P9_TA(2021)0277

Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.: да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот

Резолюция на Европейския парламент от 9 юни 2021 г. относно стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.: да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Европейският парламент,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2020 г., озаглавено „Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.: Да осигурим полагащото се място на природата в нашия живот“ (COM(2020)0380),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 11 декември 2019 г., озаглавено „Европейският зелен пакт“ (COM(2019)0640), и резолюцията на Парламента от 15 януари 2020 г. по същия въпрос (1),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 20 май 2020 г. относно „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (COM(2020)0381),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 26 февруари 2016 г. относно план за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна (COM(2016)0087),

— като взе предвид доклада на Комисията от 2 октомври 2015 г., озаглавен „Средносрочна оценка на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ (COM(2015)0478),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 23 юли 2019 г. относно засилване на действията на ЕС за опазване и възстановяване на горите в световен мащаб (COM(2019)0352) и резолюцията на Парламента от 16 септември 2020 г. относно ролята на ЕС за опазването и възстановяването на горите в света (2),

— като взе предвид Решение № 1386/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 г. относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2020 г. „Да живеем добре в пределите на нашата планета“ (3) и предложението за решение на Европейския парламент и на Съвета от 14 октомври 2020 г. относно Обща програма на Европейския съюз за действие за околната среда до 2030 г. (COM(2020)0652),

— като взе предвид Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (4),

— като взе предвид доклада за глобална оценка на Междуправителствената научно-политическа платформа за биологично разнообразие и екосистемни услуги (IPBES) от 31 май 2019 г. относно биологичното разнообразие и екосистемните услуги,

— като взе предвид Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (КБР) и предстоящото петнадесето заседание на Конференцията на страните по нея (COP15),

— като взе предвид Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие и целите за устойчиво развитие (ЦУР),

— като взе предвид петото издание на „Глобалните перспективи за биологичното разнообразие“ на секретариата на КБР от 15 септември 2020 г.,

— като взе предвид докладите на Междуправителствения комитет по изменение на климата (IPCC), и по-конкретно специалния доклад от 24 септември 2019 г. относно океаните и криосферата в променящия се климат, специалния доклад от 8 август 2019 г. относно изменението на климата и земята и специалния доклад от 8 октомври 2018 г. относно глобалното затопляне с 1,5 oC,

— като взе предвид Конвенцията по международната търговия със застрашени видове от дивата фауна и флора (CITES),

— като взе предвид Конвенцията за опазване на мигриращите видове диви животни,

— като взе предвид Конвенцията на ООН по морско право,

— като взе предвид Конвенцията за опазване на Средиземно море от замърсяване, Конвенцията за опазване на Черно море от замърсяване, Конвенцията от Хелзинки за защита на морската среда на района на Балтийско море и Конвенцията за защита на морската среда на Североизточния Атлантически океан,

— като взе предвид докладите на специалния докладчик на ООН от 24 януари 2018 г. и от 15 юли 2020 г. относно задълженията в областта на правата на човека във връзка с ползването на безопасна, чиста, здравословна и устойчива околна среда,

— като взе предвид ангажимента на лидерите на ООН към природата oт 28 септември 2020 г., озаглавен „United to Reverse Biodiversity Loss by 2030 for Sustainable Development“ (Обединени в обръщането до 2030 г. на хода на загубата на биологично разнообразие с цел устойчиво развитие),

— като взе предвид доклада на Европейската агенция за околна среда (ЕАОС) от 4 декември 2019 г., озаглавен „Европейската околна среда — състояние и перспективи за 2020 г.: знания за прехода към устойчива Европа“,

— като взе предвид доклада на ЕАОС от 19 октомври 2020 г., озаглавен „Състояние на природата в ЕС — резултати от докладването по директивите за опазване на природата за периода 2013 — 2018 г.“,

— като взе предвид доклада „Перспективи пред световните ресурси за 2019 г.“, изготвен от Международната комисия по ресурсите на Програмата на ООН за околната среда,

— като взе предвид доклада от семинара на IPBES от 29 октомври 2020 г. относно биологичното разнообразие и пандемиите,

— като взе предвид доклада на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (ФАО) от 2020 г. относно състоянието на световното рибно стопанство и аквакултурите,

— като взе предвид доклада на Съвместния изследователски център на Комисията „Наука в подкрепа на политиката“ от 13 октомври 2020 г., озаглавен „Картографиране и оценка на екосистемите и на осигуряваните от тях услуги: оценка на екосистемите в ЕС“,

— като взе предвид специалните доклади на Европейската сметна палата (ЕСП): от 5 февруари 2020 г., озаглавен „Устойчиво използване на продукти за растителна защита: налице е ограничен напредък при измерването и намаляването на рисковете“, от 5 юни 2020 г., озаглавен „Биологичното разнообразие в земеделските земи продължава да намалява въпреки приноса на ОСП“, от 9 юли 2020 г., озаглавен „Опазване на дивите насекоми опрашители в ЕС — инициативите на Европейската комисия не са постигнали резултати“, и от 26 ноември 2020 г., озаглавен „Действията на ЕС за опазване на морската среда са с широк обхват, но без задълбоченост“,

— като взе брифинга на ЕАОС от 6 октомври 2020 г., озаглавен „Ефективност на управлението в защитените зони от мрежа „Натура 2000“ на ЕС“,

— като взе предвид брифинга на ЕАОС от 11 януари 2021 г., озаглавен „Ръст без икономически растеж“,

— като взе предвид резултата от специалната техническа експертна група в рамките на КБР относно оценката на риска от 15 април 2020 г.,

— като взе предвид своята резолюция от 16 януари 2020 г. относно петнадесетото заседание на Конференцията на страните (COP15) по Конвенцията за биологично разнообразие (5),

— като взе предвид своята резолюция от 28 ноември 2019 г. относно извънредното положение по отношение на климата и околната среда (6),

— като взе предвид резолюцията си от 14 март 2019 г. относно Годишния стратегически доклад относно изпълнението и постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР) (7),

— като взе предвид своята резолюция от 22 октомври 2020 г., съдържаща препоръки към Комисията относно законодателната рамка на ЕС за спиране и обръщане на причинения от ЕС процес на глобално обезлесяване (8),

— като взе предвид своята резолюция от 15 ноември 2017 г. относно плана за действие за природата, хората и икономиката (9),

— като взе предвид своите резолюции от 6 юли 2016 г. относно решението на Япония да възобнови китолова през сезон 2015/2016 г. (10) и от 12 септември 2017 г. относно китолова в Норвегия (11),

— като взе предвид своята резолюция от 10 юли 2020 г. относно стратегията за химичните вещества с цел устойчивост (12),

— като взе предвид своята резолюция от 9 септември 2020 г., озаглавена „2020 година — Европейска година на по-зелените градове“ (13),

— като взе предвид член 191 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС),

— като взе предвид Хартата на основните права на Европейския съюз (наричана по-нататък „Хартата“),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становищата на комисията по международна търговия, на комисията по земеделие и развитие на селските райони, на комисията по външни работи и на комисията по рибно стопанство,

— като взе предвид доклада на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните (A9-0179/2021),

А. като има предвид, че Европейският парламент обяви извънредна ситуация по отношение на климата и околната среда и пое ангажимент за спешно предприемане на конкретни действия, необходими за борба с тази заплаха и за нейното ограничаване, преди да е станало твърде късно (14); като има предвид, че загубата на биологично разнообразие и изменението на климата са взаимосвързани и взаимно си влияят отрицателно (15), като застрашават в еднаква степен живота на нашата планета, и поради тази причина следва за тях спешно да бъде намерено общо решение;

Б. като има предвид, че състоянието на природата се влошава с безпрецедентни в човешката история темп и мащаб; като има предвид, че според оценките един милион видове в световен мащаб са изложени на риск от изчезване (16); като има предвид, че според Комисията едва 23 % от видовете и 16 % от местообитанията по директивите за опазване на природата са в благоприятно състояние (17);

В. като има предвид, че целта на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г. и на предстоящото международно споразумение по КБР е да се създадат рамки на световно равнище и на равнище ЕС за биологичното разнообразие до 2030 г.;

Г. като има предвид, че 2021 г. ще бъде решаваща година за биологичното разнообразие, както и като има предвид, че COP15 следва да бъде решаващ момент за биологичното разнообразие — от величината на Парижкото споразумение; като има предвид, че COP15, както и COP26 на РКООНИК предоставят уникална възможност за преминаване от модел на „реакция“ към „проактивен“ модел на предпазливост, както и за внасяне на необходимите преобразяващи промени;

Д. като има предвид, че стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. е една от ключовите инициативи на Европейския зелен пакт; като има предвид, че стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и стратегията „От фермата до трапезата“, заедно с други политики, ще направляват промяната за опазване на природата и опазване на местообитанията и видовете;

Е. като има предвид, че наличните данни показват, че не е твърде късно да се спре и да се обърне настоящата тенденция на намаляване на биологичното разнообразие (18); като има предвид, че това ще изисква значителни промени;

Ж. като има предвид, че човешките същества са част от природата и че околната среда притежава стойност сама по себе си; като има предвид, че биологичното разнообразие е неразделна част от световното наследство;

З. като има предвид, че изчезването на видове е постоянно, застрашава екосистемите и предоставянето на екосистемни услуги и представлява заплаха за благосъстоянието и оцеляването на хората; като има предвид, че само през последното десетилетие Международният съюз по опазване на природата (IUCN) обяви 160 вида за изчезнали;

И. като има предвид, че съгласно IPBES 90 % от земята се очаква да бъде значително променена до 2050 г., а 75 % от земята вече е значително променена; като има предвид, че 85 % от влажните зони вече са загубени;

Й. като има предвид, че биологичното разнообразие е от ключово значение за продоволствената сигурност, човешкото благосъстояние и развитието в световен план;

К. като има предвид, че ЕС трябва да се възползва от възможностите, за да включи поуките от пандемията от COVID-19 в своите политики и цели;

Л. като има предвид, че 70 % от новопоявяващите се болести и пандемии имат животински произход (19); като има предвид, че пандемията от COVID-19 показа, че практиките, които поставят биологичното разнообразие под натиск, могат да доведат до повишени рискове за здравето на хората и животните;

М. като има предвид, че унищожаването на естествените местообитания и дивата фауна увеличава контакта между хората и дивите животни и ще бъде важен фактор за възникването и разпространението на вирусни заболявания в бъдеще (20);

Н. като има предвид, че биологичното разнообразие има положителен принос за човешкото здраве; като има предвид, че до 80 % от лекарствата, използвани от хората, са с естествен произход (21);

О. като има предвид, че ЕС разполага с повече защитени зони от всеки друг регион в света (22); като има предвид, че съществуващата мрежа от правно защитени зони, включително такива, които са обект на строга защита, не е достатъчно мащабна, за да се гарантира биологичното разнообразие (23);

П. като има предвид, че ЕС все още се натъква на огромни пропуски в изпълнението, що се отнася до ефективното управление на мрежата „Натура 2000“;

Р. като има предвид, че мрежата „Натура 2000“ допринася за опазването на видовете, но много застрашени видове не са защитени от нея (24);

