[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 13.6.2007

COM(2007) 324 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

за прилагането на Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика {SEC(2007) 800}

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

за прилагането на Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика

ЧАСТ ПЪРВА Мерки по Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета

I. Увод

Докладът засяга прилагането на Регламент (ЕО) № 814 на Съвета за периода 2003–2006 г.

Целите на информационните мерки в областта на ОСП, както са определени в Регламент (ЕО) № 814/2000, са:

да се улесни разясняването на ОСП , а така също и нейното прилагане и развитие, |

да се насърчи прилагането на европейския модел на развитие на селското стопанство и да се улесни разбирането му, |

да се предостави информация на земеделските производители и на другите лица, живеещи в селски райони, |

да се предизвика интересът на общественото мнение към въпросите и целите на ОСП. |

- Действията се разпределят в две основни категории:

действия, които са подадени от външни организации за съфинансиране от ФЕОГА и могат да представляват програми или конкретни мерки, |

действия по инициатива на Комисията, които са финансирани 100% от ФЕОГА („преки действия“) |

- Съветът реши (член 8 на Регламент (ЕО) № 814/2000), че доклад за прилагането на регламента следва да се представя на Европейския парламент и на Съвета на всеки две години. Това е вторият такъв доклад. Първият доклад, обхващащ периода 2000–2002 г. бе представен през май 2003 г.[1]

Разработването на мерките за приложение, които определят подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 814/2000 и, по-конкретно, тези от тях, отнасящи се до отпускането на безвъзмездни средства на трети страни, бе описано в доклада от май 2003 г. Междувременно бе направена незначителна техническа промяна на правилата за прилагане[2].

Настоящият доклад до Европейския парламент и Съвета първоначално бе плануван за представяне през декември 2005 г. Представянето му бе забавено с цел да се даде възможност за приключване на оценяването на предприетите с оглед на този регламент мерки, което се извършва в конкретния контекст на политиката на Комисията за оценяване през периода 2000–2005 г., а така също Комисията да успее да вземе предвид заключенията от тази оценка[3]. Пълният текст и резюме на доклада се намират на сайта Еuropa: http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/cap_info/index_en.htm.

Приложенията и списък на съкращенията, които се срещат в текста, могат да бъдат намерени в придружаващия работен документ на службите на Комисията.

II. Бюджет

За периода 2003–2006 г., 6,5 милиона еуро бяха предоставяни годишно за информационни мерки по бюджетен ред B1-382 (както се наричаше този ред през 2003 г.), а след промените в номенклатурата, по ред 05 08 06 за бюджетните години от периода 2004–2006 г.

Разпределението на средствата между действията, предприети от Комисията и такива, предприети от външни организации (безвъзмездни средства) бе както следва:

2003: преки действия (2 500 000) (38%) – безвъзмездни средства (4 000 000) (62%),2004: преки действия (2 500 000) (38%) – безвъзмездни средства (4 000 000) (62%),2005: преки действия (3 000 000) (46%) – безвъзмездни средства (3 500 000) (54%),2006: преки действия (3 700 000) (57%) – безвъзмездни средства (2 800 000) (43%).

С изключение на 2006 г. обаче, когато бе отбелязано значително увеличение в усвояването на средствата, годишните бюджети бяха значително неоползотворени (изпълнението достигна 64% през 2003 г., 51% през 2004 г., 61% през 2005 г. и 98% през 2006 г.; за по-подробна информация вж. таблица 2 точка IV). Ограниченото използване на възможностите за финансиране се дължеше главно на недостатъчното усвояване на заделеното финансиране. Много от заявленията за искане на безвъзмездни средства съдържаха грешки и бяха с лошо качество, поради което само малка част от проектите отговаряха на всички изисквания (критериите за допустимост, изключване, подбор и одобряване).

С цел да се подобри усвояването на предвидения бюджет, и след преглед на грешките, които кандидатстващите допускат най-често, поканите за представяне на предложения 2005/C 252/06[4], която се отнася за съфинансирани действия от бюджета за 2006 г., и 2006/С 236/07[5], отнасяща се за съфинансирани действия от бюджета за 2007 г., бяха допълнително опростени, а текстът на самите покани бе направен по-ясен, за да могат кандидатите да избегнат подобни грешки. Успехът на тези усилия се вижда и в значително повишеното усвояване на предвидения бюджет за 2006 г.

