2009
ЕФЕКТИВНА ЛИ Е ПРОГРАМАТА 
ЗА ОБЩЕСТВЕНО ЗДРАВЕ НА 
ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ( 2003—2007 г.) 
ЗА ПОДОБРЯВАНЕ НА ЗДРАВЕТО?ЕВРОПЕЙСКА 
СМЕТНА ПАЛАТА
Специален доклад  № 2
ISSN 1831-0974
BG

ЕФЕКТИВНА ЛИ Е ПРОГРАМАТА 
ЗА ОБЩЕСТВЕНО ЗДРАВЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ (2003—2007 г.) ЗА ПОДОБРЯВАНЕ НА ЗДРАВЕТО?Специален доклад № 2   2009
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея от Договора за ЕО)
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?2
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-45410
Факс: +352 4398-46410
Ел. поща: euraud@eca.europa.eu
Интернет страница: http://www.eca.europa.eu
Специален доклад  № 2   2009
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в Интернет чрез сървъра 
Europa (http://europa.eu).
В края на изданието ще намерите неговите каталожни данни.Люксембург: Служба за официални публикации на Европейските общности, 2009 г.ISBN 978-92-9207-243-8
© Европейски общности, 2009 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
Printed in Belgium
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?3
СЪДЪРЖАНИЕ
Точки
 СЪКРАЩЕНИЯ
I–VI РЕЗЮМЕ
1–9 ВЪВЕДЕНИЕ
10–12  ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
13–82  ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ
13–33  МОДЕЛ НА ПРОГРАМАТА
14–18 НЕ Е ФОРМУЛИРАНА ЯСНА ЛОГИКА НА ИНТЕРВЕНЦИЯТА
19–21 ЦЕЛИТЕ НА ПРОГРАМАТА НЕ СА НИТО КОНКРЕТНИ, НИТО ИЗМЕРИМИ И ПЛАНИРАНИ СЪС СРОКОВЕ
22–28 ЛИПСА НА СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ И ПОСТАВЯНЕ НА ПРИОРИТЕТИ29–33 ПОКАЗАТЕЛИТЕ НА ПРОГРАМНО НИВО СА НЕПОДХОДЯЩИ ЗА МОНИТОРИНГ НА ПОСТИЖЕНИЯТА
34–65  ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА: ОТ МОДЕЛА НА ПРОЕКТА ДО РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ НЕГО
35–38 ЦЕЛИТЕ НА ПРОЕКТИТЕ НЕ СА КОНКРЕТНИ, ПРОВЕРИМИ И ИЗМЕРИМИ
39–49  ДЕФИНИРАНЕТО НА ОЧАКВАНИТЕ РЕЗУЛТАТИ, ПОСОЧВАНЕТО НА ЦЕЛЕВИТЕ ГРУПИ И ПЛАНИРАНЕТО 
НА УСТОЙЧИВОСТТА СА ПО-СКОРО ИЗКЛЮЧЕНИЕ, ОТКОЛКОТО ПРАВИЛО
50–54 НЕ СЕ СЛЕДИ ПО АДЕКВАТЕН НАЧИН ДАЛИ ПРОЕКТИТЕ СЕ ДОПЪЛВАТ И ДОКОЛКО СА СЪГЛАСУВАНИ55–65 ОГРАНИЧЕНА ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ ЗА ЕС
66–82  УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ
67–69 ПАРТНЬОРСТВОТО Е ФУНКЦИОНИРАЛО УСПЕШНО
70–73 ИЗВЪРШВАНИЯТ ОТ КОМИСИЯТА МОНИТОРИНГ НА ПРОЕКТИТЕ Е ПО-СКОРО „AD HOC“, ОТКОЛКОТО СИСТЕМАТИЧЕН74–78 ПРОИЗВЕДЕНИ СА КРАЙНИ ПРОДУКТИ, НО НЕ СА РАЗПРОСТРАНЯВАНИ АКТИВНО
79–82 ОЦЕНЯВАНЕТО НА ПРОЕКТИТЕ ВСЕ ОЩЕ НЕ Е ЧЕСТО СРЕЩАНА ПРАКТИКА
83–92  ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ
 ПРИЛОЖЕНИЕ I —  ПОЗ 2003—2007 г. (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
ФИНАНСИРАНИ ПРОЕКТИ ПО ТЕМАТИЧНИ ОБЛАСТИ
 ПРИЛОЖЕНИЕ II —  ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
АНАЛИЗ НА ШЕСТ ОБЛАСТИ НА ПОЛИТИКА
 ПРИЛОЖЕНИЕ III —  ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — ПРИЛАГАНЕ НА КРИТЕРИИТЕ 
SMART ЗА ЦЕЛИТЕ НА ПРОЕКТИТЕ, ОПИСАНИ В СПОРАЗУМЕНИЯТА ЗА ОТПУСКАНЕ 
НА БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА НА 36-ТЕ ОДИТИРАНИ ПРОЕКТА
 ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?5
СЪКРАЩЕНИЯ
ГРП : Годишен работен план
ЕО: Европейска общност
ЕС: Европейски съюз
ЕЦМНН : Европейски център за мониторинг на наркотици и наркомании
ИТР : Изследвания и технологично развитие
НПО : Неправителствена организация
ПОЗ : Програма за обществено здраве (2003—2008 г.)
ПОЗ 2 : Втора програма за действие на Общността в областта на здравето 2008—2013 г.
СЗО : Световна здравна организация
УД: Управление по дейности
Цикъл ИРИ : Цикълът „изследване — разработване — изпълнение“
ECDC : Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията
PHEA : Изпълнителна агенция по програмата за обществено здравеопазване, преимену-
вана на Изпълнителна агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите (EAHC) през юли 2008 г.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?6
РЕЗЮМЕ
I.
Програмата за общественото здраве (ПОЗ) за 
периода 2003—2007 г. има за цел да допълни 
предприетите от държавите-членки мерки 
за опазване и подобряване на общественото 
здраве. Тя е структурирана около три със-
тавни компонента: „здравна информация“, бърза реакция срещу „заплахи за здравето“ 
и промоция на здраве, насочена към „реша-
ващи за здравето фактори“.
II.
През този период по програмата са отпус-нати безвъзмездни средства на консорциуми от организации за изпълнението на 352 про-
екта, като общият размер на финансовото участие на Общността възлиза на около  232 милиона евро.
III.
По време на своя одит Палатата разгледа въпроса доколко са създадени подходящи условия, така че финансираните от бюджета 
на ЕС проекти да имат ефективен принос за 
подобряването на здравето на европейските 
граждани в допълнение към предприетите от държавите-членки мерки. По-специално 
Палатата провери дали:
а) моделът на ПОЗ е предоставил подхо-
дяща рамка за ефективното изпълнение и мониторинг на действия в областта на 
промоцията на здраве, финансирани от 
Общността;
б) по време на изпълнението на програ-
мата и подбора на проекти Комисията 
се е уверила, че проектите, финансирани по компонента „решаващи за здравето фактори“ на ПОЗ, могат да постигнат  устойчиви резултати, че са взаимно  допълващи се и че имат добавена стой-
ност за ЕС; и
в) Комисията и координаторите на проекти 
са осигурили ефективно управление на 
проектите.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?7
IV.
Констатациите и оценките на Палатата бяха 
следните:
а) ПОЗ е имала много широки и амбици-
озни цели, които значително контрас-
тират с ограничените средства, с които е разполагала. При това положение  
е важно усилията да бъдат насочени към 
това, което на практика може да бъде 
постигнато. Логиката на интервенцията обаче не е формулирана на нито един етап, което не е спомогнало за опреде-
лянето на ясни, смислени и логически свързани цели и подходящи показатели за изпълнение. В резултат на това ПОЗ няма стратегически фокус. Заложените 
в годишните работни планове „области 
на действие“ на програмата са повече на брой от проектите, финансирани за тях-
ното изпълнение. Тъй като предложе-
нията за проекти за финансиране често 
са подавани под много общи заглавия, 
многочислеността и разнообразието  
на проектни теми и целеви групи са  
станали причина за непълноценното  използване на вложените средства и са 
довели до частични резултати.
б) Ефективността на проектите е била  
ограничена от слабости в техния модел и проблеми при тяхното изпълнение. 
С няколко изключения проектите не са 
дефинирали резултатите, които е плани-
рано да бъдат постигнати, и съответно не 
са в състояние да докажат техния ефект. 
Често под устойчивост участниците са 
разбирали продължение на проектните дейности и поради това тя е била силно 
зависима от трайно общностно финанси-ране. Не е извършен систематичен мони-торинг на вече предприетите действия в различните приоритетни области,  което в някои случаи е довело до пов-торяемост на дейностите.
в) Положителната страна на програмата е, 
че е повишила сътрудничеството между заинтересованите участници от раз-лични страни. Проектите обикновено са били от европейски мащаб и в много случаи са улеснили обмяната на опит и знания. Мрежите очевидно са донесли най-висока добавена стойност за ЕС.РЕЗЮМЕ
V.
Вследствие на своите констатации Пала-тата препоръчва логиката на програмата 
да бъде ясно определена в бъдещото зако-
нодателство в тази област. Що се отнася 
до текущата програма, Комисията следва 
да се заеме с проследяването и обобщава-нето на постигнатото досега, за да добие 
пълна представа за вече реализираните  
дейности и по този начин да идентифицира 
оставащите пропуски. Броят на приорите-тите за всяка година следва да се намали значително, като те би трябвало да бъдат 
насочени към стратегически въпроси и дей-ности с очевидна добавена стойност за ЕС. Комисията следва също така да предприеме действия по отношение на идентифицира-
ните слабости в модела и изпълнението на 
проектите.
VI.
В по-общ план за периода след 2013 г. Коми-
сията и държавите-членки се приканват да 
преразгледат подхода на ЕС за предоставяне 
на финансиране в областта на общественото 
здраве. Други съществуващи механизми на сътрудничество, като например „отворе-
ният метод на координиране“, биха могли 
да бъдат използвани в по-голяма степен.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?8
ВЪВЕДЕНИЕ
 1.  В член 152 от Договора за ЕО се определя ролята на Общностите 
в област та на общественото здраве, като се постановява, че  
дейностите на Общността са насочени към „ подобряването на  
общественото здраве, предотвратяването на болестите и забо-леваемостта при хората и на източниците на опасност за човеш-кото здраве “. Тези действия на Общността имат за цел да допълнят 
предприетите на национално ниво мерки, като не отнемат отго-
ворностите на държавите-членки по отношение на организирането 
и предоставянето на здравни услуги и медицински грижи.
 2.  Основната роля на Европейската комисия в областта на общественото 
здраве е да улеснява сътрудничеството между органите на държа-
вите-членки, както и да изпълнява стимулиращи мерки. С изключе-
ние на специфичните компетенции по отношение на стандартите за сигурност на органите, субстанциите от човешки произход и кръвта 
законодателните правомощия на ЕС в тази област се ограничават 
до стимулиращи мерки, които не включват никаква хармонизация 
на законите и регламентите на държавите-членки.
 3.  Първата програма за обществено здраве (ПОЗ) е одобрена за периода 
2003—2008 г. с Решение № 1786/2002/ЕО на Европейския парла-
мент и на Съвета1, като тя заменя осем програми за действие по 
специфични здравни теми2. ПОЗ си е поставила три общи цели:
а) да подобри информираността и знанията за развитие на общест-
веното здраве (компонент „здравна информация“);
б) да увеличи възможността за бърза и координирана реакция  
по отношение на заплахите за здравето (компонент „заплахи за здравето“);
в) да извършва насърчаване на здравето и да осъществява про-
филактика на заболявания, като се позовава на решаващите за 
здравето фактори във всички политики и дейности (компонент 
„решаващи за здравето фактори“).
 4.  За да постигне тези цели, Комисията е отпуснала безвъзмездни сред-
ства на консорциуми от организации (правителствени, неправител-
ствени, научни), изпълняващи проекти, насочени към приоритетни сфери на общественото здраве, определени в годишни работни  
планове (ГРП), които се съставят от Комисията и комитет от пред-ставители на държавите-членки
3.1 ОВ L 271, 9.10.2002 г., стр. 1.
2 Това са програми за действие 
на Общността за борба с рака, профилактика на редки 
заболявания, заболявания, 
свързани със замърсяването 
на околната среда, СПИН 
и някои други заразни болести, профилактика на нараняванията, 
превенция на зависимостта 
от наркотични вещества, 
мониторинг на здравето 
и подобряване на здравето, 
здравна информация, здравно 
образование и обучение.
3 Програмният комитет действа 
в качеството на управителния 
комитет, упоменат в членове 4 
и 7 от Решение 1999/468/ЕО на 
Съвета (ОВ L 184, 17.7.1999 г., 
стр. 23), по отношение на годишния работен план за 
изпълнение на програмата. 
Той отговаря за правилата, 
критериите и процедурите 
за подбор и финансиране на програмни действия, 
договореностите за изпълнение 
на съвместни стратегии 
и действия и за оценка на 
програмата, както и някои мерки във връзка с координирането 
на извършвания мониторинг на 
здравето и бързото реагиране 
на заплахи за здравето. Други 
мерки, свързани с изпълнението 
на ПОЗ, се приемат чрез 
процедурата по консултиране, предвидена в членове 3 и 7 от 
Решение 1999/468/ЕО.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?9
4 Данните за поканата за 
предложения от 2007 г. 
се базират на списъка от 
одобрени предложения. През октомври 2008 г. все още не беше 
приключено договарянето по 
няколко проекта. 5.  ПОЗ е обхванала годините от 2003 до 2007 г. През този период са финан-
сирани 352 проекта, като финансовото участие на Общността въз-
лиза на общо 231,7 милиона евро поети задължения4 (вж. фигура 1 ). 
Компонентът „решаващи за здравето фактори“ е най-голям по отно-шение на бюджетните средства, където общностното финансиране е било в размер на 90,8 милиона евро, съответстващи на 40 % от общата сума, за която са поети задължения за проекти.
ОБЩ РАЗМЕР НА ОБЩНОСТНОТО ФИНАНСИРАНЕ (ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ 
В МИЛИОНИ ЕВРО КАТО ПРОЦЕНТ ОТ ОБЩИЯ БЮДЖЕТ) И БРОЙ ПРОЕКТИ ЗА ВСЕКИ КОМПОНЕНТ НА ПРОГРАМАТАФИГУРА 1
 6.  В рамките на ПОЗ са сключени споразумения за отпускане на безвъз-
мездни средства с координиращи проектите организации, които 
са получили съфинансиране в максимален размер на 60 % (при  
изключителни случаи до 80 %) от разходите за изпълнение на про-ектните дейности. Освен предоставянето на безвъзмездни средства 
за проекти, една малка част (около 3 %) от оперативния бюджет на 
ПОЗ е използвана за договори за услуги, възлагани чрез тръжни 
процедури.Заплахи за здравето
58,8 милиона евро (25 %)68 проекта
 Здравна информация
82,1 милиона евро (35 %)135 проекта 
Решаващи
за здравето фактори90,8 милиона евро (40 %)149 проекта 
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?10
 7.  Финансираните по ПОЗ проекти са многообразни по мащаб, подход 
и целева група (вж. каре 1 ). Консорциумите са варирали по размер 
от трима до 60 партньори, а финансовото участие на Общността е било на стойност между 45 000 и 2,5 милиона евро. Видовете  
проектни дейности също са били много различни.
 8.  На 1 януари 2008 г. влезе в сила втора Програма за действие на Общ-
ността в областта на здравето за периода 2008—2013 г. (ПОЗ 2)5. 
Първоначалното предложение на Комисията е било да се обединят програмите за обществено здраве и защита на потребителите
6. Тя 
е предложила също така бюджетът да бъде увеличен с около 270 % (804 милиона евро за здравеопазване за периода 2008—2013 г.) с аргумента, че бюджетът за действия в областта на здравето  в рамките на ПОЗ е бил недостатъчен за изпълнението на поста-новеното в Договора задължение за ограничаване на заплахите  за здравето
7.
 9.  Въпреки това при сключването на междуинституционалното спора-
зумение от 17 май 2006 г. относно финансовата рамка за периода 2007—2013 г. Европейският парламент и Съветът не одобряват  
обединяването на програмите за обществено здраве и защита  
на потребителите, нито предложеното увеличение на бюджета.  
В резултат на законодателния процес беше приета втора здравна 
програма със сходни на ПОЗ цели и дейности, но с намален бюджет в размер на 322 милиона евро, с около 9 % годишно по-малко от 
предходната програма (вж. каре 2 ).5 Решение № 1350/2007/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета (ОВ L 301, 20.11.2007 г., 
стр. 3).
6 COM(2005) 115 окончателен.
7 „Le maintien du budget actuel 
ne permet pas une mise en œuvre optimale des obligations du Traité, 
ni de répondre à la volonté politique 
d’en faire plus pour les citoyens en 
matière de santé et en matière de 
protection des consommateurs. 
En effet, les ressources financières 
existantes ne permettent pas à la Communauté d’assurer de façon 
exhaustive les actions nécessaires 
notamment en ce qui concerne 
la lutte contre les grands fléaux 
ou maladies importantes et la 
coopération entre les États membres 
en matière de santé .“ (Оценка на 
въздействието, SEC(2005) 0425, 
стр. 29).
ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
ПРИМЕРИ ЗА ПРОЕКТНИ ДЕЙНОСТИ
Събиране на данни за фалшифицирани рецепти като показател за злоупотреба • 
с наркотици.
Организиране на научен симпозиум относно медицинските странични ефекти от употребата • 
на допинг.Изготвяне на доклад относно спазването на регламентите за продажба на алкохол.
• 
Разработване и разпространение на информационни материали за мигриращи • 
проституиращи.Организиране на конкурс за стимулиране на провеждането на учебни часове, посветени 
• 
на борбата срещу пушенето.Разработване на национални и регионални политики и планове относно кърменето.
• КАРЕ 1
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?11
СЪПОСТАВЯНЕ МЕЖДУ ПОЗ (2003—2007 г.) И ПОЗ 2 (2008—2013 г.)КАРЕ 2
ПОЗ (2003—2007 г.) ПОЗ 2 (2008—2013 г.)
Правно 
основаниеРешение № 1786/2002/ЕО на Европейския 
парламент и на Съвета от 23 септември 2002 г. за приемане на програма за действие на Общността в областта на общественото здраве (2003—2008 г.)Решение № 1350/2007/ЕО на Европейския 
парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 г. за създаване на втора Програма за действие на Общността в областта на здравето (2008—2013 г.)
Цели •  да подобри информираността 
и знанията за развитие на общественото здраве
•  да увеличи възможността за бърза 
и координирана реакция по отношение на заплахите за здравето
•  да извършва насърчаване на здравето 
и да осъществява профилактика на заболявания, като се позовава на решаващите за здравето фактори във всички политики и дейности•  създаване и разпространяване 
на здравна информация и знания
•  подобряване здравната сигурност 
на гражданите
•  насърчаване на здравето, включително 
намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването
Бюджет, 
отпуснат в решението за програмата354 милиона евро (за периода 
2003—2008 г.)8
т.е. 59 милиона евро годишно за 6 години322 милиона евро (за периода 
2008—2013 г.)т.е. 53,7 милиона евро годишно за 6 години
Схеми на 
финансиранеБезвъзмездни средства за действия
Търгове (договори за услуги)9Безвъзмездни средства за действияБезвъзмездни средства за оперативни разходиКонференцииСъвместни действияТъргове (договори за услуги)
Изпълнение на 
програматаГД „Здравеопазване и защита 
на потребителите“10Изцяло ръководена от PHEA11
Оценка на 
въздействиетоНе е извършена Подробна оценка на въздействието 
(2005 г.)12
8 Съществуват две основни причини за разликата между определения в решението за програмата примерен бюджет за 
ПОЗ и посочената в точка 5 стойност от 231,7 милиона евро за поети задължения за проекти през периода 2003—2007 г.: примерният бюджет включва близо 58 милиона евро за 2008 г. (които впоследствие са причислени към ПОЗ 2) и обхваща също така разходите, свързани с Изпълнителната агенция.
9 В ГРП е определен таван от 10 % от оперативния бюджет за обявления за представяне на оферти. В рамките на ПОЗ 2 този 
таван е увеличен на 20 %.
10 От 2005 г. управлението на безвъзмездните средства и организирането на покани за предложения постепенно са 
прехвърлени на Изпълнителната агенция по програмата за обществено здравеопазване (PHEA) (напълно функционираща от 1 януари 2007 г.).
