Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Възможности за заетост за икономически неактивните лица“

(становище по собствена инициатива)

(2019/C 228/02)

Докладчик: José CUSTÓDIO LEIRIÃO (Pt – III гр.)

Решение на пленарната асамблея 15.2.2018 г. Правно основание член 29, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 13.2.2019 г. Приемане на пленарна сесия 20.3.2019 г. Пленарна сесия № 542 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 99/20/6

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК отбелязва, че все още съществува значителна част от населението, която не работи и не е включена в статистическите данни за безработицата, но е запазила значителен потенциал за заетост и създаване на просперитет и във връзка с това призовава Комисията и държавите членки да поставят на челно място сред политическите си приоритети изготвянето на стратегия , която да реши проблемите на тази многобройна икономически неактивна група.

1.2 Тъй като икономическото възстановяване набира скорост в Европа, ЕИСК счита, че е важно Комисията и държавите членки също да концентрират действията си върху политиките за реинтеграция и за създаване на възможности за заетост за всички, по-специално за онези, които са в най-голяма степен изключени от пазара на труда, желаят и могат да работят.

1.3 оцени постигнатия напредък и, ако е необходимо, да приеме нова, всеобхватна стратегия, придружена от планове за действие и цели, възложени на държавите членки за всеки вид подгрупа от икономически неактивни лица . Тази стратегия би трябвало да включва повече социални иновации, да бъде по-подробна по отношение на действията, насочени към постигане на резултати, и по-амбициозна по отношение на включването на пазара на труда на онази част от населението, която желае да работи. С оглед на общата препоръка за активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда, издадена през 2008 г. ( 1 ) , и за да се избегне подходът „на парче“, ЕИСК препоръчва Комисията дапостигнатияи, ако е необходимо, да приеме. Тази стратегия би трябвало да включва повече социални иновации, да бъде по-подробна по отношение на действията, насочени към постигане на резултати, и по-амбициозна по отношение на включването на пазара на труда на онази част от населението, която желае да работи.

1.4 ЕИСК препоръчва на Европейската комисия да насърчи държавите членки да повишат ефективността на активните си политики на пазара на труда и да гарантират, че публичните им служби по заетостта са в състояние да предоставят по- целенасочена помощ за хората, които желаят да бъдат включени в пазара на труда, като вземат предвид способностите и амбициите им.

1.5 За да се осигурят основани на доказателства политики, ЕИСК също така препоръчва на държавите членки да събират и анализират информацията за това население , включително различните характеристики на неговите подгрупи, мотивацията за работа на тези хора, типа на желаната работа и техните способности, така че търсенето и предлагането да могат по-лесно да си взаимодействат и да спомогнат за реализирането на стремежите на всяка подгрупа от икономически неактивното население, която желае да работи.

1.6 Ако се вгледаме по-внимателно в подгрупа „ лица с увреждания “, по-специално по отношение на положението ѝ в социален план и спрямо заетостта, и въпреки постигнатото между 2011 г. и 2016 г. известно подобрение, тези хора продължават да се сблъскват с трудности и значително изоставане по отношение на заетостта и качеството на живот. ЕИСК счита, че са необходими съгласувани усилия , особено в областта на достъпа до висше образование и специални условия за здравните услуги, с цел да се увеличат възможностите за заетост на хората с увреждания с ниско ниво на образование. Освен това ЕИСК настоятелно призовава държавите — членки на ЕС, да създадат система от квоти за заетост за лицата с увреждания, която да се прилага в публичните институции/предприятия и в предприятията от частния сектор, в съответствие с броя на заетите и търговския оборот.

