[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 19.8.2010

COM(2010) 439 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Преглед на действията, предприети в съответствие с решението на Съвета от 10 май 2010 година, отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит

СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Преглед на действията, предприети в съответствие с решението на Съвета от 10 май 2010 година, отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит

1. Въведение

В настоящото съобщение се прави оценка на въведените до края на юни 2010 г. мерки от страна на Гърция в съответствие с Решение 2010/320/ЕС на Съвета от 10 май 2010 г.[1], като основа за тази оценка е докладът, който на 6 август 2010 г. страната представи на Съвета и на Комисията[2]. В представения от Гърция доклад се разглеждат не само фискалните мерки, насочени към намаляване на съотношението на бюджетния дефицит през 2010 г., а и приетите и въведени от правителството широкообхватни структурни реформи[3].

2. Решението на Съвета от 10 май 2010 г.

На 10 май 2010 г. Съветът по икономическите и финансови въпроси (EКОФИН), в съответствие с член 126, параграф 9 и член 136 от ДФЕС, прие Решение на Съвета 2010/320/ЕС, отправено към Гърция с оглед засилване и задълбочаване на фискалния надзор и за предизвестие за предприемане на преценените за необходими мерки за коригирането на прекомерния дефицит.[4]

В решението на Съвета от Гърция се изисква да приеме редица мерки преди изтичането на сроковете в края на юни 2010 г., края на септември 2010 г., края на декември 2010 г. и края на март 2011 г. Въвеждането на тези мерки цели да не се позволи на дефицита на консолидирания държавен бюджет да надхвърли:

- 18 508 млн. евро (8,0 % от БВП въз основа на прогнозирания през май номинален БВП) през 2010 г.;

- 17 065 млн. евро (7,6 % от БВП) през 2011 г.;

- 14 916 млн. евро (6,5 % от БВП) през 2012 г.;

- 11 399 млн. евро (4,9 % от БВП) през 2013 г. и

- 6 385 млн. евро (2,6 % от БВП) през 2014 г.[5]

3. Мерки, предприети от Гърция до края на юни 2010 г. в отговор на решението на Съвета

През 2010 г. Гърция прие четири пакета от фискални мерки:

- през януари – в контекста на програмата за стабилност;

- през февруари – непосредствено преди оценката на програмата за стабилност от Комисията;

- през март – в отговор на решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. в съответствие с член 126, параграф 9[6], както и

- през май – в отговор на решението на Съвета от 10 май 2010 г. и обвързващите финансовата подкрепа критерии, изложени в Меморандума за икономическите и финансовите политики и Меморандума за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика[7].

В настоящото съобщение се оценяват мерките, предприети от месец май 2010 г.[8]

На 6 май 2010 г. Гърция прие Закон 3845/2010 за мерките във връзка с обвързващите финансовата подкрепа критерии, съдържащи се във финансовия пакет на държавите от еврозоната/МВФ. Повечето от включените в закона фискални и структурни мерки бяха въведени с незабавно действие. Сред мерките с въздействие върху приходите бяха увеличаване на ставката на ДДС, на акцизите върху нефта, тютюна и алкохола, както и налагането на данък върху рекламите. Сред мерките с въздействие върху разходите бяха допълнително намаляване на заплатите в публичния сектор, както и на пенсиите, изплащани от социално-осигурителните фондове на пенсионерите от публичния и частния сектор.

Въздействието върху бюджета на мерките, приети от Гърция на 6 май 2010 г., се оценява на 2,5 % от БВП. Тези мерки се състояха в постоянни мерки за увеличаване на приходите (0,5 % от БВП или 1,25 млрд. EUR) и постоянни съкращавания на разходите (1,9 % от БВП или 4,55 млрд. EUR). Техен допълнителен ефект ще бъде пренасяне на намаляването на дефицита в отчетите за 2011 г. в размер на 1,1 % от БВП.

Финансовите параметри на четирите фискални пакета, приети от Гърция, се добавят към първоначалния бюджет за 2010 г., внесен от правителството през октомври 2009 г. и приет от гръцкия парламент през втората половина на декември същата година. Количественото изражение на мерките от четирите пакета се оценява на около 8 % от БВП (без да се включва ефектът от пренасянето на намаляването на дефицита през 2011 г.), като се очаква чрез тях дефицитът на консолидирания държавен бюджет да бъде сведен от 13,6 % от БВП през 2009 г. на 8 % през 2010 г.[9]

В приложение № 1 се обобщават конкретните мерки, които по силата на решението на Съвета от 10 май 2010 г. е трябвало да се приемат до края на юни 2010 г. В приложение № 2 се обсъждат мерките, за чието приемане решението на Съвета е определило срок до края на септември 2010 г.[10]

3. Изпълнението на бюджета до края на юни 2010 г.

