РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Атомна електроцентрала (АЕЦ) : Електроцентрали, използващи делими ядрени материали като гориво.

Критичен път :

Разпространена практика при управлението на проекти, включваща изготвянето на подробен график на проектите, в които се описват всички задачи, необходими за постигането на проектните цели в установения срок, както и взаимовръзките между тези задачи.

В рамките на този график критичният път обхваща онези задачи, чието изпълнение може да повлияе на общия времеви план за изпълнение на проекта.

Материали, възникващи в резултат на извеждането от експлоатация :

В процеса на извеждане от експлоатация на атомна електроцентрала се освобождават различни материали. Могат да се очертаят следните общи категории:

Нерадиоактивни материали с търговска стойност

В тази категория обикновено се включват специфично техническо оборудване и гориво или суровини като например желязо или стомана.

Конвенционални отпадъци

След проверка, удостоверяваща липсата на радиоактивно замърсяване, те се изхвърлят в обикновени съоръжения и инсталации за обработка на отпадъци.

Радиоактивни отпадъци

В тази категория се включват всички материали, засегнати от радиоактивно замърсяване. Те се подразделят по-нататък според нивото на радиоактивност (много ниско-, ниско-, средно- или високоактивни отпадъци) и според агрегатното състояние (течни, твърди или газообразни отпадъци). Всяка категория отпадъци се третира чрез специфични механизми за радиоактивни отпадъчни потоци.

Ядрено гориво

Свежо (неизползвано) или отработено (използвано), ядреното гориво е най-радиоактивният материал във всяка атомна електроцентрала. Горивото трябва да се преработи в специализирани съоръжения.

Неподлежащи на модернизация ядрени реактори, обхванати от одитираните програми :

След проучването, проведено от Комисията през 1993 г. (COM(93) 635 окончателен), два конкретни вида ядрени реактори бяха определени като недостатъчно безопасни и неподлежащи на модернизация: РБМК и ВВЕР 440/230:

РБМК (от руски език — Реактор Большой Мощности Канальный) е акроним на Канален реактор с висока мощност. От този вид е авариралият реактор на АЕЦ "Чернобил".

ВВЕР (от руски език — Водо-водяной энергетический реактор) е акроним на Водо-воден енергетичен реактор (Реактор с вода под налягане).

План за извеждане от експлоатация : Планът за извеждане от експлоатация е основният документ за целия процес на извеждане от експлоатация. В него се описва концепцията за извеждане от експлоатация, предложена от атомната електроцентрала. Обикновено този план се изготвя преди съоръжението окончателно да прекрати дейността си и изисква одобрение от регулаторния орган.

Принцип "замърсителят плаща" :

Принципът "замърсителят плаща" води началото си от Конференцията на Организацията на обединените нации за околна среда и развитие от 1992 г. и постановява, че националните органи следва да насърчават поемането от съответните държави на разходите за опазване на околната среда и използването на икономически инструменти, като вземат предвид принципа: "замърсителят трябва да поема разходите по замърсяването" и зачитат интересите на обществото, без с това да се затрудняват международната търговия и инвестициите.

Този принцип е част правната рамка на ЕС (вж. член 191, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз).

Съоръжения и технологии за управление на радиоактивни отпадъци : Съоръженията и технологиите за управление на радиоактивни отпадъци включват оборудване, инженерни умения и технически инсталации, необходими за изваждане, кондициониране, обработка, транспортиране, съхраняване и (ако е възможно) погребване на радиоактивни отпадъци.

Тест за устойчивост : Специализирана преоценка на границите на безопасност на АЕЦ, работещи на територията на ЕС, в случай на извънредни събития, които могат да застрашат тяхната безопасност и да доведат до сериозна авария.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. В рамките на преговорите за присъединяване към ЕС и с оглед увеличаване на ядрената безопасност, България, Литва и Словакия поеха ангажимент за предсрочно спиране и последващо извеждане от експлоатация на осем неподлежащи на модернизация ядрени реактора. Отчитайки извънредната социална, икономическа и финансова тежест, свързана с поетите от тези държави ангажименти, Европейският съюз взе решение да предостави финансова помощ на тези три държави.

II. Основната цел на извършения от Палатата одит беше да оцени доколко финансираните от ЕС програми (за периода 1999—2010 г.) са имали ефективен принос за извеждането от експлоатация на ядрените реактори и смекчаването на последиците от тяхното предсрочно спиране.

III. Палатата заключава, че:

a) Тъй като политиката е формулирана в сравнително широки рамки, програмите не включват изчерпателна оценка на нуждите, определяне на приоритети, дефиниране на конкретни цели и резултати, които трябва да бъдат постигнати. Отговорностите са неясни, особено по отношение на мониторинга и постигането на програмните цели като цяло. Комисията наблюдава най-вече изпълнението на бюджета и проектите.

б) Липсва подробна оценка на напредъка на процесите на извеждане от експлоатация и смекчаване на последиците от това. При някои ключови инфраструктурни проекти се наблюдават закъснения и надхвърляне на планираните разходи.

в) Въпреки че ядрените реактори бяха спрени между 2002 и 2009 г., програмите все още не са предизвикали необходимите организационни промени, които да позволят на операторите на АЕЦ да се превърнат в ефективни организации, ръководещи процеса на извеждане от експлоатация.

г) Наличните понастоящем финансови ресурси (включително приносът от ЕС до 2013 г., възлизащ на 2,85 милиарда евро) не са достатъчни и са необходими значителни допълнителни средства (около 2,5 милиарда евро).

IV. Палатата отправя следните препоръки:

a) Комисията следва да осигури условия за ефективно, ефикасно и икономично използване на средствата на ЕС. Освен това тя следва да изготви подробна оценка на нуждите, която да посочва постигнатия от програмите напредък, предстоящите дейности и цялостен план за финансиране, посочващ източниците на средства. Преди по-нататъшното разходване на средства Комисията трябва да анализира наличните ресурси и очакваните ползи. Това от своя страна следва да доведе до обвързване на целите с наличния бюджет и определяне на стабилни показатели за изпълнение, които да позволяват извършване на необходимите мониторинг и отчитане.

б) Ако ЕС вземе решение да приеме предложението на Комисията за отпускане на допълнителна финансова помощ за следващата многогодишна финансова рамка, тази помощ следва да се обвърже с извършването на предварителна оценка на допълнителните предимства от подобна интервенция на ниво ЕС. В оценката следва да се посочат конкретните дейности, които ще бъдат финансирани от бюджета на ЕС и да се вземат предвид другите механизми за финансиране, като например структурните фондове.

ВЪВЕДЕНИЕ

ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ

1. Извеждането от експлоатация е последната фаза от жизнения цикъл на атомните електроцентрали, който обикновено продължава около 30—40 години, и до 60 години за най-новите съоръжения (вж. приложение I). Извеждането от експлоатация обхваща подготвителните действия преди окончателното спиране на реакторите (като например изготвяне на план за извеждане от експлоатация, подготвяне на документацията за лицензи и проекти за свързаната с отпадъците инфраструктура), както и всички дейности след спирането на реакторите, като например изваждане на касетите отработено гориво, дезактивация, демонтиране и/или разрушаване на ядрените съоръжения, погребване на радиоактивните отпадъци и възстановяване на околната среда на замърсената зона. Процесът на извеждане от експлоатация приключва с освобождаването на съоръжението от регулаторен контрол и радиологични ограничения.

2. В процеса на извеждане от експлоатация се освобождават голямо количество материали. Премахването на тези материали като отпадъци има висока екологична и финансова цена [1]. Поради това, въз основа на принципа "замърсителят плаща" и общоприетата международна практика, се препоръчва към момента на окончателно спиране на ядреното съоръжение неговият оператор да осигури достатъчно финансови ресурси за безопасно извеждане от експлоатация. Тези ресурси следва да се насочат към финансиране на всички аспекти на извеждането от експлоатация — от техническото извеждане от експлоатация на съоръжението до управлението на отпадъците. Ако по време на изпълнението на проекта за извеждане от експлоатация се окаже, че за него са необходими повече средства от първоначалния разчет на разходите, операторът следва да поеме допълнителните разходи [2].

3. В случай на предсрочно спиране на реактори, засегнатите държави са изправени пред допълнителни социални, икономически и финансови последици. Те са резултат най-вече от спада в очакваното производство и продажба на електричество и от необходимостта да се финансират алтернативни източници на енергия.

