Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Плана за действие за европейската демокрация“

(COM(2020) 790 final)

(2021/C 341/09)

Докладчик: Carlos Manuel TRINDADE Съдокладчик: Andris GOBIŅŠ

Консултация Европейска комисия, 24.2.2021 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 26.5.2021 г. Приемане на пленарна сесия 10.6.2021 г. Пленарна сесия № 561 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 231/1/8

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) изразява съгласие с Европейската комисия (Комисията) относно необходимостта от предприемане на действия за повишаване на устойчивостта на европейската демокрация. Освен това той гледа на Плана за действие за европейската демокрация като на положителна и необходима мярка, подкрепя като цяло предложените в него мерки и предлага допълнителен акцент и действия в няколко области.

1.2. ЕИСК счита, че Планът за действие за европейската демокрация е изключително актуален предвид тревожните признаци за подкопаване на върховенството на закона от предизвикателства за нашата демокрация както отвътре, така и от външни фактори.

1.3. Комитетът е загрижен от опитите в различни държави членки да се използва трудната ситуация, породена от COVID-19, за да се отслаби върховенството на закона. Той счита, че Комисията следва да предприеме политически действия във връзка с това.

1.4. Поради причините, изложени в следващите три параграфа, ЕИСК препоръчва на Комисията да включи в Плана за действие за европейската демокрация специален стълб за участието на гражданското общество и социалните партньори и насърчаването на демокрацията на труда, като се има предвид, че съществуването на този нов стълб е от съществено значение за развитието, по отношение на което той предлага конкретни предложения в част 6.

1.5. Според ЕИСК освен вече включените в Плана за действие за европейската демокрация области, насърчаването на европейската демокрация следва да включва насърчаване на демократичното участие на равнището на ЕС, на национално, регионално и местно равнище, участието на гражданското общество и демокрацията във всичките ѝ аспекти и области, включително демокрацията на труда и др. ЕИСК счита, че тези аспекти на упражняването на демокрацията следва да бъдат включени в Плана за действие за европейската демокрация, тъй като всеки от тях има свои собствени предимства, които правят демокрацията по-динамична и устойчива.

1.6. ЕИСК счита за отрицателен фактът, че ролята на социалния договор за намаляване на неравенствата и насърчаване на последващия ангажимент на европейците към демократичните идеали не е взета предвид в Плана за действие за европейската демокрация и не са включени мерки за нейното укрепване, социалният диалог и колективното договаряне не се признават или подкрепят, нито в плана се отчита приносът на тези измерения за стабилността на европейските демокрации.

1.7. ЕИСК счита също, че следва да се постави по-силен акцент върху гражданския диалог, който е съществена предпоставка за постигане на най-високо качество на решенията и тяхната ангажираност във всяка демокрация, в съответствие с член 11 от ДЕС. ЕИСК отново отправя препоръката си към Комисията от своето становище SOC/627 ( 1 ) за провеждане на годишен Форум на гражданското общество за основните права и принципите на правовата държава.

1.8. ЕИСК счита, че в Плана за действие за европейската демокрация следва да бъде включена широкообхватна инициатива за насърчаване на образованието в областта на демокрацията и основните права, което е от изключително значение за опазването на демократичните ценности и активното гражданство, по-специално по отношение на младите хора.

1.9. ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че Планът за действие за европейската демокрация отразява оценката на прилагането от държавите членки- на Директивата за аудиовизуалните медийни услуги, и призовава държавите членки- бързо да я въведат.

1.10. По отношение на надзора ЕИСК призовава онлайн платформите да станат отговорни и прозрачни и подкрепя разработването на регулаторен механизъм в рамките на законодателния акт за цифровите услуги и законодателния акт за цифровите пазари с цел предотвратяване на дезинформация, изказвания, пораждащи омраза, и манипулации.

1.11. ЕИСК призовава европейските институции спешно да предприемат предложените стъпки за осигуряване на сигурността и условията на труд на журналисти и за предотвратяване на тормоза както срещу тях, така и срещу други активисти в защита на обществения интерес, които са жертви на стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността.

2. Контекст

2.1. ЕС се основава на „универсалните ценности на ненакърнимите и неотчуждими права на човешката личност, както и свободата, демокрацията, равенството и правовата държава“ ( 2 ) и е пространство, в което основните права се защитават от Харта на основните права на Европейския съюз ( 3 )

2.2. ЕИСК е твърдо убеден в европейските демократични ценности, искрено подкрепя продължаващите усилия на Комисията за опазване и укрепване на тези ценности и повтаря заключенията от предходни свои становища относно демокрацията и принципите на правовата държава ( 4 ) . Ценността на демокрацията, както и значението на върховенството на закона в нашето общество не трябва да се забравят или обезценяват да бъдат лишавани от своята стойност от гражданите.