11 Решение 2004/858/ЕО на Комисията (ОВ L 369, 16.12.2004 г., стр. 73). През 2008 г. PHEA е преименувана на Изпълнителна 
агенция за здравеопазване и въпроси, свързани с потребителите (EAHC).
12 SEC(2005) 425, Приложение към предложението за стратегия и програма в областта на здравеопазването и защитата на 
потребителите (COM(2005) 115 окончателен).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?12
ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
 10.  Действията за промоция на здраве могат да бъдат определени като 
„действия, които помагат на хората да възприемат и водят здраво-
словен начин на живот и които създават благоприятни за здравето условия на живот (среда)“
13. Действия от този тип са обхванати  
в голяма степен от компонента на ПОЗ „решаващи за здравето фак-
тори“. Одитът анализира доколко Европейският парламент, Съве-
тът и Комисията са задали подходящи условия при разработването 
на модела на програмата, както и Комисията и координаторите  
на проекти при нейното изпълнение, така че проектите да имат  ефективен принос за повишаването на капацитета на европейските 
граждани за подобряване на тяхното здраве.
 11.  Палатата провери дали:
а) моделът на ПОЗ е предоставил подходяща рамка за ефектив-
ното изпълнение и мониторинг на финансираните от Общността 
действия в областта на промоцията на здраве, допълващи пред-
приетите от държавите-членки мерки;
б) по време на изпълнението на програмата и подбора на про-
екти Комисията се е уверила, че проектите, финансирани по  
компонента „решаващи за здравето фактори“ на ПОЗ, могат да 
постигнат устойчиви резултати, че са взаимно допълващи се  
и че имат добавена стойност за ЕС; и
в) Комисията и координаторите на проекти са осигурили ефек-
тивно управление на проектите.
 12.  Одитът включи:
а) анализ на правното основание на програмата и преглед на оцен-
ките на програмата и друга свързана с нея документация;
б) анализ на действията на Общността и развиването на политики 
в избрани области от компонента „решаващи за здравето фак-
тори“: наркотици, алкохол, тютюн, сексуално и репродуктивно здраве, психично здраве и хранене и физическа активност
14. Беше 
извършен анализ на политическите документи на Комисията, поли-
тическите документи на СЗО, инициативи и програми в държа-
вите-членки и трети страни и академична и научна литература;
в) оценка на извадка от 36 (от общо 149) проекта, финансирани по 
компонента „решаващи за здравето фактори“, т.е. един от трите компонента на ПОЗ (2003—2007 г.). Извадката обхвана всички проекти в шестте избрани области, които са достигнали до дос-
татъчно високо ниво на развитие в момента на извършване на 
одита
15. Оценката включваше проверка на документацията по 
проектите, срещи с всички координатори на проекти и онлайн проучване сред партньорите по проектите
16;13 Don Nutbeam et al , The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness — 
Shaping Public Health in a New 
Europe, International Union for Health Promotion and Education 
(Международен съюз за промоция 
на здраве и здравно образование) 
(IUHPE), 1999 г., стр. 3.
14 Избраните области на политика 
включват шестте приоритетни 
области, свързани с начина на живот, 
в компонента „решаващи за здравето 
фактори“. В тези области са избрани 
проекти, одобрени за финансиране, 
от всички години през периода 2003—2007 г. (вж. приложение I ).
15 В извадката са включени всички 
проекти, които са приключили 
или са предали поне първия си 
междинен технически отчет, в шестте 
области на политика по компонента „решаващи за здравето фактори“: 
алкохол, тютюн, наркотици, хранене 
и физическа активност, сексуално 
и репродуктивно здраве, психично 
здраве.
16 Проучването е проведено между 
11 март и 4 март 2008 г. и неговата 
цел е да се съберат мненията 
на другите участници в проектите 
по отношение на партньорството 
и управлението на проектите за промоция на здраве. Използваният 
от Палатата въпросник се базира 
на предишни проучвания в тази 
област (вж. El Ansari W., „Educational 
Partnerships for Health: Do Stakeholders Perceive Similar Outcomes?“ в Journal 
of Public Health Management and 
Practice, бр. 9(2), 2003 г., стр. 136—
156). В проучването са включени 
505 участници в проектите от извадката, от които 242 са попълнили 
въпросника изцяло, т.е. 47,9 % от 
запитаните са дали отговор. Още 
19 участници са отговорили на 
някои, но не на всички въпроси 
в проучването.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?13
г) интервюта със служители от ГД „Здравеопазване и защита на 
потребителите“ и PHEA;
д) количествен анализ на представените предложения, финанси-
раните проекти и бюджетите по проектите;
е) консултация със заинтересованите страни в националните  
министерства на здравеопазването и институти за обществено 
здраве, представителите на държавите-членки в програмния комитет и националните координационни центрове в осем дър-
жави-членки (Белгия, Естония, Финландия, Франция, Германия, Латвия, Швеция и Обединеното кралство); и
ж) обсъждане на важни въпроси с група експерти в областта на 
промоцията на здраве и профилактиката на заболявания на  
няколко етапа от одита. Експертите имат принос предимно  в извършения от Палатата анализ, например като предложиха 
цикълът ИРИ да бъде рамка на анализа (вж. каре 10 ), и също 
така подкрепиха изложените в настоящия доклад одитни кон-
статации и оценки.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?14
МОДЕЛ НА ПРОГРАМАТА
 13.  Програмите имат по-голяма ефективност, когато техният модел е под-
ходящ и желаните резултати са ясно определени. По-голяма е веро-
ятността това да се случи, ако:
а) логиката, на която се основава интервенцията, е добре форму-
лирана в решението за програмата (или в съответната свързана с нея документация);
б) целите на програмата са дефинирани и са конкретни (specific), 
измерими (measurable), достижими (achievable), актуални  (relevant) и планирани със срокове (time-dependent) (SMART);
в) приоритетите са заложени в съответствие със стратегията на 
организацията; и
г) мониторингът на изпълнението и постиженията се извършва 
въз основа на солидни и уместни показатели.
НЕ Е ФОРМУЛИРАНА ЯСНА ЛОГИКА НА ИНТЕРВЕНЦИЯТА
 14.  Основен елемент при разработването на една програма е определянето 
на логика на интервенцията — хипотетичните връзки между причина 
и следствие, които описват по какъв начин дадена интервенция се 
очаква да постигне общите си цели. В контекста на ЕС общите цели на политиките и програмите по принцип се определят в Договора. 
Логиката на интервенцията осигурява концептуалната връзка на вло-
жените в интервенцията средства с реализираните крайни продукти 
от нея и впоследствие с нейното въздействие върху обществото като 
резултати и последици
17. Ясното формулиране на логиката на дадена 
планирана интервенция позволява да се изгради йерархия от цели 
и да се определят ключови показатели за мониторинг и оценка.
 15.  Логическите модели, които описват по какъв начин вложените в раз-
личните дейности средства ще доведат до очакваните резултати, са 
най-подходящият метод за демонстриране на логиката на интервен-цията. Логиката на интервенцията за тази програма не е описана по 
този начин нито във внесеното от Комисията законодателно предло-
жение за програмата
18, нито в правното основание за ПОЗ и всякакви 
други свързани с нея документи (като например оценки на въздейст-
вието19 или ГРП). При ПОЗ 2 ситуацията е останала непроменена.
 16.  В други области на политиката на ЕС, например външните дейности, 
се използват логически модели. Това е често срещана практика  в областта на общественото здраве в други части на света (Съеди-нените щати, Канада). Примери за използване на логически модели за планиране, изпълнение и оценка на програми са програмата за 
предоставяне на възможности за професионално развитие в облас-ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ 
И ОЦЕНКИ
17 Европейска комисия, ГД 
„Бюджет“, „Оценка на дейностите 
на ЕС: практически насоки за 
службите на Комисията“, юли 
2004 г., стр. 87.
18 COM(2000) 285 окончателен.
19 Предложението на Комисията 
за ПОЗ предхожда въвеждането 
на задължителни оценки на 
въздействието през 2002 г. 
и съответно в рамките на програмата има изискване 
само за ограничен анализ 
на разходната ефективност. 
За разлика от това за ПОЗ 2 
е извършена подробна оценка на 
въздействието (вж. Европейска 
комисия, SEC(2005) 0425; Оценка на въздействието относно 
предложението за стратегия 
и програма в областта на 
здравеопазването и защитата на 
потребителите).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?15
тта на здравето в граничната зона на Южна Аризона20, инициативата 
за подобряване на здравето, финансирана от California Wellness 
Foundation21, и междукултурният проект за консултации в областта 
на психичното здраве в Калгари22.
 17.  В своя доклад от междинната оценка на ПОЗ23 външните оценители 
препоръчват изготвянето на подобни систематични, обосновани, базирани на доказателства описания на връзките между вложени 
средства, дейности, крайни продукти и последици (вж. каре 3 ).  
Палатата препоръчва да се използва логика на интервенцията при разработването, поставянето на целите и измерването на пости-женията на програмите за други бюджетни области
24.
 18.  Според Палатата дефинирането на SMART цели на програмата (вж. 
точки 19—21) и определянето на стабилни показатели за ефективен 
мониторинг на изпълнението на програмата (вж. точки 70—73) се 
постигат по-трудно, когато липсва концептуална рамка.
ПРЕПОРЪКИ ОТ МЕЖДИННАТА ОЦЕНКА НА ПРОГРАМАТА 
ЗА ОБЩЕСТВЕНО ЗДРАВЕ 2003—2008 г.
„На този междинен етап [ПОЗ] следва работната програма, заложена 
в нейните годишни работни планове. Това обаче е добър момент да се извлече полза от тези постижения чрез:
по-ясно очертаване на приоритети, ръководени от очакванията 
• 
на заинтересованите страни и потребностите на хората, както 
и постигане на политическите цели и установяване на високи 
норми на почтеност;
извършване на мониторинг на дейностите не само по отношение • 
на целите на всеки отделен проект, но и спрямо общите цели, 
изложени в решението за програмата;
по-открито комуникиране на нейните приоритети и действия • 
пред заинтересованите страни и отправяне на послания, насочени 
към по-широката общност, свързана с общественото здраве.
Ще бъде по-лесно да се разбере какво е необходимо, за да се постигне 
всичко това, ако се разработи логически модел, който да дава въз-можност да се проследят с точност причинните връзки между про-грамните дейности и съответните желани резултати. “
(Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008. Final 
Report, RAND Europe technical report, 2007 г., стр. 6).КАРЕ 320 „How Using a Logic Model 
Refined Our Program to Ensure 
Success“, M. Page, S. H. Parker and 
R. Renger, в: Health Promotion 
Practice OnlineFirst , публикувано 
на 28 август 2007 г.
21 „Evaluating the California 
Wellness Foundation’s Health Improvement Initiative: A Logic 
Model Approach“, A. Cheadle, 
W. L. Beery, H. P. Greenwald, 
G. D. Nelson, D. Pearson and 
S. Senter, в: Health Promotion 
Practice , април 2003 г.; 
бр. 4: стр. 146—156.
22 „Evaluability Assessment: 
A Catalyst for Program Change 
and Improvement“, W. E. 
Thurston, J. Graham and J. 
Hatfield, в: Evaluation & the 
Health Professions , юни 2003 г.; 
бр. 26: стр. 206—221.
23 Wija J. Oortwijn et al, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008. Final Report, RAND Europe technical 
report, 2007 г., стр. 6.
24 Вж. Специален доклад 
№ 9/2007 „Оценяването на 
рамковите програми на 
ЕС за научни изследвания и технологично развитие — 
може  ли подходът на Комисията 
да бъде подобрен?“ 
(ОВ C 26, 30.1.2008 г.), точки 
34—36 и Специален доклад № 7/2008 „Интелигентна 
енергия (2003—2006 г.)“ 
(ОВ C 279, 1.11.2008 г.), 
точки 18 и 21.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?16
ЦЕЛИТЕ НА ПРОГРАМАТА НЕ СА НИТО КОНКРЕТНИ, 
НИТО ИЗМЕРИМИ И ПЛАНИРАНИ СЪС СРОКОВЕ
 19.  В системата на Комисията за управление по дейности (УД) целите са 
дефинирани като желаните резултати от дадена дейност. Те не бива 
да представляват описание на самата дейност, а по-скоро следва 
да показват промяната, която се цели с тази дейност25. Поставя-
нето на SMART цели за всички сфери на дейност на ЕС, включени в бюджета, е задължение съгласно Финансовия регламент
26.
 20.  Без формулирана логика на интервенцията е трудно да се поставят 
последователни цели на програмата. На практика, както се вижда от 
компонента „решаващи за здравето фактори“, в решението за ПОЗ въз-можните дейности са изброени много общо. Общата цел на политиката 
„да извършва насърчаване на здравето и да осъществява профилактика 
на заболявания, като се позовава на решаващите за здравето фактори 
във всички политики и дейности“ не е подразделена на специфични, 
измерими и планувани със срокове цели (вж. каре 4 ).
 21.  От решението за програмата не става очевидно по какъв начин тези 
дейности се очаква да допринесат за реализирането на по-общата 
цел на програмата да извършва насърчаване на здравето и да осъ-
ществява профилактика на заболявания или как може да се оцени дали тази обща цел е постигната.
ЛИПСА НА СТРАТЕГИЧЕСКО ПЛАНИРАНЕ 
И ПОСТАВЯНЕ НА ПРИОРИТЕТИ
 22.  За да имат разходните програми някакво измеримо въздействие, те 
трябва да бъдат съсредоточени върху избрани дейности, иденти-
фицирани чрез стратегическо планиране в съответствие със строго 
определен набор от приоритети. Броят на приоритетите следва да бъде съизмерим с бюджета на разположение, тъй като наличието 
на твърде много приоритети намалява шансовете да се постигне 
промяна в отделните области.
 23.  Всяка година държавите-членки на ЕС изразходват средно 1 400 евро 
на глава от населението за здравеопазване27. Макар че този разход 
включва промоцията на здраве и разпространяването на здравна информация, по-голямата му част е свързана с предоставянето  на здравни услуги и медицински грижи, което съгласно Договора е изцяло в компетенциите на държавите-членки.25 Европейска комисия, Наръчник 
по СПП/УД, второ издание, 
октомври 2004 г., стр. 25.
26 Член 27, параграф 3 
от Регламент (ЕО, Евратом) 
№ 1605/2002 на Съвета 
от 25 юни 2002 г. относно 
Финансовия регламент, 
приложим за общия бюджет на 
Европейските общности 
(ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1).
27 Регионално бюро 
на СЗО за Европа, Копенхаген, 
„Public expenditure on health, 
purchasing power parity euro per capita, WHO estimates 
for 2003—2005“, база данни 
„Здраве за всички“ (HFA-DB), 
(http://www.euro.who.int/hfadb), 
октомври 2008 г.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?17ЦЕЛИ НА ПРОГРАМАТА ПОЗ, КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“
Програмни цели — компонент „решаващи за здравето фактори“Критерии SMART
Конкретни
(за да 
може да се 
провери 
напредъкът)Измерими
(напредъкът 
трябва да се 
отчита по 
надежден и про-
верим начин)Дости-
жимиАкту-
алниПланирани
(със 
срокове)
„Да насърчава здравето и да осъществява превенция на заболявания чрез 
действия относно здравните детерминанти във всички политики и действия на Общността чрез:
Не
1Не2Частично3Да Не43.1. подготовка и прилагане на стратегии и мерки, включително свързани 
с обществено обсъждане начина на живот, който влияе на решаващите за здравето фактори, като хранене, физическа активност, тютюнопушене, алкохол, наркотици и други вещества и на психическото здраве, включително мерки, които да бъдат предприети във всички политики на Общността и стратегии, свързани с възрастта и пола;
3.2. анализиране на ситуацията и разработване на стратегии за социалните 
и икономическите решаващи за здравето фактори, за да бъдат идентифицирани и да се води борба с неравенствата по отношение на здравето и да се оцени въздействието на социалните и икономическите фактoри върху здравето;
3.3. анализиране на ситуацията и разработване на стратегии за решаващите за 
здравето фактори, свързани с околната среда и допринасяне за определянето и оценката на здравните последици, причинени от фактори от околната среда;
3.4. анализиране на ситуацията и обмен на информация за генетичните 
детерминанти и използване на генетичен скрининг;
3.5. разработване на методи за оценка на качеството и ефикасността на 
стратегиите и мерките за насърчаване на здравето;
3.6. насърчаване на съответни дейности по обучение, свързани с посочените 
горе мерки.“
1 При описването на целта не се уточнява какво трябва да бъде променено и не са поставени подцели, спрямо които да се наблюдава напредъкът.
2 Целта не е количествено измерима и не са дефинирани показатели за изпълнение.
3 Въз основа на „дейностите“, посочени в решението за програмата като „цели“, целта е достижима поне в някаква степен.
4 Не са поставени срокове.КАРЕ 4
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?18
28 Тези девет тематични области 
са алкохол, тютюн, наркотици, 
хранене и физическа активност, сексуално и репродуктивно 
здраве и ХИВ, психично здраве, 
социални и икономически 
решаващи за здравето фактори, 
фактори, свързани с околната 
среда, и профилактика на 
заболяванията и нараняванията. През 2003 и 2004 г. като 
допълнителни тематични области 
са определени обучението по 
обществено здраве (по-късно 
заменено с изграждане на 
капацитет) и промоцията на 
здраве в специфични условия. През 2005 г. втората тематична 
област е премахната и е добавена 
областта генетични решаващи 
за здравето фактори. 24.  Бюджетът на ПОЗ в размер на около 59 милиона евро годишно, пред-
назначен за промоция на здраве, разпространяване на здравна  
информация и ограничаване на заплахите за здравето, струва  13 цента на всеки европейски гражданин. При това положение  
адекватната реакция на ЕС би била да насочи сравнително малкия 
си бюджет към няколко избрани приоритетни дейности в сфери  с ясна добавена стойност за ЕС, към тези въпроси, които могат да бъдат преодолени най-ефективно на международно равнище.
 25.  Определените в областта на общественото здраве приоритети са изло-
жени в ГРП, които предоставят насоки за организациите, изготвящи 
предложения за проекти. ГРП за периода 2003—2007 г. съдържат 
подробни списъци от тематични области за всеки компонент на  
програмата, обхващащи широк спектър от въпроси. Всяка година в рамките на компонента „решаващи за здравето фактори“ се пред-лагат девет такива тематични области (с приблизителен годишен бюджет от 18 милиона евро). През някои, но не през всички години, 
са финансирани още три области
28 (вж. приложение I ).
 26.  Във всяка от тези девет тематични области се определят между една 
и седем области на потенциално действие през годината, вариращи 
от специфични до общи (вж. примерите в каре 5 ). Тези годишни 
„области на действие“ са дефинирани като дейности, за които могат 
да се представят предложения за проекти, а не като цели, за които 
може да се извършва оценка на напредъка.
 27.  В резултат на това в рамките на ГРП за периода 2003—2007 г. са опре-
делени общо 154 „области на действие“ само за компонента „реша-ващи за здравето фактори“. През същия период по този компонент на програмата са финансирани едва 149 проекта, което означава, 
че дори в най-добрия случай не могат да бъдат предприети дейст-вия за всички тези области в рамките на проект. На практика броят 
на обхванатите приоритети е още по-малък, тъй като се е случ-
вало няколко проекта да са насочени към едни и същи „области на 
действие“. Освен това широки здравни теми като хранене, алкохол и психично здраве често са обхванати от един или два проекта на година (вж. приложение I ).
 28.  Тъй като организациите и консорциумите често са били поканени да 
кандидатстват за финансиране по теми с много общи заглавия (вж. 
примерите в каре 5 ), в представените на Комисията предложения 
често липсва стратегически фокус. Това представлява особен про-блем в области, където от проектите се очаква да проучат обоснов-
ката или да допринесат по друг начин за развиването на политика. 
В тези области търговете (и използването на договори за услуги) 
позволяват по-прецизното определяне на очакваните резултати. 
За тази цел обаче са отпуснати максимум 10 % от бюджета на ПОЗ. 
Този таван е увеличен с 20 % при ПОЗ 2 (вж. каре 2 ).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?19
ГОДИШНИ „ОБЛАСТИ НА ДЕЙСТВИЕ“ ЗА КОМПОНЕНТА 
„РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“ НА ПОЗ КАРЕ 5
Тематична 
областГодишни „области на действие“, определени в ГРП (примери)
(Източник: ГРП за изпълнение на ПОЗ, 2003—2007 г. )
Тютюн „Насърчаване на стратегиите за „денормализация“ на тютюнопушенето, в това число 
стратегии и мерки за ограничаване на разпространението на тютюнопушенето.“ (2004 г.)