С. като има предвид, че според изчисленията „Натура 2000“ поддържа 52 000 преки и непреки работни места в управление на опазването, както и като има предвид, че 3,1 милиона (една четвърт) от работните места в туризма имат връзка със защитените зони (25); като има предвид, че разширяването на защитените територии има за цел да защити биологичното разнообразие, но също така допринася за смекчаване на изменението на климата и приспособяването към него и има съществена възвръщаемост чрез инвестиции и създаване на работни места;

Т. като има предвид, че Европейската сметна палата изтъкна сериозни недостатъци в политиките на ЕС относно опазването или възстановяването на биологичното разнообразие, включително, но не само, неподходящи мерки за опазване или възстановяване на биологичното разнообразие, липса на изпълнение и финансиране и неподходящи показатели за измерване на напредъка (26); като има предвид, че бъдещите политики на ЕС следва да коригират и отстранят тези недостатъци;

У. като има предвид, че приблизително 75 % от видовете култури в световен мащаб зависят от опрашващите насекоми (27) и че през последните десетилетия броят на опрашителите драстично намаля; като има предвид, че опазването на биологичното разнообразие и опазването на насекомите са неразривно свързани;

Ф. като има предвид, че документът с насоки относно пчелите на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) не е официално приет, а прегледът му не е приключил успешно;

Х. като има предвид, че на 18 декември 2019 г. Европейският парламент прие резолюция относно инициативата на ЕС за опрашителите (28), в която се потвърждава силната му позиция, че опазването на опрашителите е важно;

Ц. като има предвид, че рамката и действията по текущата инициатива на ЕС за опрашителите изискват засилване и интегриране във всички секторни политики на ЕС;

Ч. като има предвид, че наблюдението, научните изследвания и другите дейности, свързани със защитата на насекомите, са разпокъсани, често неподходящи, недостатъчно финансирани или липсват на национално равнище;

Ш. като има предвид, че загубата на биологично разнообразие е свързана с икономически дейности; като има предвид, че икономическите дейности следва да зачитат „границите на планетата“;

Щ. като има предвид, че опазването на биологичното разнообразие и екосистемите носи преки и непреки икономически ползи за повечето сектори на икономиката и е в основата на функционирането на нашите икономики и общества; като има предвид, че всички предприятия пряко или косвено зависят от екосистемните услуги; като има предвид, че една подобрена политика в областта на биологичното разнообразие с ефективни мерки има потенциала да укрепи икономиката и да предостави възможности за заетост;

АА. като има предвид, че основните преки фактори за загубата на биологично разнообразие са промените в земеползването и използването на морето, добива на природни ресурси, изменението на климата, замърсяването и инвазията на чужди видове (29); като има предвид, че освен опазването и възстановяването на природата от решаващо значение за ефективна стратегия за биологичното разнообразие за периода след 2020 г. са действията по факторите за загуба на биологично разнообразие, по-специално в секторите на земеползването и трансформацията на продоволствената система (30);

АБ. като има предвид, че почвите са общ ресурс (31) и че биологичното разнообразие на почвите е под нарастващ натиск; като има предвид, че редовните рамкови изследвания на земеползването и земното покритие относно физико-химичните параметри в дългосрочен план следва да се допълва от наблюдение в целия ЕС на биологичното разнообразие на почвите, включително тенденциите в техния обхват и обем;

АВ. като има предвид, че биологичното разнообразие в селското стопанство обхваща всички компоненти на биологичното разнообразие, които са от значение за прехраната и селското стопанство, и всички компоненти на биологичното разнообразие, които представляват селскостопански екосистеми, наричани също така агроекосистеми, включително разнообразието и променливостта на животните, растенията и микроорганизмите на генетично, видово и екосистемно равнище, които са необходими за поддържане на ключовите функции на селскостопанската екосистема, нейната структура и процеси;

АГ. като има предвид, че дългосрочните тенденции в популациите на обикновените видове птици и на полските пеперуди в земеделските земи и горите показват, че в ЕС се наблюдава голямо намаляване на биологичното разнообразие в земеделските земи (32); като има предвид, че това се дължи на първо място на загубата, фрагментацията и деградацията на естествените екосистеми, причинени главно от интензификацията на селското стопанство, интензивното управление на горите, изоставянето на земи и разрастването на градските зони (33);

АД. като има предвид, че устойчивото управление на земеделските земи може да допринесе за по-широки екосистемни функции, например защита на биологичното разнообразие, улавяне на въглерод, поддържане на качеството на водата и въздуха, задържане на влага в почвата чрез намаляване на повърхностния отток, проникване на водата в почвата и контрол на ерозията;

АЕ. като има предвид, че според оценките въз основа на биомасата се счита, че по-голямата част от всички бозайници на земята са селскостопански животни, а малък процент са диви; като има предвид също така, че равнището на генетично разнообразие на птиците е обезпокоително ниско (34);

АЖ. като има предвид, че секторите на рибарството и аквакултурите и преработвателният сектор могат да допринесат за целите на ООН за устойчиво развитие;

АЗ. като има предвид, че научните изследвания породиха опасения относно значителните дългосрочни неблагоприятни въздействия, които използването на определени риболовни техники може да окаже върху биологичното разнообразие в океаните и морската среда;

АИ. като има предвид, че рибарите могат да допринесат за предотвратяване на влошаването на състоянието на околната среда и за опазване на морската среда, като използват устойчиви методи и техники;

АЙ. като има предвид, че влошаването на състоянието на местообитанията и нарушаването на миграционните коридори, както и прекомерната експлоатация, дължаща се на риболова, наред с други фактори, доведоха някои видове риби, например есетрата, до ръба на изчезване;

АК. като има предвид, че въпреки някои установени подобрения в устойчивостта на експлоатацията на морските ресурси в някои морски басейни, все още има райони, в които положението е тревожно, по-специално в Средиземно море;

АЛ. като има предвид, че ЕС е определил цели съгласно Рамковата директива за морска стратегия; като има предвид, че все още са необходими мерки за постигане на целта за добро екологично състояние на водните обекти;

АМ. като има предвид, че съгласно Европейската сметна палата (35) макар и да е въведена рамка за опазване на морската среда, действията на ЕС не са довели до достатъчна защита на екосистемите и на обитателите, а настоящите защитени морски зони (ЗМЗ) предоставят само ограничена защита;

АН. като има предвид, че горите и цялата верига за създаване на стойност, основана на горското стопанство, са от основно значение за по-нататъшното развитие на кръговата биоикономика, тъй като те осигуряват работни места, гарантират икономическо благосъстояние в селските и градските райони, предоставят услуги за смекчаване на изменението на климата и за приспособяване към него, предлагат ползи, свързани със здравето, защитават биологичното разнообразие и перспективите за планинските, островните и селските райони и се борят с опустиняването;

АО. като има предвид, че горите представляват 43 % от сухоземната територия на ЕС и че в тях се намират 80 % от неговото биологично разнообразие на сушата (36); като има предвид, че лесовъдните дейности са втората най-голяма докладвана категория, оказваща натиск на видовете (37), която засяга по-специално членестоногите, бозайниците и несъдовите растения; като има предвид, че според докладите много зависими от горите видове са отрицателно засегнати от премахването на мъртви, умиращи и стари дървета (38), от намаляването на вековните гори и от някои методи за управление на горите, например голата сеч;

АП. като има предвид, че в горите се намират повече от 75 % от сухоземното биологично разнообразие (39); като има предвид, че Парламентът отправи препоръки към Комисията относно законодателната рамка на ЕС за спиране и обръщане на причинения от ЕС процес на глобално обезлесяване и деградация на горите и екосистемите (40);

АР. като има предвид, че доброто състояние на околната среда и здравите екосистеми са от жизненоважно значение в борбата с изменението на климата, като екосистемите играят основна роля в смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него; като има предвид, че изменението на климата засяга биологичното разнообразие, тъй като климатичните променливи определят до голяма степен географските ареали на разпространение на видовете; като има предвид, че в области, в които климатът вече не е подходящ, някои видове променят своя географски ареал, а други изчезват от дадено място;

АС. като има предвид, че природосъобразните решения и екосистемните подходи имат потенциал да осигурят силна политическа връзка между трите конвенции от Рио, като разглеждат по интегриран начин изменението на климата и загубата на биологично разнообразие;

АТ. като има предвид, че според IPBES замърсяването е един от петте фактора за загуба на биологично разнообразие; като има предвид, че според оценките съществува надеждна информация за около 500 химикала, както и като има предвид, че според Европейската агенция по химикали към април 2019 г. достатъчно регламентирани са 450 вещества; като има предвид, че се счита, че рисковете от 10 000 други вещества са доста добре категоризирани, а същевременно е налична ограничена информация за рисковете за около 20 000 вещества; като има предвид, че за по-голямата част, около 70 000 вещества, няма почти никаква информация относно свързаните с тях опасности или рисковете, свързани с експозицията; като има предвид, че има неотложна необходимост от попълване на съществените празнини в познанията относно всички въздействия от химикалите върху биологичното разнообразие и околната среда;

АУ. като има предвид, че светлинното замърсяване променя естествените нива на нощната светлина за хората, животните и растенията и по този начин засяга отрицателно биологичното разнообразие, например като нарушава равновесието на миграционната, нощната и репродуктивната дейност на животните, което води и до загуба на насекоми и опрашители, смъртоносно привличани от изкуствената светлина;

АФ. като има предвид, че според доклада на Съвместния изследователски център (JRC) за 2020 г. (41) във всички екосистеми в момента се наблюдават инвазивни чужди видове и те заплашват по-специално градските екосистеми и пасищата;

АХ. като има предвид, че настоящите отрицателни тенденции в областта на биологичното разнообразие и екосистемите ще подкопаят напредъка не само на ЦУР в областта на околната среда, но и на онези ЦУР, свързани с бедността, глада, здравето, водата, градовете и климата; като има предвид, че поради това загубата и влошаването на биологичното разнообразие трябва да се разглеждат не само като екологичен проблем, но и като свързан с развитието, икономически, социален и морален проблем;

АЦ. като има предвид, че близо 80 % от биологичното разнообразие на ЕС понастоящем са съсредоточени в неговите най-отдалечени региони и в отвъдморските му държави и територии (42);

АЧ. като има предвид, че ЕС и неговите държави членки трябва да спазват международните си задължения, свързани с биологичното разнообразие и правата на човека, в допълнение към задълженията си, свързани със съгласуваността на политиките във външната дейност, в съответствие със задължението си съгласно Хартата да включат в политиките на ЕС високо равнище на опазване на околната среда и подобряване на качеството на околната среда, а също и в съответствие с принципа на устойчивото развитие;

АШ. като има предвид, че работата на специалния докладчик на ООН относно правата на човека и околната среда може да проправи пътя към създаването на правна рамка относно задълженията в областта на правата на човека, свързани с околната среда, опазването и устойчивото използване на биологичното разнообразие; като има предвид, че броят на защитниците на правата на човека в областта на околната среда и земята, които стават обект на атаки, през последните години в целия свят значително се е увеличил;

