BG EN EN EN EN Официален вестник на Европейския съюз C 66/1

Доклад на Комисията съгласно член 28, параграф 3 от Регламент (EC) № 980/2005 на Съвета от 27 юни 2005 г. за прилагане на схема на общи тарифни преференции

(2008/C 66/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

1. УВОД

1.1. Общ преглед

1.2. Методика и терминология

2. АНАЛИЗ НА РАЗВИТИЕТО НА ПРЕФЕРЕНЦИАЛНИЯ ВНОС

2.1. Общ режим

2.1.1 Обхват на общия режим

2.1.2. Равнище на използване на общия режим

2.1.3. Отделяне от общия режим

2.2. Специален режим ОСП+

2.2.1. Обхват на режима ОСП+

2.2.2. Равнище на използване на режима ОСП+

2.2.3. Отделяне от режима ОСП+

2.3. Инициативата „Всичко освен оръжия“

2.3.1. Обхват на режима за НСРС.

2.3.2. Равнището на използване на режима „ВОО“

2.3.3. Отделяне от режима „ВОО“

3. ПРЕФЕРЕНЦИАЛНИ МАРЖОВЕ ПО ОСП

4. ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА НА ОБЩНОСТТА

5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. УВОД

1.1. Общ преглед

Общата система за преференции (ОСП) на Европейския съюз (ЕС) е най-старата и най-щедра схема, прилагана във всички системи за преференции на развитите страни, улесняваща търговията със 178 развиващи се страни. Целта ѝ е да подпомогне развиващите се страни да намалят бедността, както и да насърчи устойчивото развитие и доброто управление, като спомогне за генерирането на доходи посредством интеграция в международната търговия чрез предоставяне на по-добър достъп до ЕС.

Предвижда се постигането на тези цели да бъде подпомогнато или от изцяло безмитен достъп на продуктите, или от намаляване на тарифите за износ на единния пазар.

За периода от 1 януари 2006 г. до 31 декември 2008 г. обновената схема предвижда три вида режими за техните бенефициери: първо, общия режим, второ, специалния режим за устойчиво развитие и добро управление и трето, режим за най-слабо развитите страни (НСРС), така наречената инициатива „Всичко освен оръжия“ („ВОО“).

ОСП на ЕС (1) се осъществява на цикли от по десет години с цел да осигури по-голяма последователност и по-устойчива схема. Последните насоки за периода 2006—2015 г. бяха приети през 2004 г (2).

Съгласно общия режим, който включва около 6 400 продукта от около 10 000 тарифни позиции на ЕС, нечувствителните продукти (повече от 3 200 и представляващи малко повече от половината от включените продукти) се ползват от безмитен достъп, докато чувствителните продукти (малко по-малко от 3 200 тарифни позиции, разделени между селскостопански продукти, текстил, облекло, дрехи, килими и обувки) се ползват от намаление на тарифата от 3,5 процентни пункта на адвалорните мита в сравнение с тарифата за най-облагодетелствана нация (НОН) и 30-процентно намаление на специфичните мита (с малки изключения) (3). За текстила и облеклото намалението е 20 процента от адвалорните мита за НОН (4).

Режимът за устойчиво развитие и добро управление (ОСП+) позволява безмитен достъп до пазара на ЕС на всички стоки, включени в общата схема ОСП (5). Понастоящем режимът ОСП+ включва 15 страни, четири от Андската общност (Боливия, Колумбия, Еквадор и Перу); шест страни от Централна Америка (Коста Рика, Салвадор, Гватемала, Хондурас, Никарагуа, Панама и Венецуела), две от Източна Европа (Република Молдова и Грузия) и две страни от Азия (Шри Ланка и Монголия).

Предходният регламент за ОСП е предвиждал специален режим за най-слабо развитите страни (НСРС), съгласно което тези страни фактически са се ползвали от същите преференции като тези, предвидени в споразумението от Ломе за страните от АКТБ. През февруари 2001 г (6)., е въведена инициативата „ВОО“, която разширява продуктовия обхват на този специален режим, като включва 926 нови тарифни позиции (7). Днес „ВОО“ предоставя на 50 НСРС безмитен достъп до ЕС за всички продукти, с изключение на оръжие и боеприпаси и 41 тарифни позиции за селскостопански продукти, основно ориз и захар, които ще бъдат либерализирани през 2009 г.