4. В бъдеще извеждането от експлоатация на ядрени реактори ще се превръща във все по-важен въпрос. Броят на атомните електроцентрали в Европа, които вече се извеждат от експлоатация или ще преминат през този процес в краткосрочен/средносрочен план, се увеличава. В края на юни 2011 г. в Европейския съюз има 220 ядрени реактора. Както е показано на фигура 1, 77 от тези реактори са спрени, като повечето от тях се извеждат от експлоатация. Наред с това около една трета от 143-те реактора, функциониращи в 14 държави членки на ЕС, ще трябва да бъдат спрени до 2025 г. [3] На последно място, възможно е държавите членки и операторите на АЕЦ да бъдат изправени пред необходимостта от предсрочно спиране на допълнителен брой АЕЦ в резултат на "тестовете за устойчивост", през които ядрените реактори ще преминат до края на 2011 г. [4]

ФИГУРА 1

ЯДРЕНИ РЕАКТОРИ В ЕС КЪМ ЮНИ 2011 Г.

+++++ TIFF +++++

Източник: Информационна система PRIS на Международната агенция за атомна енергия.

ПОМОЩ ОТ ЕС ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА ЯДРЕНИ РЕАКТОРИ В БЪЛГАРИЯ, ЛИТВА И СЛОВАКИЯ

5. Аварията в АЕЦ "Чернобил" през 1986 г. и нейното трансгранично отражение ясно показаха глобалното значение на ядрената безопасност. Това събитие предизвика широка загриженост относно функционирането на ядрените реактори, неподлежащи на модернизация, в Централна и Източна Европа. Поради това, с оглед увеличаване на ядрената безопасност, международната общност и в частност Европейският съюз взеха решение да предоставят финансова подкрепа под различни форми на няколко държави [5] от началото на 90-те години.

6. В рамките на преговорите за присъединяване към Европейския съюз България, Литва и Словакия поеха ангажимент да спрат предсрочно и впоследствие да изведат от експлоатация осем реактора (вж. фигура 2).

ФИГУРА 2

ЯДРЕНИ РЕАКТОРИ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ПРЕДСРОЧНО СПИРАНЕ

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на информационната система PRIS на Международната агенция за атомна енергия и техническа документация, събрана по време на одита.

Атомна електроцентрала | Реакторен блок (тип реактор) | Начало на търговска експлоатация | Теоретична дата на спиране (съгласно техническия проект) | Реална дата на спиране (съгласно споразуменията) | Край на извеждането от експлоатация (текуща прогноза) |

Козлодуй (България) | Блок 1 (ВВЕР 440 / 230) | 1974 г. | 2004 г. | 2002 г. | 2035 г. |

Блок 2 (ВВЕР 440 / 230) | 1975 г. | 2005 г. | 2002 г. | 2035 г. |

Блок 3 (ВВЕР 440 / 230) | 1981 г. | 2011 г. | 2006 г. | 2035 г. |

Блок 4 (ВВЕР 440 / 230) | 1982 г. | 2011 г. | 2006 г. | 2035 г. |

Игналина (Литва) | Блок 1 (РБМК 1500) | 1984 г. | 2013 г. | 2004 г. | 2029 г. |

Блок 2 (РБМК 1500) | 1987 г. | 2017 г. | 2009 г. | 2029 г. |

Бохунице V1 (Словакия) | Блок 1 (ВВЕР 440 / 230) | 1980 г. | 2008 г. | 2006 г. | 2025 г. |

Блок 2 (VVER 440 / 230) | 1981 г. | 2010 г. | 2008 г. | 2025 г. |

7. ЕС признава, че предвид значителната загуба на производствена мощност, този ангажимент представлява изключителна тежест за засегнатите държави. Поради това, за да подпомогне неговото изпълнение, ЕС взе решение да предостави финансова помощ със следните две цели:

a) подкрепа на усилията на държавите бенефициенти за извеждане от експлоатация на спрените ядрени реактори ("мерки за извеждане от експлоатация"), и

б) принос към преодоляването на последиците от предсрочното спиране на реакторите ("мерки за смекчаване на последиците").

8. Създадената от Комисията схема за финансиране не е преминала през детайлна предварителна оценка [6]. Предвидено е средствата да се отпускат като общо финансиране въз основа на реалните финансови нужди и капацитета за усвояване на страните бенефициенти. Програмите са ориентирани към подпомагане на широко определени приоритети: извеждане от експлоатация, подобряване на състоянието на околната среда, модернизиране на конвенционалните енергийни мощности, които следва да заместят атомните, и други мерки, свързани с последиците, допринасящи за модернизиране на производството, преноса и разпределението на енергия, както и за гарантиране на енергоснабдяването и подобряване на енергийната ефективност. Не са определени общият размер на разходите и относителната важност на тези приоритети, частта от финансирането, която ще поеме ЕС, и времевите рамки за интервенцията от страна на Съюза. За всяка финансова рамка са фиксирани тавани на предвидените средства [7].

УСВОЯВАНЕ И УПРАВЛЕНИЕ НА ФИНАНСОВАТА ПОМОЩ ОТ ЕС

9. Както е показано на фигура 3, общото финансиране от ЕС възлиза на 2,85 милиарда евро за периода 1999—2013 г. Към 31 декември 2010 г. Комисията е поела задължения за над 70 % от размера на финансовата помощ от ЕС ( 2,066 милиарда евро). Плащанията към изпълнителите възлизат на 1,03 милиарда евро, което представлява почти половината от размера на поетите задължения [8]. 60 % и 40 % от тази сума са предоставени съответно за извеждане от експлоатация и за смекчаване на последиците от това. В приложение II е представена схема на финансовите потоци на програмите.

10. Съгласно приложимите разпоредби [9] Комисията делегира управлението на по-голямата част (83 %) от предоставяната на отделните национални програми финансова помощ от ЕС на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР), която управлява проекти за ядрена безопасност и извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения от началото на 90-те години. За тази цел през 2001 г. с помощта на няколко европейски държави са създадени три международни фонда за извеждане от експлоатация [10]. Беше сключено рамково споразумение между държавите бенефициенти, ЕБВР и донорите на фонда (вж. бележка под линия 10).

ФИГУРА 3

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА СРЕДСТВАТА ОТ ЕС ПО ПРОГРАМИ

Източник: Нормативна база и счетоводни данни на Комисията.

Програма | Финансиране от ЕС (в млн. евро) | Процент от общата сума |

Козлодуй | 870 | 30,5 % |

Игналина | 1367 | 48,0 % |

Бохунице | 613 | 21,5 % |

Общо | 2850 | 100 % |

11. Съгласно определената от регламентите на Съвета рамка, ЕБВР има задължението да управлява публичните средства, отпуснати за програмите за извеждане от експлоатация на атомни електроцентрали и за мониторинг на финансовото управление на тези програми по такъв начин, че да оптимизира използването на тези средства. Освен това ЕБВР следва да извършва възложените и` от Комисията бюджетни задачи в съответствие с изискванията на Финансовия регламент [11].

12. В допълнение към това, в случая с Литва Комисията делегира изпълнението на част от помощта на паралелна структура — Централна агенция за управление на проекти (ЦАУП) [12]. Това е резултат от решението, че Литва разполага с подходяща национална структура за изпълнение на програмата. Управленските отговорности на Агенцията са подобни на тези на ЕБВР.

13. Трите държави бенефициенти предлагат проекти за финансиране след консултации с ЕБВР или ЦАУП. Трите фонда за подпомагане одобряват проектите чрез своите събрания на донорите, в които участва Комисията. В случая с ЦАУП, Комисията пряко одобрява проектите. През 2007 г. е създаден управителен комитет на държавите членки, който да подпомага Комисията при изпълнението на програмите за подпомагане. Размерът на финансирането може да достигне 100 % от проектните разходи. Очакванията са обаче, че държавите бенефициенти ще положат всички усилия да продължат практиката на съфинансиране, установена в периода на предприсъединителна помощ [13].

14. Проектите обикновено се изпълняват от външни изпълнители, под управлението на бенефициентите на помощта [14]. Съответните национални органи, ЕБВР или ЦАУП извършват мониторинг на изпълнението на проектите. Въз основа на техните доклади съответно събранието на донорите и Комисията извършват надзор на това изпълнение.

15. Комисията носи крайната отговорност за използването на средствата на ЕС, които се управляват от нейната генерална дирекция "Енергетика".