АЩ. като има предвид, че според оценките най-малко една четвърт от общата земна площ се притежава, управлява, използва или заема от коренното население и местните общности; като има предвид, че в декларацията на ООН за правата на коренното население се признават колективните и индивидуалните права на коренното население; като има предвид, че коренното население и местните общности играят ключова роля за опазване на световното биологично разнообразие, както и като има предвид, че глобалните цели за биологичното разнообразие не могат да бъдат постигнати, без да се признаят техните права;

БА. като има предвид, че както законната, така и незаконната търговия и използване на диви видове значително допринасят за намаляването на биологичното разнообразие, както и като има предвид, че унищожаването на природните местообитания и експлоатацията на дивата природа допринасят за появата и разпространението на инфекциозни болести (43);

ББ. като има предвид, че съгласно IPBES и IPCC морското биологично разнообразие е сериозно застрашено (44); като има предвид, че ЕАОС предупреди за настоящото влошено състояние на европейската морска среда и за необходимостта от бързо възстановяване на нашите морски екосистеми, като се разгледа въздействието на човешките дейности върху морската среда (45); като има предвид, че ключови места в моретата, например кораловите рифове, мангровите гори и пластовете морска трева, са силно деградирали и застрашени от изменението на климата и замърсяването;

БВ. като има предвид, че океанът е едно цяло и че доброто му екологично състояние е жизненоважно за гарантиране на неговата устойчивост и запазването на неговите екосистемни услуги, например поглъщането на CO2 и производството на кислород; като има предвид, че механизмите на климата зависят от здравето на океанските и морските екосистеми, които понастоящем са засегнати от глобалното затопляне, от замърсяване, свръхексплоатация на морското биологично разнообразие, увеличаване на киселинността на водите, намаляване на кислорода и ерозия на бреговата линия; като има предвид, че IPCC припомня, че океаните са част от решението за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към тях (46);

БГ. като има предвид, че 80 % от морските отпадъци са с произход от сушата, а 150 тона пластмаси са натрупани в нашите океани (47); като има предвид, че 80 % от градските отпадъчни води се изхвърлят в морето; като има предвид, че кумулативната маса от плаващи отпадъци на повърхността представлява едва 1 % от изхвърлените в океана пластмаси (48);

БД. като има предвид, че синята икономика представлява възможност за устойчивото развитие на морските и крайбрежните дейности;

БЕ. като има предвид, че следва да се насърчават съвместни инициативи на хора, общини, сдружения, предприятия, образователни институции и други заинтересовани страни от обществото в областта на опазването и възстановяването на биологичното разнообразие;

БЖ. като има предвид, че успешното изпълнение на стратегията изисква ефективно сътрудничество на равнището на ЕС и на държавите членки, което да обхваща всички заинтересовани страни;

Текущо състояние на биологичното разнообразие

1. приветства новата стратегия на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. и нейното равнище на амбиция;

2. освен това приветства основната амбициозна цел да се гарантира, че до 2050 г. всички екосистеми в света ще са възстановени, устойчиви и подходящо защитени; подчертава, че следва да се положат всички усилия за постигането на тази цел възможно най-скоро;

3. счита, че при изпълнението на стратегията следва да се осигури съгласуваност с други стратегии на Европейския зелен пакт, например стратегията „От фермата до трапезата“; признава значението на трите измерения на устойчивото развитие: екологично, икономическо и социално; припомня, че екологичното измерение, включително биологичното разнообразие и опазването на екосистемите, е в основата на другите две измерения и е определящата основа за устойчивото развитие и за постигането на ЦУР;

4. припомня, че съществува спешна нужда от укрепване на морската визия в новите стратегии на Европейския съюз, по-специално в последващите действия на Европейския зелен пакт, стратегията за биологичното разнообразие и стратегията „От фермата до трапезата“;

5. призовава Комисията да основава всяко законодателно предложение на цялостна оценка на въздействието, като се вземат предвид индивидуалните и кумулативните ефекти, въздействието върху социалната и икономическата устойчивост на съответните сектори, върху продоволствената сигурност и цените на храните и върху потенциалния риск от изместване на загубата на биологично разнообразие в държави извън ЕС чрез замяна на местното производство с внос, както и разходите за действие и бездействие по отношение на непосредствените и дългосрочните въздействия;

6. призовава Комисията, за целите на извършването на оценки на въздействието, да допълни единствения инструмент, използван в момента за оценка на екологичните аспекти, с инструменти, които изследват въздействието, свързано с биологичното разнообразие, използването на ресурси и замърсяването;

7. отбелязва в тази връзка, че поставянето на акцент едновременно върху социалните, екологичните и икономическите ползи от горското стопанство, може да помогне за гарантиране на устойчивостта на горите и възможностите им за приспособяване, както и за постигането на преход към кръгова биоикономика и за подобряването на опазването на биологичното разнообразие; счита, че целите и изпълнението трябва да отчитат точните условия и възможности на всяка държава и да водят до положително въздействие върху горите и условията в горското стопанство, поминъка в селските райони и биологичното разнообразие на горите в ЕС;

8. припомня заключенията на доклада на IPBES от 2019 г., според които природата в световен мащаб намалява с безпрецедентни в човешката история темпове и около един милион от общо приблизително над осем милиона видове са застрашени от изчезване;

9. отбелязва, че това е третата стратегия за биологичното разнообразие, целяща спиране на загубата на биологично разнообразие в ЕС; въпреки това изразява съжаление във връзка с факта, че биологичното разнообразие в ЕС продължава да намалява; изразява дълбоко съжаление, че ЕС не изпълни нито целите на стратегията за биологичното разнообразие до 2020 г., нито глобалните цели за биологичното разнообразие от Аичи;

10. подчертава, че е необходимо стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. изцяло да постигне своите цели; настоятелно призовава Комисията и държавите членки да се ангажират със съществени и допълнителни мерки за опазване и възстановяване на биологичното разнообразие, за да се постигнат изцяло новите цели, които следва да бъдат ясно определени и измерими;

11. изтъква, че пандемията от COVID-19 отново показа значението на цялостното прилагане на принципа „Едно здраве“ при изготвянето на политиките, което отразява факта, че човешкото здраве, животните и околната среда са взаимосвързани и че в обществото спешно са необходими преобразуващи промени; подчертава важната роля на Комисията в координирането и подпомагането на подхода „Едно здраве“ в ЕС и в застъпничеството за този принцип на всички международни форуми; призовава настоящите политики на ЕС спешно да бъдат преосмислени и напълно съобразени с необходимите промени;

12. отбелязва, че първопричините за пандемиите обхващат същите глобални промени в околната среда, които са причина за загубата на биологично разнообразие и изменението на климата ( 49 ) , например промените в земеползването и законната и незаконната търговия и консумация на екземпляри от дивата флора и фауна; посочва, че рискът от пандемии може да бъде значително намален чрез намаляване на човешките дейности, които водят до загуба на биологично разнообразие, и че прогнозните разходи за намаляване на риска от пандемии са 100 пъти по-ниски от разходите за реагиране при пандемии ( 50 )

13. с цел да се води борба срещу рисковете за здравето на човека, животните и околната среда, настоятелно призовава държавите членки и Комисията изцяло да вземат предвид научните доказателства, доклади и препоръки относно зоонозите и пандемиите, включително доклада от семинара на IPBES относно загубата на биологично разнообразие и пандемиите ( 51 ) , доклада на Програмата на ООН за околната среда от 6 юли 2020 г., озаглавен „Предотвратяване на следващата пандемия — зоонозни болести и как да се прекъсне веригата на предаване“ ( 52 ) , и тристранния концептуален документ на Световната здравна организация (СЗО), ФАО и Световната организация по здравеопазване на животните (OIE) от април 2010 г. относно споделянето на отговорности и координирането на дейностите в световен мащаб с цел преодоляване на рисковете за здравето в допирните точки между екосистемите на човека и на животните ( 53 )

14. приветства предвиденото засилване на действията на ЕС срещу пандемии и други заплахи за здравето като част от Европейския здравен съюз ( 54 ) , включително създаването на план на ЕС за здравна криза и пандемия, както е предвидено в новото предложение на Комисията относно сериозните трансгранични заплахи за здравето ( 55 ) , който следва да обхваща пандемии със зоонозен произход;

Защита и възстановяване

15. изразява решителна подкрепа за целите на ЕС за защита на най-малко 30 % от морските и сухоземните площи в ЕС, които обхващат разнообразен набор от екосистеми като гори, влажни зони, торфища, пасища и крайбрежни екосистеми, и за строга защита на най-малко 10 % от морските и сухоземните площи в ЕС, включително всички останали девствени и вековни гори и други богати на въглерод екосистеми; подчертава, че тези цели следва да бъдат обвързващи и да се изпълняват от държавите членки на национално равнище в сътрудничество с регионалните и местните органи и в съответствие с научнообосновани критерии и с нуждите по отношение на биологичното разнообразие, като се вземат предвид разликите в размера и дела на природните зони във всяка държава членка, както и регионалните и местните обстоятелства;

16. подчертава, че тези защитени зони следва да създадат екологично съгласувана и представителна мрежа въз основа на съществуващите защитени зони; подчертава, че в допълнение към увеличаването на площта на защитените зони следва да се гарантира качеството на тези зони, включително чрез достатъчно финансиране и изпълнението на ясни и ефективни планове за опазване, подходящо управление, подходящо наблюдение и оценка и ефективно прилагане на съответното законодателство;

17. припомня, че според международните препоръки на IUCN във всички категории защитени зони следва да бъдат забранени вредните за околната среда промишлени дейности и развитие на инфраструктура ( 56 )

18. подчертава, че трябва да се установи ясно определение за „строга защита“; отбелязва заключенията на Съвета от 16 октомври 2020 г. относно биологичното разнообразие, в които се подчертава, че по-строгото ниво на защита може да предостави възможност за извършване на някои човешки дейности в съответствие с целите за опазване на защитената зона; счита, че човешките дейности, които са съвместими с целите за опазване или дори допринасят в положителна посока за биологичното разнообразие, трябва да останат допустими в зони — обект на строга защита; призовава Комисията, в сътрудничество с държавите членки, да изясни кои видове човешки дейности евентуално биха могли да се считат за разрешени при строг статут на защита, ако оставят естествените процеси по същество незасегнати и ако са съвместими с екологичните изисквания на зоните, въз основа на оценка на всеки отделен случай, основана най-добрите налични научни данни;

19. подчертава, че за да се постигнат целите на стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г., е необходимо също така да бъде предотвратено влошаването на състоянието на останалата морска и сухоземна зона на ЕС; призовава за мерки за справяне със загубата на биологично разнообразие извън защитените зони; отбелязва, че възстановяването на природата и екосистемите в защитените зони не компенсира продължаващата загуба на биологично разнообразие и влошаването на състоянието на екосистемите в други зони;

20. подчертава, че е важно отвъдморските държави и територии да бъдат включени в усилията за опазване и възстановяване;