Целта на съсредоточаването на ОСП върху страните, които са в най-голяма нужда, се постига чрез отделянена най-конкурентните продуктови сектори за някои бенефициери. Като се има предвид високото ниво на конкурентоспособност, няма оправдания тези страни да продължават да се ползват от преференциалните тарифи — при което се прилагат тарифите за НОН на СТО. Отделянето от схемата за ОСП е признак, че схемата успешно е издържала на интеграцията на конкретна страна и специфичен продуктов раздел в международната търговия, като е допринесла за повишаване на конкурентоспособността.

Съгласно член 28 на Регламент (ЕО) № 980/2005 на Съвета, Комитетът по общите преференции е свикан да разгледа:

„действието на схемата на основата на доклад на Комисията, обхващащ периода след 1 януари 2006 г. Този доклад обхваща всички преференциални режими по член 1, параграф 2 и се представя при обсъждането на следващия регламент.“

Настоящият доклад разглежда всичките три режима на ОСП; обхваща период от три години от 1 януари 2004 г. до 31 декември 2006 г., въпреки, че е обърнато специално внимание на 2005 и 2006 г., когато е влязла в сила новата ОСП.

1.2. Методика и терминология

Някои страни-бенефициери по ОСП могат да се ползват и от други преференциални режими като Споразумението от Котону или двустранно споразумение за свободна търговия (ССТ). Тъй като статистиката за вноса не винаги съдържа ясна информация за характера на преференциите, които се ползват в действителност за конкретен внос, би било важно да се анализира общото равнище на използване на преференциите. Тъй като Споразумението от Котону или двустранните споразумения за свободна търговия отиват по-далече по отношение на обхвата и дълбочината на преференциите в сравнение с общия режим на ОСП, страните свикнали с режимите, напр. по „Котону“, не биха преминали към режим на ОСП. По този начин равнищата на използване на ОСП могат да бъдат занижени.

Докладът разглежда преференциалния внос от 107 бенефициери (8), т.е.

— 42 страни, ползващи се от общия режим,

— 50 най-слабо развити страни,

— 15 страни, ползващи се от специален режим за устойчиво развитие и добро управление.

Общият размер на вноса, осигуряван от тези страни е 90 %.

За да се анализира обхватът на трите споразумения, в доклада се вземат предвид само 2005 и 2006 г., тъй като предоставената към 2004 г. информация би се дублирала.

Изчислението на средния преференциален марж е направено на теоретична основа, като се добавя преференциалният марж, с който се ползва всяка тарифна позиция по всеки от режимите и полученият общ преференциален марж се разделя на общия брой тарифни позиции по съответния режим. Следвайки тази методика, ние сме се опитали да отстраним всички възможни изопачения, произтичащи от въвеждането на обема на търговията. Естествено, обемът на търговията би могъл да наклони резултата към режима, който използва най-големия брой тарифни позиции и/или най-големия обем на търговията по всяка тарифна позиция.

Освен това, при изчислението на средния преференциален марж се вземат предвид изключително прилаганите тарифи, не се прави конвертиране на конкретни налози върху продуктите към тарифни еквиваленти.

Допустим внос: внос на продукти, за които страната на произход има право на третиране по ОСП..

Преференциален внос: внос на продукти, за които реално е поискано третиране по ОСП.

Равнище на използване: съотношението на преференциалния внос към допустимия внос. То посочва дела на вноса, за който в действителност са искани тарифни преференции, в общия обем на вноса, за който са на разположение такива преференции.

„Пропуснати“ приходи: потенциално пропуснати приходи на митниците на ЕС поради прилагането на преференциите, при строгата хипотеза, че търговията би останала същата в ситуация без преференции.

Преференциален марж: разликата между тарифата за НОН и преференциалната тарифа, изразена като процент. Пример: тарифна преференция от 30 % от мито за НОН в размер на 10 % дава преференциален марж от 3 процентни пункта и преференциална тарифа от 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Всички статистически данни са получени от „ЕВРОСТАТ“ (EUROSTAT).

