ПРИЛОЖЕНИЕ

Становище на Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) относно „Европейски законодателен акт за интегралните схеми: последици от Европейския законодателен акт за интегралните схеми за отбранителната и авиокосмическата промишленост“ (допълнително становище към становище INT/984) Докладчик: Maurizio MENSI Съдокладчик: Jan PIE Решение на Пленарната асамблея 18.1.2022 г. Правно основание член 37, параграф 2 от Правилника за дейността Допълнително становище Компетентна секция Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) Приемане от секцията 13.5.2022 г. 1. Заключения и препоръки 1.1. ЕИСК счита, че полупроводниците са в основата на модерната геополитика и технологично-промишлено лидерство. Затова насърчаването на най-съвременна европейска полупроводникова екосистема и устойчиви вериги на доставки е жизненоважно за стратегическата автономия, технологичния суверенитет, издръжливостта и промишлената конкурентоспособност на ЕС, включително в стратегическите сектори на отбраната и авиокосмическата промишленост. По тази причина ЕИСК напълно подкрепя амбициозните цели на европейския законодателен акт за интегралните схеми. 1.2. ЕИСК счита, че за да постигне ЕС амбициозните си цели в областта на полупроводниците, са необходими повече ресурси от предвидените понастоящем. За да се възползва по най-добрия начин от ограничените си ресурси, ЕС следва също така да обмисли определянето на приоритети за специфични технологии или сегменти на веригата за създаване на стойност и полагането на допълнителни усилия с единомислещи партньори. 1.3. ЕИСК твърдо счита, че европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да гарантира, че по-специално отбраната и авиокосмическата промишленост биват подпомагани в съответствие със стратегическата им важност и статут като критично важни сектори, независимо от пазарния им размер. Това следва да бъде отразено във всички стълбове на инициативата, включително като се стимулират нови проекти за интегрални схеми, които отговарят на изискванията на отбраната и авиокосмическата промишленост. Конкретните мерки би следвало да включват достъп с предимство до пилотни линии и възможността за определяне на приоритети при поръчките от критично важни сектори към интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми извън „кризисен режим“. 1.4. Според ЕИСК промишлените заинтересовани страни от критичните сектори на полупроводниците и сектора „надолу по веригата“ следва да бъдат пълноправни членове на Европейския съвет по полупроводниците и неговите спомагателни органи, за да се гарантира максимална координация между създателите на политики и участниците на пазара „нагоре по веригата“ и „надолу по веригата“. 1.5. ЕИСК счита, че са необходими инвестиции в производството както на авангардни, така и на зрели интегрални схеми в Европа, за да се гарантират устойчиви вериги на доставки за отбраната и авиокосмическата промишленост, както и че следва да бъдат подпомагани иновациите за всички видове полупроводници, които са необходими на европейската промишленост. 1.6. ЕИСК счита, че стратегията на ЕС следва да включва конкретни мерки за справяне с доставката на суровини. 1.7. ЕИСК счита, че за да се избегне една вредна надпревара в отпускането на субсидии, финансирането следва да бъде координирано във възможно най-голяма степен на равнището на ЕС, докато механизмът за контрол на държавната помощ по член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз следва да бъде коригиран, за да гарантира предсказуемост на оценяването и съгласуваност с други цели на ЕС. 1.8. ЕИСК счита, че държавната помощ следва да бъде предоставена на интегрирани производствени съоръжения и отворени производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми, от които директно са ползват множество държави членки, и че публичната подкрепа би могла да се съсредоточи върху инициативи, които са тясно свързани с „екологични“ приложения. 1.9. Според ЕИСК събирането на данни за наблюдение на веригите на доставки и предвиждането на бъдещи кризи следва да бъдат извършвани от един-единствен орган на равнището на ЕС. 1.10. ЕИСК се застъпва за подходяща рамка за управление на данните, която включва прозрачност, оперативна съвместимост, споделяне, достъпност и сигурност на данните. 1.11. ЕИСК счита, че като стратегически сектори отбраната и авиокосмическата промишленост следва да бъдат определени като приоритетни за създаване на процедури по сертифициране и че инициативата „Интегрални схеми за Европа“ би могла да подпомага създаването на съвместни военно-граждански стандарти в контекста на Европейската стратегия за стандартизация. 