Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на търговската и инвестиционната политика на ЕС за подобряване на икономическите показатели на ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 47/06)

Докладчик: Jonathan PEEL

Докладчик: Tanja BUZEK

Решение на Пленарната асамблея 24.1.2019 г. Правно основание член 32, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентна секция REX Приемане от секцията 3.10.2019 г. Приемане на пленарна сесия 30.10.2019 г. Пленарна сесия № 547 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 155/4/5

1. Заключения и препоръки

1.1. Търговията и инвестициите са от основно значение за ЕС, осигурявайки му потенциал за подобрение на собствените му икономически резултати у „дома“. Едно на всеки седем работни места в ЕС зависи от износа и предвид това, че през следващите 10 до 15 години се очаква 90 % от световния икономически растеж да бъде извън Европа, ЕС трябва да направи така, че да осигури оптимален дял от тези пазари и да не губи ненужно пазарни дялове заради конкуренти от трети държави.

1.1.1. Търговската и инвестиционната политика на ЕС е обект на внимателен анализ и политически преглед, както никога досега. В резултат от основните политически събития, като разрастването на популизма, последиците за търговията от излизането на Обединеното кралство от ЕС и наложените от настоящата администрация на САЩ мерки върху търговията с промишлени стоки, нараства загрижеността относно нелоялните търговски споразумения и допълнително се усилва политическата несигурност. Целта на настоящото становище е да се проучи какво трябва да направи ЕС у „дома“, за да се гарантира, че справедливата търговия насърчава справедливото разпределение на ползите от нея. ЕС трябва да си осигури достатъчен консенсус във вътрешен план, за да може да продължи да договаря изгодни и динамични търговски споразумения по целия свят. За да се постигне това, е необходимо да се изпълнява прогресивен търговски дневен ред, основан на защитата на основните стандарти и права в областта на екологията, социалната закрила и защитата на потребителите.

1.1.2. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) отправя отново към бъдещата Европейска комисия и Парламента своите препоръки, формулирани в редица неотдавнашни ключови становища относно политиките на ЕС в областта на търговията и инвестициите ( 1 ) . Настоятелно призоваваме тези препоръки да бъдат отразени в нова търговска стратегия. В настоящото становище целта ни е да се съсредоточим върху това, което ЕС трябва да направи, за да въведе ред във вътрешните си дела, като същевременно се справи със съществуващите търговски спорове и осигури необходимите гаранции.

1.2. На първо място, ЕИСК счита, че е от съществено значение ЕС да гарантира гладкото и справедливо функциониране на вътрешния пазар и на еврозоната. Една пета от всички работни места в ЕС ( 2 ) , свързани с износа, са установени в държава членка, различна от тази на износителя, не на последно място поради разрастването на веригите на доставки, т.нар. „ефект на разпространение“.

1.2.1. Тази цел трябва да обхване много широк кръг от отделни политики, вариращи от транспорт и енергетика до по-добро интегриране на услугите, до осигуряване на правно стабилна и социално защитена рамка за развитието на цифровизацията и изкуствения интелект (ИИ). Тя трябва също така да включва справедливи политики и регулиране на равнище ЕС, които насърчават условия, подпомагащи предприятията да поемат водеща роля при разработването и прилагането на нови технологии, които поддържат конкурентоспособността, като същевременно осигуряват растеж и достойни работни места в рамките на един справедлив преход.

1.2.2. Успешните научни изследвания и иновации са от ключово значение за укрепването на позицията на ЕС по света. Ето защо ЕИСК призовава бъдещата Комисия да положи всички необходими усилия, за да гарантира, че „Хоризонт Европа“ е ефективно, устойчиво и надеждно продължение на „Хоризонт 2020“. Ще са необходими значителни усилия, по-специално от страна на държавите членки и с пълноценното участие на социалните партньори, за да се гарантира висококачествено образование и достъп до професионално и по-широко обучение.

1.2.3. Насърчаването и развитието на човешките умения също е от основно значение. ЕИСК счита, че трябва да се обърне специално внимание на това да се подпомага бързото адаптиране на индивидуалните умения чрез учене през целия живот, по-силен акцент върху многоезичието и лесни за адаптиране програми за обучение, вместо да се правят неуспешни опити за превръщане на хората в по-добри компютри.

1.3. Нуждите и потенциалът на МСП трябва да бъдат включени във всяка област на политиката, за да се подпомогне достъпът им до финансиране и до други ресурси, както и да се подкрепи тяхната способност за развитие. Както отбелязва Европейската комисия (ЕК) в Съобщението от 2015 г. „Търговията – за всички“ ( 3 ) , една трета от износа на ЕС идва пряко от над 600 000 МСП, в които работят над 6 милиона души.

1.4. Що се отнася до реалното функциониране на търговията, ЕИСК отново призовава ЕС, в подкрепа на СТО, да играе водеща роля в световен мащаб за насърчаването на правила за осъществяване на прогресивна, справедлива и устойчива търговска политика. Съюзът трябва да продължи да работи в тясно сътрудничество с други държави за реформиране на СТО, не на последно място с цел установяване на правила, гарантиращи спазването и изпълнението от страна на държавите на целите за устойчиво развитие (ЦУР). Във връзка с това ЕС и неговите държави членки следва да използват своето влияние и да защитават своите интереси в различните структури на комитетите на СТО, по-специално в новите области като търговията и достойния труд. Една отворена и основана на правила международна търговска система, гарант за високи стандарти в областта на околната среда, безопасността и труда, е от съществено значение за подобряване на възможностите за бизнес и за по-справедлива търговска среда за предприятията от ЕС спрямо тези на техните конкуренти.

1.5. ЕИСК счита, че е от съществено значение търговската и инвестиционната политика на ЕС да разглежда всички значими последици от отварянето на пазара и да ограничава, доколкото е възможно, отрицателните въздействия, включително разходите за социалната област и прехода. Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, в рамките на всяка многогодишна финансова рамка, трябва да осигурява достатъчно финансиране за покриване на отрицателните въздействия в търговски план, а всички ограничителни условия и критерии за нейното прилагане трябва да бъдат преразгледани.

1.5.1. По-всеобхватните търговски преговори имат по-голям потенциал за предизвикване на конфликти в чувствителни области. Всички спорове от този вид трябва да бъдат решавани ефективно. Може да се отнасят до предизвикателства по отношение на високите стандарти, по-специално в областта на безопасността на храните, защитата на потребителите, достойните условия на труд, защитата на обществените услуги или прилагането на определени права в областта на устойчивата търговия, както подробно е описано в редица предходни становища. ЕИСК отново подчертава, че нищо в дадено търговско споразумение не трябва да допуска ограничаване на възможността на публичните власти да приемат каквито считат за уместни регулаторни мерки в областта на публичната политика.

1.5.2. Освен това ЕИСК призовава новата Комисия да препотвърди отново своите хоризонтални разпоредби за трансграничните потоци от данни и за защитата на личните данни в споразуменията за търговия и инвестиции на ЕС.

