СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Втора контролна таблица за опростяване за МФР за периода 2014-2020 г. /* COM/2013/098 final */





СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Втора контролна таблица за опростяване за МФР за периода 2014-2020 г. 1. С приближаване на решителния момент Политическото споразумение, постигнато на заседанието на Европейския съвет на 8 февруари 2013 г., проправя пътя за приемането на многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г. Остана малко време за приемането на законодателните инструменти за различните програми в рамките на МФР. Само ако междуинституционалните преговори бъдат приключени бързо, бюджетът ще може да започне да се прилага от началото на следващата МФР, т.е. от 1 януари 2014 г. Неприетите предложения за регулаторни решения следва изцяло да бъдат взети предвид и да се гарантира най-ефикасното предоставяне на средствата, програмирани в многогодишната финансова рамка (МФР), в полза на гражданите и предприятията в Европейския съюз (ЕС). В рамките на преговорите по предложенията за секторно финансиране според многогодишната финансова рамка (МФР) за 2014—2020 г. Комисията преследва своя твърд ангажимент за опростяване на програмите и процедурите за финансиране[1]. Целта на опростяването е да се улесни достъпът до финансиране от ЕС и да се подобри изпълнението на политиките на ЕС, като в същото време се поддържа подходящо ниво на контрол и увереност. Такъв ангажимент е от особено значение в сегашната икономическа и финансова ситуация, в която всички налични ресурси за повишаване на растежа, създаване на работни места и конкурентоспособност в Европейския съюз следва да се мобилизират по най-ефективен начин. Европейският съвет призна значимостта на опростяването, като призова „цялото секторно законодателство, свързано със следващата МФР (…) следва да съдържа[…] съществени елементи, които да допринася[…] за опростяването и да подобрява[…] отчетността и ефективното разходване на средствата на ЕС“[2]. В същата перспектива Съветът наскоро подчерта необходимостта от допълнителни усилия за опростяване на европейско и на национално равнище[3], за да се намали сложността на правилата, което Европейската сметна палата многократно е посочвала като една основните причини за възникване на грешки. Опростяването е стратегически въпрос. По-простите правила, по-малко обременяващите и свързани с по-малко разходи процедури ще доведат до повишаване на качеството на финансирането от ЕС, до по-добро изпълнение, по-широк и лесен достъп до средствата на ЕС. С една дума става въпрос за ресурси — за икономиката, за растежа и за разкриването на работни места. В съответствие с ангажимента на Комисията да наблюдава и подкрепя напредъка за опростяване чрез преговори с Европейския парламент и Съвета, това съобщение следва първата контролна таблица, представена през септември 2012 г.[4]: в него се признават настъпилите оттогава промени, подчертават се основните критични въпроси и се посочва по-нататъшният път към опростено и ефикасно финансиране на ЕС за периода 2014—2020 г. Целта на това съобщение също е да бъде отправна точка и подкрепа за ирландското председателство на Съвета на Европейския съюз, което започна работата си с големи амбиции и силен акцент върху стабилността, растежа и заетостта. В своята програма ирландското председателство изразява своя ангажимент „да работи интензивно с партньори, особено с Европейския парламент, относно междуинституционалното договаряне на редица инструменти, които ще позволят бързото прилагане на финансирането за стимулиране на работни места и растеж. Тези инструменти ще засилят научноизследователския и иновационния капацитет на ЕС, ще насърчат сближаването и ще увеличат интелигентните инвестиции в нашите природни ресурси по суша и по море“[5]. Простите правила, бързите и ефикасни процедури са основни елементи на предвидената бързина на финансирането от ЕС. Европейският парламент също работи усилено по разходните програми: неформални тристранни срещи с Комисията и Съвета са започнали в повечето сектори. Докладчиците на Европейския парламент договарят изменения на предложенията на Комисията с оглед на споразумение на първо четене в пленарната зала. Необходимо е навременно приемане на законодателните актове, за да може изпълнението да започне в началото на 2014 г., което ще осигури непрекъснатост на финансирането от ЕС. Въпреки тези усилия и значителния напредък по някои въпроси при преговорите често не се отдава достатъчно значение на опростяването. Съзаконодателите изглежда дават приоритет на други въпроси, дори когато признаването на тези приоритети в основния акт засяга самите програми по отношение на опростяване и достъпност. Опростяването често се оставя встрани като относителен въпрос. На 20 септември 2012 г. председателят Барозу изпрати писмо до г-н Мартин Шулц, председател на Европейския парламент, и до г-н Мавроянис, действащ председател на Съвета, за да припомни ключовото значение на опростяването и да прикани съзаконодателите да сътрудничат с Комисията в стремежа към опростяване[6]. Изглежда, че тази покана досега не е довела до очакваните резултати. Сътрудничеството на Европейския парламент и Съвета с Комисията позволи постигането на напредък по някои въпроси: одобрението на новия Финансов регламент[7], съгласуването на правилата в секторните програми с Финансовия регламент. Европейският парламент и Съветът бяха открити за предложения за опростяване в различните програми, свързани с: определяне на единна рамка, рационализиране, ясни и последователни правила за допустимост (и по-специално опростени разходи), електронно управление, по-пропорционален и ефективен контрол. По-специално съзаконодателите реагираха положително на предложенията за опростяване на управлението, особено за държавите членки, и имат желание да въведат допълнителна гъвкавост в това отношение. В някои случаи прекомерната гъвкавост, водеща до съобразени с конкретния случай решения, например в реформата на Общата селскостопанска политика (ОСП), би попречила на опростяването. Освен това съзаконодателите показаха желание да засилят своя предварителен контрол върху изпълнението на бюджета. За тази цел те претовариха законодателните предложения, като добавиха по-подробни разпоредби, тромави процедури или просто отново въведоха структурата за финансиране на програми от МФР от периода 2007—2013 г. Тези добавки биха затруднили достъпа на потенциалните бенефициери до разходните програми и биха възпрепятствали предоставянето на средствата на ЕС. Този подход ще доведе и до ограничаване на гъвкавостта на Комисията в изпълнението на бюджета. Това би било в противоречие със задължението на Комисията да поеме пълна отговорност за изпълнението на бюджета, от една страна, и с компетенциите за освобождаване от отговорност, упражнявани от Европейския парламент, от друга страна. Европейският съвет призова съзаконодателите да приемат бързо програмите за финансиране в изпълнение на МФР за периода 2014—2020 г., така че да се осигури тяхното навременно въвеждане на 1 януари 2014 г. Той припомни „споделената цел и отговорност на институциите и държавите членки за опростяване на правилата и процедурите за финансиране“. Той прикани двата законодателни органа да „постигнат съгласие по програми, които са опростени и които се отличават с ясно изразено намаляване на административната тежест за публичните органи и за бенефициерите“[8]. Комисията счита, че елементите, посочени в настоящата контролна таблица, представляват основни пречки за опростяването, а примерите, изброени по-долу, илюстрират най-очевидните общи тенденции. Тези оставащи пречки трябва да бъдат отстранени от съзаконодателите по време на заключителната фаза на преговорите с оглед на постигането на резултати, които най-добре отговарят на нуждите на бенефициерите на средствата от ЕС и на гражданите като цяло. 