Динамиката на държавния бюджет през първата половина на 2010 г. беше положителна, като намаляването на дефицита беше по-значително от заложеното.[11] Все пак следва да се обърне внимание на редица рискове, изложени по-долу.

Според финансовите данни за периода до края на юни, публикувани от Върховната сметна палата, държавният касов дефицит се е свил с 46 % спрямо същия период през 2009 г. Целевото годишно свиване на този вид дефицит е 40 % (вж. таблица 1). Този резултат се дължеше главно на разходите, които бяха по-ниски от заложените и които компенсираха постъпленията, чиято динамика беше по-слаба от очакваното.

В сравнение с първата половина на 2009 г. общите изходящи касови потоци намаляха с 16,9 %. (Общото целево намаляване на разходите за годината като цяло е 5,3 %). Държавните първични разходи бяха с 5,6 млрд. EUR по-малко от разчетеното през май 2010 г. Това се дължи на съкращаването главно на първичните разходи (включително разходите за заплати), но също така и на капиталовите разходи. Необходимо е все пак да се отбележи, че в наличните данни някои от заложените през май съкращавания на разходите (например на коледните премии на държавните служители и пенсионерите) не бяха напълно отразени. Поради особения график на падежите през тази година, лихвените разходи (на касова основа) остават под заложените в бюджета целеви равнища, като нормализиране се очаква през следващите месеци.

Общите касови постъпления нараснаха с 5,9 % през първата половина (за цялата година е разчетено нарастване от 15,6 %). През втората половина, благодарение в частност на пълното въздействие от увеличаването на ДДС и акцизите, може да се очаква значително нарастване на постъпленията. По-специално в данните все още не е отразено последното увеличаване на ДДС, в сила от 1 юли 2010 г. Дори и при отчитането на тези фактори обаче е вероятно данъчните постъпления да не достигнат заложените през май 2010 г. равнища в контекста на програмата за приспособяване на икономиката, с която е обвързано финансирането от еврозоната и МВФ. Свиването на приходите не е напълно в съответствие с по-високия от заложения номинален растеж на БВП, стимулиран от надвишаващата разчетите инфлация[12] и относително данъчно-ориентирана структура на растежа. Това може да означава, че някои от мерките, насочени към подобряване на ефикасността на събирането на данъците и борбата с избягването на плащането им, както и към усъвършенстване на данъчната администрация, все още не са дали осезаем резултат и вероятно се нуждаят от засилване.

Таблица 1: Изпълнение на държавния бюджет

2009 г. | 2010 г. | 2009 г. | 2010 г. |

касова основа (в млн. EUR) | ян. - юни | ян. - юни | %-но изменение | резултат | официални разчети | %-но изменение |

Общо приходи | 22 831 | 24 180 | 5,9% | 50 509 | 58 382 | 15,6% |

Приходи преди възстановявания | 24 639 | 26 062 | 5,8% | 53 420 | 60 224 | 12,7% |

Възстановяване на данъци | 2 450 | 2 266 | -7,5% | 4 952 | 5 100 | 3,0% |

Капиталови приходи | 642 | 384 | -40,2% | 2 041 | 3 258 | 59,6% |

Общо разходи | 40 697 | 33 824 | -16,9% | 81 390 | 77 073 | -5,3% |

Първични разходи | 27 945 | 24 398 | -12,7% | 57 975 | 54 611 | -5,8% |

Лихви | 6 612 | 5 731 | -13,3% | 12 325 | 13 017 | 5,6% |

Капиталови разходи | 6 140 | 3 695 | -39,8% | 9 588 | 9 200 | -4,0% |

Други | 0 | 0 | 1 502 | 245 | -83,7% |

Салдо на държавния бюджет | -17 866 | -9 644 | -46,0% | -30 881 | -18 691 | -39,5% |

Източник: Върховна сметна палата на Гърция.

Салдото на касовите наличности на сектор „Държавно управление“ (централните и местни органи на властта и социално-осигурителните фондове, включително държавните болници) понастоящем е до голяма степен в съответствие с разчетите поради преизпълнение на целевите касови наличности на равнището на централното управление. Според финансовите статистически данни за първото полугодие, предоставени от националната банка на Гърция, i) салдото на касовите наличности на местните органи на властта показва излишък от 183 млн. евро, което е малко под очакваното; ii) салдото на касовите наличности на социално-осигурителните фондове, от друга страна, показва дефицит от 239 млн. евро вместо излишък.

Понастоящем данни за прехода в реално време в рамките на финансовата година от салдото на касовите наличности към Европейската система на националните и регионални сметки няма. Тази корекция следва да вземе под внимание, от една страна, корекциите, които водят до увеличаване на дефицита (например върху неуредените публични разходи и изисканите гаранции, както и дефицита на извънбюджетните фондове), а също така, от друга страна – редица корекции, водещи до намаляване на дефицита, като различни забавяния в събирането на данъците и в плащанията по структурните фондове на ЕС. Общото въздействие на годишната корекция се очаква да бъде в размер на около 1 300 млн. евро и да доведе до увеличаване на дефицита .