1.5.3. ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка; ЕИСК призовава Комисията да предложи европейско законодателство в тази област. Той отново заявява своето убеждение, че прилагането на отговорно бизнес поведение чрез търговската политика е важно за укрепване на световната търговска позиция на ЕС и за подкрепа на устойчивостта, не на последно място чрез насърчаване на предприятията да поемат отговорността за въздействието си върху обществото. Също така ЕИСК призовава в търговските споразумения да има клауза, която да задължава правителствата, както на национално, така и на местно равнище, да изпълняват пълноценно своята роля.

1.5.4. ЕИСК счита, че една по-задълбочена политическа дискусия относно ролята на търговията и инвестициите е от съществено значение, за да се разберат по-добре както техните движещи сили, така и икономическото им въздействие. Политиката на ЕС за оценка трябва да се съсредоточи в по-голяма степен върху оценката на качествените елементи на търговските споразумения с пълноценното участие на гражданското общество и ЕИСК. Необходим е по-широк набор от показатели, както и повече възприемчивост към алтернативни модели, а оценките на въздействието трябва да бъдат приключени преди започване на преговорите. През подходящи интервали от време следва да се извършва и по-цялостно проучване на глобалното въздействие на търговията.

1.5.5. ЕИСК отново настоятелно призовава ЕСВД задължително да отчита в по-голяма степен търговията. Търговията става все по-важен елемент, както в геополитическо отношение, така и в рамките на икономическата дипломация, но въпреки това в неотдавнашното съвместно съобщение относно свързаността между ЕС и Азия търговските аспекти не бяха отразени ( 4 ) . ЕИСК отново призовава и за по-тясно, по-съгласувано и прозрачно взаимно сътрудничество между ГД „Търговия“ и други генерални дирекции, най-вече ГД „Развитие и сътрудничество“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

1.6. ЕИСК настоява диалогът с гражданското общество относно търговската и инвестиционната политика в рамките на преговорите и след това да стане много по-задълбочен, а ролята на гражданското общество в процеса на мониторинг да се засили. Този диалог трябва да се развива въз основа на по-голяма прозрачност и непрекъснато усъвършенстване, тъй като преговорите и споразуменията стават все по-сложни, не на последно място поради ЦУР, Парижкото споразумение и преминаването към кръгова икономика.

1.7. ЕИСК повтаря и предишната си препоръка, а именно, че многостранният подход към селското стопанство се нуждае не само от преосмисляне и нов тласък, но че ЕС е в добра позиция да играе водеща и проактивна роля в това отношение, като същевременно насърчава екологичните, социалните и по-широките стандарти за устойчиво развитие в съответствие с ЦУР. Също така ЕС не трябва да прави големи отстъпки в селското стопанство, които биха подкопали вътрешното производство.

1.8. ЕИСК приветства особено силно поставения в „Търговията — за всички“ акцент върху устойчивото развитие, особено в областта на правата на човека и социалните права и околната среда, и включването на главите относно търговията и устойчивото развитие във всички търговски споразумения от ново поколение. Те трябва да заемат основно място за насърчаването на търговската и инвестиционната политика на ЕС. Сега ефективното привеждане в изпълнение е от ключово значение за изпълнението на тези ангажименти, не на последно място за да се гарантират еднакви условия на конкуренция за предприятията от ЕС в чужбина.

1.8.1. ЕИСК приветства неотдавнашното обявяване от следващия председател на Комисията на предложението за създаването на нова длъжност на главен служител по правоприлагането във връзка с търговски въпроси, който да докладва на комисаря по въпросите на търговията, „да наблюдава и подобрява съответствието на нашите търговски споразумения“ ( 5 ) . Настоятелно призоваваме тази ключова нова позиция да получи широки правомощия с еднаква тежест и с еднаква ефективност, така че да обхваща всички ангажименти, договорени в споразуменията за свободна търговия, и по-специално тези, свързани с устойчивото развитие. Тази позиция трябва да включва обективен процес на вземане на решения, основан на навременни, ефективно инициирани разследвания, подкрепени с подходящи ресурси и включващи ясна роля за признатите заинтересовани страни, както за подаване на жалби, така и за участие в последващи публични изслушвания. Освен задълбоченото докладване пред ЕП и Съвета, това на свой ред предполага определена роля за ЕИСК и съответните ВКГ, както и непрекъснато участие на гражданското общество.

1.8.2. ЕИСК препоръча по-рано във всички бъдещи мандати за главите относно търговията и устойчивото развитие да бъде включена специална клауза за насърчаване на ЦУР и, в съответствие със Споразумението от Париж, борбата с глобалното затопляне като неразделна част от ценностите на ЕС. Преходът към нисковъглеродна кръгова икономика от своя страна трябва да бъде друг основен фактор, включен във всеки мандат за преговори на ЕС.

1.8.3. Ефективният преход към постигане на въглеродно неутрална икономика на ЕС до 2050 г. ще бъде значително предизвикателство. Той ще окаже силно въздействие върху развитието на търговската политика, докато решенията, взети по отношение на търговията, от своя страна ще засегнат непосредствено начина, по който този преход ще бъде постигнат както в ЕС, така и в световен мащаб. Осигуряването на справедлив преход трябва да бъде поставено в центъра на всички бъдещи политики, практики и преговори в областта на търговията.

1.8.4. Увеличените търговски потоци неизбежно ще доведат до допълнително развитие на транспортния сектор, чиито емисии на парникови газове вече са особено високи. Поради това ЕИСК призовава всички видове транспорт да бъдат включени в една укрепена, устойчива и справедлива транспортна политика, както и да бъде установена ясна политическа връзка между търговията и транспорта, не на последно място по отношение на изпълнението на съответните ангажименти във връзка с ЦУР.

1.8.5. Накрая ЕИСК призовава настоятелно в прехода си към кръгова икономика ЕС да обърне сериозно внимание на проблемите, срещани от основните европейски ресурсо- и енергоемки промишлени сектори; да работи за предотвратяване на изместването на въглеродните емисии и инвестициите и да проучи по-задълбочено прилагането на съвместими със СТО мерки за корекция, приложими на границата.

2. Мотиви за изготвянето на становището

2.1. Търговията и инвестициите са от основно значение за ЕС, осигурявайки му потенциал за подобрение на собствените икономически резултати у „дома“. В съобщението „Търговията — за всички“ ( 6 ) се подчертава, че над 30 милиона работни места в ЕС, едно на всеки седем, зависят от износа извън ЕС и че 90 % от световния икономически растеж през следващите 15 години се очаква да настъпи извън Европа. Като признава значението на подобряването на собствените си икономически резултати чрез търговията, ЕС не трябва да поема риска да разчита само на модел, основан на износа. Трябва да се отдаде еднакво значение на засилването на вътрешното търсене чрез публични и частни инвестиции и потребление.

2.1.1. ЕС, на който се пада една шеста от световния внос и износ, е най-големият износител на промишлени стоки и услуги, а на свой ред е най-големият експортен пазар за около 80 държави. Като гръбнак на европейската икономика промишлеността създава 80 % от износа на ЕС, като осигурява важни частни иновации и висококвалифицирани работни места. Както се посочва в „Търговията — за всички“„от 1995 г. насам делът на вноса в износа на ЕС се е увеличил с над 50 %“, което допълнително подчертава ключовата роля на бизнеса, промишлеността и динамичната и проактивна търговска политика.

