РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Доклад по член 13 : Годишен доклад, изготвян съгласно член 13 от Регламент № 438/2001 на Комисията, който оповестява резултатите от контролите от второ ниво и се изпраща до Комисията.

Европейски социален фонд (ЕСФ) : Един от структурните фондове, чиято цел е укрепване на икономическото и социалното сближаване чрез подобряване на трудовата заетост и възможностите за работа, поощряване на по-високото ниво на заетост и подобряване на заетостта в количествено и качествено измерение. Интервенциите по ЕСФ се изпълняват чрез програми, които обхващат голям брой проекти.

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) : Един от структурните фондове, чиято цел е засилването на икономическото и социалното сближаване чрез коригиране на основните регионални диспропорции и подкрепа за развитието и структурното регулиране на регионалните икономики. Той финансира също така трансгранично, транснационално и междурегионално сътрудничество. Интервенциите по ЕФРР се изпълняват чрез програми, които обхващат голям брой проекти.

Корективни действия : Действия, изисквани от Комисията след установяване на недостатъци в системите за управление и контрол. Те включват прилагането на финансови корекции по отношение на разходите, които вече са декларирани пред Комисията, и промени в системите с цел повишаване на тяхната ефективност.

Неправомерни разходи : Разходи, които са недопустими поради несъответствието им с правилата на ЕС и/или държавите членки, или защото са декларирани с по-висока стойност.

Оперативна програма и единен програмен документ, наричани по-нататък "програми" : Документи, изготвяни на централно или местно ниво в държавата членка и одобрявани от Комисията, които следва да са оформени като съгласуван набор от приоритети и да съдържат съответни мерки. Проектите, съфинансирани от структурните фондове, следва да попадат в обхвата на някоя от мерките. Рамката за подкрепа от Общността (стратегия и приоритети за действие на структурните фондове и държавите членки, които се изпълняват посредством различни програми) и оперативните програми могат да бъдат обединени под формата на "единен програмен документ". За всяка програма се определя бюджет, който е съставен от една страна от национални, местни и публични средства, а от друга — от съфинансирането по структурните фондове.

Проверки (контроли) от първо ниво (проверки съгласно член 4 от регламента) : Процедури, извършвани от органа, натоварен с управлението на дадена програма съгласно член 4 от Регламент 438/2001 на Комисията. Тяхната цел е да проверят действителността на декларираните разходи и да осигурят съответствието с приложимите национални и европейски правила. Тези правила се отнасят по-специално до допустимостта на разходите по съответната програма, възлагането на обществени поръчки и държавната помощ. Контролите от първо ниво са част от системите за управление и контрол.

Проверки (контроли) от второ ниво (проверки чрез извадки съгласно член 10 от регламента) : Контроли, които се извършват от орган, независим от управляващия и разплащателния орган по член 10 от Регламент 438/2001 на Комисията. Тяхната цел е да проверят ефективността на действащите системи за управление и контрол и декларациите за разходи, изготвени на различните нива (избирателна проверка). Проверките се извършват въз основа на представителна извадка от одобрени проекти. Те трябва да обхванат минимум 5 % от общия размер на допустимите разходи, които вече са декларирани пред Комисията, и да са равномерно разпределени в програмния период. Резултатите от тези проверки се докладват на Комисията в годишни доклади (доклади по член 13) и представляват основата за декларацията за сертифициране на дадена програма. Контролите от второ ниво са част от системите за управление и контрол.

Програмен период : Многогодишна рамка, в която се планират и изпълняват разходите по структурните фондове, като например периода 2000—2006 г.

Процедура на приключване : Въз основа на декларация за сертифициране, финансово уреждане на неизпълнените поети задължения на ЕС по дадена програма чрез изплащане на баланса на държавата членка или издаване на дебитно известие. Окончателното уреждане не отменя правото на Комисията да приема финансови корекции на по-късен етап.

Процент грешки : Откритите неправомерни разходи като пропорция от общия размер на проверените разходи.

Разплащателен орган : Орган, определен от държавите членки с цел изготвяне и подаване на заявления за плащане и получаване на плащания от Комисията.

Сертифициращ орган : Орган, които издава сертифициращата декларация в края на програмния период. Може да бъде идентичен с органа, извършващ контролите от второ ниво.

Сертифицираща декларация : Становище, предоставяно от сертифициращия орган относно валидността на окончателното заявление за плащане и окончателното сертифициране на разходите, представени по съфинансирана от структурните фондове програма. Наличието на сериозни слабости на управлението и контрола или висока честота на нередности би следвало да доведе до отрицателно становище. В случай на висока честота на нередности, становището следва да посочи тези обстоятелства и да съдържа оценка на величината на проблема и неговото финансово отражение.

Системи за управление и контрол : Системите, използвани за управление и контрол на средствата, отпуснати по структурните фондове и управлявани от държавите членки. Те следва да гарантират доброто финансово управление на структурните фондове и да осигурят достатъчна увереност относно коректността, редовността и допустимостта на декларациите за разходи, представяни пред Комисията.

Структурни фондове : Основен инструмент на политиката на ЕС в подкрепа на договорните цели за икономическо и социално сближаване. ЕФРР и ЕСФ са двата структурни фонда.

Управляващ орган : Орган, на когото съответната държава членка е възложила управлението на дадена програма. Този орган може да вземе решение за делегиране на задачи на т.нар. междинни органи.

Финансова корекция : Тази процедура се състои в отхвърляне на разходи, които вече са възстановени на държавата членка от Комисията, ако се установи, че те са извършени неправомерно. Когато самите държави членки извършват такива корекции, те могат да заменят недопустимите разходи с други, допустими разходи. Ако държавите членки не направят това, Комисията може да наложи финансови корекции. В този случай е възможно недопустимите разходи да не бъдат заменени с допустими, като по този начин нетният размер на финансирането от структурните фондове намалява.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Когато в системите за управление и контрол на държавите членки бъдат установени сериозни недостатъци, Комисията се стреми да осигури коригиране на вече допуснатите нередности и подобряване на системите за в бъдеще. За да постигне това, Комисията има няколко възможности:

а) да поиска от държавите членки да приложат финансови корекции. Ако държавата членка не се съгласи да ги извърши, Комисията може да ги наложи;

б) да поиска от държавите членки да предприемат корективни действия, така че разходите, които все още не са декларирани, да бъдат обработени от ефективни системи, които могат да предотвратяват или да откриват и коригират нередности;

в) да преустанови плащанията до извършване на съответните корекции.

II. Палатата извърши своя одит най-вече чрез преглед на 40 програми, при които са установени сериозни недостатъци. Одитът имаше за цел да оцени дали Комисията се е справила задоволително с недостатъците, открити в системите за управление и контрол на държавите членки, и най-вече дали:

а) Комисията е предприела подходящи корективни действия;

б) Комисията е гарантирала, че тези действия се изпълняват навреме;

в) Комисията е разполагала с достатъчна степен на увереност, че нейните действия са довели до съответните финансови корекции по отношение на вече допуснатите нередности и до подобрения на системите, които да предотвратят повторното допускане на нередности.

III. Палатата заключава, че:

а) Като цяло при установяване на недостатъци в системите за управление и контрол Комисията е предприела съответните действия, но процедурата по изпълнението им е дълга;

б) Комисията отчасти е успяла да осигури правилно прилагане на финансовите корекции;

в) Комисията е успяла да получи в различна степен увереност, че предприетите от нея действия са довели до подобрения в националните системи за управление и контрол;

г) органите на държавите членки са успели да заменят недопустимите разходи, за които е отказано възстановяване, с други разходи и да създадат буфер за компенсиране на по-нататъшни финансови корекции.

IV. Палатата препоръчва:

а) по отношение на изпълнението на корективните действия, Комисията следва да:

- съкрати времетраенето на административната процедура от установяването на нередностите до изпълнението на корективните действия;

- даде приоритет на одитната си дейност по отношение на работата на одитните органи, като следи дали те установяват ясен процент грешки, който би позволил прилагането на финансови корекции;

- разпространи контролни списъци, които органите на държавите членки да следват като добра практика при извършването на контроли от първо ниво;

- гарантира, че финансовите корекции, приложени преди приключването, обхващат всички разходи, обработени от засегнатите от недостатъци системи за управление и контрол;

б) по отношение на замяната на недопустими разходи Комисията, Съветът и Европейският парламент следва:

- при обсъждането на бъдещи планове относно разходите в областта на сближаването да обмислят дали следва да се въведат промени в механизмите по отношение на възможностите за замяна на разходи, определени като недопустими, с цел да се повишат допълнителните ползи от Европейските фондове.

ВЪВЕДЕНИЕ

СТРУКТУРНИ ФОНДОВЕ

1. Структурните фондове представляват около една трета от бюджета на ЕС. В таблица 1 са показани финансовите ресурси, предназначени за основните фондове за програмните периоди 2000—2006 г. и 2007—2013 г. (данни към 3.1.2011 г.).

2. Управлението на разходите по структурните фондове е споделено между Комисията и държавите членки [1]: държавите членки изготвят многогодишни програми и ги изпълняват след оценката и одобрението им от страна на Комисията. Комисията следва да се увери, че системите за управление и контрол на всяка държава членка функционират правилно, а средствата от ЕС се използват ефикасно и коректно. Комисията носи цялостната отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС [2].

ТАБЛИЦА 1

ФИНАНСОВИ РЕСУРСИ ЗА СТРУКТУРНИТЕ ФОНДОВЕ

Източник: База данни InfoView на Комисията.

(в млрд. евро) |

| 2000—2006 г. | 2007—2013 г. |

| Общо отпуснати средства [9999] | Изплатени на държавите членки | Общо отпуснати средства [9999] | Изплатени на държавите членки |

Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) | 129,6 | 124,3 | 200,3 | 68,7 |

Европейски социален фонд (ЕСФ) | 68,5 | 64,5 | 76,6 | 27,1 |

3. Системата за управление и контрол за периода 2000—2006 г. е илюстрирана на фигурата и е описана в следващите точки. Механизмите за периода 2007—2013 г. имат за цел да укрепят тази система [3]. Ако съществуващите разлики са от значение в рамките на настоящия доклад, те са описани в съответните раздели.

