BG Официален вестник на Европейския съюз C 255/54

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Към нови граници в ИКТ — стратегия за научноизследователска дейност в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии в Европа“

COM(2009) 184 окончателен

(2010/C 255/09)

Докладчик: г-жа DARMANIN

Съдокладчик: г-н WOLF

На 20 април 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите - „Към нови граници в ИКТ — стратегия за научноизследователска дейност в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии в Европа“

СOM (2009) 184 окончателен.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 ноември 2009 г. (докладчик: г-жа Darmanin и съдокладчик: г-н Wolf).

На 458-ата си пленарна сесия, проведена на 16 и 17 декември 2009 г. (заседание от 16 декември 2009 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с единодушие.

1. Заключения и препоръки

1.1 Укрепването на НИРД и иновациите е изключително важен елемент в процеса на възстановяване от настоящата икономическа и финансова криза.

1.2 Сред основните теми на НИРД, като климата, енергията и здравеопазването, ИКТ играят основна роля като интердисциплинарни технологии, оказващи въздействие върху почти всички аспекти на обществото, икономиката, науката и технологиите.

1.3 По отношение на НИРД за ИКТ, подпрограмата „Бъдещи и нововъзникващи технологии“ (БНТ) играе пътеводна роля и в дългосрочен план може да доведе до съвсем нови и може би революционни информационни и комуникационни технологии.

1.4 Следователно ЕИСК напълно подкрепя предложенията, посочени в съобщението на Комисията относно бъдещите и нововъзникващите технологии. ЕИСК подкрепя и предложеното повишение от 20 % годишно на бюджета за БНТ в рамките на ИКТ.

1.5 Но докато горепосоченото повишение е съобразено единствено с предвиденото повишаване на бюджета за програмата за ИКТ като цяло и няма да промени относителния дял на програмата БНТ, ЕИСК препоръчва настоящият относителен дял на програмата БНТ постепенно да се повиши на 15 % в 7 РП и тази тенденция да продължи в 8РП.

1.6 Що се отнася до „Правилата за участие в Седмата рамкова програма“, ЕИСК призовава държавите-членки и техните финансиращи организации да внесат изисквания от тях дял, за да гарантират успешното изпълнение на програмата.

1.7 Освен това ЕИСК призовава държавите-членки да разработят свои собствени силни национални програми за НИРД в областта на ИКТ и за БНТ, за да се превърнат в стабилни партньори за европейско и международно сътрудничество. За тази цел следва да бъде инвестиран по-голям дял от структурните фондове. ЕИСК счита постигането на напредък в тази област за важен елемент от новата Лисабонска стратегия (1), който трябва да бъде реализиран, като се използва инструментът на отворения метод на координация.

1.8 ЕИСК подкрепя и предложеното структуриране на програмата БНТ в две различни направления: „Насърчаване на нови идеи в обещаващи сфери“ (активни БНТ) – включително предложените неотдавна приоритетни проекти – и „Проучвания на нови идеи“ (отворени БНТ). Отвореността на схемата на БНТ към нови идеи е особено важна за стимулиране на научния и интелектуалния потенциал в държавите-членки.

1.9 В рамките на предложената програма БНТ ЕИСК подкрепя и допълнителни характеристики като мултидисциплинарния подход, съвместното планиране между държавите-членки и международното сътрудничество. Би трябвало обаче да се гарантира, че обещаващите инициативи няма да бъдат осуетени от сложността на съответните административни процедури и че ще бъдат насърчавани да участват реномирани учени и институции.

1.10 Комитетът призовава за незабавни и видими действия в областта на патента на Европейската общност.

1.11 Комитетът призовава Комисията и държавите-членки да привлекат най-големите таланти в тази област на научните изследвания и да не допуснат изтичане на мозъци, свързано с най-талантливите млади учени. Комитетът отбелязва със задоволство, че някои научноизследователски организации вече са приложили успешни програми в отговор на това предизвикателство.

1.12 Комитетът отправя още веднъж препоръката си новата категория „ИКТ за науката и изследванията“ да бъде въведена в общата програма за ИКТ.