4. Оценка на рисковете пред целевия дефицит за 2010 г.

Въпреки че през първата половина на 2010 г. фискалната консолидация изглежда следва предначертания план, през следващите месеци е необходимо да се обърне внимание на следните източници на напрежение в изпълнението на бюджета.

В частност:

- Бюджетните приходи : През първото полугодие данъчните приходи не достигнаха целевите равнища въпреки интензифицирането на усилията за подобряване на съблюдаването на данъчните изисквания и за борба с неплащането на данъци. През второто полугодие се очаква данъчните приходи да нараснат на фона на цялостното прилагане на вече приетите законодателни мерки за увеличаване на приходите като влязлото в сила от 1 юли увеличаване на ДДС. Поради задълбочаването на рецесията през второто полугодие обаче е възможно очакваното нарастване да не е достатъчно, за да позволи на приходите в консолидирания държавен бюджет да достигнат заложените през май 2010 г. равнища[13].

- Платими задължения и просрочия : Салдото на касовите наличности на бюджета на сектор „Държавно управление“, което през изминалите месеци беше по-положително от очакванията, е възможно да е било изкривено от неуредените задължения (включително просрочията, т.е. разходите с изтекъл срок на плащане). Както и в миналото, рисковете за натрупване на просрочия се отнасят главно за разходите във връзка със здравеопазването. Освен това, относително добрите резултати в няколко публични сектора (държавното управление, социално-осигурителните фондове, местните органи на властта и извънбюджетните фондове) също е възможно да са били изкривени от забавяния в трансферите между публичните структури.

- Изисквани гаранции : През 2009 г. изисканите гаранции (и поради това отчетени като увеличаващи дефицита) възлязоха на 700 млн. евро. Те касаеха главно задълженията на публичните предприятия. Със задълбочаването на икономическата рецесия и вероятността все повече публични предприятия (като свръхзадлъжнелите железници) да изпитват затруднения при рефинансирането на задълженията си, изисканите гаранции могат значително да се увеличат. Размерът на изисканите гаранции към края на юни възлезе на 300 млн. евро, но може да се очаква да достигне 1 500 млн. евро до края на годината.

- Местни органи на властта, социално-осигурителни фондове и извънбюджетни фондове: Досега финансовите резултати на местните органи на властта не изпълниха набелязаните цели. Същото се отнася и за социално-осигурителните фондове. Предстоящите местни избори и задълбочаващата се рецесия биха могли да предизвикат допълнителни отклонения. Необходимо е все пак да се отбележи, че наличните данни касаят салдата на местните органи на властта и социално-осигурителните фондове, а не съответните им приходи и разходи, тъй като въпросните салда се изчисляват от предоставените от националната банка на Гърция финансови статистически данни[14]. Поради това по-задълбочен анализ на този етап не е възможен. Също така, незадоволителните резултати на тези структури може да бъдат отнесени отчасти към забавяния в плащанията от държавния бюджет. До този момент липсват данни за фискалното изпълнение от страна на извънбюджетните фондове.

- „Догонващ темп“ на разходите. Предвид съкращаването на разходите през първото полугодие и някои забавяния при плащанията се очаква през второто полугодие при разходите да бъде налице „догонващ темп“. В резултат на усилията на правителството за съкращаване на разходите и допълнителните проверки от министерството на финансите през първото полугодие месечните разходи бяха значително по-ниски от заложените, но съществуват натрупани задължения, които ще доведат през второто полугодие до изходящи касови потоци. Поддържането на по-ниски от заложените разходи през второто полугодие ще бъде трудна задача, тъй като министерствата вероятно ще увеличат разходите си, за да усвоят предоставените им годишни бюджетни кредити.

- Публични дружества: Необходимо е правителството да удвои усилията си за създаване на условия за възстановяване на рентабилността на предприятията чрез свиване на разходите, за намаляване на риска от увеличаване на субсидиите или другите плащания с отрицателно въздействие върху бюджета[15].

5. Напредък при структурните реформи

Значителен напредък беше постигнат в областта на структурните фискални реформи като изготвянето на нов органичен закон за бюджета, мерки против неплащането на данъци, преброяване на държавните служители[16]; бяха предприети и стъпки за създаването на централен платежен орган на бюджетните заплати. Реформирането на пенсионния режим и администрацията на местно равнище напреднаха по-бързо от предвиденото. Допълнителни корекции в пенсионния закон са предвидени за 2011 г.[17] По-малък е напредъкът във внедряването на система за надзор и контрол на разходните задължения на различни правителствени равнища. Необходимо е също така да се удвоят усилията, насочени към събирането и обработването на данните, с помощта на които се осъществява бюджетният контрол.

