C 364/101

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“

(COM(2020) 67 final)

(2020/C 364/14)

Докладчик: Ulrich SAMM Съдокладчик: Jakob Krištof POČIVAVŠEK

Сезиране Комисия, 9.3.2020 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 25.6.2020 г. Приемане на пленарна сесия 16.7.2020 г. Пленарна сесия № 553 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 216/1/3

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) вече приветства инициативите на Комисията за улесняване на развитието на цифрова икономика и общество и изразява удовлетворението си от факта, че тази динамика се засилва чрез пакет от нови инициативи в широк кръг от области.

1.2. ЕИСК се застъпва за европейски подход към цифровизацията чрез използване на възможностите за икономиката наред със защитата на нашите данни, за да се гарантира неприкосновеността на личния живот и самоопределението. Много положително се приема ориентираният към човека подход на всички инициативи на Комисията.

1.3. ЕИСК счита, че Европа е на прав път, но крайната цел е все още много далеч. Цифровизацията се развива бързо и европейското законодателство трябва да не изостава. За тази цел е необходима надеждна и амбициозна регулаторна рамка, включително правно обвързващи етични правила и ясни правила относно отговорността. ЕИСК изразява убеждението си, че това динамично развитие налага и гъвкави и приспособими процеси, които изискват постоянен диалог между участващите страни — по-специално следва да бъде задължително служителите да могат да изразят мнението си. В качеството си на представител на организациите на гражданското общество ЕИСК изразява готовността си да участва в тази дейност.

1.4. Важно е да се инвестира в правилните бъдещи технологии, да се насърчава обучението на хората и да се създаде доверие сред гражданите, като се насърчават да участват активно в трансформацията. Цифровият преход трябва да бъде справедлив, устойчив и социално приемлив.

1.5. ЕИСК изразява съгласие с мнението на Комисията, че трябва да изградим истински единен европейски пазар на данни — европейско пространство на данни, основано на европейски правила и ценности. ЕИСК приветства инициативата за нова промишлена стратегия на ЕС, която ще определи действията за улесняване на прехода към по-цифровизирана, чиста, кръгова и конкурентоспособна в световен мащаб промишленост на ЕС с устойчиви предприятия, включително стратегия за МСП.

1.6. ЕИСК подчертава, че европейският технологичен суверенитет не би трябвало да се определя в противовес на другите, нито да намалява ползите от сътрудничеството в световен план. При все това нуждите на европейците и на европейския социален модел въз основа на стълба на ЕС на социалните права също трябва да бъдат надлежно взети под внимание.

1.7. Образованието и обучението, които предоставят умения в областта на цифровите технологии, са от основно значение, ако искаме да сме подготвени за живот в ерата на цифровите технологии. ЕИСК приветства факта, че Комисията поставя акцент върху цифровите компетентности и умения, но призовава Комисията за по-добро разграничаване между компетентностите от техническо и социално естество, въпреки че и двете са от жизненоважно значение. Необходимо е да се положат допълнителни усилия и да се осигурят средствата за цифровото обучение на членове на социално уязвими групи.

1.8. Цифровото бъдеще на Европа, основано на ориентиран към човека подход, може да бъде успешно само ако хората могат да имат доверие. ЕИСК отбелязва, че Комисията възнамерява да направи ясно разграничение между високорисковите приложения, които следва да бъдат предмет на строго регулиране, и нискорисковите приложения, при които е достатъчно да се разчита на саморегулирането и пазарните механизми. ЕИСК приветства този общ подход, но също така подчертава, че е необходим подробен и задълбочен анализ на различните приложения.

1.9. Освен това ЕИСК приветства и ориентирания към човека подход във връзка с предизвикателствата, произтичащи от онлайн платформите за работниците. Един от важните аспекти на този подход е подобряването на правната рамка за предотвратяване на несигурните условия на труд и гарантиране на правата на работниците онлайн, включително колективното договаряне.