2.1.2. Цифрите показват, че днес 36 милиона работни места в ЕС ( 7 ) зависят от износа, което представлява увеличение с две трети и близо 1,5 трилиона евро от 2000 г. насам, като ЕС запазва своя „дял в световния износ на стоки“ (на равнище от 15 %) в сравнение с подема на Китай и съответния спад в общия дял както на САЩ, така и на Япония. ЕК подчертава, че работните места в свързаните с износа дейности са „ средно по-добре платени“ и имат „значителен дял“ в заетостта във всяка държава членка.

2.1.3. За разлика от търговията със стоки, при търговията с услуги има по-голям потенциал за натиск за намаляване на заплатите. В неотдавнашен доклад на ОИСР ( 8 ) се посочва, че услугите представляват голяма част от производствения сектор и чуждестранният дял на тези услуги се увеличава. Предприятията все по-често си задават въпроса дали да предоставят свои собствени услуги или да ги купуват от външни доставчици. В случай на преместване на дейността към държави с по-ниски разходи за труд особено остро стои въпросът за изместването на работните места.

2.1.4. Излизането на Обединеното кралство от ЕС заплашва да се превърне в решаващ фактор за бъдещето на търговските отношения на ЕС и непрекъснатите търговски потоци без тарифи и бариери. Единният пазар би загубил голяма търговска държава, което би могло да повлияе на установеното в търговската политика на ЕС равновесие и да се окаже значително предизвикателство, ако бъде последвано от енергични крачки на Обединеното кралство към дерегулиране, включително понижаване на стандартите и правата. От решаващо значение е ЕС да положи всички усилия, за да противодейства на всички действия на Обединеното кралство за нелоялна конкуренция. От основно значение е между ЕС и Обединеното кралство да има споразумение, което да запази високите стандарти и права.

2.2. Съчетанието на редица фактори обуславя експоненциалното световно търсене на търговията със стоки и все по-често с услуги. Очаква се световното население да достигне 9—10 милиарда до средата на века. Поради бързата индустриализация и урбанизация повече от половината от населението на света за пръв път живее в градове, където хората са по-взаимозависими отколкото в селските райони, където обществото е по-ориентирано към прехраната.

2.2.1. Изчислено е също така, че до 2030 г. може да има до 2 милиарда повече хора със средни доходи, особено в страни като Китай, Индия, Кения, Чили и Индонезия, които търсят и могат да плащат (много от тях за първи път в живота си) за далеч по-голямо разнообразие и избор в това, което ядат, носят, използват, управляват или употребяват по друг начин.

2.2.2. Разширяването на пазарите обаче не е единствената причина за увеличаване на търговските потоци. В днешния свят дейностите на многонационалните предприятия все повече се организират около световните вериги за създаване на стойност. При анализа си на тези стратегии ОИСР ( 9 ) описва как данъчните стратегии, мащабът на предприятията (корпоративната концентрация се увеличава), технологичният опит и диверсификацията на дейностите са основните движещи сили за световната търговия. Цифровизацията на икономиката също размива традиционните граници. Освен това многонационалните предприятия във все по-голяма степен разчитат на некапиталови взаимоотношения (стратегическо партньорство, възлагане на дейности на външни изпълнители). Следователно груповите структури са по-сложни от всякога и бизнес практиките се променят. В резултат на това може да се наложи адаптиране на политиките в областта на търговията и инвестициите.

2.3. Предимствата на ЕС, по-специално производството на висококачествени или с висока добавена стойност стоки и услуги, както и приблизително 70-те преференциални търговски споразумения на ЕС, които вече са оперативни и обхващат пет континента, към които се прибавят значителен брой други текущи преговори, откриват реални перспективи пред износителите от Съюза. Алтернативата е да се изчаква докато конкурентните износители се възползват от тези възможности, независимо дали става въпрос за тези от други развити страни или по-специално за тези от бързоразвиващите се икономики. Сред неотдавнашните значими събития са преразгледаното Транстихоокеанско партньорство (TPP) и други важни търговски преговори в Азиатско-тихоокеанския регион.

3. Значими основни елементи в подкрепа на свързаното с търговията благоденствие на ЕС

3.1. Значението на единния пазар за търговията в ЕС се доказва от неговото т.нар. „въздействие върху други области“, при което една пета от работните места, свързани със износа, се намират в друга държава членка. Германският износ, например, включва 6,8 милиона работни места в Германия, но също и 1,6 милиона работни места другаде в ЕС. Това се обяснява преди всичко с подема на дългите вериги на доставки, не само в Европа, но и по света, в рамките на които незавършени продукти могат да преминават през граница многократно, най-вече в автомобилната промишленост. Брексит изведе на преден план този фактор: 650 000 работни места в Обединеното кралство са свързани с износа извън ЕС, като произходът е от други държави членки. Цифрите на ЕК ( 10 ) показват, че страните, които извличат най-голяма полза от това са Чешката република, Словакия и Полша.

3.1.1. Ето защо гладкото и справедливо функциониране на единния пазар и на еврозоната са важни фактори за запазването и стимулирането на свързаните с износа работни места. Поддържането на интеграцията на единния пазар и еврозоната, по-специално чрез улесняване на справедливата мобилност на работниците, продължава да е от първостепенна важност, включително по отношение на енергетиката и гладко функциониращата транспортна система.

3.1.2. От решаващо значение е и по-доброто интегриране на услугите и потоците от данни, като последното става при пълно зачитане на правилата на ЕС за защита на личните данни, не на последно място защото единният пазар става все по-цифров. Една добре функционираща цифрова екосистема се нуждае също от политики, в които данните могат да служат на общественото благо и предоставят възможности за разработване на ориентирани към обществения интерес цифрови услуги.

3.1.3. Реформата на СТО ЕИСК изрази желание „всяка бъдеща многостранна инициатива относно потоците от данни да бъде съобразена с хоризонталните разпоредби на ЕС за трансграничните потоци от данни и защитата на данните в споразуменията на ЕС за търговия“ В становището си относноЕИСК изрази желание „всяка бъдеща многостранна инициатива относно потоците от данни да бъде съобразена с хоризонталните разпоредби на ЕС за трансграничните потоци от данни и защитата на данните в споразуменията на ЕС за търговия“ ( 11 ) и призова новата Комисия да препотвърди този основен ангажимент като непоклатим.

3.2. Бързото развитие на цифровизацията и изкуствения интелект (ИИ), заедно с демографските промени и преходът към нисковъглеродна кръгова икономика ще преобразят коренно обществото. Докато предприятията играят водеща роля в областта на иновациите и новите технологии, ролята на правителството е да осигурява законодателната рамка за справедлив преход, както и принципи за определяне на задължителни етични правила в областта на ИИ.

3.2.1. Научните изследвания и иновациите, водени от промишлеността и подкрепени от висококачествено образование и предприемачество, са от съществено значение за запазване на водещата позиция на ЕС по отношение на напредъка. Основен приоритет за новата Европейска комисия трябва да бъде да се гарантира, че „Хоризонт Европа“ ще стане ефективен и стабилен приемник на „Хоризонт 2020“. ЕС трябва също да подпомага предприятията да подобрят своята конкурентоспособност във вътрешен и в международен план, както и да разработват и прилагат нови технологии. Иновациите се насърчават и посредством пилотни проекти, както и чрез сътрудничество между публичния и частния сектор и академичните среди.