1.7 Като се има предвид голямата разнородност на неактивното население и различните пречки, пред които е изправено, неговата (ре)интеграция на пазара на труда е предизвикателство, с което трябва да се справят всички държави членки. ЕИСК счита, че е от съществено значение лицата, определящи политиките във всяка държава членка, да имат задълбочено познаване и разбиране за тези пречки и особеностите на всяка подгрупа, като в същото време отчитат въпроса за баланса между половете , при разработването на публични политики и/или други инициативи за успешно справяне с тези предизвикателства (напр. чрез увеличаване на броя на обществените детски градини, което е предпоставка за освобождаване на тези лица от грижите за семейството, за да могат да заемат мястото си на пазара на труда).

1.8 Освен това ЕИСК счита, че е от съществено значение държавите членки да подобрят връзките между местните служби по заетостта, общините и службите за социално осигуряване, за да се достигне по-ефективно до това население с цел мотивирането му и привличането му да се включи на пазара на труда.

1.9 ЕИСК препоръчва държавите членки да създадат конкретни дейности , ако е необходимо в рамките на местните публични служби (общини), които са подходящи за повишаване и актуализиране на уменията и възможностите на икономически неактивното население и останалите изключени лица, за да бъдат включени в пазара на труда, като се вземат предвид способностите им.

1.10 Като има предвид, че сред икономически неактивното население съществуват много хора с потенциал за нормално интегриране на пазара на труда, ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да създадат специални и благоприятни стимули за предприятията, които наемат такива икономически неактивни лица . Това би могло да се постигне чрез въвеждането на законодателни и незаконодателни мерки, които да гарантират, че Европейският социален фонд покрива пълния размер на разходите за обучение на тези хора, като по този начин се дава възможност на предприятията да ги наемат на работа. Същевременно от решаващо значение е Европейският съюз да насърчава своите държави членки да стимулират привлекателни условия на труд, достойно заплащане и системи за социална сигурност, за да мотивират неактивното население да участва на пазара на труда и създава блага и икономическо, социално и екологично благосъстояние.

1.11 Доверието в Европейския съюз и чувството за принадлежност към него зависят също така от способността на институциите на ЕС да насърчават ефективно приобщаването и благосъстоянието на всички граждани, като същевременно се зачита тяхното многообразие.

1.12 ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да гарантират, че в политиките за „Индустрия 4.0“и разработването на нови технологии се зачитат промените в сферата на труда, като се създават ползи както за работниците, така и за предприятията.

1.13 ЕИСК предлага да се намали седмичното работно време , като се започне с публичните служби, за да се създадат повече възможности за заетост за всички.

2. Въведение

2.1 Съгласно определението на Международната организация на труда (МОТ) за икономически неактивни се считат лицата, които не работят, не търсят работа и/или не са на разположение да започнат работа. Целта на становището е да насочи вниманието на Комисията и на държавите членки към специфичните потребности на тази част от населението, която е маргинализирана, изключена и забравена от политиците в процеса на определяне на активни политики за заетостта и която желае да бъде интегрирана в обществото посредством своята дейност и труд, така че да допринася за създаването на блага и икономическото, социалното и екологичното благосъстояние.

2.2 Полагат се усилия, включително от държавите, предприятията, сдруженията на работодателите, профсъюзите и институциите за образование и обучение, за развитие на партньорства, така че да се създаде приобщаващ пазар на труда и да се гарантира, че адаптирането на равнищата на уменията е в съответствие с технологичните промени. Въпреки това тези усилия все още са далеч от желаната цел, както показва наличието на хиляди свободни работни места, които все още са незаети поради несъответствието между търсенето и предлагането, което води до големи дисбаланси на пазара на труда. Този дисбаланс се отразява отрицателно на производителността, на конкурентоспособността и на потенциалния растеж. В същото време бяха създадени пречки пред заетостта , които доведоха до изключването на много хиляди граждани от работната сила. Това доведе например до дълготрайна безработица сред младите хора, както и до голям брой хора от всички възрасти с нестабилно положение на пазара на труда, което допринася за значителното увеличаване на икономически неактивното население, в т.ч. незаетите с работа, учене или обучение (NEET).