2. Съобщението на Комисията

2.1 В рамките на специфичната програма„Сътрудничество“ НИРД в областта на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) представляват централен стълб на Седмата рамкова програма на Общността за научни изследвания и технологично развитие (2007-2013 г.) (2), или накратко 7РП. Малка част от тази програма за НИРД, свързана с ИКТ, на която понастоящем се падат около 10 % от заделения за програмата бюджет, е посветена на научни изследвания в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии (БНТ). Докато по-голямата част от програмата за ИКТ включва предимно използването на наличното научно познание за разработване на иновативни ИКТ, научните изследвания във връзка с БНТ играят пътеводна роля за програмата ИКТ, като са насочени към по-фундаментални научни въпроси, чието решение в дългосрочен план може да доведе до съвсем нови и може би революционни информационни и комуникационни технологии.

2.2 В съобщението на Комисията се посочва целта за подпомагане на научните изследвания във връзка с бъдещите и нововъзникващите технологии (БНТ) като част от програмата за ИКТ. Това ще допълни и подкрепи действията, описани в неотдавнашното съобщение на Комисията (3) относно стратегията за НИРД и иновациите в областта на ИКТ в Европа.

2.3 С финансиране от около 100 милиона евро годишно понастоящем програмата БНТ подпомага учени и инженери, които изследват нови области отвъд границите на традиционните ИКТ. Европейската комисия подкрепя увеличаването на бюджета на 7РП за научни изследвания в областта на БНТ с 20 % годишно от 2011 до 2013 г. Тя приканва държавите-членки да отговорят на тези усилия с подобни увеличения.

2.4 Уникален е начинът, по който схемата за европейски научни изследвания в областта на БНТ съчетава следните характеристики:

— Основополагаща роля. Схемата полага новите основи на бъдещите ИКТ, като проучва нови нетрадиционни идеи и научни парадигми, които са твърде дългосрочни или рисковани, за да бъдат предмет на индустриални изследвания.

— Преобразуваща роля. Нейната движеща сила са идеи, поставящи под въпрос и способни да променят коренно нашето разбиране за научните концепции на съществуващите информационни технологии.

— Висок риск. Този риск обаче се компенсира от високата потенциална възвращаемост и възможностите за революционни открития.

— Целенасоченост. Тя е насочена към повлияването на бъдещите теми на индустриалните изследвания в областта на ИКТ.

— Мултидисциплинарност. Схемата се основава на синергии и взаимно обогатяване между различни научни дисциплини като биология, химия, нанонауки, невронауки, когнитивни науки, етология, социални науки и икономика.

— Сътрудничество. Тя обединява най-добрите екипи от Европа и в нарастваща степен от целия свят за съвместна работа по общи теми на научните изследвания.

2.5 Схемата за научни изследвания в областта на БНТ се прилага чрез тематични изследвания в нововъзникващи области (активни БНТ) и открити, неограничени проучвания на нови идеи (отворени БНТ).

2.6 В своето съобщение Комисията предлага стратегия основана на няколко елемента с оглед на:

— засилване на БНТ в областта на ИКТ;

— стартиране на приоритетни инициативи в областта на БНТ;

— участие в съвместно планиране и инициативи в областта на БНТ в рамките на европейското изследователско пространство;

— засилване на участието на млади изследователи в научните изследвания в областта на БНТ;

— насърчаване на ускореното прилагане на научното познание и ускоряване на иновацията;

— улесняване на сътрудничеството със световните лидери в научните изследвания и привличане на таланти от цял свят в Европа.

2.7 Комисията приканва държавите-членки да подкрепят предложените инициативи, цели и стратегия и да насърчат националните и регионалните власти, университетите и публичните научноизследователски организации, както и заинтересованите страни от частния сектор, да участват в подготовката за бъдещи действия.

3. Общи бележки

3.1 ИКТ като част от 7РП. В своето становище относно Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (2) ЕИСК посочи, че „Ефикасната, висококачествена научноизследователска и развойна дейност, която се ползва с добра подкрепа всъщност е основа и необходимо условие за иновация, конкурентоспособност и просперитет, а оттам и за културно развитие и предоставяне на социални услуги; инвестициите в научноизследователска и развойна дейност имат висока възвръщаемост и съответно засилват икономическата мощ.“ Това важи повече от всякога с оглед на настоящата сериозна икономическа и финансова криза, която, заедно с преобладаващите енергийни и климатични проблеми, показва спешната необходимост от по-нататъшни изследвания и авангардни иновации.