21. счита, че е важно да се вземат предвид биогеографските региони и да се възприеме подход по отношение на защитените зони, който обхваща всички равнища на управление и в който държавите членки да оценяват необходимостта от финансова подкрепа и компенсационни мерки в контекста на определянето на защитени зони; подчертава, че е необходимо да участват всички съответни заинтересовани страни, включително собствениците на земя;

22. подчертава значението на горските зони по „Натура 2000“ за опазването на биологичното разнообразие в горите; при все това отбелязва, че са необходими достатъчно финансови средства за управление на тези зони и гарантиране на правоприлагането;

23. подчертава колко е важно по балансиран начин да се укрепи устойчивото управление на горите за здравето, климатичната устойчивост и дълголетието на горските екосистеми и запазването на многофункционалната роля на горите, включително за поддържането на биологичното разнообразие в горите, както и за постигането на целите за устойчиво развитие (ЦУР) и изпълнението на Европейския зелен пакт; подчертава значението на включването на генетичното разнообразие в съображенията при засаждане, тъй като това ограничава риска от нападения от вредители и от разпространение на болести, както и значението на избора на местни видове;

24. припомня, че ЕС разполага с най-голямата координирана мрежа от защитени зони в света;

25. отбелязва ангажимента да се гарантира, че не се допуска влошаване на тенденциите за опазване и на благоприятното състояние на всички защитени местообитания и видове до 2030 г., както и да се гарантира, че на равнище държави членки най-малко 30 % от видовете и местообитанията, които в момента не се намират в благоприятно състояние, ще преминат в тази категория или показват силна тенденция за подобряване; счита обаче, че следва възможно най-скоро да се постигне благоприятен природозащитен статус за всички защитени видове и местообитания съгласно Директивата за птиците ( 57 ) и Директивата за местообитанията ( 58 ) ; подчертава, че съществуват задължения да се гарантира, че състоянието на видовете не се влошава; призовава Комисията, заедно с ЕАОС, да определи ясна базова линия с цел осигуряване на хармонизирано и редовно докладване и да отстрани недостатъците в настоящата методология за оценка на тенденциите;

26. призовава държавите членки да подобрят качеството и пълнотата на своите системи за мониторинг за мрежата „Натура 2000“, включително мониторинга на ефективността на управлението; подчертава значението на специализираните органи за управление и плановете за управление на обектите; припомня, че според брифинга на ЕАОС ( 59 ) съществуващите стандарти за ефективност на управлението не са достатъчно познати и разбираеми сред практикуващите; призовава Комисията и държавите членки по-целенасочено да изграждат капацитет, както и да предоставят по-добри насоки относно ефективността на управлението за оценката и подобряването на управлението на „Натура 2000“, включително като използват глобални стандарти за оценка на ефективността на управлението на защитените зони (PAME), например Зеления списък на защитените и опазваните зони на IUCN; призовава също така Комисията да актуализира насоките за адаптивно управление на „Натура 2000“, което обхваща разглеждане на потенциалното въздействие на изменението на климата върху видовете и екосистемите;

27. призовава държавите членки да опазват генетичното разнообразие на дивите видове чрез подходящи мерки за опазване;

28. изразява съжаление, че държавите членки не са изпълнили целта за 2020 г. за добро екологично състояние на морските води, както е определено в Рамковата директива за морска стратегия; призовава Комисията да укрепи мрежата от ЗМЗ чрез подобряване на свързаността, по-добро управление, по-стабилно пространствено планиране и системни оценки и прилагане;

29. изразява загриженост относно състоянието на сладководните екосистеми и видове; отбелязва, че между 1970 г. и 2016 г. спадът в Европа е бил най-сериозният в света — 93 % ( 60 )

30. подчертава, че по-голямата част от сухоземното биологично разнообразие е съсредоточена в горски райони; отбелязва, че се наблюдават малки подобрения в природозащитния статус за някои видове горски масиви ( 61 ) , но че природозащитният статус на горските местообитания и видове, обхванати от законодателството на ЕС за опазване на природата, не показва съществени признаци на подобрение ( 62 ) ; подчертава, че между 2011 г. и 2020 г. близо една трета от горите в ЕС са оценени като имащи лош природозащитен статус (31 %), а повече от половината от тях са оценени като имащи незадоволителен природозащитен статус (54 %) ( 63 )

31. изтъква незадоволителния статус на европейските гори; подчертава, че в някои биогеографски региони едва 5 % от горските местообитания по приложение I са с благоприятен природозащитен статус ( 64 ) ; подчертава, че стратегията за биологичното разнообразие изисква от държавите членки да гарантират, че тенденциите за опазване и състоянието на никои защитени местообитания и видове не се влошават; отбелязва значителното допълнително влошаване на горските екосистеми в неблагоприятен природозащитен статус в повечето биогеографски региони ( 65 )

32. отбелязва със загриженост докладваните значителни загуби на горски видове и местообитания; припомня, че пет горски дървесни вида са изчезнали в дивата природа, 42 горски дървесни вида са критично застрашени, а 107 горски дървесни вида са застрашени в Европа;

33. счита, че е важно и неотложно да се гарантира строга защита на всички останали девствени и вековни гори; подчертава, че прозалесяването, което позволява по-дълъг живот на естествените гори, е от ключово значение за увеличаване на площта на вековните гори; приветства текущата съвместна работа по изготвянето на определение, картографирането и наблюдението на девствените и вековните гори;

34. подчертава, че горите, особено девствените гори, са от особено значение за опазването на биологичното разнообразие, и призовава за тяхното опазване; призовава в тази връзка Комисията и държавите членки да включат определение за стари гори, което да бъде изготвено от Постоянния комитет по горско стопанство като част от бъдещата стратегия на ЕС за горите;

35. призовава държавите членки да подобрят националното си законодателство, като засилят защитата срещу незаконната сеч; призовава Комисията и държавите членки да хармонизират съществуващите данни, да запълнят пропуските по отношение на местоположението на девствените и вековните гори, със задна дата за 2020 г. да създадат база данни за всички потенциални зони, които отговарят на критериите за вековни и девствени гори, както и да въведат временен мораториум върху извършването на сеч във всички съответни зони с цел да се предотврати тяхното целенасочено унищожаване и по законен път незабавно да се гарантира статутът на ненамеса на одобрените зони;

36. силно приветства ангажимента за изготвяне на законодателно предложение относно плана на ЕС за възстановяване на природата, включително относно обвързващите цели за възстановяване, и отново призовава за определяне на цел за възстановяване на най-малко 30 % от земята и морските басейни в ЕС ( 66 ) , която всяка държава членка следва изцяло да изпълни на цялата си територия, в защитените зони и извън тях, въз основа на нуждите по отношение на биологичното разнообразие и екосистемите, като се отразяват специфичните характеристики на държавата; подчертава, че целите за възстановяване следва да се основават на съществуващото законодателство на ЕС и че усилията за възстановяване следва да подкрепят естественото възстановяване във възможно най-голяма степен;

37. счита, че в допълнение към общата цел за възстановяване законодателното предложение относно плана на ЕС за възстановяване на природата следва да включва специфични цели за екосистемите, местообитанията и видовете на равнището на ЕС и на държавите членки въз основа на техните екосистеми, като се обръща особено внимание на екосистемите от гледна точка на двете цели — възстановяване на биологичното разнообразие и смекчаване на последиците от изменението на климата и приспособяване към него; подчертава, че инструментът следва да обхваща горите, пасищата, влажните зони, торфищата, опрашителите, свободно течащите реки, крайбрежните райони и морските екосистеми; подчертава, че след като екосистемите бъдат възстановени, не следва да се допуска тяхната деградация; счита, че напредъкът по отношение на целите за възстановяване трябва да се оценява редовно както на равнището на държавите членки, така и на равнището на ЕС, включително като за постигане на целите за 2030 г. се използват междинни цели;

38. подчертава, че за да се увеличи ангажираността за възстановяване на биологичното разнообразие, следва да се разработят положителни стимули и процеси на участие;

39. силно изтъква, че е важно целите на ЕС за възстановяване на природата напълно да се интегрират в други свързани политики и стратегии; отново призовава за обвързващи цели за възстановяването на горите ( 67 ) , включително за увеличаване и възстановяване на свързаността между горите; изисква в плана за възстановяване на природата да бъде включено възстановяването на най-малко 25000 км свободно течащи реки в ЕС чрез премахване на бариерите и възстановяване на заливните равнини;

40. изразява силно съжаление относно намаляването на опрашителите, които са основен показател за здравето на околната среда; подчертава, че този спад означава не само загуба на биологично разнообразие, но и заплаха за продоволствената сигурност; отново заявява позицията си, изразена в резолюцията относно инициативата на ЕС за опрашителите, и призовава за спешно преразглеждане на инициативата; подчертава, че преразгледаната инициатива следва да включва нова рамка за наблюдение на опрашителите в целия ЕС с решителни мерки, ясни цели и показатели, обвързани със срокове, включително показатели за въздействието, както и необходимото изграждане на капацитет;

41. припомня възражението си от 23 октомври 2019 г. по отношение на оценката на въздействието на продуктите за растителна защита върху медоносните пчели ( 68 ) и изразява съжаление, че документът с насоки на ЕОБХ за пчелите не е официално приет от държавите членки; призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че преразгледаният документ с насоки на ЕОБХ за пчелите и бъдещите актове за изпълнение гарантират най-малко същото равнище на защита като определеното през 2013 г., като се отчита както острата, така и хроничната токсичност и токсичността на ларвите и се обхващат също така и дивите опрашители; подчертава необходимостта от по-голяма прозрачност в процеса на преразглеждане; отбелязва, че ЕОБХ разработва собствена система за моделиране, ApisRAM, за която се очаква да бъде по-съобразена с биологията на пчелите, отколкото BeeHAVE, и с по-малък потенциал да води до конфликт на интереси;

42. подчертава значението на голямото разнообразие в ландшафта на земеделските райони за опазването и възстановяването на биологичното разнообразие и опрашителите, както и ролята на пчеларите; подчертава, че умножаването на зелените площи в градските райони също може да допринесе за постигането на тези цели; призовава държавите членки да включат в своите проекти на стратегически планове мерки, насочени към различни групи опрашители;

Фактори за загубата на биологично разнообразие

43. подчертава, че действията в рамките на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г. трябва да противодействат по подходящ начин на петте основни преки фактора за изменението на природата: промените в земеползването и мореползването, пряката експлоатация на организми, изменението на климата, замърсяването и инвазивните чужди видове; подчертава, че следва да се предприемат мерки и по отношение на основните причини за изменението, или косвените фактори, като например неустойчивите модели на производство и потребление, динамиката на населението, търговията, технологичните иновации и моделите на управление;

Промени в земеползването и мореползването

44. подчертава, че биологичното разнообразие на почвите предоставя жизненоважни екосистемни услуги и смекчава изменението на климата, като го превръща в един от най-важните елементи на сухоземните въглеродни поглътители; отбелязва със загриженост увеличената деградация на почвите и липсата на специално законодателство на ЕС по този въпрос; признава, че някои разпоредби в различни закони допринасят непряко за защитата на почвите, но счита, че това е довело до частична защита и силно фрагментиран начин на управление на почвите в ЕС; ето защо призовава Комисията да представи законодателно предложение за създаването, при пълно зачитане на принципа на субсидиарност, на обща рамка за защита и устойчиво използване на почвите и за ефективното внедряване на тази защита във всички съответни политики на ЕС;