2.3. Историята показа, че демокрацията трябва да се насърчава активно и да се защитава непрекъснато от постоянни атаки. В своите политически насоки за ЕС председателят Ursula von der Leyen определи „тласъка към европейска демокрация“ като една от своите шест приоритетни амбиции ( 5 )

2.4. Дълбоките политически, социални и икономически промени вследствие на цифровизацията — които пандемията от COVID-19 само ускори — пораждат нови рискове и слаби места, включително подкопаването на традиционните механизми за равни възможности за кандидати в изборни кампании, неконтролирано финансиране на политически участници, тормоз на журналисти, разпространение на невярна информация, както и координирани кампании за дезинформация, кибератаки и много други форми на поведение, които поставят под съмнение почтеността на изборите. Могат да се наблюдават и рискове за медийния и информационния плурализъм, обществения дебат, атаки срещу независимостта на медиите и отслабване на гражданското общество.

2.5. Пандемията от COVID-19 оказа въздействие и върху качеството на европейските демокрации предвид необходимостта от необичаен отговор на тази извънредна ситуация, свързана с общественото здраве. Венецианската комисия прегледа тези мерки и заключи, че кризата с COVID-19 не следва да се използва като възможност за укрепване на правителствата за сметка на парламентите ( 6 ) . Тя отбеляза също, че следва да се помисли внимателно, за да се гарантира въвеждането на необходимата регулаторна рамка, както и да се определи до каква степен някои от тези мерки могат да бъдат запазени с продължение на времето.

3. Планът за действие за европейската демокрация

3.1. В Плана за действие за европейската демокрация, който считаме за необходим и навременен в ера, в която демокрацията в Европа е изправена пред сериозни предизвикателства, допълнително задълбочени от мерките в отговор на COVID-19, се определят подсилена политическа рамка на ЕС и конкретни мерки, организирани в три стълба: — насърчаване на свободни и честни избори и силно демократично участие, — подкрепа за свободните и независими медии; както и — борба с дезинформацията (7).

3.2. В предложения План за действие за европейската демокрация се разглежда и даването на възможности на гражданите и на гражданското общество да противодействат на заплахите за демокрацията и върховенството на закона, като това се разглежда като хоризонтален въпрос за всички стълбове.

4. Общи бележки

4.1. По отношение на състоянието на демокрацията в Европа и нуждата от Плана за действие за европейската демокрация

4.1.1. ЕИСК отбелязва със загриженост сериозните предизвикателства за демокрацията и общественото доверие в управляващите институции през последните години, демонстрирани, наред с другото, от: намаляването на избирателната активност; броя на нарушенията на върховенството на закона в няколко държави членки; появата и разпространението на популизъм и изказвания, пораждащи омраза; натиска върху журналисти и дори насилието срещу тях; атаките срещу независимостта и плурализма на медиите; концентрацията на собствеността върху медиите; незаконната намеса в изборните процеси както отвътре, така и отвън в резултат на дезинформация, некоректно финансиране и външно влияние; опитите за отслабване на организираното гражданско общество и участието му във вземането на решения и за обезценяване или дори потискане на социалния диалог, колективното договаряне и демокрацията на труда.

4.1.2. ЕИСК счита, че Планът за действие за европейската демокрация е положителен и необходим инструмент, и като цяло подкрепя предложените в него мерки, въпреки конкретните коментари, направени в част 5, и предложенията, посочени в част 6.

4.1.3. ЕИСК изразява съжаление, че в подготовката на Плана за действие за европейската демокрация е бил включен само ограничен процес на диалог, тъй като такъв диалог би увеличил неговата ефективност.

4.2. По отношение на обхвата и прилагането на Плана за действие за европейската демокрация

4.2.1. ЕИСК счита, че действията за насърчаване на демокрацията в Европа трябва да включват — но да не се ограничават до — защита на почтеността на изборите, укрепване на свободата и плурализма на медиите и борба с всяка форма на дезинформация и намеса.

4.2.2. ЕИСК счита, че обхватът на Плана за действие за европейската демокрация следва да бъде разширен и да включва отделен стълб относно значението на активното гражданство, упражнявано посредством участието на гражданското общество (вж. част 6).

4.2.3. ЕИСК счита, че в Плана за действие за европейската демокрация би следвало да се придаде по-голяма стойност на демокрацията на национално, регионално и местно равнище.

4.2.4. Също така Комитетът счита, че Планът за действие за европейската демокрация следва да обхваща всички аспекти и области на европейската демокрация, включително демокрацията на труда и структурирания диалог с гражданското общество.