Алкохол „Оценка на прилагането на националните закони и на саморегулацията в областта на рекламата и продажбата на алкохолни напитки.“ (2004 г.)
Наркотици „Приоритет ще имат предложенията в следните области:•  дейности за лечение и реинтеграция, обхващащи всички държави-членки и включващи 
неправилна употреба/злоупотреба на законни/незаконни наркотични вещества;
•  добри практики за подобряване на предлагането на услуги за превенция и намаляване 
на вредите и приоритизиране на ХИВ/СПИН и други инфекции по кръвен път.“ (2005 г.)
Хранене 
и физическа активност„Разработване на иновативни мерки за подобряване на хранителните навици 
и физическата активност на всички групи на населението.“ (2003 г.)
Психично 
здраве„След обзор на съществуващите добри практики, разработване на стратегии за 
осъществяване на интервенции при подходящи условия с цел промоция на психично здраве и превенция на депресия, суицидност и други подобни разстройства.“ (2003 г.)
Сексуално 
и репродук-
тивно здраве„С помощта на информацията от системата за мониторинг на здравето, разработване 
на стратегии за промоция на здраве и определяне на добри практики за сексуално 
образование (бременност в тийнейджърска възраст, семейно планиране) и превенция 
на полово предавани болести като ХИВ/СПИН, включващи подходи, съобразени с училищната среда, както и подходи, насочени към специфични групи.“ (2004 г.)
Профилактика 
на наранява-нията„Предоставяне на подкрепа за обмяна на добри практики по отношение на детската 
безопасност във всички държави-членки, ЕИП и страните кандидатки и подобряване на детската безопасност чрез провеждане на европейска конференция. Специално внимание ще бъде обърнато на справянето с физическото насилие и осъзнаването на опасността чрез организиране на практически дейности по профилактика на нараняванията.“ (2006 г.)
Фактори, 
свързани с околната среда„През 2004 г. приоритет ще бъдат действията за подпомагане на развиването на 
политики и стратегии в областта на здравето и околната среда и включването на въпроси, свързани със здравето и околната среда, в други политики на Общността. Специален фокус ще бъде поставен върху предоставянето на консултиране и експертни знания за разработване на дейности, включващи законодателна дейност и други инициативи в различни аспекти на здравето, свързани с околната среда, особено по отношение на замърсяването на въздуха (включително замърсяването на въздуха в затворени помещения) и електромагнитните полета.“
Социални 
и икономически фактори„Социалните и икономическите фактори ще продължат да бъдат основен приоритет на 
програмата. През 2004 г. ще бъдат подкрепяни следните дейности:1.  идентифициране на ефективни стратегии за преодоляване на неравнопоставеността 
по отношение на здравето, както и ефекта на социалните и икономическите фактори върху здравето и за тези групи от населението, които са особено засегнати, по-специално в социално изолирани, малцинствени и миграционни общности;
2.  разработване на стратегии преодоляване на последиците за здравето при 
безработица и опасни условия на труд.“
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?20
ПОКАЗАТЕЛИТЕ НА ПРОГРАМНО НИВО 
СА НЕПОДХОДЯЩИ ЗА МОНИТОРИНГ НА ПОСТИЖЕНИЯТА
 29.  При УД от генералните дирекции на Комисията се изисква да опреде-
лят ясни, смислени и логически свързани цели за своите дейности, както и да идентифицират подходящи показатели за изпълнение във връзка с мониторинга на тяхното постигане. Следва да се дефи-
нират показатели, както за въздействието (осъществена промяна 
за целевата група), така и за крайните продукти (средствата, чрез които ще бъде постигната тази промяна)
29.
 30.  Липсата на формулирана логика на интервенцията и конкретни, изме-
рими и планирани със срокове цели в решението за ПОЗ или в ГРП е попречила на разработването на такива показатели за изпълнение. 
Например до 2006 г. годишните планове за управление на ГД „Здра-
веопазване и защита на потребителите“ не са включвали никакви 
показатели за въздействието по отношение на компонента „реша-
ващи за здравето фактори“. Показателят за въздействие „продъл-
жителност на живот в добро здраве“ (измерващ броя години, през които човек на определена възраст се очаква да живее без здраво-
словни проблеми) е резултат от съфинансиран от Комисията проект 
и е посочен в лисабонските структурни показатели през 2005 г.
 31.  При все това дори впоследствие разработеният показател за въздейст-
вие е твърде общ, за да се използва за мониторинг или оценка и не е свързан с количествено измерима цел. Както се вижда от примера, показателят за въздействие е формулиран по-скоро като цел, откол-
кото като начин за измерване на постиженията (вж. каре 6 ).29 Европейска комисия, 
Генерален секретариат: 
Наръчник по СПП/УД, второ 
издание, октомври 2004 г., 
стр. 26 и сл.
ПОКАЗАТЕЛ ЗА ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА КОМПОНЕНТА „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО 
ФАКТОРИ“ НА ПОЗ В ГОДИШНИЯ ПЛАН ЗА УПРАВЛЕНИЕ ЗА 2006 г.
„Повишаване на информираността и предизвикване на реакции от страна на заинтересо-
ваните страни и обществената политика по отношение на решаващите за здравето фак-тори, свързани с начина на живот, особено тези, които засягат храненето и физическата активност, алкохола и значимите за общественото здраве заболявания .“КАРЕ 6
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?21
ИЗБРАНИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЦЕЛТА „НАСЪРЧАВАНЕ НА ДОБРОТО 
ЗДРАВЕ В ЗАСТАРЯВАЩА ЕВРОПА“ В ГОДИШНИЯ ПЛАН ЗА УПРАВЛЕНИЕ ЗА 2009 г.
„• Нивото на информираност на обществеността относно нездравословните поведения 
и рисковете и решаващите за здравето фактори, особено по отношение на храненето, 
физическата дейност и алкохола “ да бъде повишено от 66 % на 80 %;
„• Процентът на хора, които измерват кръвното си налягане всяка година “ да се увеличи 
от 59 % на 80 %;
„• Процентът на хората, които осъзнават рисковете от цигарения дим за здравето на 
непушачите “ да се увеличи от 75 % на 80 %.КАРЕ 7 32.  Наскоро ситуацията е била подобрена с това, че в описанието на 
дейностите за предварителния проектобюджет за 2009 г. са фор-
мулирани показатели за въздействие и количествено измерими  цели, свързани с информираността на обществеността относно  
някои решаващи за здравето фактори (вж. каре 7 ).
 33.  Въпреки това по време на изготвянето на настоящия доклад Комиси-
ята все още не беше използвала тези показатели, за да направи  оценка на ефективността на ПОЗ като цяло или на отделни про-
екти. Всъщност одитът показа, че на нито един етап Комисията  
не е създала адекватна система за мониторинг, която би — дала 
възможност да извърши подобно измерване на постиженията (вж. 
точки 70—73).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?22
ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА: 
ОТ МОДЕЛА НА ПРОЕКТА ДО РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ НЕГО
 34.  За да бъде една програма ефективна, осъществяваните в нейните 
рамки проекти трябва да имат положителни резултати. Вероят-ността това да се случи е по-голяма, ако преди стартирането на даден проект, неговите цели, целеви групи и очаквани резултати 
бъдат дефинирани и ако бъде посочено как резултатите ще окажат 
предвиденото въздействие.
  В тази област на политиката ефективното изпълнение изисква също така 
от Комисията, в качеството — на ръководител на програмата, да:
а) разполага с обща информация за проектите в нейния ресор  
с оглед осигуряване на съгласуваност и последователност; и
б) финансира проекти, които ясно показват добавената стойност 
за ЕС.
ЦЕЛИТЕ НА ПРОЕКТИТЕ НЕ СА КОНКРЕТНИ, ПРОВЕРИМИ 
И ИЗМЕРИМИ
 35.  Проектите трябва да бъдат разработени по такъв начин, че да има 
вероятност те да са ефективни. На програмно ниво важна част от 
модела на проекта е поставянето на SMART цели, които трябва  логически да следват от политическите цели, определени в реше-
нието за програмата. В критериите за отпускане на финансиране по ПОЗ от кандидатите се изисква да определят „ конкретни и реалис-
тични цели … Проектът трябва да поставя проверими и измерими 
цели “
30.
 36.  Извършеният от Палатата анализ на споразуменията за отпускане на 
безвъзмездни средства за одитираните проекти показа, че при  подаването на своите предложения за проекти кандидатите са  представяли по-скоро смесица от дейности и крайни продукти,  отколкото цели. Често срещани „цели“ на проект бяха обмяна  на информация между организациите в областта, изграждане на капацитет и разпространяване на „добри практики“ (вж. каре 8 ). 
Въпреки това Комисията не е взела корективни мерки за отстраня-
ване на този недостатък преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездни средства.30 „Правила, критерии 
и процедури за подбор 
и финансиране на действия 
в рамките на програмата за 
обществено здраве“ 
(ОВ C 62, 15.3.2003 г.).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?23
 37.  Извършеният от Палатата подробен анализ на това дали целите на про-
ектите, заявени в споразуменияте за отпускане на безвъзмездни 
средства, могат да се окачествят като SMART, е представен в при-
ложение III . В него се стига до заключението, че по нито един про-
ект целите не са напълно SMART. Целите не са описани от гледна 
точка на тяхната измеримост и планирането им със срокове и не е ясно до каква степен те са достижими. Те не са поставени като цели, по които напредъкът може да бъде проследяван на по-късен 
етап. При все това проектите, при които наистина е дефинирана 
конкретна целева група, заявените цели като цяло са били смис-лени за целевата група (вж. точка 40).
ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — ПРИМЕРИ ЗА ЦЕЛИ 
НА ПРОЕКТИ ОТ СПОРАЗУМЕНИЯ ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА
A&M  (European Centre AIDS and Mobility — Европейски център СПИН и мобилност):
„• Стимулиране на сътрудничеството и работата в мрежа между държавите-членки на ЕС 
и страните кандидатки по въпроси, свързани с (младите) емигранти “
„• Оценка и документиране на добрите практики за превенция, грижи и подкрепа в Европа 
в областта на ХИВ/СПИН сред мигриращи, мобилни и млади хора “
CHOB ( Children, obesity and associated avoidable chronic diseases — Децата, затлъстяването 
и свързаните с това предотвратими хронични заболявания):
„• Измерване и анализ на въздействието на маркетинга на храни върху децата и младите 
хора “
„• Определяне и разглеждане на различни възможности за политика за справяне със затлъс-
тяването при децата “
ELSA ( Enforcement of National Laws and Саморегулация on Advertising and Marketing of 
Alcohol  — Прилагане на националните закони и саморегулация във връзка с рекламата 
и продажбата на алкохол):
„• Съзадаване на експертна мрежа от партньори от 28 европейски държави, обучение на 
партньорите за извършване на оценка на националните закони и саморегулация и орга-
низиране на три срещи на участниците в мрежата “
„• Изготвяне на доклад относно съществуващите национални закони, структури и меха-
низми за регулация и саморегулация във връзка с рекламата и продажбата на алкохолни 
напитки “КАРЕ 8
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?24
 38.  Това обаче не предполага, че е невъзможно да се поставят SMART цели 
в тази област. В одитираната извадка беше открит пример за проект 
с конкретни цели, които биха могли да отговарят изцяло на критериите за SMART цели само след някои незначителни корекции (вж. каре 9 ).
ДЕФИНИРАНЕТО НА ОЧАКВАНИТЕ РЕЗУЛТАТИ, ПОСОЧВАНЕТО 
НА ЦЕЛЕВИТЕ ГРУПИ И ПЛАНИРАНЕТО НА УСТОЙЧИВОСТТА 
СА ПО-СКОРО ИЗКЛЮЧЕНИЕ, ОТКОЛКОТО ПРАВИЛО
 39.  В критериите за отпускане на финансиране за проект по ПОЗ от кан-
дидатите се изисква да се стремят към „ … постигане на трайни  
резултати, които водят до осъществяване на целите на програ-мата “
31. По този начин в проектите следва да се посочи целевата 
група, към която са насочени, да се определи какви резултати се предвижда да постигнат и по какъв начин тези резултати ще бъдат поддържани след приключването на проекта.
ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
ПРОЕКТ „PEER DRIVE CLEAN!“ — ПРИМЕР ЗА ЦЕЛИ, КОИТО ПОЧТИ ОТГОВАРЯТ НА КРИТЕРИИТЕ ЗА SMART ЦЕЛИ
„Общата цел е повишаване на осведомеността на младите хора на възраст между 18 
и 24 години за опасностите, които употребата на алкохол и наркотици крие, и постигане на промяна на евентуалната високо рискова употреба на наркотици сред целевата група на ранен етап.(...) Целевата група трябва да бъде убедена чрез непосредствени действия от страна на обучители на връстници с цел отказване на консумацията на упойващи вещества при управляване на моторно превозно средство .“
Формулирането на целите отговаря ли на критериите SMART?
Конкретни:•  да (целевата група и необходимите промени са ясни)
Измерими:•  не („повишаване на осведомеността“, „убеждаване“)
Достижими:•  да
Актуални:•  да (младите шофьори са с по-висок риск по отношение на злополуки от шофи-
ране след употреба на алкохол)
Планирани със срокове:•  не
Целите на този проект отговарят на критериите SMART във всички аспекти с изключение на 
критериите измеримост и планиране със срокове. Тези две условия са могли да бъдат изпъл-нени като се постави цел за информираност (напр. „ до края на проекта X % от обучаващите 
се, преминаващи изпит в участващите школи за шофьорски курсове, трябва да могат да 
назоват Х опасности при употребата на алкохол и наркотици “) или още по-добре, за пове-
денческа промяна (напр. „ нито един от участниците не е хванат да употребява алкохол 
преди шофиране през първата година след получаване на шофьорска книжка “).КАРЕ 931 „Правила, критерии 
и процедури за подбор 
и финансиране на действия в рамките на програмата 
за обществено здраве 
(OB C 62,  15.3.2003 r.)“.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?25
ЦЕЛЕВАТА ГРУПА НЕ Е ПОСОЧЕНА В ПОВЕЧЕТО СЛУЧАИ
 40.  Само в 16 от споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства 
в извадката от проекти за промоция на здраве ясно е посочена целе-
вата група. От тях само девет отбелязват какви промени се очаква 
да настъпят за целевата група в резултат на проекта. Обикновено проектите в рамките на ПОЗ не са пряко насочени към европейските граждани като крайната целева група на действията за промоция на 
здраве (напр. хора, живеещи с ХИВ, млади хора с наднормено тегло, 
употребяващи наркотици, хора, за които има риск да станат алкохо-лици), а използват „посреднически“ групи от здравни специалисти или 
създатели на политики. Девет от 36-те одитирани от Палатата проекта 
обаче от самото начало са били ориентирани към постигането на пряк 
ефект върху здравето на населението. Те представляват повече от 
половината проекти (56 %), при които е посочена целева група.
ЛИПСВА ВРЪЗКА МЕЖДУ ОЧАКВАНИТЕ РЕЗУЛТАТИ 
И ТЪРСЕНИТЕ ВЪЗДЕЙСТВИЯ
 41.  В споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства са описани 
„очакваните резултати“ от всеки проект под отделна графа. Извър-шеният от Палатата одит на извадка от проекти обаче показа, че те 
на практика представляват списъци с крайните продукти и дейности 
по проекта (напр. „провеждане на среща“, „разработване на наръч-
ник“), без обяснение как тези дейности биха довели до промяна за 
преките адресати. Недоброто дефиниране на очакваните резултати 
и липсата на показатели означават, че постиженията не могат нито 
да се докажат, нито да се оборят.
 42.  Палатата установи също така, че в предложенията не са изяснени логиче-
ските връзки между проектите и евентуалните социални придобивки 
от тях. Комисията и координаторите на проекти не са проверили дали съществуват подобни връзки нито по време на процеса на 
подбор, нито преди подписването на споразумение за отпускане на 
безвъзмездни средства. Поддържащата хипотеза изглежда е била, 
че положителният ефект е следствие на поставянето на темата про-моция на здраве в политическия дневен ред, на изграждането на мрежи и обмена на информация. На нито един етап обаче не е обяс-нено как проектните дейности биха могли постопенно да доведат 
до реално подобряване на капацитета на хората да избират здра-
вословен начин на живот. Това също подчертава колко е важно да 
бъде формулирана логика на интервенцията на проекта.
В МНОГО РЕДКИ СЛУЧАИ Е ИЗВЪРШВАНО ПЛАНИРАНЕ 
НА УСТОЙЧИВОСТТА НА РЕЗУЛТАТИТЕ
 43.  При оценяването на проектите за промоция на здраве различните етапи 
на цикъла могат да се класифицират като: изследователски проекти, 
развойни проекти, приложни проекти и широкомащабни проекти, 
известен също така като „цикъла ИРИ“ (вж. каре 10 ).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?26
 44.  С кратката си продължителност (две или три години в повечето случаи) 
и ограничени ресурси проектите в рамките на ПОЗ не са в състояние 
да обхванат пълния цикъл от действия за промоция на здраве от съз-даването на база доказателства до разработването и изпълнението 
на обществена интервенция с траен ефект върху здравето. Те могат 
да бъдат насочени само към една част от този процес. Въпреки това би трябвало да съществува примерен план как резултатите от даден проект могат да бъдат използвани в следваща стъпка от цикъла.
 45.  Нито един от одитираните проекти не е имал план за използване на 
резултатите в следващото ниво на цикъла ИРИ или за постигане на 
тяхната устойчивост във времето. Интервюираните координатори 
на проекти обикновено под устойчивост разбираха продължава-
нето на проектните дейности, а не ефективното използване на  резултатите след приключването на проекта. При всички прове-рени случаи създадените по време на проекта крайни продукти, като например уебсайтове или бази данни, не са били актуализи-
рани след края на съответния проект.
 46.  С няколко изключения беше установено, че проектите дори не са съдър-
жали план за устойчивост и използване на резултатите след изти-
чане на периода на финансиране на проекта. Те са се съсредоточили 
върху получаването на следващо финансиране от Комисията, за 
да продължи провеждането на проектните дейности. Най-често се 
срещаше нагласата, че резултатите от проектите могат да бъдат 
устойчиви само ако партньорите продължат да осигуряват финан-
сиране от Общността.
ЦИКЪЛЪТ ИРИ
Цикълът „изследване — разработване — изпълнение“ (ИРИ) представлява концепция, която 
описва последователността от стъпки в развитието на програмата за обществено здраве, от установяването на фактите и събиране на доказателства до разработването на стратегия или план за работа, пилотно изпълнение и накрая цялостно изпълнение.
Проекти, които обхващат само една от тези стъпки, се считат за устойчиви, ако резултатите 
от тях бъдат взети и използвани в следващата стъпка от цикъла. Така например изследовател-ските проекти трябва да осигурят използването на техните резултати в етапа на разработка и проектите, при които се разработва интервенция, следва да се базират на доказателствата, събрани от изследователските проекти и да планират (пилотно) изпълнение.
За одита бяха използвани следните категории проекти:
изследователски проекти (напр. събиране на данни);
• 
развойни проекти (напр. разработване на политики, насоки или програми);• 
приложни проекти (напр. пилотиране, обучение и изграждане на капацитет); и• 
широкомащабни проекти (напр. разпространение, изпълнение в по-голям мащаб).• КАРЕ 10
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?27
НЕПРЕКЪСНАТО ФИНАНСИРАНЕ НА МРЕЖИ В ПРОДЪЛЖЕНИЕ 
НА ПОВЕЧЕ ОТ 10 ГОДИНИ
 47.  Мрежите от професионалисти в областта на здравето и организации 
от различни държави-членки предлагат възможности за обмяна  
на опит и добри практики. Затова те представляват средство за  постигане на резултати, но сами по себе си не са резултат. Поради техния характер те не могат да се класифицират изцяло към даден 
етап от цикъла ИРИ. Извадката от одитирани проекти включваше 
13 мрежи. Интервюираните координатори заявяваха, че изграж-дането на мрежата е била основна цел и продукт на съответните 
им проекти.
 48.  Мрежите бяха особено зависими от трайно общностно финанси-
ране. Някои мрежи са получили финансиране в рамките на ПОЗ  и предхождащите я програми в период на повече от 10 години (вж. фигура 2 ). Когато Комисията не е отпускала средства за продължа-
ване на проекта, дейностите в мрежата са били преустановявани 
и тя е преставала да съществува.
ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
ПРИМЕРИ ЗА ПОВТАРЯЩИ СЕ ПРОЕКТИ ЗА ИЗГРАЖДАНЕ НА МРЕЖАФИГУРА 2
1991 1996 2003 2008СПИН и мобилност
(от 1991 г.)