45. подчертава, че тази обща рамка относно почвите следва да обхваща всички основни заплахи, свързани с тях, включително загубата на биологично разнообразие и на органични вещества, замърсяването, засоляването, повишаването на киселинното съдържание, опустиняването, ерозията и запечатването на почвите; подчертава необходимостта в общата рамка да бъдат включени общи определения, ясни цели и рамка за мониторинг; подкрепя също така определянето на конкретна цел за обеззаразяване;

46. подчертава, че здравите почви, включително по отношение на плодородието и структурата, са от решаващо значение за селскостопанския сектор; посочва отрицателното въздействие, което неустойчивите земеделски и горски практики, промените в земеползването, строителните дейности, запечатването и промишлените емисии оказват върху почвите, наред с другото; подчертава, че в дърводобива и селското стопанство следва да се прилагат методи, които в по-малка степен вредят на почвите;

47. приканва Комисията да преразгледа Директива 2010/75/ЕС относно емисиите от промишлеността ( 69 ) и Директива 2006/21/ЕО относно управлението на отпадъците от миннодобивните индустрии ( 70 ) с цел по-добро справяне с деградацията на почвите в резултат на промишлени и минни дейности; припомня призива си за определяне на цел за материално възстановяване на изкопните почви ( 71 )

48. настоятелно призовава държавите членки да не разрешават никакви нови дейности по хидравлично разбиване в ЕС и да спрат всички съществуващи такива дейности, като се основава на принципа на предпазливост и на принципа, че следва да се предприемат превантивни действия, и като отчита рисковете и отрицателните въздействия върху климата, околната среда и биологичното разнообразие, свързани с хидравличното разбиване за добив на неконвенционални въглеводороди;

49. припомня, че съгласно Конвенцията на ООН за борба с опустиняването (UNCCD) ЕС е поел ангажимент да постигне неутралност по отношение на деградацията на земите ( 72 ) до 2030 г., но че тази цел вероятно няма да бъде постигната, каквото е и заключението в специалния доклад на Европейската сметна палата ( 73 ) ; изразява съжаление, че въпреки заплахата, която опустиняването създава за биологичното разнообразие, плодородието на почвата, естествената устойчивост на земята, производството на храни и качеството на водата, и въпреки факта, че 13 държави членки са се обявили за засегнати от опустиняване съгласно Конвенцията на ООН за борба с опустиняването (UNCCD), Комисията не разглежда въпроса ефективно; поради това призовава Комисията да увеличи амбицията си и да представи без забавяне стратегия на равнището на ЕС относно опустиняването и деградацията на земите;

50. отбелязва, че в ЕС урбанизацията и развлекателните дейности причиняват 13 % от всички докладвани видове натиск върху природата и 48 % от всички видове натиск върху морската среда ( 74 ) ; подчертава, че зелените градски райони и зелената инфраструктура могат да предоставят екосистемни услуги в подкрепа на биологичното разнообразие и да допринесат за физическото и психическото благоденствие на населението;

51. подкрепя намерението на Комисията да създаде платформа на ЕС за екологизиране на градовете; призовава Комисията да определи конкретни амбициозни обвързващи цели по отношение на градското биологично разнообразие, природосъобразните решения, основаните на екосистемите подходи и екологосъобразната инфраструктура, които са от полза както за хората, така и за дивата флора и фауна и допринасят за общите цели в областта на биологичното разнообразие; подчертава необходимостта от включване на мерки, като например минимален процент зелени покриви на новите сгради, подкрепа за градското земеделие, включително използването на овощни дървета, когато е целесъобразно, гарантиране, че не се използват химически пестициди, намаляване на използването на торове в градските зелени площи в ЕС и увеличаване на броя на зелените площи в зависимост от броя на жителите, като същевременно се обръща внимание на неравенствата по отношение на достъпа до зелени площи; освен това призовава Комисията и държавите членки да разширят сухоземните и морските екологични коридори в градските зони, включително чрез развитие на трансевропейска мрежа за зелена инфраструктура (TEN-G), свързана с трансевропейска мрежа за защита на природата (TEN-N);

Пряка експлоатация на организми

52. изразява подкрепата си за целите за 2030 г. за това най-малко 25 % от земеделската земя да премине под управление съгласно принципите на биологичното земеделие — стойност, която следва да се увеличи в средносрочен до дългосрочен план; освен това горещо приветства целта да се гарантира, че най-малко 10 % от земеделската земя се състои от ландшафт с голямо разнообразие, като това следва да се прилага на подходящо равнище, за да се осигури екологична свързаност на местообитанията във и между обработваемите ландшафти; подчертава, че и двете цели следва да бъдат включени в законодателството на ЕС и изпълнени от всяка държава членка, също и в рамките на стратегическите планове на общата селскостопанска политика (ОСП);

53. отбелязва с голяма загриженост, че според доклада на Сметната палата за биологичното разнообразие в земеделските земи броят и разнообразието на видовете в земеделските земи в ЕС непрекъснато намалява; изразява съжаление от факта, че в Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г. не са определени измерими цели и дейности за селското стопанство, което затруднява оценката на напредъка; припомня, че проследяването на разходите по ОСП за биологичното разнообразие е ненадеждно и че липсва координация между политиките и стратегиите на ЕС, един от резултатите от което е, че те не се справят с намаляването на генетичното разнообразие ( 75 ) ; призовава Комисията да следва препоръките на ЕСП относно биологичното разнообразие в земеделските земи и да надгражда върху извлечените поуки в Стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. ( 76 )

54. подчертава, че биологичното разнообразие е от ключово значение за гарантиране на продоволствената сигурност в ЕС; подчертава важната роля, която селскостопанският сектор на ЕС играе за производството на здравословни, безопасни и финансово достъпни храни; подчертава, че земеделските стопани трябва да играят ключова роля за успеха на тази стратегия и че стратегията следва да бъде приведена в съответствие с мерките, общите и специалните цели на стратегията „От фермата до трапезата“;

55. счита, че е наложително селското стопанство на ЕС да бъде трансформирано, за да стане устойчиво и да се гарантират високи стандарти за хуманно отношение към животните в съответствие с екологичния и климатичния преход, като се сведе до минимум използването на изкопаеми и химически суровини и лечението с антибиотици; подчертава, че селското стопанство следва да допринася за опазването и възстановяването на биологичното разнообразие;

56. счита, че с оглед на потенциалните социално-икономически въздействия е наложително земеделските стопани да получават подкрепа, включително икономическа, и обучение във връзка с прехода към устойчиви селскостопански системи за насърчаване на агроекологични и други иновативни устойчиви практики; поради това подчертава, че е важно да се осигури добре дефинирана и достатъчна финансова подкрепа, включително по линия на многогодишната финансова рамка, за да се подпомогне постигането на тези цели, и във връзка с това призовава държавите членки да използват стратегическите планове на ОСП и нейните „зелени“ компоненти за тези цели, като същевременно разработват печеливши за всички участници решения за опазване на биологичното разнообразие;

57. призовава Комисията да разработи стратегия за подпомагане на местните вериги за създаване на стойност при постигането на предложените цели и подчертава, че малките селскостопански предприятия се нуждаят от специфична подкрепа, за да допринасят за изпълнението на стратегията;

58. приветства признаването на биологичното земеделие като един от силните компоненти по пътя на ЕС към по-устойчиви продоволствени системи, а именно по отношение на постигането на целите на обществената политика за икономическо развитие, заетост в селските райони, опазване на околната среда и действия в областта на климата; подчертава значението на европейския план за действие за биологичното земеделие за увеличаване на използването на биологично земеделие;

59. подчертава, че развитието на биологичното производство на храни трябва да бъде придружено от направлявани от пазара промени и развитие на веригата на доставки, както и от мерки, които стимулират търсенето на биологични храни, включително чрез обществени поръчки и широк спектър от мерки за насърчаване, научни изследвания, иновации, обучение и трансфер на научни знания, които имат за цел да подкрепят стабилността на пазара на биологични продукти и справедливото възнаграждение на земеделските стопани и да насърчават мерки в подкрепа на младите земеделски стопани, занимаващи се с биологично земеделие; подчертава необходимостта от развитие на цялата верига на производство на биологични храни, за да се даде възможност за преработка и разпространение на местно равнище на биологичните продукти на ЕС;

60. отбелязва, че държавите членки ще допринасят различно за постигането на тези определени за целия Съюз цели в зависимост от равнището на развитие на сектора им за производство на биологични храни и затова призовава за определяне на национални цели; подчертава, че тези цели няма да бъдат постигнати без силна финансова подкрепа, стабилни програми за обучение и консултантски услуги; призовава държавите членки съответно да оформят своите стратегически планове по ОСП и Комисията да се увери, че тези стратегически планове отговарят на поставената задача;

61. припомня значението на насърчаването на колективен подход и на използването на неговия мултиплициращ ефект, за да се популяризират действията по Стратегията за биологичното разнообразие и призовава Комисията да насърчава и подкрепя предприятията — сдружения, като например кооперативите в хранително-вкусовата промишленост, при прилагането на мерки за защита на биологичното разнообразие по колективен начин;

62. подчертава ключовата роля, която ОСП следва да играе за защитата и насърчаването на биологичното разнообразие в земеделските земи заедно с други политики на Европейския зелен пакт; изразява съжаление от факта, че ОСП не е била ефективна в обръщането на продължилата десетилетия тенденция за влошаване на състоянието на биологичното разнообразие; припомня, че производителността и устойчивостта на селското стопанство зависят от биологичното разнообразие, което е от първостепенно значение за гарантиране на дългосрочната устойчивост и издръжливост на нашите продоволствени системи и на продоволствената сигурност; счита, че малките промени, въведени с различните реформи на ОСП, не насърчиха в достатъчна степен земеделските стопани към промяна на техните практики и че е необходима значителна реформа въз основа на опита и предвижданията в областта на климата и кризата в областта на биологичното разнообразие;

63. отново заявява, че ОСП следва да бъде в пълно съответствие с по-амбициозните цели на ЕС в областта на климата и биологичното разнообразие; настоятелно призовава Комисията и държавите членки да използват стратегическите планове по ОСП за изпълнение на целите на стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. и стратегията „От фермата до трапезата“, включително за по-нататъшно интегриране на благоприятни за биологичното разнообразие и агроекологични подходи, и настоятелно призовава държавите членки да определят амбициозни базови стойности за устойчивостта и биологичното разнообразие при установяването на стандарти за обвързване с условия и да гарантират амбициозното и бързо разработване и прилагане на мерки, по-специално екосхеми и мерки в областта на агроекологията и климата; подчертава, че следва да се заделят подходящи финансови ресурси за възстановяване; призовава държавите членки да се основават на препоръките на Комисията за тези цели;