2. АНАЛИЗ НА РАЗВИТИЕТО НА ПРЕФЕРЕНЦИАЛНИЯ ВНОС

Като се има предвид, че новата схема се прилага едва от 1 януари 2006 г. (9) и страните-бенефициери може да не са използвали пълноценно новите инструменти, все още не могат да се направят окончателни заключения.

С влизането в сила на новата схема ОСП на 1 януари 2006 г. в продуктовия списък по ОСП бяха въведени около 250 нови продукта, представляващи интерес за развиващите се страни, включващи основно риба, обработени плодове и зеленчуци. Нещо повече, беше запазен преференциалният марж (понастоящем 3,5 процентни пункта за чувствителните продукти и 100 % за нечувствителните).

Вносът на тези нововъведени в ОСП продукти се е увеличил през 2006 г. с 19 % (3,9 млрд. евро) в сравнение с 2005 г. (3,3 млрд. евро). По-забележителен е ръстът на преференциалния внос, който почти се е утроил, което показва, че новите включени в ОСП продукти са от сериозно значение за износа на развиващите се страни, който се състои предимно от рибни продукти.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Малките и средни по размер страни от Азия и Южна Америка са се ползвали от новите преференции (например: Виетнам, Филипините, Шри Ланка, Малдивите, Еквадор, Колумбия и Салвадор).

Ако вносът на най-големите износители по ОСП към ЕС (10) се изключи от общия внос по ОСП през 2005 и 2006 г., стойността на вноса от останалите 164 по-малки износители по ОСП се е увеличил с 6 % и достига 10,6 млрд. евро.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Нещо повече, през първата година след въвеждането на новата схема е отбелязано най-голямо повишение във вноса от малките икономики и НСРС. Измежду първите 50 страни с най-добри икономически показатели само четири са, така наречените, големи икономики. Двадесет и шест малки икономики в тази група са повишили износа си към ЕС по ОСП с над 100 %. Преференциалният внос за ЕС от останалите по-големи икономики се е повишил с по-малко от 30 % (Индия 14 %, Бразилия 26 %) или дори е намалял (Китай –67 %, Южна Африка –36 %, Русия –35 %) (11).

Конкретно за сектора на текстила и облеклото, (Раздел ХI от митническата номенклатура) — сектор, в който е отделен най-големият конкурент в ОСП на европейския пазар (Китай) — най-големите увеличения във вноса са от малките икономики като Фиджи, Хаити, Тунис, Нигер, Афганистан, и Шри Ланка (в относителни, а не в абсолютни стойности) (12).

2.1. Общ режим

2.1.1. Обхват на общия режим

За 2006 г. общият режим включва 6 379 тарифни позиции, от които 3 206 се ползват от 100 % преференции, а 3 173 се ползват от намаление в тарифата от тази за НОН. В сравнение с предходния режим, през 2006 г. новият общ режим въвежда 217 допълнителни тарифни позиции, от които 16 се ползват от допълнителни 100 % преференции (11 промишлени и 5 селскостопански продукта) и 201 се ползват от намаление в тарифата в сравнение с тарифата за НОН.

Броят на тарифните позиции, описани като „Необхванати от ОСП“ в таблица 3, отразява разликата между общия брой тарифни позиции, ползващи се от преференции по общия режим за ОСП (6 379 за 2006 г.) и броя на тарифните позиции по системата НОН, които се облагат с мита (7 280). Земеделският сектор е този, в който все още има най-голям брой тарифни позиции, които все още не са либерализирани.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Първото заключение, до което може да се стигне от този анализ, е, че общият режим е подобрен, тъй като не само включва допълнителни тарифни позиции, но и въвежда допълнително преференциално третиране.

2.1.2. Равнище на използване на общия режим

Средното равнище на използване на общия режим се е запазило сравнително стабилно с цифри около 50 % с повишение в промишлените и текстилните продукти и намаление при селскостопанските продукти за трите разглеждани години. Независимо от това, земеделският сектор е този, който показва най-високото равнище на използване, както и този, представящ най-голямото увеличение на равнището на нарастване за преференциалния му внос (76 %).

Ако сравним равнището на използване на общия режим със средното за трите режима, то всичките негови годишни стойности са под средното за трите режима.