4.2.5. ЕИСК изразява надежда, че Планът за действие за европейската демокрация ще бъде приложен с оглед на необходимостта ЕС да играе важна роля като модел за насърчаване на демократичните ценности и стандарти, като например за съгласуваността между неговата вътрешна и външна дейност.

4.2.6. ЕИСК счита, че ЕС следва да предприеме действия за укрепване на устойчивостта на европейските демокрации, на нейния социален договор и на икономическата им конкурентоспособност в съответствие с амбициите на Конференцията за бъдещето на Европа.

4.3. Интегриране на Плана за действие за европейската демокрация в политиките на ЕС и ефективен мониторинг

4.3.1. ЕИСК счита, че за да бъде успешен, Планът за действие за европейската демокрация следва да бъде тясно свързан с други продължаващи инициативи на равнището на ЕС, които допринасят за постигането на същите цели, и по-специално с прилагането на Хартата на основните права на Европейския съюз, европейския механизъм за върховенството на закона и прилагането на Европейския стълб на социалните права и на новите стратегии за равенство, и изразява съжаление, че тази връзка не е достатъчно видима. ЕИСК препоръчва връзките между различните планове за действие да станат ясно формулирани и ефективни.

4.3.2. ЕИСК припомня на Комисията, че в своето становище SOC/627 предложи да се създаде годишен Форум на гражданското общество за основните права и принципите на правовата държава. В съответствие с това предлага в Плана за действие за европейска демокрация да се добави отделна част относно състоянието на демокрацията, включваща въпроса за прилагането на член 11 от Договора за ЕС.

4.3.3. ЕИСК изразява съжаление, че Планът за действие за европейската демокрация не е придружен от рамка за мониторинг и от съпътстващ модел за измерване на напредъка, както и че за много от мерките не са определени срокове, което затруднява подходящото проследяване на оценката, планирана за 2023 г. ЕИСК предлага да бъде представена подходяща рамка за мониторинг. Важна роля може да играе докладът относно върховенството на закона, както е описано в част 6.

4.3.4. Като подчертава ролята на силното намаляване на социалните неравенства за укрепването на демокрацията, ЕИСК счита за отрицателен факта, че запазването на социалното сближаване не се споменава в Плана за действие за европейска демокрация като ключов елемент на стабилността на европейските демокрации, нито ролята на социалния договор за придържане към демократичните идеали на европейците, както и необходимостта от действия за запазването и укрепването на този договор. ЕИСК препоръчва това измерение да бъде включено в Плана за действие за европейската демокрация.

4.4. По отношение на въздействието на цифровизацията върху демократичните общества

4.4.1. Въздействието на атаките върху демократичния живот се изостря от липсата на регулиране на онлайн платформите — които са концентрирани в много малък брой платформи, използвани в цял свят — както и от действието на техните непрозрачни алгоритми. Механизмите, които се използват за гарантиране на отчетността на тези платформи, са недостатъчни. Гарантирането, че изборните процеси ангажират гласоподавателите, осигуряват плурализъм и са справедливи и прозрачни е въпрос, който засяга всички демократични народи и изисква внимание и действия.

4.4.2. ЕИСК отново повтаря направеното в становище NAT/794 ( 8 ) твърдение, че ЕС следва да приеме политики, които насърчават по-нататъшното интегриране на нашите обществени ценности в цифровата икономика.

4.4.3. ЕИСК споделя становището, че е необходим по-енергичен подход по отношение на регулирането на онлайн платформите, който да гарантира, че основните участници са отговорни пред обществеността, и да гарантира регулиране от страна на надеждни публични органи.

4.4.4. ЕИСК приветства предприетите предварителни регулаторни стъпки за търсене на отговорност от онлайн платформите, по-специално много големите онлайн платформи, чрез предложения законодателен акт за цифровите услуги и законодателен акт за цифровите пазари.

4.4.5. Той също така разглежда оценката и актуализацията на кодекса за поведение във връзка с дезинформацията като важна междинна стъпка за гарантиране на надежден мониторинг на въздействието на дезинформацията, включително по отношение на COVID-19, както и на съответните реакции на онлайн платформите.

5. Конкретни бележки

5.1. По отношение на насърчаването на свободни и честни избори и силно демократично участие

5.1.1. ЕИСК изразява съгласие във връзка с необходимостта от предприемане на действия за гарантиране на прозрачност на политическата реклама и комуникация (параграф 2.1 от Плана за действие за европейската демокрация) и подкрепя приемането на европейско законодателство, което следва да гарантира, че гражданите винаги разполагат с пълна прозрачност по отношение на спонсорираното съдържание от политическо естество на всички равнища на вземане на решения. Националните органи следва да получават цялата необходима информация от социалните мрежи и от други източници, за да бъдат в състояние да гарантират свободни и честни избори на равнището на ЕС, на национално, регионално и местно равнище.

