 
бъдат измерени точно въздействията на различните 
инструменти/мерки (например като се използва 
статистическа информация). Комисията редовно орга -
низира извършването на оценки на общото въздейст -
вие на дадена политика в съответствие с Финансовия 
регламент (на всеки 6 години).По отношение на точка III, касаеща разграничаването 
на инвестициите по двете схеми, Комисията би искала 
да подчертае, че разграничителната линия вече 
е много ясна и рискът от дублиране на финансирането 
и от огромна административна тежест е предотвра -
тен. Отбелязаното закъснение при прилагането на 
мерките в началото на програмата може да се обясни 
така също с други причини, например със затрудне -
нията при получаването на банкови гаранции поради 
кризата.
По отношение на точка IV, касаеща принципа за 
икономичност в инвестиционната мярка, Комисията 
подчертава, че в хода на своите одити тя проверява 
дали държавите членки са направили оценка доколко 
основателни са разходите по мярката. В съответствие 
с разпоредбите на Регламент (ЕО) № 1290/2005 в рам -
ките на одитите се проверява дали държавите членки 
са приели всички изисквани законодателни и адми -
нистративни разпоредби, както и всички други мерки 
(административни и надзорни), които са необходими, 
за да се гарантира надлежната защита на финансо -
вите интереси на Съюза. В тази връзка одитите служат 
също така за проверка дали държавите членки са 
спазили принципите на доброто финансово управле -
ние, включващи, inter alia , оценка на основателността 
на разходите.
По отношение на точка V, касаеща затвърждаването 
на позицията на съществуващи пазари, Комисията 
счита, че една от целите на мярката за популяризи -
ране на виното в трети държави е да се увеличи броя 
на каналите за пласиране на вино. Това може да бъде 
постигнато чрез предприемането на действия на вече 
установени пазари, както и на нови пазари или на 
пазари, на които предишните позиции са били изгу -
бени. Ако бъдат спечелени позиции на нови пазари, 
те трябва да бъдат затвърдени. Законодателството на 
Общността не изключва това2. Освен това, макар да 
е изразено предпочитание за подпомагане на МСП, 
големите фирми също могат да се ползват от помо -
щта, тъй като става въпрос за предпочитание, а не за 
допустимост.
2 Член 103п, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 
гласи, че подпомагането следва да „обхваща мерки 
за информиране или популяризиране на вината на 
Общността в трети държави, целящи повишаване на тяхната 
конкурентоспособност в тези държави“.
Отговори на Комисията 44
По време на своите одити на инвестиционната 
мярка Комисията проверява дали държавите 
членки са направили оценка доколко основателни 
са разходите по мярката. В съответствие с разпо -
редбите на Регламент (ЕО) № 1290/2005 в рамките 
на одитите се проверява дали държавите членки са 
приели всички изисквани законодателни и адми -
нистративни разпоредби, както и всички други 
мерки (административни и надзорни), които са 
необходими, за да се гарантира надлежната защита 
на финансовите интереси на Съюза. В тази връзка 
одитите служат също така за проверка дали дър -
жавите членки са спазили принципите на доброто 
финансово управление, включващи, inter alia , 
оценка на основателността на разходите.
Общият въпрос, свързан с подбора на инвести -
ционни проекти, по -специално когато става дума 
за проверката на основателността на разходите 
и жизнеспособността на проектите (предвари -
телно), ще бъде разгледан на заседанията на Упра -
вителния комитет по ООП.
По отношение на мярката за 
популяризиране
а)  Макар че целта на мярката, която трябва да бъде 
постигната, е да се повиши конкурентоспособността 
на вината и сортовите вина със ЗНП/ЗГУ, правилата 
не изключват идентифицирането на конкретни 
марки. За бенефициентите, които заплащат 50 % от 
проектните разходи, може да е важно да привлекат 
вниманието към тяхната мярка, за да бъдат раз -
познавани на целевите пазари и следователно да 
увеличат своите продажби. Освен това с изменени -
ята на Регламент (ЕО) № 555/2008 и прилагането на 
Насоките през 2013 г. се дава възможност за по -ясно 
посочване на предпочитанието към МСП.
б)  С Регламента на Съвета се създава възможност 
за предоставянето на подпомагане, ако предпри -
етите мерки отговарят на действащите правила. 
С определената в регламента и в посочените 
насоки в буква а) процедура за подбор се пред -
вижда, inter alia, оценка на очакваното въздейст -
вие от мерките върху растежа на търсенето.
Комисията ще обсъди с държавите членки адапти -
рането на Насоките, за да се гарантира взаимното 
допълване на финансираните от ЕС проекти за 
популяризиране и съществуващите действия с цел 
да се избегне рискът от икономически загуби от 
неефективно разпределение на ресурсите.IX
По отношение на инвестиционната 
мярка
а)  Съветът и Парламентът наскоро потвърдиха, през 
месец декември 2013 г., ползата от реформата 
в лозаро -винарския сектор, като запазиха ръко -
водните ѝ принципи в Регламент (ЕО) № 1308/2013 
относно новата обща организация на пазарите за 
периода 2014—2020 г. По този начин те изразяват 
своята готовност да се даде време на инструмен -
тите в рамките на реформата в лозаро -винарския 
сектор да проявят пълния си ефект, като в същото 
време се разшири обхватът на подмерките по про -
грамите за подпомагане (нова мярка за иновации, 
стартиране на инициативи за популяризиране на 
действия, които са насочени към вътрешния пазар, 
разширяване на обхвата на преструктурирането, 
за да се включи и презасаждането поради съобра -
жения, свързани със здравето на растенията).
Що се отнася до усвояването на средства, еже -
месечно Комисията извършва мониторинг на 
получените суми от бенефициентите.
В съответствие с член 110 от хоризонталния 
Регламент (ЕС) № 1306/2013 Комисията гаран -
тира, че комбинираното въздействие на всички 
инструменти на ОСП се измерва и оценява във 
връзка с общите цели на ОСП. Това включва 
оценка на съгласуваността на инструментите на 
ОСП до 2018 г. (първи резултати). В този контекст 
през 2018 г. Комисията ще разгледа вариантите 
за включване на оценка на добавената стойност, 
която се получава като резултат от инвестицион -
ното подпомагане както по линия на общата 
организация на пазара на вино, така и по линия 
на развитието на селските райони. Следва да се 
отбележи, че информация относно въздействието 
на дадена политика може да се получи единствено 
след като измине достатъчно дълъг период от 
време.
б)  Комисията счита, че тази част от препоръката се 
отнася до държавите членки.
Законодателството на общността предос -
тавя на държавите членки рамка, чрез която 
да се гарантира последващата съгласува -
ност на проектите (член 103ф, параграф 5 от 
Регламент (ЕО) № 1234/2007).
Отговори на Комисията 45
Държавите членки следва да представят третия 
анализ на разходите и ползите до 1 януари 2017 г.
Комисията би желала да подчертае, че информаци -
ята относно изпълнението на мерките (информа -
ция от мониторинга) следва да се разграничава от 
информацията относно резултатите и въздействи -
ята на тези мерки (информация от оценката). Данни 
от оценката могат да бъдат получени едва след 
изминаването на определен период от време.
е)  В съответствие с член 110 от хоризонталния 
Регламент (ЕС) № 1306/2013 Комисията гаран -
тира, че комбинираното въздействие на всички 
инструменти на ОСП се измерва и оценява във 
връзка с общите цели на ОСП. Това включва оценка 
на ефективността на инструментите по ОСП 
до 2018 г. (първи резултати). В тази връзка през 
2018 г. Комисията ще разгледа възможностите за 
включване на оценка на използването на бюджета, 
който е бил отпуснат на схемата за подпомагане 
на лозаро -винарския сектор, и за въздействията 
от него. Следва да се отбележи, че информация 
за въздействието на дадена политика може да се 
получи едва след като измине достатъчно дълъг 
период от време.