Това сравнение обаче не разкрива изпълнението по сектори. Всички равнища на използване за земеделския и промишления сектори са над средното равнище на използване за трите режима. Най-слабите резултати на текстилния сектор повече от компенсират най-добрите резултати в другите два сектора.

Равнищата на използване за всяка от страните са представени в приложение IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Отделяне от общия режим

С нововъведените разпоредби за отделяне видимо се постига целта на механизма на отделяне на ОСП (15). Девет страни-бенефициери по ОСП (от 178) са отделени от схемата за конкретен продуктов раздел или раздели (16). Отделените страни са по-големи икономики (17), чийто преференциален внос по ОСП в ЕС възлиза от 1,3 млрд. евро до над 9,6 млрд. евро през 2006 г. Въпреки отделянето, нивото на внос в ЕС на отделените продукти с произход от горепосочените бенефициери на ОСП не е засегнато неблагоприятно. В повечето случаи общият внос на тези продукти с произход от отделените страни се е повишил в сравнение с 2005 г. (повишението е от 3 до 51 %) (виж приложение III). Единствените изключения са сектора на транспортното оборудване от Китай и преработени хранителни продукти от Бразилия, където вносът е намалял съответно с 5 % и 8 % (таблици 5 и 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Освен това, 5 от отделените страни вече са разнообразили вноса си по ОСП в ЕС, като техният преференциален внос по ОСП се е увеличил между 2005 г. и 2006 г. (увеличението варира от 14 % до 45 %) (Виж приложение II).

Затова, що се отнася до отделянето, може да се направи заключението, че за 2006 г., първата година от въвеждането на схемата, търговските данни показват, че основните цели на отделянето са постигнати. Разбира се, износът от отделените страни е продължил да нараства в секторите, от които те са отделени, като повече от половината от отделените страни са успели да разнообразят вноса си по ОСП на европейския пазар.

2.2. Специален режим ОСП+

2.2.1. Обхват на режима ОСП+

За 2006 г., режимът ОСП+ включва 6 454 тарифни позиции, като всички те, с изключение на 21, се ползват от 100 % преференции. В сравнение с общия режим, схемата ОСП+ включва 75 допълнителни тарифни позиции, ползващи се с преференциално третиране. Референтните тарифни позиции, прилагани за ОСП+ вече са приложени към предходния режим за лекарствата. Освен това, режимът ОСП+ въвежда 22 нови тарифни позиции в схемата и прилага 100 % тарифни преференции за 188 нови позиции (171 от земеделския сектор, 20 — от промишления, а 3 тарифни позиции са премахнати от текстилния сектор).

Броят на тарифните позиции, описани като „Необхванати от ОСП+“, отразява разликата между общия брой тарифни позиции, ползващи се с преференции по режима ОСП+ (6 454 за 2006 г.) и броя на тарифните позиции по системата за НОН, които се облагат с мита (7 280). Земеделският сектор отново включва най-големия брой тарифни позиции, които все още не са либерализирани, въпреки, че броят им е по-малък от този по общия режим (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Общо взето, режимът ОСП+ показва увеличение не само в броя на тарифните позиции (в сравнение с режима за лекарствата), но преди всичко в броя на тарифните позиции, които се ползват със 100 % преференции.

2.2.2. Равнище на използване на режима ОСП+

Равнищата на използване на ОСП+ са значително по-високи (над 70 %) от тези по общия режим (малко над 50 %). Това най-вероятно се дължи на по-атрактивните преференциални маржове, които се предоставят по режима ОСП+. Нещо повече, тази важна разлика между равнищата на използване на двата режима може да се обясни и с факта, че страните по режима ОСП+ не се ползват от друга преференциална схема в търговските си отношения с ЕС.

Сравнение на равнищата на използване на ОСП+ със средното равнище на използване за цялата схема позволява да се направи заключението, че режимът ОСП+ показва резултати, които са доста над средното ниво, особено за земеделския сектор и реално работи най-добре от всичките три режима.

Доколкото се отнася до ръста на равнищата на използване, общото равнище се е повишило с 8 % през разглежданите три години, 1 % по-малко от средната за трите режима. Текстилният сектор е този, който показва най-висок ръст, което компенсира в голяма степен слабото намаление в ръста на равнището на използване за промишлените и земеделските продукти.