3.2.2. Технологичните промени и развитието изискват бързи промени в уменията, където пропуските се появят бързо и неочаквано, но най-често в техническите области, особено в областта на НТИМ (наука, технологии, инженерство и математика).

3.2.3. Насърчаването и развитието на човешките умения и по-широкото многоезичие са също толкова важни, колкото и по-силният акцент върху достъпа до професионално обучение, преквалификация и учене през целия живот.

3.2.4. За да се намали недостигът на умения, системите за обучение ще трябва да са достатъчно гъвкави и в състояние да отговорят на бъдещите нужди. За тази цел ще са необходими значителни усилия от страна на държавите членки, като социалните партньори също трябва да играят важна роля в този процес.

3.3. Възникването на различни и нови форми на работа налага да се подобри плавният преход от образование към работа, между работните места и задачите, както и да се осигурят благоприятни условия за самостоятелна заетост и предприемачество. Промените в сферата на труда трябва да бъдат подкрепени от социално защитени, гъвкави и добре функциониращи пазари на труда, както и от ориентиран към резултатите социален диалог.

3.4. Конкуренцията е основна движеща сила за развитието на предприятията. Търговските политики и разпоредби на ЕС, в рамките на приложните си полета, трябва да осигуряват на предприятията благоприятни условия за насърчаване на достойни работни места с високи трудови стандарти, когато се конкурират с държави извън ЕС. Разпоредбите трябва да са подходящи за целта и да насърчават позитивен предприемачески дух и култура, които да са привлекателни за младите хора, и по-специално за жените.

3.4.1. ЕИСК взема под внимание докладите на ОИСР и МВФ ( 12 ) , в които се посочва повишената концентрация на промишлени отрасли, както за производството, така и за нефинансовите услуги. Необходими са допълнителни проучвания, за да бъдат разбрани причините за тази пазарна концентрация, която може да наложи нов поглед върху политиките в областта на конкуренцията и международната търговия. В тази област по-специално търговската програма не трябва да пречи на политиките, насочени към предоставяне на по-добри възможности на МСП да навлизат на пазари, включително чрез амбициозни европейски промишлени политики, по-специално в сектора на цифровите технологии.

3.4.2. ЕС трябва да осигури благоприятна за частните и публичните инвестиции среда. Това предполага стабилност и предвидимост, стабилна макроикономическа среда, силна защита на правата върху интелектуалната собственост и фискална отговорност. От своя страна данъчната система трябва да бъде справедлива и да насърчава иновациите, предприемачеството, растежа и създаването на работни места.

3.4.3. В същото време политиките на ЕС в областта на търговията и инвестициите трябва да продължат да бъдат бдителни по отношение на всички инвестиции, които могат да възникнат от измами или избягване на данъци.

3.4.4. Преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) са важни, в момент когато предприятията все повече локализират производството си в близост до крайните пазари, което, наред с другото, може да им помогне да запазят своята конкурентоспособност. ЕИСК приветства ( 13 ) също регламента на ЕС за търговска защита относно наскоро предприетите мерки за мониторинг на чуждестранните инвестиции в ЕС.

3.4.5. Въпреки това в годишния доклад на ОИСР за 2018 г. относно статистиката на ПЧИ се наблюдава спад от 27 % на глобалните ПЧИ вследствие на данъчна реформа на САЩ. За някои страни от ЕС (Люксембург, Нидерландия) спадът е впечатляващ. Поради това следва да се обърне специално внимание на разграничението между ПЧИ, които са свързани с реалната икономика, и ПЧИ, чиято цел е измама и избягване на данъци. С това ЕС трябва да се бори на всички равнища.

3.5. Както се отбелязва в „Търговията — за всички“„над 600 000 МСП, в които работят повече от 6 милиона души, директно изнасят стоки извън ЕС, което представлява една трета от износа на ЕС“ ( 14 ) , като се допълва, че „много повече са предприятията, които осъществяват износ на услуги или непряк износ като доставчици на големи дружества“.

3.5.1. ТПТИ и неговото въздействие върху МСП “ също е от значение за настоящия документ. ЕИСК приветства специално „ангажимента към малките предприятия, които срещат по-големи трудности, когато се стремят към нови пазари“. Обещават се специални разпоредби за МСП във всички бъдещи преговори, както и „редовни проучвания на бариерите“, пред които са изправени МСП на определени пазари. Становището на Комитета ( 15 ) относно „“ също е от значение за настоящия документ.

3.5.2. Потенциалът и нуждите на МСП трябва да бъдат включени във всяка област на политиката, за да им осигурят достъп до финансиране, до други ресурси и пазари, както и за да подкрепят тяхното развитие предвид различните потребности на различните видове предприятия и специфичните условия, в които работят МСП (включително селските и периферните райони).

4. Разглеждане на търговските спорове

4.1. Договорът от Лисабон предостави на ЕС нови правомощия в областта на инвестициите, като му наложи да обвърже работата си в областта на търговията и инвестициите с други ключови области, по-специално с развитието. Продължаваме да сме обезпокоени от все още недостатъчното взаимодействие по въпросите на търговията между различните генерални дирекции на Комисията, в това число ГД „Развитие и сътрудничество“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“.

4.2. За да допълни „новото поколение“ търговски споразумения, първото от които беше сключено с Корея, Комисията потърси също така сключване на преговори за по-всеобхватни споразумения за свободна търговия, както с държавите от Източното партньорство, така и с по-напредналите търговски партньори. Това включваше Япония и по-специално всеобхватното икономическо и търговско споразумение (ВИТС) с Канада, което освен отпадане на основни тарифи обхваща широк спектър от различни аспекти, като например правилата за услугите, премахването на нетарифните бариери пред търговията и други свързани с търговията аспекти, като например инвестициите и конкуренцията или регулаторното сътрудничество.

4.2.1. Предвид развитието на обстоятелствата ЕИСК счита за по-неотложен от всякога призивът за непрестанно разработване на ориентирана към развитието в бъдещето прогресивна програма за търговия. При подобни всеобхватни търговски преговори съществува по-голяма опасност да се стигне до конфликти в чувствителни области като поддържането на високи стандарти, по-специално в областта на безопасността на храните, защитата на потребителите и достойните условия на труд, защитата на обществените услуги или прилагането на правата на програма за устойчива търговия.

4.2.2. Като се има предвид, че споразуменията от „ново поколение“ не се ограничават с традиционното намаляване на митата, а определят правила, така че мерките на публичните власти да не засягат търговския обмен, възникват опасения, че това ще ограничи обхвата на действията им. Държавите имат не само правото да регулират по свое усмотрение, но и задължение в полза на общия интерес. ЕИСК подчертава, че нищо в едно търговско споразумение не трябва да пречи на това.

4.2.3. ЕИСК отбеляза ( 16 ) , че търговската политика на ЕС „ще се оценява по това дали Комисията ще бъде в състояние да докаже, че екологичните, трудовите и други стандарти няма да бъдат понижени вследствие на търговските споразумения. Всъщност те следва да целят подобряването на тези стандарти“.

