BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 14.2.2007 
COM(2007) 56 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА  
НА ЕС И ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ   
относно  научната  информация  в цифровия  век: достъп , разпространение  и 
съхранение  
  
{SEC(2007)181}  
 
BG 2   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА  
НА ЕС И ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ   
относно  научната  информация  в цифровия  век: достъп , разпространение  и 
съхранение  
1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Настоящото  съобщение  произтича  от две насоки  в политиката  – инициативата  
„Дигитални  библиотеки  i2010”  и политиката  на Общността  в областта  научните  
изследвания . Инициативата  за създаване  на дигитални  библиотеки  има за цел да 
направи  информацията  по-достъпна  и удобна  за използване  в цифровата  среда . Тя се 
поде  в отговор  на писмо  от 28 април  2005 г. с молба  от правителствата  на шест  държави  
до Комисията  да предприеме  необходимите  мерки  за подобряване  на достъпа  до 
европейското  културно  и научно1 наследство . 
Политиката  на Общността  в областта  на научните  изследвания  е да се извлекат  
максимални  социално -икономически  ползи  за обществото  от научноизследователската  
и развойна  дейност . Настоящото  съобщение  представлява  първата  стъпка  от един  по-
мащабен  политически  процес , насочен  към начина  на функциониране  на системата  за 
научни  публикации  и въздействието   върху  върховите  постижения  на 
изследователската  дейност . То идва  в един  стратегически  момент  за европейските  
изследвания  със стартирането  на Седмата  рамкова  програма  (FP7) за периода  2007-2013 
г. и предстоящото  съобщение  относно  развитието  на Европейското  изследователско  
пространство  (ERA). 
Целта  на настоящото  съобщение  е да обърне  внимание  върху  значението  на 
научната  информация  и да стартира  процеса  за a) достъп  до научната  
информация  и разпространение2, и за б) стратегии  за съхраняването  на научната  
информация  в целия  Европейски  съюз . Затова  в него  се излага  поредица  от мерки  на 
Европейско  ниво  и се посочва  необходимостта  от продължителни  дебати  върху  
съответната  политика .  
Засегнатите  въпроси  имат  пряко  отношение  към възможностите  на Европа  за 
конкурентноспособност  на ниво  познание , което  е определящ  фактор  за постигане  на 
целите  от Лисабонската  стратегия  за конкурентноспособност . 
2. ЗНАЧЕНИЕТО  НА НАУЧНАТА  ИНФОРМАЦИЯ   
За да се развива  като все по-конкурентна  икономика , основана  на знанието , Европа  
трябва  да подобри  генерирането  на знания  чрез изследвания , разпространението  на 
знанията  чрез образование  и прилагането  на знанията  чрез иновации . Всички  
изследвания  надграждат  върху  предишна  изследователска  дейност  и зависят  от 
възможностите  на учените  да имат  достъп  до научни  публикации  и данни  от 
                                                 
1 В това съобщение  термините  „научен ” или „наука “ се отнасят  за изследователска  дейност  във 
всички  научни  области , включително  социалните  и хуманитарните  науки . 
2 За целите  на настоящото  съобщение  „научна  информация ” обхваща  публикациите  и 
изследователските  данни . 
 