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

16. Одитът на Палатата обхвана изпълнението на трите програми за извеждане от експлоатация от 1999 г. до края на 2010 г. Основната цел беше да се оцени ефективността на финансираните от ЕС програми за извеждане от експлоатация на ядрени реактори спрямо техните две цели (вж. точка 7). Одитът потърси отговор на три въпроса:

a) Дефинирани ли са програмните действия за извеждане от експлоатация в съответствие с установените нужди и изпълняват ли се те съгласно изготвения план?

б) Дефинирани ли са програмните действия за смекчаване на последиците от предсрочното спиране на реакторите в съответствие с установените нужди и изпълняват ли се те съгласно изготвения план?

в) Подходящи ли са механизмите за отчитане и управление с оглед осигуряване на ефективно усвояване на средствата от ЕС?

17. Одитната дейност включи:

преглед на подготвителната и законодателна документация, свързана с програмите, и анализ на съответната техническа и финансова информация;

провеждане на интервюта в Комисията, ЕБВР и ЦАУП, съответните министерства на държавите бенефициенти и атомните електроцентрали;

преглед на международните стандарти и добри практики, по-специално относно процеса на извеждане от експлоатация на АЕЦ "Грайфсвалд" [15];

консултации с експерти в областта на проектите за извеждане от експлоатация;

преглед на обхвата и графика на 149-те изпълнявани понастоящем проекта от гледна точка на установените нужди и общите цели на програмите; и

оценка на резултатите от извадка от 22 проекта (16 за извеждане от експлоатация и 6 за смекчаване на последиците) с посещения в трите държави бенефициенти [16].

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

НАПРЕДЪК В ИЗВЕЖДАНЕТО ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА РЕАКТОРИТЕ

18. Както е посочено в точка 6, целта за подобряване на ядрената безопасност трябваше да бъде постигната чрез предсрочното спиране на осем неподлежащи на модернизация реактора и последващото им извеждане от експлоатация. България, Литва и Словакия са спрели тези реактори в съответствие с поетия ангажимент. При извеждането от експлоатация са завършени важни етапи, но основният процес все още предстои.

ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ДЕЙНОСТИТЕ ПО ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ ВСЕ ОЩЕ ПРОДЪЛЖАВА

19. Ключов фактор за успех е подробното планиране и управление на всички дейности, които следва да се предприемат в процеса на извеждане от експлоатация. Международните стандарти постановяват, че преди етапа на изпълнение на дейностите по извеждане от експлоатация следва да се изготви план за извеждане от експлоатация, който да определи начина на управление на проекта. Планът следва да се основава на стратегия за извеждане от експлоатация и да очертае какви последователни действия ще бъдат изпълнени — от спирането на реакторите до окончателното погребване или съхраняване на отпадъците [17].

20. Оценката на плановете за извеждане от експлоатация за трите АЕЦ е обобщена във фигура 4. Бяха отбелязани няколко слабости:

a) Като основа за адекватното определяне на дейностите по извеждане от експлоатация следва да се изготвят класификация и количествена оценка на отпадъците, които трябва да бъдат обработени. В случая с АЕЦ "Бохунице" V1 описът на отпадъците е завършен през юли 2010 г. При АЕЦ "Игналина" и АЕЦ "Козлодуй" обаче описите на радиоактивните отпадъци не са пълни, тъй като все още не са известни конкретните количества за всеки вид радиоактивни материали, които следва да бъдат обработени (не е завършена радиологичната характеризация на централите). Плановите документи, използвани от операторите на централите, все още се основават на предварителни данни за радиоактивните отпадъци.

б) Плановете за извеждане от експлоатация следва да съдържат план за управление на радиоактивните отпадъци, в който да се определят конкретните дейности, съоръжения и технологии, необходими за демонтаж, кондициониране, транспорт, съхраняване и окончателно погребване на всички видове отпадъци, особено на най-важните материали (корпус на реактора, първи контур на топлоносителя, други активни компоненти с голям обем и високоактивни отпадъци). В единствения случай, в който описът е завършен ("Бохунице" V1), той не е бил включен в подробен план за извеждане от експлоатация, който да определя подробно как идентифицираните отпадъци ще бъдат обработени и управлявани през цялото времетраене на процеса на извеждане от експлоатация. Настоящият план се отнася най-вече до първия етап на извеждането от експлоатация, който засяга почти изключително нерадиоактивни материали.

в) Плановете за извеждане от експлоатация следва да съдържат разчет за пълния размер на разходите за този процес и да се актуализират толкова често, колкото е необходимо, за да гарантират обосноваността на разчетите. Разчетите в плановете за извеждане от експлоатация, налични в края на 2010 г. обаче не са пълни, тъй като липсва точна информация относно количествата от всеки вид радиоактивни отпадъци, които следва да се обработят, и/или необходимите съоръжения и технологии за тяхното управление. Освен това тези планове не обхващат целия процес на извеждане от експлоатация на атомните електроцентрали.

г) За да е възможно извършването на подходящ мониторинг на процеса на извеждане от експлоатация, трябва да съществува връзка между отделните проекти, предвидените в плана за извеждане от експлоатация дейности и прогнозните разходи, свързани с тях. Нито една от трите програми не е изпълнила това условие.

ФИГУРА 4

ОЦЕНКА НА ПЛАНИРАНЕТО НА ПРОЦЕСА НА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ

Одитен въпрос | ОЦЕНКА НА ПАЛАТАТА |

ПРОГРАМА "КОЗЛОДУЙ" (България) | ПРОГРАМА "ИГНАЛИНА" (Литва) | ПРОГРАМА "БОХУНИЦЕ" V1 Словакия) |

Изготвен ли е пълен опис на отпадъците? | Не | Не | Да |

Изготвени ли са планове за управление на отпадъците? | Частично | Частично | Частично |

Направена ли е подходяща оценка на разходите за извеждане от експлоатация? | Частично | Частично | Частично |

Въведени ли са задоволителни механизми за мониторинг на изпълнението на плановете за извеждане от експлоатация? | Не | Не | Не |

ГОЛЕМИ ИНФРАСТРУКТУРНИ ПРОЕКТИ СА ИЗПРАВЕНИ ПРЕД ЗАКЪСНЕНИЯ И ПРЕРАЗХОДИ

21. Към 31 декември 2010 г. програмите са стартирали 101 проекта, които са насочени към извеждането от експлоатация на осемте реактора. Общата стойност на тези проекти, финансирани почти изключително от ЕС, е 1,125 милиарда евро. На Фигура 5 са представени проектите за извеждане от експлоатация, финансирани от одитираните програми.

22. Анализът на посетените на място инфраструктурни проекти (вж. приложение III) показва закъснения и преразход на планираните средства. Забавени са ключови проекти от критичния път на процеса на извеждане от експлоатация, свързани например със съоръжения за отработено гориво и управление на радиоактивни отпадъци (съоръжения за съхраняване на отработено гориво и за обработка, съхранение и погребване на радиоактивни отпадъци).

ФИГУРА 5

ПРОЕКТИ ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ ПО ПРОГРАМИ И ИЗТОЧНИЦИ НА ФИНАНСИРАНЕ

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на информация, предоставена от ЕБВР и ЦАУП.

Програма | Канал за финансиране | Брой проекти | Обща стойност на проектите (в млн. евро) | Общо финансиране от ЕС (в млн. евро) |

Козлодуй | МФК (KIDSF) | 30 | 334,1 | 318,4 |

Игналина | IIDSF ЦАУП | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 |

Бохунице V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 |

| Общо | 101 | 1125,1 | 1048,1 |

НЕДОСТИГЪТ НА СРЕДСТВА Е ЗНАЧИТЕЛЕН

23. През март 2011 г. държавите членки — бенефициенти на помощта актуализираха своите разчети на разходите, свързани с процеса на извеждане от експлоатация, като новата им прогнозна стойност достигна 5,3 милиарда евро [18]. Сравнението с размера на средствата, които понастоящем са налични за извеждане от експлоатация, показва недостиг от около 2,5 милиарда евро (вж. фигура 6).

24. Словакия е поела ангажимент да предостави допълнително необходимите средства за извеждане от експлоатация [19] и е създала специфичен механизъм за финансиране (данък върху преноса на електроенергия), чрез който да се намали недостига на средства. Литва и България не са въвели подобни механизми. Липсата на достатъчно финансиране застрашава успешното завършване на процесите на извеждане от експлоатация.