64. призовава държавите членки да разработят необходимите мерки, като отчитат особеностите на ландшафта с голямо разнообразие, по-специално в рамките на своите стратегически планове по ОСП, като използват например живи плетове или буферни ивици, които следва също така да целят насърчаването на екологичната взаимосвързаност между местообитанията и създаването на зелени коридори;

65. подчертава необходимостта от укрепване на рамката за мониторинг по линия на ОСП, включително чрез разработването на по-надеждни показатели за измерване на нейното въздействие; призовава Комисията след одобряването на националните стратегически планове да извърши независима оценка на тяхното съвкупно очаквано въздействие; когато този анализ покаже, че усилията, положени за постигане на целите на Европейския зелен пакт, са недостатъчни, призовава Комисията да предприеме подходящи действия, като например да изиска от държавите членки да изменят своите стратегически планове или да преразгледат Регламента за стратегическите планове по ОСП като част от междинния преглед;

66. подчертава значението на балансираните хранителни режими; счита, че Комисията и държавите членки следва да улеснят приемането на здравословни и балансирани хранителни режими, като същевременно въведат подходящи мерки за подпомагане на земеделските стопани в този преход, отчитайки надлежно необходимостта от запазване на икономическата устойчивост на земеделските стопанства в ЕС;

67. изразява съжаление, че селскостопанското производство и потребление все повече се концентрират върху ограничен набор от земеделски култури и ограничени сортове и генотипове от тях; подчертава, че увеличаването и запазването на генетичната изменчивост по естествени начини е от решаващо значение за насърчаване на разнообразието на селскостопанските екосистеми и за опазване на местните генетични ресурси, по-специално като хранилище на решения за посрещане на екологични и климатични предизвикателства; подчертава значението на използването на местни породи и сортове, които са най-подходящи за местните екосистеми;

68. призовава Комисията да оцени дали разработването на отчитане на природния капитал ще позволи да се ограничат и рационализират експлоатацията и въздействието върху екосистемите и съответно ще допринесе по този начин за спирането на загубата на биологично разнообразие и обръщането на тази тенденция; изразява обаче резерви относно осъществимостта на точното измерване на стойността на природата в количествено изражение и подчертава, че природата има своя собствена стойност; във връзка с това призовава Комисията да предостави повече информация относно евентуалната международна инициатива за отчитане на природния капитал;

69. призовава държавите членки да разработят необходимите мерки в рамките на своите стратегически планове по ОСП за насърчаване на богатите на биологично разнообразие райони, включително по отношение на характеристиките на ландшафта, с цел да се постигне площ от най-малко 10 % на райони с голямо разнообразие, благоприятстващи биологичното разнообразие, например живи плетове, буферни ивици, зони, в които не се използват химикали, и временно оставени под угар земи, както и екстензивна земеделска земя, предназначена за биологичното разнообразие в дългосрочен план, и насърчаване на взаимосвързаността между местообитанията и създаването на зелени коридори, доколкото е възможно, за да се увеличи потенциалът за биологично разнообразие;

70. отбелязва, че производството на кожи, което включва затварянето на хиляди неопитомени животни от подобен генотип в тясна близост едно до друго при хронично стресиращи условия, може съществено да компрометира хуманното отношение към животните и да повиши тяхната податливост на инфекциозни заболявания, включително зоонози, както се случи при норките с COVID-19;

71. изразява съжаление, че не е постигнат ангажиментът на ЕС да спазва изцяло максималния устойчив улов (МУУ) до 2020 г., което беше ключова цел на общата политика в областта на рибарството; подчертава, че всички рибни популации следва да бъдат възстановени до равнища, надхвърлящи тези, които позволяват максимален устойчив улов, като същевременно се спазва принципът на предпазливост и се гарантира, че разпределението им по възраст и размер е показателно за здрав запас; призовава Комисията и държавите членки да се ангажират с пълното възстановяване на морските местообитания и рибните запаси по отношение на максималния устойчив улов, като приемат без забавяне екосистемен подход към управлението на рибарството, и при прилагането на този подход подобрят селективността и оцеляването на нецелевите видове и намалят въздействието на рибарството върху морските екосистеми, включително чрез ограничаване на практиките или употребите с вредно въздействие;

72. припомня също, че съгласно новия Регламент относно техническите мерки ( 77 ) до 31 декември 2020 г. Комисията трябва да представи доклад на Парламента и на Съвета и че в случаите, когато има доказателства, че общите и конкретните цели не са постигнати, Комисията може да предложи мерки;

73. призовава Комисията да работи за преодоляване на деградацията, еутрофикацията и подкиселяването, като представи амбициозен план за действие за защита на морските екосистеми и опазване на рибните ресурси; счита, че следва да бъдат приети всички мерки, включително законодателни, за намаляване на потенциалното отрицателно въздействие на икономическите и другите дейности върху морските местообитания;

74. подчертава значението на създаването на зони за възстановяване на рибните запаси или зони, забранени за риболов, за да се даде възможност за възстановяване на рибните популации, в т.ч. в зоните за отглеждане и хвърляне на хайвер; подчертава значението на забраната на всички риболовни и други добивни дейности в зоните, забранени за риболов;

75. категорично подкрепя целта за нулева толерантност към нелегалния, недекларирания и нерегулирания (ННН) риболов; припомня, че ННН риболов оказва изключително неблагоприятно въздействие върху състоянието на запасите, върху морските екосистеми, биологичното разнообразие и конкурентоспособността на рибарите в ЕС; призовава за повече съгласуваност между търговската политика и политиката в областта на рибарството на ЕС, за да се гарантира, че на ННН риболов се противодейства ефективно;

76. призовава Комисията да установи към всички фактори за загуба на морско биологично разнообразие екосистемен подход, който да отчита натиска на риболова върху рибните запаси, биологичното разнообразие и морските екосистеми, но също така и други фактори като замърсяването, изменението на климата, корабоплаването и начините на използване на зоните по бреговете и в близост до тях, включително чрез оценки на въздействието върху екосистемите на всички риболовни и други морски дейности, като се вземе предвид капацитетът на екосистемите да допринасят за смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него, както и взаимодействията между плячка и хищници;

77. приканва Комисията и държавите членки да предприемат мерки за насърчаване на разработването и прилагането на по-хуманни методи за улов, разтоварване и умъртвяване на рибата въз основа на най-добрите налични научни данни;

78. счита, че е важно да се гарантира, че практиките на отглеждане на риба са устойчиви и се основават до голяма степен на щадящо отношение към рибите; счита, че производството на аквакултури следва да се основава на устойчиви производствени методи, като например екстензивни методи и използването на водорасли, двучерупчести мекотели, системи за отглеждане в езера и аквакултури от лагуни, които могат да осигурят важни екосистемни функции и услуги, включително поддържане на местообитания във влажни зони, и да намалят натиска върху ресурсите и биологичното разнообразие, в допълнение към намаляването на въглеродните емисии и осигуряването на прехрана; изразява загриженост относно улова на риба с единствената цел да послужи за храна на месоядните риби, отглеждани в развъдници, и счита, че тази риболовна практика следва да бъде постепенно премахната и заменена с устойчиви алтернативи; подчертава необходимостта да се гарантира, че административните процедури, свързани с аквакултурите, са ясни и могат да бъдат изцяло приложени; изисква от Комисията да актуализира своите насоки относно аквакултурите и зоните по „Натура 2000“, ако това е необходимо;

79. отбелязва със загриженост, че в крайбрежните европейски води продължават широко разпространените физически смущения на морското дъно, по-специално в резултат на риболов с дънни тралове ( 78 ) , които са определени от ФАО като видът риболовни уреди, допринасящ в най-голяма степен за годишните равнища на изхвърляне на улов и могат да имат много вредно въздействие върху морското дъно в зависимост от рибното стопанство и особеностите на риболовните зони ( 79 ) ; припомня, че дънните тралове са сред най-често срещаните риболовни съоръжения в ЕС ( 80 ) ; припомня съществуващото изискване за преустановяване на риболова с дънни съоръжения под 400 м в зони, в които се знае или се предполага, че съществуват уязвими морски екосистеми; поради това призовава Комисията и държавите членки да гарантират пълно и ефективно прилагане на Регламент (ЕС) 2016/2336 ( 81 ) , включително по отношение на подводните възвишения; освен това призовава Комисията, с оглед на ограниченията в Средиземно море ( 82 ) и когато това е необходимо с цел опазване на крайбрежните екосистеми, да ограничи, включително в бъдещия си план за действие за опазване на рибните ресурси и защита на морските екосистеми, използването на дънни тралове в други крайбрежни райони, за да гарантира най-устойчивите и най-малко вредни практики;

80. подчертава, че плановете за управление на рибарството следва да отчитат резултатите от научните изследвания относно въздействието на риболовните практики върху видовете, местообитанията, биологичното разнообразие в океаните и морската среда, и да допринасят с решения за преодоляване на установените негативни въздействия, включително ограничаването на използването им или въвеждането на нови технически решения за смекчаване; подчертава освен това, че приловът на уязвими видове следва да бъде премахнат или намален до равнище, което позволява пълно възстановяване, и че щетите върху местообитанията на морското дъно следва да бъдат сведени до минимум;

81. призовава Комисията да изготви определение за супер траулери и да обмисли мерки за ограничаване на техните дейности във водите на ЕС, по-специално за забрана на дейностите им в защитените зони;

82. счита, че е от съществено значение да се установи добро сътрудничество с държави извън ЕС, по-специално със съседните държави, включително като се насърчава мониторинга на рибните ресурси във води извън ЕС по равностоен начин, за да се гарантира здравословна екосистема в морските местообитания през границите;

83. припомня, че ОПОР и Регламентът относно контрола на рибарството ( 83 ) предоставят на ЕС регулаторна рамка със специфични инструменти за рибарството; изразява необходимостта от гарантиране на социално-икономическа устойчивост за рибарите, засегнати от прехода към екологични практики в рамките на синята икономика, включително по отношение на свързаните с това потребности от обучение; подчертава, че е важно да се осигури подходящо финансиране за тези цели от Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури и от „Хоризонт Европа“;

84. изисква от Съвета да публикува проактивно всички документи, свързани с приемането на регламенти за общия допустим улов (ОДУ), в съответствие с препоръката на Европейския омбудсман по дело 640/2019/FP;

85. препоръчва непрекъснато да се събират данни, за да се оценят по-добре критериите за устойчивост и да се предотврати създаването на риболовни зони на места, където е установено, че съществуват уязвими морски екосистеми;

86. настоява задължителен приоритет за защитените зони да бъде опазването и възстановяването на околната среда и нито една дейност в тези зони не следва да възпрепятства тази цел; призовава Комисията и държавите членки да забранят вредоносната човешка дейност в рамките на ЗМЗ; настоятелно призовава Комисията да гарантира, че чувствителността на биологичните видове и местообитанията спрямо причинен от човека натиск във всички морски зони се взема предвид в националните морски пространствени планове;