1.10. ЕИСК смята, че не е обхванато развитието на цифрови обществени услуги за цифровото бъдеще, особено като се има предвид, че трансграничните услуги на електронното управление биха могли да укрепят единния (цифров) пазар и да подобрят общественото регулиране и координация.

1.11. С наскорошната и продължаваща пандемия от коронавирус COVID-19 обществото е изправено пред практическа проверка по отношение на употребата на цифровите технологии и това доведе до много нови предизвикателства. Необходимостта от комуникация, учене и работа от разстояние показва, че много хора не са подготвени по подходящ начин за ефективно използване на съвременни цифрови технологии, нито цифровата инфраструктура е в състояние да гарантира равен достъп и приобщаващо участие посредством цифровите технологии.

1.12. Необходимостта от промяна в навиците поради предприетите от националните правителства мерки за борба с разпространението на COVID-19 могат да повлияят дълготрайно на практиките на потребителите и на работните отношения в дългосрочен план. При разработването на нови политики във връзка с това трябва да се вземат предвид положителните и отрицателните последици от тази промяна. Цифровата трансформация следва да бъде наблюдавана посредством всеобхватни, финансирани от ЕС и насочени към труда научни изследвания в областта на „цифровизация за достоен труд“. ЕИСК е убеден, че само с ефективен и благоприятен за служителите проект на системите на промишленост 4.0 цифровизацията ще бъде успешна в дългосрочен план ( 1 )

2. Въведение и съдържание на съобщението

2.1. С настоящото съобщение новата Комисия представя обобщаващ документ, в който се описват редица инициативи за подпомагане на изграждането на цифровото бъдеще на Европа. Необходимостта Европа да води справедливия преход към здравословна планета и нов цифров свят налага предизвикателствата на екологичната и цифровата трансформация да вървят ръка за ръка, така че цифровите технологии да подкрепят Зеления пакт при зачитане на целите за устойчиво развитие.

2.2. За тази цел Комисията обяви пакет от инициативи. Различните инициативи, представени и обявени за тази и следващата година, са разделени на три основни стълба: Технология в интерес на хората: — бяла книга за изкуствения интелект (COM(2020) 65 final / вж. INT/894); — стратегия за квантови технологии, блокова верига и изчисления със суперкомпютър; — план за действие относно 5G и 6G (представен като COM (2020) 50 final / вж. TEN/704); — план за действие в областта на цифровото образование и укрепена програма за умения; — инициативи за подобряване на условията на труд на работниците през платформа; — стандарти за сигурни и транснационални информационни потоци и услуги в публичния сектор. Справедлива и конкурентоспособна икономика: — европейска стратегия за данните (представена като COM (2020) 66 final / вж. TEN/708); — преглед на пригодността на правилата на ЕС в областта на конкуренцията; — пакет за промишлената стратегия; — съобщение относно данъчното облагане на предприятията за 21-ви век; — нова програма за потребителите. Открито, демократично и устойчиво общество: — нови и преработени правила за задълбочаване на вътрешния пазар за цифрови услуги; — преразглеждане на Регламента относно електронната идентификация и удостоверителните услуги; — план за действие в областта на медиите и аудиовизуалните медии; — план за действие за европейската демокрация; — европейска стратегия за киберсигурност; — инициатива за разработване на изключително прецизен цифров модел на Земята; — инициатива за кръгова електроника; — насърчаване на електронните здравни досиета.

2.3. Освен това с оглед на защитата на интересите на Европа като фактор от световно значение се обявява и глобална стратегия за цифрово сътрудничество и стратегия за стандартизация.

3. Европейският начин — поставяне на хората в центъра на цифровизацията

3.1. Цифровизацията предлага разнообразни нови възможности за вземане на решения за безпрецедентно подобряване на живота на хората. Все пак с непрестанното увеличаване на въздействието на цифровизацията върху нашия живот и степен на свързаност помежду ни се засилва и уязвимостта ни по отношение на злонамерени действия в киберпространството, манипулиране и технологии, които подкопават автономността ни.