III. Разпределение на финансираните действия (изразени в кредити за поети задължения)

В първият доклад по Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета бе описано как през периода 2000–2002 г. Комисията постепенно е подобрявала правилата за управление на предприетите мерки. В него също така се споменава за извършената в Регламент (ЕО) № 2208/2002 на Комисията ревизия на правилата за прилагане, които регламентират дейностите по отпускане на безвъзмездни средства през периода 2003–2006 г.[6] По този начин бяха въведени значителни подобрения в схемата: опростяване, увеличена прозрачност, по-добро оценяване на предложените информационни действия, по-добро дефиниране на съобщенията и по-добро разпространение. Годишната покана за представяне на предложения бе прогресивно усъвършенствана и доразвита, за да отговори на новия политически контекст, в който се работи по ОСП. Специално внимание бе обърнато на информирането на земеделските производители и широката публика относно промените в политическата ориентация и особено относно реформата от 2003 г. и свързаните с нея последващи реформи.

1. Безвъзмездни средства (информационни действия, извършени по инициатива на външни организации)

През периода, отразен в доклада, Комисията използва бюджетния ред, за да съфинансира поредица от мерки, в това число – семинари, конференции, публикации, обмен на посещения и други дейности, които общо спомогнаха – пряко и косвено – за подобряване равнището на разбиране на ОСП от страна на гражданите на ЕС.

Позволяват се два вида мерки – конкретни информационни мерки и годишни работни програми. Конкретната информационна мярка представлява независимо и самостоятелно информационно мероприятие с кратка продължителност, организирано на базата на отделен бюджет. Като пример за конкретна мярка през периода, отразен в доклада, могат да бъдат дадени една конференция или един семинар и т.н. Годишната работна програма представлява съвкупност от две до пет конкретни информационни мерки.

Максималният размер на финансиране за споменатите по-горе мерки е 50% от допустимите разходи. Размерът обаче може да бъде увеличен до 75% в изключителни случаи, както това е уточнено в регламента за прилагане и в поканата за представяне на предложения.

През периода, отразен в доклада, 35 програми и 70 конкретни действия бяха съфинансирани. Трябва да се отбележи, че всяка програма съдържа известен брой действия и че 35-те програми, които бяха финансирани, съдържаха 99 конкретни действия, като общият брой на действията достигна до 169 действия за четирите години. Безвъзмездни средства бяха отпуснати за 121 конференции и семинара, 11 посещения, 22 публикации,11 аудиовизуални продукции и 4 уеб-портала.

В долната таблица е посочен броят на получените и успешните заявления по държави-членки.

Table I [pic]

В приложение 1 е направен обзор на безвъзмездните средства за периода, отразен в доклада. Подробна информация за всяко отделно финансиране може да бъде намерена на сайта Europa: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm .

Важно е да се подчертае, че значителен брой от съфинансираните действия достигнаха до по-широка аудитория извън кръга на преките участници, благодарение на мултиплициращия ефект на специализираната преса и медии. Това отразява факта, че през последните години в поканите за представяне на предложения се акцентира повече върху по-доброто разпространение на съобщенията и върху това, че е необходимо кандидатстващите да определят медийни планове, включително и целевата аудитория.

Както и в миналото, много от бенефициерите, получили безвъзмездни средства, се намираха в Белгия, където са централите на повечето известни социално-професионални организации на равнище ЕС (в това число COPA-COGECA, AEFPR, CEJA). Значителен брой подобни мерки бяха приложени в Италия и Испания. Това показва, че равнището на заявления от тези страни продължава да бъде високо.

През периода 2003–2006 г. броят на заявленията от северните части на ЕС-15 продължи да бъде относително малък. След разширяването, броят на заявленията от новите държави-членки е много малък. Службите на Комисията анализират възможните причини за тази ситуация и ще проучат какви други канали, освен публикуването на годишната покана за представяне на предложения в Официален вестник на Европейските общности и в сайта Europa, биха били подходящи за използване, за да се постигне по-голяма публичност за поканите за представяне на предложения. В този контекст, специално внимание ще бъде обърнато на особеностите на новите държави-членки.