5.1.2. ЕИСК подкрепя налагането на допълнителни ограничения върху микротаргетирането чрез използването на непрозрачни алгоритми и психологическо профилиране в политическия контекст, което Комисията предлага да проучи в своето законодателно предложение относно прозрачността на спонсорираното политическо съдържание.

5.1.3. ЕИСК счита свободните и честни избори, които са част от надеждните избирателни системи, за постоянно предизвикателство за всички демократични системи, приветства по-тясното европейско сътрудничество в ЕС по отношение на изборите и призовава Комисията, ЕП и държавите членки да развият и други форми на засилено сътрудничество в тази област, за да се гарантира, че изборите са по-приобщаващи, прозрачни и представителни. Сборникът с най-добри практики следва да подпомогне тези усилия.

5.1.4. ЕИСК приветства приемането на нов оперативен механизъм на ЕС за подкрепа на устойчиви изборни процеси, организиран и координиран чрез Европейската мрежа за сътрудничество в областта на изборите (параграф 2.3).

5.1.5. ЕИСК споделя изразеното в Плана за действие за европейската демокрация притеснение във връзка с предотвратяването и борбата с външното влияние върху европейските демократични процеси и счита, че е целесъобразно ЕС да налага финансови тежести, чрез съвместни, ясни и категорични санкции, на отговорните за подобна намеса, както и чрез стартирането на съвместна инициатива в областта на киберсигурността.

5.1.6. ЕИСК счита, че следва да бъде прието определянето на изборните процеси, като например критична инфраструктура, която вече може да се взема предвид при оценката на преките чуждестранни инвестиции ( 9 ) , както и че оперативният механизъм на ЕС за подкрепа на устойчиви изборни процеси следва да разполага с условията и средствата за функциониране, които да гарантират сигурността на процедурите, включително киберсигурността на изборите, на всички равнища.

5.1.7. ЕИСК предлага въвеждането на реална прозрачност по отношение на онлайн разпространението на съдържание, която включва одитиране на алгоритми, по-голяма прозрачност в средата за онлайн реклама и прозрачни процеси за популяризиране/премахване на съдържание; предоставяне на правомощия на гражданското общество (представители на академичната общност, учени, журналисти, ОГО) и на независими регулаторни органи в ролята им на фактори за подобряване на отчетността на онлайн участниците; санкциониране на недобросъвестните участници, особено когато са налице многократни усилия за избягване на прозрачност и отгооворност пред обществото.

5.1.8. ЕИСК изразява съжаление, че в Плана за действие за европейската демокрация насърчаването на демократичната ангажираност и активното участие извън рамките на изборите не е установено като отделен стълб, не е призната ролята на социалния диалог за демократичната стабилност и не са включени конкретни мерки във връзка с това. ЕИСК препоръчва насърчаването на социалния диалог, свободата на сдружаване на предприятията и профсъюзите, колективното договаряне и правото на информация и консултации да бъдат включени в предложения в част 6 нов стълб.

5.1.9. Що се отнася до вече съществуващите предложения в Плана за действие за европейската демокрация за насърчаване на демократичното участие и активното участие извън рамките на изборния контекст (параграф 2.4), ЕИСК счита, че в плана за действие следва да бъде включена широкомащабна инициатива за насърчаване на образованието в областта на демокрацията и основните права, въпреки че приветства факта, че образованието за гражданство се споменава във връзка с използването на структурните фондове.

5.1.10. ЕИСК припомня своя призив, отправен в становище SOC/627, за амбициозна стратегия за комуникация, образование и повишаване на осведомеността на гражданите относно основните права, принципите на правовата държава и демокрацията. Тази стратегия следва да включва силен акцент върху активното гражданство.

5.1.11. ЕИСК препоръчва държавите членки да използват структурните фондове, а самата Комисия да използва фондовете, с които разполага, за подкрепа и укрепване на капацитета на гражданското общество.

5.1.12. Независимите проверители на факти следва да получат подходящо финансиране, за да могат да извършват дейността си в реално време, както ЕИСК вече препоръча във връзка с плана за действие за борба с дезинформацията ( 10 ) . Важно е да се укрепи капацитетът на Комисията на европейско равнище,за да може тя да действа по-добре на това равнище и да се подкрепят по-добре действията на държавите членки на национално равнище.