87. подчертава значението на укрепването и ефективното прилагане на съществуващите ЗМЗ, особено в местата, които са най-важни за биологичното разнообразие; призовава Комисията и държавите членки приоритетно да изготвят конкретни планове за управление на тези зони, като определят ясни природозащитни цели и ефективни мерки за наблюдение, надзор и контрол; настоятелно призовава по-специално държавите членки да ускорят разработването и подаването на съвместни препоръки за управление на рибарството в своите ЗМЗ съгласно член 11 от ОПОР; счита, че въздействието на изменението на климата върху морските видове следва да бъде изцяло взето под внимание; освен това призовава Комисията, в сътрудничество с държавите членки, да предложи критерии и насоки за подходящо планиране на управлението на определените защитени морски зони, включително в екологични коридори, въз основа на най-добрите налични научни данни, и да улесни сътрудничеството между държавите членки;

88. призовава Комисията да започне да отчита ЗМЗ в международните цели едва когато те започнат да се управляват по подходящ начин;

89. счита, че новите защитени морски зони следва да бъдат включени в рамката на „Натура 2000“ и да насърчават екологичната свързаност;

90. подчертава, че когато са успешни, ЗМЗ предлагат значителни социално-икономически ползи, особено за крайбрежните общности и сектора на рибарството и туризма, и че ЗМЗ могат да изпълняват ключови екологични функции за възстановяването на рибните запаси и да подобряват тяхната устойчивост;

91. подчертава, че новата стратегия на ЕС за горите трябва да е съобразена и да бъде в съответствие с европейския законодателен акт за климата и стратегията на ЕС за биологичното разнообразие за 2030 г.; подчертава необходимостта от цялостна и последователна стратегия за горите, която да засилва мултифункционалната роля на горите и сектора на горското стопанство в ЕС и да насърчава мащабните екологични, обществени и икономически ползи от горите при пълно зачитане на целите на ЕС в областта на климата и околната среда; подчертава необходимостта от ясно приоритизиране, като климатът и опазването и възстановяването на биологичното разнообразие следва да са централни и взаимосвързани цели в новата стратегия на ЕС за горите; призовава в плана за възстановяване на природата да бъдат включени конкретни обвързващи цели за възстановяването и последващото опазване на горските екосистеми, които следва да бъдат част и от стратегията на ЕС за горите; счита, че следва да се вземат предвид различните обстоятелства на местно, регионално и национално равнище;

92. потвърждава своята позиция от 8 октомври 2020 г. относно стратегията на ЕС за горите, че стратегията следва да действа като мост между националните политики в областта на горите и агролесовъдството и целите на ЕС, свързани с горите и агролесовъдството, като отчита както необходимостта от зачитане на националната компетентност, така и необходимостта да се допринесе за по-широките цели на ЕС; ето защо подчертава необходимостта в стратегията на ЕС за горите да бъде спазен принципът на субсидиарност и да се признава компетентността на ЕС в областта на опазването на околната среда; припомня, че съгласно член 191 от ДФЕС политиката на ЕС в областта на околната среда трябва да допринася, наред с другото, за опазването, защитата и подобряването на качеството на околната среда и за разумното и рационално използване на природните ресурси; припомня, че няколко законодателни акта на ЕС засягат горите и тяхното управление;

93. призовава ЕС и държавите членки да гарантират във вътрешните и външните си политики най-високите стандарти за опазването на горите;

94. подчертава, че новата стратегия на ЕС за горите следва да насърчава устойчивото управление на горите и подчертава колко е важно укрепването на устойчивото управление на горите по балансиран начин за здравето, климатичната устойчивост и дълголетието на горските екосистеми, както и за запазването на многофункционалната роля на горите; посочва, че опазването и устойчивото стопанисване на нашите гори са ключови за нашето общо благополучие, тъй като те са средата за дейности от обществен интерес в сферата на отдиха, здравеопазването и образованието, и отчита, че устойчивото управление на горите насърчава опазването на горското биологично разнообразие в ЕС;; припомня, че ЕС и неговите държави членки са поели ангажимент да прилагат определението и принципите за устойчиво управление на горите;

95. подчертава ролята на горите за постигането на целите на ЕС в областта на климата; счита, че в ЕС следва да се даде приоритет на кръгово и каскадно използване на горски и други ресурси от биомаса, което не прави компромис с научнообоснованите действия за защита и възстановяване и климатични действия; счита, че използването на дървесината като строителен материал е добър пример;

96. подчертава решаващото значение на мерките на ОСП в областта на агролесовъдство и залесяването и насърчава приемствеността в мерките в областта на горското стопанство в съответствие със Стратегията на ЕС за горите;

97. подчертава значението на устойчивите и здрави горски екосистеми, включително на фауната и флората, за поддържането и подобряването на осигуряването на множеството екосистемни услуги, които горите предоставят, като биологично разнообразие, чист въздух, вода, здрави почви и дървесина, както и недървесни суровини; посочва, че постигането на целите на ЕС в областта на околната среда, климата и биологичното разнообразие няма да бъде възможно без наличието на многофункционални, здрави и устойчиво управлявани в дългосрочен план гори и горско стопанство;

98. изтъква необходимостта от развитие на последователен подход за обединяване на защитата на биологичното разнообразие и опазването на климата с един проспериращ горски сектор и устойчива биоикономика;

99. отчита ролята на използването на дървесината от устойчиво управлявани гори и на продуктите от дървесина за преминаването към неутрална по отношение на CO2 икономика и за развитието на кръговата биоикономика;

100. подчертава необходимостта от преразглеждане и привеждане в съответствие на правилата на ЕС относно използването на биомаса за производство на енергия с целите на стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. и на Европейския законодателен акт в областта на климата, по-специално като част от Директивата за енергията от възобновяеми източници и делегираните актове съгласно Регламента за таксономията;

101. приветства ангажимента за засаждане на поне още три милиарда дървета в ЕС; подчертава, че инициативите на ЕС за засаждане на дървета следва да се основават на ясни екологични принципи, прозалесяване, устойчиво ново залесяване, озеленяване на градските и крайградските райони, възстановяване, засилване на свързаността и агролесовъдство, в съответствие с най-новите научни познания; призовава Комисията да гарантира, че тези инициативи се осъществяват само по начин, съвместим с целите в областта на биологичното разнообразие и благоприятстващ тези цели, като гарантира, че засаждането не замества вече съществуващи вековни гори и гори с биологично разнообразие и допринася за гарантиране на устойчивостта, смесването и здравето на горите;

102. припомня позициите си, подробно отразени в резолюцията относно законодателната рамка на ЕС за спиране и обръщане на причинения от ЕС процес на глобално обезлесяване; призовава Комисията спешно да представи предложение за правна рамка на ЕС въз основа на задължителна надлежна проверка, която да гарантира, че веригите за създаване на стойност са устойчиви и че продуктите и стоките, които се продават на пазара в ЕС, не водят до и не са свързани с обезлесяване, деградация на горите, преобразуване и деградация на екосистемите и нарушения на правата на човека; отбелязва, че подобна правна рамка на ЕС следва да бъде разширена, така че да включва и областите с големи въглеродни запаси и екосистемите, а именно морските и крайбрежните екосистеми, влажните зони, торфищата и саваните, така че да се избегне изместването на натиска върху тези ландшафти;

103. изисква от Комисията да проучи възможността за създаване на правна рамка, основно в рамките на Световната търговска организация (СТО), която да позволява забрана на търговията с определени суровини, продукти и услуги, застрашаващи биологичното разнообразие;

104. подчертава, че екологичният отпечатък на производството и потреблението на ЕС следва спешно да бъде намален, за да се задържи в рамките на възможностите на планетата; призовава Комисията да предложи обвързващи цели на ЕС за 2030 г., за да се намалят значително материалните и потребителските отпечатъци на ЕС и те да бъдат поставени в рамките на възможностите на планетата до 2050 г. ( 84 ) ; подкрепя Комисията при възприемането на подход, обхващащ целия жизнен цикъл, при измерване на екологичния отпечатък на продуктите и организациите; счита, че производството и използването на пластмаси следва да бъде намалено; счита, че икономическите дейности, засягащи и експлоатиращи екосистемите и тяхното биологично разнообразие, следва да включват всички възможни защитни мерки за смекчаване на тяхното отрицателно въздействие върху тези екосистеми;

Изменение на климата

105. изразява загриженост от факта, че по-голямата част от местообитанията на сухоземните видове ще намалеят значително при сценария за глобално затопляне с 1,5 до 2 o C и че морските видове също ще бъдат застрашени, особено поради факта, че при настоящия темп това повишаване на температурата най-вероятно ще бъде надвишено; поради това повтаря необходимостта от значително увеличаване на амбициите на ЕС, от отдаване на приоритет на природосъобразните решения и екосистемния подход в постигане на целите за смекчаване на изменението на климата и в стратегиите за адаптиране към него и от увеличаване на защитата на естествени сухоземни и морски въглеродни поглътители в ЕС като допълваща мярка за намаляване на емисиите на парникови газове;

106. призовава Комисията да оцени въздействието на изменението на климата върху изобилието и географското разпределение на видовете, да вземе предвид тази оценка при изпълнението на стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. и да помогне на държавите членки да включат резултатите в своите национални политики и в бъдещите си доклади, в съответствие с директивите за опазване на природата;

107. подчертава съществената роля на здравите океански екосистеми за спиране и обръщане на тенденцията на загуба на биологично разнообразие и за смекчаване на последиците от изменението на климата; призовава за опазването и възстановяването на богати на въглерод местообитания в океаните с цел подобряване на съхранението на въглерод, опазването на бреговете и устойчивостта на морските видове и рибарството спрямо изменението на климата; освен това призовава за включването им в ефективно управлявани ЗМЗ;

108. призовава Комисията, след приемането на Европейския законодателен акт за климата ( 85 ) и предвид важната роля на естествените въглеродни поглътители за постигането на неутралност по отношение на климата, да предложи амбициозна научно обоснована цел на ЕС за 2030 г. за премахване на емисиите на парникови газове от естествените въглеродни поглътители, която следва да бъде в съответствие със стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. и да е въведена в законодателството; припомня освен това, че бързото намаляване на емисиите трябва да остане приоритет;

109. призовава Комисията да представи възможно най-скоро дългосрочен план за действие на ЕС за климата и биологичното разнообразие, в т.ч. относно съответните цели, който да подобри координацията и да гарантира съгласуваността, устойчивостта и взаимовръзките на бъдещите действия и да включва ангажиментите, поети по глобалната рамка за биологично разнообразие за периода след 2020 г. и Парижкото споразумение, нейния принос, определен на национално равнище, и целите за устойчиво развитие; подчертава значението на официалното координиране на мониторинга, докладването и прегледа на плановете в областта на климата и биологичното разнообразие във възможно най-кратък срок; подчертава, че устойчивите и здрави екосистеми са от решаващо значение за справянето с изменението на климата и адаптирането към него и че в действията по линия на Европейския пакт за климата следва да се гарантират полезни взаимодействия между политиките в областта на биологичното разнообразие и климата;

110. приветства новата стратегия на ЕС за адаптация към изменението на климата; счита, че действията, предприети в рамките на стратегията за адаптиране, следва да бъдат изцяло приведени в съответствие със стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. и с мерките за превенция и готовност за природни бедствия в рамките на Механизма за гражданска защита на Съюза;