2.3 Повече от едно на всеки четири лица на възраст 15 – 64 години в ЕС се определят като неактивни ( 2 ) . Те не са включени в официалната статистика за заетостта и често са маргинализирани от икономическа и социална гледна точка и следователно не разполагат с необходимите ресурси, за да участват пълноценно в живота на обществото, независимо от факта, че повечето биха желали да работят. ( 3 )

3. Общи бележки

3.1 Европейската стратегия за заетостта , която се прилага чрез европейския семестър – годишния процес за насърчаване на тясна координация на политиката между държавите - членки на ЕС и институциите на ЕС Повишаването на нивата на заетост и създаването на повече и по-добри работни места продължава да бъде основна цел за ЕС. Всички държави членки подкрепят, която се прилага чрез европейския семестър – годишния процес за насърчаване на тясна координация на политиката между държавите - членки на ЕС и институциите на ЕС ( 4 ) . Съвсем обосновано лицата, определящи политиките, са поставили акцента върху хората, които са загубили работата си вследствие на финансовата криза, като се опитват да намерят ясни начини за създаване на работни места. Комисията наблегна специално на инициативи, посветени на младите хора, като „Гаранция за младежта“(2013 г.) ( 5 ) , „Инициатива за младежка заетост“ (2015 г.) ( 6 ) , „Нова стратегия по въпросите на младежта 2019 – 2027 г.“(2018 г.) ( 7 ) . Друга смела инициатива доведе до препоръката на Съвета от 15 февруари 2016 г. относно интеграцията на дълготрайно безработните лица на пазара на труда ( 8 ) . ЕИСК подкрепя и приветства тези инициативи, които са в съответствие с европейския стълб на социалните права.

3.2 неактивното население е много по-слабо проучено и изследвано . Един от първите документи на Комисията, в който изрично се признават хората в това положение, беше Препоръката 2008/867/ЕО до държавите членки относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда , в която се препоръчват различни видове стратегии, насочени към това население с цел да се улесни включването му на пазара на труда. През април 2017 г. Комисията публикува работен документ на службите на Комисията нова, всеобхватна стратегия, придружена от планове за действие и цели, възложени на държавите членки за всеки вид подгрупа от икономически неактивни лица. Въпреки че предлагането и търсенето на „работа“и професионално заетото или временно безработното население са често проучвани и обект на различни стратегии и активни политики в областта на заетостта,. Един от първите документи на Комисията, в който изрично се признават хората в това положение, беше Препоръката 2008/867/ЕО до държавите членки относно, в която се препоръчват различни видове стратегии, насочени към това население с цел да се улесни включването му на пазара на труда. През април 2017 г. Комисията публикува работен документ на службите на Комисията ( 9 ) , в който се оценява степента, в която всяка държава членка е разработила по-интегриран подход към политиките за активно приобщаване. Заключението беше, че напредъкът в изпълнението на препоръките е бил различен в отделните държави членки, националните стратегии са се различавали съществено и резултатите от тяхното прилагане са били незначителни. От 2008 г. досега няма друга инициатива на Комисията, насочена към тази конкретна група от населението. ЕИСК препоръчва Комисията да публикува

3.3 Характеристики на неактивното население

3.3.1 Неактивните лица са голяма група, което означава, че в повечето държави — членки на ЕС, значителна част населението не работи и не е включена в статистическите данни за безработицата, но всъщност има потенциал за заетост. Въпреки че активните политики по заетостта в ЕС обикновено са насочени предимно към временно безработни лица, ЕИСК счита, че трябва да се положат допълнителни усилия за създаване на политики в областта на заетостта, които изрично да са насочени към тази група от населението .