Освен по свързаните с бюджета въпроси бяха направени важни стъпки за изпълнението на амбициозния план за широкообхватна структурна реформа. По план се въвеждат реформите на деловата среда, мерките за ускоряване на усвояването на структурните фондове и фондовете за сближаване, както и хоризонталното законодателство за прилагането на директивата за услугите; по-рано от предвиденото бяха приети и амбициозни закони в областта на пазара на труда, въпреки че на по-късен етап ще бъдат необходими допълнителни действия. Приватизирането и преструктурирането на държавните предприятия – по-специално в областта на железопътния транспорт и енергетиката – трябва да бъдат ускорени.

В контекста на структурното реформиране на финансовия сектор беше създаден фонд за финансова стабилност; от своя страна националната банка на Гърция работи за засилване на банковия надзор.

6. Пълнота на изискваните данни

В предоставения от Гърция доклад се съдържат повечето от изисканите по силата на решението на Съвета сведения и данни. В него по-специално са включени подробни сведения за конкретните мерки, въведени (и предстоящи да бъдат въведени) в съответствие с решението, както и съответното им въздействие върху бюджета. От своя страна Върховната сметна палата своевременно предоставя данни за месечното изпълнение на бюджета. В доклада се съдържат и изискваните сведения за емитирането на дълг и погасяването му, както и такива за финансовото положение на най-големите държавни предприятия. От друга страна, данните за изпълнението на годишния бюджет на социално-осигурителните фондове, местните органи на властта и извънбюджетните фондове, както и тези за заетостта в публичния сектор и за неуредените плащания на разходи (включително натрупаните просрочени задължения), все още са непълни.

Освен това в доклада се съдържат многобройни сведения за въвеждането на структурните реформи в съответствие с препоръката на Съвета от 16 февруари 2010 г.[18] и с оглед спазването на Меморандума за икономическите и финансовите политики и Меморандума за разбирателство.

7. Заключение

Гърция задоволително спазва решението на Съвета от 10 май 2010 г., реагира на препоръката на Съвета от 16 февруари 2010 г. и прилага мерките, очертани в Меморандума за икономическите и финансовите политики и Меморандума за разбирателство от 3 май 2010 г.

Съгласно член 4, параграф 3 от решението на Съвета „Комисията може да посочи необходимите мерки за спазване на плана за корекция, установен с настоящото решение за коригиране на прекомерния дефицит.“ Въз основа на наличната информация може да се заключи, че фискалните мерки, предприети до този момент от Гърция, изглеждат достатъчни за постигането на целевите тавани на бюджетния дефицит за 2010 г., определени в решението на Съвета от 10 май 2010 г., при условие че контролът върху разходите остане изключително стриктен с оглед постигането на по-ниски от планираното разходи на централното правителство в размер на 4 млрд. EUR, което да компенсира по-ниските приходи и преразходите в останалите сектори на държавното управление. По-ниските от заложеното разходи на държавния бюджет ще трябва да покрият и прогнозираната разлика между наличния касов дефицит и салдото, изчислено съгласно Европейската система на националните и регионални сметки (ESA 95).

Ако планираните мерки бъдат надлежно и своевременно приложени, както и ако макроикономическият сценарий се развие според очакванията, настоящите прогнози са, че постигането на таваните за бюджетния дефицит и държавния дълг за периода 2011—2014 г., както и коригирането на прекомерния дефицит до 2014 г., са възможни.

ПРИЛОЖЕНИЕ № 1: МЕРКИ, ИЗИСКАНИ ПО СИЛАТА НА РЕШЕНИЕТО НА СЪВЕТА, СЪС СРОК ЗА ПРИЕМАНЕ ДО КРАЯ НА ЮНИ 2010 г.

Мерки (изискани по силата на член 2, параграф 1 от решението на Съвета) | Напредък |

„Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на юни 2010 г.: |

а) закон, с който се въвежда прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доходи и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи; | Изпълнено. През април 2010 г. парламентът прие закон 3842/2010. |

б) закон, с който се отменят всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални надбавки, изплащани на държавните служители; |

в) отменяне на бюджетните кредити в резерва за непредвидени разходи с цел да бъдат спестени 700 млн. евро; | Изпълнено. Министерско решение. |

г) отменяне на повечето бюджетни кредити за помощите от солидарност (с изключение на тези за преодоляване на бедността) с цел да бъдат спестени 400 млн. евро; | Изпълнено. През май 2010 г. парламентът прие закон 3845/2010. |