TAMPEP
(от 1993 г.)
ENSP
(1996— 2008 г.)
ENYPAT
(1996—2006 г.)17 години (в процес на изпълнение)
15 години (в процес на изпълнение)
13 години
10 годиниПреди 1996 г.
(План за действие „Европа
срещу СПИН“ 1991—1994 г.)8 програми за действие 
за периода 1996—2002 г.(Програма за действие за борба срещуСПИН и преносимите болести: програма за действие срещу рака)
ПОЗ
(2003—2007 г.)ПОЗ 2
(2008—2013 г.)
1991 г. 1996 г. 2003 г. 2008 г.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?28
 49.  Следва да се отбележи също така, че никой от механизмите за финанси-
ране на ПОЗ не допуска продължително финансиране на оперативни 
разходи на мрежи. В поканата за предложения по ПОЗ се предлагат безвъзмездни средства за действия (член 108, параграф 1, буква a) 
от Финансовия регламент), а не безвъзмездни средства за опера-
тивни разходи. В резултат на това е било необходимо мрежите да 
бъдат обозначени като един или друг вид проект и споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства да включват проектни дей-ности, чрез които да могат да се покрият оперативните разходи. Мрежите също е трябвало да участват в поканите за предложения 
и да преминат същите процедури за подбор като други проекти. 
Тази ситуация е довела до излишно административно натоварване, 
както за участниците, така и за Комисията. В рамките на ПОЗ 2  
мрежите вече могат да се финансират чрез механизъм, специално 
предназначен за тази цел (вж. каре 2 ).
НЕ СЕ СЛЕДИ ПО АДЕКВАТЕН НАЧИН ДАЛИ ПРОЕКТИТЕ 
СЕ ДОПЪЛВАТ И ДОКОЛКО СА СЪГЛАСУВАНИ
 50.  За ефективното изпълнение на програмата е необходимо ръководният 
орган на програмата (т.е. Комисията или Изпълнителната агенция) 
да разполага с точна и актуална информация за набора от проекти, 
осъществявани в рамките на програмата. Това дава възможност  
да се избегне препокриването и повтарянето на дейностите, да се изгради сътрудничество между предприеманите действия, както и да се постигне съгласуваност и последователност в планирането, изпълнението и продължението на програмата.
НЕ СЕ ИЗВЪРШВА МОНИТОРИНГ НА ПРОЕКТИТЕ
 51.  По време на одита нито ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“, 
нито PHEA разполагаха с инструмент за мониторинг, който да пре-
доставя обща картина на осъществяваните проекти по отношение на 
приоритетите, към които са насочени, дейностите, които включват, 
и постигнатите резултати (вж. точки 70—73). Това е попречило да 
се осигури последователност в изпълнението на програмата през различните години. При липса на такава консолидирана информация 
Комисията е вземала решения за приоритетите в своите ГРП, без да 
е информирана за вече съществуващите проекти във всяка област 
на политика, както и за обхванатите в тях дейности.
РАЗПОКЪСАНОСТ, ПРЕПОКРИВАНЕ НА ПРОЕКТИ И УСПОРЕДНО 
ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СХОДНИ ДЕЙСТВИЯ
 52.  С цел да достигне до заключение дали проектите се допълват при 
липсата на подобна обобщена информация Палатата анализира  
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?29
всички проекти, насочени към някой от шестте решаващи за здра-
вето фактора, свързани с начина на живот (алкохол, тютюн, нарко-
тици, хранене и физическа активност, сексуално и репродуктивно здраве, психично здраве) (вж. приложение II ). Този подробен ана-
лиз беше извършен въз основа на количествен анализ, срещи със 
заинтересованите страни и консултации с експерти.
 53.  Анализът показа, че липсва взаимно допълване между проектите и съг-
ласуваност в рамките на целия набор от проекти поради:
а) разпокъсаност : в областта „наркотици“ финансираните по  
ПОЗ проекти са малобройни и са били насочени към много  
различни аспекти на проблема с наркотиците, вариращи от  допинга в аматьорския спорт до фалшификация на рецепти  
като показател за злоупотреба със законни лекарства, както  
и превенция на наркотици в затворите. Ситуацията е сходна  
в областта „хранене и физическа активност“, където малкият 
брой проекти в рамките на ПОЗ са били много различни по цели 
и дейности;
б) препокриване на дейностите и повторение на работата : про-
ектите по ПОЗ в областта „алкохол“ се характеризират с голяма 
степен на препокриване на участващите партньори и получе-
ната информация, не само между проектите в извадката, но  
и по отношение на проектите, финансирани от предходната  програма за действие на Общността за промоция на здраве,  и доклада, изготвен след предишна покана за предложения.  В областта „психично здраве“ са финансирани два проекта  
с еднакви дейности в рамките на последователни покани за  
предложения;
в) успоредно изпълнение на сходни действия : в областта „тютюн“ 
основните финансирани от ПОЗ проекти представляват две  
големи мрежи за борба с пушенето, като едната е насочена  
към широката общественост, а другата само към млади хора. 
В областта „сексуално и репродуктивно здраве“ от ПОЗ са финан-
сирани много мрежи, чиято цел е била укрепване на капацитета 
на участващите НПО, които са открили своята „ниша“, като са се 
съсредоточили върху различни преки и непреки адресати: НПО в централно европейски страни или НПО, работещи с мигранти, 
мигриращи проституиращи, местни проституиращи, венозно  
употребяващи наркотици или хора, живеещи с ХИВ/СПИН.
 54.  Във всички тези области вече съществуват други механизми, които 
биха могли да заемат мястото на ПОЗ: платформи, работни групи, 
агенции (ЕЦМНН, ECDC), СЗО и други програми на ЕС като рамко-вите програми за ИТР или програмата за информиране и предпаз-
ване от наркотична зависимост (вж. точка 64 и каре 12 ).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?30
ОГРАНИЧЕНА ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ ЗА ЕС
 55.  В съответствие с постановените в Договора принципи на субсиди-
арност и пропорционалност действия на Общността по въпроси, 
които не попадат в изключителните правомощия на Общността като 
общественото здраве, следва да се предприемат само ако и докол-кото целите на предлаганото действие могат да бъдат по-успешно осъществени от Общността поради обхвата или последиците на  предлаганото действие
32.
ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ ЗА ЕС ОТ ОТДЕЛНИТЕ КОМПОНЕНТИ 
НА ПРОГРАМАТА: КОМПОНЕНТЪТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“ ИМА НАЙ-МАЛЪК ПОТЕНЦИАЛ ДА ДОНЕСЕ ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ ЗА ЕС
 56.  Едно от основните следствия на принципа на субсидиарност е, че 
здравната политика на ЕС следва да се състои само от действия, 
чиито цели не могат да бъдат постигнати от държавите-членки  
поотделно или които водят до икономии от мащаба. Компонен-
тът „заплахи за здравето“ се занимава с наблюдението на заразни болести, а компонентът „здравна информация“ — със събиране  
на сравними данни и разработване на общи показатели. Следо-
вателно тези два компонента са ориентирани към въпроси, които 
очевидно не могат да бъдат решавани от държавите-членки поот-
делно. Според Палатата обаче съществуват други механизми за  сътрудничество между държавите-членки, които биха могли да  играят същата роля (вж. точки 64 и 65).
 57.  За разлика от тях разглеждането на решаващите за здравето фактори 
с цел промоция на здраве и превенция на заболявания не е тран-
сгранична задача сама по себе си. Още повече пряката промоция на здраве — здравно образование и промяна на начина на живот — 
е културно обусловена дейност, съобразена със спецификите на 
националните системи за здравеопазване и местните характерис-
тики и потребности. Следователно, когато се сравняват трите ком-
понента на ПОЗ, компонентът „решаващи за здравето фактори“ има 
най-малък потенциал да донесе добавена стойност за ЕС.
ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ ЗА ЕС СПОРЕД ВИДА ПРОЕКТ: МРЕЖИТЕ ИМАТ 
НАЙ-ГОЛЯМ ПОТЕНЦИАЛ ДА ДОНЕСАТ ДОБАВЕНА СТОЙНОСТ ЗА ЕС
 58.  При проектите за промоция на здраве по компонента „решаващи за 
здравето фактори“ Палатата извърши оценка на добавената стой-
ност за ЕС, като се съобрази с различни аргументи за това защо 
дадена мярка може да се предприеме — или е препоръчително да се предприеме — единствено на нивото на ЕС. При анализа бяха 
взети предвид четирите категории проекти, дефинирани в рамките 
на цикъла ИРИ, а мрежите бяха разгледани отделно (вж. каре 10 ).32 Вж. членове 2 и 5 от Договора 
за създаване на Европейския 
съюз, както и точка 5 от Протокол 
№ 30 относно прилагането на 
принципите на субсидиарност 
и пропорционалност.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?31
 59.  Съществува изискване във всички проекти да вземат участие партньори 
от няколко европейски държави. Вследствие на техния трансгра-
ничен характер мрежите  имат по-голяма възможност да донесат 
добавена стойност за ЕС чрез обмяна на експертен опит, изграждане на консенсус и споделяне на „добри практики“ между страните.
 60.  Добавената стойност за ЕС от другите видове проекти не е толкова 
очевидна.
а) Изследователски проекти : добавената стойност за ЕС се със-
тои основно в това, че данните са събрани от няколко страни 
и подлежат на сравнителен анализ. Този вид проекти се стре-
мят към разработване на обща терминология, определяне на общи стандарти и осигуряване на сравнимостта на данните  
и методите между държавите-членки. Среща се обаче известно 
препокриване на дейностите, осъществявани по компонента  
„здравна информация“, както и в рамките на други програми 
на ЕС като рамковите програми за ИТР
33 или програмата за  
информиране и предпазване от наркотична зависимост (вж.  
точка 54 и приложение II ).
б) Развойни проекти : добавената стойност за ЕС на тези проекти 
е тяхната връзка с развиването на политика на ЕС. Тяхната  
цел е развиване на съответните им приоритетни области на  
нивото на ЕС и допринасяне за планирането на политиката  в цяла Европа.
в) Приложни и широкомащабни проекти : Добавената стойност  
за ЕС на тези проекти е най-слабо изразена. Това се дължи  
на факта, че по своето естество свързаните с този вид про-
екти дейности (като например пилотно изпълнение, обучение, 
изграждане на капацитет, разпространение и изпълнение в по-широк мащаб) трябва да се осъществяват на най-ниско ниво, т.е. 
не на нивото на ЕС, а в определен регион или страна. За тази 
категория проекти може да се твърди, че дейностите следва да 
бъдат финансирани от региона или страната, в която се реа-
лизират. При някои проекти случаят е именно такъв: финанси-
рането от Общността е било използвано само за „европейски 
дейности“ (напр. срещи между националните координатори), а не за реалните интервенции или дейностите в рамките на  
страната. В други случаи обаче финансирането от ПОЗ е било 
изразходвано за национални или регионални дейности.
 61.  Палатата смята, че всички видове проекти по компонента „решаващи за 
здравето фактори“ имат потенциал да донесат добавена стойност за ЕС 
в някаква степен чрез повишаване на сътрудничеството между парт-ньори от различни държави-членки на ЕС. Като се приложат използ-
ваните от Палатата критерии, мрежите представляват елементите, 
които най-очевидно носят добавена стойност за ЕС в извадката.33 През периода 2003—2006 г. 
„науки за живота, геномика 
и биотехнологии за здравето“ е една от седемте основни 
приоритетни области на 
изследванията по Шеста 
рамкова програма на 
Европейската общност (6РП), 
която цели генериране на 
нови знания и намиране на тяхното приложение 
с оглед подобряването на 
човешкото здраве. За тази 
цел на изследователските 
организации, провеждащи както фундаментални, така 
и приложни изследвания, беше 
отпуснат примерен бюджет 
на стойност 2 514 милиона 
евро. Такива възможности за 
финансиране бяха предложени 
в сферата на геномните подходи към здравето и заболяванията, 
биотехнологиите, рака, 
ХИВ/СПИН, малария 
и туберкулоза и също така 
съществуваха по време на 5РП и на настоящата 7РП.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?32
ПРОУЧВАНЕ СРЕД ПАРТНЬОРИ ПО ПРОЕКТ
„Целите на проекта можеха да бъдат осъществени само чрез участието 
в Европейската програма за обществено здраве.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
несъгласен
напълно несъгласен
не знаясъгласеннапълно съгласен
нито съгласен,
нито несъгласен
„Участието в Европейската програма за обществено здраве 
е по-ефективно от участието в национален здравен проект.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
несъгласен
напълно несъгласен
не знаясъгласеннапълно съгласен
нито съгласен,
нито несъгласенКАРЕ 11
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?33
ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ ОЦЕНЯВАТ ПОЛОЖИТЕЛНО 
СВОЕТО УЧАСТИЕ В ПРОГРАМАТА
 62.  Голяма част от участниците заявиха, че техните проекти имат евро-
пейски мащаб. 68 % от партньорите по проекти, които се включиха 
в проучването на Палатата, са съгласни или са напълно съгласни, 
че целите на проектите им са били достижими единствено с помо-щта на участието в ПОЗ. Около 60 % смятат участието в ПОЗ за  по-ефективно от участието в национални проекти (вж. каре 11 ).
 63.  Участниците в програмата в държавите-членки са на мнение, че като 
цяло тя е имала и добавена стойност за ЕС, тъй като е предоста-
вила възможност за обединяване на знанията и обмен на „добри практики“. Интервюираните в рамките на одита представители на 
национални органи (членове на програмния комитет и национални 
координатори) изразиха съгласие, че ПОЗ е била ориентирана  
към необходимостта държавите-членки да си сътрудничат чрез  
обмяна на информация, опит и насоки по отношение на свързаните 
с общественото здраве въпроси, които касаят всички. Заключени-
ето от междинната оценка на ПОЗ е, че логиката за интервенции на европейско равнище в областта на общественото здраве е широко 
приета и подкрепяна
34.
ПРИМЕРИ ЗА СЪЩЕСТВУВАЩИ КООРДИНАЦИОННИ МЕХАНИЗМИ 
(за повече подробности вж. приложение II )
Европейски център за мониторинг на наркотици и наркомании (ЕЦМНН)• 
Европейски форум „Алкохол и здраве“• 
Платформа за действие на ЕС относно режима на хранене, физическата активност • 
и здравето
Европейски център за профилактика и контрол върху заболяванията (ECDC)• 
Експертна група по ХИВ/СПИН• 
Форум на гражданското общество за ХИВ/СПИН• КАРЕ 1234 Wija J. Oortwijn et al , Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008. Final 
Report. RAND Europe technical 
report, 2007 г., стр. 63.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?34
 64.  Въпреки това обменът на информация и сътрудничеството между 
държавите-членки в областта на общественото здраве не се огра-
ничават само до ПОЗ. Съществуват други механизми, които могат да донесат тази добавена стойност за ЕС. В повечето области на поли-
тика за общественото здраве има известен брой форуми, работни 
групи и платформи, които се занимават не само с решаващите за здравето фактори, но и със здравната информация и заплахите за здравето. Те улесняват консултациите между заинтересованите  
страни, особено правителствените организации, както и граждан-
ското общество, промишлеността и др., и също така предоставят „място за среща“, където могат да се разработват и координират 
общи подходи (вж. точка 54 и точка 60, буква a). Фактът, че същест-
вуват алтернативни механизми, повдига въпроса дали подобни  
дейности могат да продължат да се провеждат в рамките на ПОЗ.
 65.  В настоящата здравна стратегия на ЕС, публикувана през октомври 
2007 г., Комисията предлага да се създаде „механизъм за структу-
рирано сътрудничество“ за определяне и насърчаване на необхо-
димите координационни дейности между държавите-членки35. През 
декември 2008 г. е създадена специална работна група „Обществено здравеопазване“ на равнище висши служители, която да съдейства 
на Комисията при определянето на приоритети, дефинирането на 
показатели, изработването на насоки и препоръки, насърчаването 
на обмена на добри практики и измерването на напредъка.35 Европейска комисия, Бяла 
книга, „Заедно за здраве: 
Стратегически подход за ЕС 2008—2013 г.“, 
COM(2007) 630 окончателен, 
стр. 10.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?35
УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ
 66.  Разработването на модел на проекта е от голямо значение, но про-
ектът трябва също така да бъде управляван по такъв начин, че  
неговата ефективност да нараства. Даден проект впоследствие  може да допринесе за напредъка към общата цел, ако планира-ните резултати бъдат постигнати и използвани от целева група.  
Вероятността това да се случи е по-голяма, когато:
а) партньорството работи успешно;
б) по време на изпълнението на проектите се извършва подходящ 
мониторинг, който предоставя информация на Комисията за  
проектните дейности, крайните продукти, евентуалното пре-покриване и възможности за сътрудничество между проектите и осигурява обратна връзка към координаторите на проекти;
в) очакваните крайни продукти са произведени и разпространени 
по подходящ начин; и
г) впоследствие на проектите се извърши оценка, която позволява 
на Комисията и други организатори на проекти да придобият 
знания от натрупания опит.
ПАРТНЬОРСТВОТО Е ФУНКЦИОНИРАЛО УСПЕШНО
 67.  Функционирането на партньорството е важен фактор за ефективността 
на всеки проект, изпълняван от различни участници. Всички про-екти в извадката са осъществени от няколко организации в редица държави-членки, а понякога и в страни кандидатки. Обикновено те включват главен координатор на проекта и средно 12 асоциирани партньори от различни страни.
 68.  В повечето случаи отговорностите са били ясно разпределени между 
координиращата организация и партньорите. Въпреки това в девет от 36 одитирани случая беше установено, че партньорството е било много небалансирано, като координиращата проекта организация и/или още един партньор са осъществили основните проектни дей-ности, докато другите партньори са имали ограничено участие.
 69.  Мнозинството от координаторите на проекти и партньорите дадоха 
много положителна оценка на сътрудничеството в партньорството 
(вж. каре 13 ). Голяма част от участниците в проучването подчер-
таха партньорството като един от най-важните аспекти на проекта 
поради възможността за осъществяване на контакти, обмен на идеи 
и споделяне на опит и „добри практики“.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?36
ПРОУЧВАНЕ СРЕД ПАРТНЬОРИТЕ ПО ПРОЕКТИ
„Доволен съм от сътрудничеството между партньорите по проекта.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
несъгласен
напълно несъгласен
не знаясъгласеннапълно съгласен
нито съгласен,
нито несъгласен
„Координиращата организация на проекта включва всички партньори 
в дейността по него.“
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
нито съгласен,
нито несъгласен
несъгласен
напълно несъгласен
не знаясъгласеннапълно съгласенКАРЕ 13
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?37
ИЗВЪРШВАНИЯТ ОТ КОМИСИЯТА МОНИТОРИНГ 
НА ПРОЕКТИТЕ Е ПО-СКОРО „AD HOC“, 
ОТКОЛКОТО СИСТЕМАТИЧЕН
 70.  Нито ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“, нито PHEA не 
разполагат с писмени указания за извършване на мониторинг на проектите и документиране на процеса на извършване на мони-торинг
36 (вж. точка 51). Съответно мониторингът е зависел от  
отделните администратори на проекти. Обикновено извършеният мониторинг се състои в използване на междинния и заключителния 
доклад с цел проверка на спазването на доворните задължения, 
което позволява на счетоводителя да пристъпи към плащане. По 
правило Комисията не е предоставяла на координаторите на про-
екти обратна връзка в писмен вид за съдържанието и постиженията на проектите.
 71.  Много координатори на проекти изразиха недоволство от извърш-
вания от Комисията мониторинг на проектите, особено по отно-
шение на проектите, допринасящи за развиването на политики.  17 от 32-ма интервюирани координатори заявиха, че по време на 
изпълнението на проекта никога не са обсъждали техническите му 
аспекти с представители на Комисията. Повечето координатори  
са поканили съответния администратор на проекта от Комисията 
да присъства на срещи по проекта, но на подобни покани рядко 
е било откликвано.
 72.  Служители от ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“ потвър-
диха, че мониторингът на проектите е съставлявал второстепенна 
част от тяхната работа и че обикновено не са имали време да  следят развитието на проектите отблизо. Освен това поради теку-
чество в персонала в определени случаи за даден проект са били 
определени трима или четирима различни администратори за  
периода на неговото изпълнение, а някои проекти са оставали  без администратор в продължение на месеци.