НАПРЕДЪК ПРИ СМЕКЧАВАНЕТО НА ПОСЛЕДИЦИТЕ ОТ СПИРАНЕТО НА РЕАКТОРИТЕ

НЕДОСТАТЪЧНА ОЦЕНКА НА НУЖДИТЕ В ОБЛАСТТА НА СМЕКЧАВАНЕТО НА ПОСЛЕДИЦИТЕ

25. В съответствие с принципите на доброто финансово управление, добра практика за всяка разходна програма е целите да се определят въз основа на оценка на нуждите [20]. Това предполага извършването на оценка на последиците от предсрочното спиране на реакторите (например загуба на електроенергия, сигурност на енергоснабдяването) съгласно международните стандарти. При разработването на възможните мерки за смекчаване следва да се вземе предвид размера на свързаните с тях разходи, съпоставен с въздействието на мерките [21]. Степента на смекчаване на последиците в резултат от изпълнението на финансираните проекти трябва да се оценява така, че да може да се определи дали целите могат са се считат за изпълнени.

КАРЕ 1

ЗАКЪСНЕНИЯ И ПРЕРАЗХОДИ

В България за АЕЦ "Козлодуй" е избрана експериментална технология за плазмено изгаряне, без да има подходящи доказателства за нейната ефективност и без надлежно отчитане на разходите, свързани с проектирането и изграждането на съоръжението (около 30 милиона евро, което е пет пъти повече, отколкото при традиционните технологии).

По време на одитното посещение в Литва беше установено, че големите инфраструктурни проекти, които са необходими за извеждането от експлоатация на АЕЦ "Игналина", страдат от значителни закъснения спрямо първоначално определените дати на приключване на договорите. Това засяга най-вече междинното съоръжение за отработено гориво, съоръжението за изваждане на твърди радиоактивни отпадъци — 44 месеца, съоръжението за обработка и съхранение на твърди радиоактивни отпадъци, свързано с управлението на кратко и дълго живеещи нискоактивни и средноактивни отпадъци — 34 месеца. Общият размер на разходите за междинното съоръжение за отработено гориво се е увеличил с 22 милиона евро (15,6 %).

В Словакия междинното хранилище за радиоактивни отпадъци на площадката на "Бохунице", което първоначално е трябвало да бъде въведено в експлоатация през 2010 г., по време на одита все още беше в процес на възлагане на обществена поръчка. В резултат на това липсата на буферни зони за съхранение се превръща в потенциално препятствие. Съоръжението за освобождаване на материали в процеса на извеждане от експлоатация е забавено с повече от една година. Докато това съоръжение не заработи, никакви материали не могат да бъдат освободени от АЕЦ "Бохунице" V1.

Фигура 6

НЕДОСТИГ НА СРЕДСТВА ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ

Източник: Планове за извеждане от експлоатация и информация, предоставена по време на срещата на Комитета по програмата за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения през март 2011 г.

| Разчет в плана за извеждане от експлоатация (в млн. евро) | Последен разчет на разходите (в млн. евро) | Осигурено финансиране (всички източници) (в млн. евро) | Недостиг на средства (в млн. евро) |

АЕЦ "Козлодуй" Блокове 1— 4 | 1118 | 1243 | 664 | 579 |

АЕЦ "Игналина" Блокове 1 и 2 | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 |

АЕЦ "Бохунице" V1 Блокове 1 и 2 | 950 | 1146 | 720 | 426 |

ОБЩО | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 |

26. Фигура 7 обобщава резултатите от прегледа на Палатата на оценките на нуждите, върху които се основават стратегическите планове на одитираните програми. Оценка на нуждите на програмно ниво, която да доведе до конкретна стратегия за смекчаване на последиците, първоначално е изготвена само за програмата за АЕЦ "Козлодуй". Тази оценка обаче е остаряла и вече не е приложима. Поради това всеки проект, който отговаря на националната енергийна стратегия, по дефиниция се счита за последица от спирането на реакторите.

27. Само в случая на АЕЦ "Козлодуй" ЕБВР е извършила оценка на потенциалното въздействие на планираните проекти. Нито изпълняващите органи (ЕБВР, ЦАУП), нито Комисията са извършили оценка на реалните резултати от действията по смекчаване на последиците и техния принос за постигане на целите на програмите.

ФИГУРА 7

ОЦЕНКА НА ПЛАНИРАНЕТО НА ПРОЦЕСА НА СМЕКЧАВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ ОТ СПИРАНЕТО НА ЯДРЕНИТЕ РЕАКТОРИ

Одитен въпрос | ОЦЕНКА НА ПАЛАТАТА |

ПРОГРАМА "КОЗЛОДУЙ" (България) | ПРОГРАМА "ИГНАЛИНА" (Литва) | ПРОГРАМА "БОХУНИЦЕ" V1 (Словакия) |

Извършена ли е оценка на нуждите на програмно ниво? | Да | Не | Не |

Оценена ли е степента на смекчаване на последиците, постигната от програмите? | Частично | Не | Не |

КАРЕ 2

СЛАБА ВРЪЗКА МЕЖДУ ДЕЙНОСТИТЕ ПО СМЕКЧАВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ И ПРЕДСРОЧНОТО СПИРАНЕ НА РЕАКТОРИТЕ

В България по програмата се финансира повишаването на енергийната ефективност на обществени сгради (училища, болници, министерства, театри). Връзката със спирането на реактори 1—4 на АЕЦ "Козлодуй" се състои в това, че повишаването на енергийната ефективност ще компенсира малка част от загубата на производствена мощност, ако се запазят досегашните нива на потребление.

В Литва програмата предоставя средства на механизма на Агенцията за жилищна политика и градоустройство за рехабилитация на многофамилни сгради, създаден с цел повишаване на енергийната ефективност на 24000 жилищни сгради. Програмата за АЕЦ "Игналина" е финансирала една трета от около 570 отделни проекта, които реално са стартирани по тази схема. Връзката с извеждането от експлоатация на реакторите на АЕЦ "Игналина" се състои в това, че повишаването на енергийната ефективност ще намали потреблението на електроенергия и така ще компенсира частично загубата на производство. През септември 2009 г. действието на този механизъм е прекратено, като той е заменен с инструмент за финансов инженеринг, като за целта са използвани средства от структурните фондове.

В Словакия модернизирането на преносната 220kV мрежа е финансирано от програмата предвид факта, че АЕЦ "Бохунице" V1 е основният източник на електроенергия за тази мрежа. Мрежата обаче е била остаряла към момента на вземане на решението за спиране на реакторите и модернизацията и` е била неизбежна, независимо от това дали атомната електроцентрала продължава работата си, или не. Модернизацията е от полза най-вече за другите доставчици на електроенергия за преносната мрежа (например други АЕЦ).

ФИНАНСИРАНИ СА РАЗНООБРАЗНИ МЕРКИ ЗА СМЕКЧАВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ

28. Програмите финансират редица мерки за смекчаване на последиците от загубите в производството на електроенергия вследствие на предсрочното спиране на ядрените реактори. Към 31 декември 2010 г. по програмите са стартирани 48 проекта, насочени към смекчаване на последиците от ранното спиране на реакторите в трите АЕЦ. Общата стойност на тези проекти е 1,34 милиарда евро. ЕС отпуска средства за над половината от тази сума. На фигура 8 са представени проектите за смекчаване на последиците, финансирани от трите одитирани програми.

29. Посещенията на място потвърдиха, че отделните проекти са съгласувани с широко определените приоритети на програмите и до допринасят за смекчаването на последиците от предсрочното спиране на осемте ядрени реактора (вж. приложение IV). Въпреки това не е известно до каква степен последиците са смекчени. Също така невинаги беше възможно да се установи пряка връзка с ранното спиране на реакторите и да се докаже наличието на приоритизация на дейностите по смекчаване на последиците (вж. каре 2). В ситуация, при която средствата вече не достигат, това застрашава постигането на програмните цели и забавя изпълнението на процеса на извеждане от експлоатация.

ФИГУРА 8

ПРОЕКТИ ЗА СМЕКЧАВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ ПО ПРОГРАМИ И ИЗТОЧНИЦИ НА ФИНАНСИРАНЕ

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на информация, предоставена от ЕБВР и ЦАУП.