д) намаляване на най-високите пенсии с цел да бъдат спестени 500 млн. евро за един целогодишен период (350 млн. евро за 2010 г.); | Изпълнено. През май 2010 г. парламентът прие закони 3863/2010 и 3865/2010. |

е) намаляване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на държавните служители с цел да бъдат спестени 1 500 млн. евро за един целогодишен период (1100 млн. евро за 2010 г.); | Изпълнено. През май 2010 г. парламентът прие закон 3845/2010. |

ж) премахване на великденските, летните и коледните премии и надбавки на пенсионерите, като бъдат обаче защитени тези с ниски пенсии, с цел да бъдат спестени 1 900 млн. евро за един целогодишен период (1 500 млн. евро за 2010 г.); |

з) увеличаване на ставката на ДДС с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1800 млн. евро за един целогодишен период (800 млн. евро за 2010 г.)[19]; | Изпълнено. През май 2010 г. парламентът прие закон 3845/2010. Новата ставка на ДДС се прилага от 1 юли, а на акцизите – от 3 май т.г. |

и) увеличаване на акциза за гориво, тютюн и алкохол с разчет за допълнителни постъпления от минимум 1 050 млн. евро за един целогодишен период (450 млн. евро за 2010 г.); |

й) приемане на законодателни актове за прилагане на Директивата за услугите; | Изпълнено. Хоризонталното законодателство (закон 3844/2010) беше прието, продължава работата по единичното звено за контакт. |

к) приемане на закон за реформиране и опростяване на структурата на местната държавна администрация с оглед намаляване на оперативните разходи; | Изпълнено. На 27 май 2010 г. парламентът прие закон 3852/2010. Редица наредби предстоят да бъдат приети. |

л) създаването на специален екип, чиито усилия да бъдат насочени към повишаване на равнището на усвояване на структурните фондове и фондовете за сближаване; | В процес. Официалното създаване и осигуряване с персонал на специалния екип под председателството на заместник-премиера предстои. На 30 юни 2010 г. гръцкото правителство прие министерско решение за ускоряване на процеса. |

м) приемане на закон за опростяване на започването на стопанска дейност; | Изпълнено. На 17 юни 2010 г. парламентът прие закон 3853/2010. |

н) намаляване на публичните инвестиции с 500 млн. евро спрямо планираните; | В процес (министерско решение 24687/DE2947). Преди края на годината пълна оценка не е възможна. |

о) насочване на бюджетните кредити за съфинансиране на структурните фондове и фондовете за сближаване към специална централна сметка, която да не може да се използва за никаква друга цел; | Изпълнено. На 30 юни 2010 г. беше открита сметка в националната банка на Гърция. |

п) създаване на независим фонд за финансова стабилност, който да бъде използван в случаите на потенциален недостиг на капитал и за запазване на стабилността на финансовия сектор, посредством предоставяне при нужда на собствен капитал на банките; | Изпълнено след крайния срок. На 12 юли 2010 г. парламентът прие Закон 3864/2010. |

р) засилване на надзора над банките с повече човешки ресурси, по-често предоставяне на отчети, както и тримесечни стрес-тестове.“ | В процес. Националната банка на Гърция динамизира работата си във връзка с банковия надзор. Понастоящем се провеждат редовни срещи с одиторите на банките и основните вътрешни екипи (по управление на риска, вътрешен контрол и др.) на най-големите банки. Банките са задължени да предоставят по-често някои данни относно надзора. |

ПРИЛОЖЕНИЕ № 2: МЕРКИ, ИЗИСКАНИ ПО СИЛАТА НА РЕШЕНИЕТО НА СЪВЕТА, СЪС СРОК ЗА ПРИЕМАНЕ ДО КРАЯ НА СЕПТЕМВРИ 2010 г.

Мерки (изискани по силата на член 2, параграф 2 от решението на Съвета) | Напредък |