BG 3   BG изследванията , които  да споделят  помежду  си. Бързото  и широко  разпространение  на 
изследователските  резултати  може  да помогне  да се ускорят  иновациите  и да се избегне  
дублирането  на изследователските  усилия , макар  и с известно  обяснимо  забавяне  за 
първо  използване  от изследователите  или за търговски  цели . Системата  за публикуване  
на научна  информация  е от съществено  значение  за нейната  достоверност  и 
разпространение , а това оказва  голямо  влияние  върху  политиките  за финансиране  на 
изследванията  и върховите  постижения  на европейските  изследвания . 
Публичните  органи  финансират  около  една  трета  от европейските  научни  изследвания3 
и следователно  имат  определен  интерес  от оптимизирането  на системата  за научна  
информация . Европейската  общност  влага  много  средства : между  2007 и 2013 г. тя ще 
инвестира  около  50 милиарда  EUR в Седмата  рамкова  програма  (FP7). 
3. ДОСТЪП  ДО НАУЧНАТА  ИНФОРМАЦИЯ  И РАЗПРОСТРАНЕНИЕТО   В ЦИФРОВИЯ  
ВЕК   
3.1. Система  в преход : нови  пазари , услуги  и участници   
Все по-широкото  използване  на цифрово  съдържание  в изследванията  и 
разпространението  на знания  е основна  характерна  черта  на съвременната  наука . 
Интернетът  дава възможност  за незабавен  достъп  и разпространение  на научна  
информация , а новите  информационни  и комуникационни  средства  предлагат  
новаторски  решения  за повишаване  на стойността . Те откриват  нови  методи  за 
използване  в научния  процес  на голям  обем  от данни  от експерименти  и наблюдения  и 
за извличане  на значението  от съхранените  данни  в комбинация  с други  източници  на 
научна  информация . Това  води  до „приемственост “ в научното  информационно  
пространство  от необработени  сурови  данни  до публикации  в различни  общества  и 
държави . 
Научните  списания  заемат  традиционно  централно  място  в научно -информационната  
система . Те са средство  за разпространение  на изследователските  резултати  и оказват  
значително  влияние  върху  професионалното  развитие  на учените . Системата  за 
рецензиране  от специалисти , която  подкрепя  подбора  на статиите  в списанието  е и 
неговият  главен  механизъм  за контрол . 
Технологичната  промяна  предлага  огромни  възможности  на европейските  научни  
издатели . През  последните  години  научните  издатели  и други  професионалисти  
направиха  значителни  инвестиции  в информационни  технологии  за онлайн  доставки , за 
ретроспективно  цифровизиране  на съдържанието  и за добавена  стойност  на услугите . 
Около  90% от всички  научни  списания  вече са достъпни  онлайн , в много  случаи  чрез 
абонамент . 
В света  се издават  почти  2 000 научни  списания , които  публикуват  около  1,4 
милиона  статии  годишно . Близо  780 от издателствата  се намират  на 
територията  на Европейски  съюз  и имат  49% дял от общата  издателска  
дейност . Само  в Европейския  съюз  за тях работят  36 000 души  и позицията  
им на световния  пазар  е стабилна . 
                                                 
3 Справки  в подкрепа  на това извлечение  и за използвани  в документа  цифри , както  и ключови  
дефиниции  могат  да се намерят  в работния  документ  на службите  на Комисията  придружаващ  
настоящото  съобщение . 
 
BG 4   BG Важна  тенденция  напоследък  е развитието  на движението  за свободен  достъп , което  
произтича  от идеята , че достъпът  до публикации  и данни  във века на Интернета  трябва  
да се подобри . Това  движение  цели  да осигури  бърз  и свободен  достъп  до научните  
публикации  в Интернет . Важен  ключов  момент  в това движение  е приемането  на 
Берлинската  декларация  през 2003 г. за свободен  достъп  до естественонаучните  и 
хуманитарни  знания . 
Според  Берлинската  декларация , при публикуването  със свободен  достъп  от 
авторите  се изисква  да предоставят  свободно  научните  си разработки , 
както  и възможността  те да бъдат  използвани  при условие , че се признава  
авторството  им. Освен  това , пълната  версия  на съответната  научна  работа  
и допълнителните  материали  трябва  да се депозират  поне  в едно  онлайн  
хранилище . 196 научноизследователски  институти  са подписали  тази  
декларация  и тя все още е открита  за подписване . 
Движението  за свободен  достъп  доведе  до експерименти  от страна  на издателите  с 
модела  за финансиране  „авторът  плаща ”, който  дава възможност  на читателите  за 
безплатен  онлайн  достъп . Този  модел  прехвърля  издателските  разходи  от читателя  на 
автора , т.е. института  на автора  или финансиращия  орган . Също  така се увеличава  
броят  на тъй наречените  хибридни  списания , които  предлагат  и двете  възможности  за 
плащане , от читателя  и от автора . Друг  модел , който  сега се експериментира , 
предвижда  при натрупване  на голям  обем  списания  в определена  област  да се въведе  
свободен  достъп , който  да се спонсорира  от страна  на някой  консорциум  или 
организации  за финансиране . Пример  за това е Консорциумът  за финансиране  на 
свободния  достъп  до публикациите  на Европейската  организация  за ядрени  
изследвания  ЦЕРН  в областта  на физиката  на елементарните  частици . Засега  свободно  
достъпните  списания  съставляват  около  10% от всички  издавани  списания . 
Следващият  етап е депозирането  на рецензирани  и/или още нерецензирани  статии  за 
периодичния  печат  в хранилища  със свободен  достъп , организирани  по институция  или 
научен  отрасъл . В някои  случаи  депозирането  става  едва след  определен  период , през 
който  издателите  могат  да получат  възвръщаемост  на инвестициите  си (напр . „Cairn” 
във Франция /Белгия ). Продължителността  на този период  зависи  от самия  научен  
отрасъл . 
Някои  агенции , финансиращи  научна  дейност , активно  разработват  политики  за 
препоръчително  или задължително  публикуване  в отворени  онлайн  хранилища  на 
статиите , разработени  в резултат  от финансираните  изследвания . Известни  примери  за 
това са фондацията  „Уелкъм  тръст ” и националните  институти  по здравеопазване . 
Наскоро  в американския  Сенат  беше  внесен  проектозакон , задължаващ  федералните  
агенции  да разработват  политики  за свободен  достъп . 
Описаните  тенденции  доведоха  до дебати  върху  системата  за обмен  на научна  
информация  с акцент  върху  статиите  в научната  периодика . По-долу  са обобщени  
ключовите  аргументи , използвани  от заинтересованите  страни . 
Основни  аргументи  на учени , изследователски  организации , финансиращи  органи  и 
библиотеки   
• Свободният  достъп  може  да увеличи  ефекта  от научните  изследвания  и да доведе  
до иновации  чрез улесняване  на достъпа  и бързото  разпространение  на 
изследователските  резултати . 
 