През периода 2003–2006 г. безвъзмездни средства бяха отпуснати и за семинари и конференции, свързани с ОСП, прилагането на реформата на ОСП, СТО и развитието на селските райони. Известен брой от тези конференции се занимаха с изследването на теми, свързани със селското стопанство и по-широкия обществен контекст, а така също и с разширяването.

В списъка на организациите, които успяха да получат безвъзмездни средства през този период, се включват такива, които се занимават с проблемите на околната среда и развитието на селските райони на равнище ЕС – като например, WWF и EUROMONTANA. Освен обичайните бенефициери като COPA-COGECA и CEJA и други регионални и местни организации в държавите-членки, медийни организации, национални организации на земеделските производители (които често са членове и на организации на равнище ЕС) кандидатстваха успешно, а също и някои академични организации. При част от съфинансираните действия, бенефициерите се възползваха от възможността да привлекат като партньори в изпълнението на проектите и други организации.

Както вече бе споменато, през периода 2003–2006 г., процедурите за преценка и оценяване на безвъзмездните средства бяха подобрени. Изискванията към предварителните и последващите оценки бяха усъвършенствани в годишните покани за представяне на предложения. Следва да се припомни, че задълженията на бенефициерите, касаещи самооценката на техните действия, са част от индивидуалните договори за получаване на безвъзмездни средства, които се сключват между Комисията и бенефициерите. Отпускането на безвъзмездни средства се извърши след строга процедура за подбор. Понастоящем комуникационната стратегия на ГД се стреми да подобри способността за измерване и преценка на въздействието от информационните ѝ действия. Доклади за прилагането на безвъзмездните средства са и ще продължават да бъдат за в бъдеще анализирани с оглед преценяване на постигнатия общ ефект. . Този подход е в съответствие със заключенията от външната оценка и с целите на регламента.

2. Информационни действия, извършени по инициатива на Комисията

През периода 2003–2006 г., както и през предишния период, значителен брой действия бяха финансирани по инициатива на Комисията и често бяха осъществявани с външна техническа помощ. 38% от бюджета бе заделен за тези мерки през 2003 и 2004 г., а след това делът се увеличи до 46% през 2005 г. и 57% през 2006 г.

Приложение ІІ дава подробна информация за информационните инициативи на Комисията през периода 2003–2006 г., а така също и за съответните разходи.

Конференции/семинари

Организирането на конференции и семинари продължи да бъде ключова дейност. В тази категория се включват дейности от рода на изслушвания, семинари за определени групи (журналисти, потребителски организации и т.н.), европейски и международни конференции.

През периода 2003–2006 г. Комисията все повече се ориентира към задълбочаване на диалога със заинтересованите страни в областта на всички политики на ЕС. В следствие на това, отново се акцентира върху участието в конференциите и семинарите на широк кръг от организации, представляващи гражданското общество, .

Сътрудничеството с другите институции бе засилено, като например, в случая с конференцията за млади земеделски производители, съвместно организирана от Комисията и Европейския парламент през януари 2005 г.; а така също и конференцията „Съвместно съществуване на генетично модифицирани, конвенционални и биологично чисти култури – въпрос на избор“, организирана съвместно с австрийското председателство на ЕС от 4 до 6 април 2006 г. във Виена. Особено внимание бе обърнато и на подготовката за разширяването.

Участие/щандове на изложения

Фокусирането върху гражданското общество и привличането на заинтересованите организации, а и акцентът, който Комисията поставя от 2005 г. насам върху „работата на местно равнище“, оказаха нарастващо влияние през тези години върху редовното участие на Комисията в значими годишни изложения, като например Salon international de l’Agriculture в Париж и Internationale Grüne Woche в Берлин, а така също и върху участието в изложения като цяло.

Честото присъствие на комисаря по земеделието и развитието на селските райони, на други комисари, членове на Европейския парламент, а така също и на други висши политически ръководители на национално и регионално равнище, засили медийния интерес към участието на Комисията в изложенията.

Изложенията ще продължат да бъдат важно средство за връзка с широката публика. Както бе препоръчано при външната оценка, акцентът ще продължава да се поставя върху търсенето на взаимодействия и съставянето на подходящи съобщения и действия, насочени към една широка аудитория.