Програма | Канал за финансиране | Брой проекти | Обща стойност на проектите (в млн. евро) | Общо финансиране от ЕС (в млн. евро) |

Козлодуй | МФК (KIDSF) | 28 | 454,8 | 241,8 |

Игналина | IIDSF ЦАУП | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 |

Бохунице V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 |

| Общо | 48 | 1343,2 | 728,8 |

ОТГОВОРНОСТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМИТЕ И ОРГАНИЗАЦИЯ НА УПРАВЛЕНИЕТО

СЛАБА ОТГОВОРНОСТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМИТЕ

30. Ефективното управление изисква да се определят ясно отговорностите по отношение на използването на програмните ресурси и постигането на програмните цели. Независимо от принципа на управление Комисията трябва да бъде в състояние да упражнява своята отговорност за изпълнението на програмите и да се отчита за използването на средствата [22].

31. Управлението на програмите се извършва на няколко нива. Отговорността за разработването на програмите принадлежи на Комисията, ЕБВР, ЦАУП, събранието на донорите на международните фондове за подпомагане на извеждането от експлоатация, операторите на АЕЦ и съответните държави членки. Комисията не е успяла да гарантира, че общите приоритети от договорите за присъединяване към ЕС и последващите регламенти на Съвета (вж. точка 8) са отразени в съгласуван набор от подробни количествени цели и показатели.

32. Нито един от горепосочените органи не е въвел система за мониторинг и оценка на напредъка по постигането на общите цели на програмите — извеждането от експлоатация на осем ядрени реактора и смекчаването на последиците от това. Ето защо мониторингът и отчитането на резултатите от програмите на всички нива са затруднени.

33. През юли 2011 г. Комисията изготви доклад относно програмите за извеждане от експлоатация в Литва, Словакия и България и по-специално относно тяхното управление, извършените разходи и напредъка на ключови проекти [23]. Известна информация за напредъка на трите програми за извеждане от експлоатация се предоставя и в съпътстващите материали към ежегодните решения за финансиране на Комисията и в двата общи доклада, изготвени от Комисията през 2004 г. и 2007 г. относно усвояването на финансовите средства, заделени за извеждане от експлоатация на ядрени реактори в 27 –те държави членки [24].

34. Докладът от 2011 г. представя първата консолидирана оценка на усвояването на средствата, заделени за България, Литва и Словакия, и напредъка на програмите. Той обаче не съдържа ясна индикация доколко са постигнати общите цели за извеждане от експлоатация и смекчаване на последиците от това. Преди публикацията на този доклад единственият наличен източник на подобна информация беше средносрочна оценка, публикувана през 2007 г. [25], в която не беше включена програмата за АЕЦ "Козлодуй" поради съображението, че се базира на различна правна основа.

35. Липсата на достатъчно информация в съчетание с множеството управленски нива води до размиване на отговорностите. Не е ясно кой носи цялостна отговорност за изпълнението на програмата и по-специално дали средствата от ЕС са постигнали желаното въздействие. Наблюдението от страна на Комисията е съсредоточено по-скоро върху изпълнението на бюджетните кредити и на проектите, отколкото върху степента на постигане на програмните цели като цяло.

36. Недостатъчното измерване на напредъка в постигането на програмните цели и неподходящият мониторинг на ефективното усвояване на ресурсите означават, че нито един от участниците не е отговорен за общите резултати на програмата.

НЕДОСТАТЪЧНИ ОРГАНИЗАЦИОННИ ПРОМЕНИ

37. Постигането на предвидените резултати от процеса на извеждане от експлоатация навреме и с разумни разходи зависи от неговия капацитет да се адаптира към променящите се нужди. Това означава най-вече осъществяване на плавен преход за атомните електроцентрали от работещи АЕЦ към организации, извършващи извеждане от експлоатация [26]. За тази цел вътрешната управленска структура следва да:

определи приоритети за разпределението на наличните ресурси;

координира и наблюдава дейностите до завършване на процеса на извеждане от експлоатация, и

ръководи екипите, които работят по извеждането от експлоатация, за да осигури безопасност и разходна ефективност на проекта.

38. Значителна част от разходите по програмите (26 %) е отпусната за насърчаване на планирането и изпълнението на процеса на извеждане от експлоатация, по-специално чрез:

пълно финансиране на разходите на специализираните консултанти, включени в организационната структура на операторите на АЕЦ, на стойност 125 милиона евро, и

финансиране на разходи за персонал на стойност 147 милиона евро за около 1500 служители в трите АЕЦ.

Тези разходи допълват оперативните разходи на ЕБВР (16,8 милиона евро) и ЦАУП (1,5 милиона евро).

39. Реакторите бяха спрени между 2002 и 2009 г. Въпреки това програмите не са предизвикали необходимите организационни промени, които биха позволили операторите на АЕЦ да се превърнат в ефективни организации, извършващи извеждане от експлоатация. Следва да се отбележи по-специално, че:

Организациите или службите, извършващи извеждане от експлоатация, имат ограничено въздействие върху определянето на приоритетите и последващото разпределяне на наличните ресурси;

поради липсата на подходящи инструменти за планиране и мониторинг организациите не могат да оценят постигнатия напредък при изпълнението на плановете за извеждане от експлоатация,

отговорните структури все още са много зависими от дейността на външните консултанти, дори по отношение на задачи от изцяло административно естество.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

40. Финансовата помощ от ЕС в подкрепа на мерките за извеждане от експлоатация на ядрени реактори и за смекчаване на последиците от това в България, Литва и Словакия е помогнала на тези три държави да спазят своите ангажименти за предсрочно спиране на осем ядрени реактора. Понастоящем реакторите са спрени и горивото е частично извадено, извършени са значителни подготвителни дейности и е започната работа по демонтажа. След повече от десет години помощ от ЕС обаче напредъкът е бавен, тъй като за много проекти все още са необходими подготвителни дейности. Освен това не е ясно какви нужди все още предстои да се посрещнат в резултат от предсрочното спиране на реакторите, тъй като не съществуват подробни оценки на нуждите.

41. Тъй като политиката е формулирана в сравнително широки рамки, програмите не включват изчерпателна оценка на нуждите, определяне на приоритети, дефиниране на конкретни цели и резултати, които трябва да бъдат постигнати. Основни данни в описите за управление на радиоактивни отпадъци (и характеристиката на отпадъците) липсват или все още не са доразвити като подробни планове за извеждане от експлоатация. Необходимите технологии и съоръжения за обработка и съхраняване на радиоактивни отпадъци все още не са изцяло определени. Отговорностите са неясни. Комисията наблюдава по-скоро изпълнението на бюджета и проектите, отколкото постигането на програмните цели като цяло.

42. Въпреки че общият размер на средствата, необходими за приключване на програмите, не е известен, видно е, че съществува сериозен недостиг на средства. Това застрашава успешното завършване на процеса на извеждане от експлоатация.

ПРЕПОРЪКА —

СТЕПЕНТА НА ПОДПОМАГАНЕ ОТ ЕС СЛЕДВА ДА СЕ ОБВЪРЖЕ С РЕЗУЛТАТИТЕ

a) Комисията следва да създаде условия за ефективно, ефикасно и икономично използване на средствата на ЕС. За да бъде постигната тази цел:

Комисията следва да извърши подробна оценка на нуждите, която да включва постигнатия от програмите напредък, предстоящите дейности и цялостен план за финансиране, определящ източниците на средства от различните заинтересовани страни.

Преди да се извършват допълнителни разходи Комисията следва да анализира наличните ресурси и очакваните ползи. Това от своя страна следва да доведе до обвързване на целите с наличния бюджет и определяне на подходящи показатели за изпълнение, които да позволяват извършването на необходимия мониторинг и отчитане на програмното изпълнение като цяло.

б) Ако ЕС вземе решение да приеме предложението на Комисията за отпускане на допълнителна финансова помощ за следващата многогодишна финансова рамка, тази помощ следва да се обвърже с извършването на предварителна оценка на допълнителните предимства от подобна интервенция на ниво ЕС. В оценката следва да бъдат посочени конкретните дейности, които ще бъдат финансирани от бюджета на ЕС и да се вземат предвид другите механизми за финансиране, като например структурните фондове, и условията за превеждане на финансови средства от ЕС.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II, с ръководител Harald NOACK — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 26 октомври 2011 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Комисията счита, че средствата, необходими за възстановяване на площадката на АЕЦ, възлизат на около 10—15 % от първоначалната инвестиция за извеждане от експлоатация на всеки реактор (вж. COM(2004) 719 окончателен от 26 октомври 2004 г. — доклад относно използването на финансовите ресурси, определени за извеждане от експлоатация на ядрени инсталации).