1.12. ЕИСК счита, че европейският законодателен акт за интегралните схеми трябва да бъде съгласуван и ясно свързан с всички други инструменти на политиката на ЕС и националната политика със сходни цели, включително Алианса за процесори и полупроводникови технологии, Обсерваторията за критични технологии и Европейския алианс за суровините. 1.13. ЕИСК приветства европейския законодателен акт за интегралните схеми и призовава преговорите относно инициативата да започнат незабавно, както и за неговото бързо, амбициозно и ефективно прилагане. 2. Контекст на становището 2.1. В един все по-цифровизиран свят полупроводниците са съществен компонент на много икономически сектори и сфери на живота. Те са двигателят на всички цифрови продукти, правят възможни ключови технологии на бъдещето, например изкуствения интелект, мрежата от пето поколение и работата с компютри „в облак“ и периферните изчисления и са в основата на критични инфраструктури, които подпомагат нашите общества. 2.2. Полупроводниците са жизненоважни и за отбраната и авиокосмическата промишленост. Сложните системи, на които все повече разчитат европейските военни и други крайни потребители, съдържат интегрални схеми от всякакъв вид, включително много от съдържащите се в търговски продукти. Като се има предвид фактът обаче, че производството на търговски интегрални схеми е съсредоточено върху разходоефективността в големи обеми, за отбраната и авиокосмическата промишленост се изискват малки обеми и при тях акцентът е върху трайността, надеждността и сигурността на информацията. Секторите на отбраната и авиокосмическата промишленост заедно съставляват около 1 % от глобалния пазар на интегрални схеми през 2020 г. ( 1 ) 2.3. Глобалното ускоряване на цифровата трансформация подхранва бързо растящо търсене за всички видове полупроводници във всички промишлени сектори, което се очаква да се удвои до 2030 г. Избухването на пандемията, причинена от коронавирус, засили търсенето и прекъсна глобалните вериги на доставки, като от тогава до сега някои значителни предизвикателства във връзка с доставките засегнаха всеки промишлен сектор „надолу по веригата“ по целия свят. Това доведе до големи закъснения при доставките, анулиране на поръчки и закриване на заводи със сериозни икономически последици. Например съотношението на нови поръчки за PMI към времето за доставка на доставчиците за производителите в еврозоната се е увеличило повече от три пъти между 2019 и 2021 г., по-специално за браншовете, които използват полупроводници в производството (напр. автомобили, технологично оборудване), а производството на превозни средства в еврозоната е намаляло с 18,2 % от ноември 2020 г. до март 2021 г. ( 2 ) 2.4. Този развой на събитията разкри зависимостта на Европа от малко на брой чуждестранни доставчици на интегрални схеми и компоненти и произтичащата от това уязвимост вследствие на прекъсвания на веригите на доставки. В частност отбраната и авиокосмическата промишленост на Съюза остро усетиха тази уязвимост. Без да са в състояние да отговорят на растящото глобално търсене и движени от пазарна логика, производителите на интегрални схеми определиха като свой приоритет националните пазари и мащабните индустрии, оставяйки другите участници недостатъчно добре обслужвани. 2.5. Тъй като интегралните схеми са в основата на нашите икономики, прекъсванията на веригите на доставки представляват икономически и евентуално социално предизвикателство. Що се отнася до стратегически сектори като отбраната и авиокосмическата промишленост обаче, зависимостта се превръща и в проблем на сигурността, тъй като застрашава доставката на отбранителни и авиокосмически продукти в ЕС. 2.6. Това е много проблемно в контекст на нарастващо геополитическо напрежение и използване на търговията и технологичните потоци като оръжие, което направи полупроводниците критично важни в геополитически аспект. Вследствие на това водещите икономики полагат интензивни усилия, за да подсилят производствения си капацитет и да намалят зависимостите си. Например САЩ планират да инвестират 52 милиарда щатски долара в полупроводникова екосистема до 2026 г., Китай има за цел да мобилизира 150 милиарда щатски долара, за да постигне 70 % самодостатъчност до 2025 г., а Южна Корея планира да мобилизира до 450 милиарда щатски долара като частни инвестиции до 2030 г. 2.7. На този фон ЕС трябва спешно да намали зависимостите си, да повиши конкурентоспособността си и да подсили сигурността на доставките за интегрални схеми, като засили позицията си в глобалната верига на доставки. Тази цел е от особено значение за стратегически сектор като отбраната и авиокосмическата промишленост. Същевременно заради голямата степен на сложност, разходите и пречките пред навлизане на пазара е нереалистично и нежелателно да се търси автаркия при производството на полупроводници. По тази причина укрепването на международни партньорства ще бъде съществено важно за увеличаването на сигурността на доставките на Европа. 