 73.  Извършваният от Комисията мониторинг на техническите аспекти 
на текущите проекти е бил по-скоро „ ad hoc “, отколкото система-
тичен, без да се основава на общите минимални изисквания и да 
предоставя официална обратна връзка на участниците. Това следва да се взема предвид заедно с липсата на обобщаваща информация 
за реализираните проекти, която би позволила на Комисията да 
избегне повтарянето на работата и да осигури максимални въз-
можности за евентуално сътрудничество между проектите (вж.  
точки 50 и 51).36 При повечето проекти 
в одитната извадка за 
техническия мониторинг 
все още са отговаряли 
администраторите на проектите от ГД „Здравеопазване и защита 
на потребителите“; за дванадесет 
проекта, избрани след поканата 
за предложения от 2005 г., 
отговорността за мониторинга 
е била прехвърлена на 
новосъздадената Изпълнителна агенция по програмата за 
обществено здравеопазване 
(PHEA) след подписването на 
договора.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?38
ПРОИЗВЕДЕНИ СА КРАЙНИ ПРОДУКТИ, 
НО НЕ СА РАЗПРОСТРАНЯВАНИ АКТИВНО
 74.  Дефиницията за крайни продукти е това, което се произвежда с отде-
лените за дадена интервенция средства. Като цяло включените  в договорите крайни продукти от одитираните проекти за промо-ция на здраве са произведени. Често срещани категории крайни 
продукти включват доклади по специфични теми, курсове на обу-
чение, бази данни, бюлетини и информационни материали като  брошури.
 75.  За разпространение на продуктите проектите са използвали пре-
димно интернет. Почти при всички проекти крайните продукти  са достъпни на уебсайт — или на уебсайта на координиращата  
организация или на уебсайт, предназначен специално за проекта. 
Това е довело до едновременно създаване на известен брой сходни 
уебсайтове във всяка област, което затруднява заинтересованите 
лица при търсенето на необходимата информация.
 76.  Другите използвани канали за разпространение на информация включ-
ват конференции, бюлетини, статии за научни списания и прессъ-
общения. Партньорите по проектите са играли значителна роля  
в разпространението, тъй като са били запознати с националните 
и регионалните условия и вероятно вече са разполагали с устано-вена мрежа от контакти в собствената им страна или регион.
 77.  Въпреки че при одита беше констатирано, че крайните продукти са 
били произведени и разпространени, координиращите организа-
ции не можаха да докажат тяхното използване от целевата група 
за никой от одитираните проекти. При проектите дори не е съби-
рана подобна информация37. Разпространението също не е било 
устойчиво, тъй като уебсайтовете и базите данни обикновено не са били актуализирани след края на периода на финансиране (вж. точка 45).
 78.  Освен това интервюираните представители на националните минис-
терства и институти по здравеопазване често не бяха запоз-нати с осъществяваните проекти, а още по-малко с получените  
резултати. По-голямата част от интервюираните заинтересовани 
страни на национално ниво изразиха критики по отношение на  
разпространението на резултатите от проектите и смятаха, че не 
им е предоставена достатъчна информация за постиженията на  
проектите (независимо дали са в процес на изпълнение или са  
приключени).37 Следва да се отбележи, че 
определянето на ефекта от 
разпространението на крайните 
продукти върху целевите 
групи попада извън обхвата 
на настоящия одит, напр. да се изследва дали даден бюлетин се 
чете и се харесва на читателите 
или дали професионалистите 
в областта на здравето са 
ползвали определена база данни.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?39
ОЦЕНЯВАНЕТО НА ПРОЕКТИТЕ ВСЕ ОЩЕ 
НЕ Е ЧЕСТО СРЕЩАНА ПРАКТИКА
 79.  Без задълбочена оценка ефективността на проектите не може да 
бъде доказана. Според СЗО инициативите за промоция на здраве следва да се оценяват по отношение на процесите и последиците
38. 
В рамките на ПОЗ обаче оценяването на проектите не е правно  
задължение.
 80.  Въпреки това Комисията обяви още през 2003 г. в своята първа покана 
за предложения, че ще даде приоритет на проекти, които „ отделят 
необходимото внимание на [само]оценката на процеса и резул-татите “
39. От поканата за предложения от 2005 г. нататък спора-
зуменията за отпускане на безвъзмездни средства задължително 
съдържат работен пакет, озаглавен „Оценка на проекта“, но на  
координаторите на проекти не са им били дадени допълнителни 
указания какво трябва да включва той.
 81.  Палатата провери дали са извършени оценки на одитираните про-
екти за промоция на здраве, които да отговарят на критериите  
за полезност, свързаност, стабилност, безпристрастност, яснота и разходна ефективност
40. Този анализ показа, че:
от 24-те проекта в извадката, избрани преди 2005 г., по три   —
са извършени подробни самооценки. От тях само един проект отговаря на всички описани по-горе критерии;
девет от 12 проекта, избрани след поканата за предложения от  —
2005 г., съдържаха план за частична самооценка като събиране 
от страна на координатора на обратна връзка от партньорите 
по проекта под формата на въпросници по време на срещи или 
семинари. В другите три случая беше включен план за оценки, които да бъдат извършени от външен оценяващ.
 82.  Въпреки че Комисията е насърчавала, а напоследък дори изисква от 
проектите за промоция на здраве да провеждат подробна самоо-
ценка, това все още не се е превърнало в често срещана практика 
сред участниците, донякъде поради липсата на указания от Коми-сията за координаторите на проекти, както и липсата на просле-
дяване от Комисията или PHEA (вж. точки 70—73).38 Health promotion evaluation: 
Recommendations to policy-
makers. Report of the WHO 
European Working Group on 
Health Promotion Evaluation, стр. 4.
39 „Правила, критерии 
и процедури за подбор 
и финансиране на действия 
в рамките на програмата 
за обществено здраве (OB C 62,  15.3.2003 r.) “.
40 Одитни насоки на ЕСП 
за извършване на оценки, 
ноември 2005 г., стр. 7.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?40
МОДЕЛ НА ПРОГРАМАТА
 83.  Палатата смята, че моделът на ПОЗ не е предложил подходяща рамка 
за ефективно изпълнение и мониторинг на действия за промоция 
на здраве, финансирани от Общността. Липсата на ясно форму-лирана логика на интервенцията, на която се основава ПОЗ, не  е спомогнала да се поставят конкретни, измерими и планирани  
със срокове програмни цели, както и да се определят подходящи 
показатели за измерване на успеха.
 84.  По време на одита са открити също така слабости в стратегическото 
планиране на Комисията и липса на определяне на приоритети.  Разнообразието от тематични области и многобройността на годиш-ните „области на действие“ са довели до непълноценно използване на вложените средства и фрагментарни резултати, особено с оглед 
на ограничения наличен бюджет. Програмата е следвала множе-
ство различни пътища и — липсва стратегически фокус. Палатата 
смята, че ПОЗ (2003—2007 г.) няма основен принос за промоцията 
на здраве в Европейския съюз.
ПРЕПОРЪКА 1
За да отстрани настоящия дисбаланс между цели и средства, всяка 
последваща програма следва да си постави по-целенасочени задачи, които да съответстват в по-голяма степен на нейния бюджет.
При бъдещото поколение програми основополагащата логика на  
интервенцията следва да бъде ясно формулирана и да постави кон-
кретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове цели на политическо и програмно ниво, като показва връзките между 
тях и определя показатели за измерване на тяхното постигане.ЗАКЛЮЧЕНИЯ 
И ПРЕПОРЪКИ
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?41
ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА: 
ОТ МОДЕЛА НА ПРОЕКТА ДО РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ НЕГО
 85.  Палатата смята, че извършеният от Комисията подбор на проекти 
и изпълнението на програмата не са осигурили взаимното допъл-ване между проектите, цялостната последователност на осъществе-ните проекти и финансирането на типа проекти, които най-вероятно 
могат да донесат добавена стойност за ЕС.
 86.  Целите на проектите (предложени от техните организатори) не следват 
логически от целите на програмата и не съответстват на изиск-
ването за SMART цели, постановено във Финансовия регламент.  
Комисията не е предприела корективни мерки за отстраняването на този недостатък преди подписването на одитираните споразу-мения за отпускане на безвъзмездни средства.
 87.  Очакваните резултати от проектите не са дефинирани като последици 
за целеви групи и тяхната устойчивост се смята за ниска. Обикно-
вено планираните в проектите крайни продукти са били произве-дени, но при одита не бяха открити доказателства за използването 
на резултатите от проектите. Много често от самото начало не  
е било ясно в каква степен тези крайни продукти са смислени за 
целевата група и доколко могат да бъдат използвани от участниците 
в проекта от по-ниско ниво. Под устойчивост участниците често 
са разбирали продължение на проектните дейности и съответно 
тя е била силно зависима от трайно общностно финансиране.
 88.  Палатата признава, че програмата е повишила сътрудничеството между 
заинтересованите страни от различни страни. Проектите обикно-
вено са били от европейски мащаб и в много случаи са спомогнали за обмяната на опит и знания. В член 152 от Договора за ЕО обаче 
на ЕС се дават ограничени правомощия по отношение на политиката 
за общественото здраве. Лисабонският договор (в процес на рати-
фициране) няма да промени тази ситуация съществено. Съответно добавената стойност на дейностите на ЕС в областта на промоцията на здраве, включително извършваните в рамките на ПОЗ, се състои най-вече в улесняването на сътрудничеството между заинтересо-
ваните страни в различни държави-членки. От видовете проекти, 
осъществявани в рамките на ПОЗ, мрежите дават най-голяма въз-
можност за добавена стойност за ЕС и са най-ясно насочени към 
необходимостта на участниците да споделят „добри практики“, да 
разработват общи стандарти и насоки и да обменят знания.
 89.  Основният механизъм на изпълнение на ПОЗ (т.е. предоставяне на без-
възмездни средства за действия, отпуснати след покани за предло-
жения) не е най-подходящият механизъм за финансиране на подобни 
мрежи. Това е валидно и за дейностите, за които се предполага, че 
допринасят за развиването на политиката на Комисията.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?42
УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ
 90.  По отношение на управлението на проектите Палатата установи, че 
партньорствата общо взето са работили успешно. Извършваният от 
Комисията мониторинг на текущите проекти обаче е бил по-скоро „ad hoc“, отколкото систематичен и тя не е предоставила официална обратна връзка на участниците. Проектите са произвели крайните 
продукти, описани в споразумението за отпускане на безвъзмездни 
средства, но организаторите рядко са разпространявали резул-татите активно. Последващата оценка на проектите все още не се 
е превърнала в често срещана практика сред участниците.
ПРЕПОРЪКА 2
Що се отнася до настоящата ПОЗ (2008—2013 г.), Комисията следва да 
се заеме с проследяването и обобщаването на постигнатото досега, 
за да добие представа за вече реализираните проекти и резулта-
тите от тях с цел да идентифицира съществуващото препокриване 
и оставащите пропуски в набора от проекти.
Броят на годишните „области на действие“ трябва да се намали • 
съществено, като те следва да се съсредоточат върху стратеги-
чески приоритети.
Комисията би трябвало също така да отстрани слабостите в модела • 
и изпълнението на програмата чрез:привеждане на целите на  
проектите в съответствие с програмните цели и с препоръчаното по-горе пренасочване на „годишните приоритети“. Освен това в споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства следва да се определят не само дейностите, които ще бъдат предпри-ети, но и очакваните резултати от тези дейности, целевите групи 
и използването на резултатите по устойчив начин след приключ-ването на проекта;поставяне на количествено измерими цели  
и показатели за изпълнение, където е възможно, с цел улеснява-
нето на мониторинга на напредъка към постигането на целите;
последваща оценка на проектите с оглед подобряването на  
• 
модела на бъдещите проекти (и евентуалните последващи про-
грами), като се вземе предвид придобитият опит.
Освен това Комисията следва да използва в максимална степен  
съществуващите в рамките на ПОЗ (2008—2013 г.) механизми за  
финансиране за мрежи (т.е. безвъзмездни средства за оперативни 
разходи) в настоящия програмен период, тъй като са по-подходящи за подобни дейности от безвъзмездните средства за действия. При 
договорите за услуги Комисията би трябвало да се възползва от  
увеличения таван (20 % вместо 10 % от наличния бюджет) за провеж-
дане на дейности, които допринасят за развиването на политиката. 
За това обаче ще е необходима по-строга дефиниция на общите  условия от тази в поканите за предложения.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?43
ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ
 91.  ПОЗ е имала много широки и амбициозни цели, които значително 
контрастират с ограничените средства, с които е разполагала. Този 
дисбаланс се е задълбочил след стартирането на настоящата ПОЗ (2008—2013 г.).
 92.  Палатата поставя под съмнение ползата от някои компоненти на евро-
пейските програми за обществено здраве, като например ПОЗ.  
От одита се налага изводът, че подобни програми трудно могат  
да имат видим ефект върху здравето на хората. Там, където се  
отбелязва „добавена стойност за ЕС“, тя се състои главно в пре-доставянето на възможност за посредниците да създават мрежи и да обменят „добри практики“ с цел да бъдат допълнени про-грамите и дейностите на национално ниво. Освен това Палатата 
отбелязва, че съществуват механизми за сътрудничество, като  
например „отвореният метод на координиране“, който позволява 
работа в мрежа и обмяна на опит.
ПРЕПОРЪКА 3
За периода след 2013 г. Европейският парламент, Съветът и Комисията 
следва да преразгледат обхвата на дейностите на ЕС в областта на 
общественото здраве, както и подхода към предоставянето на финан-сиране от ЕС в тази област. Това следва да бъде направено, като се взе-мат предвид наличните бюджетни средства и съществуването на други механизми за сътрудничество (например „отворения метод на коор-диниране“
41) като начин за улесняване на сътрудничеството и обмена 
на информация между заинтересованите страни в цяла Европа.
Настоящото преразглеждане на бюджета предоставя първа възмож-
ност за този процес на преосмисляне.
  Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на 
заседанието — от 5 март 2009 г.
За Сметната палата
За Сметната  палата
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Председател41 Метод на сътрудничество, 
базиран на принципа 
на доброволно 
междуправителствено 
сътрудничество. Той се основава 
по-специално на обмяната на 
опит, поставянето на референтни критерии и споделянето на 
добри практики.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?44
ПРИЛОЖЕНИЕ IПОЗ 2003—2007 г. (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
ФИНАНСИРАНИ ПРОЕКТИ ПО ТЕМАТИЧНИ ОБЛАСТИ
Година
Тематична област
Тютюн
Акохол
Наркотици
Хранене и физическа 
активност
Сексуално и репродук-
тивно здраве ХИВ/СПИН
Психично здраве
Социални фактори 
за здравето
Фактори за здравето, 
свързани 
с околната среда
Промоция на здраве 
в специфични условия
Обучение по 
обществено здраве
Профилактика на болести 
и наранявания
Генетични фактори
Изграждане 
на капацитет
Общо
2003 Финансирани проекти 211 23 2 2 114 19
Брой области на действие 7 2 3 2 1 1 3 2 1 1 23
Финансирани проекти за област на действие 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Финансирани проекти 212 24 1 3 2 532 27
Брой области на действие 7 1 1 3 1 1 2 1 2 1 1 21
Финансирани проекти за област на действие 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Финансирани проекти 542 22 3 32 4 1 1 29
Брой области на действие 5 4 2 3 5 5 4 3 3 1 2 37
Финансирани проекти за област на действие 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Финансирани проекти 425 54 5 11 3 4 2 45
Брой области на действие 3 3 3 5 4 3 4 4 2 2 33
Финансирани проекти за област на действие 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Финансирани проекти (приблизителна оценка) 10 11 4 3 1 29
Брой области на действие 3 5 4 6 5 3 4 4 4 2 40
Финансирани проекти за област на действие 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Общо финансирани проекти 149
Общ брой области на действие 154
Общо финансирани проекти за област на действие 0,97
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?45
ПРИЛОЖЕНИЕ II
ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
АНАЛИЗ НА ШЕСТ ОБЛАСТИ НА ПОЛИТИКА
НАРКОТИЦИ
 1.  През декември 2004 г. Европейският съвет одобри стратегия на ЕС за 
наркотиците (2005—2012 г.), която предоставя рамка за два после-дователни четиригодишни плана за действие относно наркотиците. 
Двете основни цели на стратегията обхващат общественото здраве 
(превенция на употребата на наркотици, намаляване на вредите 
и лечение) и сигурността (изпълнение на законите, забраняващи 
производството и трафика на наркотици). ГД „Здравеопазване  и защита на потребителите“ играе по-малка роля в политиката по отношение на наркотиците на нивото на ЕС. Тази политика се раз-вива от ГД „Правосъдие, свобода и сигурност“, като основна част от 
финансирането за проекти се отделя за изследователски проекти, 
ръководени от ГД „Изследвания“ и ГД „Енергетика и транспорт“. 
За периода 2007—2013 г. е одобрена Програма за информиране 
и предпазване от наркотична зависимост, която се управлява от ГД „Правосъдие, свобода и сигурност“ (бюджет в размер на 21 мили-
она евро). Тази програма има сходни на ПОЗ цели и участници.
 2.  Европейският център за мониторинг на наркотици и наркомании 
(ЕЦМНН) предоставя на ЕС и неговите държави-членки обща инфор-
мационна рамка по отношение на наркотиците. ЕЦМНН събира  информация за всички аспекти на употребата на наркотици чрез 
мрежа от национални центрове за мониторинг. Той е създал също така база данни от добри практики в превенцията на наркотици.
 3.  Финансираните от ПОЗ проекти, свързани с наркотиците, са малко 
на брой и са обхванали различни аспекти и контекст на проблема 
с наркотиците. Те обаче са имали един и същи фокус — изслед-
вания/ събиране на информация и обмяна на добри практики.  Палатата отбеляза, че някои описани в тях цели и дейности, напр. събиране на данни и създаване на база данни от добри практики, се препокриват със сферата на дейност на ЕЦМНН. По отноше-
ние на разходите тези дейности могат да се извършват по-ефек-
тивно от ЕЦМНН. Като се има предвид съществуването на ЕЦМНН 
и специалната Програма за информиране и предпазване от нарко-
тична зависимост, следва да се преразгледа доколко има смисъл 
в здравните програми на ЕС да бъдат включвани проекти, свързани 
с наркотиците.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?46
ПРИЛОЖЕНИЕ II
АЛКОХОЛ
 4.  Към алкохола се подхожда по-трудно като здравна тема, отколкото към 
други свързани с пристрастяване решаващи за здравето фактори, тъй като е обществено приет и не излага здравето на риск сам  по себе си при умерена консумация. Смята се обаче, че вредната 
консумация на алкохол е причина за около 10 % от заболяванията 
и създава или утежнява други социални или икономически про-блеми като пътните произшествия и насилието. Най-(разходно)  
ефективната политика за контрол на алкохола е налагането на огра-
ничения със закон, което попада в компетенциите на държавите-
членки (по-висок данък върху продажбите, намаляване на достъпа 
до алкохол и мерки за предотвратяване на шофирането след упо-треба на алкохол и употребата на алкохол от малолетни).
 5.  В отговор на публикуваните през 2001 г. заключения на Съвета през 
2006 г. Комисията изготви стратегия за намаляване на вредите  
от употребата на алкохол. В стратегията се предлага подкрепа за 
проекти за намаляване на вредите, събиране на данни и разрабо-тване на мерки, свързани с предоставяне на информация и обра-
зование, със съдействието на държавите-членки. По отношение на 
индустрията стратегията на ЕО за алкохола разчита по-скоро на 
доброволни кодекси и саморегулация, отколкото на законови огра-
ничения. През юни 2007 г. ЕО създаде европейски форум „Алко-
хол и здраве“, в който участват представители на бизнес сектора 
(производители на алкохол, рекламната индустрия, медиите, тър-говци на дребно и фирми за кетъринг) и организации от областта 
на общественото здраве и гражданското общество. Членовете на форума се приканват да се ангажират да спомогнат за засилване на действията за намаляване на свързаните с алкохола вреди, напри-
мер чрез насърчаване на отговорни търговски послания.
 6.  Проектите по ПОЗ, насочени към проблема с алкохола, се характери-
зират с голямо препокриване на участващите партньори и про-изведената информация. По три от петте проекта в извадката са събирани данни и са изготвени доклади относно политиката по  отношение на алкохола във всяка държава-членка на ЕС. Едно-
временно с това беше изготвен голям обширен доклад „Алкохолът 
в Европа“ за Комисията, както и доклад, озаглавен „Политики на 
държавите-членки на ЕС и Норвегия по отношение на алкохола“, за 
който са използвани средства от предходната програма за дейст-
вие на Общността за промоция на здраве. Това препокриване може да се обясни с липсата на стратегия на ЕС за алкохола по отношение 
на приоритетите за годините преди 2006 г., както и липсата на про-
следяване и обобщаване на предходни дейности в тази сфера.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?47
ПРИЛОЖЕНИЕ II
ТЮТЮН
 7.  Според СЗО понастоящем употребата на тютюн е основната причина за 
предотвратимата преждевременна смъртност. Най-(разходно) ефектив-ната мярка за промоция на здраве във връзка с тютюна е приемането на закони (по-висок данък върху продажбите, ограничения относно 
пушенето на работното място, забрана за реклама), което следва да бъде 
съчетано с повишаване на информираността на потребителите чрез предупредителни послания и кампании за подобряване на здравето.