3.3.2 приблизително четири от всеки пет заявяват, че биха желали да работят поне няколко часа седмично, а приблизително половината биха желали да работят 32 или повече часа седмично положителното желание за работа трябва да стимулира политиците да разработят политики и инициативи, които да отговарят по ефективен начин на характеристиките на всяка подгрупа . Неактивното население е разнородно. Eurofound ( 10 ) проучи в частност четири основни подгрупи: хора, които учат (например млади хора), домашни работници, пенсионери или хора с увреждания. Тези маргинализирани подгрупи се различават значително по отношение на характеристиките им и пречките, с които се сблъскват, свързани със здравето, личния живот, равнището на образование и обучение, необходимостта от професионално ориентиране и професионални стажове. Липсата на професионален опит е по-често срещана сред младите хора и домашните работници и по-рядко сред хората с увреждания и пенсионерите в активна възраст. От друга страна, хората с увреждания и пенсионерите по-често имат здравословни проблеми и при тях също се наблюдава висока степен на изключване (подобно на дълготрайно безработните лица). Неактивните лица често се сблъскват с множество пречки при търсенето на работа. Много неактивни лица биха искали да работят под някаква форма: ( 11 ) . Този показател ни кара да считаме, че икономически неактивните хора търсят справедлива и подходяща работа, нещо повече от само няколко часа седмично, или пък може също така да означава, че може би става въпрос за трудно финансово положение. ЕИСК счита, че

3.3.3 Необходимо е да се изясни също какво е положението на неактивните лица, когато упражняват правото си на мобилност . По данни на Европейската комисия (2014 г.) европейското население, което упражнява правата си на мобилност в рамките на ЕС, е 14,3 милиона, като приблизително 3,7 милиона са икономически неактивни лица. Около 80 % от икономически неактивните граждани се ползват от същите права (на пребиваване) и други придобивки като икономически активните членове на семейството, с които живеят в приемащата държава членка, и имат право на равно третиране с членовете на семействата на местните работници. Останалите 20 % обаче, поради липса на яснота и прозрачност, не са наясно с правото си да искат някои социални помощи в приемащата държава членка. ЕИСК призовава Комисията спешно да разгледа въпроса с липсата на социална подкрепа и да изготви законодателство, което да отстрани този пропуск.

4. Контекст

4.1 Проучването на Eurofound, озаглавено „Реактивиране: възможности за заетост за икономически неактивните лица“ ( 12 ) , очертава някои от съществените пречки пред четирите подгрупи от засегнатото неактивно населението (хората, които учат, например младите хора, домашни работници, пенсионери и хора с увреждания). Липсата на професионален опит е най-общата причина за хората в подгрупи младежи и домашни работници и е по-маловажен проблем за хората с увреждания и пенсионерите в активна възраст, които като цяло посочват, че имат здравословен проблем. Приблизително половината от членовете на подгрупа лица с увреждания посочват, че се чувстват във висока степен „социално изключени“, което е общо за редица държави членки, където голям брой икономически неактивни лица са изправени пред множество пречки пред навлизането си на пазара на труда, в резултат на което активните политики за заетостта са все по-трудни и сложни за провеждане.

4.2 От друга страна, не е сигурно, че икономически неактивните лица са регистрирани в местните служби по заетостта, което значително затруднява усилията на тези служби да ги открият и да им предложат възможности за работа. ЕИСК подкрепя всички инициативи за насърчаване на тези хора да се регистрират в местните служби по заетостта. Той препоръчва, в рамките на обществените услуги, да се създаде специфична структура, която да отговаря за координирането и улесняването на мониторинга на неактивните лица и тяхната регистрация в местните служби по заетостта, които биха предложили мерки и атрактивни програми, отговарящи на специфичните нужди на тези хора. Ясно е, че предизвикателствата, пред които са изправени местните служби по заетостта, са много сложни поради сложните пазари на труда, където възможностите за заетост все още са недостатъчни за тези, които дълго време са били извън тях. Цялата тази ситуация създава голямо натоварване и напрежение в местните служби по заетостта.

4.3 Създателите на политики в държавите членки трябва също да признаят предизвикателствата, пред които са изправени местните публични служби по заетостта, за да достигнат до икономически неактивното население и да посрещнат комплексните им нужди и да разберат многобройните им проблеми. За всяка подгрупа са необходими стратегия и съответни планове за действие с цел ефективно и успешно създаване на работни места за тези, които търсят работа и искат да работят и допринасят за създаването на блага и социално и екологично благосъстояние в обществото.

4.4 Сред основните предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени, са, например: липсата на публични услуги за подпомагане на деца и зависими лица, за да се улесни достъпът до пазара на труда за лица, участващи в домакинската работа (предимно жени); 1) хората в положение на „икономически неактивни“следва да имат право на достъп до проекти за допълнително обучение и преквалификация и същевременно да получават обезщетения за безработица; 2) улесняване, подкрепа и насърчаване с конкретни и ефективни мерки на интеграцията на хората с увреждания, които се нуждаят от по-конкретни планове за заетост; 3) отделяне на специално внимание и на други уязвими групи като мигрантите и лицата, свързани с програма РОМА; 4) много хора, по различни причини, се отказват и вече не се насочват към службите по заетостта, за да се регистрират, поради което е необходимо тези служби да установят необходимата връзка с тях и да реактивират възможностите им за намиране на работа; 5) ясно е, че в публичните служби по заетостта на държавите членки трябва да се работи повече и по-добре, но е ясно, че много от местните служби по заетостта понастоящем не разполагат с необходимия капацитет и затова е необходимо да бъдат наети служители с подходящи за целта умения, така че да се постигне успех по отношение на намиране на работа за всеки, който иска да работи; 6) на равнището на ЕС със сигурност в някои държави членки има „добри практики“за преодоляване на тези трудности, които следва да бъдат възпроизведени в целия Европейски съюз; 7) увеличаването на заплатите на достойно равнище също е задължително условие в ЕС.

4.5 ЕИСК препоръчва създаването на наистина по-приобщаващ пазар на труда. Пазарите на труда се променят; структурните им реформи доведоха до голямо многообразие и нови форми на труд. Работниците с нетипична форма на заетост се сблъскват с по-ниско качество на работните места и по-високи рискове, свързани с бедността сред работещите ( 13 ) . През 2017 г. 13,7 % от работещите в ЕС са били самостоятелно заети лица ( 14 ) , 11,3 % са били временно наети ( 15 ) , а 18,7 % са работели на непълно работно време ( 16 ) . Държавите членки, подпомагани от Европейския съюз с подходящи програми, следва да увеличат инвестициите си в образование – висококачествени инвестиции в икономиката с мултиплициращ ефект, посредством подобряване на образованието в областта на науката, инженерството, технологиите и математиката въз основа на основни европейски ценности и права, въведени отново в стълба на социалните права. Икономически неактивното население трябва да бъде интегрирано, подкрепено и закриляно, в съответствие със специфичните потребности на съответните подгрупи, за да преодолее и се адаптира успешно към тези промени.

4.6 Пречки пред заетостта на икономически неактивното население

4.6.1 Хората в трудоспособна възраст (15—64 години) с никакви или ограничени връзки с пазара на труда са изправени пред различни пречки пред заетостта, което ги възпрепятства да бъдат изцяло ангажирани в трудови дейности. Точното и задълбочено разбиране на тези бариери е предпоставка за изготвяне и прилагане на подходящи политики за намеса на пазара на труда, така че те да са добре насочени и надлежно адаптирани към обстоятелствата на отделните адресати. Установихме по-долу някои предизвикателства при определянето на пречките пред заетостта. Необходими са информация и точен и правилен анализ, за да се разберат тези пречки, но това е практически невъзможно за момента, поради следните причини: 1) съществуващите обобщени показатели за пазара на труда съдържат малко подходяща информация и нямат ясна връзка с „икономически неактивното“население, проблемите, на които трябва да се обърне внимание, и които до голяма степен се основават на отделните лица, а не на семейния контекст; 2) основният акцент е върху регистрираната безработица; 3) много ограничена информация относно здравословните проблеми, отговорностите, свързани с полагането на грижи за членове на семейството или стимули.

4.6.2 Най-често срещаните видове пречки са: 1) липсата на скорошен професионален опит; 2) ниско равнище на образование и умения; 3) много ограничен или никакъв професионален опит; 4) ограничения по отношение на здравето; 5) отговорности за полагане на грижи за роднини; 6) ограничени възможности за работа; 7) никога не са имали платена работа. 8) наличието на дискриминация поради възраст, пол, увреждане и др., както и политиката на някои предприятия по отношение на човешките ресурси.

4.6.3 Необходимо е да се приемат инструменти , които дават на търсещите работа повече видимост и мотивация и улесняват търсенето им. Те могат да включват: 1) професионални консултации; 2) уеб базиран портал за обявления за свободни работни места и възможности за заетост; 3) референции и указания, насочени пряко към заинтересованите лица; 4) механизми за подпомагане на мобилността; 5) програми за професионално обучение; 6) евентуални субсидии за работодателите.

4.7 Държавите членки често се стремят да обяснят отделните обстоятелства и трудностите на пазара на труда, като внедряват мощни статистически инструменти, които разкриват профила на отделните кандидати въз основа на административна информация. Тези инструменти са полезни за индивидуализиране и предлагане на програми за заетост за лицата, регистрирани в службите по заетостта. Те разчитат на качеството на административната информация, която има различни предимства, но може да включва само една част от населението, която не работи, например регистрираните безработни лица. В резултат на това усъвършенстваните инструменти за изграждане на профили, които се основат на тази информация, обикновено не могат да бъдат използвани , за да се осигури по-широка перспектива по отношение на пречките за заетостта на хората, които нямат или имат много слаба връзка с пазара на труда.

4.8 Разбирането на бариерите пред заетостта е важно не само, за да се направи връзка между услугите, предоставяни от различни институции, но също така е от съществено значение, за да се идентифицират групи, които могат да се възползват от програмите за заетост или ползите, свързани с тези групи, които понастоящем не се разглеждат като „клиенти“на предлагането на работа или не се възползват от институции, осигуряващи такива мерки. Ето защо ЕИСК призовава Комисията (съвместно с ОИСР или самостоятелно) да изготви статистически модели , които да включва особеностите на икономически неактивното население, така че то да може да бъде включено успешно в активната политика в областта на заетостта.

5. Обща европейска стратегия за справяне с технологичните промени и укрепването на едно по-приобщаващо общество, обхващаща всички европейски граждани, включително икономически неактивните

5.1 всякакви възможни мерки , които трябва да бъдат изпълнени, за да се постигне по-добра интеграция на пазара на труда на всяка икономически неактивна подгрупа Комисията и държавите членки следва да предвидят, които трябва да бъдат изпълнени, за да се постигне по-добра интеграция на пазара на труда на всяка икономически неактивна подгрупа ( 17 ) , а не само мерки, свързани с обучението и уменията. Те могат да включват: 1) развитието на достатъчно обществени услуги за качествено социално подпомагане, за да се покрият нуждите от подпомагане (особено за деца и възрастни хора), така че да се освободят хората, които желаят да работят (основно жени) да си търсят спокойно работа, което понастоящем е невъзможно поради семейни задължения (18); 2) ефективен мониторинг и оценка на въздействието на публичните политики на реактивиране на „икономически неактивното“население, например: 1. ефективни доказателства (идентифициране на пречките и картографирането им във връзка с действащите политики); 2. изпълнение (справяне с предизвикателствата, свързани с изпълнението; улесняване на координацията и сътрудничеството между заинтересованите страни); 3. политика за мониторинг и оценка (оценка на краткосрочното и дългосрочното въздействие; анализ на резултатите, надхвърлящи вероятността от получаване на работа, включително аспекти на качеството на работните места; да се определи кои елементи функционират и за кого); 3) повишаване на приобщаващия растеж и благосъстоянието чрез следните измерения на развитието на пазара на труда: повече и по-качествени работни места; приобщаване; устойчивост и гъвкавост; 4) Комисията и държавите членки трябва да приемат подход, основан на принципите на политика на насърчаване, предотвратяване и подготовка: 1. насърчаване на среда, в който качествените работни места могат да процъфтяват; 2. предотвратяване на изключването от пазара на труда и защита на хората от рисковете, свързани с него; 3. подготовка за бъдещи рискове и възможности, които могат да възникнат на пазара на труда; 5) създаване в общините на работни места, които са подходящи за квалификациите на икономически неактивните местни работещи, т.е. създаването на работни места в съответствие с уменията на икономически неактивните лица и повишаване на тяхната ефективност посредством подходящи курсове за обучение; 6) създаване на среда, допринасяща за укрепване на социалния диалог (със социалните партньори) на всички подходящи равнища, като същевременно се зачита автономността на социалните партньори и колективното договаряне, както и диалога с други съответни организации на гражданското общество (19).

5.2 Стратегията не трябва да носи ползи само за вече заетите лица; специално внимание следва да се обърне на младежите, незаети с работа, учене или обучение (NEET) , и всички останали икономически неактивни лица, тъй като тук е налице двойна заплаха, изразяваща се в социален проблем и положение, което изостря проблема с липсата на квалифицирани работници, тъй като те не работят, нямат възможност да придобият практически опит и, тъй като не се и обучават, нямат възможност да придобият подходящи академични квалификации, като по този начин рискуват да се откъснат напълно от пазара на труда. Парадоксалното е, че най-образованите досега поколения не са задължително най-добре подготвени за потребностите на пазара на труда, актуални за тяхното време. Европейският съюз и държавите членки не могат да изоставят най-квалифицираното досега поколение.

5.3 трудности при намирането на квалифицирани работници , което представлява пречка за потенциалния растеж и новите инвестиции в промишлеността, в резултат на което европейските дружества продължават да губят конкурентоспособност и да изостават още повече Работодателите твърдят, че срещат, което представлява пречка за потенциалния растеж и новите инвестиции в промишлеността, в резултат на което европейските дружества продължават да губят конкурентоспособност и да изостават още повече ( 20 ) : липсата на квалифицирана работна ръка за удовлетворяване на настоящото търсене може да доведе до липсата на търсене на квалифицирани млади работници в бъдеще.

5.4 мост , който да подобрява връзката между образованието/обучението и придобиването на умения структурните недостатъци , които наблюдаваме понастоящем. Това може да се постигне чрез: Трябва да се създаде, който да подобрява връзката между образованието/обучението и придобиването на умения ( 21 ) и настоящата реалност и бъдещите потребности на пазара на труда, така че да се преодолеят, които наблюдаваме понастоящем. Това може да се постигне чрез: 1) поставяне на акцент върху умения, които могат да се прехвърлят; 2) подобряване на връзката между институциите за образование и обучение, работодателите и профсъюзите; 3) повишаване на осведомеността на младите безработни и други засегнати от липсата на работа лица за техните възможности за работа и последващите изисквания; 4) насърчаване на партньорства между институции за образование и обучение, предприятията, работодателите, публичния сектор, профсъюзите и самите лица в групата на NEET и други икономически неактивни групи (включително мигрантите (22)); 5) разработване на специална програма за действие за всяка подгрупа от „икономически неактивно население“, мониторинг и оценка на нейното изпълнение, коригиране на отклонения; 6) намаляване на седмичното работно време, като се започне от обществените услуги, и създаване на възможности за работа за всички.