2.8. В промишлената стратегия за Европа за 2020 г. Комисията признава полупроводниците за стратегическа промишлена област, в която трябва да се разгледат европейските зависимости. В Цифровия компас от 2021 г. е набелязана целта да се удвои делът на Европа от глобалното производство на най-модерни и устойчиви полупроводници до 20 % до 2030 г. В речта си за състоянието на Съюза председателят на Комисията von der Leyen обяви европейския законодателен акт за интегралните схеми, който има за цел създаване на най-съвременна европейска екосистема на интегрални схеми. Накрая, през март 2022 г. Европейският съвет потвърди важността на тази инициатива, като призова за намаляване на стратегическите зависимости на ЕС в силно чувствителни области, включително полупроводниците. 3. Общи бележки 3.1. Визия 3.1.1. Макар че Европа е силна в някои сегменти на веригата за създаване на стойност на интегралните схеми (напр. научноизследователската и развойната дейност, производствената техника), тя трябва да засили позицията си по цялата верига. Затова ЕИСК приветства целта на Европейската комисия съществуващите силни страни да се използват като лост за преодоляване на проблемите по пътя „от лабораторията до производството“. 3.1.2. ЕИСК се опасява, че стратегията на Европа не разглежда в достатъчна степен темата за суровините, която е основно измерение на сигурността на доставките и в която Европа има зависимости от трети държави за някои влагани материали (напр. светлоустойчив, силиконов метал). Европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да включва конкретни мерки за справяне с този риск, включително връзки към Европейския алианс за суровините. 3.1.3. ЕИСК напълно подкрепя целта за увеличаване на европейското производство на най-модерни и устойчиви полупроводници. Критичните сектори обаче, включително отбраната и авиокосмическата промишленост се нуждаят и от интегрални схеми от по-старо поколение. Затова ЕИСК счита, че е необходимо да се инвестира в производството както на авангардни, така и на зрели интегрални схеми, за да се гарантират устойчиви вериги на доставки. 3.1.4. ЕИСК твърдо счита, че засиленото ангажиране на цялата екосистема, включително стартиращи и разрастващи се предприятия и МСП, както и по-големи предприятия, е абсолютно необходима за подпомагане на изграждането на мащабен технологичен капацитет и иновации в целия Съюз. 3.2. Инвестиции 3.2.1. За да постигне целите на своята стратегия за интегралните схеми, Европейската комисия разчита на съобразени с политиката инвестиции от около 43 милиарда евро до 2030 г., включително публични инвестиции от 11 милиарда евро по инициативата „Интегрални схеми за Европа“. Необходима е обаче много повече яснота относно източниците и размерите на финансирането, използването на съществуващите бюджетни кредити и целите, които следва да бъдат подкрепени от всяко бюджетно перо. 3.2.2. ЕИСК изразява съмнение, че сумите на публичните инвестиции, предвидени в стратегията на ЕС за интегралните схеми, някои от които вече са заделени целево за действия в микроелектрониката, съответстват на нивото на амбицията. Промишлените конкуренти на ЕС осигуряваха и ще продължат да осигуряват много по-голяма подкрепа за своите полупроводникови екосистеми, които вече са в по-добра позиция в глобалната верига на доставки. Затова ЕИСК счита, че са необходими повече ресурси от предвидените понастоящем, за да се постигнат посочените цели на амбициозната инициатива, както що се отнася до пазарния дял, така и до времевата рамка. Намаляването на административната тежест за достъп до тези ресурси следва да се разглежда като приоритет. 3.2.3. За да използва ограничените си ресурси по най-ефикасния начин, ЕС следва също така да определи конкретни технологии или сегменти на веригата за създаване на стойност като приоритетни. Координацията с единомислещи партньори в това отношение би могла да гарантира взаимно допълване и липса на дублиране на усилията. 