 8.  Общността започна да предоставя подкрепа на организациите срещу 
тютюна още през 1987 г. в рамките на програмата „Европа срещу 
рака“. ЕС прие също така законодателни мерки за контрол на  тютюна. Те се основават на компетенциите на ЕС във вътрешния пазар, постановени в член 95 от Договора за ЕО. По-специално през 2001 и 2003 г. са приети две основни директиви съответно за тютю-
невите изделия и за рекламата на тютюн. Неотдавна, в началото 
на 2007 г. е публикувана Зелената книга „Към Европа без тютюнев 
дим: политически опции на ниво ЕС“.
 9.  Това законодателно действие е съпътствано от общностна подкрепа за 
действия на територията на цяла Европа за превенция и отказване 
от тютюнопушене, при които проектите по ПОЗ нямат голямо учас-
тие в бюджета. По-важните програми са обществените кампании 
срещу тютюнопушенето, финансирани от фонд „Тютюн“ на Общността, 
чиито средства се събират от налог върху субсидиите, отпуснати на 
тютюнопроизводителите в ЕС. До настоящия момент фонд „Тютюн“ е финансирал две големи кампании за повишаване на информира-
ността. Последната кампания, „HELP: За живот без тютюн“, стартира през 2005 г. с бюджет в размер на 72 милиона евро за четири години. Кампанията е разработена за Комисията от консорциум от здравни 
експерти и професионалисти в областта на връзките с обществеността и се осъществява под формата на пътуващи презентации и излъчване 
на телевизионни клипове във всички държави-членки на ЕС.
 10.  Свързаните с тютюна проекти, финансирани от ПОЗ, включват основно две 
големи мрежи, които са получавали средства още от 1996 г. по пре-дходните програми за действие. Първата мрежа се е занимавала с обща превенция на тютюнопушенето, но със силен фокус върху застъпниче-ството и лобирането за контрол на тютюна, а втората е била насочена към младите хора. Тъй като тези мрежи официално не са били допустими за финансиране, те са били превърнати в „рамкови проекти“, координи-ращи няколко подпроекта. През 2005 г. тази практика е била прекратена и някои подпроекти са продължили да се развиват самостоятелно.
 11.  Макар и ефектът от „проектите“ по ПОЗ да не е измерим, общностното финан-
сиране косвено е дало възможност на общата мрежа и участващите в нея 
организации да проведат успешно застъпничество и лобиране за кон-
трол на тютюна, както на равнището на ЕС, така и на национално ниво. 
Един пример за това е наскоро приетото в няколко държавие-членки 
законодателство за забрана на пушенето на обществени места.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?48
ПРИЛОЖЕНИЕ II
ХРАНЕНЕ И ФИЗИЧЕСКА АКТИВНОСТ
 12.  Нарастващата загриженост на обществеността за увеличаване на зат-
лъстяването, особено сред децата, е отразена в няколко действия на Комисията през последните години. През 2006 г. Комисията  публикува Бяла книга „Стратегия за Европа относно храненето,  
наднорменото тегло и здравословните проблеми, свързани със зат-
лъстяването“. Основен инструмент за изпълнение на тази стратегия е Платформата за действие на ЕС относно режима на хранене, физи-
ческата активност и здравето, създадена през 2005 г. в качеството 
на форум за заинтересованите страни от гражданското общество 
и индустрията, които желаят да поемат ангажимент да предприемат 
стъпки за намаляване на затлъстяването. Органите на държавите-членки са свързани с Европейската мрежа за хранене и физическа активност. С цел подобряване обмена между държавите-членки на практики и идеи по отношение на политиката през 2007 г. Коми-
сията създаде и група на високо равнище, чиято дейност е насо-
чена към здравни въпроси, свързани с храненето и физическата 
активност.
 13.  Освен тези платформи стратегията набляга на дейностите на ЕС в свър-
заните с този въпрос области на политика като например поли-
тиката по отношение на потребителите (поставяне на етикети),  
селското стопанство (раздаване на плодове в училищата) и град-
ския транспорт (стимулиране на физическата дейност). ПОЗ играе 
много ограничена роля в стратегията1.
 14.  В рамките на ПОЗ проектите в областта на храненето и физическата 
активност са малко и имат много различни цели и дейности, в резул-
тат на което картината е фрагментарна. При няколко одитирани индивидуални проекта липсват доказателства за постигането на 
резултати или тяхната добавена стойност за ЕС е била ниска. Така 
например, един проект е получил финансиране с цел намирането 
на партньори за продължение на проект, за което в крайна сметка не е било представено никакво предложение. За друг проект, със-тоящ се в изследването на въздействието на маркетинга на хра-ните върху децата, одиторите смятат, че отчасти повтаря подобно 
проучване, проведено от СЗО. По трети проект са финансирани  
дейности, изпълнявани самостоятелно от партньорите по проекта 
в няколко училища и свързани с темите за храненето и физическата 
активност. Тези дейности на местно ниво са проектирани от самите 
деца с цел повишаване на тяхната ангажираност и могат да бъдат най-различни —от организиране на спортен празник в парка до 
украсяване на стените в училището със снимки на плодове. Макар 
че това може да е имало някакъв ефект върху здравето на учени-
ците в участващите училища, добавената стойност за ЕС и необ-
ходимостта от общностно финансиране на тези местни дейности 
са спорни.1 Тя се споменава само веднъж: 
„Комисията ще продължи 
да подпомага функцията по 
наблюдаване чрез проекти 
в рамките на Програмата за 
обществено здравеопазване, която подпомага действията 
по създаване на мрежи и размяна 
на информация в областта 
на добри практики по отношение 
на храненето, физическата 
активност и превенцията 
на затлъстяването.“ (Бяла книга, стр. 9).
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?49
ПРИЛОЖЕНИЕ II
СЕКСУАЛНО И РЕПРОДУКТИВНО ЗДРАВЕ
 15.  ПОЗ се отклонява от подхода на Комисията, насочен към специфични 
заболявания (с който се характеризира нейната програма за СПИН и преносими болести за периода 1996—2002 г.). Областта на поли-тика по отношение на сексуалното и репродуктивното здраве се 
е разширила. Въпреки това повечето проекти в тази област все  
още се фокусират върху ХИВ/СПИН
2.
 16.  През 2005 г. Комисията одобри Съобщение относно борбата с ХИВ/
СПИН в ЕС и съседните страни, 2006—2009 г. В него е представен 
план за действие, основен документ, в който са посочените реал-ните потребности и необходимите действия. Комисията стартира също така няколко инициативи за консултиране със заинтересова-ните страни в тази област. Експертната група по ХИВ/СПИН пред-
ставлява форум, в рамките на който Комисията, държавите-членки, 
както и страните кандидатки и държавите от ЕИП могат да обменят 
информация. Форумът на гражданското общество за ХИВ/СПИН  
е неформален консултативен орган, създаден през 2005 г. с оглед улесняването на участието на НПО и мрежите.
 17.  Европейският център за профилактика и контрол върху заболява-
нията (ECDC) е създаден през 2005 г. в качеството на агенция на 
Общността за мониторинг на преносими заболявания. Неговото  
действие обхваща ХИВ, като той ръководи програма за ХИВ, полово предавани инфекции (ППИ) и вируси, пренасяни по кръвен път.
 18.  Проектите по ПОЗ в областта на сексуалното и репродуктивното здраве 
имат най-голям дял в одитната извадка. По-голямата част от тези проекти представляват мрежи с общата цел укрепване на капаци-
тета на участващите НПО. Те са открили своята „ниша“, като са се 
съсредоточили върху различни преки и непреки адресати: НПО  
в централно европейски страни или НПО, работещи с мигранти,  мигриращи проституиращи, местни проституиращи, венозно упо-требяващи наркотици или хора, живеещи с ХИВ/СПИН.
 19.  Някои от мрежите са събирали данни и са наблюдавали разпростра-
нението и други аспекти на ХИВ/СПИН сред техните целеви групи. 
В бъдеще тези дейности биха могли да бъдат поети от ECDC.2 От неговото появяване през 
80-те години на миналия век 
ХИВ/СПИН е причинил смъртта 
на повече от 25 милиона души 
по целия свят. През 90-те години 
неговото разпространение в Европа временно е забавено. 
През новия век ситуацията 
се промени коренно, когато 
СЗО докладва, че ХИВ се 
разпространява бързо в Източна 
Европа и отново започва да се 
покачва в Западна Европа.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?50
ПРИЛОЖЕНИЕ II
ПСИХИЧНО ЗДРАВЕ
 20.  През последните години психичното здраве все повече се възприема 
като свързан с общественото здраве въпрос. За разлика от насто-ящия Договор за ЕО, в Договора от Лисабон психичното здраве  изрично е упоменато като област на действие на ЕС
3. Все пак в рам-
ките на последователни програми за обществено здраве в мина-
лото са били съфинансирани проекти в областта на промоцията  на психично здраве и превенцията на психични разстройства.
 21.  През септември 2005 г., след организираната от СЗО конференция 
на европейските министри за психично здраве, Комисията публи-кува Зелена книга за психичното здраве („Промоция на психич-ното здраве на населението — към стратегия за психично здраве за ЕС“), с която беше стартиран процес на консултиране относно 
действията, които биха могли да бъдат включени в една плани-
рана стратегия за психично здраве. Държавите-членки обаче не 
успяха да постигнат съгласие по стратегията и тази идея трябваше 
да бъде изоставена. Поради тази причина не беше формулирана и планираната платформа на ЕС в областта на психичното здраве. 
След няколко опита за придвижване на този въпрос през юни  
2008 г. Комисията организира конференция на високо равнище,  
по време на която беше приет „Европейски пакт за психичното  
здраве и благоденствие“.
 22.  Тък като не съществува стратегия за психичното здраве, която да даде 
посока на действията на ЕС, и като се има предвид общият харак-тер на поставените в ГРП приоритети по отношение на психичното здраве, както и липсата на обобщена информация за осъществява-
ните дейности, при три от четирите проекта в извадката в областта на психичното здраве се наблюдава значително препокриване. По 
два проекта, финансирани в рамките на последователни покани  
за предложения, са се извършвали едни и същи дейности, насо-
чени към разработването на политики и събиране на данни. Също така е установено частично дублиране на дейности, реализирани от други участници. Създадени са няколко паралелни бази данни по програми за психично здраве (напр. Европейската агенция за 
безопасност и здраве при работа в Билбао разполага с база данни 
за стреса), но между тях няма добра връзка.
 23.  Друг проект, финансиран с цел подпомагане на Комисията при разра-
ботването на стратегия за психично здраве, въобще не е бил реали-зиран. Впоследствие проектът е пренасочен и е получил задачата да координира други проекти за психично здраве и да спомага  за разпространяването на крайните продукти от тях, като в тази си роля той се препокрива с друг проект, финансиран в рамките на ИТР.3 Член 152 от Договора 
за ЕО: „Действията на 
Общността, които допълват 
националните политики, са 
насочени към подобряването 
на общественото здраве, предотвратяването на 
болестите и заболеваемостта 
при хората и на източниците 
на опасност за човешкото 
здраве.“  Член 168 от Договора 
от Лисабон: „Действията 
на Съюза, които допълват националните политики, са 
насочени към подобряването 
на общественото здраве, 
предотвратяването на 
болестите и заболеваемостта при хората и на източниците 
на опасност за физическото 
и психичното здраве“.
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?51
ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПОЗ (КОМПОНЕНТ „РЕШАВАЩИ ЗА ЗДРАВЕТО ФАКТОРИ“) — 
ПРИЛАГАНЕ НА КРИТЕРИИТЕ SMART ЗА ЦЕЛИТЕ НА ПРОЕКТИТЕ, ОПИСАНИ В СПОРАЗУМЕНИЯТА ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНИ СРЕДСТВА НА 36-ТЕ ОДИТИРАНИ ПРОЕКТА
Критерии SMART4Анализ на проектните цели
Конкретни  (Посочват ли целевата 
група и факторите, които трябва да бъдат променени?)В много малко споразумения за отпускане на безвъзмездни средства 
е посочена ясно целевата група като преки и непреки адресати, както и промяната, която проектът планира да постигне. Често пъти, въпреки че в описанието на целите целевата група не е упомената, тя може да бъде отгатната от проектните дейности (имплицитна целева група).
Измерими  (Описани ли са така, 
че да могат да бъдат измерени, напр. мащаб на резултатите, цифри, които трябва да бъдат достигнати?)Никой от проектите не е поставил измерими цели. Когато показателите 
за изпълнение са били дефинирани количествено, те са били свързани с крайни продукти, които ще бъдат произведени, а не с целите (обикновено в тях се упоменава „Докладът ще бъде разпечатан в X екземпляра“, а не напр. „процентът ученици, които казват, че през последните 7 дни са извършвали някаква физическа дейност, да се увеличи до X %“).
Достижими  (Осъществими ли са, 
като се вземат предвид наличните средства, персонал и време?)При повечето проекти не е ясно дали целите са били постигнати. 
Допълващите целите показатели за изпълнение често са отсъствали и напредъкът към тяхното постигане обикновено не е бил наблюдаван. От друга страна, би могло да се каже, че цели като „обмен на информация“, „повишаване на знанията“, „насърчаване на сътрудничеството“ е почти невъзможно да не бъдат постигнати.
Актуални  (Актуални ли са за 
целевата/ите група/и?)Обхватът на одита не включваше проверка на този въпрос за всички 
проекти на нивото на крайната целева група. Преките адресати като НПО и професионалисти в областта на здравето обаче често са участвали като партньори по проекти. В проучването сред партньори по проекти 88 % от респондентите оцениха проектните цели като актуални за тяхната страна или регион и 86 % ги смятат за актуални за тяхната организация.
Планирани със срокове  
(Посочват ли времевата рамка, в която целите трябва да бъдат постигнати?)За целите почти никога не са прилагани срокове, а само за крайните 
продукти (напр. до месец Х трябва да бъде изготвен доклад).
4 Помощните въпроси в скобите са взети от The European Quality Instrument for Health Promotion (EQUIHP) , Kok, H., Bollars,C., 
Molleman, G. and Van den Broucke, S., 2005 г.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?52
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
ОБОБЩЕНИЕ
IV.
Във връзка с констатациите и заключенията 
на Палатата,
а)
съгласно член 152 от Договора всички дейст-вия на Комисията в областта на общественото здраве са с цел да бъдат допълнени мер-ките, предприемани от държавите-членки за опазване и подобряване на здравето. Програмата за обществено здраве (ПОЗ) за 2003—2007 г. е само един от инструментите, използвани в този контекст.
Комисията е съгласна, че с по-голям бюджет 
може да се постигне повече, но изпълне-
нието на ПОЗ (2003—2007 г.) съответства 
на бюджетните средства, предоставени от 
Европейския парламент и от Съвета, както 
и на приоритетите и целите, одобрени от двете институции.
Логиката в основата на ПОЗ (2003—2007 г.) 
произтича от здравната стратегия, одобрена 
от Комисията (COM(2000) 285 окончателен) през 2000 г. и отчита принципа на субсиди-
арност, посочен в Договора. В приложението към решението за програмата са опреде-лени специфични приоритети. Програмата се стреми предимно към достигането на  междинни показатели като откриване и раз-
пространение на „добри практики“, обеди-няването в мрежа на експертните знания 
на ЕС в областта на общественото здраве 
и маркирането на реалностите в областта 
на общественото здраве с цел разработване на общи подходи.
Приоритетите на ПОЗ, посочени в Решение 
№ 1786/2002/ЕО на Европейския парламент 
и на Съвета за приемане на програма за 
действие на Общността в областта на общест-
веното здраве (2003—2008 г.) са определени 
в съответствие с изискванията на член 152 от Договора и в съответствие със здравната 
стратегия, одобрена през 2000 г.
Комисията приема, че е необходим допъл-
нителен напредък за определяне в годиш-ната работна програма (ГРП) на набор от 
такива приоритетни области и области на 
възможни действия в зависимост от налич-
ните бюджетни кредити.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?53
б)
одитираните проекти бяха избрани в начал-ния етап на ПОЗ (2003—2007 г.). Ситуацията 
значително се промени през последните 
2 години на одитираната програма, като тази промяна продължава в настоящата  ПОЗ (2008—2013 г.). От 2006 г. „ръковод-
ството за кандидати“, използвано за пока-
ните за предложения, съдържа подробни инструкции за това кандидатите да използ-
ват последните общоприети принципи на 
управление на проекти при подготовката 
на своите документи за кандидатстване.  
Процесът на преговори гарантира, че тези принципи действително са залегнали като такива в споразумението за безвъзмездни средства, а ИАОЗ, сега ИАЗП, гарантира  
тяхното прилагане по време на проекта. От 
2007 г. изпълнителната агенция прави годи-
шен преглед.
в)
Комисията приветства констатацията от  
одита, че заинтересованите страни са  
потвърдили „европейската добавена стой-
ност“ (ЕДС) и полезност на ПОЗ. Необходимо 
е да се отбележи, че наличието на ЕДС е кри-
терий за отпускане на безвъзмездни сред-ства от началото на ПОЗ (2003—2007 г.).
V.
В контекста на ЕС законодателните пред-ложения на Комисията обикновено са  придружени от „предварителна оценка  
на въздействието“, в която се анализират 
икономическите, социалните и свързаните 
с околната среда въздействия на възмож-ните варианти за политики. В тази именно рамка Комисията възнамерява да пред-стави логиката на всяка програма, която 
евентуално ще последва настоящата ПОЗ 
(2008—2013 г.).
Междинната оценка на ПОЗ (2003—2007 г.), 
извършена през 2007 г. определи известен 
брой области, в които е необходимо подо-брение. Няколко от тези мерки са вече  
приложени или се прилагат в момента при 
управлението на Програмата за обществено 
здраве (2008—2013 г.), включително препо-
ръчаната работа по маркиране.От 2006 г. и особено за настоящата ПОЗ  
(2008—2013 г.). „ръководството за канди-
дати“, използвано за поканите за предложе-
ния, съдържа подробни инструкции за това кандидатите да използват последните общо-приети принципи на управление на проекти 
при подготовката на своите документи за 
кандидатстване. Процесът на преговори  гарантира, че тези принципи действително 
са залегнали като такива в споразумени-
ето за безвъзмездни средства, а ИАОЗ, сега 
ИАЗП, гарантира тяхното прилагане по  
време на проекта.
VI.
Комисията е съгласна с Палатата, че е необ-
ходимо ограниченото налично финансиране 
на равнище ЕС да бъде насочено към стра-
тегически теми и дейности с очевидна евро-
пейска добавена стойност.
Комисията споделя и виждането на Палатата, 
че „отвореният метод на координиране“  
и другите форуми и платформи в областта на 
здравеопазването, които улесняват обмена 
на информация между държавите-членки 
и заинтересовани страни в целия Европей-ски съюз могат да бъдат доразвити.
Комисията счита обаче, че тези механизми 
за сътрудничество не могат и не следва  
да бъдат за сметка на специална Европей-ска програма за финансиране в областта 
на общественото здраве. Макар че такива 
инструменти улесняват сътрудничеството 
и обмена на информация, те не предоста-вят необходимото финансиране за иници-ативи в областта на общественото здраве (напр. за създаване и поддържане на мрежи) 
в целия ЕС.
Освен това ПОЗ осигурява на Комисията 
необходимите средства за предприемане на 
действия за поддържане и подкрепа на раз-
работването на политики в ключови области на общественото здраве посредством поре-
дица от покани за предложения.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?54
ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
10.
Член 152 постановява, че „действията на Общ-
ността допълват националните политики, [и] 
са насочени към подобряване на обществе-ното здраве“, като така прави разграничение между отговорността на държавите-членки 
за осъществяване на техните програми за 
промоция на здраве и отговорността на Общ-ността да допълва техните действия.
В този смисъл Комисията подчертава, че ПОЗ 
е насочен предимно към междинните рав-
нища: държавите-членки, основни заинте-ресовани страни и действащи лица, като ги 
обединява в мрежи на равнище ЕС и помага 
за идентифициране и изпробване на „добри 
практики“ с цел поддържане и подкрепа на 
разработването на политика в областта на 
общественото здраве.