5.1.13. ЕИСК препоръчва да се направи всичко необходимо, за да се гарантира, че разглеждането на криминализирането на изказвания, подбуждащи към омраза, на европейско равнище (параграф 2.4) не може да се тълкува като ограничаване на свободата на изразяване, и подчертава, че всички инициативи в тази област трябва да бъдат в съответствие с принципа на субсидиарност.

5.1.14. ЕИСК отбелязва със задоволство, че в Плана за действие за европейската демокрация се настоява за насърчаване на равенството на всички равнища и участието в политическия живот на жените, ЛГБТИК лицата, младите хора в неравностойно положение, хората с малцинствен расов или етнически произход, хората с увреждания и хората или групите с по-ниска степен на цифрова грамотност или на участие в областта на цифровите технологии.

5.2. По отношение на подкрепата за свободните и независими медии

5.2.1. По отношение на безопасността на журналистите (параграф 3.1) ЕИСК изразява загриженост във връзка с признаците, че се поставят ограничения върху свободата на журналистите, включително заплахи за тяхната физическа безопасност, и изразява съгласие, че ситуацията е тревожна. Комитетът счита, че е много важно Комисията да предложи изготвянето на препоръка във връзка с това преди края на 2021 г., и призовава Комисията, ЕП и държавите членки- спешно да предложат ефективни механизми за защита на журналистите, редакционна независимост, многообразие и плурализъм, медийна грамотност, благоприятна среда, която ще гарантира устойчивостта на сектора, както и добри условия на труд за журналистите.

5.2.2. ЕИСК изразява неодобрението си във връзка с тормоза срещу журналисти и други активисти в защита на обществения интерес под формата на стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността. ЕС трябва да гарантира, че обхватът на мерките срещу стратегически съдебни производства, насочени срещу участието на обществеността, включва журналисти, активисти, членове на профсъюзи, представители на академичната общност, учени в областта на цифровата сигурност, защитници на правата на човека, както и, наред с другото, медийни организации и организации на гражданското общество.

5.2.3. По отношение на мерките в подкрепа на медийния плурализъм (параграф 3.4) ЕИСК изразява съжаление относно неяснотата в Плана за действие за европейската демокрация във връзка с начина, по който Комисията ще действа за запазване на медийния плурализъм — залегнал в Хартата на основните права — особено по отношение на много важния въпрос за собствеността върху медиите. Необходимо е по-проактивно отношение от страна на ЕС с оглед на констатацията в доклада относно върховенството на закона за 2020 г., че в някои държави членки няма въведена система за гарантиране на прозрачността на собствеността върху медиите или за преодоляване на пречките пред ефективното публично оповестяване на такава собственост. Поради това ЕИСК насърчава Комисията да предложи своето разбиране за това кои са участниците, извършващи дейност на медийните пазари, и кои предпазни мерки и условия благоприятстват плурализма, както и да наблюдава концентрацията на мрежи за разпространение и посредниците, които оказват все по-голямо влияние или определят условията за достъп до медиите и съдържанието, както и техния характер. Обществените консултации относно Плана за действие за европейската демокрация също така показаха, че се спазва налагането на ясни задължения на всички медии и медийни дружества да публикуват подробна информация за тяхната собственост.

5.2.4. ЕИСК изразява загриженост относно продължаващите опити в няколко държави членки да се използва трудната ситуация, породена от COVID-19, която отслаби медийния сектор, за да се атакува свободата на печата посредством злонамерени, дискриминационни и дори репресивни действия. ЕИСК призовава Комисията да работи заедно с държавите членки за преодоляване на несъответствията, установени в доклада относно върховенството на закона, по отношение на правилата за разпространение на държавната реклама в медиите.

5.2.5. ЕИСК призовава Комисията да проучи механизмите, използвани за финансиране на медийния плурализъм и за подкрепа на иновациите, журналистите на свободна практика и местните медии. Може да се помисли за оценка на прилагането и ефективността на „сродното“ право на издателите на публикации в пресата в Директивата относно цифровия единен пазар.

5.2.6. Предвид факта, че крайният срок за въвеждане на Директивата за аудиовизуалните медийни услуги от държавите членки беше 19 септември 2020 г., ЕИСК настоява Комисията да гарантира, че в Плана за действие за европейската демокрация е отразена оценката на този процес, и призовава държавите членки бързо да въведат тази директива.

5.2.7. ЕИСК настоява Комисията да анализира възможността да се разреши стриймингът на обществени медии, произвеждан безплатно за всички държави членки, включително, наред с другото, чрез кабелни мрежи и доставчици на стрийминг. Това би била ясна стъпка към многоезичие, по-добро разбиране и сътрудничество и би доближило ЕС до едно общо публично пространство посредством обединяване на хората в многообразието и плурализма.