4.3. Отворената, основана на правила международна търговия е от съществено значение както за увеличаване на възможностите за бизнес, така и за гарантиране на справедливи условия за предприятията спрямо чуждестранни конкуренти. ЕС трябва да подкрепя правилата на СТО, които насърчават справедливата търговия, която гарантира зачитането на целите за устойчиво развитие, и да играе водеща роля в световен мащаб както в борбата с протекционизма и сътресенията, така и при насърчаването на прогресивна и устойчива търговска политика. Във връзка с това ЕС и неговите държави членки следва да използват своето влияние и да се застъпват в различните структури на комитетите на СТО, по-специално в тези нови области като търговията и достойния труд.

4.4. Търговията е един от най-оценяваните процеси на политиката в ЕК. Въпреки това, за да се даде възможност за по-широко обсъждане на ролята на търговията и инвестициите, е необходим допълнителен анализ за по-добро разбиране на факторите и икономическото въздействие на търговията, както и на потенциалния ѝ принос за постигането на целите за устойчиво развитие.

4.4.1. В тази връзка политиката на ЕС за оценка трябва да играе ключова роля. ГД „Търговия“ използва различни инструменти за оценка на въздействието на основните търговски инициативи: оценка на въздействието и оценка на въздействието върху устойчивото развитие, икономическа оценка на договорените резултати и последващите оценки.

4.4.2. Въпросите относно методологията и графика са от решаващо значение и следва да бъдат преразгледани. Следва да се направи преоценка на използвания модел на изчислимото общо равновесие спрямо алтернативни модели и да се включат в него по-широк набор от показатели, измерващи въздействието върху правата на човека и трудовите права, изменението на климата, биологичното разнообразие, потребителите и преките чуждестранни инвестиции. Само сравнение на ситуацията със или без търговско споразумение обаче не е достатъчно за качествената оценка на вариантите за водене на преговори, по-специално относно търговията и устойчивото развитие. Оценката на въздействието и оценката на въздействието върху устойчивото развитие трябва да бъдат проведени своевременно, за да послужат на преговарящите и да бъдат вземани предвид преди и по време на преговорите, а не да бъдат представяни след тяхното приключване.

4.4.3. Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на ЦУР “ Както ЕИСК вече препоръча в становището си относно „ ( 17 ) , подкрепата за постигането на целите за устойчиво развитие следва да залегне в основата на оценката на търговската политика на ЕС.

4.4.4. ЕИСК счита, че консултациите с гражданското общество могат да бъдат ценен принос за оценката на въздействието върху устойчивото развитие и препоръчва да се предвиди такава консултация още от самото начало, в момента на определяне на обхвата на оценките. Работата на Ръководната група за оценка, създадена от Комисията, би могла да се подобри допълнително чрез включване и на гражданското общество. Консултантите се нуждаят от достатъчно независимост и експертен опит, по-специално по отношение на правата на човека и въпросите, свързани с околната среда.

4.4.5. Що се отнася до пазарите на труда, е необходим по-подробен анализ на потенциалните ефекти от изместването на работните места, развитието на заплатите и сигурността на работното място. По отношение на икономическото въздействие следва да се обърне внимание не само на ЕС, но и на това, до каква степен търговията и инвестициите дават възможност на по-слабо развитите икономики да увеличат производителността и иновациите си. Следва да се извършва и цялостно проучване на глобалното въздействие на търговията на подходящи интервали от време.

4.4.6. Търговията става все по-важен елемент, както в геополитическо отношение, така и в рамките на икономическата дипломация. Освен това работата на ЕСВД трябва да отчита в по-голяма степен търговията — търговските въпроси не бяха отразени в съвместното съобщение относно свързаността между ЕС и Азия ( 18 )

4.5. В преговорите за сключване на споразумение за „ТПТИ“ със Съединените щати бяха повдигнати много въпроси, предизвикващи загриженост сред широката общественост и гражданското общество, които са от общ характер. Въпреки че ЕК положи усилия по време на търговските преговори да постигне политически ангажимент за ненасърчаване на търговията или инвестициите чрез понижаване на равнищата на защита или за осигуряване на гаранции като специфични изключения и резерви, специални клаузи за публичните монополи или ранното освобождаване от неоснователни искове срещу инвеститори, ЕИСК поиска и продължава да търси допълнителни разяснения и гаранции по различни силно чувствителни точки.

4.5.1. Експозицията на обществени услуги в търговско споразумение чрез либерализация на пазара и специфични клаузи (запазване на статуквото и задържащ ефект), които определят бъдещата свобода на действие на страните за въвеждане на ограничения за достъп до пазара и дискриминационни мерки, се приема със сериозна загриженост. ЕИСК вече приветства „волята, заявена от Комисията в съответствие с позициите, приети от ЕИСК, Европейския парламент и гражданското общество в по-широк смисъл, да защитава обществените услуги в споразуменията за свободна търговия“, като подчертава, че това „може да се постигне най-добре чрез използването на положителен списък по отношение както на достъпа до пазара, така и на националното третиране“ ( 19 )

4.5.2. Като се има предвид постоянната възможност за смяна на правителство и последващата промяна на политиката към обществените услуги, всяко предишно отваряне на споразумението за търговия ще бъде „заключено“, без да има възможност за стъпка назад. Ето защо включването на клаузи за запазване на съществуващото положение и на задържащ ефект може да представлява заплаха по-специално за обществените услуги, като се има предвид тяхното тясно и двусмислено определение на обхвата.

4.5.3. Запазването на това обществено политическо пространство е от жизненоважно значение в контекста на включването на обществените поръчки в търговските споразумения. Ето защо за ЕИСК беше важно да призове за „запазване на възможността закупуващите юридически лица да използват екологични, социални и свързани с труда критерии като задължението за спазване и включване в колективните споразумения при търговете за обществени поръчки“ ( 20 )

4.6. Многостранния инвестиционен съд ЕИСК посочва, че „това може да се постигне в достатъчна степен единствено чрез включване на изключения за обществения интерес и […] трябва да бъде придружено с подходящи гаранции, че с него няма да се злоупотребява поради протекционистки съображения.“ В по-широкия контекст на становището си относно Ключови въпроси, свързани с ТПТИ , ЕИСК призовава за изрично упоменаване на „колективните трудови договори, включително тристранни и/или общи ( erga omnes ) споразумения, с цел да се избегне възможността те да бъдат подложени на тълкуване като нарушение на основателно очакване на инвеститора“ В контекста на защитата на инвестициите ЕИСК призова за „процедурни защитни мерки срещу искове, насочени срещу националното законодателството в обществен интерес, за да се гарантира правото на една страна на регулиране в името на обществения интерес по нейна преценка пред защитата на инвеститора“ ( 21 ) . В становището си относноЕИСК посочва, че „това може да се постигне в достатъчна степен единствено чрез включване на изключения за обществения интерес и […] трябва да бъде придружено с подходящи гаранции, че с него няма да се злоупотребява поради протекционистки съображения.“ В по-широкия контекст на становището си относно, ЕИСК призовава за изрично упоменаване на „колективните трудови договори, включително тристранни и/или общи () споразумения, с цел да се избегне възможността те да бъдат подложени на тълкуване като нарушение на основателно очакване на инвеститора“ ( 22 )

4.7. Въпреки че в продължение на повече от 40 години селското стопанство и търговията са в компетенциите на ЕС, в някои случаи се наблюдаваше липса на комуникация или „интегрирано“ мислене между тези основни интереси. ЕС не трябва също да рискува с големи отстъпки в селското стопанство, които биха подкопали вътрешното производство.