„Гърция трябва да приеме следните мерки преди края на септември 2010 г.: |

а) включване в проектобюджета за 2011 г. на мерки за фискална консолидация на стойност минимум 3% от БВП (4,1 % от БВП, ако се сметнат и пренесените резултати от въведените през 2010 г. мерки). В бюджета се съдържат по-специално следните мерки (или в извънредни случаи — мерки със съпоставим ефект): намаляване на междинното потребление на сектор "Държавно управление" с минимум 300 млн. евро спрямо равнището през 2010 г. (в допълнение към посочените в настоящия параграф спестявания от реформирането на държавната администрация и органите на местното управление); замразяване на индексацията на пенсиите (с цел да бъдат спестени 100 млн. евро); временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за увеличаване на постъпленията с 600 млн. евро през 2011, 2012 и 2013 г.); облагане по презумпция на самонаетите лица (с разчет за постъпления от минимум 400 млн. евро през 2011 г. и увеличаващи се постъпления през 2012 и 2013 г.); разширяване на данъчната основа за облагане с ДДС чрез включването на някои понастоящем освободени от ДДС услуги и чрез прехвърлянето на 30 % от продуктите и услугите от намалената към обичайната ставка (с разчет за допълнителни постъпления от 1 млрд. евро); поетапно въвеждане на екологичен данък върху емисиите на CO2 (с разчет за постъпления от минимум 300 млн. евро през 2011 г.); приемане и прилагане от гръцкото правителство на законодателство, с което да се реформира държавната администрация и да се реорганизират местните органи на властта (с цел да се намалят разходите с минимум 500 млн. евро през 2011 г. и допълнително 500 млн. евро годишно през 2012 и 2013 г.); съкращаване на финансираните от правителството инвестиции (с минимум 1 млрд. евро) чрез даване на приоритет на финансираните от структурните фондове на ЕС инвестиционни проекти; насърчителни мерки за регламентиране на незаконното земеползване (с разчет за постъпления от минимум 1500 млн. евро от 2011 до 2013 г., от които минимум 500 млн. евро през 2011 г.); набавяне на постъпления от лицензирането на хазарта (минимум 500 млн. евро от предоставянето на лицензи и 200 млн. евро от лицензни такси); разширяване на данъчната основа на данъка върху недвижимата собственост чрез актуализиране на стойността на активите (с разчет за допълнителни постъпления от минимум 500 млн. евро); увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с минимум 150 млн. евро); увеличаване на облагането на луксозните стоки (с минимум 100 млн. евро); въвеждане на специален данък върху незаконните сгради (с разчет за постъпления от минимум 800 млн. евро годишно); заместване на едва 20 % от пенсиониращите се служители в публичния сектор (централно управление, общини, публични дружества, местно управление, държавни агенции и други органи); | Запланувано. Внасянето в парламента на бюджета за 2011 г. се очаква през първата седмица на октомври. Частично изпълнено предсрочно. Редица мерки, изискани от решението на Съвета за приемане в рамките на бюджета за 2011 г., бяха вече приети. Сред тях по-специално са: i) временен кризисен данък върху изключително печелившите дружества (с разчет за постъпления от 600 млн. евро годишно; закон 3845/2010); ii) увеличаване на облагането на луксозните стоки (в сила от 3 май 2010 г.; с разчет за постъпления от 100 млн. евро годишно; същият закон)[20]; iii) облагането по презумпция на самонаетите лица (с разчет за постъпления от 400 млн. евро през 2011 г. и по-високи постъпления през 2012 г. и 2013 г.; закон 3842/2010); iv) увеличаване на облагането на възнагражденията в натура, в частност чрез облагане на лизинговите плащания за автомобили (с разчет за постъпления от 150 млн. евро; същият закон). |

б) закон за реформиране на пенсионната система за осигуряване на нейната средносрочна и дългосрочна устойчивост. В закона следва в частност да се въведе единна пенсионна възраст от 65 години (включително за жените); сливане на съществуващите пенсионни фондове в три фонда с единна нова пенсионна система за всички настоящи и бъдещи заети лица (в сила от 1 януари 2013 г.); снижаване на тавана на пенсиите; постепенно увеличаване на минималния осигурителен стаж за пенсиониране с право на пълна пенсия от 37 на 40 години (до 2015 г.); минимална пенсионна възраст от 60 години до 1 януари 2011 г. (включително за работещите тежки и вредни професии и тези, плащали осигурителни вноски в продължение на 40 години); премахване на специалните разпоредби, приложими за лица, осигурени преди 1993 г. (като същевременно се запазват придобитите права); съществено съкращаване на списъка с тежки и вредни професии; намаляване на пенсиите (с 6 % годишно) за пенсиониращите се на възраст между 60 и 65 години и осигурителен стаж под 40 години; създаване на механизъм на автоматично приспособяване, обвързващ пенсионната възраст с очакваната продължителност на живота (в сила от 2020 г.); създаване на ресурсово обвързан минимален гарантиран доход за възрастните хора над законово установената пенсионна възраст; въвеждане на по-стриктни условия и редовно преразглеждане на условията за получаване на пенсия за инвалидност; промяна на формулата за изчисляване на пенсиите в пенсионната схема, така че да се засили връзката между платени вноски и получавана пенсия (с капитализиране, ограничено до средногодишна ставка от 1,2 %), както и обхващане на всички доходи от труд през целия живот при изчисляването на пенсионната основа (като същевременно се запазват придобитите права). Прилагането на този закон би следвало през следващите десетилетия да сведе заложеното увеличаване на съотношението на разходите за пенсии към БВП под средното за еврозоната, както и следва да ограничи нарастването на разходите на публичния сектор за пенсии до по-малко от 2,5 % от БВП за периода 2010—2060 г.; | Частично изпълнено предсрочно. Съществен напредък беше осъществен в областта на пенсионната реформа преди изтичането на срока през септември 2010 г. На 8 и 16 юли 2010 г. парламентът прие закони 3863/2010 и 3865/2010 (съответно за частния и публичния сектор), съдържащи редица конкретни реформени параметри, изискани от решението на Съвета. При липсата на пълни дългосрочни прогнози цялостното оценяване на реформата е все още невъзможно. Основният пенсионен закон ще трябва да бъдат изменен, за да се гарантира, че дългосрочната тенденция на разходите за пенсии (2009—2060 г.) няма да надхвърли 2,5 процентни пункта от БВП. Тази корекция ще се основава на дългосрочните прогнози, които националният институт на актюерите ще предостави, а Комитетът по икономическа политика на ЕС ще утвърди. |