3.2. Поради това ЕИСК се застъпва за европейски подход към цифровизацията въз основа на европейски ценности чрез използване на възможностите за икономиката наред със защитата на нашите данни, за да се гарантира неприкосновеността на личния живот и самоопределението. Много положително се приема ориентираният към човека подход на всички инициативи на Комисията.

3.3. Освен това ЕИСК приветства и ориентирания към човека подход във връзка с предизвикателствата, произтичащи от онлайн платформите за работниците. Един от важните аспекти на този подход е подобряването на рамката за предотвратяване на несигурните условия на труд и гарантиране на правата на работниците онлайн, включително колективното договаряне. ЕИСК подчертава, че работата през платформи се осигурява от самостоятелно заети лица, както и от работници. Самостоятелно заетите лица имат отношения по модела „дружество-дружество“ или „дружество-потребител“. Кодексите за поведение и търговските условия на отношенията по модела „дружество-дружество“, изготвени на европейско равнище, следва да осигуряват лоялна конкуренция между различните по размер предприятия и да предотвратяват фиктивната самостоятелна заетост.

3.4. ЕИСК подчертава също и значението на цифровите решения за изпълнението на Зеления пакт, особено във връзка с кръговата икономика. Потреблението на енергия, суровините за ИКТ и пригодността за рециклиране на ИКТ оборудването обаче са сред другите предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени.

3.5. Европа е на прав път, но крайната цел е все още много далеч. Общият регламент относно защитата на данните (ОРЗД) и етичните насоки за ИИ например бяха важна стъпка. Цифровизацията обаче се развива бързо и европейското законодателство трябва да не изостава. Необходима е надеждна и амбициозна регулаторна рамка, включително правно обвързващи етични правила и ясни правила относно отговорността. ЕИСК изразява убеждението си, че това динамично развитие налага също и гъвкави и приспособими процеси, които изискват постоянен диалог между участващите страни. В качеството си на представител на организациите на гражданското общество ЕИСК изразява готовността си да участва в тази дейност.

3.6. ЕИСК счита, че липсва ясен акцент върху необходимостта от устойчиви демократични структури за изграждане на капацитет и създаване на доверие в трудовите отношения. ЕИС е убеден, че фундаменталните промени в предприятията чрез цифровизация могат да бъдат успешни само ако са налице отношения на доверие между ръководството на дружеството и представителите на работниците и служителите. Възходът на популистките движения през 21-и век обаче поставя под въпрос традиционните форми на изграждане на доверие чрез социално застъпничество. Поради това трябва да се предприемат подходящи мерки в подкрепа на социалния диалог на равнището на ЕС. Става въпрос за социалното регулиране в дружеството, неговите икономически резултати и укрепването на демократичните промени като цяло.

4. Справедлива и конкурентоспособна икономика

4.1. Данните се превърнаха в основен фактор в нашата икономика. ЕИСК изразява съгласие с мнението на Комисията, че трябва да изградим истински единен европейски пазар на данни — европейско пространство на данни, основано на европейски правила и ценности. ЕИСК приветства инициативата за нова стратегия за промишлената политика на ЕС, която ще определи действията за улесняване на прехода към по-цифровизирана, чиста, кръгова и конкурентоспособна в световен мащаб промишленост на ЕС, включително стратегия за МСП.

4.2. Освен това ЕИСК счита, че за да се гарантират еднакви условия на конкуренция, правилата, които се прилагат офлайн — от областта на конкуренцията и единния пазар до интелектуалната собственост, данъчното облагане и правата на работниците — трябва да се прилагат и онлайн.

4.3. ЕИСК е убеден, че за поддържането на високопроизводителни изчислителни технологии на световно равнище ще е необходимо значително увеличаване на инвестициите (в държавите — членки на ЕС) наред със силна европейска програма за научни изследвания и иновации, както и че индустриалният подход за разработването на следващото поколение микрочипове с ниска консумация на енергия в Европа ще намали зависимостта на ЕС от вноса.