[2] Вж. точки 3, 4 и 13 от Препоръка 2006/851/Евратом на Комисията от 24 октомври 2006 г. относно управлението на финансови ресурси за извеждането от експлоатация на ядрени инсталации, отработено гориво и радиоактивни отпадъци (OВ L 330, 28.11.2006 г., стр. 31). През юли 2003 г. междуинституционално изявление на Европейския парламент, Съвета и Комисията подчерта нуждата от достатъчно финансови ресурси за извеждане от експлоатация и управление на отпадъците (вж. OВ L 176, 15.7.2003 г., стр. 56). Вж. също технически документ на Международната агенция за атомна енергия (МААЕ) № 1476 относно финансовите аспекти на извеждането от експлоатация (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf).

[3] Вж. COM(2007) 794 окончателен от 12 декември 2007 г., стр. 10 — Втори доклад относно използването на финансовите ресурси, определени за извеждане от експлоатация на ядрени инсталации, отработено гориво и радиоактивни отпадъци.

[4] След инцидента в АЕЦ "Фукушима Дайичи" през март 2011 г., Европейският съвет взе решение да се извърши преглед на безопасността на всички АЕЦ в ЕС посредством подробна и прозрачна оценка на риска и безопасността (т.нар. тестове за устойчивост). Европейският съвет планира да извърши оценка на първоначалните констатации до края на 2011 г. въз основа на доклад от Комисията (вж. Заключения на председателството, 24— 25 март 2011 г., точка 31).

[5] Основните механизми за предоставяне на средства от ЕС бяха програма ТАСИС (която предоставя техническа помощ на държавите партньори в Източна Европа и Централна Азия) и програма ФАР (която подкрепя финансовото и техническото сътрудничество със страните кандидатки от Централна и Източна Европа). Бенефициенти на това финансиране са няколко държави (България, Чешка република, Унгария, Литва, Румъния, Словакия, Словения, Армения, Казахстан, Русия и Украйна). Палатата коментира усвояването на тези средства в своя Специален доклад № 25/98 (OВ C 35, 9.2.1999 г., стр. 1).

[6] Законодателството на ЕС постановява, че всяко използване на средства от ЕС трябва да бъде предшествано от оценка, за да се прецени дали очакваните ползи са съизмерими с използваните средства (вж. Регламент (ЕО, Евратом, ЕОВС) № 2333/95 на Съвета от 18 септември 1995 г. за изменение на Финансовия регламент от 21 декември 1977 г., приложим към общия бюджет на Европейските общности (OВ L 240, 7.10.1995 г., стр. 1); вж. също член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (OВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1).

[7] В своя документ Бюджет за стратегията "Европа 2020", част I, COM(2011) 500 окончателен от 29 юни 2011 г., Комисията предлага финансовата подкрепа от ЕС за извеждане от експлоатация да бъде продължена за периода 2014—2020 г. (функция "Интелигентен и приобщаващ растеж").

[8] Комисията заделя бюджетни кредити за конкретни споразумения, подписвани с междинните органи (или, в някои случаи, с бенефициентите), като одобрява поемането на индивидуални задължения. Впоследствие въз основа на това се разрешават плащания към междинните органи, които от своя страна разпределят средствата между конкретни проекти и договори. Като последна стъпка средствата се изплащат от междинните органи на изпълнителите.

[9] Регламент № 1605/2002 (вж. членове 53—57) постановява, че при определени условия Комисията може да делегира задачите по изпълнението. Освен това договорите за присъединяване на съответните държави към ЕС и приложимите регламенти на Съвета изрично предвиждат, че Комисията може да извършва такава делегация.

[10] ЕС е основният донор за трите международни фонда за извеждане от експлоатация (96 % от общия размер на средствата). Други европейски донори имат принос от 60 милиона евро. Това са Белгия, Дания, Германия, Ирландия, Гърция, Испания, Франция, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Полша, Финландия, Швеция, Обединеното кралство, Норвегия и Швейцария. От 2004 г. насам Европейският съюз е единственият донор.

[11] Вж. Регламент № 647/2010 на Съвета от 13 юли 2010 г. (България), Регламент № 1990/2006 на Съвета от 21 декември 2006 г. (Литва) и Регламент № 549/2007 на Съвета от 14 май 2007 г. (Словакия). ЕБВР управлява средствата от ЕС съгласно принципа на "съвместно управление" на изпълнението на бюджета, при който управленски функции се делегират на международни организации. Делегирането се извършва при условие, че тези организации прилагат в техните процедури за счетоводна отчетност, одит, вътрешен контрол и възлагане на обществени поръчки стандарти, които осигуряват гаранции, равностойни на международно приетите стандарти (член 53г от Регламент № 1605/2002).

[12] ЦАУП управлява средствата на ЕС съгласно принципа на "непряко централизирано управление" на изпълнението на бюджета, при който някои задачи се делегират от Комисията на национална агенция. Делегирането се извършва при условие, че се прилагат в процедурите за счетоводна отчетност, одит, вътрешен контрол и възлагане на обществени поръчки стандарти, които осигуряват гаранции, равностойни на международно приетите стандарти (членове 53a и 54—57 от Регламент № 1605/2002). ЦУАП управлява 332 милиона евро, или 16 % от общия размер на помощта, определена за трите държави до края на 2010 г.

[13] Регламентите на Съвета, приети през 2006, 2007 и 2010 г. предвиждат такава възможност (вж. бел под линия 11).

[14] Операторите на АЕЦ са основните получатели на безвъзмездната финансова помощ по проектите за извеждане от експлоатация. Основните бенефициенти на проектите за смекчаване на последиците са публични органи или частни предприятия.

[15] Извеждането от експлоатация на АЕЦ "Грайфсвалд" (Германия) се счита за добра практика от много международни организации (Международната агенция за атомна енергия, Агенцията за ядрена енергетика към ОИСР и Комисията).

[16] Процедурите за възлагане на обществени поръчки бяха подложени на ограничена проверка въз основа на процедурите на самите изпълняващи органи. Получателите на безвъзмездната финансова помощ обявяват обществени поръчки за договорите, финансирани по международните фондове за подпомагане на извеждането от експлоатация, които се управляват от ЕБВР. Изпълнителите се избират в съответствие с правилата за възлагане на обществени поръчки на ЕБВР. В ролята си на управител на фондовете, ЕБВР извършва мониторинг на процедурата. ЦАУП възлага обществени поръчки съгласно националните правила за тези процедури.

[17] Това включва план за управление на площадката, определяне на ролята и отговорностите на участващите организации, мерки за безопасност и радиационна защита, осигуряване на качеството, план за управление на отпадъците, изисквания за водене на документация и архив, оценка на безопасността и на околната среда и критерии за тях, мерки за надзор по време на изпълнението, съответни мерки за физическа защита, както и всички други изисквания, установени от регулаторния орган (вж. Международна агенция за атомна енергия, Изискване за безопасност № WS-R-5, "Извеждане от експлоатация на съоръжения, използващи радиоактивни материали", стр. 10, Виена, 2006 г., и технически документ № 1394 "Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned", Виена, май 2004 г.).

[18] Документи към срещата на Комитета по програмата за извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения от 16 март 2011 г.

[19] COM(2004) 624 окончателен от 29.9.2004 г., стр. 3.

[20] Бележка под линия 9.

[21] Препоръка 2006/851/Евратом на Комисията.

[22] Договорът постановява, че Комисията изпълнява бюджета на ЕС на своя собствена отговорност (член 17, параграф 1 от ДЕС и член 317 от ДФЕС). В европейското законодателство след 1990 г. е закрепено изискването за количествено изразяване на целите и мониторинг на напредъка в тяхното постигане (вж. Регламент (Евратом, ЕОВСE, ЕИО) № 610/90 на Съвета от 13 март 1990 г. за изменение на Финансовия регламент от 21 декември 1977 година, приложим към общия бюджет на Европейските общности). Тази концепция е доразвита през 2002 г. с въвеждането на стандарта SMART (вж. член 27, параграф 3 от Регламент № 1605/2002).

[23] Доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно използването през периода 2004—2009 г. на предоставените на Литва, Словакия и България финансови ресурси за подпомагане на извеждането от експлоатация на предсрочно спрените атомни електроцентрали съгласно Актовете за присъединяване (COM(2011) 432).

[24] COM(2004) 719 и COM(2007) 794. В момента се изготвя трети доклад.

[25] Средносрочна оценка на помощта за извеждане от експлоатация за Литва и Словакия, предоставена в протоколите към договорите за присъединяване към ЕС, окончателен доклад, септември 2007 г. Общото заключение на тази оценка е, че програмата на ЕС за подпомагане на извеждането от експлоатация в съответните държави е съвкупност от разнородни дейности. Изтъкнат е ключовият елемент, че помощта от ЕС за извеждане от експлоатация не се основава на последователна стратегия.