Въздействие на ИКТ. В този контекст ИКТ играят основна роля като интердисциплинарни технологии, подкрепящи почти всички аспекти и процеси на съвременния живот. През последните няколко десетилетия ИКТ и свързаните с тях технологии предизвикаха революционни промени и напредък в начина на работа на обществото, оказаха въздействие върху стила на живот на хората, върху индустриалното производство, търговията, администрацията и самата наука.

3.2.1 ИКТ като средство за научни изследвания. ИКТ са средство, което дава възможност за по-нататъшна научноизследователска и развойна дейност в други иновативни сфери като енергетиката (4), климата, здравеопазването и застаряващото общество, заедно с широк спектър социално-икономически въпроси. Ето защо ИКТ представлява не само област на иновации сама по себе си, но и средство за иновации в други области на науката, обществото и технологиите. Очаква се по-нататъшното развитие на ИКТ да ускори и насърчи този напредък.

3.3 НИРД в областта на ИКТ. НИРД в областта на ИКТ използват основно съществуващите научни знания за разработване или подобряване на нови средства, методи и инструменти за изчисление и комуникация. Тези теми обхващат от мрежите тип Grid до технологията UMTS (универсална мобилна телекомуникационна система); целият спектър на многото различни проекти може да бъде намерен на адрес: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4 Програмата БНТ. НИРД във връзка с ИКТ все пак се нуждаят и от по-дълбоко разбиране на природните закони и по-специално на начина, по който природата обработва информация, за да преодолее настоящите ни ограничения и да обхване съвсем нови области на знание, което обещава нов потенциал за иновации и ИКТ. Това е целта на програмата БНТ, която вече е привлякла международния научен елит.

3.5 Пътеводна роля. ЕИСК вярва, че програмата БНТ на Комисията е много успешна и действително играе пътеводна роля. Ето защо Комитетът подкрепя продължаването и разширяването на програмата, както се предлага от Комисията. ЕИСК подкрепя и предложеното повишение на бюджета за БТН с 20 % годишно и идеята за изследване на нови области в търсене на фундаментални нови възможности.

3.6 Повишаване на относителния дял на БНТ. ЕИСК признава, че днешните инвестиции в БНТ са семето за утрешните ИКТ. Но докато повишение на бюджета за БНТ с 20 % годишно е съобразено единствено с предвиденото повишаване на бюджета за програмата за ИКТ като цяло и няма да промени относителния дял на програмата БНТ, ЕИСК препоръчва постепенно да се повиши настоящият дял на БНТ до 15 % в рамките на 7РП и тази тенденция да продължи в 8РП.

3.7 Две направления. ЕИСК подкрепя и структурирането на програмата БНТ в две различни направления: частта за активна тематична изследователска дейност „Насърчаване на нови идеи в обещаващи сфери“ (активни БНТ) – включително предложените приоритетни проекти (5) (например децентрализирани самоорганизирани системи) – и частта „Проучвания на нови идеи“ (отворени БНТ), която приема възходящ подход и е отворена за кандидати, предлагащи съвсем нови идеи. Отвореността на схемата на БНТ е особено важна за стимулиране на научния и интелектуалния потенциал в държавите-членки.

3.8 Държавите-членки и правилата за участие. Докато основната част от развитието на ИКТ се извършва от индустрията и МСП (6), обсъжданата в настоящия документ програма БНТ е насочена преди всичко към университети и публични институции за научни изследвания в ЕС. В съответствие с „Правилата за участие“ (7) в Седмата програма за научни изследвания и технологично развитие, програмата БНТ стимулира сътрудничеството между държавите-членки и финансирането от държавите-членки. Ето защо ЕИСК призовава финансиращите организации на държавите-членки да внасят своя дял, за да улесняват и насърчават участието в тази важна програма.

3.9 Националната НИРД на държавите-членки в областта на БНТ. Също така ЕИСК призовава държавите-членки да разработят свои собствени силни национални програми за НИРД в областта на ИКТ (8) и БНТ, за да се превърнат в стабилни партньори за европейско и международно сътрудничество. За тази цел следва да бъде инвестиран по-голям дял от структурните фондове.