4.4. ЕИСК е твърдо убеден, че иновациите и инвестициите, особено публичните, могат също да спомогнат за преодоляване на различията в регионалното развитие, при условие че в отдалечените райони също има достъп до цифровата инфраструктура и съответно до цифровия пазар. Това е задължително условие, за да може в процеса на цифровата трансформация никой да не бъде изоставен.

4.5. ЕИСК подчертава, че европейският технологичен суверенитет не би трябвало да се определя в противовес на другите, нито да намалява ползите от сътрудничеството в световен план. Нуждите на европейците и на европейския социален модел обаче също трябва да бъдат надлежно отчетени, като за отправна точка се вземат мерките на Европейската комисия за укрепване на стълба на ЕС на социалните права. Прилагането на европейските ценности (защита на данните, неприкосновеност на личния живот, социална закрила, устойчивост) би могло да се превърне в конкурентно предимство, ако се повиши осведомеността на обществеността и предприятията за методите на събиране на данни от трети страни (САЩ) и за потенциала за наблюдение на цифровите системи (Китай).

4.6. Комисията правилно посочва, че трябва да гарантираме, че системната роля на определени онлайн платформи и пазарната мощ, която придобиват, няма да застрашат справедливия и отворен характер на нашия пазар. За тази цел и за стимулиране на разработването на онлайн платформи в ЕС правилата на равнището на ЕС трябва да гарантират еднакви условия на конкуренция и достъп до основните фактори за цифрови иновации ( 2 ) (по-специално данните) и екосистемата на продуктите, използвани от потребителите.

4.7. Комисията заявява, че гарантирането на справедливост в цифровата икономика представлява основно предизвикателство. При все това гарантирането ѝ е от първостепенно значение. За тази ЕИСК подкрепя намерението за създаване на допълнителни правила, когато е необходимо да се гарантира достъпност, справедливост и иновации, възможност за навлизане на пазара, както и публичните интереси, които не се ограничават до конкуренцията или икономическите съображения. ЕИСК отбелязва, че значително въздействие в това отношение ще окаже данъчното облагане в цифровата икономика. Във връзка с данъчното облагане в цифровия сектор от значение ще бъдат решенията на международно и европейско равнище и ЕС следва да се стреми към справедливо данъчно облагане в цифровия сектор, което предотвратява фрагментирането и едностранните мерки.

4.8. ЕИСК приветства инициативата, предназначена да подобри условията на труд на работниците през платформа, по-специално чрез акцентиране върху уменията и образованието. Въпреки това ще трябва да бъдат намерени и решения на предизвикателствата, които включват статут на трудова заетост, представителство и мерки за увеличаване на социалната закрила на работниците през платформа. Това важи в особена степен за трансграничните работници. По искане на предстоящото германско председателство на Съвета ЕИСК ще изготви проучвателно становище относно достойния труд в основаната на платформи икономика.

4.9. Според ЕИСК в съобщението на Комисията не е обхванато развитието на цифрови обществени услуги за цифровото бъдеще, особено като се има предвид, че трансграничните услуги на електронното управление биха могли да укрепят единния (цифров) пазар и да подобрят общественото регулиране и координация.

5. Образованието в подготовка за живот в ерата на цифровите технологии

5.1. Образованието и обучението, които предоставят умения в областта на цифровите технологии, са от основно значение, ако искаме да сме подготвени за живот в ерата на цифровите технологии. ЕИСК приветства факта, че Комисията поставя акцент върху цифровите компетентности и умения, но призовава Комисията за по-добро разграничаване между компетентностите от техническо и социално естество, въпреки че и двете са от жизненоважно значение. Създаването на „трудоспособност“ — вместо само да се адаптира „пригодността за заетост“ — изисква мерки за продължаване на подкрепата за ученето през целия живот.