111. освен това одобрява екосистемните подходи, определени в Конвенцията за биологичното разнообразие, предлагащи цялостна стратегия за интегрираното управление на земите, водите и живите ресурси, която насърчава опазването и устойчивото използване по справедлив начин;

112. подчертава, че понятието „природосъобразни решения“ следва да бъде по-добре дефинирано и че това определение следва да гарантира, че биологичното разнообразие и целостта на екосистемите не се компрометират; поради това призовава за разработването на по-ясно определение на равнище ЕС, както и на насоки и инструменти относно използването на природосъобразни решения, за да се увеличи максимално свързаността на природата, както и ползите и полезните взаимодействия между опазването на биологичното разнообразие и смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него;

113. отбелязва, че природосъобразните решения все още отсъстват в много от националните стратегии в областта на климата; счита, че една многостранна платформа за природосъобразни решения може да спомогне за укрепване на взаимодействието между многостранните международни конвенции за биологичното разнообразие и изменението на климата и да подкрепи постигането на ЦУР;

Замърсяване

114. приветства целите на Комисията за намаляване на употребата на по-опасни и химически пестициди с 50 % и загубите на хранителни вещества от торове с 50 %, което ще доведе до намаляване на използването на торове с поне 20 % до 2030 г., като всички тези цели следва да бъдат въведени в законодателството и преразгледани за периода след 2030 г. с оглед продължаване на намаляването и поемане на дългосрочни ангажименти; призовава за ефективна оценка на тези цели въз основа на конкретни етапни цели;

115. призовава Комисията да установи ясни и амбициозни базови стойности за тези цели и да определи, заедно с държавите членки, справедлив принос за всяка държава членка към целите за целия ЕС, отразяващи различните им изходни позиции и обстоятелства; настоява, че всяка държава членка следва да прилага строги мерки за постигане на своите цели;

116. противопоставя се на повторното разрешаване на активното вещество глифозат след 31 декември 2022 г.; призовава всички държави членки да извършат съответната подготвителна работа, за да предоставят на всички земеделски производители жизнеспособни алтернативни решения след забраната на глифозат;

117. припомня своята резолюция от 16 януари 2019 г. относно процедурата на Съюза за разрешаване на пестициди ( 86 ) и очаква Комисията и държавите членки да отговорят без забавяне на всички призиви в нея; призовава Комисията да включи в преразглеждането на мерките за прилагане на рамката за продуктите за растителна защита разпоредби в подкрепа на целта за намаляване на пестицидите в целия ЕС, например чрез укрепване и изясняване на екологичните критерии за предоставяне на достъп до пазара на пестициди; подчертава, че когато ЕОБХ заключи, че е налице неприемливо въздействие върху околната среда, не следва да се издава решение за одобрение; призовава Комисията да направи регулаторните данни за риска по-прозрачни и достъпни;

118. счита, че дерогацията, предвидена в член 53, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1107/2009 ( 87 ) , следва да бъде изяснена и да се прилага само по причини, свързани със здравето и околната среда; изразява съжаление, че тази дерогация се използва за подкопаване на забраната на всички видове употреба на открито на три неоникотиноида;

119. призовава Комисията бързо да приключи преразглеждането на Директива 2009/128/ЕО относно устойчивата употреба на пестициди ( 88 ) , включително посочените в нея цели за намаляване на пестицидите, и да предприеме всички мерки, за да гарантира, че държавите членки се ангажират с нейното прилагане, в т.ч. в своите национални планове за действие;

120. отбелязва, че широко разпространената употреба на пестициди води до устойчивост на пестицидите, което е значителен проблем, тъй като намалява тяхната ефективност; посочва, че повишената употреба и зависимостта от пестициди са свързани с високи разходи за земеделските стопани; отбелязва, че за да се избегне загуба на биологично разнообразие и резистентност на вредителите, трябва да се следва йерархия от действия в съответствие с осемте принципа на интегрираното управление на вредителите, съдържащи се в приложение III към Директива 2009/128/EО, в която химическите пестициди се използват само като крайна мярка;

121. изразява съжаление, че оценката на въздействието на химикалите върху околната среда и биологичното разнообразие има тенденция да бъде подценявана и недооценявана в социално-икономическия анализ по време на процеса на разрешаване по REACH; изразява загриженост от непрекъснатата употреба и разрешаване на опасни химикали с отрицателно въздействие върху околната среда или в случаите на липсващи данни за безопасност на крайните точки на околната среда; призовава Комисията в ролята си на риск мениджър да обърне по-голямо внимание на въздействието на химикалите, включително техните хронични и дългосрочни ефекти върху околната среда и биологичното разнообразие;

122. призовава Комисията и държавите членки да гарантират еднакви стандарти и ефективни проверки на селскостопанските продукти, внасяни от държави извън ЕС;

123. призовава Комисията да преразгледа Регламент (ЕО) № 396/2005 относно максималните нива на остатъци от пестициди ( 89 ) , за да включи рисковете за здравето на животните и околната среда като критерии на законодателството;

124. приветства факта, че Комисията се ангажира да работи съвместно с държавите членки и заинтересованите страни, за да гарантира, че от самото начало националните стратегически планове за селското стопанство изцяло ще отразяват амбицията на Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“, която включва повишено равнище на амбиция за значително намаляване на употребата и риска от химически пестициди, както и употребата на торове и антибиотици; подчертава колко е важно тези цели да се преследват по всеобхватен и кръгов начин, например чрез приети агроекологични подходи като интегрирано производство и биологично земеделие, включително сеитбооборот; подчертава също така приноса на прецизното земеделие, цифровизацията и други инструменти за намаляване и ефективно използване на пестициди, торове и хранителни вещества;

125. подчертава, че за да се намали необходимостта от пестициди и да се постигне по-нататъшно намаляване на употребата на химически пестициди и свързаните с тях рискове, земеделските стопани се нуждаят от по-голям набор от алтернативни, ефективни, финансово достъпни и безопасни за околната среда решения и методи за растителна защита; счита, че това би могло да включва засилено прилагане на техники за културен, физически и биологичен контрол, нови нискорискови пестициди и биопестициди, по-ефективни техники за прилагане, улеснени от инструменти като цифрово и прецизно земеделие, епидемиологични модели, по-широк и подобрен набор от възможности за устойчиви сортове, които изискват по-малко средства за производство, и укрепване на системите за обучение и консултации в областта на научните изследвания и иновациите, включително по отношение на агроекологичните селскостопански практики;

126. подчертава, че секторите на селското стопанство, рибарството и горското стопанство на ЕС играят важна роля за защитата и възстановяването на природата и трябва да участват пълноценно в изпълнението на стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г.; подчертава, че мерките за изпълнение следва да бъдат придружени от ясно определена подкрепа, програми за обучение и набор от устойчиви, безопасни, ефективни и финансово достъпни решения и алтернативи, както и от достъп до най-новите знания, технологии и консултантски услуги; освен това подчертава приноса, който положителните стимули и обменът на най-добри практики могат да имат за изпълнението на стратегията;

127. призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че целите на стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. са изцяло отразени в изпълнението на стратегията „От фермата до трапезата“, стратегията за химикалите с цел устойчивост и в предстоящия план за действие за нулево замърсяване, в който следва да се обърне внимание и на светлинното и шумовото замърсяване, включително подводния шум; подчертава значението на приоритетното справяне със замърсяването при източника, като същевременно се гарантира използването на най-добрите налични технологии;

128. призовава Комисията да определи амбициозна цел за намаляване до 2030 г. на използването на изкуствена светлина на открито и да предложи насоки за това как изкуственото осветление през нощта може да бъде намалено от държавите членки;

129. подчертава необходимостта стратегията за биологичното разнообразие за 2030 г. да включва специални мерки, насочени към намаляване на замърсяването с пряко въздействие върху здравето и биологичното разнообразие, като пластмаса, микропластмаса и химически замърсявания; призовава Комисията да гарантира бързото изпълнение на всички действия на новия план за действие за кръговата икономика и свързаното с него законодателство;

Инвазивни чужди видове (ИЧВ)

130. изразява загриженост, че ИЧВ представляват сериозна заплаха за околната среда, поминъка и продоволствената сигурност, като необратимо увреждат защитени територии и тяхното биологично разнообразие, а ефектът се изостря от изменението на климата;

131. изразява съжаление, че списъкът на инвазивните чужди видове, които засягат Съюза, включва по-малко от 6 % от съществуващите в ЕС ИЧВ; призовава Комисията да засили действията и да гарантира, че ИЧВ, които засягат застрашени видове, ще бъдат включени в списъка; освен това призовава Комисията да подобри превенцията, като въведе задължителни оценки на риска преди първия внос на неместни видове и като предложи във възможно най-кратък срок „бели списъци“ за целия ЕС на видовете, разрешени за внос, отглеждане, развъждане и търговия като домашни любимци въз основа на научна оценка на риска и екологични характеристики в ЕС;

132. подчертава, че търговията с екзотични домашни любимци е един от основните начини за въвеждане на ИЧВ и че освен това въвеждането на ИЧВ е свързано и с други стресови фактори като сухоземния и морския транспорт и морските отпадъци; призовава за разработването на допълнителни мерки на равнище ЕС за предотвратяване, контрол и ликвидиране на ИЧВ, включително изготвяне на конкретни планове за онези, които засягат критично застрашени видове; подчертава необходимостта от достатъчно човешки, технически и финансови ресурси, за да се подкрепи превенцията и да се помогне на засегнатите райони да се справят със съществуващите и нововъведените ИЧВ;

133. изразява съжаление, че само един морски вид е включен в списъка на инвазивните чужди видове, които засягат Съюза ( 90 ) ; призовава Комисията да коригира този несъразмерно нисък брой морски ИЧВ, за да осигури правилно привеждане в съответствие с Регламент (ЕС) № 1143/2014 ( 91 )

Финансиране, интегриране и рамка за управление

134. подчертава, че ползите за обществото и околната среда от предотвратяването и възстановяването надхвърлят инвестиционните разходи; призовава Комисията да гарантира ефективно интегриране и съобразяване с биологичното разнообразие във всички разходи и програми на ЕС въз основа на таксономията на ЕС; призовава за ефективно прилагане на принципа за ненанасяне на значителни вреди във всички разходи и програми на ЕС; призовава Комисията да предостави задълбочена оценка на начина, по който могат да бъдат мобилизирани 20 милиарда евро годишно като минимум, необходим за опазване на природата, да представи съответните предложения за годишен бюджет на Съюза и да проучи необходимостта от специален инструмент за финансиране на TEN-N; отбелязва споразумението за интегриране на разходи за биологично разнообразие в размер на 7,5 % от 2024 г. и 10 % от 2026 г. нататък; счита, че следва да бъдат положени усилия за възможно най-скорошно достигане на поне 10 % годишен разход за биологично разнообразие по многогодишната финансова рамка от 2021 г. нататък; подчертава необходимостта да се осигури съгласуваност между финансирането в областта на климата и това в областта на биологичното разнообразие; настоятелно призовава държавите членки да включват действия в областта на биологичното разнообразие в плановете за възстановяване