ФИГУРА

УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ НА ПРОГРАМА ПО СТРУКТУРНИТЕ ФОНДОВЕ

+++++ TIFF +++++

4. Отделните проекти, предложени от заявителите [4], се оценяват и одобряват от управляващия орган на програмата или под нейно ръководство от междинни органи. Разходите, поети по време на изпълнението на проекта, се отчитат на редовни интервали на управляващия орган, който отговаря и за контролите от първо ниво. Тези контроли се прилагат с оглед осигуряване на законосъобразността и редовността на разходите.

5. След това разходите, извършени от различните заявители на проекти, се сумират и изпращат на разплащателния орган, който отговаря за сертифицирането на декларациите за разходи, изпращани до Комисията. Разплащателният орган трябва да се увери, че управляващият орган е изпълнил задълженията си подобаващо, както и че декларацията за разходи съдържа само законосъобразни и редовни разходи. Въз основа на тази сертифицирана декларация за разходи Комисията изплаща размера на съфинансирането по структурните фондове [5] на държавите членки.

6. Друг орган, независим от управляващия и разплащателния орган, отговаря за извършването на контролите от второ ниво, при които целта е да се провери ефективността на действащите системи и декларациите за разходи, подадени на различните нива. Резултатите от тези контроли, които особено към края на периода 2000—2006 г. често включват процента грешки в проверените разходи, се докладват ежегодно на Комисията в т.нар. годишни доклади по член 13 [6].

7. След програмния период програмите навлизат в процедурата на приключване, при която Комисията и държавите членки окончателно уравняват сметките. Тази процедура започва с подаването пред Комисията на документите за приключване на програмите не по-късно от 15 месеца след края на програмния период [7]. Документите включват декларация за сертифициране, в която сертифициращият орган (който може да бъде идентичен с независимия орган) трябва да изрази становище относно законосъобразността и редовността на разходите, включени в сертифицираната декларация за окончателните разходи. Основата за това становище е процентът грешки за програмата, установен от контролите от второ ниво, извършени през програмния период от независимия орган.

НЕДОСТАТЪЦИ НА СИСТЕМИТЕ И КОРЕКТИВНИ ДЕЙСТВИЯ

8. Изискванията по отношение на системите за контрол на държавите членки (като например кои органи да бъдат оправомощени и какви проверки да се извършват) са определени за пръв път в средата на програмния период 1994—1999 г. [8] Те са допълнително развити в регламентите за следващите програмни периоди.

9. Системите са ефективни, когато предотвратяват или откриват и коригират неправомерни разходи. Ключови елементи в системите за периода 2000—2006 г. са контролите от първо и второ ниво [9]:

а) контролите от първо ниво се извършват преди разходите да бъдат декларирани пред Комисията и следва да обхванат всички декларации за разходи, подадени от даден заявител на проект, освен ако не съществуват основания да се извършат чрез преглед на извадки;

б) контролите от второ ниво трябва да обхванат както действащите системи, така и декларираните по проектите разходи. Проверките на проектите следва да обхванат извадка от минимум 5 % от разходите, които вече са декларирани пред Комисията, но не е необходимо това да бъде представителна статистическа извадка. Откритите в извадката нередовни разходи, изразени като част от общия размер на проверените разходи, са процентът грешки.

10. Когато тези контроли са засегнати от недостатъци, рискът от деклариране и възстановяване на неправомерни разходи е голям. Това се потвърждава от устойчивите високи нива на грешки, установени от Палатата в нейните годишни одити за програмния период 2000—2006 г. Примери за недостатъци и грешки в системите са представени в каре 1.

11. Недостатъците в системите за управление и контрол се установяват от Комисията въз основа на извършваните от самата нея одити, одитите на Европейската сметна палата или одитите и проверките, извършвани от органите на държавите членки (оповестени в докладите по член 13). Генерална дирекция "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" и генерална дирекция "Регионална политика" представят своята оценка за ефективността на системите за всяка одобрена програма в своите годишни отчети за дейността.

12. След установяването на недостатъци Комисията разполага с няколко възможности за действие [10]:

а) да преустанови плащанията до отстраняването на недостатъците, след изпращането на т.нар. писма с предсуспензивен характер, с които приканва компетентните органи на държавите членки да изразят становището си;

б) да поиска от държавите членки да предприемат корективни действия. В зависимост от начина на установяване на недостатъците искането на Комисията може да бъде представено като препоръки или в нейните одитни доклади, или в писма, отбелязващи констатациите от докладите на други органи. Те могат да бъдат допълнени от планове за действие, които се съгласуват отделно.

КАРЕ 1

ПРИМЕРИ ЗА НЕДОСТАТЪЦИ И ГРЕШКИ В СИСТЕМИТЕ

Непълното обхващане на разходите или ниското качество на контролите от първо ниво увеличават риска да не бъдат открити неправомерните разходи, като например:

недопустими разходи: например ако при извършването на одит бъдат открити разходи, декларирани по проект от недопустима за подпомагане област, тази нередност ще има като резултат процент грешки в размер на 100 %;

разходи, които реално не са извършени или не са документирани: например ако по даден проект са декларирани разходи за персонал от четирима служители, а при извършването на одит се установи, че един от тях реално не работи по проекта, тази нередност ще има за резултат процент грешки в размер на 25 %.

13. Целта на Комисията е да постигне ситуация, при която разходите са законосъобразни и редовни, и да подобри управлението в бъдеще (вж. примерите в каре 2):

а) при вече извършени разходи, които са възстановени от Комисията: от органите на държавата членка се изисква да оценят размера на нередностите и впоследствие да приложат финансови корекции. Ако държавата членка се съгласи да приложи финансови корекции, освободените средства от ЕС могат да бъдат използвани отново за други допустими разходи в рамките на съответната програма [11]. Ако държавата членка не се съгласи да извърши корекции, Комисията сама може да го направи. Когато корекциите се налагат от Комисията, засегнатата държава членка губи средствата от ЕС;

б) за разходи, които не са декларирани пред Комисията: от органите на държавата членка се изисква да извършат промени в системите за управление и контрол, за да повишат тяхната ефективност.

КАРЕ 2

ПРИМЕРИ ЗА ДЕЙСТВИЯ, ИЗИСКВАНИ ОТ КОМИСИЯТА С ЦЕЛ КОРИГИРАНЕ НА НЕРЕДНОСТИ

След извършването на одити в една държава членка, Комисията е поискала да се изпълни план за действие, засягащ три програми и насочен към възлагането на обществени поръчки [12]. В него са включени следните действия:

въз основа на статистическа извадка, извършване на ретроспективна проверка на договорите за възлагане на обществени поръчки, по които са били декларирани разходи, и количествено изразяване на финансовото отражение на откритите грешки;

преразглеждане на методологията за проверка на законосъобразността на процедурите за възлагане на обществени поръчки и изпращане на описанието ѝ на Комисията.

В друг случай по време на одит на Комисията са открити неподходящи контроли от първо ниво. Комисията изисква от националните органи да:

увеличат броя на разходните елементи, които подлежат на проверка;

гарантират, че правилата за допустимост се проверяват от контролите от първо ниво (в използваните контролни списъци следва да се отбелязва достатъчно подробна информация).

14. След като Комисията получи достатъчни и надеждни доказателства за успешното изпълнение на поисканите мерки, тя може да приключи действията и/или да отмени преустановяването на плащания и да поднови изплащането на средства по получените декларации за разходи.

15. Последната възможност на Комисията да се справи с недостатъците в системите е по време на процедурата на приключване, която тече понастоящем за програмния период 2000—2006 г. Комисията извършва проверки на качеството с цел да получи увереност inter alia относно валидността на процента грешки, представен в декларацията за сертифициране при приключване. Ако окончателният процент грешки, валидиран от Комисията, надхвърля 2 %, тя налага финансови корекции на базата на екстарполация. Нередовните суми се коригират поотделно при процент грешки под 2 %.

16. През 2008 г., след годишния доклад на Палатата за 2006 г., Комисията приема план за действие [13] за засилване на надзора върху държавите членки. Планът има за цел да се справи с високото ниво на грешки при възстановяването на средства за структурни мерки и със слабостите в системите на държавите членки. Две години по-късно, през февруари 2010 г. [14], Комисията заключава, че първите одити на програмите от периода 2007—2013 г. показват положителни резултати, а многобройните превантивни действия, предприети по отношение на приключванията на програми (включително финансови корекции) дават основание да се очаква, че при приключване общият риск от грешки ще бъде значително по-нисък, а следователно и рискът от загуби за бюджета на ЕС ще намалее [15].

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

17. Одитът оцени дали Комисията се е справила успешно с недостатъците, установени в системите за управление и контрол на държавите членки.

18. Палатата разгледа следните подвъпроси:

а) Предприела ли е Комисията подходящи корективни действия при установяването на недостатъци в системите за управление и контрол на държавите членки?

б) В разумни срокове ли се изпълняват корективните действия?

в) Разполагала ли е Комисията с достатъчна увереност при формулиране на заключението, че недостатъците са били преодолени?

19. Одитът се съсредоточи върху действията, предприети от Комисията за коригиране на недостатъците, установени предимно от 2005—2006 г. нататък в програмите по ЕФРР и ЕСФ в програмния период 2000—2006 г.

20. Одитът се базира на прегледа на:

а) 210 програми, за които Комисията е установила сериозни недостатъци между 2006 и 2008 г. (вж. таблица 2), с цел да се оцени дали Комисията е предприела мерки при всяко установяване на недостатъци;

б) произволна извадка от 40 програми (вж. приложението) (23 програми по ЕФРР и 17 програми по ЕСФ с отпуснат бюджет в размер на общо 43,109 милиарда евро) с цел да се оцени подходящият характер на предприетите действия, времето, необходимо за изпълнението на действията, и степента на увереност, получена от Комисията при формирането на заключения по отношение на тези действия. При 4 програми от извадката бяха извършени посещения на място;

в) извършената от Комисията оценка на степента на увереност относно ефективността на системите за управление и контрол на програмите, последвали 40-те програми от извадката. Оценката е публикувана в годишните отчети за дейността на Комисията (вж. точка 11) за програмния период 2007—2013 г.