BG 5   BG • Интернетът  би трябвало  да намали  разходите  за научните  публикации , но въпреки  
това  цените  на списанията  се повишават . Това  се отразява  върху  достъпа  до 
научната  информация . 
• С държавни  средства  се заплащат  изследвания , рецензии  от специалисти  (чрез 
заплати  на рецензентите ) и списания  (напр . чрез бюджетите  на библиотеките ). 
Нормално  е обществени  организации  да поискат  по-добра  възвращаемост  на 
инвестициите  си. 
Основни  аргументи  на издателите   
• Няма  проблем  с достъпа  до информацията . Той никога  не е бил по-добър . 
• Издателската  дейност  си има цена . Издателите  имат  значителен  принос  за 
изследователския  процес  като  гарантират  за качеството  на статиите  в 
списанията  по възможно  най-ефективния  начин . 
• Издателският  пазар  е силно  конкурентен  и не изисква  държавна  намеса . Зле 
замислената  интервенция  може  до доведе  до „срив ” на сегашната  система  без да 
предложи  на нейно  място  ясна  и жизнеспособна  алтернатива . 
3.2. Проблеми  и предизвикателства   
Организационни  въпроси   
Променянето  на обичайно  използвания  в издателската  дейност  модел  може  да доведе  
до непредвидени  организационни  последствия . При модела  „авторът  плаща ” например , 
разходите  за достъп  до научните  резултати  преминават  от една  част на публичната  
институция  (библиотеката ) към друга  част (напр . университетските  факултети ). Това  
може  да доведе  до възникване  на разходи  в преходния  период  или временна  липса  на 
достъп  до научната  информация . 
Появата  на все по-голям  брой  хранилища , съдържащи  не само  рецензирани  статии , но и 
работни  документи , докторски  дисертации , данни  от изследвания  и т.н. повдига  
допълнителни  въпроси . 
Пример  за такъв  интегриран  подход  е програмата  „DARE” в Холандия . Целта  
на програмата  е да осигури  свободен  мрежов  достъп  до академичните  
публикации  на всички  университети . Основната  инфраструктура  вече 
включва  повече  от 100 000 научни  доклади  и изследователски  статии , а на по-
късен  етап  ще се въведат  експериментални  или тестови  данни  и други  
цифрови  обекти  като  видео  и аудио  файлове . 
Онлайн  хранилищата  обещават  нови  и интегрирани  източници  на информация  и се 
превръщат  все повече  в стратегическа  инфраструктура  за подкрепа  на 
изследователската  дейност . Те изискват  значителна  организационна  работа  по 
отношение  на въпроси  като: кой ще отговаря  за депозирането  на материалите ? Как 
може  да се гарантира  качеството  на хранилищата  и на тяхното  съдържание  (напр . 
управлението  на версиите )? И как ще се свържат  хранилищата  в Европа , за да се 
натрупа  голям  обем  от информация ? 
Правни  въпроси   
При публикуване  на научни  статии  в периодичните  издания  авторите  обикновено  
прехвърлят  правата  си на издателите . Така  издателите  се грижат  за разпространението  
 