Характеристики на програмата и критерии за подбор. Комитетът счита, че основната цел да се окаже подкрепа и да се насочи вниманието към нови тематични, методични и технологични идеи е отлична и заслужава подкрепа, а останалите цели, изброени в параграфи 2.4 и 2.6 са атрактивни и важни. Комитетът изразява задоволство от факта, че характеристиките и елементите, посочени в параграфи 2.4 и 2.6 – особено когато се съчетаят – благоприятстват научната оригиналност и изключителните постижения като критерии за подбор от първостепенно значение. Комитетът е убеден, че оригиналността, изключителните постижения и целесъобразността са изключително важни и счита, че така е било досега и следва да бъде и занапред.

3.10.1 Няма универсален подход. Програмата БНТ следователно следва да избягва унифицирания подход при прилагането на нейните инструменти. Докато програмата включва и съчетава различни характеристики (9), всяка от които е валидна и важна, проектите, които ще бъдат подкрепени не бива да бъдат избирани според това дали отговарят на пълния набор от различни характеристики. С други думи, не би трябвало да е задължително да са изпълнени всички условия.

3.11 Приемане на неуспехите. След като изследването на нови територии обикновено има висока възвращаемост, във „високорисковите“ проекти, които са характерни за програмата БНТ, неуспехите също трябва да бъдат приемани и не бива да бъдат клеймо за участващите в тях учени или за подкрепата, оказвана от 7РП. Дори в приоритетните проекти не може да се изключи рискът от неуспех. ЕИСК със задоволство отбелязва, че този принцип е включен и подчертан в документа на Комисията.

3.12 Програмата БНТ и списъкът на ESFRI. Пътната карта на Европейския стратегически форум за научноизследователски инфраструктури (списъкът ESFRI (10)) следва да бъде насърчавана и подкрепяна, за да може напълно да се използва потенциалът на съществуващите и новите инфраструктури за научни изследвания и да се гарантира, че са разработени връзки между тях и програмата БТН.

4. Специфични бележки

В настоящия параграф се разглеждат някои от въпросите, очертани в параграфи 2.4 и 2.6 по-горе.

4.1 Мултидисциплинарни подходи. ЕИСК признава и подчертава предизвикателствата, посочени в съобщението на Комисията. Едно от предизвикателствата е свързано с насърчаване на сътрудничеството между различните дисциплини, което е изключително важно за успеха на БНТ. Ето защо ЕИСК оценява факта, че мултидисциплинарните подходи са присъщо изискване на избраните проекти и предложените неотдавна „приоритетни теми (11)“.

4.2 Участие на индустрията, МСП и обществото. За да се гарантира доброто изпълнение на бъдещите приложения в индустрията и обществото за по-фундаментално насочена програма БНТ, представители на индустрията, МСП и обществото трябва да участват в съответните консултативни съвети. ЕИСК отбелязва, че е налице такава практика (12) и препоръчва тя да продължи и в бъдеще. ЕИСК призовава и за по-активно участие от страна на изследователите в социалната сфера.

4.3 Привличане на най-талантливите и избягване на изтичането на мозъци. Привличането на най-талантливите към изследователската сфера и избягването на изтичането на мозъци, по-специално на най-талантливите млади изследователи, е сериозно предизвикателство, което ЕИСК подчерта на няколко пъти (13). ЕИСК със задоволство отбелязва, че някои изследователски организации (14) вече са приложили успешни програми в отговор на това предизвикателство. ЕИСК препоръчва повече организации във всички държави-членки да работят в тази насока, а Комисията да подкрепя тази политика. ЕИСК препоръчва също така програмите за студенти да бъдат засилени, за да привличат завършващите към точно определени изследователски области, като още в среднообразователното училище трябва да бъде събуден интереса на учениците към иновациите, науката и научните изследвания. Тези програми ще трябва да бъдат приложени по такъв начин, че отличните резултати да бъдат забелязвани още преди етапа на завършване.

4.4 Съвместно планиране (8). Като припомня, че преобладаващата част от НИРД, финансирана с публични средства, се извършва в рамките на държавите-членки или се финансира от тях, ЕИСК отправя още веднъж своя апел за координирана процедура между държавите-членки на ЕС, за да може да се използва докрай потенциалът за НИРД на държавите-членки, заедно с подкрепа от Рамковата програма на Общността за НИРД.