ТАБЛИЦА 2

ИЗВАДКА ОТ ПРОГРАМИ

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни от Комисията.

| ЕФРР | ЕСФ |

Общ брой на програмите [8888] | 223 | 212 |

Програми, при които Комисията е установила сериозни недостатъци между 2006 и 2008 г. | 113 | 97 |

Програми, при които държавите членки и Комисията са съгласували финансови корекции | 110 | 58 |

Програми, при които Комисията е взела решение да преустанови плащанията | 27 | 5 |

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ПРЕДПРИЕЛА ЛИ Е КОМИСИЯТА ПОДХОДЯЩИ КОРЕКТИВНИ ДЕЙСТВИЯ ПРИ УСТАНОВЯВАНЕТО НА НЕДОСТАТЪЦИ В СИСТЕМИТЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ?

ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ И ОДИТНИ КРИТЕРИИ

21. За да изпълнява по подходящ начин своята надзорна роля, след установяване на значителни недостатъци в системите за управление и контрол на дадена програма Комисията трябва да стартира процедура съвместно с компетентните органи на държавата членка. Целта на тази процедура е да се определят съответните корективни действия, така че вече декларираните неправомерни разходи да бъдат коригирани, а системата да заработи ефективно.

22. Палатата разгледа дали:

а) Комисията е предприела мерки при всяко установяване на сериозни недостатъци;

б) към всички сериозни недостатъци са били насочени подходящи корективни действия.

КОРЕКТИВНИТЕ ДЕЙСТВИЯ СЕ ПРЕДПРИЕМАТ СИСТЕМАТИЧНО

23. Извършеният преглед на 210-те програми, за които между 2006 и 2008 г. са установени значителни недостатъци, показва, че Комисията е предприела действия по всеки случай.

24. Когато Комисията отправя искания въз основа на информацията от докладите по член 13 (такъв е случаят най-вече с ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване"), те по необходимост са формулирани общо, тъй като не е налична подробна информация относно недостатъците. В по-голямата част от случаите (около 75 %) тези искания въз основа на докладите по член 13 не са довели до налагане на финансови корекции.

В 90 % ОТ СЛУЧАИТЕ СА ПРЕДПРИЕТИ ПОДХОДЯЩИ ДЕЙСТВИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА УСТАНОВЕНИТЕ НЕДОСТАТЪЦИ

25. При повечето от 40-те програми, разгледани от Палатата, действията на Комисията за подобряване на системите в държавите членки са били насочени към всички установени недостатъци.

26. Ако открие грешки в проектите с потенциално системно естество [16], Комисията изисква да се предприемат мерки по отношение на другите разходи, които е възможно да са засегнати от грешките. Освен това, в някои случаи, констатациите по една или повече програми, изпълнявани в дадена държава членка, са били причина Комисията да поиска действия по други програми в тази държава членка, въпреки че последните не са били одитирани. Пример за такова разширяване на обхвата на искането за действия е посочен в каре 3.

27. При повечето от 40-те програми, разгледани от Палатата (90 %), поисканите от Комисията действия представляват подходящи мерки срещу установените недостатъци. Пример за действия, които не са завършени, е представен в каре 4.

КАРЕ 3

ПРИМЕР ЗА РАЗШИРЯВАНЕ НА ОБХВАТА НА ИСКАНЕТО ЗА ПРЕДПРИЕМАНЕ НА ДЕЙСТВИЯ КЪМ НЕОДИТИРАНИ ПРОГРАМИ

Извършените от Комисията одити на две програми в една държава членка (Сардиния и Лацио) са установили проблеми при прилагането на правилата за възлагане на обществени поръчки. Тъй като по своето естество тези проблеми са счетени за системни, Комисията не е ограничила своето искане до налагане на финансови корекции само за одитираните проекти. Държавата членка е помолена да извърши проверка на представителна извадка от всички договори, които попадат в обхвата на правилата за възлагане на обществени поръчки, за всички програми. Въз основа на резултатите са наложени финансови корекции.

28. Исканията на Комисията имат различен обхват, особено по отношение на изпълнението на контролите от първо ниво, както е показано в примерите в каре 5. Докато при някои програми съответните органи са проверили 100 % от всички декларирани разходи, при други програми това важи едва за 1 %. Когато е обхваната само малка част от разходите, има и по-висок риск нередовните разходи да не бъдат открити и да трябва да бъдат коригирани най-късно при приключването.

КАРЕ 4

ПРИМЕР ЗА СЛУЧАЙ, ПРИ КОЙТО ПОИСКАНИТЕ ДЕЙСТВИЯ НЕ СА ЗАВЪРШЕНИ

През 2007 г. Комисията е извършила одит на една програма (Галисия), насочен към един междинен орган и шест (от 13) органа, на които вторично е делегирано управление. Одитът откри съществени недостатъци въпреки факта, че органите на държавите членки са извършили редица системни одити в периода 2003—2005 г. Въпреки че в доклада на Комисията се достига до заключението, че междинният орган следва да извършва надзор над всички органи с вторично делегирани управленски правомощия и да удържа всички неправомерни разходи, конкретните препоръки се отнасят само до одитираните органи, на които вторично е възложено управление. От гледна точка на размера на управляваните средства те са най-значимите органи (около 80 % от средствата). Като се има предвид сериозността на установените проблеми (нефункциониращи контроли от първо ниво, декларирани недопустими разходи и т.н.), Комисията е следвало да поиска от органите на държавите членки да предприемат допълнителни действия за предоставяне на увереност, че подобни проблеми не са съществували при органите, които не са били одитирани.

КАРЕ 5

ПРИМЕРИ ЗА ПО-СТРИКТНИ И ПО-СВОБОДНИ ИЗИСКВАНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА КОНТРОЛИТЕ ОТ ПЪРВО НИВО

При програмите в една държава членка (например Естремадура) Комисията е настояла за изискване за минимално покритие от контролите на 25 % от разходите, което да бъде увеличено, ако бъде установен съществен процент грешки.

При програмите в друга държава членка Комисията е приела обяснителните бележки на органите на държавата членка, които не посочват никакво количествено изискване по отношение на броя проекти, които подлежат на проверка, но постановяват, че при проверяваните проекти ще се анализира подкрепящата документация на пет разходни елемента за всяка разходна категория. Например за програмата Мърсисайд е проверена подкрепяща документация за 1,3 % от всички декларирани разходи.

При друг случай (Заарланд) Комисията не е успяла да наложи каквото и да е изискване по отношение на тези контроли.

В РАЗУМНИ СРОКОВЕ ЛИ СЕ ИЗПЪЛНЯВАТ КОРЕКТИВНИТЕ ДЕЙСТВИЯ?

ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ И ОДИТНИ КРИТЕРИИ

29. Периодът между установяването и премахването на недостатъците следва да бъде възможно най-кратък, за да се предотврати по-нататъшното деклариране на разходи с висок риск от грешка или затрудняването на изпълнението на проектите при евентуално преустановяване или прекратяване на плащанията.

30. Времетраенето на фазата на изпълнение на корективните мерки зависи от това дали:

а) държавите членки спазват поставените от Комисията срокове за отделните действия;

б) Комисията ще успее да изготви своите одитни доклади (установяване на недостатъците и последващи одити) в рамките на поставения вътрешен срок (три месеца след извършване на одита за ГД "Регионална политика" и девет седмици за ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване") и да реагира бързо на отговорите от органите на държавите членки (два месеца).

31. Палатата оцени:

а) времето, необходимо за приключване на корективните действия;

б) чия е отговорността за понесените закъснения.

НЕОБХОДИМИ СА СРЕДНО 30 МЕСЕЦА ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОРЕКТИВНИТЕ ДЕЙСТВИЯ

32. Средният период от време между установяване на недостатъците и изпълнение на всички корективни действия за разгледаната извадка е 30 месеца [17]. Като цяло, ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" има нужда от по-малко време (27 месеца), отколкото ГД "Регионална политика" (32 месеца). Това отразява разликите във вида на съфинансираните проекти и в начина на проследяване на корективните действия:

а) разрешаването на установените проблеми в контекста на ЕФРР обикновено отнема повече време, отколкото на проблемите, свързани с ЕСФ, поради по-голямото разнообразие на проекти, допустими за съфинансиране, и по-големият брой правила, които следва да бъдат проверени [18]. Освен това проектите и програмите по ЕФРР обикновено са свързани с повече средства от тези по ЕСФ и поради това обемът на евентуалната допълнителна работа, която трябва да се извърши с оглед преодоляване на установените недостатъци, е по-голям;

б) ГД "Регионална политика" е извършила последващи одити за повече случаи от извадката, отколкото ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" (вж. точка 46). Подобни одити следва да бъдат организирани и оповестени, а резултатите от тях да бъдат препратени на одитираните обекти, като така се започва нова фаза на кореспонденция относно установените проблеми, ако има такива. Този период е включен в изчислението на Палатата на необходимото време за приключване на корективните действия;

в) при 30 % от програмите, управлявани от ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване", недостатъците не са установени след одит от страна на ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване", а от доклади от органите на държавата членка или след одит от страна на Европейската сметна палата. Това означава, че необходимото време за ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" се съкращава, тъй като в него не се включва периода от приключването на одита, установил нередностите, до оповестяването на резултатите.

33. Изчисленията не вземат предвид времето, необходимо за изпълнение на финансовите корекции след приемането им. В повечето случаи приетите финансови корекции са изпълнени още с представянето на следващата декларация за разходи пред Комисията. За около половината от тях тази следваща декларация е била окончателната декларация за разходи при приключването на програмата, което означава, че финансовата корекция е трябвало да бъде изпълнена при нейното представяне изцяло или частично.

34. Комисията е формулирала положителни заключения по отношение на изпълнението на корективните действия за 87 % от програмите, разгледани от Палатата. Това включва програми, при които някои въпроси са останали отворени, въпреки че програмата е приключена (около 8 % от случаите). За оставащите 13 % от програмите, при които към крайния срок за приключване процесът на изпълнение на корективните мерки е продължавал средно около 35 месеца, Комисията е взела решение да предприеме мерки срещу нередностите по време на процедурата на приключване.

ЗАКЪСНЕНИЯТА СЕ ПРИЧИНЯВАТ ОСНОВНО ОТ ОРГАНИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ, НО И ОТ КОМИСИЯТА ...

35. При 40-те разгледани програми в 35 % от случаите отговорността за закъсненията е на държавите членки, а в 39 % тази отговорност е поделена. При още 5 % от случаите закъсненията са причинени главно от Комисията. В 21 % от случаите и двете страни са демонстрирали бърза реакция.