2. Модели на опростяване: критични въпроси 2.1. По-прости и по-достъпни програми за финансиране от ЕС Основата за опростяването на финансирането от ЕС е наличието на прости законодателни текстове. Комисията предложи програми за финансиране, които често обединяват различни програми, които преди това са били активирани в същата област на политиката, задават общи политически приоритети и цели и определят бюджетния пакет за програмата. Такива общи определения в основния акт са предназначени да обхванат приоритети и цели, които са достатъчно общи за дългосрочно финансиране за период от седем години (2014—2020 г.). За да се отговори бързо на променящите се приоритети на политиката и икономическите/социалните нужди през този период, службите на Комисията, които действително ще управляват средствата, разполагат с гъвкавост. Те ще определят конкретни цели, приоритети и последващо предоставяне на средства в годишните/многогодишните работни програми в съответствие с Финансовия регламент. Тази проста, разбираема и гъвкава рамка се оспорва от някои изменения, предложени от Европейския парламент и Съвета. Въпреки че запазват единната структура на новите програми за финансиране, съзаконодателите често въвеждат нови сектори и теми, които възпроизвеждат програми, които по-рано са били отделни, и/или добавят множество технически подробности. Например в програма „Еразъм за всички“[9] Съветът и Европейският парламент предложиха главата относно образованието, обучението и младежта да бъде разделена на две отделни глави, без да се променя цялостната структура на предложението на Комисията. Целите обаче са определени както на равнище програма, така и по специфични глави/сектори, с оглед повишаване на видимостта на различните сектори и техните дейности. Освен това Европейският парламент предлага да се предостави предварително определен процент от бюджетния пакет за всеки сектор. Подобна тенденция се прояви в преговорите по Програмата за социална промяна и социални иновации[10], която има за цел да осигури финансова подкрепа за новаторски действия, допринасящи за постигане на целите на ЕС по отношение на заетостта, социалната защита, борбата срещу социалното изключване и бедността и подобряването на условията на труд. Тази програма съчетава три програми, които понастоящем са отделни, и разширява техния обхват, за да се гарантира интеграцията и хомогенността в преследването на целите на социалната политика. Насоките на финансиране вече отразяват текущите програми. При все това Европейският парламент и Съветът предлагат да се въведат тематични раздели/области в рамките на всяка насока и да се определят минимални бюджетни средства за всеки раздел, за да се разпредели целият бюджет на програмата. В Програмата за потребителите[11] увеличаването на целите, подцелите, допустимите действия и показателите за измерване на постигането на тези цели се придружава от опита от Европейския парламент да въведе обвързваща разбивка на бюджета, която съответства на тази подробна структура, включително таван за техническата помощ. В случая на програма „Здраве за растеж“[12] Европейският парламент добави цели, подцели и допустими дейности, с което се разпокъса ограниченият бюджет на програмата и се отслаби нейната насоченост и ефективност. За европейските структурни и инвестиционни фондове (по-нататък наричани „ЕСИ фондове“)[13] по отношение на определението на сроковете, условията и процедурите на финансовите инструменти Съветът отхвърли използването на делегирани актове за определяне на подробни условия. В резултат се получава един тежък и скован текст, който, ако бъде приет, ще усложни използването на финансовите инструменти. Това е в разрез с ключовото значение на финансовите инструменти в бъдещата МФР и не е в съответствие с Финансовия регламент, според който подобни елементи са включени в делегирания акт. По подобен начин разпоредби, които водят до закъснения при осъществяването на инвестициите и до влошаване на правилното и навременно функциониране на ЕСИ фондовете, следва да се избягват, особено в текущата икономическа обстановка. И накрая, много е важно да могат да се изменят несъществените елементи, съдържащи се в същинската част на законодателните актове или в приложенията към тях, чрез делегирани актове, с цел да се избегне липсата на гъвкавост в изпълнението на бюджета (например в областта на външните отношения[14], новаторските финансови инструменти и ОСП). По-специално Съветът се противопоставя на предложенията в този смисъл от Комисията, въпреки че съзаконодателите разполагат с достатъчни правомощия да се противопоставят и дори да отменят делегирани актове. Тези примери показват тенденция да се запази статуквото и прякото финансиране на ЕС чрез канали, предварително определени в законодателния текст: тази тенденция често включва опита да се определят специфични проценти за разпределение на средствата. В действителност подробните разпоредби в основния акт задълбочават предварителния контрол на съзаконодателите над изпълнението на бюджета. При все това тези разпоредби претоварват текста на програмите за финансиране с технически подробности и ограничават необходимата гъвкавост в изпълнението на бюджета, което е в ущърб на новаторските области и по-доброто изразходване на средствата, в съответствие с промените в икономическия/социалния контекст през годините. Този подход не отчита факта, че Европейският парламент и Съветът вече упражняват своите правомощия и вземат решение относно окончателните разпределения на бюджета всяка година. Претрупването с подробни и технически разпоредби намалява гъвкавостта в управлението на бюджета и увеличава сложността на основните актове. Това би направило финансирането от ЕС трудно достъпно за бенефициерите, негъвкаво и неефективно. Това също ще постави под въпрос ролята на Комисията като институция, отговорна за управлението на бюджета на ЕС. Тези рискове трябва да бъдат избегнати посредством преодоляването на тези препятствия в следващите етапи на преговорите. 2.2. Борба за надмощие относно финансирането на ЕС: подобрено предоставяне? 2.2.1. Избор между делегирани актове и актове за изпълнение В преговорите по всички програми за финансиране възникна един институционален въпрос: искането от Европейския парламент да се определят целите, приоритетите, финансовото разпределение и други елементи от изпълнението на бюджета чрез делегирани актове. Понастоящем тези елементи са част от годишни/многогодишни работни програми, които обикновено представляват решения за финансиране на Комисията. Комисията предложи тези елементи, които са част от решенията за финансиране, свързани с работните програми (които са чист акт на изпълнение на бюджета), да продължават да се определят чрез актове за изпълнение. Съветът подкрепя тази позиция. Европейският парламент обаче желае да бъде приобщен в по-голяма степен към определянето на тези елементи. Това би могло да доведе до два алтернативни варианта: – Приемане на работните програми посредством делегирани актове. Този вариант не е юридически приемлив, тъй като това не е в съответствие с членове 290 и 291 от Договорите. Това може да промени институционалното равновесие и не би било в съответствие с наскоро преразгледания Финансов регламент, който предвижда приемането от Комисията на годишни/многогодишни работни програми. – Въвеждане на междинен слой законодателство между основните актове и работните програми. Чрез този нововъведен слой от делегирани актове ще се определят елементи на финансирането в по-широк смисъл с оглед на по-нататъшното изпълнение посредством работните програми. Това може да забави началото на изпълнението на тези програми, по-специално за първата финансова година. Първоначалните предложения на Комисията са правно обосновани и целят да осигурят ефикасност, гъвкавост и изпълнение на финансирането от ЕС, които са основните показатели за бенефициерите и гражданите. 