Въведение
11
Финансовият регламент предвижда, че държавите 
членки и Комисията следва да изпълняват съответ -
ните си контролни и одитни задължения и да поемат 
произтичащите отговорности. По специално при 
осъществяването на свързани с изпълнението задачи, 
като изпълнението на мерките за популяризиране 
и инвестиции, държавите членки следва да предприе -
мат всички необходими мерки за защита на финансо -
вите интереси на Съюза.в)  Комисията счита, че тази препоръка е била взета 
предвид за програмния период 2014—2018 г.  
Този въпрос е разгледан в член 53, буква б) от 
Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Съвета, в Регламент 
за изпълнение (ЕС) № 752/2013 на Комисията от 
31 юли 2013 г., с който се добавя член 5а към Регла -
мент (ЕО) № 555/2008 на Комисията, и в Насоките.
г)  Тази препоръка е насочена към държавите членки.
д)  Комисията счита, че тази препоръка е била взета 
предвид за програмния период 2014—2018 г.
Комисията е предложила в насоките си за новия 
програмен период примери на показатели, които 
държавите членки могат да предложат на бенефи -
циентите за целите на оценката на резултатите от 
мерките за популяризиране според предприетото 
действие.
При анализирането на проектите от програмите 
за периода 2014—2018 г. Комисията изисква от 
държавите членки да предоставят подходящи 
показатели за всяка мярка. Програмите за под -
помагане вече включват раздел, предоставящ 
по-ясна информация за критериите и количестве -
ните показатели, които се използват за мониторинг 
и оценка. Държавите членки бяха приканени да 
покажат връзката между целите, които поставят по 
всяка мярка, и използваните показатели за точното 
измерване на напредъка в посока постигането 
на тези цели. На 1 март 2014 г. държавите членки 
трябва да представят втория анализ на разходите 
и ползите3 на програмите за подпомагане. Той 
трябва да съдържа съответната информация с цел 
да се анализират програмите от първия програмен 
период 2009—2013 г.
3 Първият анализ на разходите и ползите беше представен на 
1 март 2011 г. и следователно беше ограничен до първите две 
години от изпълнението на програмите.
Отговори на Комисията 46
19
Действително определени суми са прехвърлени към 
програмите за развитие на селските райони като са 
разпределени в лозаро -винарските региони. Тези 
суми обаче не са били разпределени специално за 
лозаро -винарския сектор.
20
Румъния въвежда инвестиционната мярка от новия 
програмен период 2014—2018 г.
21
Предвид проблемите с конкурентоспособността 
на сектора, които са видни от масовата дестилация, 
осъществявана през първите години от новото хиля -
долетие, и с оглед на постепенното прекратяване на 
пазарните мерки Комисията считаше възможността 
за предоставяне на подпомагане за инвестиции като 
положителна промяна за сектора.
Вж. също така отговорите по точки 18 и 19.
22
Във важните държави членки нямаше закъснения 
или ограничение в изпълнението. Предвид рисковете 
от припокриване на двете схеми за подпомагане 
Комисията счете, че е съществено важно да бъде уста -
новена разграничителна линия, за да се гарантира 
добро управление на бюджета и да се намалят неед -
нократно изразените от Сметната палата опасения.
Управителният комитет предложи три вида разгра -
ничаване, които бяха приложени към програмите: 
1) разграничаване по операция  — това разгранича -
ване доби практическо измерение с изменението на 
член 20, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 555/2008; 
2) разграничаване по дата на поетите финансови 
задължения, както и 3) изключване на мярката или 
на някои операции от определена мярка по дадена 
програма.Констатации и оценки
18
През месец декември 2013 г. Съветът и Парламентът 
потвърдиха ползата от реформата в лозаро -винар -
ския сектор, като запазиха принципите ѝ в Регла -
мент (ЕО) № 1308/20134 относно новата обща орга -
низация на пазарите, като по този начин изразяват 
своята готовност да се даде време на мерките по 
реформата в лозаро -винарския сектор, за да може да 
се увеличи до максимум тяхното въздействие, което 
означава да продължат инвестициите по двете схеми 
за подпомагане.
Инвестициите по програмите за подпомагане на 
лозаро -винарския сектор са в допълнение към про -
грамите за развитие на селските райони. Законодате -
лят умишлено е приел тези две програми да действат 
успоредно.
(1) Стратегически мотив: с програмите за подпомагане 
на лозаро-винарския сектор се цели повишаване на 
конкурентоспособността на сектора, докато про -
грамите за развитие на селските райони са предназ -
начени да осигурят устойчивото развитие на сел -
ските райони. Приоритетите при подпомагането на 
лозаро-винарския сектор не винаги се припокриват 
с приоритетите, които са заложени в политиката 
за развитие на селските райони. Благодарение на 
програмата за подпомагане на лозаро -винарския 
сектор се гарантира директно отпускане на сред -
ства за сектора от инвестиционните бюджети на 
Общността.
(2) Финансов мотив: по програмите за подпомагане на 
лозаро-винарския сектор държавите членки не са 
длъжни да предоставят финансов, национален или 
регионален принос.
Каре 1
Вж. отговора по точка 18.
4 ОВ L 347, 20.12.2013 г.
Отговори на Комисията 47
Общ отговор на Комисията по 
точки 26 и 27
Подобно на Комисията, Съветът и Парламентът са 
установили правила за последващия контрол на про -
дължителността на операциите. В член 103ф, пара -
граф 5 от Регламент (ЕО) № 1234/2003 е предвидено, 
че член 72 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 (развитие 
на селските райони) се прилага mutatis mutandis  за 
инвестиционното подпомагане в програмите за 
национално подпомагане (вино)5. Подобни разпо -
редби са установени с член 50, параграф 5 от Регла -
мент (ЕС) № 1308/2013 чрез позоваване на член 71 от 
Регламент (ЕС) № 1303/2013, който заменя член 72 от 
Регламент (ЕО) № 1698/2005.
Общият въпрос, свързан с подбора на инвестиционни 
проекти, по -специално когато става дума за провер -
ката на основателността на разходите и жизнеспо -
собността на проектите (предварително), ще бъде 
разгледан на заседанията на Управителния комитет 
по ООП.
28
Прилагането на принципа на „правото на първия“ 
не винаги води до липса на надзорен контрол на 
жизнеспособността на проекта. Процедурите за под -
бор в Австрия и Франция не са спрели проверените 
и обявени за жизнеспособни проекти, които накрая 
са били одобрени.
Ако в Регламент (ЕО) № 555/2008 не се съдържа 
изрична разпоредба по този въпрос, то правилата 
за добро финансово управление важат (вж. член 9 от 
Регламент (ЕО) № 1290/2005).
Вж. отговорите по точки 26 и 27.
5 В член 72 от Регламент (EО) № 1698/2005 е посочено, че всички 
финансирани проекти трябва да бъдат продължителни, 
т.е. държавите членки трябва да гарантират, че операцията 
няма да претърпи съществена промяна в рамките на 5 
години от датата на вземане на решение за финансиране от 
Управителния орган, в това число прекратяването на дадена 
дейност.Установяването на тази разграничителна линия, която 
първоначално не беше предвидена в регламента за 
изпълнение, означаваше, че програмите трябва да 
бъдат адаптирани и по двете схеми за подпомагане. 
С въвеждането на ясни разграничителни линии 
допълнителните административни разходи за нацио -
налните администрации бяха ограничени.
23
Установяването на разграничителна линия 
е по -трудно в разделените по региони държави 
членки, като например Испания и Италия.
Вино се отглежда във всички региони на Италия и е 
важен сектор от икономическа, екологична и соци -
ална гледна точка. Всеки регион има свои собствени 
характеристики и за някои от тях установяването 
на разграничителна линия се е оказало трудно. Тази 
линия обаче вече подробно е установена в съответ -
ните региони. Тази мярка се счита за най -важната 
за повишаване на конкурентоспособността, по -спе-
циално след прекратяването на интервенционните 
мерки. През 2013 г. разходите по тази мярка следва 
да възлязат на 55 млн. EUR (17 % от бюджета за тази 
мярка през 2013 г.).