в) засилване на ролята и ресурсите на Върховната сметна палата, както и въвеждането на защитни механизми срещу евентуални политически намеси в областта на данните и счетоводното отчитане; | В процес в рамките на внесения в парламента на 30 юни 2010 г. акт за фискално управление и отговорност. |

г) проект за реформа на законодателството в областта на възнагражденията в публичния сектор, която в частност да включва създаването на централен платежен орган за изплащането им, въвеждането на единни принципи и график за установяването на хармонизирана скала за възнагражденията в публичния сектор, обхващаща централното управление, местното управление и останалите агенции; | В процес. Правителството напредна със създаването на централен платежен орган предсрочно. Този орган вече обхваща заплатите на почти 80 % от общия брой държавни служители в централното управление. Преброяването на служителите в публичния сектор ще допринесе за включването в обхвата му на целия сектор „Държавно управление“ до края на т.г. |

д) законодателство за подобряване на ефикасността на данъчната администрация и контрола; | В процес. Бяха предприети няколко инициативи за подобряване на ефикасността на данъчната администрация, за борбата с избягването на плащането на данъците и по-доброто съблюдаване на данъчните изисквания. Правителството прие новия данъчен закон, с който се въвежда по-стриктно прилагане на процедурите при декларирането на доходите и декларирането и плащането на ДДС, разширява се данъчната основа чрез премахване на отстъпките и освобождаванията, като се въвежда и облагане по презумпция на самонаетите лица. Правителството започна да разработва рамка за управление на рисковете, свързани със съблюдаването на изискванията, и да засилва капацитета за стратегическо управление на данъчните и митническите органи чрез реорганизация на съответните отдели. Започна и създаването на пет специални екипа в министерството на финансите и данъчната администрация. |

е) лансиране на независим преглед на публичната администрация и съществуващите социални програми; | Запланувано. Първоначалните срещи са запланувани за септември. |

ж) публикуване на месечни статистически данни (на касова основа) за приходите, разходите, операциите по финансиране и неуредените плащания на разходите — за сектор „Държавно управление“ и неговите подсектори; | Частично изпълнено. През 2010 г. Гърция редовно публикуваше подробна финансова информация за приходите, разходите и финансирането на държавата. Данните за неуредените плащания на разходите все още не са налични. Във внесения в парламента на 30.6.2010 г. закон за фискалното управление и отговорност. беше включено правното задължение. В закон 3861/2010 се изисква публикуването в Интернет на всички решения, включващи задължения за средства на сектор „Държавно управление“. |

з) план за действие за подобряване на събирането и обработката на данните за сектор „Държавно управление“, главно чрез подобряване на механизмите за контрол в статистическите органи и във Върховната сметна палата, както и ефективно осигуряване на лична отговорност в случай на невярно декларирани данни, за да се гарантира своевременното предоставяне на надеждните данни за сектор „Държавно управление“, изисквани съгласно регламенти (ЕО) № 2223/96, (ЕО) № 264/2000, (ЕО) № 1221/2002, (ЕО) № 501/2004, (ЕО) № 1222/2004, (ЕО) № 1161/2005, (ЕО) № 223/2009 и (ЕО) № 479/2009; | В процес. Прилагане на съгласувания с Евростат план за действие. |

и) редовно публикуване на информация за финансовото състояние на публичните дружества и другите публични структури, непринадлежащи към сектор „Държавно управление“ (подробни отчети за доходите, баланси, данни за заетостта и възнагражденията).“ | Частично изпълнено. Някои данни са включени в доклада от 6 август. |

[1] OВ L 145, 11.6.2010 г., стр. 6.

[2] „ The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – July 2010 “ [„Програма за приспособяване на икономиката на Гърция – доклад, представен в съответствие с решението на Съвета, юли 2010 г.“], представен на 6 август 2010 г. Докладът, представен от гръцкото правителство, включва приложение за банковия надзор, предоставен от Националната банка на Гърция.