3.2.4. ЕИСК също така счита, че бюджетните преразпределения от програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“ не следва да оставят други приоритетни области, например космоса, изкуствения интелект и киберсигурността, без достатъчно ресурси за постигане на собствените им конкретни цели. Освен това не следва да бъдат извършвани преразпределения от Европейския фонд за отбрана, тъй като това би намалило вече ограничените му ресурси, подпомагащи стратегическия сектор на отбраната. 3.3. Критични сектори 3.3.1. Европейският законодателен акт за интегралните схеми признава важността на „критични сектори“, включително отбраната и авиокосмическата промишленост и предвижда превръщането им в приоритетни в случай на значителни прекъсвания на доставките. ЕИСК приветства този стратегически подход, тъй като той отразява жизненоважната роля на тези сектори за сигурността и устойчивостта на обществата ни. 3.3.2. ЕИСК счита обаче, че понятието за „критични сектори“ следва да бъде отразено във всички стълбове на инициативата. По-специално инициативата „Интегрални схеми за Европа“ следва да включва конкретни мерки за подпомагане на критично важни сектори, включително приоритетен достъп до пилотни линии, а интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми следва за резервират минимална част от общия си производствен капацитет за покриване на търсенето от тези сектори. 3.4. Стратегическа важност на отбраната и авиокосмическата промишленост 3.4.1. ЕИСК твърдо счита, че Европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да гарантира подкрепа за секторите на отбраната и авиокосмическата промишленост със стратегическата им важност и „критичния“ им статут. Подкрепата следва да отчита конкретните характеристики на тези сектори, включително малкия им пазарен дял и ограничения им капацитет за оказване на влияние върху свързаните инвестиции и пазарни избори. 3.4.2. Предвид тази специфика, гарантирането на доставките за тези сектори изисква подходящ баланс между един ориентиран към пазара и основан на обеми подход и стратегически подход, основан на критично важния им характер. Този баланс следва да бъде отразен, по-специално в относителното приоритизиране на поръчките към производствените съоръжения и разпределението на продуктите след общи покупки, при което отбраната и авиокосмическата промишленост биха се конкурирали с много по-големи браншове. 3.5. Околна среда 3.5.1. ЕИСК счита, че Европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да бъде напълно съгласуван със стратегическата цел на ЕС за екологична и устойчива икономика на ЕС до 2030 г. и да я подпомага. За тази цел следва да бъдат подсилени научните изследвания относно въздействието на полупроводниците върху околната среда, за да се получи задълбочено разбиране за въздействието върху околната среда на цялата верига за създаване на стойност, а не само на изпълнението на крайния продукт. 3.5.2. Съобразно това публичната помощ следва да се съсредоточи върху инициативи за полупроводници, които са тясно свързани с екологични приложения, включително чрез предоставяне на по-добри условия за публична помощ на предприятия, които разработват такива продукти. 3.6. Управление 3.6.1. Участниците в бранша са в най-добро положение да наблюдават тенденциите на пазара и да оценяват потенциалните средства за защита при прекъсвания на доставките. Затова ЕИСК твърдо счита, че такива участници, особено от сектора на полупроводниците и критичните сектори, следва да бъдат силно ангажирани в управлението на стратегията за интегралните схеми, включително като пълноправни членове на Европейския съвет по полупроводниците и подгрупите му. Ангажирането на секторите „нагоре по веригата“ и „надолу по веригата“ също ще подобри координацията им, като по този начин позволи на бранша да се справи с прекъсванията на доставките без широка намеса на пазара. 3.7. Съгласуваност 3.7.1. Множество политически инструменти на нивото на ЕС вече се съсредоточават върху интегралните схеми, например програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“, Алианса за процесори и полупроводникови технологии и Обсерваторията за критични технологии Европейският алианс за суровините също се занимава със свързани теми. За да се увеличи максимално цялостната ефективност и ефикасност, тези инструменти и Европейският законодателен акт за интегралните схеми трябва да бъдат напълно съгласувани и ясно свързани. Ще бъде необходима координация между инициативите на нивото на ЕС и националните проекти, които държавите членки активно разработват. 