[26] Вж. МААЕ, "Organization and management for decommissioning of large nuclear facilities", Серия технически доклади № 399, Виена 2000 г.; "Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned", МААЕ-TECDOC-1394, Виена, май 2004 г.; "Извеждане от експлоатация на съоръжения, използващи радиоактивни материали", Изисквания за безопасност № WS-R-5, Виена, 2006 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ЖИЗНЕН ЦИКЪЛ НА АТОМНА ЕЛЕКТРОЦЕНТРАЛА

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата, въз основа на общите насоки, публикувани от Международната агенция за атомна енергия и Агенцията за ядрена енергетика към ОИСР.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

СХЕМА НА ФИНАНСОВИТЕ ПОТОЦИ КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г.

Програма за АЕЦ "Козлодуй" (България)

+++++ TIFF +++++

Програма за АЕЦ "Игналина" (Литва)

+++++ TIFF +++++

Програма за АЕЦ "Бохунице" V-1 (Словакия)

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ОЦЕНКА НА 16 ПРОЕКТА ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ

АЕЦ | Проект | Оценка на Палатата |

Бохунице | Одитиран проект 1 Група за управление на проекти – Консултантски услуги в подкрепа на Групата за управление на проекти в АЕЦ "Бохунице" V1 за безопасно и разходно-ефективно изпълнение на всички дейности по извеждане от експлоатация, финансирани от фонда BIDSF за периода 2003—2011 г., както и за продължаване на систематичното разработване на други проекти за извеждане от експлоатация на АЕЦ "Бохунице" V1, по-специално за периода 2007—2013 г. | Консултантът на Групата за управление на проекти е изиграл основна роля при разработването и изпълнението на процеса на извеждане от експлоатация, но напредъкът по отношение на формулирането и изпълнението на стратегията за извеждане от експлоатация е недостатъчен. Съществуват слабости и в организационната структура. |

Одитиран проект 2 Осигуряване на надеждно подаване на топлина и пара и реконструкция на пуско-резервния котел на площадката на АЕЦ "Бохунице": модификация на спомагателните парни системи с цел осигуряване на резервна система за "Бохунице" V2 (действащата инсталация), Бохунице А1 (отделна инсталация в процес на извеждане от експлоатация) и съществуващите съоръжения за отработено гориво и радиоактивни отпадъци след спирането на "Бохунице" V1. | Проектът напълно е постигнал своите цели. Този проект обаче няма ясна връзка с процеса на извеждане от експлоатация. Той е свързан по-скоро с дейността на "Бохунице" V2, отколкото със спирането на "Бохунице" V1. |

Одитиран проект 3 Контейнери за съхраняване на отработено гориво: доставка на 26 контейнера за компактно съхранение на отработено ядрено гориво и извършване на свързани с това дейности — производство, транспорт, тестване и техническо одобряване на контейнерите. | Одитът потвърди, че проектните цели са били изцяло постигнати съгласно установения график и бюджет. Следва да се отбележи обаче, че закупените контейнери за компактно съхранение няма да се използват за отработено гориво, извадено от блок V1 на АЕЦ "Бохунице", и поради това не са необходими за развитието на процеса на извеждане от експлоатация на централата. |

Одитиран проект 4 Проучване за осъществимост относно разширяването на националното хранилище при Mochovce. | Този проект е засегнат от значително закъснение, тъй като АЕЦ "Бохунице" V1 не е предоставила информацията, необходима за извършване на проучването. Няколко фактора създават риск от ограничаване на потенциалното приложение на проучването за осъществимост. |

Одитиран проект 5 Изпълнение на програмата за извеждане от експлоатация, като се използват наличните човешки ресурси в АЕЦ "Бохунице" V1: финансиране на участието на персонала в подготовката и изпълнението на дейностите за извеждане от експлоатация с оглед запазване на опита и експертните знания на персонала на АЕЦ. | Отпускането на средства за персонала, участващ в изпълнението на задачите, предхождащи извеждането от експлоатация, не е предизвикало организационни промени, които: да позволят ясно обособяване на персонала, работещ по прехода към организация за извеждане от експлоатация, ида осигурят централизиран и адекватен мониторинг на дейностите, предхождащи извеждането от експлоатация. |

Игналина | Одитиран проект 6 (IIDSF) Междинно съхраняване на отработени касети от блокове 1 и 2 на АЕЦ "Игналина": проектиране и изграждане на съоръжение за междинно съхраняване за 19000 касети отработено ядрено гориво, които продължават да се намират в блок 1 и 2 и които следва да се съхраняват в контейнери (проектирани и изработени в рамките на проекта). | При изпълнението на този проект се наблюдават значителни закъснения. Тези закъснения имат сериозно отражение върху ядрената безопасност (докато всички елементи отработено гориво бъдат поставени в контейнер), както и върху оперативните разходи на централата (допълнителни разходи за поддръжка). |

Одитиран проект 7 (IIDSF) Cъоръжение за управление и съхранение на твърди отпадъци: проектиране, помощ за лицензирането, възлагане на обществени поръчки, изграждане и въвеждане в експлоатация на нови съоръжения за управление и съхранение на твърди отпадъци на площадката на АЕЦ "Игналина". | При изпълнението на този проект се наблюдават значителни закъснения (подпроект B2 за съоръжение за изваждане на твърди отпадъци отбелязва закъснение от 44 месеца, а подпроект B3/4 за съоръжение за обработка и съхраняване на твърди отпадъци — от 34 месеца). Тези закъснения са от изключително значение за общото изпълнение на програмата за извеждане от експлоатация, тъй като е необходимо механизмите за управление на отпадъците да съществуват на по-ранен етап, за да позволят изпълнението на първите проекти за демонтаж и дезактивация. Вероятно е закъсненията да доведат до увеличаване на средствата, отпускани от IIDSF, необходими за завършване на проекта. |

Одитиран проект 8 (IIDSF) Осигуряване на надеждни източници на топлина и пара за АЕЦ "Игналина" и град Visaginas: реконструкция / подмяна и разширяване на остарялата временна резервна парна и отоплителна котелна инсталация с цел осигуряване на непрекъснат източник на топлина и пара за АЕЦ "Игналина" за процеса на извеждането и` от експлоатация след спирането на блок 2, както и за градската топлофикационна система на град Visaginas. | Проектът е изпълнил първоначалните си цели по същество, в график и в рамките на бюджета и е допринесъл за изпълнението на процеса на извеждане от експлоатация. Изпълнението на проекта е било необходимо най-напред поради остарелите съществуващи системи. Участието на Групата за управление на проекта за извеждане от експлоатация в този проект не е било необходимо поради факта, че проектът не е пряко свързан с въпросите на извеждането от експлоатация. |

Одитиран проект 9 (IIDSF) Инженерингова подготовка, планиране и лицензиране на дейностите и инструментаруима за демонтаж и дезактивация в турбинния цех на блок 1 на АЕЦ "Игналина": подготовка на основните инженерингови, планови и лицензионни документи, необходими за получаване на разрешение за дейностите по демонтаж и дезактивация в турбинен цех на блок 1 на АЕЦ "Игналина". Идентифициране и обявяване на обществена поръчка за инструментите, необходими за извършването на тези дейности. | Възлагането на външен изпълнител на дейностите по проекта не е било предшествано от подходяща оценка на това доколко персоналът на централата разполага с необходимите умения и технически капацитет, нито се основава на анализ на разходната ефективност на варианта с възлагане на дейностите на външен изпълнител. |

Одитиран проект 10 (IIDSF) Подпомагане на Групата за управление на проекти: предоставяне на управленски и инженерингови услуги на Групата за управление на проекти за извеждане от експлоатация в АЕЦ "Игналина". | Консултантът на Групата за управление на проекти значително е допринесъл за развитието на проекта за извеждане от експлоатация. Въпреки това бяха установени някои недостатъци: обхватът на дейността на консултанта допринася за увеличаване на разходите (изпълнение на общи задачи по управлението и администрирането на проекта вместо фокусиране върху специфични технически експертни познания по въпросите на извеждането от експлоатация);недостатъчно развитие на организационната структура на АЕЦ "Игналина". |