Наблюдаваните през първите години от програмния 
период закъснения биха могли да се обяснят така 
също и с други причини: затруднения при получава -
нето на банкова гаранция вследствие на финансовата 
криза или закъснение при въвеждане на законо -
дателната рамка за тази мярка на национално или 
регионално ниво.
Вж. отговорите по точка 22.
24
Вж. отговорите по точки 22 и 23.
Отговори на Комисията 48
33
Вж. отговорите по точки 26 и 32.
34
Вж. отговорите по точки 30 и 31.
37
Комисията е на мнение, че с Регламента на Съвета се 
дава възможност за предоставянето на подпомагане 
на подобни бенефициенти, ако предприетите дейст -
вия отговарят на условията на Регламента.
Следва да се подчертае, че с мярката е дадена въз -
можност за подпомагането на широк диапазон от 
фирми, включително междубраншови организации 
и лозаро -винарски кооперации, които обединяват 
голям брой лозари и винопроизводители.
С измененията на Регламент (ЕО) № 555/2008 и прие -
мането на Насоките през 2013 г. се дава възможност 
за подобряване на условията за допустимост на 
разходите, качеството на подбора на проекти, изпъл -
нението, проследяването, надзора и оценката на 
предприеманите действия. В процедурата за подбор 
е предвидено например да се оценява вероятното 
въздействие на действията върху нарастването на 
търсенето на въпросните продукти (член 5, пара -
граф 2, буква в) от Регламент (ЕО) № 555/2008).29
Вж. отговорите по точки 26—28.
Каре 2
Вж. отговорите по точки 26—28.
Общ отговор по точки 30 и 31
Държавите членки често използват стандартни 
ценови листи, които съответстват на пазарната цена 
на някои операции (например при строителните 
работи). Тъй като бенефициентът има финансов при -
нос в проекта, той също е заинтересован от получава -
нето на по -ниски цени.
По време на своите одити на инвестиционната мярка 
Комисията проверява дали държавите членки са 
направили оценка доколко съответните разходи 
са основателни. В съответствие с разпоредбите на 
Регламент (ЕО) № 1290/2005 при одитите се проверява 
дали държавите членки са приели всички изисквани 
законодателни и административни разпоредби 
и всякакви други мерки (управленски и контролни), 
които са необходими, за да се гарантира ефективната 
защита на финансовите интереси на Съюза. В тази 
връзка одитите служат също така за проверка дали 
държавите членки са спазили принципите на доброто 
финансово управление, включващи, inter alia , оценка 
на това дали въпросните разходи са основателни.
32
Закупуването на дървени бъчви е определено в Насо -
ките за допустима операция.
Комисията би искала да подчертае, че в много случаи 
дъбовите бъчви се използват в продължение на 
повече от три години, а понякога до десет години.
Простата замяна на бъчвите не е допустима (член 17 
от Регламент (ЕО) № 555/2008). Всъщност е важно да 
се направи разграничение между допустимостта 
на бъчвите и допустимостта на замяната на бъчви. 
Закупуването на бъчва е допустима (ако се използва 
в продължение на повече от пет години), но замяната 
на бъчва не е допустимо.
Отговори на Комисията 49
Една от целите на мярката за популяризиране на 
виното в трети държави е да се увеличи броя на кана -
лите за пласиране на вино не само на утвърдените 
пазари, но също така на нови пазари или на пазари, 
на които предишните позиции са били изгубени. Ако 
бъдат намерени нови пазари, те трябва да бъдат зат -
върдени, отчасти чрез увеличаване на пазарния дял. 
Правилата на Общността не забраняват това6. Освен 
това, макар да е изразено предпочитание за подпо -
магане на МСП, големите фирми също могат да се 
ползват от помощта. Големите фирми представляват 
водещото звено7 по отношение на популяризирането 
на всички европейски вина в трети държави, където 
по-малките фирми имат по -големи трудности при 
осъществяването на инициативи за популяризиране. 
В Италия например големите предприятия изпълня -
ват мерки за създаване на мултиплициращ ефект чрез 
временни съвместни предприятия.
Очаква се измененията по член 5в от Регла -
мент (ЕО) № 555/2008 и приемането на Насоките през 
2013 г. да дадат възможност за повишаване на качест -
вото на подбора и по -специално за по -ясно предста -
вяне на предпочитанието за подпомагане на МСП, 
нови бенефициенти и бенефициенти, които имат за 
цел нова трета държава8.
Вж. също така отговора по точка 37.
6 В член 103п, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 
е предвидено, че подпомагане се предоставя по мерки за 
информиране или популяризиране, които се предприемат 
в трети държави в полза на вината на Общността, за да 
се повиши тяхната конкурентоспособност в съответните 
държави.
7 Що се отнася до възможностите за самофинансиране на 
големите фирми, следва да се има предвид, че усилията за 
популяризиране не представляват традиционни усилия 
за инвестиране в даден продукт, който отговаря на точно 
определена нужда. По -скоро ефектът на разсейване, който се 
получава от кампаниите за популяризиране, облагодетелства 
предприятия, различни от онези, които извършват 
инвестицията (предприятия, които произвеждат продукти от 
същата гама и със същия географски произход). Следователно 
финансовите усилия, които най -големите фирми влагат за 
популяризиране на техните продукти, облагодетелстват 
всички оператори в сектора.
8 В Насоките се препоръчва по -специално проектите да 
бъдат разглеждани въз основа на таблица за подбора, като 
се дават точки по всеки критерий за подбор, и да бъдат 
подбирани въз основа на оценка на достойнствата на всеки 
проект. Следователно държавите членки следва да избират 
онези проекти, които предлагат най -доброто съотношение 
между качеството и цената, като се дава предпочитание за 
подпомагането на МСП, нови бенефициенти и бенефициенти, 
които завоюват нов пазар.Каре 3
Вж. също така отговора по точка 37.
Субсидиране на дейности 
за популяризиране на 
производителите на шампанско
Комисията счита, че макар шампанското да се радва 
на добра репутация в ЕС и в редица трети държави, 
то има също така много конкуренти, които, въпреки 
че все още не са придобили същия статут, увеличават 
своите пазарни дялове, особено на някои пазари със 
стратегическо значение. Освен това последиците от 
икономическата криза биха могли да доведат в много 
случаи до консумирането на други видове пенливо 
вино или подобни продукти вместо шампанско. Ако 
някои продукти трябва да бъдат изключени, защото 
имат достатъчно добра репутация, въпросната репу -
тация ще трябва да се измери обективно по отно -
шение на тази на други продукти и да се представи 
обосновка за финансирането на популяризирането на 
други продукти от същата гама — положение, което 
би било свързано с трудности от гледна точка на 
справедливото третиране.
В Испания (Каталуня) шестима 
бенефициенти са представлявали 
88 % от общия размер на 
одобреното финансиране за 
периода 2009—2011 г.
Положението в Каталуня е такова, че акцентът 
се поставя върху големи фирми, които са полу -
чили подпомагане в размер на 8,1 млн. EUR (от 
общо 15,2 млн. EUR, които са предоставени в тази 
автономна общност). Внимателният преглед на 
информацията, която е предоставена от испан -
ските органи по приложение VIII към Регла -
мент (ЕО) № 555/2008 и анализирана от отделите на 
Комисията, показва, че през същия период в Испания 
е било предоставено подпомагане общо в размер 
на 61 млн. EUR на 350 фирми, включително „Consejo 
Regulador DOC a Rioja“ и „Fundación Castilla la Mancha 
Tierra de viñedos“, които представляват голям брой 
предприятия.
38
Комисията не споделя това мнение на Сметната 
палата.