36. Някои органи в държавите членки са приели недостатъците и са се съгласили да предприемат съответните действия. Други органи са оспорили установяването на недостатъци и са предприели мерки едва след като е станало ясно, че Комисията поддържа позицията си (вж. каре 6).

37. Понякога Комисията е изпращала резултатите от своите одити до органите на държавите членки със закъснение. При 16 % от одитите на 40-те програми, извършени от Комисията, за изпращане на резултатите е била необходима около една година, въпреки че вътрешният срок на Комисията е три месеца или девет седмици след извършване на одита, в зависимост от генералната дирекция (вж. точка 30, буква б)).

КАРЕ 6

ПРИМЕРИ ЗА ЗАТРУДНЕНИЯ В СЪТРУДНИЧЕСТВОТО МЕЖДУ КОМИСИЯТА И ОРГАНИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

При своите одити, извършени в средата на 2006 г., Комисията е установила нередности при няколко програми (например в южния и източния регион) в една държава членка (Ирландия). Компетентните органи в държавата членка са поели водещата роля в плана за действие и за Комисията е било трудно, а понякога и невъзможно, да получи необходимата информация. При приключване на програмата корективните действия все още не са били финализирани.

При друга програма (Сардиния) органите на държавата членка са възразили срещу корективните действия, поискани от Комисията. Комисията е потвърдила позицията си в няколко последващи писма. Едва 20 месеца след първото искане органите на държавата членка са приели становището на Комисията за 25 от 33 корективни действия.

38. За 40-те разгледани програми са били изпратени писма с предсуспензивен характер в 60 % от случаите, средно 16 месеца след установяване на недостатъците. Решение за преустановяване на плащанията е било взето в 10 % от случаите. На последно място, в няколко случая за Комисията вече не е било възможно да изпрати подобно писмо или да вземе решение за преустановяване на плащанията, тъй като всички плащания са били извършени преди процедурата на приключване.

39. Предвид малкото решения за преустановяване на плащанията в извадката, не е възможно да се заключи дали и до каква степен подобни решения биха ускорили процеса.

... И КОМИСИЯТА Е ПРЕДПРИЕЛА НЯКОИ ДЕЙСТВИЯ ЗА СЪКРАЩАВАНЕ НА ПРОЦЕСА

40. Следвайки своя план за действие от 2008 г. (вж. точка 16), Комисията се стреми да постигне целевото ниво от 24 месеца между установяването на недостатъците и приключването на процедурите по преустановяване на плащанията/налагане на финансови корекции. За това целево ниво обаче е прекалено късно да има съществено отражение върху средното време, необходимо за изпълнение на корективните действия за програмния период 2000—2006 г.

41. Нормативната уредба за периода 2007—2013 г. позволява прекъсване на плащанията и вземане на решение за финансови корекции без предварителни процедури за преустановяване на плащанията. Комисията очаква това да насърчи органите на държавите членки да реагират бързо при установяване на проблеми. Следва да се отбележи също, че тъй като целта на прекъсването или преустановяването на плащанията е да се предотвратят недължимите плащания от страна на Комисията до прилагане на корективни действия за установените недостатъци, вероятно това ще има положителен ефект върху годишния процент грешки, отчитан от Палатата.

РАЗПОЛАГАЛА ЛИ Е КОМИСИЯТА С ДОСТАТЪЧНА УВЕРЕНОСТ ПРИ ФОРМУЛИРАНЕ НА ЗАКЛЮЧЕНИЕТО, ЧЕ НЕДОСТАТЪЦИТЕ СА ПРЕОДОЛЕНИ?

ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ И ОДИТНИ КРИТЕРИИ

42. Заключението на Комисията, че към сериозните недостатъци са били насочени задоволителни мерки (формулирано за 87 % от извадката от 40 разгледани програми, вж. точка 34), следва да се основава на стабилни доказателства относно предприетите корективни действия. Тези действия могат да бъдат:

а) финансови корекции, налагани въз основа на оценка на нивото на грешки във вече декларираните разходи;

б) подобряване на системите с оглед ефективната им работа при предотвратяване или установяване и коригиране на неправомерни разходи.

43. Палатата провери дали Комисията:

а) е разполагала с достатъчна увереност, че са били изпълнени подходящи финансови корекции и че системите са били подобрени, за да бъде избегнато повторението на подобни грешки;

б) е преценила, че програмите приемници не са засегнати от съществени недостатъци в програмния период 2007—2013 г.

КОМИСИЯТА РАЗПОЛАГА С РАЗЛИЧНИ НАЧИНИ ЗА ПОСТИГАНЕ НА УВЕРЕНОСТ

44. Комисията разполага с различни начини за получаване на увереност, че корективните действия са изпълнени задоволително. Тя може да получи увереност чрез извършване на последващи одити. Освен това тя може да разчита на изявленията поетите задължения на органите на държавите членки, или да извърши оценка въз основа на предоставената от тези органи подкрепяща документация. Подкрепящата документация може да съдържа описание на методологията, използвана при подбора на извадката и допълнителните проверки, актуализирани контролни списъци и доклади относно отделните извършени проверки. Тези методи могат и да се комбинират.

45. Тези източници не предоставят непременно еднакво ниво на увереност. Това се потвърждава от факта, че когато Комисията е използвала последващи одити за проверка на надеждността на изявленията и резултатите от извършените от органите на държавата членка проверки, тя е достигнала до положително заключение едва в 22 % от случаите след първия последващ одит. В други случаи Комисията е трябвало да поиска допълнителни корективни действия, като за някои от тях е извършила допълнителни последващи одити.

46. Комисията следва да обмисли какви ресурси са необходими за получаване на потенциално по-надеждни доказателства: човешките и времевите ресурси, необходими за извършване на последващ одит, са много по-големи, отколкото за оценка, основана на подкрепящата документация или на предоставените от държавите членки изявления (вж. примера в каре 7). Поради това Комисията трябва да намери баланса между степента на увереност, която иска да постигне, и степента, до която решава да разчита на органите на държавите членки въз основа на анализ на риска. Въпреки това за 89 % от програмите в извадката, управлявани от ГД "Регионална политика", и за 47 % от програмите, управлявани от ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване", е извършен последващ одит преди да се заключи, че корективните действия са приложени задоволително.

КАРЕ 7

ПРИМЕР ЗА ПОЕТ РИСК ПРИ ПРИКЛЮЧВАНЕ НА КОНСТАТАЦИИТЕ ВЪЗ ОСНОВА НА ПОЕТИ ЗАДЪЛЖЕНИЯ/ИЗЯВЛЕНИЯ ОТ ОРГАНИТЕ НА ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА

При една програма (източна Шотландия) Комисията е отбелязала, че докладите по член 13 не съдържат никакви заключения дали откритите грешки имат системен характер. Въпросът е приключен през 2009 г. въз основа на поетия от държавата членка ангажимент, че всички системни проблеми ще бъдат идентифицирани. Декларацията за сертифициране обаче не предоставя информация относно естеството на грешките, а посочва само, че всички установени системни слабости са преодолени. След това през 2011 г. Комисията е провела одит на приключването, който включва проверка на разрешаването на системните проблеми.

ЗА ПОВЕЧЕТО ПРОГРАМИ СА ПРИЛОЖЕНИ ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ …

47. Проблемът с разходите, обработени от недостатъчно добре функциониращи системи и декларирани пред Комисията, в по-голямата част от случаите е решен чрез прилагане на финансови корекции.

48. Съществуват три вида финансови корекции [19]:

а) корекции, при които се прави специфично количествено измерване, тъй като размерът на грешката може да бъде определен на ниво проект (наричани по-нататък "количествено измерими корекции");

б) корекции въз основа на екстраполация се прилагат, когато може да се определи популацията от проекти, засегната от даден вид/видове грешки и грешката може да се изрази количествено, но не е възможно да се провери цялата популация поради големия брой проекти;

в) корекции с фиксиран процент, свързани с неизправности на системите или с проекти, които не отговарят на правилата за възлагане на обществени поръчки, се прилагат, когато въздействието на грешката не може да бъде изразено количествено.

49. Корекциите въз основа на екстраполация се извършват, като се прилага процентът грешки, установен за извадка от проекти, върху цялата популация от проекти, засегната от този недостатък.

50. Корекциите с фиксиран процент, свързани с неизправности на системите, се извършват, като се прилага определен процент към разходите, обработени от засегнатите от недостатъци системи. Те обикновено се налагат за разходите, декларирани до момента на преодоляване на недостатъците в системите. Приложимият процент, определен в указанията на Комисията, зависи от сериозността на недостатъците.

51. В Таблица 3 са представени 40-те проверени програми по брой програми според вида финансови корекции. Съгласуваните финансови корекции, засягащи съфинансиране по структурните фондове, са в размер от около 650 милиона евро, като понастоящем се обсъждат допълнителни финансови корекции. Значителна част от финансовите корекции се дължат на нарушения на на европейските и националните правила за обществените поръчки.

52. Почти всички финансови корекции са извършени от държавите членки. Освободените средства от ЕС могат да бъдат използвани за други допустими разходи [20] в рамките на съответната програма, като тези разходи следва да бъдат декларирани пред Комисията преди края на програмния период (вж. бележка под линия 7). За част от разходите по седем програми обаче Комисията е наложила финансовите корекции, тъй като държавите членки не са ги извършили сами. В резултат на това държавите членки са изгубили тези средства (вж. точка 13).

ТАБЛИЦА 3

БРОЙ ПРОГРАМИ СПОРЕД ВИДА ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ

Забележка: за една и съща програма може да са съгласувани различни видове финансови корекции в зависимост от броя и естеството на недостатъците.