4.5 Сътрудничество за изследователска дейност в областите на БНТ. ЕИСК изтъква още веднъж неотдавнашното си становище (8) по този въпрос и приветства препоръката на Комисията за преодоляване на разпокъсаността на настоящите европейски усилия в изследователската област и за по-нататъшно засилване на сътрудничеството в изследователската дейност в избрани области на БНТ. Тъй като изискванията, посочени в Правилата за участие все още не са достатъчни, ЕИСК препоръчва Комисията възможно най-скоро да покани държавите-членки да започнат съвместни инициативи в рамките на инициативата за съвместно планиране на научноизследователската дейност в области като квантовите или невроинформационните технологии, където съществуват европейски изследователски пътни карти и на по-късен етап да разшири тези инициативи до други области на БНТ от общ интерес. ЕИСК счита постигането на напредък в тази област за важен елемент от новата Лисабонска стратегия (1), който трябва да бъде реализиран, като се използва инструментът на отворения метод на координация.

4.6 Международно сътрудничество. Комитетът изразява съгласие с Комисията, че изследванията в областта на БНТ са в особено добра позиция за (световно) международно сътрудничество, тъй като поставят основите за бъдещи ИКТ и са насочени към глобалните научни предизвикателства. ЕИСК се позовава на неотдавнашното си становище по тази тема (15). ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че най-важните конкуренти на Европа признаха значението на фундаменталните изследвания за постигането и запазването на водеща позиция в областта на ИКТ.

4.7 Сложност на процедурите. По отношение на въпросите, посочени в параграфи 4.4 и 4.5, ЕИСК признава и факта, че административните процедури могат да направят техническите и научни начинания много по-сложни. Следва да се положат усилия, за да се гарантира, че обещаващи инициативи няма да бъдат осуетени от тези процедурни аспекти и че ще бъдат насърчавани да участват реномирани учени и институции.

4.8 Необходимост от Патент на Общността. Комитетът подчертава факта, че един Патент на Европейската общност би помогнал по-бързо и по-добре да се защити правото на интелектуална собственост, възникващо от европейските инвестиции в НИРД. Комитетът изразява дълбокото си съжаление, че от десет години не е отбелязан осезаем напредък.

4.9 ИКТ за наука и изследвания. ЕИСК отправя още веднъж направената по-рано препоръка (15) новата категория „ИКТ за науката и изследванията“ да бъде въведена в общата програма за ИКТ със силен акцент върху софтуера. Комитетът счита, че подобна стъпка би имала положителен ефект върху разширената програма БНТ.

Брюксел, 16 декември 2009 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Mario SEPI

(1) ОВ С 277, 17.11.2009 г., стр. 1.

(2) ОВ C 65, 17.3.2006 г., стр. 9.

(3) СOM (2009) 116 окончателен.

(4) Вж. също C(2009) 7604 окончателен от 9.10.2009 г.

(5) Вж. Доклад на консултативния комитет по технологии на информационното общество (ISTAG), 31 юли 2009 г., окончателна версия.

(6) В този контекст ЕИСК обръща внимание и на полезната роля на EUREKA, която предлага на партньорите по проектите бърз достъп до богата база знания, умения и опит в цяла Европа и улеснява достъпа до национални публични и частни схеми за финансиране. (http://www.eureka.be/about.do).

(7) ОВ C 309, 16.12.2006 г., стр. 35.

(8) ОВ C 228, 22.9.2009 г., стр. 56.

(9) COM(2009) 184 окончателен, параграф 2.

(10) ОВ C 182, 4.8.2009 г., стр. 40.

(11) Вж. напр. Commission Report on the FET-Consultations 2007-2008, Future and Emerging Technolgies (Доклад на Комисията относно БНТ – консултации 2007-2008 г., Бъдещи и нововъзникващи технологии), ISBN 978-92-79-09565-8, септември 2008 г.

(12) Членове на консултативния комитет по технологии на информационното общество (ISTAG), вж.: http//cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) ОВ C 110, 30.4.2004 г., стр. 3.

(14) Например Асоциация Helmholtz на германските изследователски центрове и Обществото Макс Планк.

(15) ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 13.