4.7.1. Селското стопанство в търговските преговори В становището на ЕИСК относно ( 23 ) се отбелязва, че двустранните споразумения следва да се стремят да премахнат прилагането на двойни стандарти в селското стопанство, по-специално във връзка със споразуменията за санитарните и фитосанитарните мерки и за техническите пречки пред търговията в партньорските държави. ЕС също така ще желае да насърчава своите екологични, социални и по-широки стандарти за устойчиво развитие в съответствие с ЦУР. ЕС (и други) трябва да поемат обвързващ ангажимент за изграждане на капацитет, за да помогнат на по-слабо развитите страни да изпълняват тези стандарти, като оказват помощ за разработването на подходяща сертифицираща ветеринарна система, в която стандартите за безопасност на храните да бъдат от първостепенно значение.

4.7.2. Многостранният подход към търговията със селскостопански продукти се нуждае от преосмисляне и нов тласък. Концепцията на СТО от Доха за диалог в областта на търговията между развитите и развиващите се страни трябва да бъде запазена и усъвършенствана, като се спазва принципът на продоволствена независимост за всички. В същото становище се подчертава, че ЕС е в добра позиция да играе водеща, проактивна роля в насърчаването на нов балансиран подход, не на последно място поради невъзможността на някои бързо развиващи се икономики да положат забележими усилия да помогнат на други, които са по-слабо развити.

4.8. Реформа на СТО ЕИСК заявява, че е „жизненоважно принципът на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, да бъде адекватно защитен и на многостранно равнище и да получи пълно правно признаване, за да се гарантира по-висока степен на защита чрез превантивно вземане на решения в случай на риск за човешкото здраве или околната среда. Предвид неговото значение, ЕС следва да го утвърди като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори“ В становището си относноЕИСК заявява, че е „жизненоважно принципът на предпазливост, залегнал в Договорите на ЕС, да бъде адекватно защитен и на многостранно равнище и да получи пълно правно признаване, за да се гарантира по-висока степен на защита чрез превантивно вземане на решения в случай на риск за човешкото здраве или околната среда. Предвид неговото значение, ЕС следва да го утвърди като настъпателен интерес във всички свои търговски преговори“ ( 24 )

4.9. Главите относно търговията и устойчивото развитие в ССТ за „специфична за потребителите глава относно „търговията и потребителите“ в рамките на разпоредбите за ТУР, в която да бъдат включени съответните международни потребителски стандарти и чрез която да се укрепи сътрудничеството за спазването на правата на потребителите“ Докато в стратегията „Търговията — за всички“ акцентът е върху доверието на потребителите в безопасните продукти, в Насоките на ООН за защита на потребителите е представено много по-широко разбиране, включващо защитата на правото на потребителите на неприкосновеност на личния живот, техните права в електронната търговия и правото на ефективно спазване на правата на потребителите. Предвид въздействието на либерализацията на търговията върху потребителите, ЕИСК призова в становището си във връзка сза „специфична за потребителите глава относно „търговията и потребителите“ в рамките на разпоредбите за ТУР, в която да бъдат включени съответните международни потребителски стандарти и чрез която да се укрепи сътрудничеството за спазването на правата на потребителите“ ( 25 )

4.10. В Документа за размисъл на ЕК от 2017 г. относно извличането на ползите от глобализацията се посочват редица последици от неуправляваната глобализация, по-специално по отношение на задълбочаващото се неравенство. Ползите от търговията никога не са разпределени равномерно. Търговската и инвестиционна политика на ЕС трябва да е насочена към всички значими последици от отварянето на пазара и да ограничава отрицателните въздействия, доколкото това е възможно, включително разходите в социалната област и прехода.

4.10.1. В стратегията „Търговията — за всички“ за първи път се признава, че търговията може да има „дестабилизиращи последици за някои региони и работници, ако новата конкуренция се окаже твърде силна за определени дружества“ и се подчертава, че „за пряко засегнатите лица подобни промени не са никак малки“. Във връзка с това следва да се подчертае важната роля на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. В периода 2013—2014 г. той помогна на над 27 600 работници ( 26 ) . Поради това ЕИСК счита, че е важно във всяка бъдеща многогодишна финансова рамка да се предвижда достатъчно финансиране, пряко свързано с въздействието на търговията, и да се преразглеждат всички ограничителни условия и критерии за прилагането ѝ. С цел по-добро предвиждане и подпомагане на промените, свързани с преструктурирането, ефективните права на работниците на информация, консултации и колективно договаряне са от съществено значение за справедливия преход.

4.11. Освен това ЕИСК призовава за осигуряване на по-силна защита на чувствителните сектори от нелоялна търговска конкуренция чрез включване на стандартите на МОТ в критериите за оценяване. В неотдавнашно становище относно методологията на инструментите за търговска защита ( 27 ) ЕИСК призова за еднакви условия на конкуренция за европейските производители износители и тези от трети държави. Във връзка с това ЕИСК приветства намерението на Комисията да използва специфични критерии, за да определя дали са налице значителни нарушения в ситуацията на пазара, но отбелязва, че следва да се вземат предвид също спазването на стандартите на МОТ и на многостранните споразумения в областта на околната среда.

4.12. По отношение на твърдия ангажимент на Европейската комисия за укрепване на трудовите разпоредби чрез търговски преговори, ЕИСК призова страните партньори да „демонстрират пълно зачитане на осемте основни трудови конвенции на МОТ преди сключването на споразумение за търговия. Ако дадена страна партньор не е ратифицирала или приложила надлежно тези конвенции, или не е представила еквивалентно ниво на защита, ЕИСК препоръчва да се положат усилия за изготвяне на пътна карта за добавяне на твърди ангажименти в главата за ТУР, с цел да се гарантира, че това ще бъде направено своевременно“ ( 28 ) . ЕС трябва също така да насърчава прилагането и спазването на актуални стандарти на МОТ, за да се гарантират действително еднакви условия на конкуренция за предприятията от ЕС в чужбина и да подкрепя ЦУР № 8 за достойна работа.

4.13. Търговската политика трябва също да подсили инициативите за корпоративна социална отговорност. Предприятията трябва да поемат отговорност на всички етапи от веригата на доставки. Това на свой ред би трябвало да стимулира „разрешителните за извършване на дейност“ на предприятията, като същевременно увеличи максимално иновациите и устойчивия икономически растеж. Последователното прилагане на отговорното бизнес поведение е важно за укрепването на световната търговска позиция на ЕС и за подпомагането на постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР). Във всички ССТ ЕС следва да настоява всяка страна, подписала споразумението, активно да насърчава спазването от дружествата на Насоките на ОИСР за многонационалните предприятия ( 29 ) . Като признава значението на прилагането на правилата на пазара на труда от страна на публичните власти, включително чрез инспекции, ЕИСК призовава търговските споразумения да изискват от правителствата на национално и местно равнище да изпълняват пълноценно ролята си.