Отговори на Комисията 50
Що се отнася до второто изменение на Регламента, 
Комисията е на мнение, че едно и също предприятие 
може да има достъп до мярката през втория програ -
мен период, по -специално с цел затвърждаване на 
пазара, ако отговаря на условията по Регламента, осо -
бено по отношение на допустимите действия и под -
бора. Във всички случаи това, което е от значение за 
нас в този случай, е нов проект, а не удължаване на 
първоначалния проект. Той трябва да е предмет на 
специален подбор.
Вж. също така отговорите по точки 38 и 43—46.
41
Вж. отговорите по точки 38—40.
42
Макар че целта на мярката, която трябва да бъде 
постигната, е да се повиши конкурентоспособността 
на вината и сортовите вина със ЗНП/ЗГУ, правилата не 
изключват идентифицирането на конкретни марки. 
За бенефициентите, които плащат 50 % от проектните 
разходи, може да е важно да имат възможност да 
привлекат вниманието към тяхната марка, за да може 
да се разпознава на целевите пазари и следователно 
да се повишат продажбите им.
Вж. също така отговора по точка 37.
43
Вж. отговорите по точка 37 и бележка под линия 46.
44
Вж. отговорите по точки 37 и 43.
Комисията ще обсъди с държавите членки адаптира -
нето на насоките, за да се гарантира допълването на 
финансираните от ЕС проекти за популяризиране със 
съществуващи действия с цел да се избегне рискът от 
икономически загуби от неефективно разпределение 
на ресурсите.39
Представената от държавите членки информация 
в съответствие с приложения V и VIII към Регла -
мент (ЕО) № 555/2008 показва, че обикновено бенефи -
циентите имат за цел повече от един пазар.
От доклада на Комисията относно изпълнението на 
мярката за популяризиране е видно, че едва 37 % 
от финансираните проекти са насочени към един 
пазар, докато по -голямата част имат за цел между два 
и седем различни пазара. Наблюдавана е също така 
значителна концентрация на действията  — 75 % от 
действията са насочени към седем държави (Съеди -
нените американски щати, Китай/Хонконг, Япония, 
Мексико, Канада, Русия и Швейцария).
Съединените щати са най -често търсеният целеви 
пазар — 22 % от действията.
Конкуренцията на пазара на САЩ е много силно 
изразена. Поради тази причина е съществено важно 
фирмите да бъдат представени на него, отчасти за да 
се осигурят нови възможности за реализация, но и да 
се запазят съществуващите. За тях е изключително 
важно да станат по -популярни, за да си гарантират 
стабилни търговски потоци в бъдеще.
Вж. също така отговора по точка 38.
40
През 2010 г. беше взето решение за допускане на въз -
можността за удължаване на подпомагането с макси -
мум две години поради наблюдаваните закъснения 
в държавите членки и в трети държави, дължащи се 
на административни формалности. Подобно удъл -
жаване беше възможно едва след оценка на вече 
предприетите действия.
Отговори на Комисията 51
48
С цел да се предоставят допълнителни параметри 
за тези мерки през 2013 г. Комисията прие Насоки за 
подпомагане на държавите членки при създаването 
на техните програми за периода 2014—2018 г. въз 
основа на придобития опит през първите години на 
програмиране (вж. бележка под линия 4 на Сметната 
палата).
Вж. също така отговорите по точки 37, 49 и 51.
49
Този въпрос вече е взет предвид в член 53, буква б) 
от Регламент (ЕС) № 1308/2013 на Съвета, в Регла -
мент за изпълнение (ЕС) № 752/2013 на Комисията 
от 31 юли 2013 г., с който се добавя член 5а към 
Регламент (ЕО) № 555/2008 на Комисията, както 
и в Насоките9.
Преди приемането на тези разпоредби, през 2007 г. 
допустимостта на административните разходи и раз -
ходите за персонал е била обект на вътрешно тълку -
ване от страна на Генерална дирекция „Земеделие“10.
50
Разходите за персонал и общите разходи следва да 
бъдат допустими, когато са тясно свързани с дейст -
вието, но за тях трябва да има определена рамка, 
каквато са имали.
Вж. също така отговора по точка 49.
9 В член 53, буква б) от Регламент (ЕС) № 1308/2013 
е предвидено правното основание, с което на Комисията се 
предоставя правомощието да приема делегирани актове 
за установяването на правила относно административните 
разходи и разходите за персонал, които могат да бъдат 
включени в програмите за подпомагане. В член 5а от 
Регламент (ЕО) № 555/2008 са предвидени параметри за 
разходите за персонал и общите разходи, които трябва да 
бъдат тясно свързани с подготовката, изпълнението или 
проследяването на съответното действие. В приетите през 
2013 г. Насоки въпросните разходи са определени по -точно.
10 Бележка № 005778 от 1 март 2007 г. на информационната 
система ADONIS — в нея е посочено, че като цяло член 13 от 
Регламент (ЕО) № 1290/2005 е предвиден да предотвратява 
поемането от страна на ЕФГЗ на разходи за персонал 
и административни разходи при изпълнението на ОСП. 
В бележката се отбелязва също така, че с въпросния член 
не се цели предотвратяване на финансирането от ЕФГЗ 
на разходи за персонал, свързани с предоставянето на 
специфични услуги . Следователно Комисията е на мнение, че 
няма противоречие.45
Вж. отговорите по точки 37—46.
Въпросът с допустимостта на разходите за персонал 
и на общите разходи е разгледан в точка 49.
46
Следва да се отбележи, че е трудно да се изключат 
ситуациите, при които бенефициентите биха пред -
приели такива действия без подпомагането от ЕС. 
Целта на мярката е да се повиши конкурентоспо -
собността. Всички производители трябва да имат 
еднакви възможности за прилагане на мярката.
Вж. също така отговорите по точки 43, 44 и 45.
Комисията ще обсъди с държавите членки адаптира -
нето на насоките, за да се гарантира допълването на 
финансираните от ЕС проекти за популяризиране със 
съществуващите действия с цел да се избегне рискът 
от икономически загуби от неефективно разпределе -
ние на ресурсите.
47
Няма специално разпределение на средства за мяр -
ката за популяризиране.
Комисията би искала да посочи, че държавите 
членки следва да представят разбивка на сумите за 
всяка мярка въз основа на техните собствени нужди 
и в рамките на годишния бюджет, който е предос -
тавен на мярката чрез Регламента на Съвета и на 
Европейския парламент. Тази разбивка мярка по 
мярка е примерна и държавите членки могат два пъти 
годишно да коригират сумите за всяка мярка. Следо -
вателно именно държавите членки са решили дали да 
дадат приоритет на тази мярка или не.
Вж. също така отговора по точка 43.
Отговори на Комисията 52
С цел да се смекчат последиците от липсата на про -
верки в трети държави, в Насоките на Комисията се 
предлага да се представят фактури и документи за 
целите на контрола11.
Комисията е запозната с необходимостта от подобря -
ване на качеството на проверките във връзка с тази 
мярка, по -специално чрез възможните изменения на 
Насоките.
56
Вж. отговора по точка 55.
57
Въпросът с проверките на действията с нематери -
ално естество, като дегустацията на вино, е разгледан 
в Насоките, според които се изисква предоставянето 
на фактури и придружаващи документи. Те могат да 
включват например снимки, копия на статии, списъци 
на участници, сертификати, потвърждаващи участи -
ето в търговски панаири и т.н.
Вж. също така отговора по точка 55.
11 Точка 8 от Насоките:  
  Заявленията за плащане, изпратени до компетентния 
национален орган, следва да бъдат придружени от копия 
на оригиналните фактури и придружаващите документи на 
бенефициента, които следва да бъдат класифицирани по 
бюджетни редове.  
Всички тези документи следва да бъдат изброени 
в обобщаваща таблица, заедно със сумите, изразени в евро 
и — за държави членки извън еврозоната — така също 
в тяхната национална валута. Ако е необходимо, могат да 
бъдат изискани преводи.  