Статистическият анализ на цифрите за вноса по ОСП+ потвърждава, че преференциалният внос по ОСП+ се е увеличил с 15 % между 2005 и 2006 г. Освен това, преференциалният внос в ЕС по ОСП+ от 12 от общо 15 страни-бенефициери по ОСП+ се е повишил средно с 28,5 %, така че 9 от 15 страни по ОСП+ са се преместили на по-предни позиции в класацията на най-големите износители за ЕС по ОСП (най-вече Република Молдова 36 %, Никарагуа 30 % и Боливия 47 %) (Виж приложение II).

Равнищата на използване за страните-бенефициери по режима ОСП+ са представени в приложение IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Основното заключение, до което може да се достигне, е, че преференциалният внос от всички сектори освен промишления бележи положителен растеж и реално за 2006 г. е нараснал по-бързо от допустимия внос, с което повишава вече високите равнища на използване.

2.2.3. Отделяне от режима ОСП+

През годините на изпълнението на режима нито една страна не е била отделена.

2.3. Инициативата „Всичко освен оръжия“

2.3.1. Обхват на режима за НСРС

За 2006 г. режимът „ВОО“ включва 7 216 тарифни позиции, като всички те се ползват от 100 % преференции. В сравнение с режима ОСП+ той включва 762 допълнителни тарифни позиции, които се ползват от безмитно третиране. Този режим претърпя само леко изменение поради изваждането на тарифни позиции от Комбинираната номенклатура.

Броят на тарифните позиции, описани като „Необхванати от ВОО“, отразява разликата между общия брой тарифни позиции, ползващи се с преференции по режима „ВОО“ (7 216 за 2006 г.) и броя на тарифните позиции от системата НОН, които се облагат с мито (7 280). В тази схема невключените изключения са „оръжия“ и боеприпаси (23 промишлени тарифни позиции) и 41 позиции със селскостопански продукти, основно захар и ориз.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Поради това режимът „ВОО“ е най-преференциалният от трите режима на схемата ОСП както по отношение на броя тарифните позиции, ползващи се с преференциално третиране, така и относно „размера“ на приложената преференция, тъй като всички продукти по този режим навлизат на пазара на ЕС без заплащане на мито и без налагане на квоти.

2.3.2. Равнището на използване на режима „ВОО“

Равнищата на използване по инициативата „ВОО“ са най-ниските от преференциалните режими по ОСП (при средно ниво от 44 %), което показва, че все още има какво да се подобри. Всъщност, сравнение на равнищата на използване на режима за НСРС със средното равнище на използване за цялата схема позволява да се направи заключението, че резултатите от режима „ВОО“ са били под средното ниво за трите разглеждани години. Годишните равнища на използване за текстилния сектор обаче са доста над средните, което показва добри резултати за този сектор в рамките на режима.

Във всеки случай новата схема като че ли е спомогнала за положителните резултати, тъй като равнища на използване за 2006 г. показват най-голямото увеличение (9 %), ако ги сравним с другите два режима (виж таблици 4 и 8).

Ако погледнем общото използване на предоставените от ЕС преференции от страна на НСРС, тези страни се ползват от два преференциални режима при достъпа си до европейския пазар. Единият е режимът „ВОО“, установен в рамките на ОСП, а вторият е споразумението от Котону. „ВОО“ предоставя повече предимства, но за много продукти, които НСРС изнасят за ЕС, преференциите са същите. Тъй като за НСРС са предоставени значителни преференции от предшествениците на „Котону“ — конвенциите от Ломе, сключени към средата на 70-те години на ХХ в., а схемата „ВОО“ е въведена едва през 2001 г., НСРС, които могат да бъдат допуснати за двете схеми, продължават в много случаи да използват преференциите по „Котону“. Това може да обясни защо общото използване на преференциите от ЕС от страна на НСРС е 70 %, цифра, която е значително по-висока, отколкото ако се разглежда само равнището на използване на схемата „ВОО“ (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Основното заключение е, че въпреки все още ниските равнища на използване, схемата „ВОО“ показва най-висок ръст. Преференциалният внос през 2006 г. се е увеличил по-бързо, отколкото през предходните години, позволявайки по-високи равнища на използване. Това е така особено в земеделския сектор.