4.13.1. Все повече правителства изготвят свои закони и инструменти, неотдавна Франция прие Закон за задължението за бдителност, а Нидерландия — Закон за надлежна проверка по отношение на детския труд. Канада укрепи своята стратегия за корпоративна социална отговорност, като се съсредоточи върху поведението на канадските дружества в чужбина и създаде многостранен консултативен орган. През април 2019 г. беше назначен първият канадски омбудсман за отговорно предприятие с мандат да преразглежда и докладва публично предполагаемите нарушения на правата на човека, произтичащи от операциите на канадските дружества в секторите на минното дело, добива на нефт и газ и производството на облекла в чужбина, включително препоръките за търговски мерки за дружествата.

4.14. ЕИСК счита, че ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка, по-специално с оглед на нарастващите световни вериги за доставка и създаване на стойност. Доброволните и задължителните мерки не се изключват взаимно, а трябва да се допълват. Във връзка с това ЕИСК отбеляза работата по т.нар. обвързващ договор на ООН, който понастоящем се обсъжда от членовете на ООН и има за цел да кодифицира правно обвързващите международни задължения в областта на правата на човека за дейностите на транснационалните корпорации и приветства текущата работа на ЕИСК за изготвянето на становище по собствена инициатива REX/518. ЕИСК отправя искане към Комисията по примера на някои държави членки, които вече са приели законодателство относно задължението за надлежна проверка, тя да предложи европейско законодателство в тази област.

5. Търговия и устойчиво развитие: необходимостта от постигане на целите за устойчиво развитие/Парижкото споразумение

5.1. Търговията — за всички “ Главите за търговията и устойчивото развитие (ТУР) в споразуменията за свободна търговия (ССТ) на ЕС “ В своето становище относно „ ( 30 ) ЕИСК приветства преди всичко факта, че съобщението „обхваща в подробности устойчивото развитие, най-вече във връзка с правата на човека, социалните права и околната среда“. В своето становище относно „ ( 31 ) ЕИСК настоятелно призова ЕК „да възприеме по-амбициозен подход, особено във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР, което е от съществено значение за ЕИСК. На главите за ТУР трябва да се придава същото значение като на главите, които засягат търговски, технически или тарифни въпроси.“

5.1.1. В това отношение ЕИСК приветства по-специално неотдавнашното обявяване от следващия председател на Комисията на предстоящото назначаване на нов главен служител по правоприлагането във връзка с търговски въпроси, който „да наблюдава и подобрява съответствието на нашите търговски споразумения“, като не се отнема цялата отговорност на комисаря по въпросите на търговията. Тук е от съществено значение тази позиция да получи широки правомощия с еднаква тежест и с еднаква ефективност, така че да обхваща всички ангажименти, договорени в споразуменията за свободна търговия, и по-специално тези, свързани с главите за търговията и устойчивото развитие и социалните и екологичните проблеми, възникнали във връзка с други глави в търговските и инвестиционните споразумения. Тази позиция трябва да включва и обективен процес на вземане на решения, основан на навременни, ефективно инициирани разследвания, подкрепени с подходящи ресурси и включващи ясна роля за признатите заинтересовани страни, както за подаване на жалби, така и за участие в последващи публични изслушвания. Освен задълбоченото докладване пред ЕП и Съвета, това на свой ред предполага определена роля за ЕИСК и съответните ВКГ, както и базисното, непрекъснато участие на гражданското общество.

5.2. Във всяко от така наречените си споразумения за свободна търговия от „ново поколение“ след 2010 г. ЕС е включил специална глава, посветена на търговията и устойчивото развитие. Предвижда се и активна роля за наблюдение от страна на гражданското общество от всяка от страните.

5.2.1. ролята на вътрешните консултативни групи (ВКГ) ЕИСК счита, че конструктивният диалог с гражданското общество относно политиката в областта на търговията и инвестициите е съществен елемент и отново призовава за укрепване на неговата роля. В своето становище относно ( 32 ) ЕИСК подчертава това участие и настоява то да обхване всички аспекти на дадено търговско споразумение, като постави акцент върху тяхното въздействие върху ангажиментите в областта на търговията и устойчивото развитие.

5.2.2. ЕИСК вече препоръча във всички бъдещи мандати за главите относно търговията и устойчивото развитие ( 33 ) да бъде включена не само специална клауза за насърчаване на ЦУР, но и в съответствие със Споразумението от Париж да се включи и борбата с глобалното затопляне.

5.3. 17-те ЦУР, които са в основата на всеобхватната „Програма до 2030 г. за устойчиво развитие“ на ООН, и Парижкото споразумение относно изменението на климата ( 34 ) , трябва да останат глобални приоритети. Тук търговията и инвестициите трябва да играят основна поддържаща роля. Голямо предизвикателство обаче ще бъде постигането до 2050 г. на неутрална по отношение на въглеродните емисии икономика на ЕС.

5.3.1. Всички тези елементи ще окажат дълбоко въздействие върху търговията, тъй като от своя страна търговските потоци оказват въздействие върху тях както в ЕС, така и в световен мащаб. Програмите, свързани с Парижкото споразумение и ЦУР, трябва да бъдат поставени в центъра на всички бъдещи политики, практики и преговори в областта на търговията. Според оценки на УНКТАД ( 35 ) за постигането на целите за устойчиво развитие ще са необходими още 7 билиона щатски долара, от които поне една трета ще трябва да дойде от частния сектор. Освен това публичните ресурси ще бъдат от изключително значение и за изпълнението и финансирането на ЦУР. Както посочи по-рано генералният директор на СТО, ЦХР вече показаха „преобразуващия потенциал на търговията“ ( 36 )

5.3.2. Многостранния инвестиционен съд ЕИСК призовава за клауза за йерархия, която да гарантира, че в случай на несъгласуваност между дадено международно инвестиционно споразумение и някое международно споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, което е обвързващо за една от страните по спора, предимство имат задълженията по международното споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, за да не се дава предимство на инвеститорските споразумения Ще бъдат необходими и значителни регулаторни промени, за да се постигне успешен енергиен преход и необходимата свобода за постигане на целите по Парижкото споразумение. В становището си относноЕИСК призовава за клауза за йерархия, която да гарантира, че в случай на несъгласуваност между дадено международно инвестиционно споразумение и някое международно споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, което е обвързващо за една от страните по спора, предимство имат задълженията по международното споразумение в областта на околната среда, социалните права или правата на човека, за да не се дава предимство на инвеститорските споразумения ( 37 )

5.4. ЕИСК вече направи заключение ( 38 ) , че ЕС „е в уникална позиция да даде тласък на осъществяването на ЦУР“ и, че се „ползва с доверие, което му позволява да изпълнява ефективно ролята на посредник между развитите и развиващите се държави“. Въпреки това той настоятелно призова да се обърне повече внимание на пълното интегриране на ЦУР „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“, в сътрудничество с държавите членки при необходимост“.

5.4.1. Свързване на Европа и Азия ЕИСК вече подчерта, че търговията със селскостопански продукти ( 39 ) ще играе особено важна роля за постигането на единадесет от целите. В едно по-скорошно становище, ( 40 ) , се подчертава, че „е от съществено значение да се създаде официална връзка между инициативата [на Китай] „Един пояс, един път“ и ЦУР“.