Вж. също отговорите по точки 14, 21, 40 
и 60 в).
ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ
14.
Логиката на интервенция, която лежи  в основата на ПОЗ, се основава на член 152 от Договора, който ясно постановява, че 
„действията на Общността допълват нацио-
налните политики, [и] са насочени към подо-бряване на общественото здраве“, като така 
прави разграничение между отговорността 
на държавите-членки за осъществяване на 
техните програми за промоция на здраве и отговорността на Общността да допълва техните действия.
В този смисъл ПОЗ е насочена към междин-
ните равнища: държавите-членки, основни заинтересовани страни и действащи лица, 
като ги обединява в мрежи на равнище ЕС 
и помага за идентифициране и изпробване 
на „добри практики“ с цел поддържане  и подкрепа на разработването на поли-
тика в областта на общественото здраве. 
В този контекст следва да се отбележи, че 
практическото ръководство „Оценяване на 
дейностите на ЕС“ беше публикувано през 
2004 г. и по този причина не е можело да бъде използвано през 1999—2003 г., когато 
ПОЗ (2003—2007 г.) беше подготвена.Освен това ПОЗ (2003—2007 г.), приета в този 
си вид с решение № 1786/2002/EО, отразява 
вижданията по приоритетите и целите, изра-зени от Европейския парламент и от Съвета по време на процеса на одобрение.
Вж. също отговорите по точки 10, 21, 40 
и 60 в).
Комисията приема все пак, че логиката на 
интервенция на ПОЗ (2003—2007 г.) не беше 
изрично изрично изложена в решението за програмата. Следва обаче да се обележи, че 
тази програма беше подготвена през 1999—
2000 г. и одобрена през 2002 г., т.е. в период, 
през който настоящите методи на Комисията 
за планиране, наблюдение и оценка не бяха 
все още напълно разгърнати.
15.
Ползите от подход, основан на логически 
модели ще стават все по-видими сега, когато 
ПОЗ е вече по-установена, а целите — са 
по-ясни. Както е посочено в междинния  доклад за оценка от 2007 г., първи опит за 
предварително очертаване на потенциал-ните ползи от ПОЗ за европейските граж-дани може да бъде направен в последващата оценка [която предстои да бъде направена през 2010 г.] (Wija J. Oortwijn et al, Междинна 
оценка на програмата за обществено здраве 2003—2008 г. окончателен доклад, техниче-
ски доклад на RAND Europe, 2007 г., част 2, 
стp. 100).
16. 
Виждането на Комисията е, че обществе-ното здраве не може да бъде сравнявано с други области на политиката на ЕС поради ограничения обхват на компетентността на Общността съгласно Договора. Едновре-менно с това интервенциите на Комисията 
в областта на общественото здраве не могат 
да бъдат сравнявани с тези на институци-ите, цитирани от Палатата. Очевидно е, че 
California Wellness Foundation (частна фон-
дация) има по-специфичен мандат и пряк 
достъп до хората, към които в края на кра-
ищата е насочена нейната дейност (граж-
даните на Калифорния) и може да бъде  сравнявана единствено с регионални органи 
в държавите-членки.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?55
17.
В плана за действие, изготвен след междинната 
оценка на ПОЗ (2003—2007 г.) през 2007 г., 
беше потвърдено, че за оценката на ПОЗ ще бъдат използвани логически модели.
Вж. също отговора по точка 15.
Освен това от 2006 г. формулярите за  
кандидатстване за проекти изискват при 
разработването на проекти да се следва 
логически модел. От създаването на ИАОЗ, 
сега ИАЗП, това беше засилено и включено в договарянето на проекти и последващите 
действия, както е посочено в ръководството 
за преговори на агенцията.
18.
Комисията е съгласна, че е необходимо  
определяне на показатели за ефективно  наблюдение на програмите. Заедно с наби-
рането на данни, разработването на подхо-
дящи показатели на политическо, програмно 
и проектно равнище е една от целите на ком-
понента на ПОЗ „здравна информация“.
Вж. също отговорите по точки 30 и 31.19.
ПОЗ (2003—2007 г.) беше подготвена през 1999—2000 г. и одобрена през 2002 г., т.е. в период, през който настоящите методи на Комисията за планиране, наблюдение и оценка не бяха все още напълно разгърнати
Следва да се отбележи и че ръководството 
за стратегическо планиране и програми-ране/управление по дейности (СПП/УД) бе публикувано едва през 2004 г.
На равнище проекти формулирането на цели 
SMART бе въведено постепенно през послед-
ните две години на ПОЗ (2003—2007 г.)  
и настоящата програма-продължение. От 
2006 г. „Ръководството за кандидати“, използ-вано за поканите за предложения, инструк-
тира кандидатите да използват последните 
общоприети принципи на управление на 
проекти. ИАОЗ, сега ИАЗП, гарантира тяхното 
прилагане по време на проекта.
Вж. също отговора по точка 86.20.
По принцип Комисията счита, че логиката 
на интервенция на ПОЗ трудно би могла да 
бъде така ясно изрично изложена, както логиката на интервенция на програма за промоция на здраве в държава-членка или 
трета държава. Това се дължи на факта, че 
ПОЗ не е замислена като програма за про-моция на здраве, насочена към гражданите. 
Това е причината, поради която общите  
цели на политиката трудно могат да бъдат 
разбити по специфични задачи на равнище 
програми и проекти.
Вж. също отговорите по точки 14—16.21.
Дейностите в рамките на ПОЗ произти-
чат от Здравната стратегия на Комисията 
(COM(2000) 285), която установява връз-ката с дейностите на други действащи лица 
(като държавите-членки). В този смисъл  
ПОЗ е насочена към междинни равнища  
като държавите-членки, основни заинте-
ресовани страни и действащи лица, като ги обединява в мрежи на равнище ЕС и помага 
за идентифициране и изпробване на „добри практики“ с цел поддържане и подкрепа на разработването на политика в областта на общественото здраве.
Освен това ПОЗ (2003—2007 г.), приета  
в този си вид с решение № 1786/2002/EО, 
отразява вижданията по приоритетите  
и целите, изразени от Европейския парла-
мент и от Съвета.
Вж. също отговорите по точки 10, 14, 40 
и 60 в).
22.
Комисията положи значителни усилия да 
представи своите приоритети по точен  
и подробен начин в ГРП.
23.
Финансовата интервенция на Комисията  
в областта на общественото здраве трудно 
може да бъде сравнявана с тази на държа-
вите-членки, тъй като областите на компе-
тентност се различават по вид и обхват.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?56
24.
Комисията e съгласна, че с по-голям бюджет може да се постигне повече, но изпълне-нието на ПОЗ (2003—2007 г.) съответства на бюджетните средства, предоставени от Европейския парламент и Съвета, както и на приоритетите и целите, одобрени от двете институции.
ПОЗ е катализатор за създаване на условия 
за развиване на по-усъвършенствани дей-
ности за промоция на здраве. Изчислява-
нето на средна стойност за всеки отделен европейски гражданин не е особено подхо-дящо за програма като ПОЗ.
25.
Комисията полага постоянни усилия за опре-
деляне на приоритетите за финансиране по 
точен и подробен начин в ГРП, с цел ясно 
представяне на вида работа, която се изис-
ква, връзката с политиката и връзката с пре-дишна работа. Изборът на теми е повлиян 
от представителите на държавите-членки 
в програмния комитет, който съгласува  
годишната работна програма.
Вж. също отговора по точка 78.
26.
При определянето на ГРП по всяка тема  
Комисията е посочила подробно специ-
фични области, като е илюстрирала в кои 
от тях предприемането на действия би било особено полезно.
27.
Комисията приема, че е необходим допъл-
нителен напредък за определяне в ГРП на 
набор от такива приоритетни теми и обла-
сти за потенциални действия, които съответ-стват на наличните бюджетни кредити.28.
В много случаи създаването на връзки  между действащи лица в различни обла-сти на политиката за обществено здраве и изграждането на мрежи между държавите-членки, следва да бъдат считани за основна цел на повечето проекти, съфинансирани по ПОЗ. Такива дейности се осъществяват предимно с безвъзмездни средства, предос-тавяни посредством процедури „покани за предложения“.
Използването на тръжни процедури често 
е трудно, особено в области, в които броят на потенциалните участници в търг за такъв тип договор за услуги е ограничен.
30.
ПОЗ (2003—2007 г.) беше подготвена през 
1999—2000 г. и одобрена през 2002 г., т.е. 
в период, през който настоящите методи 
на Комисията за планиране, наблюдение и оценка, като управлението по дейности, 
не бяха все още напълно разгърнати.
ПОЗ беше първата програма, с която бяха 
определени, посредством нейния компо-нент „здравна информация“, солидни и общи 
показатели и беше поставено началото на 
събирането на достоверни данни във всички 
държави-членки. Следва да бъде отбелязано 
и че показателят на Комисията „продължи-
телност на живот в добро здраве“ е първият 
и единствен показател за обществено здраве на равнище ЕС.
31.
Комисията счита, че формулирането на  
показатели за ефективно наблюдение на 
програмата силно зависи от наличието на 
достоверни данни на проектно равнище. Разработването на подходящи показатели 
и методи за набиране на данни е една от целите на компонент „здравна информация“ на ПОЗ.
Вж. също отговора по точка 18.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?57
32.
При изготвянето на описанието на дейност-ите за 2009 г. в рамките на предварителния проектобюджет за 2009 г. бяха разрабо-тени нови показатели в годишния план за управление („ниво на информираност на обществеността относно нездравословните поведения и рисковете, свързани със стила на живот“, „процент на хората, които измер-ват кръвното си налягане всяка година“, „процент на хората, които осъзнават риско-вете от цигарения дим за здравето на непу-шачите“, „процент на хората, които знаят, че балансираното хранене означава приемане на различни видове храни“). Те бяха оце-нени от комитета по бюджета на Съвета като значителен напредък (документ на Съвета №13895/08 FIN362 от 7 октомври 2008 г., стр. 23 — „Доклад за оценка от комитета по бюджета на описанието на дейностите в рамките на предварителния проектобю-джет за 2009 г. — въведение“).
Освен това Комисията създаде работна  
група за определяне на допълнителни пока-
затели, които да бъдат използвани в рам-ките на годишната политическа стратегия 
(ГПС) и годишния план за управление (ГПУ), 
с цел систематизиране на набирането на 
съответните достоверни данни по-редовно 
за целите на ГПС и ГПУ след 2010 г.
33.
През одитирания от Палатата период Коми-сията е предоставяла официално обратна 
информация на отделни участници през  междинния и крайния етап на отчитането, както по оперативни, така и по финансови 
въпроси.
От създаването на ИАОЗ, сега ИАЗП, наблю-
дението на проекти беше допълнително  
усъвършенствано.
Вж. също отговорите по точки 51, 53  
и 70—73.36.
Проектите, одитирани от Палатата бяха  избрани в началния етап на ПОЗ (2003—2007 г.). Комисията отчита, че на кандида-тите беше необходимо време, за да свикнат с изискванията за определяне на цели, дей-ности и действия по-подробно, но според нейното виждане ситуацията постоянно се подобрява.
„Ръководството за кандидати“, използвано за 
поканите за предложения от 2006 г. инструк-
тира кандидатите да използват последните общоприети принципи на управление на проекти (включително определяне на цели) при подготовката на своите документи за кандидатстване. Процесът на преговори  гарантира, че тези принципи действително 
са залегнали като такива в споразумението 
за безвъзмездни средства, а специалистите 
по проекти от ИАОЗ, сега ИАЗП гарантира 
тяхното прилагане по време на проекта.
38.
Вж. също отговорите по точки 19 и 86.
40.
ПОЗ е насочена предимно към междинните 
равнища: държавите-членки, основни заин-
тересовани страни и действащи лица, като 
ги обединява в мрежи на равнище ЕС. Тя спо-
мага и за откриване и изпробване на „добри 
практики“ с цел поддържане и подкрепа на 
разработването на национални политики в областта на общественото здраве.
Вж. също отговорите по точки 10, 14, 21 
и 60 в).
41.
Това се отнася единствено за проектите от 2003 г., 2004 г. и 2005 г., като след 2006 г. 
е коригирано с издаването на по-целенасо-чено ръководство.
Вж. също отговора по точка 36.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?58
42.
Основен критерий при избора на проекти за финансиране е значимостта за политики на ЕС. Проектите оказват въздействие върху цикъла на политиките по различни начини, например чрез:
предоставяне на информация за резул- —
татите на технически органи на дър-
жави-членки и заинтересовани страни;насърчаване на устойчиви мрежи от екс- —
пертни знания;
предоставяне на основа за препоръки  —
относно добри практики.
Въздействието върху начина на живот на 
хората се постига непряко.
45.
Цикълът НРИ не е напълно приложим, тъй 
като проектите могат да бъдат насочени 
единствено към междинното равнище.  В този смисъл действията бяха ограничени 
до изследвания, последвани от развойна 
дейност, а в някои случаи и от пилотни про-
екти, но Комисията не е в позиция, която да позволява достигане до етап на цялостно 
изпълнение.
Комисията може да посочи няколко при-
мера за успешно прилагане в практиката 
на резултати от проекти, финансирани по 
ПОЗ (2003—2007 г.):
Работата по въздействието на рекла- —
мата върху младите хора (Децата, зат-лъстяването и свързани с него хронични болести, които могат да бъдат избег-
нати) беше включена в кръглата маса 
на Комисията по въпросите на само-
регулацията в рекламния сектор (от  2005 г.), на която беше изготвен кодекс 
на поведение относно саморегулацията в рекламния сектор в ЕС. Тя имаше при-нос и за концепцията за платформа на ЕС относно храненето, физическата актив-ност и здравето, в която Европейската 
мрежа за борба със сърдечносъдовите заболявания все още е активен член.
Проектът „Shape-up“ допринесе за раз- —
работването на нови примери за добри 
практики за насърчаване на здравослов-ното поведение в училищна среда и на 
подходи, основани на публично-часно 
партньорство, издигнати в Стратегията за Европа по здравните проблеми, свър-
зани с храненето, наднорменото тегло и затлъстяването, приета от Комисията през 2007 г. Понастоящем ръководите-лите на „Shape-up“ са включени в група, свикана от Комисията за насърчаване на примери за добри практики и общностни подходи, основани на публично-частни партньорства.Добрите практики и препоръките за   —
политики по въпросите на сексуалното 
образование и сексуалното здраве, раз-работени в рамките на проекта „SAFE“, бяха представени на Експертната група по ХИВ/СПИН и Форума на гражданското общество. Ключови елементи от техните заключения бяха включени в дискусион-
ния документ, изготвен от кръглата маса 
за евентуални бъдещи действия на ЕС 
в областта на сексуалното здраве и бяха 
обсъдени на работен семинар през май 2008 г.
По отношение на употребата на нар- —
котици в затворите мрежата „ENDIPP“ 
беше източник на основна информа-ция за последваща работа, която от  
своя страна доведе до подготовката на 
доклади по държави относно служби за 
предотвратяване, лечение и огранича-
ване на вредите в затворите, служби за 
реинтеграция при освобождаване от  
затвора и методи за наблюдение/ана-
лизиране на употребата на наркотици от затворници, и послужи за основа на 
подготвителната работа по предложе-ние за препоръка на Съвета.Насоката на проекта „SUPPORT“ беше пре- —
разгледана, за да се гарантират повече 
прозрачност и синергии между проекти 
в областта на психичното здраве и за да се спомогне за използването и раз-
пространението на техните резултати. С проекта „SUPPORT“ беше подпомог-ната подготовката на Европейския пакт за психичното здраве и благоденствие, конференцията на високо равнище през 
юни 2008 г. и работни семинари на тази тема.
Проектът „Eurocare — Closing the gap“  —
допринесе за това дискусиите със заин-
тересованите страни относно политиката по въпросите на алкохола да протекат 
в дух на равнопоставеност, тъй като  
позволи на действащите лица, които не 
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?59
са свързани с индустрията, да разрабо-
тят общи позиции и да ги поставят на обсъждане при дискусии с участието  на икономически оператори, организи-рани от Комисията. Проектът позволи общността, ангажирана с общественото здраве да участва структурирано и коор-динирано в изготвянето и прилагането на Стратегията на Общността по въпро-сите на алкохола, приета през октомври 2006 г.Принос за Зелената книга на Комисията,  —
озаглавена „Към Европа без тютюнев дим“ (посредством различни проекти, финан-сирани от ГД „SANCO“, на които Зелената книга се позовава); принос за Рамковата конвенция за контрол на тютюна (РККТ) чрез писмено становище на Алианса за 
рамковата конвенция (международна 
мрежа от повече от 200 неправител-
ствени организации), изготвено в рам-ките на ENSP — Европейска мрежа за 
превенция на тютюнопушенето.
Въз основа на проекти в областта на наблю-
дението на заразните болести, подпомагани по компонент „заплахи за здравето“, се  
пристъпи към създаването на Европейския 
център за превенция и контрол на болестите 
(ЕЦПКБ) в Стокхолм и към разработването 
на работните му приоритети.
В по-широк план показателят „продължител-
ност на живот в добро здраве“ в Лисабон-ската стратегия, който е важно съображение за интервенция по „решаващи за здравето фактори“, бе разработен въз основа на про-екти за здравни показатели по компонент „здравна информация“ и продължава да бъде изчисляван и усъвършенстван въз основа на такива проекти, подобно на други ключови сравнителни показатели на общностно рав-нище в списъка на здравните показатели на Европейската общност (ЗПЕО). Значението на тези показатели на национално равнище е ясно, като показателят „продължителност 
на живот в добро здраве“ бе възприет,  
например, като ключов индикатор за срав-
нение в националната здравна стратегия на 
Естония, а в Нидерландия по-подробният списък на здравните показатели на Евро-
пейската общност послужи за сравняване 
на националните политики в специалната 
публикация „Дръзни и сравни“.46.
По принцип националните източници на  финансиране са на разположение само за националните компоненти на дейностите по изграждане на мрежи между държавите-членки. Това обяснява нуждата от Евро-пейска програма за общественото здраве, финансираща такива дейности, които оче-видно са в интерес на ЕС като цяло.
Вж. също отговорите по точки 56 и 64.
Механизмите за финансиране в рамките на 
първата програма за общественото здраве (2003—2007 г.) не бяха пригодени за пре-доставяне на дългосрочна подкрепа. В рам-ките на настоящата ПОЗ (2008—2013 г.) са предвидени други, по-подходящи инстру-менти и механизми за финансиране, свър-
зани преди всичко с безвъзмездни средства 
и финансиране на съвместни действия.
48.
Вж. отговора по точка 46.
51.
Комисията счита, че нейната работа по  наблюдение на осъществяваните проекти 
значително се е подобрила от периода,  
обхванат от одита, до сега. Независимо от 
това информацията за проекти, финанси-
рани по-рано, винаги е била достъпна. По-
специално на уебсайтовете на ГД „SANCO“ 
или ИАОЗ, сега ИАЗП, вече бяха публикувани списъци с предходно финансирани проекти, 
включващи препратки към доклади по тях. От 2008 г. информацията от такива наблюдения се въвежда и в широкомащабна база данни.
Този инструмент допълнително ще укрепи 
възможността на Комисията да наблюдава своя портфейл от проекти.
Вж. също отговорите по точки 33, 52  
и 70—73.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?60
52.
Що се отнася до взаимната допълняемост между проектите, Комисията е поискала от застъпниците на проекти да представят сво-ите проекти в контекста на съществуващи проекти и да надграждат вече постигнати резултати. Това беше посочено и като един от критериите за отпускане на безвъзмездни средства.
В някои случаи Комисията е искала от  
застъпниците сътрудничество с други про-
екти и публично оповестяване на докумен-тация по работа, финансирана преди това.
Освен това по правило списъците с избра-
ните за финансиране проекти подлежат на разглеждане по процедурата на Комисията за широки междуведомствени консултации.
Вж. също отговора по точка 51.53.
a)
Следва да се отбележи, че обхватът на  
действията по „решаващи за здравето фак-тори“ е голям. Целта на ПОЗ беше въвеж-
дане на различни новаторски подходи, като 
същевременно се избягва припокриване. 
Комисията счита, че фактът, че проектите 
бяха разнообразни и обхващаха различни 
аспекти на областите „наркотици “ или  
„хранене и физическа активност“ показва, 
че усилията за избягване на дублиране са били успешни.