Публикации

Серия от еднократни и редовни публикации бяха издадени. Реформата на ОСП, развитието на селските райони и СТО фигурираха сред най-важните теми, както и в миналото.

Понастоящем, ГД прави преглед на тези публикации в съответствие с препоръките на оценката. За в бъдеще, ГД ще се стреми да разработва повече онлайн публикации, включително и материали, които могат да бъдат адаптирани, за да са задоволят местни нужди; по този начин ще се допринесе и за задоволяването на езиковите нужди на местно равнище.

Интернет страница

Интернет страницата „Земеделие и развитие на селските райони“ се разви бързо през периода, отразен в доклада, и стана важен източник на специализирана информация относно ОСП и развитието на селските райони. Скорошната оценка установи, че Интернет страницата е широко използвана като източник на информация от ключови организации на заинтересованите страни.

Бе направен значителен напредък в посока на повишаване на прозрачността на ОСП: бе публикуван раздел, който насочва интересуващите се към Интернет страниците на държавите-членки, където има информация за бенефициерите на финансирането по ОСП.

Трябва също така да отбележим и откриването в началото на 2007 г. на електронния дневник на комисар Фишър Бьол, който използва едно ново бързоразвиващо се средство за комуникация. Изданието "Agriculture Newsdigest", разпространявано по електронната поща, бе създадено през 2002 г. и вече се изпраща редовно на над 14 000 абонати в целия свят.

Очевидно Интернет страницата като средство за комуникация притежава значителен потенциал за развитие, а така също и за връзка с новата и по-млада аудитория сред широката публика. Настоящата комуникационна стратегия на ГД предвижда доразвиване на комуникацията чрез Интернет, и по-специално използването на интерактивни средства.

Проучвания на общественото мнение

ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ продължава да сондира мнението за ОСП и развитието на селските райони на гражданите на ЕС. Наскоро бяха преразгледани въпросите, включени в проучването на Евробарометър, за да се подобри капацитетът за измерване на осведомеността и познаването на политиката, а така също и за да се даде възможност за открояване на различни целеви групи от широката публика. Това напълно се вписва в контекста на препоръките на външната оценка.

Посещения

С оглед на потенциалната възможност за връзка с широката публика, по-голяма реклама се прави на програмата на посещенията на ГД, както на Интернет страницата, така и сред заинтересовани колежи и университети. Това също отразява препоръките от външната оценка.

IV. Съотношение на разходите (поети задължения и плащания) между безвъзмездни средства по инициатива на трети страни и информационни действия по инициатива на Комисията

Таблица 2 |

Бюджетен ред 05.0806: Поети задължения и плащания 2003–2006 |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2003–2006 |

(**) | Съотнесено към годината на поемане на задължението и към следващата година (правило n+1) |

Приложение ІІ: | Разпределение на преките действия на Комисията за периода 2003–2006 г. |

Приложение ІІІ: | Списък на съкращенията. |

[1] Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета за прилагането на Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика (COM(2003) 235 оконочателен, 8.5.2003 г.)

[2] Регламент (ЕО) № 1820/1004 на Комисията от 20 октомври 2004 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 2208/2002 на Комисията относно определянето на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 814/2000 на Съвета относно информационните мерки в областта на Общата селскостопанска политика (ОВ L 320, 21.10.2004 г., стр. 14)

[3] Европейска комисия, ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, Договр AGRI 2005/0421, Оценяване на информационната политика в областта на Общата селскостопанска политика, декември 2006 г.

[4] ОВ С 252, 12.10.2005 г., стр. 28.

[5] ОВ С 236, 30.9.2006 г., стр. 71.

[6] Регламент (ЕО) № 2208/1004 на Комисията от 12 декември 2002 г., установяващ подробни правила за прилагането на Регламент на Съвета (ЕО) № 814/2000 относно информационните мерки, отнасящи се до Общата селскостопанска политика (ОВ L 337, 13.12.2002 г., стр. 21).

[7] Съобщение до Комисията "План за действие за подобряване на комуникирането на Европа от Комисията" (SEC(2005) 985) от 20 юли 2005 г.