2.2.2. Комитология Съветът се опита да засили предварителния контрол на държавите членки върху изпълнението на бюджета чрез добавяне на процедурите по комитология в области, които не са предвидени в предложения на Комисията. Например по „Хоризонт 2020“[15], програмата за финансиране на научни изследвания и иновации, и по Механизма за свързване на Европа[16] (инфраструктура) Съветът предложи да се прилагат процедурите на комитетите („комитология“)[17] за избор на проекти и индивидуални правни задължения, включително решения за възлагане[18]. Приемането на решения за възлагане представлява изпълнение на бюджета, което е институционален прерогатив на Комисията. Освен това тези тромави процедури ще се прилагат за обикновените административни решения, които трябва да бъдат приети от упълномощения разпоредител с бюджетни кредити (т.е. генералните директори на Комисията). Освен това опитът показа, че тези решения не са спорни. Комитологията би направила приемането на тези решения по-стриктно, бюрократично, бавно и скъпо (разходи за заседания, преводи и др.). Участието на комитет не би имало добавена стойност. Това ще увеличи времето между поканата за представяне на предложения и сключването на споразумение за отпускане на безвъзмездни средства и по този начин ще забави отпускането на средствата. Изключителното значение на тези две програми беше признато от ирландското председателство на Съвета[19]: избягването на тромавите и бюрократични процедури ще бъде практическо потвърждение на това значение и важна стъпка в посока на пълното разгръщане на тяхната стойност за икономиката на ЕС. Съветът предложи да се въведат процедури за комитетите дори въпреки натрупания от практиката опит. В областта на вътрешните работи опитът показа, че е важно средствата да могат да бъдат мобилизирани бързо и гъвкаво, с цел да се отговори ефективно на непредвидени събития, като например спешен или извънреден миграционен натиск по външните граници на Съюза, терористични атаки или широкомащабни компютърни атаки. Поради тази причина Комисията предложи отделна процедура, без комитология, за приемането на работните програми за спешна помощ. Въпреки това Съветът по искане на Обединеното кралство предложи да се възприемат утежнената и отнемаща време процедура за разглеждане. Финансовата помощ за извънредни ситуации трябва да бъде бърза и ефикасна. Тя не трябва да бъде утежнявана от тромави процедури. Освен това Съветът предложи да се въведе вариант, който не позволява на Комисията да предприеме действия, ако съответният комитет не е предоставил становище. Тази клауза, която би могла да блокира финансирането от ЕС, е въведена, без това да е оправдано, в много случаи — например при общата селскостопанска политика (ОСП)[20], фондовете в областта на вътрешните работи и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME)[21]. 2.3. Прости правила за допустимост: повече ефективност — по-малко грешки 2.3.1. Единна ставка на възстановяване на разходите и задължителна фиксирана ставка за непреките разходи Комисията предложи да се опрости значително финансирането от ЕС чрез въвеждане на единна ставка за възстановяване на разходите и задължителна фиксираната ставка за непреките разходи. Единната ставка ще се прилага за всички бенефициери по един и същ проект, а фиксираната ставка за непреки разходи ще се прилага за всички действия и за всички видове участници. С двете мерки ще се избегнат сложните изчисления, докладване и грешки. Тази иновация е от особено значение за програмата „Хоризонт 2020“ поради стратегическата роля на научните изследвания и иновациите за икономиката на ЕС. С тази мярка за опростяване трябва също да се освободят ресурси, като време и енергия, които могат да бъдат използвани за дейността по по-продуктивен начин. В своето становище № 6/2012 от 19 юли 2012 г. Сметната палата одобри този радикално опростен модел за финансиране на разходите, който „ще улесни и ускори процедурата за кандидатстване“ и „ще намали риска от нередности“. Основният елемент на опростяването беше обаче оспорен по време на преговорите. Европейският парламент се противопостави на единната ставка на възстановяване на разходите, както и на задължителната фиксирана ставка. Той предложи вместо това да се въведе разграничение между видовете участници в проекта. Съветът въведе изключение за юридическите лица с нестопанска цел. Ирландското председателство на Съвета припомни, че „една от ключовите цели на „Хоризонт 2020“ е да се опрости цялото финансиране на научните изследвания и иновациите, което понастоящем ЕС предоставя, чрез единен набор от правила. Това ще улесни кандидатите при искането на финансиране, а подходът ще гарантира също, че средствата, инвестирани в програмата, ще бъдат използвани по-ефективно.“[22] Европейският съвет в своите горепосочени заключения подчерта особеното значение на опростяването на програмите на ЕС за научни изследвания, образование и иновации като средство за постигане на съществено и постепенно подобряване на съответните политики. Единната ставка на възстановяване на разходите и единната фиксирана ставка за непреки разходи са ключови елементи на опростяването във финансирането на научните изследвания и иновациите с оглед на по-лесен достъп на кандидатите, както и за по-голяма ефективност на предоставянето. 2.3.2. Избор между качество на проектите и национално разпределяне В същата перспектива за ефикасно предоставяне Комисията се съсредоточи върху качеството на проектите като основен критерий за предоставяне на средства в сектора на околната среда в рамките на програмата LIFE[23]. Това намерение е застрашено от опита на Съвета отново да въведе индикативното национално разпределяне на средствата на ЕС. Европейският парламент подкрепя система, основана на публичен регистър за измерване на постиженията на държавите членки, които биха могли да насърчат проекти за изграждане на капацитет. Този подход запазва психологическия стимул на националното разпределяне. По време на преговорите Комисията предостави по много поводи факти, доказващи, че националното разпределяне не е довело до по-балансирано разпределение на проектите. В рамките на сегашния програмен период националното разпределяне намали добавената стойност от ЕС и засегна средното качество на финансираните проекти. Качеството на проектите следва да се запази като основен критерий за финансиране от ЕС. Националното разпределяне не гарантира по-балансирано разпределение на проектите. Вместо това то се отразява отрицателно върху средното качество на финансираните проекти. 2.3.3. Допустимост на разходите за ДДС Комисията предложи едно ясно правило: неподлежащите на възстановяване разходи за ДДС, направени във връзка с инфраструктурни проекти по ЕСИ фондовете и за проекти по Механизма за свързване на Европа, не са допустими. Възстановяването на тези разходи за ДДС ще поеме значителна част от бюджетния пакет на програмите. Тези средства ще се използват по-ефективно, ако се разпределят за финансирането на нови инфраструктурни проекти. Комисията изразява съжаление, че Европейският съвет е решил да запази текущото правило относно допустимостта на неподлежащите на възстановяване разходи за ДДС във връзка с ЕСИ фондовете и с вноската от 10 млрд. EUR, прехвърлена от Кохезионния фонд към Механизма за свързване на Европа, въпреки че този подход е създал правна несигурност при сегашния програмен период. Предложението на Комисията за изясняване на правилата за допустимост за разходите за ДДС е от основно значение, за да се гарантира правна сигурност във финансовото планиране и за максимално увеличаване на приноса на ЕСИ фондовете за инвестиции, засилващи растежа. 3. Следващи стъпки Остават десет месеца преди началото на следващия програмен период. Необходимо е време, за да се подготви ново поколение програми, по-специално в рамките на споделеното управление. Европейският съюз не може да си позволи закъснение в началото на новите програми — секторното законодателство следва да бъде въведено възможно по-скоро и по спешност. Горните примери показват, че още съществуват значителни проблеми в преговорите с Европейския парламент и Съвета. Тези проблеми често са резултат от различните приоритети: задълбочаването на предварителния контрол или влиянието върху изпълнението на бюджета, характеристиките на правилата за финансиране и други политически приоритети може да са в противоречие с опростяването, ефективната и навременна употреба на финансите на ЕС. Опростяването обаче е хоризонтален приоритет. То трябва да остане в основата на преговорите, да подобри предоставянето на финансиране от ЕС, да повиши качеството и улесни достъпа за бенефициерите. Другите приоритети, въпреки че са значими, не трябва да обръщат хода на опростяването, което съответства на основните изисквания на бенефициерите и гражданите като цяло. В тази перспектива Комисията настоява Европейският парламент и Съветът да прехвърлят своя акцент върху опростяването. Това означава да се защитят общи и всеобхватни текстове, да се избегнат обременителните процедури, да се преследват прости правила и критерии за финансиране. Подобряването на предоставянето на средствата на ЕС, което би било резултат от рестартиране на институционалното сътрудничество относно опростяването, е от решаващо значение в сегашния момент, в който има голяма необходимост от ресурси за икономиката, растежа и създаването на работни места и това съответства на общите приоритети. По тези причини Комисията, като поддържа своя неотменим ангажимент, приканва и подкрепя ирландското председателство на Съвета и Европейския парламент да поставят опростяването в центъра на вниманието през следващия етап на преговорите, за да се постигне решителен напредък в по-доброто изразходване на средствата. Приложение Основни точки на контролната таблица във всички области на политиката Общи бележки Значителна работа бе извършена в Съвета и Европейския парламент в сътрудничество с Комисията по отношение на по-голямата част от предложенията за новите разходни програми, предвидени в новата многогодишна финансова рамка (МФР 2014—2020 г.). Съзаконодателите осъзнават важността на опростяването като хоризонтален приоритет. Постигнати са резултати по някои въпроси, посочени в предходната контролна таблица, благодарение на сътрудничеството от Европейския парламент и Съвета. Опростяването обаче често се пренебрегва от Европейския парламент и от Съвета по време на преговорите, като те се съсредоточават върху други приоритети, дори когато тези приоритети имат отрицателен ефект върху целите на опростяването. Продължават да съществуват някои препятствия от последната контролна таблица. В същото време възникнаха нови въпроси. Комисията възнамерява да продължи своя твърд ангажимент за опростяване и ще сътрудничи и подкрепя ирландското председателство на Съвета и Европейския парламент, за да поставят опростяването в центъра на вниманието през следващия етап на преговорите. Тема || Въпрос* || Първа контролна таблица* || Актуализация *Новите въпроси и текст, добавени в приложението към първата контролна таблица, са подчертани Намаляване на броя на програмите || Съгласуваност между общите правила и специфичните за секторите правила (член 1 от РОП, сега ЕСИ фондове) (COM(2011) 615 окончателен) || Предложението на Съвета относно регламента за структурните фондове (РОП) може да доведе до множество дерогации в специфичните за секторите правила. Комисията смята, че дерогациите в общите за секторите правила следва да бъдат сведени до минимум; В противен случай има опасност да се отслаби предвиденото хармонизиране чрез включване на множество дерогации в специфичните за секторите правила. В това отношение Комисията подкрепя изявлението на Обединеното кралство в полза на по-добро хармонизиране на правилата относно фондовете, обхванати от общата стратегическа рамка. || Все още неизпълнени: в ход са обсъждания с оглед постигане на обща позиция. Програма FISCUS (COM(2011) 706 окончателен) || Съветът и Европейският парламент предложиха да се раздели предложената от Комисията интегрирана програма за митниците и данъчното облагане. Комисията поддържа становището, че интегрираната програма FISCUS ще осигури значително опростяване, ще насърчи синергиите и ще гарантира съгласуваност на условията за изпълнение, без да засегне отличителните черти на двата сектора. || Програмата е разделена на две отделни програми: „Фискалис 2020“ и „Митници 2020“ Единна секторна рамка || Кодекс за поведението (член 5 от ЕСИ фондовете) || Премахването на Кодекса за поведението от Съвета би намалило ефекта от многостепенното управление, чиято цел е повишаване на ефективността на политиката на сближаване. || Кодексът за поведението бе възстановен от съзаконодателите. Обща стратегическа рамка (член 12 от ЕСИ фондовете) || Използването на делегиран акт за определяне на несъществените елементи на общата стратегическа рамка беше отхвърлено от Съвета и Парламента. Те предлагат включването на тези елементи в приложението към законодателния акт. Комисията прие да следва този подход, но настоява да бъде оправомощена да приема делегиран акт, за да допълва приложението с по-техническите несъществени елементи на общата стратегическа рамка и за да изменя приложението. Това е необходимо, за да се даде възможност за известна гъвкавост при адаптирането на съответните елементи, за да се вземе предвид практическият опит. || Комисията представи изменено предложение за включване на общата стратегическа рамка в приложение към законодателния акт, макар да счита, че тази рамка се отнася до несъществени елементи от законодателния акт. Съветът все още се противопоставя на използването на делегиран акт за някои допълнителни технически елементи и за промяна на технически елементи в приложението. Общи правила за външните финансови инструменти (COM(2011) 842 окончателен) || Съветът и докладчиците на Европейския парламент искат в специфичните за секторите външни финансови инструменти да се включат части от регламента за общите правила за изпълнение, приложими за всички външни финансови инструменти. Комисията ще се стреми да поддържа целостта на регламента за изпълнение, като в същото време се осигури добър правен подход. || Въпросът не е решен. Определение на приоритетната ос в политиката на сближаване (член 87 от ЕСИ фондовете) || Съветът и Европейският парламент се споразумяха да комбинират инвестиционните приоритети от няколко тематични цели без ограничение в програмата. Председателството, подкрепено от Европейския парламент, позволява приоритетни оси с повече от един фонд и с множество категории региони, без да изисква цялата информация за всеки фонд и за всяка категория региони. || Въпросът не е решен: Комисията смята, че това подкопава концентрацията (ориентиран към резултатите подход) и усложнява изпълнението. Това също създава правна несигурност, тъй като тези възможности изискват адаптиране на много правни разпоредби. Общо правило за техническа помощ на държавите членки (член 109 от ЕСИ фондовете) || || Съветът предложи мерки, които се състоят от общо правило по отношение на горната граница на сумата за техническа помощ, както и редица дерогации, които до голяма степен обезсмислят общото правило, както и създават трудности при тълкуването. Въпросът не е решен: Комисията счита, че множеството правила и дерогации, въведени в Съвета, водят до прекомерна сложност в сферата на управлението. Единна разплащателна агенция в ОСП (член 7 в хоризонталния регламент за ОСП) (COM(2011) 625 окончателен 2) || Председателството на Съвета предлага да се ограничи броят на разплащателните агенции за всяка държава членка до „необходимия минимум“. Комисията предложи намаляване до една разплащателна агенция на държава членка или на регион, за да се осигурят допълнително хармонизиране и опростяване на управлението на ОСП, по-конкретно чрез намаляване на административната тежест и подобряване на ефективността на одита. || Въпросът не е решен: за Комисията одобрението на предложението на Съвета би било пропусната възможност да се опрости управлението и да се намалят административните разходи. Единна координираща национална агенция в програмата „Еразъм за всички“ (член 21) (COM(2011) 788 окончателен) || Предложението на Комисията за единна национална агенция на държава членка се оспорва от компетентната комисия на Европейския парламент. Комисията не е съгласна с този подход, който отразява текущата правна ситуация, тъй като това би намалило гъвкавото използване на фондовете на ЕС в държавите членки и води до допълнителна административна работа и разходи. || Въпросът не е решен: Съветът и комисията CULT към ЕП въведоха възможността да има повече от една национална агенция в съответствие с националното законодателство и практика. || Три сектора в един инструмент в Механизма за свързване на Европа (COM(2011) 665 окончателен 2) || Интегрираният подход на Механизма за свързване на Европа бе подкрепен от Съвета в частичния общ подход от 7 юни 2012 г. Парламентът, който работи по това досие в съвместен комитет TRAN-ITRE, изглежда е готов да покаже широка подкрепа за инструмента. || Съветът и компетентната комисия в Европейския парламент приеха единната структура, предложена от Комисията Синергии/Интегриране || Екологизиране на директните плащания по ОСП (членове 29—33 от регламента за директните плащания) (COM(2011) 625 окончателен) (член 65 от Хоризонталния регламент) (COM(2011) 628 окончателен) || В Съвета се появяват тенденции, които рискуват да отслабят предложенията на Комисията. Както Съветът, така и докладчикът на Европейския парламент предложиха изменения, насочени към ограничаване на обхвата на изискванията за екологизиране, например чрез повишаване на праговете и разширяване на определенията. Според измененията, предложени от докладчика на Европейския парламент за предложението за хоризонтален регламент за ОСП, неспазването на изискванията за екологизиране следва да не влияе на основното директно плащане. Това фактически ще направи екологизирането доброволно за земеделските стопани. Някои адаптации на техническите предложения на Комисията могат да бъдат договорени, но механизмите за екологизиране следва да останат надеждни, за да се запази целта от свързване на 30 % от директните плащания с екологосъобразни практики, които щадят климата. || Въпросът не е решен: преразгледаният текст на председателството определя множество различни дерогации, изключения, процедури за одобрение, претегляне на (приоритетните екологични) площи и др., насочени към ограничаване на обхвата и въздействието на изискванията за екологизиране. Въпреки че изключенията/конкретните случаи ще ограничат разходите за привеждане в съответствие на някои земеделски производители, те ще увеличат сложността на законодателството, по-специално по отношение на управлението и контрола на правилното използване на публичните средства на ЕС, както и ще намалят въздействието върху околната среда и ефективността на екологизирането. В съответствие с измененията, приети от комисията на ЕП по земеделие и развитие на селските райони (COMAGRI), намаляването на помощта в случай на неспазване ще има последици само за екологичните плащания без допълнително намаляване на другите преки плащания. Освен това според измененията на COMAGRI екологизирането се изключват от базовата линия на мерките за земеделие, околна среда, изменение на климата в рамките на развитието на селските райони. Това означава, че финансиране по ЕЗФРСР може да се използва за земеделски практики, които вече са обхванати от зелено плащане („двойно финансиране“). Европейският съвет одобри следвания от Комисията подход на екологизиране и използването на 30 % от националния таван за екологични практики. Той призна необходимостта от ясно определена гъвкавост за държавите членки по отношение на избора на мерки. Комисията, като приема необходимостта от гъвкавост, се противопоставя на персонализирания подход за всяка държава членка и на многобройните дерогации, които биха затруднили прилагането Интегриране на хоризонталните принципи (членове 7, 8, 48, 87 от ЕСИ фондовете) || Съветът и Парламентът подкрепят засиленото интегриране на хоризонталните принципи, свързани с равното третиране, недискриминацията, устойчивото развитие и изменението на климата. Предложението на Съвета обаче за предоставяне на държавите членки на правомощието да оценяват меродавността на тези принципи в оперативните програми би отслабило интегрирането на тези принципи. || Съветът и Европейският парламент постигнаха съгласие по подход, който дава право на държавите членки да решават дали даден хоризонтален принцип е от значение за конкретна оперативна програма по линия на политиката на сближаване, но тяхната оценка трябва да бъде надлежно обоснована. Комисията не приема този подход. ОСП — Програма за развитие на селските райони (COM(2011) 627 окончателен) || || Въпросите не са решени. Председателството на Съвета предложи да се изключи ЕЗФРСР от обхвата на общите предварителни условия, определени в ЕСИ фондовете. Това може да доведе до различни начини за оценка на приложимостта на условията, като по този начин намалява ефикасното и ефективно използване на средствата от ЕС. Комисията COMAGRI към ЕП и председателството на Съвета предложиха да се позволи на държавите членки да представят едновременно национални и регионални програми. Това може да доведе до прекалено усложнено управление, включително проблеми от финансов характер. ОСП — Единна обща организация на пазара (единна ООП) COM(2011)626 || || Измененията, приети от комисията COMAGRI към ЕП, запазват или разширяват прилагането на някои излишни или остарели пазарни инструменти и добавят нови инструменти за регулиране на пазара. Това означава запазване или увеличаване на административните разходи и тежест както за операторите, така и за националните администрации. Ясни приоритетни цели и показатели (ориентирани към резултатите) || Минимален размер на средствата за ЕСФ (член 84 от ЕСИ фондовете) || Позицията на Съвета по РОП за премахване на минималния размер на средствата, които се предоставят за Европейския социален фонд (ЕСФ), ще отслаби акцента, поставен върху приоритетите на стратегията „Европа 2020“ за растеж и работни места. Комисията настоява относно необходимостта ЕСФ да разполага с предвидим бюджет посредством минимален дял в политиката на сближаване. Това е от ключово значение, за да се гарантира необходимото равнище на инвестиции в хората, за да се постигнат амбициозни цели за заетостта, особено с оглед на необходимостта от справяне с безработицата, главно безработицата сред младите хора, и за борба с бедността и социалното изключване. Комисията по заетостта на Европейския парламент категорично подкрепя всички горепосочени предложения на Комисията. || Текат преговори по тази точка. Европейският парламент подкрепя предложението на Комисията и предложи изменения за увеличаване на гъвкавостта между регионите. Това може да бъде прието от Комисията. Европейският съвет подчерта, че необходимата подкрепа за развитието на човешкия капитал ще се осигури чрез достатъчен дял на ЕСФ в политиката на сближаване || Финансиране на основна инфраструктура в по-силно развитите региони (член 5 от ЕФРР) || Съветът предлага финансирането на основната инфраструктура да стане достъпно за по-развитите региони в областта на околната среда, транспорта и ИКТ. Комисията смята, че използването на малките суми, налични по Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), в по-развитите региони, които вече са в добро икономическо състояние, няма да донесе особена икономическа полза. Тези средства ще се използват много по-ефективно за пряко стимулиране на растежа и за откриване на работни места в по-слабо развитите региони в нужда. || Въпросът не е решен. Съветът и Европейският парламент са постигнали съгласие в общи линии. || Тематична концентрация в ЕСФ (член 4 от ЕСФ) (COM(2011) 607 окончателен 2) || Съветът предлага да се промени механизмът за концентрация на Европейския социален фонд (ЕСФ) по отношение на целта „насърчаване на социалното приобщаване и борба с бедността“. Предложената от Съвета дерогация, чрез която се позволява средства по ЕФРР да се използват за постигането на целта от разпределяне на 20 % от средствата по ЕСФ за тази тематична цел, би лишила от съдържание механизма за концентрация. Сами по себе си средствата по ЕФРР биха могли да представляват, особено в по-слабо развитите региони, 20 % от ресурсите по ЕСФ. || Въпросът не е решен. Европейският парламент силно подкрепя предложението на Комисията. || Рамка за постигнатите резултати по ЕСИ фондовете (член 20 и приложение І към ЕСИ фондовете) || Съветът въведе промени за осигуряване на по-голяма гъвкавост за държавите членки и достатъчни гаранции, за да се смекчат опасенията по отношение на отрицателните стимули (спиране на плащанията и финансови корекции). Комисията може да приеме тези предложения, но няма да приеме да се премахнат или отслабят отрицателните стимули, за да се предотвратят незадоволителните резултати и определянето на нереалистични цели. || Съветът частично приема предложението на Комисията Европейският парламент отхвърля предложението на Комисията за прилагане на финансови корекции в случаи на сериозно неспазване на договорените цели || Нови цели и показатели || Това е хоризонтален въпрос. По много предложения на Комисията докладчиците на Европейския парламент и в някои случаи Съветът предлагат добавянето на множество подробни цели и на нови показатели, които са в по-малка степен специфични или по-малко уместни, като по този начин се отслабва акцентът върху резултатите. || Въпросът не е решен. Примери за промените в секторните програми — вж. по-долу. || „Еразъм за всички“ (членове 4,5 и 11, COM(2011) 788 окончателен) || В частичния общ подход на Съвета всички показатели са премахнати. Съветът предлага показателите да се определят в акт за изпълнение. Това не съответства на подхода, възприет за другите програми. Показателите обикновено са компонент на законодателния акт или следва да бъдат определени чрез делегирани актове. || Показателите остават открит въпрос между Европейския парламент и Съвета, като Съветът ги премахна от правното основание. Комисията CULT към ЕП предложи да включи показателите в приложение към законодателния акт, който може да се изменя с делегиран акт. Комисията CULT към ЕП добави допълнителни цели, които не винаги са съгласувани помежду си и създават сложност. || Програма „Творческа Европа“ (член 14, COM(2011) 785 окончателен) || Съветът предлага показателите да се определят в акт за изпълнение. Това не съответства на подхода, възприет за другите програми. Общите показатели за програмата като цяло са компонент на законодателния акт. Ето защо основните показатели се определят в самия законодателен текст и могат да бъдат подробно описани в делегирани актове. || Въпросът не е решен. Комисията поддържа своето възражение срещу използването на актове за изпълнение, тъй като те не разполагат с необходимата откритост и прозрачност, които са ключови елементи, за да се гарантира пълната информираност на заинтересованите страни. || Програма „Здраве“ (членове 2 и 7, COM(2011) 709 окончателен) || Целта на програмата и показателите са много разширени и по-слабо ориентирани към резултатите и по тази причина нямат пряка връзка с финансовия и оперативния капацитет на програмата. Решението в общия подход на Съвета за увеличаване на процента на съфинансиране на 80 % за т.нар. „съвместни дейности“ между държавите членки (вж. по-долу) и противоречивото разширяване на обхванатите цели допринасят за вероятното отслабване на въздействието на програмата, тъй като ще могат да бъдат финансирани по-малко дейности. || Въпросът не е решен: Съветът все още предлага да се увеличи съфинансирането за всички държави членки. Комисията предложи то да се ограничи само за държави членки с БНД, по-нисък от 90 % от средната стойност за ЕС, с цел да се повиши тяхното участие в съвместни действия и да се вземе предвид малкият бюджет за тази програма. || Фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) (член 6, COM(2011) 804 окончателен) || Съветът добави нови приоритети: по-специално включването на упоменаване на преработването ще намали ефективността, като се има предвид малкият размер на програмата в сравнение с други структурни инструменти; предложението за ЕФМДР следва да се съсредоточи върху основните области в секторите на рибарството и на аквакултурите. || Съветът настоява за своята позиция. Гъвкави процедури за вземане на решения || Делегирането на правомощия на Комисията се премахва или ограничава, примери: 1. В политиката на сближаване критериите за определяне на управляващите органи са включени от Съвета в законодателния акт (като делегираните актове бяха приети от Съвета в ЕФМДР и ЕЗФРСР). 2. В ЕСИ фондовете делегираните актове са отхвърлени от Съвета във връзка с общата стратегическа рамка. 3. В програма LIFE (критерии за географско равновесие), „Хоризонт 2020“ (относно показателите за изпълнение и отчасти за достъпа до финансиране). Съветът също така се стреми да ограничи възможността на Комисията да изменя дори техническите приложения под формата на делегиран акт; RELEX, CEF (финансови инструменти). Освен това при финансовите инструменти по RELEX гъвкавостта, въведена с предложенията на Комисията относно използването на неразпределени средства, несъществените изменения на програмни документи и решения за финансиране и праговете за прилагане на комитологията, бяха силно ограничени от Съвета. || Това са хоризонтални въпроси, срещани в много предложени от Съвета и Европейския парламент промени на предложенията на Комисията. Съветът и в някои случаи Европейският парламент предложиха да се премахне или ограничи обхватът на делегирането на правомощия на Комисията да приема делегирани актове за несъществени елементи на законодателния акт. Те предложиха тези елементи да бъдат включени в законодателния акт. Този подход утежнява законодателните текстове с прекалено много технически подробности, които затрудняват четивността на текстовете и ги правят трудно разбираеми за заинтересованите страни. Подходът води и до намаляване на възможността за оперативна управленска гъвкавост, която е необходима за добро и ефективно финансово управление на средствата на ЕС, или до налагане на дълъг процес на вземане на решения. Необходимостта от оперативна гъвкавост е особено важна за финансовите инструменти във външните отношения, предвид непредвидимостта на събитията в тази област, както и необходимостта от бърза реакция. В зависимост от резултата от преговорите относно делегираните актове липсата на гъвкавост в процеса на вземане на решения може да направи действията на ЕС неефективни. || Комисията поддържа позицията си, че несъществени елементи следва да се приемат или изменят чрез делегирани актове. По-специално, Комисията смята, че изменението на приложенията с технически характер следва да бъде възможно посредством делегиран акт и че възможността за възражение предоставя на съзаконодателите необходимите предпазни мерки. Избор между делегирани актове и актове за изпълнение || Съветът предложи в много случаи, особено в областите на споделеното управление (ОСП, политиката на сближаване, Фонда за морско дело и рибарство, фондовете за вътрешните работи), превръщането на делегираните актове в актове за изпълнение с цел да се гарантира правото на контрол от страна на държавите членки (посредством процедури на комитологията). Това повдига въпроси относно обхвата и естеството на актовете, обхванати от членове 290 и 291 от Договора (ДФЕС), и има важни институционални последици. Европейският парламент, напротив, често предлага превръщане на актовете за изпълнение в делегирани актове, което го поставя на равни начала със Съвета. Тези предложения са напълно неуместни по отношение на годишните работни програми, които трябва да бъдат приети и впоследствие бързо адаптирани, за да се позволи навременна реакция на променящите се обстоятелства и ефективно изпълнение на програмите. Такива делегирани актове няма да са в съответствие с Договора, ще затруднят значително оперативното изпълнение и ще удължат сроковете за предоставяне и сроковете за изплащане на безвъзмездните средства. Те ще бъдат и напълно неуместни за документите за програмиране по инструментите на RELEX и трябва в повечето случаи да бъдат обсъждани и съгласувани с третите държави бенефициери. Трябва да се припомни, че документите за програмиране се създават с цел привеждане в действие, а не регламентиране на съответните правни инструменти, и за това не притежават всички правни характеристики (т.