[3] Настоящото съобщение и съпътстващият го доклад на службите на Комисията, изготвен в сътрудничество с ЕЦБ ( The Economic Adjustment Programme for Greece – First Review [„Програма за приспособяване на икономиката на Гърция – първи преглед“], август) допринасят и за оценката, в контекста на кредитното споразумение между Гърция и държавите-членки на ЕС от еврозоната, на това доколко се спазва приетият през май Меморандум за разбирателство относно специфичните условия на икономическата политика.

[4] За кратко обобщение на предишните стъпки в прилагането в Гърция на процедурата при прекомерен дефицит и на Пакта за стабилност и растеж, вж. оценката на Комисията на програмата за стабилност на Гърция от януари 2010 г. (SEC (2010) 94 окончателен от 3 февруари 2010 г.).

[5] В определения в решението план за корекция се изисква годишното изменение на консолидирания брутен държавен дълг да не надхвърля 34 058 млн. евро през 2010 г. (с общо съотношение на дълга към БВП от 133,2 %), 17 365 млн. евро през 2011 г. (с общо съотношение на дълга към БВП от 145,2 %), 15 016 млн. евро през 2012 г. (с общо съотношение на дълга към БВП от 148,8 %), 11 599 млн. евро през 2013 г. (с общо съотношение на дълга към БВП от 149,6 %) и 7 885 млн. евро през 2014 г. (с общо съотношение на дълга към БВП от 148,4 %).

[6] OВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 13.

[7] Тези меморандуми бяха приети в контекста на решението на държавите-членки от еврозоната да предоставят финансова подкрепа на Гърция и във връзка със стенд-бай споразумението с МВФ.

[8] За оценка на мерките през януари, февруари и март, вж. съобщението на Комисията от 9.3.2010 г. (COM (2010) 91 окончателен).

[9] Необходимо е да се отбележи, че Евростат все още не е утвърдил предоставените от Гърция данни за бюджетния дефицит и дълга за 2009 г. На 22 април 2010 г. Евростат съобщи, че след приключване на разследването, провеждано от Евростат в сътрудничество с гръцкия статистически институт ELSTAT по няколко въпроса (в частност секторната класификация на редица публични дружества и отчитането на извънпазарните суапове, както и необходимостта от по-подробни и точни данни за приходите и разходите в областта на социалното осигуряване), е възможно съотношението на бюджетния дефицит и дългът за 2009 г. да бъдат допълнително завишени (съответно с 0,3 % до 0,5 % от БВП и с 5 % до 7 % от БВП). Вж. Бюлетин на Евростат № 55/2010.

[10] По-пълен списък от приетите мерки се съдържа в доклада, представен от Гърция на 6 август 2010 г.

[11] Както е подробно изложено в съпътстващия доклад, критериите за фискални резултати в контекста на кредитното споразумение с държавите от еврозоната и стенд-бай споразумението с МВФ бяха изпълнени.

[12] През юли 2010 г. годишната инфлация на ХИПЦ беше 5,5 %.

[13] Въз основа на наличната към настоящия момент информация службите на Комисията очакват неизпълнение за годината като цяло в размер до 1500 млн. евро (0,6 % от БВП) спрямо изготвените в началото на май прогнози.

[14] Също така, за редица социално-осигурителни фондове данните за приходите и разходите са непълни.

[15] Вж. бележка под линия 9 по-горе относно възможното прекласифициране на публичните дружества (подобни на гръцките железници).

[16] Според наскоро публикуваните данни за преброяването на държавните служители, понастоящем броят на държавните служители (централно правителство, местни органи на властта, социално-осигурителни и извънбюджетни фондове) е 768 000. Това представлява 17 % от общото трудоспособно население на Гърция.

[17] При липсата на пълни дългосрочни прогнози цялостното оценяване на пенсионната реформа е все още невъзможно. Основните пенсионни параметри ще трябва да бъдат коригирани през 2011 г., за да се гарантира, че дългосрочната тенденция на разходите за пенсии (2009—2060 г.) няма да надхвърли 2,5 процентни пункта от БВП. Тази корекция ще се основава на дългосрочните прогнози, които националният институт на актюерите ще предостави, а Комитетът по икономическа политика на ЕС ще утвърди.

[18] Препоръка на Съвета (2010/190/ЕС) от 16 февруари 2010 година с оглед преустановяване на несъответствията с общите насоки на икономическата политика в Гърция и за отстраняване на риска за правилното функциониране на икономическия и паричен съюз (OJ L 83, 30.3.2010 г., стр. 63).

[19] В доклада от 6 август се посочва, че тази мярка би могла да генерира допълнителен приход от 900 млн. евро през 2010 г., вместо 800 млн. евро.

[20] В доклада от 6 август се посочва, че тази мярка би могла да генерира допълнителен приход от 120 млн. евро през 2010 г., вместо 100 млн. евро.