5.3. По отношение на борбата с дезинформацията

5.3.1. ЕИСК изразява съгласие с поставения акцент върху борбата с дезинформацията (част 4) и счита, че е важно да се укрепи сътрудничеството между държавите членки за борба с дезинформацията.

5.3.2. ЕИСК подчертава значението на законодателния акт за цифровите услуги (параграф 4.2) по отношение на надзора, отчетността и прозрачността на онлайн платформите и подкрепя изготвянето на механизъм за регулиране за предотвратяването на дезинформация.

5.3.3. ЕИСК счита, че предвид значението на образованието в областта на демокрацията за качеството на демократичния живот (параграф 4.3), Планът за действие за европейската демокрация следва да бъде много по-амбициозен в тази област и да поставя цели и целеви стойности за подпомагане на иновативни проекти и финансиране на инициативи на гражданското общество в тази сфера.

5.3.4. Механизмите на ЕС следва да подкрепят по-добре сътрудничеството между съответните регулаторни органи за намаляване на риска от разпространение на дезинформация чрез регистрирани в ЕС канали за пропаганда.

5.3.5. От платформите за онлайн реклама следва да се изисква да представят ежегодни доклади за прозрачност — в идеалния случай на специално определен независим одитен орган. Ежегодните доклади за прозрачност биха могли да включват подробна информация и разяснения относно политики и вътрешни процеси за борба с дезинформацията, критерии за преминаване напред или назад в класирането, механизми за подбор и представяне на съдържание, както и политики за таргетиране и доставяне на реклами, политики относно показването на „точна“ информация (напр. за COVID-19 и за избори) и механизми за обжалване за съдържание, което е премахнато неправомерно. Един независим одитен орган може да бъде под формата на орган на равнището на ЕС, съставен от национални надзорни органи, нов орган на ЕС за одитиране на платформи на социалните медии.

5.3.6. Тъй като в законодателния акт за цифровите услуги е предвидена възможност за преодоляване на асиметрията между власт и информация от пазачи на цифровия информационен вход като Google и Facebook, които имат основно влияние върху демокрацията, Планът за действие за европейската демокрация следва да осигури основан на права подход към законодателния акт за цифровите услуги.

5.3.7. Създателите на политики в ЕС трябва да гарантират, че са защитени принципите на свобода на словото, като същевременно приемат законодателство за борба с дезинформацията. По-конкретно, използването на наказателното право за борба с широкомащабната дезинформация поражда риск от създаването на опасно пространство за нарушаване на правата на човека под формата на спонсорирано от държавата сплашване и необосновано преследване на хора с критично мнение.

6. Предложение за създаване на четвърти стълб в Плана за действие за европейската демокрация: „Насърчаване на активно и демократично участие извън рамките на изборите“

6.1. Контекст

6.1.1. ЕИСК счита, че за да се даде дължимата тежест на една ясна стратегия относно активното гражданство в Плана за действие за европейската демокрация, в него трябва да се създаде конкретен стълб. Комитетът счита това за изключително важно за гарантирането на по-безпроблемно възстановяване от настоящата криза и за проправянето на пътя за по-устойчива и стабилна демокрация в Европа.

6.1.2. Този нов стълб следва да включва насърчаването на социалния диалог, колективното договаряне и гражданския диалог.

6.1.3. С Договора за Европейския съюз се въвежда важно нововъведение: идеята за гражданско участие в член 11. Повече от 10 години след влизането му в сила обаче възможностите за участие на гражданите в решения извън рамките на изборите все още са далеч по-малко от нуждите, което често води до двойно неудовлетворение — от самите политики и от липсата на възможности за оказване на влияние върху решенията. Във връзка с това ЕИСК припомня своята позиция, изразена в становище SOC/423 ( 11 ) , че е изключително важно да се разработят предложения за конкретни действия, за да могат институциите на ЕС да предприемат необходимите инициативите относно определянето на подходящите мерки за прилагането на член 11, параграфи 1 и 2 от ДЕС.

6.1.4. Също така в член 152 от Договора за функционирането на Европейския съюз се посочва, че ЕС трябва да играе роля за признаването и насърчаването на ролята на социалните партньори.

6.1.5. Във връзка с това ЕИСК предлага създаването на четвърти стълб в Плана за действие за европейската демокрация — „Насърчаване на активно и демократично участие извън рамките на изборите“ — който се очертава в настоящото становище.