2.3.3. Отделяне от режима „ВОО“

Тъй като правилата на отделянето не се прилагат за НСРС, никоя страна, ползваща се от този специален режим на подпомагане, не е отделена в кой да е сектор.

3. ПРЕФЕРЕНЦИАЛНИ МАРЖОВЕ ПО ОСП

Както беше показано в целия доклад, режимът „ВОО“ предоставя най-големи предимства по отношение на преференциите, предоставяни на бенефициерите му. Съответно, средният преференциален марж за този режим е най-висок (8,37 %), следван плътно от този на режима ОСП+ (8,36 %), а най-нисък е преференциалният марж на общия режим (3,21 %).

Основните разлики между 2005 и 2006 г. логично са свързани със земеделския сектор, който е най-засегнат от новата схема: 222 нови тарифни позиции по общия режим (5 безмитни, 217, ползващи се от намаления в тарифата спрямо тази за НОН), само пет нови тарифни позиции по ОСП+, но е увеличен броят на тарифните позиции, които се ползват от безмитен достъп до ЕС (171).

Таблицата по-долу показва средния преференциален марж за всеки режим и за годините от 2005 до 2006 г. за земеделския, текстилния и промишления сектори. Очевидно режимът „ВОО“ е този, който показва най-високия преференциален марж, следван плътно от режима ОСП+ и накрая, общият режим е този, който се ползва от най-ниския преференциален марж.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА НА ОБЩНОСТТА

Трудно е да се оцени въздействието върху бюджета на Общността. Ясно е, че без преференции част от този преференциален износ никога не би се осъществил. Дори и ако част от този внос се изпраща към европейския пазар, обемът на търговския обмен би бил по-малък в резултат на увеличението на цената поради митата. Затова не може да се умножи търговски претегления преференциален марж (18) с обема на търговията, за да се получи приблизителна оценка на „пропуснатите“ приходи за митниците в резултат на търговските преференции. Оттам нататък е трудно да се изчислят непреките разходи за потребителите и вносителите или за вътрешнофирмената търговия в ЕС.

След гореизложеното, за да даде представа за сумите, таблица 12 представя обема на преференциалния внос по общия режим, ОСП+ и „ВОО“ в търговски средни преференциални маржове. Умножението на тези две променливи дава число, което би отговаряло на потенциалните загуби в приходите на митниците, натрупани, в случай че за целия внос се прилагат мита за НОН. Тези суми възлизат на около 2 млрд. евро, които могат да се разглеждат във връзка с общите приходи от митниците в ЕС, които са около 14 млрд. евро през 2006 г. (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

И двата параметъра, преференциалният внос и преференциалният марж са допринесли за увеличението на размера на пропуснатите приходи за бюджета на Общността.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Обемите на преференциалния внос и преференциалния марж са се увеличили през разглежданите три години, спомагайки за ръста на пропуснатите приходи. Въпреки, че е най-малко в абсолютни стойности, въздействието на режима ОСП+ върху бюджета на ЕС нараства видимо по-бързо от тези на другите режими в ОСП.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Ръстът на загубите в бюджета на Общността се дължи основно на нарастването на преференциалния внос.

5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ

Настоящият доклад има за цел да оцени резултатите от трите режима по схемата ОСП за развиващите се страни.

Съгласно изискването на член 28, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 980/2005, въз основа на доклад Комисията трябва да разгледа въздействието от схемата, обхващаща всички преференциални режими и периода от 1 януари 2006 г.

Основната констатация на настоящата оценка е, че новият регламент е въвел подобрена схема по отношение на броя на продуктите, ползващи се от преференция и до които страните-бенефициери имат достъп, както и на размера на преференцията, от която те се ползват.

Последните статистически данни показват, че концепцията на ОСП, въведена през 2006 г., работи на практика добре, тъй като стойността на преференциалния внос за общия режим се е увеличила с 8 % през последната година, въпреки необходимостта развиващите се страни да се адаптират към новите нужди на схемата.

Освен това, ОСП се оказа ефективна за насърчаване на износа към ЕС от страни, които най-много се нуждаят от него, тъй като вносът по ОСП от НСРС и бенефициерите по ОСП+ се е увеличил през 2006 г. съответно с 35 % и 15 %. Нещо повече, повишено е равнището на използването на тези схеми.