е. определянето на общи и правнообвързващи норми в рамките на правния ред на ЕС), които се изискват, за да се дефинира даден акт като „делегиран акт“. || Въпросът не е решен. Въпросът не е решен. ЕП сега предлага замяна на актове за изпълнение с делегирани актове за програмни документи или части от тях от в повечето секторни програми. Ограничения на бюджетните правомощия на Комисията || Съветът и в много случаи Европейският парламент предлагат допълнителна разбивка на бюджета на подтавани за различните дейности и/или действия и за техническата помощ по програмите, както и определяне на тази разбивка на равнището на законодателния акт. Такива предложения ограничават капацитета на Комисията да управлява бюджета, тъй като я лишават от оперативна гъвкавост, която е необходима за правилното ежедневно управление на бюджета. Те са напълно неуместни за програмите с малки финансови пакети и непропорционално строги за годишните работни програми. || Въпросът не е решен. Подробна разбивка на бюджета, често възпроизвеждаща структурата на предишни програми, които понастоящем са слети, в която части от бюджета се заделят или се прехвърлят елементи от законодателната финансова обосновка към самия правен акт, се среща особено в следните програми: 1. „Еразъм за всички“ 2. Потребители 3. Здраве за растеж 4. Програма за социална промяна и социални иновации 5. „Хоризонт 2020“ 6. Програма за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия (COSME) 7. Галилео ETC (член 20, COM(2011) 610 окончателен) || В случая на европейското териториално сътрудничество (ЕТС) Съветът предложи комбинирането на функции на управляващ и сертифициращ орган да бъде по избор. Комисията не се съгласи с това и поддържа позицията си, че това следва да бъде задължително, за да се осигурят пропорционални управленски структури за сравнително малките програми по европейското териториално сътрудничество и да се избегне дублирането на задачите. || Въпросът не е решен Комитология || Процедури по комитология, които са добавени от Съвета, но не са предвидени в предложенията на Комисията (примери): 1. Избор на проекти и индивидуални правни ангажименти (включително решенията за предоставяне на финансиране): Механизъм за свързване на Европа, „Хоризонт 2020“; 2. Спешна помощ — работни програми (фондове за вътрешни работи) По-строга процедура по комитология отколкото в предложенията на Комисията 3. Клауза „няма вариант — няма акт“ (пример): (фондове в областта на вътрешните работи, COSME, ОСП) 4. Процедурата на консултативния комитет се заменя в много области с по-рестриктивна процедура за проверка (примери: структурните фондове, ОСП „Хоризонт 2020“) || || Въпросът не е решен Правила за допустимост || Избор между качество на проектите и национално разпределение (програма LIFE) || || Въпросът не е решен: Комисията предлага средствата да се отпускат изключително въз основа на качеството на проектите. Съветът иска да въведе отново индикативното национално разпределение на средствата на ЕС. Европейският парламент предлага да се създаде регистър с индикативно национално разпределение на средствата, с цел да се насърчават проекти за изграждане на капацитет. ДДС в инфраструктурните проекти: (член 8 в МСЕ COM(2011) 665 окончателен), (член 109 от ЕСИ фондовете) (член 20 в програмата LIFE) (COM(2011) 874 окончателен) || След споразумение относно Финансовия регламент (ФР), в който се предвижда допустимост на разходите за ДДС, при условие че не подлежи на възстановяване и е бил платен от данъчно незадължено лице по смисъла на директиви, секторно специфичните предложения, съдържащи се в Механизма за свързване на Европа (CEF), в РОП за структурните фондове и програмата LIFE, които изключват допустимостта на ДДС, са поставени под въпрос от Съвета и Европейския парламент. Комисията смята, че недопустимостта на ДДС, по-специално в инфраструктурните проекти, е целесъобразна и следователно трябва да бъде запазена в съответните специфични за отделните сектори законодателни актове. В противен случай бюджетът на Европейския съюз ще се използва за финансиране на националните бюджети, вместо за финансиране на повече проекти, което може да се сметне за противоречащо на целите и предназначението на съответните финансови инструменти. || Европейският съвет се произнесе за допустимостта, при условията на националното законодателство в областта на ДДС, на невъзстановяемите суми за ДДС, изразходени във връзка с ЕСИ фондове и с вноската от 10 млрд. EUR от Кохезионния фонд към Механизма за свързване на Европа. В програма LIFE беше договорено да се съгласуват разпоредбите относно допустимостта на разходите за ДДС с разпоредбите на Финансовия регламент. Нов въпрос: някои държави членки в Съвета изразиха съмнения относно недопустимостта на разходите за ДДС, направени от публични органи, действащи като такива, съгласно програма „Правосъдие“ и фондовете в областта на вътрешните работи. Мерки за предлагане на пазара в ЕФМДР (член 71 в ЕФМДР) (COM(2011) 804 окончателен) Единен процент на финансиране в „Хоризонт 2020“ (членове 22 и 24 от Правилата за участие) (COM(2011) 810 окончателен) || Съветът предлага да се премахне упоменаването на подкрепата за „пряко предлагане на пазара на продукти от риболов от страна на дребномащабни крайбрежни рибари“ в предложението на Комисията относно Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР). Европейският парламент изрази своята подкрепа за предложението на Комисията. Комисията не е съгласна с предложението на Съвета, тъй като е важно да се подпомагат дребномащабните риболовни кораби понеже те често не разполагат с опит, знания или финансови средства, за да предприемат пряко предлагане на пазара. Единният процент на възстановяване за проект, както и единната фиксирана ставка за непреки разходи се поставят под въпрос от докладчика на Европейския парламент. В допълнение Съветът въведе изключение от единния процент на възстановяване за юридическите лица с нестопанска цел. Комисията настоява за предложенията си, съдържащи се в правилата за участие в „Хоризонт 2020“, тъй като тези въпроси са два основни принципа на опростените правила за финансиране в „Хоризонт 2020“. Те са израз на усилията на Комисията за намаляване на административната тежест за бенефициерите и процентите на грешки, за въвеждане на облекчена стратегия за контрол и за ускоряване на предоставянето на безвъзмездни средства в интерес на бенефициерите. || Въпросът не е решен Въпросът не е решен: Европейският парламент все още поставя под въпрос единния процент на финансиране. Съветът подкрепя принципа на единната ставка, но въвежда изключения. Европейският парламент се противопоставя на единната фиксирана ставка за непреки разходи и предлага въвеждане на метода на действителните разходи като вариант, но Съветът прие този вариант. Европейският съвет подчерта особеното