BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 13.4.2011 
SEC(2011) 410 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
Придружителен  документ  към 
  
Предложение  за 
 
ДИРЕКТИВА  НА СЪВЕТА  
 
за изменение  на Директива  2003/96/E О относно  преструктурирането  на правната  
рамка  на Общността  за данъчно  облагане  на енергийните  продукти  и 
електроенергията  
 
{COM(2011) 169 окончател eн} 
{SEC(2011) 409 окончател eн} 
BG 2   BG 1. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Службите  на Комисията  направиха  оценка  на въздействието , за да разгледат  
въздействието  на възможните  варианти  за преразглеждане  на директивата  за 
енергийното  данъчно  облагане1 (наричана  по-долу  „ДЕДО “ или „Директивата “). 
ЕС си е поставил  редица  трудно  постижими  и правно  обвързващи  цели  в областта  на 
енергетиката  и изменението  на климата . Действащата  директива  не съответства  на тази 
политическа  рамка  и съдържа  някои  недостатъци  от гледна  точка  на функционирането  
на вътрешния  пазар . По-специално  следва  да се разгледат  на следните  въпроси : 
1) Действащите  минимални  ставки  са дефинирани  спрямо  количеството  на 
консумираните  енергийни  продукти . Те не отразяват  енергийното  съдържание  или 
емисиите  на СО 2 на енергийните  продукти , което  води  до неефективно  
енергопотребление  и нарушения  на вътрешния  пазар . Ставките  създават  също  така 
стимули , които  влизат  в противоречие  с целите  на ЕС в областта  на енергетиката  и 
изменението  на климата , например  те насърчават  използването  на въглища  (с по-ниска  
данъчна  ставка ), които  са продуктът  с най-големи  специфични  емисии  на СО 2. По 
отношение  на моторните  горива , по-ниските  минимални  ставки  за дизеловото  гориво  
още повече  засилват  естественото  предимство  на дизеловото  гориво  пред  бензина , 
дължащо  се на по-високото  му енергийно  съдържание . Действащите  минимални  ставки  
се отразяват  отрицателно  и на възобновяемите  енергийни  източници , които  по принцип  
се облагат  по ставката  на заменяните  от тях конвенционални  горива , въпреки  че 
енергийното  им съдържание  е по-ниско  (например  на етанола  в сравнение  с бензина  и 
на биодизела  в сравнение  с газьола ). Освен  това, действащите  минимални  ставки  не 
създават  равностойни  условия  за корпоративните  потребители , защото  на практика  
някои  стопански  оператори  могат  да са облагодетелствани  в сравнение  с други  — в 
зависимост  от вида  на енергоносителя , който  използват . 
2) Липсва  координация  между  ДЕДО  и Директивата  за СТЕ  на ЕС (системата  за 
търговия  с емисии )2. Целта  както  на СТЕ  на ЕС, така и на данъка , обвързан  с емисиите  
на CO 2, който  държавите -членки  могат  да наложат  въз основа  на ДЕДО , е да позволи  
рентабилно  намаляване  на емисиите  на парникови  газове  при определени  дейности . 
Данъчното  облагане , обвързано  с емисиите  на CO 2, въз основа  на ДЕДО , обаче  се 
прилага  от държавите -членки  некооординирано . Затова  е необходимо  по-добро  
ръководство  и по-ясни  правила  в ДЕДО . По-принцип  в обхвата  на ДЕДО  се включват  
всички  енергийни  продукти  и електроенергията , използвани  за производство  на 
топлинна  енергия  и за задвижване  на двигатели . Директивата  за СТЕ  на ЕС се прилага  
за емисиите  на парникови  газове  от големи  енергийни  и промишлени  инсталации . 
Някои  оператори , които  консумират  енергия , попадат  в обхвата  и на двата  инструмента  
(напр . фабрики  за хартия ), докато  други  са извън  обхвата  и на двете  регулаторни  рамки  
(например  малки  инсталации , използващи  енергия  в някои  промишлени  процеси ). И 
                                                 
1 Директива  2003/96/E О на Съвета  от 27 октомври  2003 година  относно  преструктурирането  на 
правната  рамка  на Общността  за данъчно  облагане  на енергийните  продукти  и електроенергията  
(OВ L 283, 31.10.2003 г., стр. 51). 
2 Директива  2003/87/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  от 13 октомври  2003 година  за 
установяване  на схема  за търговия  с квоти  за емисии  на парникови  газове  в рамките  на 
Общността  и за изменение  на Директива  96/61/ЕО на Съвета  (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32—
46). 
BG 3   BG двете  ситуации  могат  да доведат  до загуби  от гледна  точка  на икономическата  
ефективност  и до нарушения  на вътрешния  пазар . При все, че комбинираното  
прилагане  на данъчното  облагане  и на Директивата  за СТЕ  на ЕС представлява  силен  
стимул  за намаляване  на емисиите , възможно  е в обектите , където  действа  подобен  
стимул , намалението  на емисиите  да не е най-евтиното . Това  противоречи  на самата  
логика  на СТЕ  на ЕС и нарушава  функционирането  ѝ. 
3) ДЕДО  съдържа  две разпоредби , които  позволяват  специално  третиране  на някои  
потребители  на енергия , които  трябва  да бъдат  преразгледани  от Съвета  въз основа  на 
предложението  на Комисията . В съответствие  с член  9, параграф  2 от СТЕ  на ЕС три 
държави -членки  (Белгия , Люксембург  и Дания ) имат  право  да прилагат  равнища  на 
облагане  за газьола  за отопление , които  са под минималните  равнища  на облагане . В 
съответствие  с член  15, параграф  3 от СТЕ  държавите -членки  могат  да прилагат  
данъчни  ставки  близки  до нулевите  за енергийни  продукти  и електроенергия , 
използвани  при селскостопански , градинарски  и рибовъдни  дейности  и в горското  
стопанство . Това  е единствената  разпоредба  в СТЕ , която  позволява  на някои  
корпоративни  потребители  да ползват  безусловни  намаления /освобождавания  под 
минималните  равнища  на ЕС. 
2. ОПРАВДАНО  ЛИ Е ДЕЙСТВИЕ  НА РАВНИЩЕТО  НА ЕС ВЪЗ  ОСНОВА  НА ПРИНЦИПА  
НА СУБСИДИАРНОСТ ? 
Установените  проблеми  могат  да бъдат  решени  единствено  посредством  
преразглеждане  на ДЕДО . По силата  на действащата  ДЕДО  държавите -членки  могат  да 
увеличават  ставките  на своите  енергийни  данъци  или да въвеждат  обвързани  с 
емисиите  на СО 2 данъци . Такива  национални  подходи  обаче  могат  да нарушат  
функционирането  на вътрешния  пазар , поради  нехармонизираната  структура  и 
нехармонизираното  равнище  на националните  данъци :  
(1) Действащите  минимални  ставки  ограничават  степента  на амбициозност , която  
държавите -членки  могат  да преследват  с енергийните  данъци , по-специално  с 
данъците  върху  енергопотреблението  за стопански  цели , където  енергийното  
данъчно  облагане  се отразява  директно  на конкурентоспособността  на 
дружествата .  
(2) Данъците , обвързани  с емисиите  на CO 2, въведени  в рамките  на действащата  
ДЕДО , не представляват  адекватна  мярка  по отношение  на емисиите  в секторите  
извън  обхвата  на СТЕ , тъй като голяма  част от енергопотреблението  остава  
незасегнато  от тези данъци , обвързани  с емисиите  на CO 2. Освен  това, при 
енергопотреблението , попадащо  в обхвата  на ДЕДО , е трудно  да се прилага  
данък , обвързан  с емисиите  на CO 2, единствено  по отношение  на инсталациите  
извън  обхвата  на СТЕ . 
(3) От теоретична  гледна  точка  са възможни  няколко  различни  начина  за въвеждане  
на обвързан  с емисиите  на CO 2 данък  и липсата  на правна  рамка  на равнището  на 
ЕС открива  възможности  за решения  на национално  равнище , които  могат  да 
доведат  до нарушения  на вътрешния  пазар  и/или до двойно  данъчно  облагане . 
BG 4   BG 3. ОСНОВНИ  ЦЕЛИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Основна  цел на преразглеждането  на ДЕДО  е директивата  да бъде  приведена  в по-
близко  съответствие  с целите  на политиката  на ЕС в областта  на енергетиката  и 
изменението  на климата , по-специално  да се намалят  емисиите  на CO 2 в секторите  
извън  обхвата  на СТЕ , да се избегне  отрицателно  взаимно  въздействие  със СТЕ  на ЕС, 
да се улеснят  енергийните  спестявания  и увеличеното  ползване  на възобновяеми  
енергийни  източници  и да се създадат  условия  за генериране  на приходи  по начин , 
който  не води  до нарушения  на пазара . Като  цяло  преразглеждането  следва  да подобри  
структурата  на действащата  директива , така че да предостави  възможност  на 
държавите -членки  да използват  енергийното  данъчно  облагане  по-ефективно  за 
екологични  и други  цели  на политиката , и да подобри  функционирането  на вътрешния  
пазар . 
Целите  на преразглеждането  на ДЕДО  могат  да бъдат  определени  по-подробно  както  
следва : 
(1) Да се осигури  последователно  третиране  на енергоносителите  в ДЕДО  и 
следователно  да се създадат  наистина  равноправни  условия  за потребителите  на 
енергия , независимо  от вида  на използвания  енергиен  източник . 
(2) Да се осигури  адаптирана  рамка  за данъчното  облагане  на възобновяемите  
енергийни  източници  
(3) Да се осигури  рамка  за прилагането  на данъчно  облагане , обвързано  с емисиите  
на СО 2 в области , в които  СТЕ  на ЕС не се прилага , без да се получава  
дублиране  на тези два инструмента , което  би довело  до загуби  от гледна  точка  
на икономическата  ефективност .  
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
За да се определи  най-добрият  възможен  начин  за постигане  на различните  цели  на 
политиката , няколко  варианта  бяха  разгледани  и сравнени  със сценария  на базовата  
линия  (= без промени  в действащата  ДЕДО  освен  постепенното  изтичане  на оставащите  
преходни  периоди ). Варианти  1 и 2 се състоят  в преразглеждане  на минималните  ставки  
на различните  енергоносители  по последователен  начин , който  се основава  съответно  
на енергийното  съдържание  на продуктите  и на емисиите  на CO 2. Варианти  3A и 3Б 
предлагат  преразглеждане  на структурата  на Директивата  посредством  разделяне  на 
съществуващите  минимални  ставки  за данъчно  облагане  на две части  (отнесени  спрямо  
емисиите  на CO 2 и спрямо  енергийното  съдържание ), отразяващи  различните  
екологични  цели , които  се преследват  с енергийните  данъци  — от една  страна  — 
енергийни  спестявания , а от друга  — намаляване  на емисиите  на CO 2 (като вариантът  
3Б предвижда  по-ниски  минимални  ставки  за данъчното  облагане , обвързано  с 
емисиите  на CO 2). Вариант  4 предвижда  въвеждането  на допълнителен  единен  данък , 
обвързан  с емисиите  на СО 2, който  се добавя  към данъците , начислявани  понастоящем  
по силата  на ДЕДО  в допълнение  към Европейската  схема  за търговия  с емисии  
(вариант  4 на политиката ). Двата  специфични  за транспорта  варианти  за политика  
(вариант  5 и вариант  6) моделират  въздействието  върху  съотношението  между  
използваните  горива  (т.е. върху  горивния  микс ), като привеждат  ставките  на бензина  и 
дизеловото  гориво  в съответствие  с енергийното  съдържание  на продуктите  и на 
емисиите  на CO 2. За разлика  от вариант  5, вариант  6 изисква  държавите -членки  да 
BG 5   BG спазват  в своите  национални  данъчни  ставки  съотношението , съществуващо  между  
минималните  ставки . 
За да се определи  въздействието  на различните  варианти  на политиката , трябва  да се 
направят  някои  допускания  по отношение  на равнищата  на облагането . При 
моделирането , за тази част от данъчното  облагане , която  е обвързана  с емисиите  на 
СО 2, бяха  използвани  няколко  цени  на емисиите  на СО 2, които  обхващат  съответния  
прогнозен  ценови  интервал  в рамките  и извън  рамките  на СТЕ  (10, 20 и 30 EUR/t). Тази  
част от данъчното  облагане , която  се основава  на енергийното  съдържание  на 
продуктите , бе моделирана  на база на действащите  ставки  на някои  продукти  за 
отопление , а за моторните  горива  — на ставките , предвидени  в предложението  относно  
дизеловите  горива  за стопански  цели3. Получените  ставки , използвани  за моделирането  
на варианти  1—6, изразени  в единиците , използвани  в ДЕДО , са показани  в следващата  
таблица : 
Таблица  1: Минимални  данъчни  ставки , използвани  за моделиране  на варианти  1—6 (ставки  на 
1.1.2013 г.), изразени  в единиците , използвани  в действащата  ДЕДО  
Вариант  
Енергиен  продукт  Единица  Минимал
на ставка  
съгласно  
ДЕДО  Предложен
ието  
относно  
дизеловите  
горива   1 2 3A  3Б 4 5 6 
Потребление  на 
моторно  гориво            
Бензин   €/1000 l  359 380 380 380 380 380 380 380 380
Газьол   €/1000 l  330 380 380 380 380 380 380 438 438
Керосин   €/1000 l  330 330 330 330 330 330 330 409 409
Втечнен  нефтен  газ 
(LPG)  €/1 000 kg  125 125 125 125 125 125 125 528 528
Природен  газ  €/GJ 
2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
За отопление  (за 
нестопански  цели )           
Газьол   €/1000 l  
21 21 22,2 54,9 66 38,6 60,3 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Мазут  €/1 000 kg  
15 15 24,0 61,8 73,8 42,9 68,0 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Керосин  €/1000 l  
0 0 20,9 50 59,0 34,7 55,0 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Втечнен  нефтен  газ 
(LPG)  €/1 000 kg  0 0 27,6 58,0 71,2 42,5 63,8 не 
се не 
се 
                                                 
3 COM(2007) 52. 
BG 6   BG при
лаг
а пр
ила
га 
Природен  газ €/GJ 
0,3 0,3 0,6 1,1 1,4 0,9 1,2 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Въглища  €/GJ 
0,3 0,3 0,6 1,9 2,2 1,3 2,1 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Електроенергия  €/MWh 
1,0 1,0 2,16 0 1,0 1,0 0 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
За отопление  (за 
стопански  цели )           
Газьол   €/1000 l  
21 21 22,2 54,9 60,4 33 60,3 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Мазут  €/1 000 kg  
15 15 24 61,8 67,8 36,9 68,0 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Керосин  €/1000 l  
0 0 20,9 50 55,2 30,2 55,0 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Втечнен  нефтен  газ 
(LPG)  €/1 000 kg  
0 0 27,6 58 64,9 35,9 63,8 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Природен  газ €/GJ 
0,15 0,15 0,6 1,1 1,3 0,7 1,2 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Въглища  €/GJ 
0,15 0,15 0,6 1,9 2 1,1 2,1 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Електроенергия  €/MWh  
0,5 0,5 2,16 0 0,5 0,5 0 не 
се 
при
лаг
а не 
се 
пр
ила
га 
Освен  това бяха  набелязани  два допълнителни  варианта  на политиката  в съответствие  с 
клаузите  за преразглеждане , които  се съдържат  в член  9, параграф  2 и член  15, 
параграф  3 от Директивата . И накрая  бяха  разгледани  няколко  варианта  за 
BG 7   BG предоставяне  на специално  третиране  на сектори , за които  се смята , че са изложени  на 
значителен  риск  от изместване  на въглеродни  емисии .  
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
Оценката  се основава  на широкия  принос  на различни  заинтересовани  лица  (държави -
членки , предприятия , други  служби  на Комисията ). Освен  това, Комисията  направи  
качествен  и количествен  анализ , използвайки  резултатите  от три модела , за да направи  
оценка  на въздействието  (E3ME, TREMOVE и QUESTIII). 
По принцип  една  по-ефикасна  данъчна  структура  сама  по себе си би осигурила  по-
добри  и по- последователни  ценови  сигнали  и по-ефективно  използване  на енергийното  
данъчно  облагане  както  за екологични , така и за фискални  цели . Настоящата  оценка  на 
въздействието  показва , че разходите  за преструктуриране  на съществуващата  данъчна  
система  сега биха  били  много  ниски  или дори  отрицателни . Що се отнася  до 
административните  разходи , използването  на действащата  акцизна  система  за целите  
на данъчното  облагане , обвързано  с емисиите  на CO 2, позволява  въвеждането  на нов 
елемент  при енергийното  данъчно  облагане , без каквито  и да било  допълнителни  
разходи  и без нова  административна  тежест  за дружествата  и за данъчните  
администрации . 
Макроикономическото  въздействие  на всички  варианти  на политиката  зависи  предимно  
от това, по какъв  начин  държавите -членки  използват  допълнителните  приходи . Ако 
допълнителните  приходи  се използват  за намаляване  на разходите  за работна  сила , 
влиянието  върху  БВП  и заетостта  е винаги  положително , макар  и ограничено  по 
размер . Тъй като мащабът  на влиянието  зависи  от размера  на генерираните  
допълнителни  приходи , до най-голямо  влияние  води  вариант  4. Промяната  в БВП  
остава  все пак под 1/3 процентен  пункт , докато  броят  на създадените  допълнителни  
работни  места  би достигнал  близо  1 милион  в периода  до 2030 г. Влиянието  на другите  
варианти  на политиката  ще остане  значително  по-малко . Тези  тенденции  бяха  
потвърдени  с допълнително  моделиране , осъществено  въз основа  на актуализирани  
предвиждания  относно  базовата  линия , които  отчитат  влиянието  на финансовата  и 
икономическа  криза . Използването  на приходите  за еднократни  плащания  на 
домакинства  или използването  на допълнителни  приходи  за данъчна  консолидация  не 
генерира  положителен  БВП  и не оказва  положително  влияние  върху  заетостта .  
Установи  се, че равнището  на допълнителните  приходи  за държавите -членки  при 
различните  варианти  на политика  (независимо  от това за какво  се използват ) зависи  до 
голяма  степен  от това как държавите -членки  ще прилагат  новата  структура  и до каква  
степен  ще използват  възможността  за предоставяне  на освобождавания  и на намаления . 
Допълнителен  данък , обвързан  с емисиите  на CO 2, от 20 EUR/t върху  всички  емисии  на 
CO 2 в секторите  извън  обхвата  на СТЕ , има бюджетен  потенциал  от около  40 милиарда  
EUR през 2020 г. за ЕС-27.  
Най-релевантният  екологичен  фактор , на който  се въздейства  с данъчното  облагане , са 
емисиите  на CO 2. При всичките  варианти  общите  емисии  на CO 2 ще намалеят , като при 
вариант  4 това намаление  достига  около  2 %. Това  представлява  около  37 % (или 92 
милиона  t CO 2) от усилието  за намаление , необходимо  в секторите , които  са извън  СТЕ , 
в сравнение  с емисиите  по базовата  линия , коригирана  наскоро  към занижаване . По 
същия  начин  всички  варианти  ще способстват  в различна  степен  за по-благоприятна  
BG 8   BG данъчна  среда  за разгръщане  на възобновяемите  енергийни  източници  и по-специално  
на биогоривата . 
Общо  взето , не се очаква  преразглеждането  на ДЕДО  да доведе  до отрицателно  
влияние  върху  доходите , но въздействието  върху  разпределението  на доходите  е 
различно  в зависимост  от избрания  метод  на използване  на приходите . Въпреки  че 
използването  на приходи  за намаляване  на данъчната  тежест  върху  работната  сила  води  
до най-добри  общи  резултати  за доходите  на домакинствата , то ще бъде  по-
благоприятно  за домакинствата  с по-високи  доходи  отколкото  за домакинствата  с по-
ниски  доходи . С използването  на допълнителните  приходи  за предоставяне  на 
еднократни  суми  се избягва  регресивно  влияние  върху  разпределението , въпреки  това 
по себестойност  се наблюдава  слабо  общо  намаление  на дохода . Успоредното  
увеличение  на транспортните  разходи  смекчава  регресивното  влияние  върху  
разпределението  на увеличенията  на разходите  за отопление . 
Като  цяло , секторните  влияния  не създават  опасения  от отрицателно  въздействие  върху  
конкурентоспособността  при нито  един  от вариантите  на политика , въпреки  че 
въздействието  не е еднакво  разпределено  между  производствените  сектори . При 
допускане , че допълнителните  приходи  от данъчното  облагане  ще се използват  в полза  
на работната  ръка , равнищата  на заетост  са по-високи  или постоянни  във всички  
сектори  и само  при няколко  от тях се наблюдават  малки  загуби  в производството . 
Следва  да се отбележи , че в автомобилната  промишленост  задължителното  
актуализиране  на националните  ставки  за моторни  горива  в съответствие  с вариант  6, 
като се допуска , че държавите -членки  ще запазят  непроменени  ставките  си за бензина  и 
ще увеличат  единствено  ставките  за дизеловото  гориво , само  ще забави  растежа  на 
продажбите  на дизелови  автомобили  (към 2020 г. продажбите  ще са по-малки  с 11,7 % 
в сравнение  с базовата  линия , което  все пак представлява  увеличение  от 9 % на 
продажбите  на дизелови  автомобили  в абсолютни  цифри ). 