В допълнение, с нововъведените разпоредби за отделяне видимо се постига целта на механизма на отделяне на ОСП, тъй като нивото на вноса в ЕС на отделени продукти, произхождащи от отделените страни не е засегнат неблагоприятно.

Все още обаче има възможност за подобрения, тъй като, особено в случая на НСРС, равнищата на използване все още са ниски, независимо от добрите резултати на ръста; за общия режим, равнищата на използване са се понижили за всички сектори през 2005—2006 г., но все още отчитат ръст от 3 % от 2004 г.-2006 г. Това развитие трябва да се наблюдава стриктно през следващите години.

По тази причина общият анализ на ОСП за последните три години и особено за 2006 г. показва смесени резултати. Предвид това, че новата схема се прилага едва от 1 януари 2006 г. и страните-бенефициери може би все още не са използвали пълноценно всички възможности на новите инструменти, все още не могат да се направят окончателни заключения и може да е необходим по-нататъшен анализ през следващите години.

(1) Регламент на съвета (ЕО) № 980/2005 от 27 юни 2005 г., за прилагане на схема на общи тарифни преференции (ОВ L 169, 30.6.2005 г.).

(2) Съобщение от 7 юли 2004 г. [COM(2004 г.) 461, ОВ C 242, 29.9.2004 г.].

(3) Тарифите се суспендират, ако преференциалното третиране води до (адвалорни) мита от 1 % или по-малко, или до специфични мита от 2 евро или по-малко.

(4) Това засяга основно продукти в глави 50—63 от Комбинираната номенклатура.

(5) За да може този режим да се прилага за тях, бенефициерите трябва да отговарят на редица критерии, като по-специално те трябва да бъдат уязвими страни (виж по-долу) и да са ратифицирали и ефективно да прилагат ключови международни конвенции по основните човешки и трудови права, както и принципите на опазване на околната среда и на управлението. Уязвимостта е дефинирана в регламента за ОСП и означава, че петте най-големи раздела от нейния внос в Общността, обхванат от ОСП, трябва да представляват повече от 75 % от стойността на нейния общ внос, обхванат от ОСП. Обхванатият от ОСП внос от тази страна трябва да представлява и по-малко от 1 процент от общия внос в Общността по ОСП [включително и критерия на Световната банка — виж член 9, параграф3 ОСП].

(6) Регламент на Съвета (ЕО) № 416/2001 от 28 февруари 2001 г.

(7) Схемата „ВОО“ обаче не либерализира незабавно вноса на захар, ориз и банани. Това се отнася за общо 43 тарифни позиции, за които „ВОО“ предвижда безмитни квоти. Тези тарифни позиции не са включени в числото 926.

(8) Тези страни са посочени в приложение I.

(9) По изключение, насърчителната схема ОСП+ беше ускорена, за да влезе в сила на 1 юли 2005 г. на временно основание.

(10) Тези страни, чиито износ за ЕС по ОСП надвишава 1 милиард евро и, които са по-големи икономики: Индия, Бразилия, Бангладеш, Тайланд, Виетнам, Индонезия, Пакистан, Малайзия, Саудитска Арабия, Украйна, Китай, Аржентина, Русия, Южна Африка.

(11) Виж приложение II.

(12) Виж приложение III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Както се предвижда в съобщение от 7 юли 2004 г. [COM(2004 г.) 461, ОВ C 242, 29.9.2004 г.].

(16) Критериите за отделяне, както са предвидени в чл.14 от Регламент (ЕО) № 980/2005 на Съвета.

(17) Бразилия, Китай, Алжир, Индонезия, Индия, Малайзия, Русия, Тайланд и Южна Африка.

(18) Търговски среднопретеглен преференциален марж: средната стойност на преференциалните маржове на списък продукти, претеглени чрез обема на вноса на всеки продукт.

(19) Трябва да се припомни, че държавите-членки задържат 25 % от събраните суми като разходи за събиране, прие което финансовият ефект върху бюджета на Общността само 75 % от събраните суми. При това общата загуба за бюджета би била около 1.5 милиарда евро.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %