Член 114 от ДФЕС позволява приемането на актове под формата на регламенти или директиви. Тук бе избран регламент, тъй като за да бъде ефективен, „знакът на ЕС“ трябва да бъде пряко приложим във всички държави членки.

Освен това, с предложения регламент се въвеждат еднообразни изисквания за платформите за колективно финансиране, които желаят да подадат заявление за издаване на съответния лиценз, поради което лицензирането не може да бъде подчинено на специфични национални норми. Следователно в настоящия случай по-подходящият инструмент е регламент, а не директива. Въпреки това всички аспекти извън обхвата на предложението ще бъдат подчинени на националните норми, включително на тези, с които се транспонират разпоредбите на приложимите директиви на ЕС.

3.РЕЗУЛТАТИ ОТ ПОСЛЕДВАЩИТЕ ОЦЕНКИ, КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

•Консултации със заинтересованите страни

Отговорите на обществените консултации по колективното финансиране през 2013 г., Зелената книга за СКП от 2014 г., междинният преглед на СКП през 2017 г. и финансовите технологии през 2017 г. предоставиха качествени признаци за необходимостта от изготвяне на оценка на въздействието. Участниците в консултацията по Зелената книга за СКП изтъкнаха редица пречки пред развитието на подходящо регламентирани платформи за колективно финансиране: пречки от нормативно естество, недостатъчна наличност и качество на информацията, както и други пречки като например липсата на вторични пазари и данъчни бариери. Някои участници посочиха, че намесата на ЕС би улеснила трансграничните операции при по-ниски разходи. Много от отговорилите на консултацията относно междинния преглед на СКП изразиха подобни становища, като подкрепиха разработването на подходяща нормативна уредба на колективното финансиране в целия ЕС, за да се осигури подходяща защита за инвеститорите и потребителите и така да се създаде достатъчно обширен пазар. Комисията проведе обществена консултация по финансовите технологии: „Финансови технологии — по-конкурентен и иновативен финансов сектор в Европа“. При нея бяха получени общо 226 отговора от физически лица, сектора (при значително многообразие на пазарните участници), национални и европейски регулаторни и надзорни органи, ползватели и профсъюзи. На 12 септември 2017 г. бе публикувано обобщение на получената информация с подробно резюме на отделните отговори. В общи линии респондентите считат, че националните уредби на колективното финансиране в Европа имат пряко въздействие върху развитието на сектора на колективното финансиране. Това мнение се споделя широко от всички видове респонденти (физически лица, частни организации, публични органи и международни организации). Почти половината от изразилите становище по въпроса респонденти смятат, че националните уредби възпират трансграничното колективно финансиране и че следователно е необходима хармонизация на равнище ЕС. Те посочват и че разпокъсаността на европейския пазар се дължи на различаващите се национални уредби в отделните държави членки. Някои респонденти твърдят също така, че възпрепятстването на трансграничната дейност чрез съпоставянето на национални норми пречи на реалната конкуренция, както и на самите платформи, като затруднява и оскъпява разрастването на дейността им и оттам — достигането на необходимия мащаб за постигане на рентабилност в дългосрочен план.

Освен това службите на Комисията проведоха серия от семинари, при които се консултираха с държавите членки и със секторни организации и техни членове. По линия на експертната група на Европейския комитет по ценни книжа (ЕГЕКЦК) през декември 2014 г., февруари 2016 г. и ноември 2017 г. с държавите членки бяха проведени три семинара по въпросите на нормативната уредба на колективното финансиране. Експертите изтъкнаха редица въпроси, които биха могли да бъдат разгледани, за да се избегнат правните пречки и насърчи колективното финансиране в ЕС, сред които обмена на информация, събирането на данни, установяването на обща класификация, съдействието за издаване на паспорт за извършване на дейност в ЕС, лицензирането и по-съгласувани изисквания за оповестяване на информация за емисиите ценни книжа, които не достигат определения за публикуването на проспект праг. Освен това през 2015 г. Комисията създаде европейски форум на заинтересованите страни в областта на колективното финансиране, който да бъде експертната група, съставена от представители на сдружения на съответните групи заинтересовани страни и националните органи. Накрая може да се отбележи, че във връзка с проучването за установяване на пазарните и нормативните пречки пред трансграничното развитие на колективното финансиране в ЕС („Identifying market and regulatory obstacles to the cross-border development of crowdfunding in the EU“), през юни 2017 г. беше проведен семинар по въпросите на трансграничното колективно финансиране.

•Събиране и използване на експертни становища

Предложението се основава на подробен анализ на документи, както и на външни проучвания, целеви консултации, интервюта, фокус групи, семинари и други. Използваният материал се събира откакто службите на Комисията започнаха да наблюдават пазара през 2013 г. Тук се включват срещи със заинтересованите страни, проучвания, проведени от името на Комисията, както и от заинтересованите страни от сектора, работни документи на службите на Комисията, становища и съвети от надзорните органи, изследвания и научно-изследователски разработки. Бе поръчано проучване, за да се установят пречките пред трансграничното предоставяне на услуги за колективно финансиране.

•Оценка на въздействието

Настоящото предложение се придружава от оценка на въздействието, която бе представена на 18 ноември 2017 г. и одобрена от Комитета за регулаторен контрол (КРК) на 15 декември 2017 г.

КРК поиска да се измени проектът на оценка на въздействието, за да се изяснят: i) обосновката и спешният характер на инициативата, как позицията на Комисията е претърпяла развитие през последните години, както и по-задълбочено обяснение на фокуса върху първоначалните потребности от финансиране на новаторските предприемачи, малките и новосъздадените предприятия; ii) до каква степен предложението е ориентирано към бъдещите развития и е способно да се адаптира спрямо тях; iii) значението на нормативната разпокъсаност в сравнение с пречките, които не са разгледани в предложението; iv) допълнителни факти за търсенето на трансгранични дейности; v) взаимодействието между предложението и съществуващото секторно законодателство на ЕС и национално законодателство; както и vi) обосновката за избора на съответния надзорен орган и въздействието на предложението върху Европейския орган за ценни книжа и пазари. Оценката на въздействието беше съответно изменена.

Оценката на въздействието показа, че в ЕС пазарите за колективно финансиране на бизнеса не само са до голяма степен недостатъчно развити в сравнение с други големи икономики, а и — което е още по-важно — трансграничната дейност е изключително трудна. Поради разпокъсаността и противоречивите нормативни уредби платформите за колективно финансиране не могат да разгърнат дейността си и свободно да предоставят услуги на европейско равнище. От своя страна, инвеститорите странят от трансграничното измерение поради недоверие към тези платформи и към фрагментираните нормативни режими, които регламентират дейността им. За да се справят с тези проблеми, в оценката на въздействието се посочват и анализират четири варианта на политика:

(1)Базов вариант — няма действие на ЕС

(2)Вариант 1 — изграждане на репутация: минимални стандарти и най-добри практики

(3)Вариант 2 — продуктово-ориентиран подход: включване на колективното финансиране в съществуващата единна нормативна уредба на ЕС

(4)Вариант 3 — допълващо решение с оглед на услугите: режим за „европейските доставчици на услуги за колективно финансиране“