Всички придружаващи документи следва да съдържат 
следната информация: доставчик, предоставената услуга 
с подробности относно връзката ѝ с въпросната мярка, 
дата, сумата (без ДДС) и регистрационен номер. Те следва 
да бъдат придружени от доказателство за плащане. 
Придружаващите документи могат да бъдат например 
сертификат, потвърждаващ участието в панаир, снимки, копия 
на статии, списъци с участници и т.н. Ако има подизпълнители, 
в техните фактури следва да бъде ясно указано към коя част 
от операцията се отнася всеки разход. Ако има една фактура, 
тя следва да съдържа разбивка по операции и по разходи. 
В противен случай следва да има отделна фактура за всяка 
операция.  
В случай на одит на място инспекторите на компетентния 
национален орган и на Комисията трябва да имат 
възможност да проверят оригиналните документи, които са 
класифицирани в съответствие с настоящите правила.51
Насоките са полезен инструмент за държавите членки 
при осъществяването на мярката за популяризиране. 
Наличието на ясно определение на допустимите 
разходи беше от съществена важност. Поради това 
такова беше включено в Насоките. Следва да се отбе -
лежи, че държавите членки изрично приветстваха 
този документ, който спомага за представянето на 
програмния период 2014—2018 г. Друго предимство 
на Насоките е също така, че могат да се адапти -
рат спрямо изразените нужди, като по този начин 
предоставят на държавите членки и на производите -
лите по -голяма сигурност при осъществяването на 
мярката.
53
Комисията отдаде особено значение на този въпрос 
при анализа на програмите за периода 2014—2018 г.
Комисията ще вземе предвид констатациите на 
Сметната палата в предстоящите одити на мерките за 
популяризиране и на инвестиционните мерки.
Каре 4
Комисията ще проследи този въпрос в контекста на 
процедурата за уравняване на сметките.
55
Комисията признава проблема, който представля -
ват проверките на място в трети държави, макар че 
по законодателството на Общността не се изискват 
подобни проверки.
Въпросът за проверките на място беше повдигнат 
при договарянето на новия програмен период с дър -
жавите членки. Румъния, Италия, Испания и Словакия 
по-специално предвиждат в своите програми про -
верки в трети държави. Останалите държави членки 
твърдят, че подобни проверки в трети държави ще 
представляват твърде голяма тежест и няма да бъдат 
икономически ефективни.
Отговори на Комисията 53
64
В Насоките е предвидено, че разходите могат да се 
считат за допустими, ако преди това не са били отне -
сени към друга категория разходи13.
Вж. също така отговорите по точки 62 и 63.
Каре 7
Вж. отговорите по точки 55, 62, 63 и 64.
65
Важно е да се разполага с надеждни данни от мони -
торинг. Има обаче и други източници на информация 
като статистически данни и проучвания. Освен това 
трябва да се постигне баланс между количеството на 
информацията, която се изисква за нуждите на поли -
тиката, и административните разходи и такси, които 
възникват в резултат на събирането на данни.
Комисията би искала да подчертае, че информацията 
относно осъществяването на мерките (информация 
от проследяването) трябва да бъде разграничена от 
информацията за резултатите от дадена политика 
и нейното въздействие (информация от оценката). 
Последната може да бъде получена едва след изтича -
нето на достатъчно дълъг период.
67
Когато през 2008 г. администрациите на държавите 
членки са изготвяли техните програми, те са били 
в началото на един процес на учене. Няколко дър -
жави членки имаха трудности при определянето на 
точни цели за нововъведените мерки. Следователно 
в много случаи през първия програмен период липс -
ват количествено изразени цели.
13  Точка 6 от Насоките:  
Допустимите разходи включват единствено разходи за 
операциите, които са извършени от бенефициента и са 
направени след датата на влизане в сила на договора и преди 
неговия краен срок.  
Допустимите разходи са допустими само доколкото те:  
- могат да бъдат проверени,  
- не включват никакви разходи, които вече са отнесени към 
друга категория разходи,  
- не са финансирани по друг проект .58
Вж. отговорите по точки 55 и 57.
59
Вж. отговорите по точки 55 и 57.
Каре 5
Вж. отговорите по точки 55 и 57.
60
Вж. отговорите по точки 55 и 57.
Каре 6
Комисията ще проследи този въпрос в контекста на 
процедурата за уравняване на сметките.
Общ отговор по точки 62 и 63
В член 5а от Регламент (ЕО) № 555/2008 са описани 
разходите за персонал и административните раз -
ходи (последните ограничени до 4 %), извършени 
от бенефициента по подготовката и изпълнението 
на дейността. За разлика от действащата практика 
в схемата за подпомагане, определена в Регла -
мент (ЕО) № 3/200812, касаещ хоризонталното популя -
ризиране, не се изисква прибягване до помощта на 
изпълнителен орган. Ако на практика такава помощ 
бъде осъществена, за въпросната услуга трябва да 
бъдат представени фактури и документи като доказа -
телство, както е описано в Насоките (вж. бележка под 
линия 56 на Сметната палата).
В Румъния вече не е задължително да се прибягва до 
изпълнителен орган. В програмата за подпомагане за 
периода 2014—2018 г. са въведени нови разпоредби. 
Националното законодателство вече ясно предвижда 
условието бенефициентът да може да осъществява 
проекта напълно самостоятелно, само в случай че 
някои условия са изпълнени.
Вж. също така отговорите по точки 55 и 64.
12 ОВ L 68, 5.1.2008 г.
Отговори на Комисията 54
69
В Насоките за новия програмен период Комисията 
е предоставила примери за показатели, които държа -
вите членки могат да предложат на бенефициентите, 
така че да бъде възможно резултатите от мярката за 
популяризиране да бъдат оценявани въз основа на 
предприетите действия.
Освен това Комисията редовно организира извърш -
ването на оценки на общото въздействие на дадена 
политика в съответствие с Финансовия регламент (на 
всеки шест години).
Вж. също така отговора по точка 67.
70
Комисията споделя мнението на Сметната палата, 
че винаги е трудно да се изолира въздействието 
на дадена политика от факторите, които се явяват 
външни за тази политика. Внимателното разрабо -
тване на методиката за оценка обаче дава възмож -
ност за приблизително определяне на въздействията 
на различните инструменти/мерки (например като 
се използват статистически данни). Струва си да се 
напомни обаче, че реформата в лозаро -винарския 
сектор следва да се разглежда като набор от допъл -
ващи се мерки.
Вж. също така отговорите по точки 69, 72 и 75—80.
71
Вж. отговора по точка 18.
72
Внимателно планираната оценка може да позволи 
приблизително определяне на въздействията от 
мерките, които се предприемат на различни нива. 
Системата за мониторинг и оценка е предназначена 
да следи изпълнението на мерките на ниво политика 
и/или програма, а не на ниво отделен бенефициент.
Както е посочено в точка 18, по своя замисъл разви -
тието на селските райони е с регионално измерение, 
докато ООП на виното има секторно измерение.При анализа на проектите на програми за периода 
2014—2018 г. Комисията настоятелно изискваше 
държавите членки да предоставят подходящи 
показатели за всяка мярка. Програмите за подпома -
гане вече включват по -ясно изразен раздел относно 
критериите и количествените показатели, които са 
използвани за проследяването и оценката. Държа -
вите членки са приканени да покажат в този раздел 
връзката между целите, които са заложили за всяка 
мярка, и показателите за измерване в каква степен ще 
бъдат постигнати тези цели.
На 1 март 2014 г. държавите членки трябва да пред -
ставят втория анализ на разходите и ползите14 на 
програмите за подпомагане, който следва да включва 
елементи, свързани с анализа на програмите през 
първия програмен период 2009—2013 г.
Третият анализ на разходите и ползите трябва да бъде 
представен от държавите членки до 1 март 2017 г.