Одитиран проект 11 (ЦАУП) Инфраструктура на АЕЦ "Игналина": подготовка на площадката и инфраструктурни дейности (разчистване на площадката, електроснабдяване, топлоснабдяване, телекомуникации, водоснабдяване) в подкрепа на изпълнението на големите проекти за извеждане от експлоатация. | Този проект като цяло е изпълнен задоволително. Натрупани са обаче значителни закъснения в изпълнението на проектите, чието завършване е необходимо преди стартирането на другите проекти за извеждане от експлоатация (особено подпроект B3/4 за съоръжение за обработка и съхраняване на твърди отпадъци, вж. одитиран проект 7). Тези закъснения се отразяват върху изпълнението на съответните подпроекти за инфраструктурата на площадката. |

Одитиран проект 12 (ЦАУП) Съоръжение за погребване на много нискоактивни отпадъци: проектиране, изграждане и лицензиране на съоръжение за погребване на краткоживеещи твърди радиоактивни отпадъци с много ниска активност. | Следва да се отбележи, че: обхватът на този проект не включва всички необходими фази на съхраняване на радиоактивни отпадъци във хранилището, а само проектирането на съоръжение за погребване и изграждането на буферна зона за съхранение, предназначена за натрупване и безопасно междинно съхранение на радиоактивни отпадъци между циклите на погребване;проектът е натрупал значителни закъснения в процеса на получаване на лиценз за строителство. |

Козлодуй | Одитиран проект 13 Консултантски услуги за групата за управление на проекти: консултантска помощ за изпълнение на дейностите по извеждане от експлоатация на блокове 1—4 на АЕЦ "Козлодуй". | Въпреки че консултантът на Групата за управление на проекти е имал основна роля при изменението на стратегията за извеждане от експлоатация, управлението на този проект е засегнато от различни недостатъци: закъснения на проектите;недостатъчно надеждни разчети на разходите за извеждането от експлоатация;недостатъчно надежден разчет на разходите за дейностите по извеждане от експлоатация - недостатъчно подробно описание на дейностите по извеждане от експлоатация, които следва да бъдат извършени;липса на описи на радиоактивните отпадъци;значителна част от консултантската дейност се отнася до администрирането на проекта, а не до технически консултации относно изпълнението на процеса на извеждане от експлоатация. |

Одитиран проект 14 Хранилище за сухо съхраняване на отработено ядрено гориво (ХССОЯГ): проектиране и изграждане на ХССОЯГ за съхраняване на касети отработено ядрено гориво в контейнери. | Този проект е засегнат от сериозно закъснение и преразход на планирания бюджет: завършването на ХССОЯГ закъснява с 2,5 години;модификациите в първоначалните изисквания са довели до увеличаване на цената и до промяна на ценовата база за договора, която до момента е предизвикала преразход на бюджета от 19 %. |

Одитиран проект 15 Съоръжение за третиране и кондициониране на твърди радиоактивни отпадъци с висок коефициент на намаляване на обема:проектиране, изграждане и въвеждане в експлоатация на съоръжение за плазмено изгаряне с висок коефициент на намаляване на обема на ниско- и средноактивни отпадъци. | При този проект съществува сериозен риск от отклоняване от първоначалния бюджет. Избрана е експериментална технология без действително да е доказана нейната ефективност и без надлежно разглеждане на оперативните разходи на съоръжението. |

Одитиран проект 16 Човешки ресурси: насърчаване на ефективното използване на наличните човешки ресурси в блокове 1—4 на АЕЦ "Козлодуй" за изпълнение на актуализираната стратегия за извеждане от експлоатация, като се запазят знанията на персонала на АЕЦ и се осигури динамичен преход от оперативен режим към извеждане от експлоатация. | Отпускането на средства за персонала, участващ в изпълнението на задачите, предхождащи извеждането от експлоатация, не е предизвикало организационни промени, които: да позволят ясно обособяване на персонала, работещ по прехода към организация за извеждане от експлоатация, ида осигурят централизиран и адекватен мониторинг на дейностите, предхождащи извеждането от експлоатация. |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ОЦЕНКА НА 6 ПРОЕКТА ЗА СМЕКЧАВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ ОТ СПИРАНЕТО НА РЕАКТОРИ

АЕЦ | Проект | Оценка на Палатата |

Бохунице | Одитиран проект 1 Реконструкция на подстанция Križovany: осигуряване на безопасно и сигурно електроснабдяване на националната енергопреносна мрежа след окончателното спиране на АЕЦ "Бохунице" V1 чрез реконструкция на 400 kV подстанция в Križovany. Това включва доставка на оборудване, инсталация, извършване на тестове и въвеждане в експлоатация и свързаните с това инженерингови и технически услуги за периода 2004—2009 г. | Одитът потвърди, че предвидената реконструкция е завършена в срок и в рамките на бюджета. Въпреки това трябва да се отбележи, че връзката между този проект и спирането на АЕЦ "Бохунице" V1 е слаба. |

Игналина | Одитиран проект 2 (IIDSF) Модернизиране на литовската електроцентрала и изграждане на газова турбина с комбиниран цикъл: модернизиране на екологичността, енергийната ефективност и надеждността на литовската електроцентрала ( 1 800 Mwe) с оглед удължаване на нейния жизнен цикъл и увеличаване на сигурността на доставките на електроенергия в Литва, както и на стабилността на цените на електроенергията. | Одитът потвърди, че проектът е постигнал планираните резултати, макар и с ограничен обхват (броят на модернизираните блокове на литовската електроцентрала е намален). Следва да се отбележи, че поради развитие на обстоятелствата са се изменили първоначалните стратегически фактори, разглеждани от проектите за смекчаване на последиците. В резултат на това литовската електроцентрала ще има значение единствено като резервна производствена мощност, а не като заместваща мощност, както е било планирано първоначално. |

Одитиран проект 3 (ЦАУП) Преустройство на районни отоплителни подстанции в жилищни зони 1 и 2+3 на град Visaginas: трансформиране на районната отоплителна система на град Visaginas от "открит" към "закрит" тип с оглед подобряване на нейната ефективност и на сигурността на доставките на топлоенергия след окончателното спиране на АЕЦ "Игналина". | Одитът установи значителни закъснения при изпълнението на този проект. Втората фаза на изпълнение, засягаща втора и трета жилищна зона на град Visaginas, е натрупала закъснение от около 18 месеца в сравнение с плана за изпълнение. Поради това ЦАУП разгледа възможността за прекратяване на проекта в настоящата му форма. |

Одитиран проект 4 (ЦАУП) Финансиране на механизма на Агенцията за жилищна политика и градоустройство за подпомагане подобряването на енергийната ефективност на жилищни блокове. | Посещенията на място потвърдиха положителните резултати, докладвани от Агенцията: съфинансираните проекти са постигнали спестяване на топлинна енергия между 30 % и 60 % от първоначалните стойности на потреблението. Въпреки това ограниченият дял на средствата, отпуснати за схемата чрез ЦАУП в рамките на целия механизъм (180 жилищни блока в сравнение с целевото ниво от 24000 сгради), намалява значението на тези положителни резултати. |

Козлодуй | Одитиран проект 5 Кредитна линия за енергийна ефективност и възобновяеми енергийни източници в България: създаване на кредитен инструмент, предназначен за финансиране на проекти на предприятия от частния сектор за индустриална енергийна ефективност и малки проекти за възобновяеми енергийни източници. | Кредитният инструмент е постигнал резултати, съответстващи на поставените цели, като е допринесъл за смекчаване на последиците от предсрочното спиране на реактори 1—4 на АЕЦ "Козлодуй". Въпреки това необходимостта от отпускане на допълнителни средства по МФК не е напълно оправдана, тъй като финансираните подпроекти са икономически целесъобразни и съществуват други програми на ЕС, които са насочени към постигането на подобни цели. Компетентните органи в България не участват в управлението на механизма. Пълното възлагане на управлението на проекта на външни изпълнители ограничава координирането на мерките в рамките на кредитния инструмент с тези, изпълнявани в контекста на други национални или европейски програми. |

Одитиран проект 6 Мерки за енергийна ефективност на потреблението на енергия в обществени сгради: модернизиране на енергийната ефективност на обществени сгради (болници, училища и други). | Проектът е постигнал резултати, допринасящи за смекчаване на последиците от предсрочното спиране на реактори 1—4 на АЕЦ "Козлодуй". Съществуването обаче на други национални и европейски програми, насочени към същите цели, поставя под въпрос необходимостта от финансиране от МФК за подобряването на енергийната ефективност на обществени сгради. |

--------------------------------------------------