Вид финансови корекции | Брой програми |

ГД "Регионална политика" | ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" |

Количествено измерими корекции | 15 | 13 |

Корекции въз основа на екстраполация | 2 | 4 |

Корекции с фиксиран процент

Неизправности на системите | 8 | 3 |

Възлагане на обществени поръчки | 13 [7777] | 2 |

… НО ВИСОКА СТЕПЕН НА УВЕРЕНОСТ ОТНОСНО ТОЧНОСТТА НА ФИНАНСОВИТЕ КОРЕКЦИИ Е ПОЛУЧЕНА ЕДВА ПРИ 67 % ОТ СЛУЧАИТЕ …

53. Палатата счита, че Комисията може да получи висока степен на увереност относно това доколко финансовите корекции съответстват на установените недостатъци при следните условия:

а) при прилагане на количествено измерими корекции: всички проекти, засегнати от недостатъци, са идентифицирани и размерът на наложените финансови корекции съответства на грешките, открити от проверките за качество [21], които органите държавите членки извършват;

б) при прилагане на корекции въз основата на екстраполация: субпопулацията, засегната от недостатъците, е точно установена [22], извадката, проверена с цел установяване на процента грешки, е представителна, а извършените от органите на държавите членки проверки са с високо качество;

в) при прилагане на корекции с фиксиран процент: приложеният процент съответства на указанията на Комисията.

54. Степента на увереност на Комисията зависи и от вида на доказателствата за изпълнението на тези условия, които тя може да получи (вж. точки 44—46). Комисията е извършила последващи одити за 65 % от програмите, за които са направени финансови корекции. Когато одитните заключения не са положителни, органите на държавите членки следва да изпълнят допълнителни задачи, които на този етап са много добре определени от Комисията, или се постигна споразумение относно допълнителни финансови корекции. Пример за случай, в който е било необходимо да се извърши допълнителна работа, е посочен в каре 8.

КАРЕ 8

ПРИМЕР ЗА СЛУЧАЙ, В КОЙТО ПОСЛЕДВАЩИЯТ ОДИТ НЕ Е ДОСТИГНАЛ ДО ПОЛОЖИТЕЛНИ ЗАКЛЮЧЕНИЯ

При една програма (предприятия и промишленост в Чешката република) от компетентните органи е поискано да извършат проверки на декларираните разходи с оглед на някои специфични проблеми (като например спазване на правилата за възлагане на обществени поръчки). Извършеният от Комисията последващ одит, който има за цел да оцени качеството на тези проверки, е установил, че те не са успели да открият редица проблеми или да предложат подходящи финансови корекции за тях. Поради това съответните органи са били помолени да преизчислят процента грешки за проверените проекти, като вземат предвид констатациите на Комисията. Това означава преразглеждане на всички първоначални проверки с цел да се гарантира, че те са обхванали всички пропуснати проблеми, и да се изчислят необходимите финансови корекции.

55. Палатата счита, че при 67 % от случаите в извадката получената увереност е била висока. Останалите случаи (33 %) [23] са били засегнати от слабости, които са намалили степента на увереност.

56. Една такава слабост е пълната или частичната липса на информация относно:

а) доколко финансовите корекции са приложени изцяло;

б) аргументацията за определянето на размера на финансовите корекции според първоначално установените недостатъци. Пример за това е посочен в каре 9.

57. Друг недостатък е свързан с обхвата на реално извършените проверки: в някои случаи техният обхват не е бил достатъчен, но Комисията не го е отбелязала (вж. примерите в каре 10), като това е довело до формиране на ненадеждни заключения относно процента грешки.

КАРЕ 9

ПРИМЕР ЗА НЕДОСТАТЪЧНО АРГУМЕНТИРАНЕ НА РАЗМЕРА НА ПРИЛОЖЕНИТЕ ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ

При една програма (Галисия), за която междинният орган е делегирал изпълнението на мерките на различни органи, Комисията е поискала налагане на финансови корекции по отношение на разходите, декларирани за органи, чиито доклади по член 13 са показали висок процент грешки. Приложени са корекции за четири органа, като за единия те са направени въз основа на статистическа проверка, но Комисията не разполага с никаква информация за равняване на сумата на корекциите с процента грешки, установен при проверките от първо ниво. За останалите три органа не е получена информация или наличната информация е непълна. Комисията не е поискала по-нататъшна информация и е възобновила плащанията.

… КАТО УВЕРЕНОСТТА Е МНОГО ПО-СЛАБА ПО ОТНОШЕНИЕ НА ЕФЕКТИВНОТО ФУНКЦИОНИРАНЕ НА СИСТЕМИТЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ

58. Палатата счита, че Комисията може да получи висока степен на увереност относно ефективността на системите за управление и контрол, ако броят и качеството на контролите от първо и второ ниво позволяват на органите на държавите членки да откриват и коригират неправомерни разходи (вж. точки 9, 10 и 28). Проверките от първо ниво са основен елемент в системите за управление и контрол за периода 2000—2006 г. поради слабости в правната рамка по отношение на изискванията за проверки от второ ниво (вж. точка 9).

59. Палатата отбелязва, че за всички случаи, при които оценява нивото на увереност като високо, Комисията е била извършила последващи одити.

КАРЕ 10

ПРИМЕР ЗА НЕДОСТАТЪЧЕН ОБХВАТ НА ПРОВЕРКИТЕ, КОЙТО НЕ ПОЗВОЛЯВА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОЦЕНТА ГРЕШКИ И СЛЕДОВАТЕЛНО НА РАЗМЕРА НА ФИНАНСОВИТЕ КОРЕКЦИИ

При една програма (транспорт в Италия) въз основа на извадка от проверени проекти извършеният от Комисията одит е установил няколко потенциални системни грешки. Поради това от органите на държавата членка е поискано да извършат проверка, за да оценят пълния обхват на тези системни грешки и да приложат финансови корекции. В резултат на проверката е била наложена финансова корекция по отношение само на един вид грешка. За другите видове грешки не са предложени корекции.

При друга програма (развитие на човешките ресурси в Полша) Комисията е открила при два проекта на обща стойност приблизително 214 милиона евро, управлявани от един орган, редица грешки при възлагане на договори за обществени поръчки, сключени след провеждане на специфична тръжна процедура (ускорена процедура). Направени са финансови корекции в размер на около 25 милиона евро. Комисията обаче не е поискала проверка на различните видове грешки в управляваните от същия орган договори, които не са подписани въз основа на ускорената процедура.

60. Палатата счита, че степента на увереност е средно висока в случаите, когато проблемите на системите са решени по задоволителен начин, с изключение само на някои аспекти на контролите от първо и второ ниво. При тези случаи Комисията разчита главно на отчетите на органите на държавите членки (вж. примера в каре 11).

61. Палатата счита, че степента на увереност е ниска, когато основни аспекти на контролите от първо и второ ниво не са задоволителни. Недостатъците са предимно свързани с броя на извършените проверки (вж. точка 28). Този проблем понякога се утежнява от слабостите на контролите от второ ниво.

62. За програмите, които попадат в категорията на "ниска" увереност, Комисията е извършила последващи одити в 64 % от случаите. По-голямата част от тези одити оценяват качеството на контролите от първо ниво, без да поставят под въпрос броя на извършените проверки.

КАРЕ 11

ПРИМЕР ЗА СЛУЧАИ, В КОИТО УСТАНОВЯВАНЕТО И ПРЕМАХВАНЕТО НА НЕДОСТАТЪЦИ ОТ КОМИСИЯТА СЕ ОСНОВАВА НА ДОКЛАДИ ОТ НЕЗАВИСИМИЯ ОРГАН

След откриването на значителни недостатъци при контролите от първо ниво за една програма (Аквитания), Комисията е изготвила първо искане за предприемане на действия. Органите на държавата членка са стартирали специфични проверки на извадка от разходи, декларирани в периода 2000—2004 г. На Комисията е предоставен доклад за резултатите от проверките, който показва процент грешки в размер на 2,12 %. Тя е приела ситуацията за задоволителна и не е предприела по-нататъшни действия. Комисията не е изискала никакви подкрепящи документи, като например попълнени контролни списъци, и не е поставила под въпрос разликата между този процент грешки и процента грешки, установен от контролите от второ ниво, който е много по-висок. Не е извършен последващ одит. Докладът не посочва естеството на грешките и по-специално дали те имат системен характер. По отношение на подобряването на процедурите от 2005 г. нататък Комисията е получила потвърждение от отговорните органи, че процедурите, по които се обработват разходите, ще съответстват на нормативните изисквания на структурните фондове.

Комисията е изготвила второ искане за предприемане на действия по-малко от година след приключването на действията по първото искане поради постоянния по-висок процент грешки, открит от контролите от второ ниво — почти 12 %. Тя е поискала да се установят причините за този висок процент грешки. Съответните органи са стартирали допълнителен кръг от проверки. Анализирана е една системна грешка и е установена засегнатата от нея популация, което е следвало да бъде направено още след първото искане за предприемане на действия. Чрез извършването на втория кръг проверки е било възможно оставащият процент грешки след извършване на контролите от второ ниво да бъде намален до 4,7 %. Въпреки че тази стойност надвишава прага от 2 % (вж. точка 15), Комисията е решила да остави крайното разрешаване на тези въпроси за процедурата по приключване, започнала през октомври 2010 г.

63. В случаите, за които не са извършени одити или техният обхват не е задоволителен, най-малко част от корективните действия са приключени въз основа на изявления/поети задължения или подкрепящи документи, представени от компетентните органи на държавите членки. Пример за това е посочен в каре 12.

64. Въз основа на установените критерии, оценката на Палатата на получената от Комисията степен на увереност по отношение на разходите, обработени от подобрените системи за управление и контрол, е показана в таблица 4.

ТАБЛИЦА 4

СТЕПЕН НА УВЕРЕНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ЕФЕКТИВНОТО ФУНКЦИОНИРАНЕ НА СИСТЕМИТЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ СПОРЕД ОЦЕНКАТА НА ПАЛАТАТА

Степен на увереност | Процент засегнати програми [6666] |

Висока | 28 % |

Средна | 34 % |

Ниска | 38 % |

КАРЕ 12

ПРИМЕР ЗА ПРИКЛЮЧВАНЕ НА КОНСТАТАЦИЯ ВЪЗ ОСНОВА НА ОПИСАНИЕ, ПРЕДОСТАВЕНО ОТ ОРГАНИТЕ НА ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА

При една програма (Навара) установяването и премахването на недостатъци се основават на доклади от органите на държавата членка. Националните органи са уведомили Комисията, че предвид многото различни органи, на които са делегирани управленски правомощия, са въведени нови процедури по отношение на случаите, когато няколко мерки се управляват от един орган (но не са дали по-подробна информация, която би позволила на Комисията да оцени броя и качеството на новите проверки). За другите мерки, управлявани от един орган, са изготвени указания, но все още са съществували проблеми по отношение на съдържанието на проверките. За друга част от органите обаче все още не са изготвени указания и контролни списъци, които са основни елементи за гарантиране ефективността на проверките. Комисията не е отправила други искания.