BG 6   BG на тези статии  с цел осигуряване  на възвращаемост  на инвестициите . Изследователите , 
финансиращите  институции  и библиотеките  изразиха  становище , че действащите  
практики  за сключване  на договори  могат  да се отразят  отрицателно  върху  достъпа  и 
разпространението  и трябва  да бъдат  преразгледани . Целта  тук не е въвеждането  на 
общностни  разпоредби  относно  авторското  и договорното  право  – област , която  все 
още не е хармонизирана  на Общностно  ниво  – а преразглеждане  на начина , по който  
научните  автори  упражняват  правата  си в електронната  среда . 
Що се отнася  до изследователските  данни , въпросът  с правата  върху  интелектуалната  
собственост  (ПИС ) е различен . Въпреки  че изследователските  данни  не са защитени  от 
законите  за правата  върху  интелектуалната  собственост , Директива  96/9/EC относно  
правната  закрила  на базите  данни4 защитава  усилията  за систематизиране  на 
изследователските  данни . В този контекст  беше  изразена  известна  загриженост  какво  
влияние  ще окаже  особеното  право  sui generis  за защита  на неоригиналните  бази  данни  
върху  достъпността  на научноизследователските  данни .5 
В случай  на обработка  или разпространение  на лични  данни  в този смисъл , достъпът  до 
тези данни  и използването  им трябва  да се подчинява  на правилата  за защита  на 
личните  данни , изложени  в Директиви  95/46/EC и 2002/58/EC.6 
Технически  въпроси   
Технологичният  прогрес  може  да допринесе  много  за достъпността  и използването  на 
научната  информация . Например , по-добрите  програмни  средства  за търсене  могат  да 
помогнат  на изследователите  да намират  информация , а усъвършенстването  на нови  
области  и на програмните  средства  за сътрудничество  могат  да подобрят  начините  за 
споделяне  на информация  между  изследователите . 
За да се направи  връзка  между  цифровите  хранилища  и за да се улесни  търсенето  в тях, 
е необходимо  да се обърне  системно  внимание  и на въпросите  за оперативната  им 
съвместимост . В това отношение  използването  на отворени  стандарти  има огромно  
значение . 
Финансови  въпроси   
През  последните  двайсет  години  средното  увеличение  на абонаментните  цени  за 
периодичните  издания  е над нивото  на инфлацията  – според  едно  проучване  за година  с 
4.5% над нивото  на инфлация , със значителна  разлика  между  отделните  области  и 
списания . Това  оказа  натиск  върху  държавно  финансираните  библиотеки  и основните  
им клиенти , а някои  от тях дори  се отказаха  от абонамент . Този  проблем  е особено  
остър  за институциите  с по-малка  издръжка  и в страните  с по-ниско  равнище  на 
доходите . Издателите  твърдят , че повишението  на цените  се дължи  на по-големия  брой  
предлагани  статии  и увеличаващия  се обем  на списанията , което  от своя страна  е 
резултат  от все по-широкото  използване . 
В същото  време , увеличението  на средствата  за изследвания  изпреварва  финансирането  
на разпространението  на резултатите  – което  към днешна  дата е по-малко  от 1% от 
общите  разходи  в Европа  за развойна  и изследователска  дейност  – включително  
                                                 
4 ОВ L 77, 27.3.1996 г., стр. 20. 
5 Виж  доклада  на ГД „МARKT“ за оценка  на въздействието  на директивата  за 2005 г 
http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/databases/evaluation_report_en.pdf. 
6 ОВ L 281, 23.11.1995 г., стр. 31 и ОВ L 201, 31.7.2002 г., стр. 37. 
 