5.5. Най-малко 13 от ЦУР се отнасят до изменението на климата. От своя страна Парижкото споразумение е първото всеобхватно споразумение в областта на климата в световен мащаб. Ако ЦУР са моделът за следващото поколение, Парижкото споразумение е планът за действие за бъдещето на планетата. Широко прието е, че повишаването на средната световна температура с над 2 C спрямо нивата от прединдустриалния период би имало катастрофални последици. Държавите, които има най-голяма вероятност да бъдат засегнати, са и с най-малки възможности да се справят с необходимите промени.

5.5.1. Увеличените търговски потоци неизбежно ще доведат до допълнително разрастване на транспортния сектор, чиито емисии на парникови газове вече са особено високи. На транспорта се дължат 24 % от емисиите на CO 2 в световен мащаб и той е единственият сектор, в който емисиите все още се увеличават, като се очаква до 2030 г. да достигнат 40 % от общите емисии. Въпреки че международното въздухоплаване и корабоплаването не са включени пряко в Парижкото споразумение, съществува спешна необходимост от интегриране на всички видове транспорт в рамките на засилена, справедлива и устойчива транспортна политика, в т.ч. други участници от веригата на доставки, като производителите на енергия и производителите на оригинално оборудване (ПОО).

5.5.2. В отделно становище относно „Ролята на транспорта“ ЕИСК подчерта „много предизвикателства по отношение на ЦУР, като например необходимостта от намаляване на въздействието върху климата и околната среда, от подобряване на транспортните системи и безопасността на движението, както и от разглеждане на опасенията, свързани с работните места и достойните условия на труд“ ( 41 ) . Сега ЕИСК призовава и за установяване на политическа връзка с търговията и инвестициите.

5.6. Това общо безпокойство доведе до разрастване на концепцията за „кръгова икономика“, описана като икономическа система, насочена към свеждане до минимум на отпадъците и извличане на максимални ползи от ресурсите. Целта на кръговата икономика е да се сведат до минимум както влагането на ресурси, така и отпадъците, емисиите и загубите на енергия. Това може да се постигне чрез регенеративен подход, основан на дълготраен дизайн, поддръжка, ремонт, повторна употреба, повторно производство, подновяване и рециклиране.

5.6.1. Мнозина считат, че един устойчив свят не следва да води до спад в качеството на живот на потребителите, че може да бъде постигнат без загуба на приходи или допълнителни разходи и че моделите на кръгова стопанска дейност могат да бъдат толкова рентабилни, колкото линейните модели.

5.6.2. Въпреки това възникват редица свързани с този аспект въпроси, по-специално за ресурсните и енергоемките отрасли на ЕС, изправени пред присъща трудност. Те играят важна стратегическа роля в индустриалните вериги за създаване на стойност в ЕС. Докато политиката в областта на изменението на климата се стреми да намали емисиите на парникови газове (както от изгарянето на изкопаеми горива, така и от промишлените процеси) – настоящата цел на ЕС е да постигне въглеродна неутралност до 2050 г. – разходите за енергия на ресурсо- и енергоемките промишлени сектори (РЕПС) представляват особено голяма част от общите им разходи: 25 % за стоманата, от 22 до 29 % за алуминия ( 42 ) и от 25 до 32 % за стъклото ( 43 ) . Този проблем е разгледан по-задълбочено в отделно становище на ЕИСК ( 44 )

5.6.3. Наблюдава се изместване на въглеродни емисии и съответно на инвестиции, когато по-високата цена в ЕС води до загуба на пазарен дял и свързаните с него работни места. В този случай емисиите на парникови газове просто се прехвърлят от производителите в ЕС към производители на други места (които често са с по-ниска енергийна ефективност), като това (в най-добрия случай) няма отражение върху световните емисии на парникови газове.

5.6.4. Корективните мерки, приложими на границите, в рамките на които държавите могат да налагат данък върху внесените стоки и да връщат данък за изнесените стоки, са възможни и се приемат за законни от СТО, при условие че отговарят на определени условия.

Брюксел, 30 октомври 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Както е посочено в повечето бележки под линия от № 9 нататък.

(2) Публикация на ГД „Търговия“, ноември 2018 г.

(3) COM(2015) 497 final.

(4) JOIN(2018) 31 final.

(5) Писмо от Ursula von der Leyen за определяне на ресора до кандидата за член на Комисията, отговарящ за търговията, г-н Phil Hogan, 10 септември 2019 г.

(6) Вж. бележка под линия 3.

(7) И още 20 милиона извън Европа.

(8) ОИСР, Търговска политика № 226 (2019), Offshoring of services functions and labour market adjustments (Изнасяне на обслужващи функции в офшорни зони и корекции на пазара на труда), Париж.

(9) ОИСР, Trade Policy Papers, № 227 (2019 г.), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships („Микроданни за корпоративните отношения в световните вериги за стойност: ролята на търговията, ПЧИ и стратегическите партньорства“), Париж.

(10) Вж. бележка под линия 2.

(11) ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15.

(12) ОИСР, Productivity Working Papers, № 18 (2019 г.), Industry Concentration in Europe and North America („Концентрация на промишлеността в Европа и Северна Америка“), Париж; World Economic Outlook Report, април 2019 г.

(13) ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 94.

(14) Вж. бележка под линия 3.

(15) ОВ С 383, 17.11.2015 г, стр. 34.

(16) ОВ С 264, 20.7.2016 г, стр. 123.

(17) ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 27.

(18) Вж. бележка под линия 4.

(19) ОВ С 264, 20.7.2016 г, стр. 123.

(20) ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15.

(21) ОВ С 110, 22.3.2019 г, стр. 145.

(22) ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 30.

(23) ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20

(24) ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 15.

(25) ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

(26) Съобщение на ЕК за медиите, юли 2015 г.

(27) ОВ C 209, 30.6.2017 г., стр. 66.

(28) ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

(29) „Насоки на ОИСР за многонационалните предприятия“, 2011 г.

(30) Бележка под линия 16.

(31) ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

(32) ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 28.

(33) Бележка под линия 16.

(34) Парижка конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (21-ва конференция на страните по РКООНИК).

(35) Съобщение за медиите от Световния инвестиционен форум на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), Женева, 14.10.2014 г., оттогава повторено.

(36) Реч в ООН, 21.9.2016 г.

(37) ОВ С 110, 22.3.2019 г, стр. 145.

(38) Вж. бележка под линия 17.

(39) Вж. бележка под линия 23.

(40) ОВ С 228, 5.7.2019 г, стр. 95.

(41) ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 9.

(42) Andrei Marcu, Wijnand Stoefs: „Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries“ („Проучване на състава и факторите, определящи цените и разходите за енергия в избрани промишлени сектори с високо потребление на енергия“). Документът е достъпен на http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355..

(43) C. Egenhofer, L. Schrefler: „Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries“ („Проучване на състава и факторите, определящи цените и разходите за енергия в избрани промишлени сектори с високо потребление на енергия“). Случаят с индустрията за плоско стъкло, CEPS, 2014 г.

(44) ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 59.