Вж. също така отговора по точка 65.
68
Годишните доклади имат за цел да предоставят 
информация относно изпълнението на програмите 
за подпомагане. Това означава, че те трябва да бъдат 
съсредоточени по -скоро върху информацията 
и финансовото изпълнение и по -малко върху резулта -
тите и въздействието. Действително оценка може да 
се направи едва след изтичането на достатъчно дълъг 
период от време.
Вж. също така отговорите по точки 65 и 67.
14 Първият анализ на разходите и ползите беше представен на 
1 март 2011 г. и следователно е бил ограничен до първите две 
години от изпълнението на програмата.
Отговори на Комисията 55
77
Китайският пазар е изключително специфичен. 
Консумацията на глава от населението е по -малко от 
1 литър (докато в Европа консумацията на глава от 
населението е около 30 литра). Макар консумацията 
на вино да се повишава, европейските вина се кон -
курират с вина от Австралия, Чили и Южна Африка, 
които може да се радват на преференциално трети -
ране от гледна точка на вносните мита.
Вж. също така отговорите по точки 39 и 75.
78
Без мярката за популяризиране изгубеният пазарен 
дял вероятно би бил по -голям.
Комисията е направила анализ на прогнозите 
и обръща внимание на риска от загуба на пазарни 
дялове в някои трети държави. Възможно е рискът да 
произтича от малкия мащаб на предприятията от ЕС, 
от сегментацията на сектора или от ограниченията за 
сортовите вина в много държави членки.
Европейските вина трябва да се борят за запазването 
на своя пазарен дял. Популяризирането представлява 
много важен инструмент.
Следва да се отбележи, че наскоро Комисията 
започна едно проучване на конкурентоспособността 
на европейските вина в трети държави и в ЕС. 
В рамките на това проучване ще бъдат разгледани 
по-специално основните фактори за конкурентос -
пособността на вината от ЕС по отношение на вина 
от трети държави, както и пречките пред нейното 
повишаване.
Общ отговор по точки 79 и 80
Дори ако дейностите за популяризиране се извърш -
ват в полза на определени видове вина, всички други 
вина имат непряка полза от тях, защото те ще окажат 
положително въздействие върху имиджа и консума -
цията и на други видове вина.73
Вж. отговора по точка 72.
75
Комисията потвърждава данните за европейската 
търговия с вино, които показват предимствата от про -
дължаването на мярката за популяризиране в трети 
държави.
Следователно графики 2а и 2б ясно показват уве -
личаването на износа по стойност, макар че тази 
тенденция е силно повлияна от по -високите цени на 
гроздето и виното.
На китайския пазар вината на ЕС се сблъскват с кон -
куренцията на местните вина (83 % от китайското 
потребление), вината от Чили (освободени от мита), от 
Австралия и от Южна Африка.
Поради тази сериозна конкуренция е принципно 
важно вината на Съюза да бъдат популяризирани, за 
да се запази пазарният им дял.
76
Трудно е да бъдат изолирани въздействията от 
мярката за популяризиране върху конкурентоспосо -
бността на даден сектор. Дори когато процедурите 
за подбор и оценка са оптимизирани, винаги остава 
известна степен на несигурност.
Това обаче не е достатъчно основание, за да се поста -
вят под съмнение достойнствата на мярката. Мярката 
е напълно оправдана, защото е крайно необходима 
на фона на либерализацията на търговията и сериоз -
ната конкуренция с нашите основни конкуренти като 
Съединените щати, които имат публични политики 
за популяризиране (чийто бюджет им позволява да 
финансират мерки за подпомагане при експорт).
Би трябвало обаче да е възможно оценяването да се 
подобри, като се използват показатели, подходящи 
за нивото на бенефициента (вж. отговора по точка 69) 
и като се направи по -задълбочен анализ на мярката 
от страна на държавите членки.
Вж. отговорите по точки 69 и 70.
Отговори на Комисията 56
83
Комисията счита, че специфичните инвестиционни 
мерки в общата организация на пазара на вино са 
важни за повишаване на конкурентоспособността.
През месец декември 2013 г. Съветът и Парламентът 
потвърдиха ползата от реформата в лозаро -винар -
ския сектор от 2008 г., като запазиха ръководните 
ѝ принципи в Регламент (ЕО) № 1308/201317 относно 
новата обща организация на пазарите. По този 
начин те изразяват своята готовност да се даде 
време на инструментите в рамките на реформата 
в лозаро -винарския сектор да проявят пълния си 
ефект, в това число като се запазят инвестициите и по 
двете схеми за подпомагане.
Вж. отговора на Комисията по препоръка 1.
84
Предвид риска от припокриване на двете схеми 
за подпомагане Комисията счете, че е съществено 
важно да бъде установена разграничителна линия 
(която първоначално не е била предвидена), с цел 
общоприетото добро управление на бюджета. Про -
грамите вече са ясно разграничени и това следва да 
даде възможност за избягване на рисковете от дубли -
ране на финансирането.
Закъсненията при прилагането на мерките през 
първите години на програмния период могат да се 
обяснят така също с други фактори, например със 
затрудненията при получаването на банкови гаран -
ции поради икономическата криза.
17 OJ L 347, 20.12.2013 г.Заключения и препоръки
82
Одитът обхвана първите три години от програмния 
период 2009—2013 г., които характеризират процеса 
на въвеждане на тези мерки. След определен период 
на „сработване“ държавите членки подобриха осъ -
ществяването на своите програмни мерки, по -специ -
ално от гледна точка на изпълнение на бюджета.
Комисията е предоставила инструментите за подо -
бряването на изпълнението, мониторинга и контрола 
на мерките в програмите (седем изменения на Регла -
мент (ЕО) № 555/200815, насоки за преструктуриране, 
инвестиране и популяризиране в трети държави16).
Що се отнася до конкурентоспособността, разбира 
се, че е трудно да бъде изолирано въздействието 
на тези две мерки върху конкурентоспособността 
на лозаро -винарския сектор, което е втората цел 
на реформата в лозаро -винарския сектор от 2008 г., 
тъй като първата цел (възстановяване на пазарното 
равновесие) вече е изпълнена. Реформата в сектора 
следва да се разглежда като набор от допълващи се 
мерки. Струва си да се отбележи обаче стабилният 
растеж на износа както от гледна точка на стойност, 
така и на обем, което се наблюдава в условията на все 
по-сериозна конкуренция в световен мащаб, въпреки 
спада през 2008 г. и 2009 г. вследствие на икономиче -
ската криза.
15 Регламент (ЕО) № 42/2009 (ОВ L 16, 21.1.2009 г.), 
Регламент (ЕО) № 702/2009 (ОВ L 202, 4.8.2009 г.), 
Регламент (ЕО) № 772/2010 (ОВ L 232, 2.9.2010 г.), 
Регламент (ЕС) № 568/2012 (ОВ L 169, 29.6.2012 г.), 
Регламент (ЕС) № 568/2012 (ОВ L 169, 29.6.2012 г.), 
Регламент (ЕС) № 202/2013 (ОВ L 67, 9.3.2013 г.) 
и Регламент (ЕС) № 752/2013 (ОВ L 2010, 6.8.2013 г.).
16 Насоки за изпълнение на националните програми за 
подпомагане на лозаро -винарския сектор в съответствие 
с регламенти (ЕО) № 1234/2007 и (ЕО) № 555/2008 от 
25 февруари 2013 г. и 26 април 2013 г.
Отговори на Комисията 57
Правилата на Общността осигуряват на държавите 
членки рамка, въз основа на която да извършват пос -
ледващ преглед на продължителността на проектите 
(член 103ф, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1234/2007).