5.2. В бъдеще за повечето специалисти ще са необходими технически умения (програмиране на различни равнища). Това представлява предизвикателство за образователните системи и организациите за професионално обучение в държавите членки. Специалистите трябва да получат обучение по нови инструменти и да бъдат наясно с характеристиките, ограниченията и рисковете, защото в крайна сметка те носят отговорност. Въпреки това възможно най-голям брой граждани ще трябва да придобият поне основни технически умения, за да бъдат в състояние да разбират и използват цифровите технологии и инструменти по продуктивен, приобщаващ и безопасен начин. Основните технически умения са необходими в подкрепа на хората от всички възрасти, но особено за възрастните хора, за да могат да разбират и да използват по безопасен начин цифровите технологии и инструменти.

5.3. Социалните умения не изискват особени технически познания, но те следва да бъдат преподавани от възможно най-ранна възраст. Социалните умения дават възможност на децата, потребителите и гражданите да разберат контекста на цифровите системи и да ги използват по най-добрия начин. Те спомагат за идентифициране на възможни заплахи от манипулиране или престъпления и за оценка на получения информационен поток. ЕИСК припомня, че най-добрата подготовка за бъдещи развития все още е общото образование.

5.4. За използване на изкуствен интелект и работа с него са необходими специални умения, познания и осведоменост. За тази цел ЕИСК би искал да се използва опитът на Финландия, която предлага да обучи възможно най-голям брой хора в областта на ИИ чрез онлайн курс.

5.5. ЕИСК е изтъквал, че в бързо променящите се времена на ерата на цифровите технологии не е достатъчно само да се помогне на хората да придобият минимален набор от умения и е от решаващо значение да се направи така, че Гаранцията за умения да се превърне в сигурен начин, който дава възможност на хората и ги насърчава да придобият допълнителни умения до възможно най-високото равнище ( 3 )

5.6. ЕИСК отново подчертава ролята на социалните партньори за постигането на справедлив и равнопоставен преход. От съществено значение е в стратегията да бъдат предвидени необходимите умения и по този начин да се подкрепи навременната и подходяща преквалификация и повишаване на уменията. В това отношение от първостепенно значение е ролята на социалните партньори и тяхното участие, тъй като на този етап се обсъжда и въвеждането на нови технологии.

6. Доверие и отговорност — доверие в цифровия живот

6.1. Цифровото бъдеще на Европа, основано на ориентиран към човека подход, може да бъде успешно само ако хората могат да имат доверие. ЕИСК призовава за подходящи гаранции по отношение на неприкосновеността на личния живот, сигурността и управлението на данните, и накрая — прозрачността на алгоритмите на ИИ, които ще спомогнат за спечелването на това доверие.

6.2. ЕИСК отбелязва, че Комисията възнамерява да направи ясно разграничение между високорисковите приложения, които следва да бъдат предмет на строго регулиране, и нискорисковите приложения, при които е достатъчно да се разчита на саморегулирането и пазарните механизми. ЕИСК приветства този общ подход, но също така подчертава, че е необходим подробен и задълбочен анализ на различните приложения към днешна дата и за бъдещи разработки, а при съмнение приложенията следва да се считат за високорискови. ЕИСК подкрепя по-конкретно решението за класифициране като високорискови приложенията с въздействие върху правата на работниците и кандидатите за работа и предлага това решение да бъде утвърдено, за да се укрепят цифровите права на служителите.

6.3. ЕИСК вече призова за разработването на стандартни процедури за изпитване с цел оценка на функционалността и ограниченията на цифровите системи (напр. предубеденост, предразсъдъци, дискриминация, устойчивост, надеждност, безопасност и др.). В зависимост от степента на риска такива изпитвания могат да се провеждат от самите разработчици и предприятия или чрез процедури за изпитване от независими институции. ЕИСК приветства идеята на Комисията за създаване на доброволна система за етикетиране, подобно на предишното предложение на ЕИСК за европейски сертификат за надежден изкуствен интелект.