Проекти като „Shape up“ или „EPODE“, финан-
сирани по ПОЗ бяха източник на информа-
ция за Бялата книга относно храненето,  
наднорменото тегло и здравословните про-
блеми, свързани със затлъстяването. Стра-тегията на ЕС в областта на наркотиците 
призовава за мултидисциплинарен подход (Стратегия на ЕС в областта на наркотиците 2005—2012 г., документ на Съвета 15074/04 от 22 ноември 2004 г.).
53.
б)
Всички проекти, на които е направен одит, 
отговаряха на критериите за избор на  
проекти и отпускане на средства по ПОЗ. Доколкото различни проекти може да са 
разглеждали подобни въпроси, аспектите 
и методологиите са били различни.В областта на намаляването на вредите от 
алкохола имаше ограничен брой организа-ции, работещи на европейско равнище и/или в състояние да ръководят проекти с евро-пейско измерение. Следва да се отбележи,че различните национални доклади за ситуа-цията в областта на политиката по отно-шение на алкохола в държавите-членки на ЕС от една страна и докладът „Алкохолът в Европа“ от друга имаха, различни цели и се различават по съдържанието си (вж. приложение II, точка 6).
53.
в)Комисията счита, че двете мрежи в областта на тютюнопушенето бяха ясно насочени към 
различни целеви групи.
В областта „сексуално и репродуктивно  
здраве“ Комисията има специална политика по отношение на ХИВ/СПИН, включително 
план за действие, който се осъществява час-
тично с финансиране по ПОЗ. Това финан-
сиране води до подобрена превенция на предаването на ХИВ в Европа (вж. прило-
жение II, точка 15).
Консултативните органи, посочени от Пала-
тата, играят важна роля за координирането 
на политиката на ЕС по ХИВ/СПИН, но не раз-
полагат с възможности за финансиране (вж. 
приложение II, точка 16).
Според Комисията е важно подпомагането 
и укрепването на НПО и мрежи, работещи на място или на политическо равнище, които подпомагат лица, живеещи с ХИВ/СПИН или работят за предотвратяване на нови инфек-ции с ХИВ. Тези НПО или мрежи трябва да достигнат отсрещната страна — било то паци-енти, хора от рискови групи, местни или наци-онални органи, или политици. В този смисъл специфичната насоченост, или „ниша“, както е наречена в доклада, е предимство за НПО, която работи в областта на ХИВ/СПИН. Имайки предвид например разходите за антиретрови-русно лечение през целия живот в ЕС, възли-
защо средно на 10 000 ЕUR на човек на година 
(само за медикаменти), инвестирането в спе-
циализирани професионални НПО, достигащи до хора в най-голям риск да се заразят с ХИВ, 
е оправдано и разумно (вж. приложение II, 
точка 18).
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?61
От 2008 г. Европейският център за превенция 
и контрол на болестите (ЕЦПКБ) в Стокхолм е напълно функциониращ по отношение на епидемиологията на ХИВ/СПИН. (вж. прило-жение II, точка 19).
54.
Единствено рамковата програма за научни 
изследвания и технологично развитие, про-грамата за наркотиците и ЕЦПКБ в частта, 
свързана с наблюдението на заразни боле-
сти, предоставят финансиране за сътруд-ничество на Европейско равнище. В тези случаи Комисията е въвела механизми за гарантиране на координацията с цел да  бъде избегнато припокриване с ПОЗ.
В рамките на ПОЗ Комисията започна дейст-
вия по редица въпроси, които поддържаха 
и подкрепяха разработването на политики по 
ключови аспекти на европейската политика в областта на общественото здраве. Това 
беше направено като се отчита наличието 
на други механизми за сътрудничество.
ЕЦПКБ беше създаден въз основа на резул-
татите от проекти по ПОЗ (2003—2007 г.). 
Освен това Комисията финансира проекти 
по ПОЗ с международни организации като 
СЗО (като 2007WHO02 „Наблюдение на хра-
ненето и физическата активност“) и ОИСР 
(като 2006OECD02 „Медицински персонал 
и международна миграция“).
Вж. също отговора по точка 45.56.
Наличието на „европейска добавена стой-
ност“ (ЕДС) винаги е било ключов критерий 
при взимането на решения за отпускане на средства за проекти по ПОЗ.Наличието на други механизми за сътрудни-
чество (като „отворения метод на координи-ране“) за улесняване на сътрудничеството и обмена на информация между заинте-ресованите страни в Европа не изключва действия по ПОЗ. Повечето от тези други механизми не осигуряват финансиране за стартиране и поддържане на инициативи на европейско равнище.
Вж. също отговорите по точки 46 и 64.57.
По-голямата част от проектите включваха мрежи, тъй като един от критериите за отпус-кане на средства беше участието на парт-ньори от различни европейски държави.
58.
Вж. отговора по точка 45.
60.
а)
вж. отговора по точка 52.
60.
в)
по принцип ПОЗ не финансира широкома-
щабни приложни проекти. Отговорността за 
това е на държавите-членки.
вж. отговорите по точки 10, 14 и 40.
62.
Комисията приветства това потвърждение за „европейската добавена стойност“ (ЕДС) и полезността на ПОЗ.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?62
64.
Други съществуващи механизми за сътруд-ничество, особено с държавите-членки,  не могат да заместят дейностите по ПОЗ, свързани с поддържане и подкрепа на раз-работването на политики в някои области или с дейности, за които е необходимо  конкретно финансово подпомагане.
Вж. също отговорите по точки 46, 54 и 56.65.
Дейностите, произтичащи от тази работна група на Съвета следва да бъдат финанси-рани по настоящата ПОЗ (2008—2013 г.).
69.
Комисията споделя виждането, че като цяло 
партньорствата са били успешни.
Тя особено приветства положителната  
оценка от страна на координаторите на  проекти на мрежите с голям обхват, имащи 
за цел да обединят знанията и уменията на 
равнище ЕС.
70-73.
През одитирания от Палатата период Коми-
сията е предоставяла официално обратна 
информация на отделни участници през  
междинния и крайния етап на отчитането, 
както по оперативни, така и по финансови 
въпроси. При необходимост са предприе-
мани коригиращи действия посредством задържане на плащания за определен  
период от време до получаване на допъл-нителна информация.
Комисията счита, че от създаването на  
ИАОЗ, сега ИАЗП, наблюдението на проекти 
е допълнително усъвършенствано
Вж. също отговорите по точки 33, 51 и 52.78.
Държавите-членки получават официална  информация за списъка с избраните про-екти (вж. например C(2008)6180 за 2008 г.) след оценка на предложенията посредством своите представители в комитета на ПОЗ. Този списък се проверява официално от програмния комитет, преди да бъде вне-сен за разглеждане в Европейския парла-мент, а след това за официално одобрение в Комисията.
Вж. също отговора по точка 25.
ЗАКЛЮЧЕНИЯ 
И ПРЕПОРЪКИ
Структура на програмата
83.
Член 152 постановява, че „действията на Общността допълват националните поли-
тики, и са насочени към подобряване на 
общественото здраве“, като така прави  
разграничение между отговорността на  държавите-членки за осъществяване на  
техните програми за промоция на здраве 
и отговорността на Общността да допълва 
техните действия.
ПОЗ беше замислена в съответствие със  
здравната стратегия, одобрена от Комисията 
(COM(2000) 285 окончателен) през 2000 г., и при отчитане на ограничения обхват на 
компетентност за общностни действия спо-ред Договора.
ПОЗ е насочена предимно към междинните 
равнища: държавите-членки, основни заин-
тересовани страни и действащи лица, като ги обединява в мрежи на равнище ЕС. Тя спо-
мага и за откриване и изпробване на „добри практики“ с цел поддържане и подкрепа на разработването на национални политики в областта на общественото здраве.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?63
Комисията приема, че логиката на интер-
венция на ПОЗ (2003—2007 г.) не е изрично изложена в решението за програмата.  Следва обаче да се обележи, че тази про-грама беше подготвена през 1999-2000 г. и одобрена през 2002 г., т.е. в период, през който настоящите методи на Комисията за планиране, наблюдение и оценка не бяха все още напълно разгърнати.
Ползите от подход, основан на логически 
модели ще стават все по-видими сега, когато ПОЗ е вече по-установена, а целите — са по-ясни. Както беше посочено в междинния доклад за оценка от 2007 г., ще бъде напра-вен първи опит за моделиране на потен-циалните ползи от ПОЗ за европейските  
граждани.
Вж. също отговорите по точки 10, 14, 15, 19, 
21, 40 и 60 в).
Разработването на подходящи показатели 
и методи за набиране на данни е една от 
целите на компонент „здравна информация“ на ПОЗ. Комисията счита, че формулирането 
на показатели за ефективно наблюдение на 
програмата силно зависи от наличието на 
достоверни данни на проектно равнище.
В рамките на предварителния проекто-
бюджет за 2009 г. бяха разработени нови 
показатели. Освен това Комисията създаде работна група за определяне на допълни-
телни показатели, които да бъдат използ-вани в рамките на годишната политическа стратегия (ГПС) и годишния план за упра-
вление (ГПУ) за 2010 г.
Вж. отговорите на параграфи 31 и 32.84.
Комисията положи значителни усилия да представи своите приоритети по точен  и подробен начин в ГРП. Комисията приема, че е необходим допълнителен напредък за определяне в ГРП на набор от такива при-оритетни теми и области за потенциални 
действия, които съответстват на наличните 
бюджетни кредити.Крайната оценка на ПОЗ (2003—2007 г.) ще 
стане известна през 2010 г., когато повечето от проектите приключват, и ще позволи да бъдат направени общи заключения относно ефективността на програмата при достигане на целите си.
Вж. отговорите по точки 22, 25 и 27.
Препоръка 1
Макар че Комисията има право на инициа-
тива, Европейският парламент и Съветът са тези, които одобряват решението за про-грамата, включително целите, които следва да бъдат достигнати и бюджетните кредити, които следва да бъдат осигурени за пости-гане на тези цели.
От 2002 г. насам законодателните пред-
ложения на Комисията обикновено са  придружени от „предварителна оценка  
на въздействието“, в която се анализират 
икономическите, социалните и свързаните 
с околната среда въздействия на възмож-ните варианти за политики.
В тази именно рамка Комисията възнамерява 
да представи логиката на всяка програма, 
която евентуално ще последва настоящата 
ПОЗ (2008—2013 г.).
Вж. отговора по точка 15.85.
Следва да се отбележи, че обхватът на дейст-вията по „решаващи за здравето фактори“ е голям. Целта на ПОЗ беше въвеждане на различни новаторски подходи, като съще-временно се избягва припокриване.
Всички проекти, на които е извършен одит 
отговаряха на критериите за избор на про-екти и отпускане на средства. Доколкото различни проекти може да са разглеждали подобни въпроси, аспектите и методологи-ите са били различни.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?64
Комисията счита, че фактът, че проектите 
бяха разнообразни и обхващаха различни аспекти на областите „наркотици “ или  
„хранене и физическа активност“ показва, 
че усилията за избягване на дублиране са били успешни.
Що се отнася до взаимната допълняемост 
между проектите, Комисията е поискала от застъпниците на проекти да представят сво-
ите проекти в контекста на съществуващи 
проекти и да надграждат вече постигнати 
резултати. Това беше посочено и като един 
от критериите за отпускане на безвъзмездни средства.
Освен това Комисията отбелязва, че към ПОЗ 
беше приложена процедурата на Комисията 
за междуведомствени консултации.
Гарантирането на допълняемост ще бъде 
улеснено посредством създаването на широ-
комащабна база данни за информацията от 
наблюдения на проекти.
Наличието на „европейска добавена стой-
ност“ (ЕДС) винаги е било ключов критерий при взимането на решения за отпускане на средства за проекти по ПОЗ.
Вж. отговорите по точки 46, 51, 52, 53 и 56.86-87.
ПОЗ (2003—2007 г.) беше подготвена през 
1999—2000 г. и одобрена през 2002 г., т.е. 
в период, през който настоящите методи 
на Комисията за планиране, наблюде-ние и оценка не бяха все още напълно  разгърнати
Проектите, одитирани от Палатата  
бяха избрани от началния етап на ПОЗ  (2003—2007 г.).
Комисията отчита, че на кандидатите беше 
необходимо време, за да свикнат с изис-кванията за определяне на цели, дейности 
и действия по-подробно, но според ней-
ното виждане ситуацията постоянно се  
подобрява. „Ръководството за кандидати“, 
използвано за поканите за предложения от 2006 г. инструктира кандидатите да използ-
ват последните общоприети принципи на управление на проекти (включително опре-
деляне на цели) при подготовката на своите 
документи за кандидатстване. Процесът на преговори гарантира, че тези принципи  действително са залегнали като такива  
в споразумението за безвъзмездни сред-
ства, а специалистите по проекти от ИАОЗ, сега ИАЗП гарантира тяхното прилагане по 
време на проекта.
Вж. отговорите по точки 19 и 36.88.
Комисията приветства това потвърждение 
за „европейската добавена стойност“ (ЕДС) 
и полезността на ПОЗ. Наличието на „евро-
пейска добавена стойност“ (ЕДС) винаги  
е било ключов критерий при взимането на 
решения за отпускане на средства за про-екти по ПОЗ.
По-голямата част от проектите включваха 
мрежи, тъй като един от критериите за отпус-
кане на средства беше участието на парт-
ньори от различни европейски държави.
Вж. отговорите по точки 56 и 57.
89.
Комисията приема, че в рамките на първата 
ПОЗ (2003—2007 г.) механизмите за финан-сиране не бяха пригодени за предоставяне 
на дългосрочна финансова подкрепа. В рам-
ките на настоящата ПОЗ (2008—2013 г.) са 
предвидени други, по-подходящи инстру-менти и механизми за финансиране, свър-зани преди всичко с безвъзмездни средства и финансиране на съвместни действия.  
По принцип националните източници на  
финансиране са на разположение само за 
националните компоненти на дейностите 
по изграждане на мрежи между държавите-
членки. Това обяснява нуждата от Евро-пейска програма за общественото здраве, 
финансираща такива дейности, които оче-
видно са в интерес на ЕС като цяло.
Вж. отговорите по точки 46, 56 и 64.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?65
90.
Комисията споделя виждането, че като цяло 
партньорствата са били успешни. Тя особено приветства положителната оценка от страна 
на координаторите на проекти на мрежите 
с голям обхват, имащи за цел да обединят знанията и уменията на равнище ЕС.
През одитирания от Палатата период Коми-
сията е предоставяла официално обратна информация на отделни участници през  
междинния и крайния етап на отчитането, 
както по оперативни, така и по финан-
сови въпроси. От създаването на ИАОЗ,  
сега ИАЗП, наблюдението на проекти беше допълнително усъвършенствано.
Държавите-членки получават официална  
информация за списъка с избраните про-
екти след оценка на предложенията посред-
ством своите представители в комитета на 
ПОЗ. Този списък официално се одобрява от комитета, преди да бъде внесен за разглеж-
дане в Европейския парламент, а след това 
за официално одобрение в Комисията.
Комисията възнамерява да изпълни пре-
поръката на Палатата за активизиране на дейностите по разпространение в рамките на проекти, финансирани по ПОЗ.
Вж. отговорите по точки 33, 51, 69, 70 и 78.
Препоръка 2
Отговор на първата подпрепоръка
Междинната оценка на ПОЗ (2003—2007 г.), 
извършена през 2007 г., определи извес-тен брой области, в които е необходимо подобрение, включително препоръчаното от Палатата маркиране в рамките на насто-ящата ПОЗ (2008—2013 г.).
Вж. отговора по точка 51.Комисията възнамерява да извършва такова 
маркиране ежегодно в рамките на насто-ящата ПОЗ (2008—2013 г.). Това ще допълни 
тези, извършени през 2007 и 2008 г. за про-
екти, осъществени по ПОЗ (2003—2007 г.)
Отговор на втората подпрепоръка
Комисията приема, че е необходим допъл-
нителен напредък за определяне в ГРП  на набор от приоритетни теми и области 
за потенциални действия в зависимост от 
наличните бюджетни кредити.
Вж. отговора по точка 27.Отговор на третата подпрепоръка
От създаването на ИАОЗ, сега ИАЗП, под-
готовката и наблюдението на проекти са 
допълнително усъвършенствани. Новите  
възможности за финансиране на мрежи  
ще бъдат използвани по последователен начин.
Вж. отговорите по точки 33 и 46.Общи заключения91.
Комисията е съгласна, че с по-голям бюджет може да се постигне повече, но изпълнени-ето на ПОЗ (2003—2007 г.) е в зависимост 
от бюджетните средства, предоставени от 
Европейския парламент и Съвета, както и от приоритетите и целите, одобрени от двете 
институции.
92.
Въздействието върху здравето на гражда-ните на една инициатива за промоция на здраве може да бъде оценена единствено чрез промените в поведението на граж-даните, а такава оценка е възможна само в дългосрочна перспектива. Комисията  счита, че настоящата и предишната ПОЗ са допринесли значително за стимулирането на модерна и основана на участието поли-тика в областта на общественото здраве на равнище ЕС.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?66
Препоръка 3
Отговор на първата подпрепоръка
ПОЗ даде възможност на Комисията да пред-
приеме действия за поддържане и подкрепа 
на разработването на политики в ключови области на общественото здраве. Това се прави при отчитане на разполагаемите  
бюджетни средства и наличието на други 
механизми за сътрудничество (като „отво-реният метод на координиране“), които,  
макар да улесняват съвместната работа  
и обмена на информация сред заинтересо-
ваните страни в цяла Европа, не предоставят 
необходимото за стартиране и поддържане на мрежи финансиране.
Отговор на втората подпрепоръка
Комисията счита, че най-добра възможност 
за преглед на настоящата здравна про-
грама ще има през 2010 г., когато ще бъдат 
известни резултатите от оценката на ПОЗ (2003—2007 г.).
За целите на евентуална програма-продъл-
жение на настоящата ПОЗ (2008—2013 г.) след 
2014 г., Комисията ще извърши, в съответ-ствие със своите процедури, предварителна 
оценка на въздействието, в която ще бъдат анализирани възможните варианти за поли-тики и техните съответни въздействия.
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 2/2009 — Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на  здравето?67
Европейска сметна палата
Специален доклад № 2/2009
Ефективна ли е програмата за обществено здраве на Европейския съюз (2003—2007 г.) за подобряване на здравето?
Люксембург: Служба за официални публикации на Европейските общности2009 г. — 66 стр. — 21 
✕ 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-243-8

Как да получим публикации на Европейския съюз?
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от близката книжарница, като посочите заглавието, името на издателя и/или 
ISBN номера;
•  като се обърнете пряко към един от нашите разпространители. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://bookshop.europa.eu или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
Безплатни публикации:• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от представителствата или делегациите на Европейската комисия. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://ec.europa.eu или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
В НАСТОЯЩИЯ ДОКЛАД ЕВРОПЕЙСКАТА СМЕТНА ПАЛАТА  
АНАЛИЗИРА ПРОГРАМАТА ЗА ОБЩЕСТВЕНОТО ЗДРАВЕ (ПОЗ) НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПЕРИОДА 2003—2007 г. ПАЛАТАТА 
РАЗГЛЕЖДА ВЪПРОСА ДАЛИ СА СЪЗДАДЕНИ ПОДХОДЯЩИ  
УСЛОВИЯ, ТАКА ЧЕ ФИНАНСИРАНИТЕ ОТ БЮДЖЕТА НА ЕС ПРОЕКТИ ДА ДОПЪЛВАТ ПРЕДПРИЕТИТЕ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ МЕРКИ ЗА ОПАЗВАНЕ И ПОДОБРЯВАНЕ НА ОБЩЕСТВЕНОТО ЗДРАВЕ. В ДОКЛАДА СА ПРЕДСТАВЕНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА МОДЕЛА, ИЗПЪЛНЕНИЕТО И УПРАВЛЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА. ВЪЗ ОСНОВА НА СВОИТЕ КОНСТАТАЦИИ ПАЛАТАТА ПОСТАВЯ ПОД СЪМНЕНИЕ ПОЛЗАТА ОТ НЯКОИ КОМПОНЕНТИ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ПРОГРАМИ ЗА ОБЩЕСТВЕНО ЗДРАВЕ, КАТО НАПРИМЕР ПОЗ. КОМИСИЯТА И ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ СЕ ПРИКАНВАТ 
ДА ПРЕРАЗГЛЕДАТ ПОДХОДА НА ЕС ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА  
ФИНАНСИРАНЕ В ОБЛАСТТА НА ОБЩЕСТВЕНОТО ЗДРАВЕ.
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТАQJ-AB-09-002-BG-C
ISBN 978-92-9207-243-8