значение на опростяването в програмите на ЕС за научни изследвания, образование и иновации за постигане на съществено и постепенно повишаване на ефективността на съответните политики || Праг за гаранции по заеми в COSME и „Хоризонт 2020“ (приложение ІІ, COM (2011) 834 окончателен || || За COSME (Програмата за конкурентоспособността на предприятията и малките и средните предприятия) и „Хоризонт 2020“ по отношение на гаранции по заеми за МСП разграничителната линия между двете програми беше променена от съзаконодателите. Тази промяна води до припокриване на обхвата на двете програми (гаранции по заеми под 150 000 EUR за научноизследователски и иновационни МСП са допустими съгласно двете програми), както и до значителна административна тежест за МСП и обезсмисляне на бюджетната подкрепа и загуба на концентрация върху целите на програмата, тъй като ще бъдат подпомагани по-малък брой по-малки МСП. Подкрепа за трансфер на знания или информационни кампании || Определянето на бенефициера (член 15 от ЕЗФРСР) || || Преразгледаният текст на председателството въвежда отново позоваване на участника в обучението като бенефициер на помощта, като по този начин се ограничават възможностите за намаляване на административната тежест. Комисията счита, че предоставящият обучението или други познания следва да бъде единственият бенефициер на помощта. Административната тежест може да бъде значително намалена, ако само предоставящият обучението, а не участниците, трябва да кандидатства за подкрепа. Опростени методи за разходите || Средното работно време (ЕСИ фондове, член 58) || Съветът предложи нов вариант за опростеното изчисляване на разходите за персонал, като раздели годишните брутни разходи за заетост на 1650 часа. Комисията продължава да има резерви по това предложение при липсата на метод в негова подкрепа. || Въпросът не е решен Задължително използване на опростени разходи за малки проекти (ЕСФ, (член 14)) || В случая на ЕСФ Съветът предложи за операциите на стойност под 50 000 EUR да могат също да се използват единни ставки в допълнение към еднократните суми и разходите за единица продукт. Комисията би предпочела задължително използване единствено на еднократни суми и единични разходи поради по-големия потенциал за опростяване. || Съветът прие задължителното използване на еднократни суми или единични разходи за малки проекти, както се предлага от Комисията, и добави фиксирани ставки. Европейският парламент се съгласи с предложението на Комисията. Комисията може да се съгласи с включването на фиксирани ставки в допълнение към другите опростени варианти за разходите. || Еднократно плащане за малките земеделски производители (членове 47—51 регламент за преките плащания член 92 от Хоризонталния регламент) Схема за малките земеделски производители (СМЗП) || || Според преразгледания текст на председателството на Съвета и според измененията, приети от комисията COMAGRI към ЕП, прилагането на схемата за малките земеделски производители (СМЗП) ще бъде незадължително за държавите членки. Да се направи схемата незадължителна вероятно ще означава опростяване за ДЧ с много ограничен брой малки земеделски стопани, но земеделските производители в държавите членки, които решат да не участват, ще бъдат лишени от ползите от опростяването на схемата. В допълнение към модела на еднократните суми, предложен от Комисията, председателството предлага алтернативен метод за изчисляване на еднократните плащания по СМЗП, при който земеделските производители, които се присъединят към СМЗП, ще получават сумите, които биха получавали по принцип в рамките на другите схеми за преки плащания през 2014 г. Получената сума ще остане непроменена през следващите години. Въпросът не е решен: предложеният метод изглежда прост и може да доведе до включване на повече стопанства в СМЗП, ако се запази като задължителен за държавите членки. Финансовото управление следва да бъде преразгледано обаче, за да се избегне допълнителната сложност. || Схема за основно плащане (членове 18—28 от Регламента за преките плащания) || || Комисията предложи да се заменят настоящите модели в рамките на схемата за единно плащане (СЕП) и схемата за единно плащане на площ (СЕПП) с основно подпомагане на доходите под формата на модел за фиксирана ставка на регионално или национално равнище във всички държави членки. В Съвета е налице тенденция да се премине към подход, който ще отвори врати за широки възможности за диференциране на модела и темпото на вътрешно преразпределение. Това би попречило на целта за опростен и хармонизиран подход, предложен от Комисията. Пропорционален контрол || Методи за одит за ЕФРР, ЕСФ, КФ (член 140 от ЕСИ фондовете) || Съветът предложи изменения, които ограничават одитната работа на Комисията до степен, която не може да бъде приета, тъй като може да застраши способността на Комисията за контрол на използването на бюджета на ЕС и способността ѝ да поема отговорност за него. || Въпросът не е решен || Методи за одит за ЕФРР, ЕСФ, КФ (член 116 от ЕСИ фондовете) || Съветът предложи националните одитни органи в рамките на политиката на сближаване да могат да използват нестатистически методи за формиране на извадки. Комисията не прие това предложение, тъй като с него не се предоставя непременно надеждна и сравнима информация между държавите членки и по този начин се отслабват гаранциите на равнище ЕС. || Въпросът не е решен Електронно управление || Електронно сближаване за ЕФРР, ЕСФ, КФ (член 112 от ЕСИ фондовете) || Съветът предлага да се удължи срокът за изпълнение на електронното сближаване от 2014 г. на 2016 г., с което се забавя с 2 години това съществено опростяване за бенефициерите. Комисията не може да приеме това забавяне. || Въпросът не е решен. Съветът настоява за прилагане на електронното сближаване от 2016 г. Докато текат дискусии относно крайния срок за прилагане на електронното сближаване, съзаконодателите изглежда са съгласни, че преминаването към електронен обмен на данни е необходимо, за да допринесе за значително опростяване за бенефициерите. Комисията настоява за прилагането на електронното сближаване не по-късно от 31 декември 2014 г. с оглед на големия потенциал за опростяване на тази мярка. Смята се, че това би довело до намаление с 11 % на административната тежест общо на равнището на ЕС. [1] Съобщение „Програма за опростяване на МФР за периода 2014—2020 г.“, COM (2012) 42 окончателен. [2] Заключения на Европейския съвет относно МФР за 2014—2020 г., 8 февруари 2013 г., точка 9. [3] Препоръка на Съвета по освобождаване от отговорност на Комисията за изпълнение на общия бюджет на Европейския съюз за финансова 2011 година, 12 февруари 2013 г. [4] Съобщение „Първа контролна таблица във връзка с опростяването на МФР за периода 2014—2020 г.“, COM (2012) 531 окончателен. [5] Програма на ирландското председателство на Съвета на Европейския съюз, 1 януари—30 юни 2013 г., стр. 6. [6] EC MEMO 12/697, EUROPA - PRESS RELEASES - Press Release - President Barroso pushes for further simplification of the EU budget [7] Регламент (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012, в сила от 1.1.2013 г. [8] Заключения на Европейския съвет относно МФР за 2014—2020 г., 8 февруари 2013 г., точка 12. [9] COM(2011) 788. [10] COM(2011) 609. [11] COM(2011) 707. [12] COM(2011) 709. [13] COM(2012)496 за определяне на общоприложими разпоредби за 5 фонда (ЕФРР, ЕСФ, КФ, ЕЗФРСР и ЕФМДР) [14] COM(2011) 842. [15] COM(2011) 810. [16] COM(2011) 665. [17] Регламент (ЕС) № 182/2011 [18] Средно 1400 проекта годишно са преминали през процедури за комитология в РП7. [19] Програма на ирландското председателство на Съвета на Европейския съюз, 1 януари—30 юни 2013 г. [20] COM(2011) 625; COM(2011) 626; COM(2011) 627; COM(2011) 628. [21] COM(2011) 834. [22] Програма на ирландското председателство на Съвета на Европейския съюз, 1 януари—30 юни 2013 г., стр. 30. [23] COM(2011) 874.