BG 7   BG наличните  бюджети  на библиотеките . В отговор , издателите  започнаха  да предлагат  
„изгодни  сделки ” (продажби  на пакети  списания  с намаление ) на библиотеки  и 
библиотечни  консорциуми . Това  беше  добре  дошло  за изследователските  организации  
в цяла  Европа , но възникна  нов проблем  за бюджетите  на библиотеките , които  се 
обвързаха  с дългогодишни  и относително  строги  договори .  
Данък  добавена  стойност  (ДДС ) за цифрови  продукти  води  до възникването  на друг  
финансов  проблем . В цяла  Европа  периодичните  онлайн  издания  плащат  стандартната  
ставка  по ДДС , докато  изданията  на хартиен  носител  ползват  намаление . По този начин  
едно  и също  съдържание  води  до различен  размер  на ДДС  в зависимост  от използвания  
носител  Нещо  повече , с оглед  на установените  правила  за освобождаване  от ДДС , 
държавните  институции  и органите  за финансиране , държавните  
научноизследователски  институти  и библиотеки  не могат  да приспадат  разходите  си за 
ДДС . За да коригират  тази ситуация , някои  страни -членки  на ЕС възстановяват  на 
библиотеките  внесения  за абонамента  за онлайн  списания  ДДС . 
4. СЪХРАНЯВАНЕТО  В ЦИФРОВИЯ  ВЕК   
4.1. Проблемът   
Дългосрочното  съхранение  на електронните  документи  е централен  проблем  в 
информационното  общество , което  се отличава  с прогресивно  нарастващо  и все по-
динамично  предлагане  на информация . Цифровата  информация  е нестабилна  поради  
бързо  променящите  се технически  средства  и програмно  осигуряване , и поради  
ограничения  амортизационен  период  на устройствата  за архивиране  на данни . 
Информацията  трябва  да се запази , за може  да се чете и използва  в бъдеще . Това  
предизвикателство  беше  изложено  в Съобщението  „i2010: Дигитални  библиотеки ” във 
връзка  с дигиталното  европейско  културно  наследство . 
Проблемът  със съхранението  е актуален  както  за публикациите , така и за 
експерименталните  данни . Запазването  на данните  от научните  изследвания  е важно  
условие  за осигуряване  на възможност  за проследяемост  и повторяемост  на 
експериментите . Още  повече  че научните  изследвания  често  зависят  от минали  
наблюдения , например  изследванията  на климатичните  промени . Понякога  събраните  в 
миналото  научни  данни  придобиват  актуално  значение . 
Такъв  беше  случаят  с „опасността  от зараза  с антракс ” в САЩ  и Европа . В 
Британската  библиотека  – едно  от малкото  места  в света , където  се 
съхраняват  изчерпателни  архиви  от историята  на научните  изследвания  във 
връзка  с антракса  – се получиха  многобройни  запитвания . Оказа  се, че през 
последните  четирийсет  години  не са направени  никакви  нови  проучвания  в 
областта  на антракса .7 
В Европейския  съюз  все още не са приети  ясни  стратегии  за дългосрочното  съхранение  
и използваемост  на електронната  научна  информация . Съществуващите  национални  и 
европейски  инициативи  трябва  да се свържат  систематично . Освен  това запазването  на 
информация  е област  със значителен  пазарен  потенциал  (напр . услугите  за съхранение ), 
където  Европа  не може  да си позволи  да изостане . 
                                                 
7 Европейска  работна  група  за постоянен  достъп , „Постоянен  достъп  до научните  архиви ”. 
 
BG 8   BG 4.2. Въпроси  и предизвикателства   
Организационни  въпроси   
Проблемът  за съхранението  повдига  организационни  въпроси . Кой ще отговаря  за 
запазването  на научната  информация  и за необходимото  програмно  осигуряване  и 
технически  средства ? Каква  ще бъде  ролята  на научноизследователските  организации  и 
на библиотеките ? По какви  критерии  ще се подбират  материалите  за съхранение ?. Още  
повече  че успехът  на една  стратегия ,насочена  към електронно  съхранение  за публично  
ползване , зависи  от доброто  сътрудничество  между  държавни  и частни  партньори .  
Примери  за държавно -частни  партньорства  с цел електронно  съхраняване  на 
информация  са споразуменията  между  Холандската  национална  библиотека  и 
издателства  като  „Reed Elsevier”, „Springer” и „Bio-Med Central”. 
Правни  въпроси   
Законовото  депозиране , т.е. задължението  авторите  да предоставят  едно  или повече  
копия  от научните  материали  на упълномощен  за тази цел орган , е основна  тема  във 
връзка  със запазването  на научната  информация  в електронен  вид. Държавите -членки  
вече разширяват  условията  за депозиране  като включват  и цифрова  информация , но 
това става  с различна  скорост  и с различни  видове  информация . Все пак преходът  към 
цифрова  среда  може  да доведе  до празноти  в документацията  на интелектуални  
продукти . Един  доклад  от 2004 г. на Комитета  по наука  и технологии  към Британската  
камара  на общините  обяви  липси  от 60% от публикациите , представяни  по електронен  
път поради  забавяне  във въвеждането  на задължителния  депозит .8 За да се постигне  по-
голяма  ефективност  на процеса  за съхранение , цифровата  информация  трябва  да се 
предоставя  на упълномощени  органи  по депозирането  без техническа  защита  срещу  
копиране . 
Технически  въпроси   
Технологичните  подобрения  могат  да улеснят  достъпа  до информацията  и нейното  
използване . Целта  е да се намалят  разходите  за запазването   и да се предложат  
решения  за предизвикателства  като съхранението  на големи  обеми  динамично  
съдържание . Разширението  на техническата  инфраструктура  за поддръжка  ще увеличи  
капацитета  за съхранение  на информация  на изследователските  организации  . 
Финансови  въпроси   
Разходите  за дългосрочно  и устойчиво  запазване  трябва  да се вземат  предвид  при 
изграждането  на хранилища  със свободен  достъп , но определянето  на размера  им в 
повечето  случаи  е трудно . Основните  фактори  включват  вида  и обема  съхранявана  
информация , броя  необходими  прехвърляния  и предполагаемото  ползване . 
5. ДЕЙСТВИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКО  НИВО   
5.1. Становище  на Комисията   
Необходими  са инициативи  за по-широк  достъп  до и разпространение  на научна  
информация , особено  по отношение  на статии  в периодични  издания  и 
                                                 
8 Камара  на общините , Комитет  по наука  и технологии , Доклад  „Научните  публикации  – за всички  
ли са достъпни ” – НС 399-1, юли 2004 г., стр. 93. 
 
BG 9   BG изследователските  данни , плод  на публично  финансиране . Що се отнася  до статиите  в 
периодичните  издания , Комисията  наблюдава  и обмисля  експерименти  за 
публикуването  на информация  със свободен  достъп .  
Научноизследователските  данни , финансирани  изцяло  публично  по принцип  трябва  да 
са достъпни  за всички , в съответствие  с Декларацията  от 2004 г., приета  от министрите  
на от страните -членки  на ОИСР  относно  достъпа  до публично  финансирани  научни  
данни .9 
Освен  това, Комисията  обръща  особено  внимание  на необходимостта  от ясни  стратегии  
за запазване  на научната  информация  в цифров  формат . 
Комисията  оценява  важната  роля  на всички  страни , заинтересовани  от електронната  
научно -информационна  система , които  трябва  да се включат  в целия  процес  за 
трансформиране , свързан  с достъпа , разпространението  и съхранението  на научната  
информация . 
5.2. Какво  е направено  досега ? 
Държавите -членки  и Комисията  започнаха  проучване  на въпросите , свързани  с достъпа , 
разпространението  и съхранението  на научната  информация  чрез финансиране  на 
проекти  и започване  на обществени  дебати  със заинтересованите  страни .  
Примери  за важни  проекти  в тази област  , които  са съвместно  финансирани  по Шестата  
рамкова  програма  са „CASPAR”, „DRIVER” и „SEADATANET”.  
Проектът  „CASPAR” е насочен  към управлението  на бъдещия  достъп  до 
научните  данни  и запазването  им. Проектът  „DRIVER” търси  начини  за 
свързване  на хранилищата  за научна  информация . Проектът  „SEADATANET” 
има за цел да разработи  общоевропейска  инфраструктура  за управление  на 
морски  данни  чрез интегриране  на националните  хранилища  за морска  
информация . 
Комисията  започна  също  така работа  с консултантски  групи  и събира  мнения  от 
заинтересованите  страни , например  групата  на високо  равнище  за дигиталните  
библиотеки  и европейският  научен  консултативен  съвет  (EURAB). 
Освен  това, тя финансира  „Проучване  на икономическото  и техническо  развитие  на 
пазарите  за научни  публикации  в Европа ”,10 което  беше  предмет  на публична  
консултация  през 2006 г. Отговорите  в резултат  от тези инициативи , както  и редовното  
взаимодействие  със заинтересованите  страни , дадоха  на комисията  ценни  идеи  за 
размисъл . 
На политическо  ниво  Комисията  прие  на 24 август  2006 г. Препоръка  относно  
цифровизацията  и онлайн  достъпа  до културната  информация  и цифровото  
съхранение  с пряко  отношение  към въпроса  за опазване  на информацията  в електронен  
вид.11 
                                                 