Освен това по време на своите мисии за одити на 
инвестиционната мярка Комисията проверява дали 
държавите членки са направили оценка на осно -
вателността на разходите. В съответствие с Регла -
мент (ЕО) № 1290/2005 при одитите се проверява 
дали държавите членки са приели всички подхо -
дящи законодателни и административни правила 
и всякакви други мерки (управленски и контролни), 
които са необходими, за да се гарантира ефективната 
защита на финансовите интереси на Съюза. В тази 
връзка одитите се използват също така за проверка 
дали държавите членки са спазили принципите на 
доброто финансово управление, които обхващат, inter 
alia, оценка на основателността на разходите.
Общият въпрос, свързан с подбора на инвестиционни 
проекти, по -специално когато става дума за провер -
ката на основателността на разходите и жизнеспо -
собността на проектите (предварително), ще бъде 
разгледан на заседанията на Управителния комитет 
на единната ООП.
86
Успехът на политиката за виното на ЕС в постигането на 
нейните цели, включително 50 % увеличение на износа, 
е добър показател, че мярката за популяризиране 
е оказала изключително положително въздействие.
Наред с други неща мярката за популяризиране 
в трети държави се стреми да увеличи каналите 
за пласмент на вино, което може да се осъществи 
чрез съответни мерки на вече утвърдени пазари, но 
и чрез предприемането на мерки на нови пазари или 
на пазари, на които предишните позиции са били 
изгубени. Ако бъдат спечелени позиции на нови 
пазари, те трябва да бъдат затвърдени. Правилата на 
Общността не забраняват това18. Освен това, въпреки 
заложеното предпочитание за подпомагане на МСП, 
големи предприятия също могат да получават подпо -
магане, тъй като става дума за предпочитание, а не за 
критерий за допустимост.
18 В член 103п, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 
е предвидено, че „По смисъла на настоящия член подпомагането 
обхваща мерки за информиране или популяризиране на вината 
на Общността в трети държави, целящи повишаване на тяхната 
конкурентоспособност в тези държави“.Препоръка 1
Съветът и Парламентът наскоро — през месец 
декември 2013 г. — потвърдиха ползата от реформата 
в лозаро -винарския сектор, като запазиха ръко -
водните ѝ принципи в Регламент (ЕО) № 1308/2013 
относно новата обща организация на пазарите за 
периода 2014—2020 г. По този начин те изразиха 
своята готовност да се даде време на инструментите 
в рамките на реформата в лозаро -винарския сектор 
да проявят пълния си ефект, като в същото време се 
разшири обхватът на подмерките по програмите за 
подпомагане (нова мярка за иновации, стартиране на 
инициативи за популяризиране на действия, които 
са насочени към вътрешния пазар, разширяване 
на обхвата на преструктурирането, за да се включи 
и презасаждането поради съображения, свързани със 
здравето на растенията).
Що се отнася до усвояването на средства, ежемесечно 
Комисията извършва мониторинг на получените 
суми от бенефициентите. В съответствие с член 110 от 
хоризонталния Регламент (ЕС) № 1306/2013 Комисията 
гарантира, че комбинираното въздействие на всички 
инструменти на ОСП се измерва и оценява във връзка 
с общите цели на ОСП. Това включва оценка на съгла -
суваността на инструментите на ОСП до 2018 г. (първи 
резултати). В този контекст през 2018 г. Комисията 
ще разгледа вариантите за включване на оценка на 
добавената стойност, която се получава като резултат 
от инвестиционното подпомагане както по линия 
на общата организация на пазара на вино, така и по 
линия на развитието на селските райони. Следва да се 
отбележи, че информация относно въздействието на 
дадена политика може да се получи единствено след 
като измине достатъчно дълъг период от време.
85
Вж. отговора на Комисията по препоръка 2.
Препоръка 2
Комисията счита, че тази част от препоръката се 
отнася до държавите членки.
Съгласно принципите на субсидиарност и споде -
лено управление подборът на проекти се извършва 
от държавите членки, поради което Комисията не 
може предварително да оценява основателността на 
разходите.
Отговори на Комисията 58
Комисията ще обсъди с държавите членки адаптира -
нето на Насоките, за да се гарантира допълването на 
финансираните от ЕС проекти за популяризиране със 
съществуващите действия с цел да се избегне рискът 
от икономически загуби от неефективно разпределе -
ние на ресурсите.
87
Комисията счита, че е особено важно да се подобри 
качеството на подбора на проекти за новия про -
грамен период 2014—2018 г. чрез измененията на 
Регламент (ЕО) № 555/2008 и приемането на Насоките 
през 2013 г.
Наред с други неща, в процедурата за подбор е пред -
видена оценка на предвидимите въздействия на 
дейностите върху нарастването на търсенето.
По време на договарянето на новия програмен 
период с държавите членки беше повдигнат въпросът 
за проверките на място по мярката. Някои държави 
членки изискват такива проверки. Други твърдят, че 
такива проверки биха представлявали твърде голяма 
тежест и биха били непропорционални от гледна 
точка на икономическата ефективност.
С цел да се компенсира липсата на проверки в трети 
държави в рамките на Насоките Комисията пред -
ложи да бъдат изброени фактурите и документите, 
които следва да бъдат представени за целите на 
проверките.
Вж. също отговорите по точки 43—51 и по 
препоръка 4.С измененията на Регламент (ЕО) № 555/2008 и прие -
мането на Насоките през 2013 г. се повишава качест -
вото на подбора, по -специално като се залага по -ясно 
и по същество предпочитанието за подпомагане 
на МСП, на нови бенефициенти и на бенефициенти, 
които имат за цел нова трета държава.
Правилата не изключват акцентиране върху марките. 
Целта на мярката е да се повиши конкурентоспо -
собността на вината и сортовите вина със ЗНП/ЗГУ. 
Може да е важно за бенефициентите, които поемат 
50 % от разходите за дейностите, да могат така също 
да акцентират върху дадени марки, за да бъдат 
разпознавани на целевите пазари и следователно да 
увеличават продажбите.
Препоръка 3 а)
Комисията счита, че в зависимост от обстоятелствата 
бенефициентите може да имат достъп до мярката 
през втория програмен период, например за зат -
върждаване на пазарната си позиция в същата трета 
държава.
Освен това с измененията на Регламент (ЕО) 
№ 555/2008 и приемането на Насоките през 2013 г. се 
повишава качеството на подбора, по -специално като 
се залага по -ясно и по същество предпочитанието 
за подпомагане на МСП, на нови бенефициенти и на 
бенефициенти, които имат за цел нова трета държава.
Препоръка 3 б)
Макар че целта на мярката, която трябва да бъде 
постигната, е да се повиши конкурентоспособността 
на вината и сортовите вина със ЗНП/ЗГУ, правилата не 
изключват идентифицирането на конкретни марки. 
За бенефициентите, които поемат 50 % от разходите 
по действията, може да е важно да могат да акценти -
рат върху дадени марки, за да бъдат разпознавани 
на целевите пазари и следователно да увеличават 
продажбите. Освен това с измененията на Регла -
мент (ЕО) № 555/2008 и приемането на Насоките през 
2013 г. се дава възможност за по -ясно посочване на 
предпочитанието към МСП.
Отговори на Комисията 59
Препоръка 5, буква а)
Комисията счита, че тази препоръка е била взета 
предвид за програмния период 2014—2018 г.
Въпросът за извършваните от бенефициента 
административни разходи и разходи за персонал 
вече е взет предвид в член 53, буква б) от Регла -
мент (ЕС) № 1308/2013 на Европейския парламент и на 
Съвета, в Регламент за изпълнение (ЕС) № 752/2013 на 
Комисията от 31 юли 2013 г., с който се добавя член 5а 
към Регламент (ЕО) № 555/2008 на Комисията, както 
и в Насоките.
Що се отнася до изпълнителните органи, според 
Насоките разходите могат да се считат за допустими, 
ако не са били отнесени вече към друга категория 
разходи.
Препоръка 5, буква б)
Тази част от препоръката е насочена към държавите 
членки.