… ПОРАДИ ТОВА Е НЕОБХОДИМО ДА СЕ ПОЛУЧИ ДОПЪЛНИТЕЛНА УВЕРЕНОСТ ПРИ ПРОЦЕДУРАТА НА ПРИКЛЮЧВАНЕ …

65. Една от целите, с оглед на която Комисията проследява недостатъците, е да се избегне продължителна и скъпоструваща процедура на приключване и да не се възпрепятства програмният период 2007—2013 г. Въпреки това, особено за програмите, където степента на увереност не е висока, Комисията ще трябва да извърши окончателната оценка на остатъчния риск от грешки по време на процедурата на приключване, която тече понастоящем (вж. точка 15).

66. За да подготви процедурата на приключване, от 2007 г. досега Комисията е извършила одити на сертифициращите органи, отговорни за програмите, за които се счита, че представляват висок риск за финансовите интереси на бюджета на ЕС. Установените по време на тези одити случаи на недостатъци обаче са счетени от Комисията като цяло за преодолени основно на базата на изявленията на съответните органи (вж. примера в каре 7).

67. Въз основа на прегледа на сертифициращите декларации при приключване за програмите от извадката, при които Комисията е достигнала до положително заключение (87 %, вж. точка 34), Палатата заключава, че:

а) в 23 % от случаите (към края на юни 2011 г.) предоставената в сертифициращата декларация информация ще доведе до допълнителни финансови корекции. Това се отнася най-вече за случаи, при които Палатата счита, че Комисията не е разполагала с висока степен на увереност (вж. точка 55 и таблица 4);

б) в 57 % от случаите становището и/или процентът грешки, представени в сертифициращата декларация, са спорни, на-вече поради факта, че процентът грешки е прекалено нисък в сравнение с недостатъците, установени в програмата. Освен това, съгласно оценката на Палатата, съществуват съмнения доколко резултатите са представителни, тъй като контролите от второ ниво не е трябвало да бъдат извършвани въз основа на статистическа извадка. Резултатите от тези контроли обаче трябва да бъдат използвани като основна база за оценка на нуждата от налагане на бъдещи финансови корекции.

68. На последно място, в одитираната извадка има случаи (вж. каре 13), при които разходи, оттеглени първоначално от декларацията за разходи, са включени отново в окончателната декларация за разходи. Съществуват също така случаи, при които са включени разходи, свързани с нови одобрени проекти, малко преди крайния срок за приключване. Съществува риск тези проекти да не са били проверени по подходящ начин поради натиска да се усвоят средствата от ЕС.

69. Въз основа на своята оценка на риска, свързан с програмите, и с оглед установяване на валидността на представения процент грешки, Комисията може да вземе решение да извърши одит в рамките на процедурата по приключване. Подобни одити се извършват понастоящем за около половината от случаите, за които Палатата счита, че степента на увереност не е висока (66 % от проектите, посочени в точка 55, и 36 % от посочените в таблица 4, категория "ниска увереност"). Броят на тези одити може да се увеличи.

КАРЕ 13

ПРИМЕРИ ЗА ПОВТОРНО ВКЛЮЧВАНЕ НА НЕДОПУСТИМИ РАЗХОДИ И ЗА ЗАКЪСНЯЛО ВКЛЮЧВАНЕ НА НОВИ ПРОЕКТИ

При една програма (Североизточна Англия), за която са извършени корективни действия между март 2006 г. и септември 2007 г., разходи в размер на 19,3 милиона евро, които преди това са били удържани, са включени повторно в декларацията за окончателните разходи от управляващия орган. В този случай работата на сертифициращия орган е била ефективна и той е обявил този проблем.

При друга програма (Сардиния), за която корективните действия са започнали през септември 2007 г. и все още са продължавали по време на приключването, разходи в размер на 80 милиона евро са били включени в декларацията за окончателните разходи. Нито един от засегнатите проекти не е бил подложен на контроли от второ ниво от независимия орган. Комисията е била в състояние да забележи този факт, тъй като той е оповестен в декларацията за сертифициране, която не предоставя окончателно становище по отношение на програмата. Оценката на допустимостта на съответните разходи обаче изисква допълнителна работа с цел избягване на риска от изплащане на недопустими разходи.

70. В случаите, когато Комисията не планира да извърши одит при приключване, нейното окончателно решение дали да се приложат допълнителни финансови корекции се основава на информацията и изявленията, предоставени от сертифициращия орган в декларацията за сертифициране или при допълнително искане от страна на Комисията. Така Комисията може да не е в състояние да оцени истинността и точността на предоставената информация, която може да се отнася до ключови въпроси като например аргументацията [24] на органите на държавата членка за намаляването на първоначалния по-висок процент грешки до прага от 2 % (вж. точка 15). В каре 14 са илюстрирани предизвикателствата, с които Комисията се сблъсква при приключването.

КАРЕ 14

ПРИМЕР ЗА РАЗЛИЧНИ ИНТЕРПРЕТАЦИИ НА ОКОНЧАТЕЛНИЯ ПРОЦЕНТ ГРЕШКИ ЗА ПРОГРАМИТЕ

Като резултат от одитите на Комисията през втората половина на 2005 г. за няколко програми в една държава членка е приет план за действие. Освен някои конкретни въпроси, по които са предприети подходящи стъпки, основното необходимо действие е укрепване на контролите от първо ниво. В резултат на това са въведени и/или официализирани проверки и са изготвени съответните документи с указания. Въз основа на това Комисията е приела, че планът за действие е изпълнен успешно. Не са поставени обаче изисквания за минимален обхват на проверките, като например процент от проектите или от разходите, които трябва да бъдат проверени. Комисията е извършила последващи одити за някои от програмите, като е разгледала и качеството на контролите от първо ниво, и не е установила сериозни недостатъци.

Извършеният от Палатата одит на една от тези програми обаче (Йоркшир и Хъмбърсайд) установи, че контролите от първо ниво са имали много малък обхват — 3 %. Освен това установеният от тях процент грешки е много по-нисък от процента грешки, открит при контролите от второ ниво, което повдига съмнения относно качеството на контролите от първо ниво. Това предполага, че при приключване на програмата следва да се разчита на резултатите от контролите от второ ниво.

Процентът грешки, представен в декларацията за сертифициране за цялата програма, е 1,959 %. Одитът на Палатата обаче показа, че тези данни не са статистически точни, тъй като не вземат предвид факта, че програмата се състои от три субпопулации [25]. Използвайки същите цифри, одитът на Палатата достигна до заключението, че процентът грешки е 9,3 %. По отношение на правната рамка Комисията прие процента грешки представен в декларацията за сертифициране.

71. С регламентите за програмния период 2007—2013 г. са въведени някои нови разпоредби, които имат за цел да разрешат част от проблемите, описани в точките по-горе:

а) контролите от второ ниво следва да се извършват въз основа на произволно подбрана статистическа извадка. Това би следвало да подобри валидността на процента грешки, представян на Комисията при приключването на програмата;

б) одитен орган (подобен на независимия/сертифициращия орган за програмния период 2000—2006 г.) следва да представя на Комисията годишно становище относно ефективното функциониране на системите за управление и контрол. Очаква се тези становища да бъдат по-надеждни от докладите по член 13 поради използвания метод на статистическа извадка и да се превърнат в основния източник на Комисията за достигане на увереност по отношение на ефективността на системите.

72. Правната рамка на програмния период 2007—2013 г. също е променена, най-вече с въвеждането на едно опростяване, насочено към намаляване на процента грешки. Органите на държавите членки сега разполагат с възможността да декларират административните разходи като фиксиран процент или сума, вместо да декларират реалния размер на разходите.

… ВЪПРЕКИ ЧЕ Е ВЪЗМОЖНО БЪДЕЩИТЕ ФИНАНСОВИ КОРЕКЦИИ ДА НЯМАТ ЕФЕКТ, ТЪЙ КАТО ДЕКЛАРИРАНИТЕ РАЗХОДИ НАДХВЪРЛЯТ ОТПУСНАТИЯ БЮДЖЕТ

73. Анализът на декларациите за окончателни разходи за 40-те прегледани програми показва, че за 50 % от тях (70 % за програмите по ЕФРР и 24 % за програмите по ЕСФ) органите на държавите членки са декларирали разходи, надхвърлящи отпуснатия за програмите бюджет [26]. Декларираните разходи надхвърлят бюджета със сума в размер между 1 % и 28 %. Това означава от една страна, че във всички тези случаи органите на държавите членки са могли да заменят целия размер на наложените финансови корекции (вж. точка 51) с нови декларирани разходи, а от друга страна — че органите на държавите членки разполагат с буфер, който позволява допълнителни финансови корекции при приключване [27]. С други думи, налагането на финансови корекции в бъдеще няма да доведе до намаляване на размера на средствата, които следва да бъдат изплатени от Комисията.

НЕОБХОДИМИ СА ДОПЪЛНИТЕЛНИ УСИЛИЯ, ЗА ДА СЕ ПОСТИГНЕ ЕФЕКТИВНО ФУНКЦИОНИРАНЕ НА СИСТЕМИТЕ ЗА ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД 2007—2013 Г.

74. Предвид факта, че много недостатъци са установени между 2006 и 2008 г. и като се отчита времето, необходимо за изпълнение на корективни действия (вж. точка 32), често недостатъците се считат за поправени непосредствено преди началото на процедурата по приключване. Това означава, че същинско подобрение на системите за управление и контрол би могло да се постигне едва през програмния период 2007—2013 г.

75. Системите на програмите, приемници на десет от разгледаните програми през периода 2007—2013 г., отново са получили отрицателна оценка от Комисията през 2010 г., отразена в годишните отчети за дейността на ГД "Регионална политика" и ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване". Следователно Комисията трябва да предприеме допълнителни корективни действия във връзка с тези програми.