9 Приета  в Париж  на 30 януари  2004 г. Понастоящем  подготвяне  не препоръките  на ОИСР  по този 
въпрос . 
10 http://ec.europa.eu/research/science-societ y/pdf/scientific-publication-study_en.pdf 
11 ОВ L236, 31.8.2006 г., стр.28. 
 
BG 10   BG 5.3. Бъдещи  действия  под ръководството  на Европейската  комисия   
A. Достъп  до изследователски  резултати , финансирани  от Общността   
В рамките  на Седмата  рамкова  програма , Комисията  ще предприеме  мерки  за подкрепа  
на по-добрия  достъп  до публикациите  от научните  изследвания , финансирани  по 
програмата . В този контекст , разходи  за публикуване  на проекти , включително  със 
свободен  достъп , ще могат  да кандидатстват  за финансиране  от Общността . Комисията  
ще насърчава  научните  колективи  да се възползват  от тази възможност . 
Освен  това, Комисията  предвижда  издаването  на специални  указания  в рамките  на 
определени  програми  (напр . програмите , управлявани  от Европейския  изследователски  
съвет ) относно  публикуването  на статии  в хранилища  със свободен  достъп  след  
изтичането  на определен  ограничителен  период  . Това  ще става  по сектори , вземайки  
предвид  спецификата  на различните  академични  и научни  дисциплини . 
Б. Съ-финансиране  на изследователски  инфраструктури  (по-специално  хранилища ) и 
проекти   
В рамките  на Седмата  рамкова  програма , Комисията  ще активизира  дейностите  си във 
връзка  с инфраструктурите  за достъп  до научната  информация , най-вече чрез свързване  
на цифровите  хранилища  в обща  европейска  мрежа . За тази цел ще бъде  предоставена  
сума  от приблизително  50 млн. EUR за периода  2007-2008 г. (около  20 милиона  от тази 
сума  ще бъдaт отпуснат i през 2007 г.). 
Освен  това, през този период  ще бъде  предоставена  една  начална  сума  от 25 млн. EUR 
(от която  около  15 милиона  през 2007 г.) за проучвания  в областта  на цифровото  
съхранение  (по-специално  за създаване  на мрежа  от центрове  по компетентност  за 
електронно  архивиране ) и в областта  на програмните  средства  за сътрудничество  при 
използване  на съдържанието . 
В рамките  на програмата  „eContent plus” за периода  2005−2008 г., 10 милиона  евро  са 
определени  за подобряване  на достъпа  и използването  на научното  съдържание , и по-
специално  за оперативната  съвместимост  и многоезичния  достъп . 
В. Принос  към бъдещите  дебати  по политиката   
За да осигури  материал  за дебатите  и разработването  на политиката , Комисията  ще 
предприеме  проучване  относно  икономическите  аспекти  на дигиталното  съхранение , 
което  ще стартира  през 2007 г. Освен  това, чрез програмата  „Наука  в обществото ” 
комисията  ще подкрепи  проучване  относно  системата  за научни  публикации  в 
Европейското  изследователско  пространство  (ERA) и в световен  мащаб , например  
относно  издателските  бизнес  модели , стратегиите  за разпространение  и връзките  между  
изследователските  върхови  постижения , научната  достоверност  и системата  за научни  
публикации . 
Комисията  ще преразгледа  законодателството  по ДДС  с критичен  поглед  върху  
въпросите , отнасящи  се до научните  публикации , като например  ограниченията  за 
публичните  органи  или освободените  от облагане  сектори  в режима  за възстановяване  
на ДДС . 
Г. Координиране  на политиката  и дебати  върху  политиката  със заинтересованите  
страни   
 