6.2. Насърчаване на култура на активно участие

6.2.1. Създаване на отворена и благоприятстваща среда за гражданско общество в Европа — Гражданското пространство следва да представлява конкретен стълб/раздел от доклада относно върховенството на закона и следва да му бъде обърнато повече внимание, като тов включва задълбочена оценка на гражданското пространство във всяка държава членка, при която се вземат предвид различните му компоненти, тяхната взаимосвързаност и въздействието им върху политическата система и върху върховенството на закона, — Комисията следва да разработи — въз основа на съществуващото международно право (12) и по-подробните насоки (13) и в сътрудничество с гражданското общество — набор от насоки за опазване и насърчаване на гражданското пространство в ЕС и в неговите държави членки; това следва да включва (1) свободата на сдружаване; (2) правото на извършване на дейност без държавна намеса; (3) свободата на изразяване на мнение; (4) правото на сътрудничество и комуникация; (6) правото на свобода на мирно събиране; (7) правото на търсене и осигуряване на ресурси; (8) задължението за държавна закрила; (9) академичната свобода и (10) благотворителната дейност; важно е да се направи оценка на възможните отрицателни странични ефекти от новото и от действащото законодателство и неговото прилагане (т.е. законодателството относно изпирането на пари и прозрачността следва да бъде пропорционално и основано на риска), — Комисията следва да предвиди лица, които да отговарят за гражданския диалог, и да насърчи държавите членки да укрепят структурите за граждански диалог, като подкрепят създаването им там, където такива все още не съществуват, чрез мобилизиране на европейски фондове, — Програмата „Граждани, равенство, права и ценности“ следва да бъде достъпна за организациите на гражданското общество на европейско, национално и местно равнище във всички държави членки, включително за активисти в сферата на правата на човека, желаещи да популяризират и опазват основните ценности на ЕС. Финансирането по тази програма следва да покрива оперативни разходи, както и съдебни спорове, изграждане на капацитет, надзорни дейности и сътрудничество на равнището на ЕС, — Програмата „Еразъм+“ следва да предвижда възможност за обмен между организациите на гражданското общество и социалните партньори с цел взаимно обучение и обмен на добри практики.

6.2.2. Образованието в областта на демократичното гражданство и правата на човека следва да бъде приоритет за ЕС. — Гражданското образование (включително медийната грамотност) на всички равнища, както формално, така и неформално, включено в учебната програма или като извънкласни занимания, във всички държави членки е важна предпоставка за активно гражданство и гражданска ангажираност. Гражданското образование е ключов инструмент в усилията за борба с антидемократичните тенденции, за популяризиране на европейските ценности и за преодоляване на настоящите разделения, — Тъй като сегашните практики се различават значително в целия ЕС, следва да бъде изготвен отделен набор от минимални стандарти или препоръки въз основа на Хартата на Съвета на Европа за образование за демократично гражданство и образование по правата на човека CM/Rec (2010) 7, — Културата на активно гражданство изисква специално внимание, за да се гарантира, че нито един гражданин на ЕС не е изключен и не е изложен на риск от изключване или дискриминация поради незачитане на неговите политически или социално-икономически права.

6.3. Даване на възможност на гражданите и техните организации да участват реално в процесите на вземане на решения

6.3.1. ЕС и неговите държави членки следва да подкрепят мобилизирането на гражданите по места и да им дават възможност- да изразяват мнение в цялото им многообразие, като прилагат на практика своето „право на участие в демократичния живот на Съюза“, залегнало в член 10 от ДЕС. ЕС и неговите държави членки следва да предоставят на гражданите средствата за участие в „открит, прозрачен и редовен диалог с представителните сдружения и гражданското общество“ (член 11от ДЕС). ЕИСК следва да изготвя ежегоден доклад по този въпрос.

6.3.2. Гражданите и техните организации следва да участват пълноценно във формирането на политиките на ЕС. Следва да се гарантира солиден баланс между приноса на различните заинтересовани страни чрез преразглеждане на методологията за консултации с цел включване на повече организации на гражданското общество и социални организации на равнището на ЕС и на национално равнище и чрез използване на потенциала на Европейската гражданска инициатива за определянето на дневния ред от гражданите.

6.3.3. Разпоредбата в член 11 от ДЕС за „открит, прозрачен и редовен диалог с представителните сдружения и гражданското общество“ във всички области на политиката на ЕС следва да се прилага изцяло. Комисията следва да инициира междуинституционално споразумение относно гражданския диалог с европейското гражданско общество.

6.3.4. Следва да се гарантира значимо и приобщаващо участие на гражданското общество в Конференцията за бъдещето на Европа във връзка с Плана за действие за европейската демокрация като възможност за обсъждане на начина, по който могат да бъдат подсилени демократичните процеси и активната гражданска ангажираност.