76. Тези годишни отчети за дейността показват също, че изчисленият от одитните органи процент грешки надхвърля прага от 2 % (вж. точка 15) за 35,6 % от програмите, управлявани от ГД "Регионална политика" и 47,4 % от програмите, управлявани от ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" [28]. Според оценката на самите генерални дирекции относно ефективността на системите през периода 2007—2013 г. 15,4 % от програмите, управлявани от ГД "Регионална политика" и 25,8 % от програмите, управлявани от ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване" са оценени като притежаващи съществени недостатъци. Вероятният процент грешки, докладван от палатата в нейния годишен доклад за 2010 г. за групата политики "Сближаване, енергетика и транспорт" е 7,7 % [29].

77. Следва да се отбележи, че дори когато Комисията е успяла да подобри системите за управление и контрол на държавите членки до ефективно ниво на работа, това все още не гарантира, че системите на приемните програми ще бъдат също толкова ефективни. Това се дължи на факта, че държавите членки биха могли да променят по свое усмотрение органите, системите и служителите, отговорни за контрола на програмите по структурните фондове, например поради финансови причини. Комисията вече се е сблъскала с редица такива случаи.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

78. Когато предприема корективни действия, Комисията има за цел да гарантира, че вече извършените неправомерни плащания подлежат на адекватни финансови корекции и че работата на системите за управление и контрол е подобрена така, че те предоставят достатъчна увереност относно съответствието на плащанията с правилата.

79. Одитът на Палатата установи, че Комисията като цяло е предприела подходящи действия при установяване на недостатъци, но процесът е дълъг и тя получава различни нива на увереност за одитираните програми относно това дали недостатъците на националните системи за управление и контрол са поправени в резултат от нейните корективни действия.

ПРИ УСТАНОВЯВАНЕ НА НЕДОСТАТЪЦИ В СИСТЕМИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ КОМИСИЯТА ПРЕДПРИЕМА ПОДХОДЯЩИ ДЕЙСТВИЯ, НО ИЗПЪЛНЕНИЕТО ИМ ОТНЕМА МНОГО ВРЕМЕ

80. При установяване на недостатъци Комисията систематично предприема корективни мерки. В 90 % от случаите Комисията е инициирала подходящи действия срещу недостатъците (вж. точки 23—27).

81. Прилагането на корективните действия обаче отнема около 30 месеца. Недостатъците за периода 2000—2006 г. са установени главно от 2005—2006 г. нататък. В съчетание с продължителния процес на изпълнение, това означава, че при почти половината от случаите в извадката е трябвало да бъдат изпълнени финансови корекции при приключване на програмите. Настоящата политика на Комисията постановява, че корективните действия трябва да бъдат изпълнени в рамките на 24 месеца (вж. точки 32—40).

КОМИСИЯТА Е ПОСТИГНАЛА ИЗВЕСТЕН УСПЕХ ПРИ ОСИГУРЯВАНЕ НА ПРАВИЛНОТО ПРИЛАГАНЕ НА ФИНАНСОВИТЕ КОРЕКЦИИ

82. В около две трети от случаите, разгледани от Палатата, Комисията е постигнала висока степен на увереност, че финансовите корекции са приложени правилно. За останалите случаи съществуват недостатъци, които намаляват нивото на увереност. Това се дължи на недостатъчна информация или на слабости в обхвата на проверките, извършени с оглед оценка на размера на финансовите корекции (вж. точки 44—57).

КОМИСИЯТА ИМА ПО-ОГРАНИЧЕН УСПЕХ ПРИ ПОСТИГАНЕТО НА УВЕРЕНОСТ, ОТНОСНО ТОВА ДАЛИ ДЕЙСТВИЯТА ѝ СА ДОВЕЛИ ДО ПОДОБРЕНИЕ НА НАЦИОНАЛНИТЕ СИСТЕМИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ

83. Комисията постигна различни нива на увереност във връзка с одитираните програми (вж. приложението)относно това дали недостатъците в системите за управление и контрол на държавите членки са преодолени в резултат от нейните корективни действия. При одитираните програми Палатата установи високо ниво на увереност при 28 % от програмите, средно при 34 % и ниско при 38 %. Комисията извършва допълнителна работа по време на процедурата по приключване, но съществуват трудности, които трябва да бъдат преодолени с оглед получаване на достатъчна увереност по отношение на предоставената информация и особено по отношение на окончателния процент грешки, представен в декларацията за сертифициране (вж. точки 28 и 58—73).

84. Приемниците на десет от разгледаните от Палатата програми, изпълнявани през програмния период 2007—2013 г., отново са получили отрицателна оценка от Комисията през 2010 г. Освен това процентът грешки, отчитан от националните одитни органи през настоящия период, много често е над прага на същественост (вж. точки 74—77). Необходимо е Комисията да предприеме допълнителни корективни дейности за тези програми.

ВЪЗМОЖНО Е ДА СЕ ПОСТИГНЕ ПОДОБРЕНИЕ

85. Въпреки че корективните действия на Комисията могат да имат значителен положителен ефект, все още има възможност за подобрение с оглед установяване на висококачаствени системи н за периода 2007—2013 г. Вероятно е обаче това подобрение да е свързано с необходимост от отпускане на ресурси, което Комисията следва да вземе предвид.

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва да:

- съкрати времетраенето на административната процедура от установяването на нередностите до изпълнението на корективните действия;

- съсредоточи одитната си дейност върху одитните органи, като следи дали те установяват стабилен процент грешки, така че въз основа на този процент да могат да бъдат приложени финансови корекции;

- разпространи контролни списъци, които органите на държавите членки да следват като добра практика при извършването на контроли от първо ниво;

- гарантира, че финансовите корекции, приложени преди приключването, обхващат всички разходи, обработени от засегнатите от недостатъци системи за управление и контрол.

ЗАМЯНАТА НА НЕДОПУСТИМИТЕ РАЗХОДИ СЛЕДВА ДА БЪДЕ РАЗГЛЕДАНА С ОГЛЕД ВЗЕМАНЕ НА РЕШЕНИЕ ЗА БЪДЕЩИТЕ РАЗХОДИ В ОБЛАСТТА НА СБЛИЖАВАНЕТО

86. При половината от програмите, проверени от Палатата, органите на държавите членки са декларирали разходи, надхвърлящи бюджета на програмата. Това означава, че те са имали възможност да заменят отхвърлените недопустими разходи с други разходи и да създадат буферна зона за компенсиране на възможни бъдещи финансови корекции (вж. точка 73).

87. Правилата разрешават замяна на разходи по този начин (вж. точка 13, буква a)), която позволява средствата по структурните фондове, отпуснати на държавите членки, да бъдат използвани в полза на разходни програми, предназначени да увеличат икономическото и социалното сближаване.

88. Възможността държавите членки да използват повторно финансирането от структурните фондове по този начин обаче повдига въпроси, които следва да бъдат разгледани, особено с оглед на вземане на решение за бъдещите разходи в областта на сближаването:

а) някои от установените недостатъци са системни (например неправилното прилагане на правилата за възлагане на обществени поръчки). Ако тези проблеми не бъдат разрешени, съществува риск недопустимите разходи по един проект да са заменени с недопустимите разходи по друг проект;

б) в някои случаи новите разходи, заменящи недопустими разходи, са свързани с проекти, които са финансирани изцяло с национални средства (финансиране със задна дата). Други доклади на Палатата показват, че подобни проекти са по-уязвими за грешки (вж. бележка под линия 20); освен това, когато се използва финансиране със задна дата, разходите в областта на сближаването се превръщат в "последващо" финансиране за бюджетите на държавите членки;

в) корективните действия на Комисията изискват значителни административни и финансови ресурси. Когато финансирането трябва да се пренасочва, а държавата членка разполага със значителен брой съответстващи на правилата проекти (вж. бележка под линия 26), корективните действия на Комисията водят до документни промени (отпускане на финансиране от ЕС за различен набор от проекти), но не и промени в дейността. Освен това, както Палатата вече отбеляза [30], финансовите корекции не правят съответните операции по-малко неправомерни, а само имат за резултат прехвърляне на тежестта на отхвърлените нередовни операции от бюджета на ЕС към националните бюджети.

ПРЕПОРЪКА 2

При обсъждането на бъдещи планове относно разходите в областта на сближаването Комисията, Парламентът и Съветът следва да обмислят дали е необходимо въвеждането на промени в механизмите за замяна на разходи, определени като недопустими, за да се повиши добавената стойност на Европейските фондове.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Харалд НОАК (Harald NOACK) — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 18 януари 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] В Комисията Европейският фонд за регионално развитие се управлява от генерална дирекция "Регионална политика", а Европейският социален фонд — от генерална дирекция "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване".

[2] Член 17, параграф 1 от ДЕС и член 317 от ДФЕС.

[9999] Средства, отпуснати за ЕФРР и ЕСФ във финансовата рамка за съответния период. Тази рамка представлява многогодишен разходен план, който изразява финансово приоритетите на политиките на Европейския съюз.

[3] Отговорностите на Комисията и на държавите членки по отношение на програмния период 2000—2006 г. са определени предимно в Регламент (ЕО) № 1260/1999 на Съвета от 21 юни 1999 година относно определянето на общи разпоредби за структурните фондове (OВ L 161, 26.6.1999 г., стр. 1) и в Регламент (ЕО) № 438/2001 на Комисията от 2 март 2001 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (EО) № 1260/1999 на Съвета по отношение на системите за управление и контрол на помощта, отпускана по структурните фондове (OВ L 63, 3.3.2001 г., стр. 21). По отношение на периода 2007—2013 г., отговорностите са определени предимно в Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1260/1999 (ОВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25) и в Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 година относно реда и начина на изпълнение на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета за определянето на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и на Регламент 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие (OВL 371, 27.12.2006 г., стр. 1).

[4] Заявителите на проекти могат да бъдат частни лица или предприятия или публични органи. Пример за публичен заявител на проект: пътна администрация, изпълняваща проект за изграждане на нова магистрала. Пример за частен заявител на проект: частно предприятие, което цели да рационализира своя производствен процес чрез закупуването на нова техника.

[5] Отпуснатият за дадена програма бюджет се финансира от публични средства от държавите членки, частни финансови средства и от структурните фондове.

[6] Докладите са наречени така, тъй като изготвянето им се изисква от член 13 от Регламент (ЕО) № 438/2001.