BG 11   BG Дискусиите  в Европейския  парламент  и в Съвета  ще допринесат  за едно  общо  
разбиране  на въпросите  свързани  с достъпа  и разпространението  на европейско  ниво . В 
това отношение  държавите -членки  се приканват  да проучат  възможните  общи  
стратегии  и да обсъдят  съответните  проблеми  и предизвикателства  – организационни , 
правни , технически  и финансови , които  се изтъкват  в настоящото  съобщение . 
Инструменти  като схемата  „ERA-NET” и форуми  като „CREST” и „ESFRI” ще 
спомогнат  за профилирането  на дискусията . 
Комисията  ще продължи  консултациите  си със заинтересованите  страни  в съответните  
експертни  и консултативни  групи  като „EIROforum”, „ESF”, „EURAB” и групата  на 
високо  равнище  за дигиталните  библиотеки , като вземе  предвид  световния  мащаб  на 
този въпрос . Тя ще организира  конференция  на най-високо  равнище  относно  научните  
публикации  в Европейското  изследователско  пространство  в началото  на 2007 г. 
Комисията  ще насърчава  университетите , изследователските  организации , органите , 
финансиращи  изследванията  и издателите  на научни  публикации  да обменят  
информация  за добрите  практики  във връзка  с новите  модели  за достъп  и 
разпространение  на научна  информация . 
Общ  преглед  на действията   
A. Достъп  до изследователските  резултати , финансирани  от Общността   
– Разходи  за публикуване , включително  публикуване  със свободен  достъп , 
дефинирани  като допустими  разходи  в научноизследователските  проекти , 
финансирани  от Общността . 
– Издаване  на специални  указания  в рамките  на определени  програми  относно  
публикуването  на статии  в хранилища  със свободен  достъп . 
Б. Съ-финансиране  чрез програми  на Общността   
– Приблизително  50 млн. EUR за работа  по инфраструктури  през периода  2007-2008 г., 
по-специално  цифрови  хранилища . 
– Приблизително  25 млн. EUR през периода  2007-2008 г. за цифрово  съхранение  и 
програмни  средства  за сътрудничество . 
– Приблизително  10 млн. EUR за достъп  и използване  на научна  информация  чрез 
програмата  „eContent plus”. 
В. Принос  към бъдещите  дебати  върху  политиката   
– Проучване  на икономическите  аспекти  на цифровото  съхранение . 
– Финансиране  на проучване  относно  издателските  бизнес  модели  и системата  за 
научни  публикации .  
Г. Координиране  на политиката  и дебати  със заинтересованите  страни   
– Разисквания  в Европейския  парламент  и Съвета ; по-нататъшни  обсъждания  със 
заинтересованите  страни . 
 
BG 12   BG – Обмен  на добри  практики  в областта  на новите  модели  за достъп , разпространението  
и съхранението  на научната  информация . 
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Достъпът , разпространението  и запазването  на научната  информация  са основни  
предизвикателства  в цифровия  век. Успехът  във всяка  от тези области  достъпът  има 
ключово  значение  за Европейското  информационно  общество  и изследователските  
политики . Различните  заинтересовани  страни  в тези области  имат  различни  идеи  за 
начина , по който  да се подобри  достъпа , разпространението  и съхранението .  
В рамките  на този преходен  процес  от ерата  на печата  към цифровата  ера Комисията  
ще внесе  своя принос  в дебата  между  заинтересованите  страни  и институциите , които  
определят  политиката , като насърчава  експерименти  с нови  модели  за улесняване  на 
достъпа  и разпространението  на научна  информация  и като подкрепя  сътрудничеството  
между  съществуващите  инициативи  в тази област  на Европейско  ниво . 
Комисията  приканва  Европейския  парламент  и Съвета  да вземат  участие  в дискусиите  
разгледаните  в настоящото  съобщение  въпроси .