6.3.5. От държавите членки следва да бъде поискано в плановете им в рамките на многогодишната финансова рамка да разпределят достатъчно ресурси за финансиране на гражданския диалог и за повишаване на капацитета на ОГО за участие във вземането на решения. Комисията следва да включи гражданското участие/гражданската демокрация сред хоризонталните приоритети на своите специфични за всяка държава препоръки.

6.3.6. Следва да бъде създадена ежегодна проява, обединяваща представители на институциите на ЕС на най-високо равнище и представителни организации/сдружения на гражданското общество, както и представители на секторните диалози и на местните, регионалните, националните и микрорегионалните диалози (транснационални и политики за съседство) за обмен на най-добрите практики и за изготвяне на ежегоден план за укрепване на демокрацията, участието и гражданския диалог. Комисията и ЕИСК следва да играят водеща роля в този процес като организатори.

6.4. Укрепване на структурите за подпомагане на социалния диалог и колективното договаряне

6.4.1. Съществува необходимост от действия за насърчаване на демокрацията чрез икономическо и социално сближаване, включително чрез насърчаване на демокрацията на труда. Демокрацията е атакувана също и на това равнище, а пандемията повдигна важни въпроси, които трябва да бъдат разгледани бързо.

6.4.2. Социалният диалог и колективното договаряне са сред най-добрите примери за демократично функциониране. Диалогът между организациите, представляващи своите собствени интереси и ценности, е структурирано пространство за обсъждане и водене на преговори по въпроси от общо значение, макар и с различни интереси. Взаимното признаване и зачитане между партньори и рационалното търсене на решения на ситуации, проблеми и конфликти са основните елементи на една демократична култура.

6.4.3. Този стълб следва да включва мерки, които да насърчават тези принципи, като например: — спазване на конвенциите на МОТ от всички държави членки, по-специално основните конвенции, които се отнасят за свободната дейност на профсъюзите, — структуриран процес на информация, консултации и изслушване и окончателен доклад от този процес за всички законодателни инициативи на равнището на държавите членки, — подкрепа за укрепването и, когато е необходимо, създаването на икономически и социални съвети, — определяне на равнището на Комисията — и след приемане от европейските социални партньори — на висш европейски служител, отговарящ за насърчаването и наблюдаването на социалния диалог в държавите членки и в ЕС, който да може д поеме и задълженията за подкрепа н социлния диалог, ако след консултация организациите н гражданското общество се съгласят с това, — организиране на всеки две години на среща на високо равнище за тристранен социален диалог (европейски социални партньори, Комисия и държави членки) за насърчаване и наблюдение на социалния диалог на европейско равнище и на равнището на държавите членки, — приемане на мярка за насърчаване на колективното договаряне в областта на обществените поръчки и достъпа до публични средства, включително европейски средства, изискваща възлагащите работодатели да сключват колективно споразумение или до изготвянето на такова споразумение да осигуряват висококачествени работни места въз основа на приложимите правни регламенти, следвйки приложивото назионално законодателство и практиката, произтичаща от споразуменията между социалните партньори и правителствата на национално равнище. Това ще предотврати социалния дъмпинг и ще осигури лоялна конкуренция, — приемане на програми за обучение на представители на социалните партньори за насърчаване на социалния диалог и колективното договаряне.

Брюксел, 10 юни 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ C 282, 20.8.2019 г., стp. 39.

(2) Преамбюла на Договора за Европейския съюз.

(3) ОВ C 202, 7.6.2016 г., стр. 389.

(4) Вж. по-специално становищата ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 24; ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 39; ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 16.

(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_bg.pdf

(6) Венецианска комисия (2020 г.), Interim Report on the measures taken in the EU member States as a result of the Covid-19 crisis and their impact on democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights [Междинен доклад относно мерките, предприети от държавите — членки на ЕС, в резултат на кризата с COVID-19, и тяхното въздействие върху демокрацията, принципите на правовата държава и основните права, приет от Венецианската комисия на нейната 124-та пленарна сесия (проведена онлайн на 8—9 октомври 2020 г.) https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)018-e.

(7) COM(2020) 790 final.

(8) OB C 429, 11.12.2020. г., стр. 187.

(9) Както е посочено в съобщението, по-специално в Бележка под линия 17.

(10) Заключения — параграф 1.7 от Становището (ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 89).

(11) ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 8.

(12) ОССЕ/БДИПЧ, Guidelines on the Freedom of Association (Насоки относно свободата на сдружаване).

(13) Европейска конвенция за правата на човека, Харта на основните права на Европейския съюз.