6.4. ЕИСК приветства намерението на Комисията за започване на широк дебат относно изключенията, при които може да се разреши разпознаването на лица за дистанционно биометрично установяване на самоличността. Освен това в разпоредбите следва да бъде забранено непропорционалното наблюдение на работното място и дискриминацията въз основа на пристрастни алгоритми.

6.5. ЕИСК подчертава, че доверието само по себе си не е достатъчно; от съществено значение продължава да бъде критичното мислене въз основа на общото образование. Това е особено важно във връзка с борбата с дезинформацията, която е заплаха за демокрацията.

6.6. ЕИСК изтъква, че доверието включва и спазване на правата на работниците и служителите да бъдат уведомявани и консултирани. Правата за уведомяване и консултиране в случай на промени на работното място, гарантирани от договорите на ЕС, превръщат „служителите“ в „граждани на работа“.

6.7. ЕИСК подчертава, че законодателството на ЕС е особено важно за защитата на потребителите и служителите без професионални умения в областта на цифровите технологии.

7. Въздействие на предизвиканата от COVID-19 криза върху цифровата трансформация

7.1. С наскорошната и продължаваща пандемия от коронавирус COVID-19 обществото е изправено пред практическа проверка по отношение на употребата на цифровите технологии и това доведе до много нови предизвикателства. Необходимостта от комуникация, учене и работа от разстояние показва, че много хора не са подготвени по подходящ начин за ефективно използване на съвременни цифрови технологии, нито цифровата инфраструктура е в състояние да гарантира равен достъп или приобщаващо участие посредством цифровите технологии. Капацитетът на цифровите мрежи не е увеличен, за да могат да поемат по-голямото натоварване, и ще трябва да се направят достатъчно инвестиции за осигуряване на достъп до високоскоростна и ефективна комуникация не само за търговски цели, но и за личния живот, дори и в отдалечените райони.

7.2. Ще трябва да се обърне специално внимание на уязвимите групи. Особено възрастните хора без достатъчно умения, опит или дори хардуер, за да използват интернет платформи, не разполагат с удобни средства за комуникация. Това затрудни социалните контакти с членове семейството и други хора и направи социалните и други публични услуги недостъпни за тях или най-малкото затрудни достъпа им до тях. Необходимо е да се положат допълнителни усилия и да се осигурят средствата за цифровото обучение на членове на социално уязвими групи.

7.3. Освен това карантината и временното затваряне на границите между държавите членки показаха, че съществуват и други последици и недостатъци във връзка със сегашното състояние на цифровия единен пазар, когато става въпрос за пограничните работници и дистанционната работа. Освен това свързаната с COVID-19 криза доведе до огромно увеличение на електронната търговия и безналичните плащания, наред с увеличаването на броя на нелоялните и измамни практики. Необходимостта от промяна в навиците поради предприетите от националните правителства мерки за борба с разпространението на COVID-19 могат да повлияят дълготрайно на практиките на потребителите и на работните отношения в дългосрочен план. При разработването на нови политики във връзка с това трябва да се вземат предвид положителните и отрицателните последици от тази промяна.

7.4. Сферата на цифровите технологии беше цялостно мобилизирана да осигури експертен опит в борбата с COVID-19. Предмет на широки обсъждания беше въпросът с цифровите приложения за проследяване (проследяване на контакти), предназначени за уведомяване на хората, че през последните няколко дни са били в контакт с диагностицирано с COVID-19 лице. ЕИСК изразява съжаление, че европейската инициатива за цифрово проследяване на тези контакти, известна като PEPP-PT (програма за общоевропейско проследяване при защита на неприкосновеността на личния живот), не доведе до консенсус, който щеше да позволи включването на стандартизирани приложения в националните стратегии в областта на здравеопазването.

Брюксел, 16 юли 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 17.

(2) De STREEL, A., Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses (Принос за растежа — европейски цифров единен пазар. Осигуряване на по-добри права за европейските граждани и предприятия), Европейски парламент, Люксембург, 2019 г.

(3) ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 45.