4. Конкретни бележки 4.1. Укрепване на лидерските позиции в областта на научните изследвания и технологиите 4.1.1. ЕИСК приветства намерението на Европейската комисия да подкрепя технологии от следващо поколение, например транзистори < 2 nm, революционни технологии въз основа на изкуствен интелект и квантови интегрални схеми. Тези технологии имат огромен потенциал за посрещане на бъдещите нужди на стратегически сектори, включително отбраната и авиокосмическата промишленост. Поради тази причина е съществено важно в тези области бързо да се разработи и защити европейска интелектуална собственост. 4.1.2. Същевременно европейските сектори „надолу по веригата“, включително отбраната и авиокосмическата промишленост, ще продължат да изискват специализирани интегрални схеми със структури с по-голям размер. Затова Европейският законодателен акт за интегралните схеми не следва да се съсредоточава единствено върху най-малките интегрални схеми, а да насърчава иновации за всички необходими видове интегрални схеми. 4.2. Лидерска позиция в проектирането, производството и корпусирането 4.2.1. ЕИСК приветства акцента на инициативата „Интегрални схеми за Европа“ върху тясното сътрудничество между участниците на пазара от страната на предлагането и от тази на търсенето и предвидената консултативна роля на Алианса за процесори и полупроводникови технологии, като те ще помогнат за гарантиране на съгласуваността на усилията. 4.2.2. ЕИСК твърдо счита, че за устойчивостта и автономността на отбраната и авиокосмическата промишленост на ЕС е особено важно ЕС да има собствен капацитет за проектиране на бъдещи електронни продукти, включително за характеристики като например киберзащита, капацитет за изкуствен интелект, модуларност и повторна употреба. 4.2.3. ЕИСК напълно подкрепя създаването на новаторски пилотни линии за прототипи. С оглед на насърчаването на полезните взаимодействия между търговското производство и стратегически важния сектор на отбраната и авиокосмическата промишленост, проектите на интегрални схеми, разработени в този контекст, следва да отчитат уникалните изисквания на тези два сектора. Проекти, които целят да отговорят на нуждите на отбраната и авиокосмическата промишленост, също следва да имат достъп с предимство до пилотни линии. 4.2.4. ЕИСК счита, че като стратегически сектори отбраната и авиокосмическата промишленост следва да бъдат определени като приоритетни за създаване на процедури за сертифициране. Създаването на стандарти ще бъде от съществено значение. За да се увеличат максимално полезните взаимодействия, инициативата „Интегрални схеми за Европа“ би могла да подпомага разработването на съвместни военно-граждански стандарти в Европейската стратегия за стандартизация. 4.3. Стимулиране на екосистемата на Европа и гарантиране на сигурността на доставките 4.3.1. ЕИСК се съгласява, че ще се изисква значителна и бърза публична помощ за стимулиране на големи частни инвестиции, които са необходими за подсилване на производствения капацитет на Европа. Гарантирането на правната сигурност и намаляването във възможно най-голяма степен на бюрократичните процедури ще бъдат съществено важни при привличането на тези инвестиции. Затова е от съществено значение ясно да се определят критериите за обозначаване на интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми и за разрешаване на държавна помощ и за рационализиране на административните процедури. Следва да бъдат определени и критериите за координиране на различни налични мерки за подкрепа, за да се гарантира ефективно и недискриминационно прилагане на правилата за държавна помощ. 4.3.2. ЕИСК приветства факта, че принципът „първи по рода си“ предвижда подпомагане на иновации, що се отнася не само до технологичния възел, но и до технологията, резултатността и устойчивостта на процеса. Би могъл да бъде въведен един допълнителен принцип за „целия ЕС“, за да се признаят съоръжения, от които пряко се ползват множество държави (напр. чрез ангажимент към предприятията доставчици от страна на няколко държави членки в равноправно положение). 