Наличието на достатъчна одитна следа обикновено 
се проверява по време на одитите за „уравняване на 
сметките“. Когато нормативните разпоредби изискват 
конкретни проверки и е показано, че одитната следа 
има недостатъци, Комисията изисква коригиращи 
действия и може да приложи финансова корекция. 
Освен това, за да се компенсира липсата на проверки 
в трети държави в рамките на Насоките Комисията 
предложи да бъдат изброени фактурите и докумен -
тите, които следва да бъдат представени за целите на 
проверките.Препоръка 4
С Регламента на Съвета се разрешава предоставя -
нето на подпомагане, ако предприеманите действия 
отговарят на условията, които са заложени в Регла -
мента. В процедурата за подбор, определена в член 5 
от Регламент (ЕО) № 555/2008 и в Насоките, се пред -
вижда, inter alia , да се направи оценка на очакваното 
въздействие на мерките върху нарастването на 
търсенето.
Комисията ще обсъди с държавите членки адаптира -
нето на Насоките, за да се гарантира допълването на 
финансираните от ЕС проекти за популяризиране със 
съществуващи действия с цел да се избегне рискът от 
икономически загуби от неефективно разпределение 
на ресурсите.
88
Комисията признава проблема, който представлява 
проверката на място по тази мярка в трети държави, 
макар че по законодателството на Общността такива 
проверки не се изискват.
По време на договарянето на новия програмен 
период с държавите членки беше повдигнат въпросът 
за проверките на място по мярката. Румъния, Италия, 
Испания и Словакия по -специално изискват проверки 
в трети държави. Останалите държави членки твър -
дят, че такива проверки биха представлявали твърде 
голяма тежест и биха били непропорционални от 
гледна точка на икономическата ефективност.
С цел да се компенсира липсата на проверки в трети 
държави в рамките на Насоките Комисията пред -
ложи да бъдат изброени фактурите и документите, 
които следва да бъдат представени за целите на 
проверките.
Комисията се стреми към подобряване на качеството 
на проверките по тази мярка, по -специално чрез 
евентуалното адаптиране на Насоките и правилата.
Отговори на Комисията 60
Препоръка 6
Комисията счита, че тази препоръка е взета предвид 
за програмния период 2014—2018 г.
За новия програмен период Комисията е предложила 
в Насоките примери на показатели, които държавите 
членки могат да предложат на бенефициентите за 
целите на оценката на резултатите от мерките за 
популяризиране според предприетите действия.
Вж. също така точка 89.
90
Комисията не е съгласна с мнението на Сметната 
палата, че съществува риск бюджетът за популяризи -
ране да е твърде завишен от държавите членки. Във 
финансовото приложение към Регламента на Съвета 
няма бюджет, който изрично да е предназначен за 
популяризиране. Държавите членки представят 
своята програма за подпомагане с примерни раз -
бивки, които могат да променят два пъти годишно, 
в зависимост от изразените нужди.
В тази връзка си струва да бъдат напомнени целите 
на реформата в лозаро -винарския сектор, приета от 
Съвета през 2008 г.: 1) да се възстанови пазарният 
баланс („еднократно“ изкореняване през периода 
2009—2011 г.) и 2) да се повиши конкурентоспосо -
бността (посредством „структурни“ мерки). Първият 
етап е приключил и еквивалентът на количеството 
за изкореняване беше пренесен към предвидените 
в реформата програми за подпомагане, за да бъде 
увеличен размерът на онези мерки, които имат 
по-голяма „структурна“ важност, отколкото по прин -
цип имат популяризирането и инвестициите. По този 
начин беше предвидено увеличението на сумите, 
които държавите членки отпускат за мерките.89
При анализирането на проектите по програмата 
за периода 2014—2018 г. Комисията настоя държа -
вите членки да предоставят подходящи показатели 
по всяка мярка. Програмите за подпомагане вече 
включват по -ясна част, свързана с количествените 
критерии и показателите, използвани за целите на 
мониторинга и оценката. Държавите членки бяха 
приканени да покажат връзката между целите, които 
са заложили по всяка мярка, и показателите, за които 
се предполага, че измерват степента, в която целите 
се изпълняват.
Освен това на 1 март 2014 г. държавите членки трябва 
да представят анализа на разходите и ползите19 за 
програмите за подпомагане, който следва да предос -
тави полезна информация за анализа на програмата 
по време на първия програмен период 2009—2013 г. 
Третият анализ на разходите и ползите трябва да бъде 
представен от държавите членки до 1 март 2017 г.
Комисията би желала да подчертае, че информацията 
относно изпълнението на мерките (информация от 
мониторинга) трябва да се разграничава от информа -
цията относно резултатите и въздействията на тези 
мерки (информация от оценката). Такива данни могат 
да бъдат получени едва след като измине определен 
период от време.
Държавите членки следва да представят следващата 
оценка на разходите и ползите преди 1 март 2017 г.
19 Първият анализ на разходите и ползите беше представен на 
1 март 2011 г. и следователно беше ограничен до първите две 
години от изпълнението на програмите. 
Отговори на Комисията 61
С приемането на реформата за ООП през месец 
декември 2013 г. Съветът и Парламентът не пожелаха 
да променят ръководните принципи, които са били 
приети по времето на реформата в лозаро -винар -
ския сектор, включително на ниво разпределение 
на бюджета. Те допълнително утвърдиха мярката за 
популяризиране, като отвориха вътрешния пазар за 
действия, целящи информиране относно отговорното 
консумиране на вино и схемите за ЗНП/ЗГУ в Съюза.
Препоръка 7
В съответствие с член 110 от хоризонталния Регла -
мент (ЕС) № 1306/2013 Комисията гарантира, че 
комбинираното въздействие на всички инструменти 
на ОСП се измерва и оценява във връзка с общите 
цели на ОСП. Това включва оценка на ефективността 
на инструментите по ОСП до 2018 г. (първи резултати). 
В тази връзка през 2018 г. Комисията ще разгледа 
възможностите за включване на оценка на използ -
ването на бюджета, който е бил отпуснат на схемата 
за подпомагане на лозаро -винарския сектор, и за 
въздействията от него. Следва да се отбележи, че 
информация за въздействието на дадена политика 
може да се получи едва след като измине достатъчно 
дълъг период от време.

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр:  
чрез EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  повече от един екземпляр или постери/карти: 
от представителствата на Европейския съюз ( http://ec.europa.eu/represent_bg.htm ), 
от делегациите в страни извън Европейския съюз ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm ), 
като се свържете с услугата Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm ) 
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени 
телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Платени абонаменти:
•  чрез някой от търговските представители на Службата за публикации на 
Европейския съюз ( http://publications.europa.eu/others/agents/index_bg.htm ).
QJ-AB- 14-005-BG-C  ISSN  1831-0974
ЕС предоставя средства за подпомагане на 
инвестициите за производство на вино и за 
популяризиране на европейските вина извън ЕС. 
В настоящия доклад Сметната палата разгледа дали 
подпомагането на лозаро-винарския сектор е добре 
управлявано, както и дали то е довело до подобряване 
на конкурентоспособността на вината от ЕС. В контекста 
на одита Сметната палата констатира, че не е доказана 
нуждата от предоставяне на инвестиционна подкрепа 
на лозаро-винарския сектор в допълнение към вече 
съществуващите мерки в рамките на политиката за 
развитие на селските райони. Мерките за 
популяризиране често са използвани за консолидиране 
на пазарни позиции, а не за спечелване на нови пазари. 
В допълнение Сметната палата откри някои дейности за 
популяризиране, които биха били извършени и без 
публичното финансиране. В заключение, въздействието 
от подпомагането на конкурентоспособността на 
производителите на вино в ЕС невинаги е доказано. 
Сметната палата формулира препоръки за Комисията 
и държавите членки с оглед преодоляване на 
идентифицираните в доклада слабости.
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНА
ПАЛАТА