5.5 Четвъртата индустриална революция и цифровизацията са може би последният шанс за Европейския съюз да навакса изоставането от основните конкуренти чрез инвестиции, стратегии и съответните планове за действие , и окончателно да премине към икономика, основана на знанието, и пълна заетост, както се предвижда в Лисабонската стратегия (от 2000 г.). Ако той не направи това, може да се окажем изправени пред ситуация на спад на всички равнища на обществото и европейската производствена инфраструктура, както и на основните ценности, които със сигурност всички ние искаме да съхраним.

5.6 За постигането на тази цел е необходим ангажимент, вид сътрудничество, което включва всички институции на ЕС, държавите членки, националните и местните правителства, профсъюзите, асоциациите на работодателите и предприятията и други организации на гражданското общество, като всички поемат своята отговорност и заедно се превърнат в движещата сила за това всички граждани да имат възможността да работят и да участват в създаването на блага и икономическо, социално и екологично благосъстояние. В обобщение ЕИСК настоява институциите (европейски и национални, публични, правителства, общински и частни) да прилагат публични политики, които са приобщаващи, а не ограничаващи , какъвто беше случаят през последните двадесет години, довел до изключването на много милиони икономически неактивни хора, допринасяйки за отдалечаване на гражданското общество от европейските институции и застрашавайки бъдещето на Европа.

Брюксел, 20 март 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Препоръка 2008/867/ЕО на Комисията от 3 октомври 2008 г. относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда (ОВ L 307, 18.11.2008 г., стр. 11).

(2) Според данни на Евростат от януари 2019 г. 26 % от населението (ЕС-28) на възраст 15–64 години е неактивно през третото тримесечие на 2018 г.

(3) Eurofound (2017 г.), Реактивиране: възможности за заетост за икономически неактивните лица, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(4) Вж. уебстраницата на Европейската комисия относно Европейската стратегия за заетостта.

(5) ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 101.

(6) ОВ C 268, 14.8.2015, стр. 40.

(7) COM(2018) 269 final, Становище относно „Нова стратегия на ЕС за младежта“ ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 142.

(8) ОВ С 67, 20.2.2016 г, стр. 1.

(9) Commission staff working document on the implementation of the 2008 Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market (Работен документ на службите на Комисията относно изпълнението на препоръката на Комисията от 2008 г. относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда) (SWD(2017) 257 final).

(10) Eurofound (2017 г.), Реактивиране: възможности за заетост за икономически неактивните лица, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(11) Eurofound (2017 г.), Реактивиране: възможности за заетост за икономически неактивните лица, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(12) Eurofound (2017 г.), Реактивиране: възможности за заетост за икономически неактивните лица, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(13) Проект на съвместен доклад относно заетостта на Комисията и на Съвета, придружаващ Съобщението на Комисията относно годишния обзор на растежа за 2019 г. (COM/2018/761 final).

(14) Възраст 15—64 г.; данни от Проекта на съвместен доклад относно заетостта на Комисията и на Съвета (COM/2018/761 final).

(15) Възраст 20—64 г.; данни от Евростат, февруари 2019 г.

(16) Възраст 20—64 г.-; данни от Евростат, февруари 2019 г.

(17) ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 1, ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10.

(18) ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 44, Становище относно „Равнопоставеност на половете на европейските пазари на труда“(ОВ C 110, 22.3.2019 г, стр. 26).

(19) Становище SOC/577 относно „Социален диалог за насърчаване на иновациите в цифровата икономика“, все още непубликувано в ОВ (ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10).

(20) Проучване: „Skills Mismatches — An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses“(„Несъответствията между търсените и предлаганите умения – пречка пред конкурентоспособността на предприятията от ЕС“).

(21) ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, Становище SOC/588 относно „Пакет за образованието“(ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 136), ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 167, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 37, ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 45, ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 1.

(22) Информационен доклад SOC/574 относно „Цената на „отказа от имиграция“и „отказа от интеграция“(ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 19).