[7] За програмния период 2000—2006 г. разходите за повечето програми са допустими от момента, в който Комисията получи заявлението за одобрение на програмата (най-често 1.1.2000 г.), до 30.6.2009 г. Процедурата на приключване започва с подаването на документите 15 месеца след този краен срок, или на 30.9.2010 г. За някои програми обаче тази процедура започва по-рано, тъй като 31.12.2008 г. е определен като краен срок за допустимост. За гръцките програми процедурата започва по-късно, защото за тях крайният срок за допустимост е удължен до 31.12.2009 г.

[8] За програмния период 1994—1999 г. вж. Регламент (ЕО) № 2064/97 на Комисията от 15 октомври 1997 г. относно установяване на подробни условия за прилагане на Регламент (EИО) № 4253/88 на Съвета по отношение на финансовия контрол, извършван от държавите членки, на съвместно финансираните от структурните фондове операции (ОВ L 290, 23.10.1997 г., стр. 1). Този регламент е отменен от Регламент (ЕО) № 438/2001, който се прилага за периода 2000—2006 г.

[9] Извършваните от разплащателния орган проверки (вж. точка 5) не се считат за част от основните елементи, тъй като поради естеството си рядко могат да компенсират засегнати от недостатъци контроли от първо и второ ниво. Те също така рядко са подлагани на задълбочени корективни действия.

[10] Вж. членове 38 и 39 от Регламент (ЕО) № 1260/1999.

[11] Член 39, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1260/1999.

[12] Съществуват европейски директиви, които определят правилата за сключване на договори за обществени поръчки за строителни работи, услуги и доставки, ако първоначалният бюджет на тези договори надхвърля таваните, определени в директивите. Директивите на Европейския парламент и на Европейския съвет, които са в сила понастоящем (и са транспонирани в закони на ниво държави членки) са Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 1) и Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки (ОВ L 134, 30.4.2004 г., стр. 114). За договори, които не са обхванати от разпоредбите на тези директиви (чийто бюджет не надхвърля пределните стойности), е възможно да съществуват специфични разпоредби в националната или регионалната правна уредба.

[13] "План за действие за засилване на надзорните функции на Комисията при поделено управление на структурни действия", COM(2008) 97 окончателен от 19 февруари 2008 г. Този план за действие, който се отнася до самата Комисия, е различен от корективните действия, които също се наричат "план за корективни действия". Последните се изискват от Комисията и следва да се изпълнят в държавата членка (вж. точка 12).

[14] "Въздействие на плана за действие по отношение на засилване на надзорните функции на Комисията при поделено управление на структурни действия", COM(2010) 52 окончателен от 18 февруари 2010 г.

[15] Съгласно годишните отчети на Европейския съюз за 2010 г. общият размер на финансовите корекции, потвърдени за периода 2000—2006 г., е 4,165 милиарда евро за ЕФРР и 1,174 милиарда евро за ЕСФ. Общият размер на финансовите корекции, докладвани за периода 1994—1999 г., е 1,758 милиарда евро за ЕФРР и 397 милиона евро за ЕСФ.

[8888] В тази извадка не са включени програмите по Interreg (насърчаване на трансгранично, транснационални и междурегионално сътрудничество), Urban (насърчаване на икономическото и социалното обновяване на градовете и кварталите в криза) и Equal (насърчаване на развитието на човешките ресурси в контекста на равните възможности). Една програма може да включва мерки, съфинансирани по ЕСФ, и други, съфинансирани по ЕФРР. В подобни случаи програмата е отбелязана както в колоната на ЕФРР, така и в колоната на ЕСФ.

[16] Дадена грешка се счита за системна, когато има висока вероятност същият проблем да засегне и други проекти по подобен начин. След това е необходимо да се установи размерът на тази системна грешка. Пример: заявител на проект е изтълкувал погрешно правило за допустимост. Ако заявителят е изпълнил няколко проекта, възможно е всички те да са засегнати от това погрешно тълкуване и по тях да са декларирани недопустими разходи.

[17] Това изчисление на средно необходимото време взема предвид момента на приключване на последните действия като момент на преодоляване на недостатъците. Следва да се отбележи обаче, че често отделни действия по една програма се приключват по различно време.

[18] Правила като например тези, свързани с възлагането на обществени поръчки или държавната помощ, са приложими по-често за проектите, съфинансирани по ЕФРР.

[19] Насоки относно принципите, критериите и ориентировъчните проценти, които службите на Комисията следва да прилагат за определяне на финансовите корекции, предвидени в член 39, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1260/1999 и, по отношение на възлагането на обществени поръчки, документ COCOF 07/0037/03, окончателна версия от 29 ноември 2007 г.

[20] Новодекларираните разходи може да са свързани с нови незавършени проекти или с вече финализирани проекти, които първоначално са финансирани с национални средства, преди да бъдат представени за съфинанисране от ЕС. Последните са т.нар. "финансирания със задна дата". Практиката по отношение на приемането на финансиране със задна дата е различна в различните генерални дирекции. Палатата установи, че тези проекти са по-уязвими за грешки от проектите, подбрани по обичайната процедура (вж. точка 6.19 от годишния доклад на Палатата за 2008 година).

[7777] Тук не са включени седем програми с одобрени корекции с фиксиран процент, които са свързани с неизправности на системите, които засягат най-вече проблеми с възлагането на обществени поръчки.

[21] Проверки, извършени въз основа на стриктно приложени контролни списъци, обхващащи подробно всички рискове.

[22] Например:i)всички договори, при които се прилагат правилата за възлагане на обществени поръчки, илиii)част от разходите (като например административни разходи/разходи за персонал) за всички декларирани проекти.

[23] Следва да се отбележи, че за две програми от извадката от органите на държавата членка не е поискано да извършат финансови корекции. Поради това те не са включени в изчислението.

[6666] При шест програми не са оценени подобренията в системите, тъй като финансовите корекции покриват всички разходи, декларирани през програмния период. Отражението на корективните действия за тези програми е взето под внимание в точка 55.

[24] Пример за представените аргументи: i) някои грешки са отчетени като "нетипични" или ii) докладвано е, че всички системни грешки са били обработени задоволително.

[25] Популацията (общия брой проекти в дадена програма) може да бъде разделена, като проектите се групират в хомогенни субпопулации (слоеве).

[26] Държавите членки могат да управляват група проекти, чийто размер е по-голям от средствата, отпуснати по съответната програма.

[27] Към момента на изготвяне на настоящия доклад Комисията все още не беше взела окончателно решение с какъв размер да приложи финансовата корекция: с обявения в бюджета размер или с декларирания размер, ако последният надхвърля бюджета.

[28] По отношение на програмите, управлявани от ГД "Регионална политика": процентът грешки при 22,5 % от програмите варира от 2 до 5 %, а при 13,1 % от програмите той надвишава 5 %. По отношение на програмите, управлявани от ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване": процентът грешки при 19 % от програмите варира от 2 до 5 %, а при 28,4 % от програмите той надвишава 5 %.

[29] Долна граница на процента грешки — 4,7 %; горна граница на процента грешки — 10,7 %.

[30] Точка 1.65 от годишния доклад за 2005 г. (ОВ C 263, 31.10.2006 г., стр. 1).

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ

ПРОГРАМИ, ОБХВАНАТИ В ДОКУМЕНТНАТА ПРОВЕРКА

ЕФРР |

Държава | Номер на програмата | Име на програмата | Отпуснат бюджет (в млн. евро) |

Чешка република | 2003CZ161PO003 | Промишленост и предприятия | 347,8 |

Германия | 2000DE162DO003 | Заарланд | 293,0 |

Испания | 2000ES161PO004 | Астурия | 1695,4 |

2000ES161PO008 | Сеута | 89,4 |

2000ES161PO010 | Естремадура | 2262,4 |

2000ES162DO006 | Мадрид | 781,4 |

Обединено кралство | 1999GB161DO002 | Мърсисайд | 2600,3 |

2000GB162DO005 | Североизточна Англия | 1716,6 |

2000GB162DO012 | Източна Шотландия | 661,4 |

Гърция | 2000GR051PO003 | Здраве и превенция | 220,2 |

2000GR161PO004 | Западна Гърция | 530,0 |

2000GR161PO007 | Епир | 464,7 |

2000GR161PO011 | Йонийски острови | 268,5 |

2000GR161PO016 | Конкурентоспособност | 2826,2 |

2000GR161PO026 | Култура | 647,6 |

Ирландия | 2000IE161PO005 | Южен и източен регион | 829,5 |

Италия | 1999IT161PO010 | Сардиния | 2601,0 |

1999IT161PO005 | Транспорт | 4520,2 |

2000IT162DO009 | Лацио | 884,4 |

Полша | 2003PL161PO001 | Интегрирана оперативна програма за регионално развитие | 3485,3 |

Португалия | 1999PT161PO008 | Икономика | 4009,3 |

1999PT161PO004 | Информационно общество | 652,3 |

Словакия | 2003SK161PO002 | Промишленост и услуги | 291,0 |

ЕФРР |

Държава | Номер на програмата | Име на програмата | Отпуснат бюджет (в млн. евро) |

Белгия | 1999BE053DO002 | Федерално министерство на заетостта и труда | 140,3 |

Испания | 2000ES051PO015 | Предприемаческа инициатива и продължаващо обучение | 2279,3 |

2000ES053PO305 | Навара | 173,4 |

2000ES161PO011 | Галисия | 579,7 |

Франция | 1999FR161DO002 | Нор-Па-дьо-Кале | 202,1 |

2000FR162DO003 | Лотарингия | 84,5 |

2000FR162DO019 | Пикардия | 66,2 |

2000FR162DO013 | Аквитания | 125,4 |

Обединено кралство | 1999GB161DO002 | Мърсисайд | 1032,8 |

1999GB161DO003 | Южен Йоркшир | 1043,7 |

2000GB162DO010 | Югозападна Англия | 81,8 |

2000GB162DO003 | Йоркшир и Хъмбърсайд | 142,0 |

Италия | 1999IT161PO007 | Кампания | 1003,5 |

1999IT053PO003 | Пиемонт | 1054,2 |

Нидерландия | 1999NL161DO001 | Флеволанд | 71,4 |

Полша | 2003PL051PO001 | Развитие на човешките ресурси | 1960,1 |

Словакия | 2003SK051PO001 | Развитие на човешките ресурси | 367,2 |

--------------------------------------------------