4.3.3. За да се избегне скъпоструваща субсидийна надпревара между държавите членки, ЕИСК предлага координиране на публичното финансиране на нивото на ЕС в максималната възможна степен (например чрез използване на рамката на съвместното предприятие и ВПОИ и чрез координиране на цифровите глави на националните планове за възстановяване и устойчивост, по които се очаква да бъдат изразходвани 20 % или 145 милиарда евро за цифровата трансформация). Има основания и за адаптиране на прилагането на механизма за контрол на държавната помощ съгласно член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз за постигане на по-бързо и по-предсказуемо оценяване на публичната помощ. Във връзка с това отбелязваме, че например Временната рамка във връзка с COVID се оказа успешна за осигуряването на своевременна и адекватна подкрепа, както и Насоките относно подкрепата за широколентовия достъп. Въпреки че чрез публична подкрепа за интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС може да се подпомогне недостигът на финансиране до 100 %, би било добре да има допълнителни насоки относно анализа. Например интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми, които отговарят и на критерия на равнище ЕС, ще отговарят на условията за по-бързо издаване на разрешение за помощ. 4.3.4. ЕИСК счита, че при оценяването на държавната помощ Комисията следва да отчете допълнителни цели, например насърчаване на стратегически сектори като отбраната и авиокосмическата промишленост 4.4. Преодоляване на острия недостиг на умения 4.4.1. Цифровите умения са съществено важни за постигане на амбициите на Европа относно полупроводниците и търсенето за тях ще продължи да расте. Затова ЕИСК приветства поставяне на акцент върху преодоляването на пропуските в цифровите умения на Европа и призовава за амбициозно изпълнение на предвидените относими инициативи. 4.5. Разбиране за глобалните вериги на доставки и предвиждане на бъдещи кризи 4.5.1. ЕИСК приветства стратегическия акцент върху картографиране и наблюдение на веригите на доставки и установяването на рискове от прекъсвания. Някои рискове са от особено значение за секторите на отбраната и авиокосмическата промишленост, включително последиците върху доставчиците от политиките за ЕСУ, регламентите на ЕС, например REACH, и външните политики и политиките относно износ на държавите на чуждестранни доставчици (напр. ITAR/EAR на САЩ). 4.5.2. Тази задача изисква подход, който отразява сложното трансгранично естество на веригите на доставки и гарантира съгласуваност на информацията. Затова ЕИСК призовава да бъде предприето събиране на данни на централно ниво от един-единствен специален орган на нивото на ЕС, на който предприятията от целия Съюз да докладват, спазвайки ясни и рационализирани изисквания. Трябва да бъдат определени подходящи мерки, за да се гарантира поверителността на чувствителна информация, предоставена от бранша. 4.5.3. Накрая, важно е да има яснота относно правилата, които се прилагат в „кризисен режим“. Например, тъй като повечето видове интегрални схеми се използват в най-различни браншове, по време на глобален недостиг предприятията от множество критични сектори вероятно ще се нуждаят от достъп до едни и същи продукти и производствени мощности. Затова са необходими ясни критерии за определяне на приоритетни поръчки и разпределяне на продукти след общи покупки. 4.6. Международно сътрудничество 4.6.1. Глобалната полупроводникова екосистема е сложна, специализирана и силно взаимнозависима. Затова усилията за стимулиране на производствения капацитет и устойчивостта на нивото на ЕС трябва да бъдат съчетани с координация с единомислещи международни партньори. Чрез използването на силните страни на всеки партньор като лост и разработването на координиране стратегии ще се насърчат полезните взаимодействия, ще се избегне дублиране на усилия и ще се увеличи ефективността по цялата верига за създаване на стойност. Стремейки се към сътрудничество с партньорите относно интегралните схеми, ЕС следва да се възползва по най-добрия начин от съществуващите форуми, например Съвета по търговия и технологии ЕС-САЩ, с ангажиране на участниците от бранша, предвид техния експертен опит и роля при изпълнението на проекти на място. Брюксел, 13 май 2022 г. Председател на Консултативната комисия по индустриални промени Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography — Forecast and Analysis 2021—2025 („Пазарът на полупроводници във военната и авиокосмическата промишленост по продукт и география — прогнози и анализ 2021—2025 г.)“, ноември 2021 г.; Gartner, „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020“ (През 2020 г. приходите от полупроводници в световен план се увеличават с 10,4 %), Gartner Press Release, 12 април 2021 г.

(2) Attinasi, Maria Grazia, et al. „The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices“ (Недостигът на полупроводници и последиците от това за търговията, производството и цените в Еврозоната“), Икономически бюлетин на ЕЦБ 4/2021, април 2021 г.