С вариант  6 се премахва  ценовото  предимство  за дизеловото  гориво  както  при 
минималните  равнища  на ЕС, така и при националните  ставки , което  ще възстанови  
баланса  във връзка  с търсенето  и предлагането  на бензин  и дизелово  гориво  на пазара  
на горивата . Такова  неутрално  третиране  на всички  транспортни  горива  ще предостави  
неутрално  по отношение  на различните  технологии  предимство  за всички  енергийни  
източници , които  не водят  до емисии  на CO 2 и ще насърчи  по-високата  енергийна  
ефективност . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Вариантите  за политика  бяха  оценени  въз основа  на следните  ключови  критерии , които  
отразяват  целите  на политиката , описани  в глава  3: вътрешен  пазар  и лоялна  
конкуренция , екологична  ефективност  (намаление  на емисиите  на CO 2), отражение  
върху  бюджета  и справедливо  третиране  (за държавите -членки  и потребителите  на 
енергия ). Резултатите  са обобщени  в таблица  2. 
Таблица  2: Сравнение  на вариантите  на политиката  по избрани  критерии  за 
оценка  
Вариант  
на 
политика
та Вътрешен  
пазар  и лоялна  
конкуренция  Екологична  
ефективност  Отражение  
върху  бюджетаСправедливо  
третиране  
BG 9   BG Вариант  
1 + (+) + +  
Вариант  - + - -  
Вариант  ++ + + -  
Вариант  + (+) (+) ++ 
Вариант  (+) ++ ++ - -  
Вариант  ++ +++  
Вариант  (-) ++ ++ +  
 Бележка : Скобите  означават , че е дадена  само  половин  единица . 
Всички  варианти  на политиката  подобряват  функционирането  на вътрешния  пазар , тъй 
като премахват  дисбаланса  между  данъчното  третиране  на енергоносителите . Намалява  
и дисбалансът  между  държавите -членки , въпреки  че това намаление  е по-малко  при 
вариант  3Б поради  преходния  период  за девет  държави -членки  и при вариант  4, с който  
се въвежда  допълнителен  данък , който  се добавя  към съществуващите  национални  
ставки . Равностойно  третиране  на дружествата , които  извършват  дейност  в рамките  на 
СТЕ  и тези, които  са в секторите  извън  обхвата  на СТЕ , се постига  най-добре  
посредством  подвариантите  на вариант  3, които  частично  намаляват  данъчната  тежест  
на дружествата , които  извършват  дейност  в рамките  на СТЕ , чрез въвеждане  на 
допълнителен  данъчен  компонент , обвързан  с емисиите  на CO 2, за всички  инсталации , 
които  не са в обхвата . Що се отнася  до транспортните  варианти , вариант  6 позволява  
по-добре  да се постигне  равностойно  третиране  на енергоносителите  (бензин  и 
дизелово  гориво ), но от друга  страна  може  да доведе  до малко  по-големи  различия  в 
ставките  между  държавите -членки . 
По отношение  на екологичната  ефективност , най-голямо  намаление  на емисии  на CO 2 
се постигат  с вариант  4, с който  се въвежда  единен  данък , обвързан  с емисиите  на CO 2 в 
целия  ЕС. Що се отнася  до емисиите  от транспорта , моделирането  TREMOVE показа , 
че вариант  6 на политиката  ще се отрази  не само  върху  съотношението  между  горивата , 
но и върху  действителното  потребление , водейки  по този начин  до общо  намаляване  на 
емисиите  на CO 2, въпреки  наличието  на известна  промяна  в съотношението  между  
търсенето  на бензин  и дизелово  гориво  в съответствие  с целите  на политиките  на ЕС и 
със стратегията  относно  CO 2 и автомобилите . 
Въпреки  че отражението  върху  бюджета  ще зависи  много  от националните  данъчни  
политики  и по тази причина  е по-скоро  трудно  предсказуемо , при някои  варианти  на 
политиката  вероятността  да възникнат  допълнителни  приходи  или бюджетни  загуби  е 
по-голяма , отколкото  при други . Вариант  2 е най-слабият  от гледна  точка  на 
отражението  върху  бюджета , тъй като ограничава  данъчната  основа , като включва  в нея 
само  фосилни  горива , консумирани  в секторите , които  не са обхванати  от СТЕ . Най-
голямо  е отражението  върху  бюджета  на вариант  4, който  въвежда  допълнителен  данък , 
обвързан  с емисиите  на CO 2, за всички  емисии  извън  обхвата  на СТЕ . Прогнозира  се, че 
допълнителен  данък  от 20 EUR/t CO 2 върху  всички  емисии  в секторите  извън  обхвата  
на СТЕ , евентуално  може  да генерира  около  40 милиарда  EUR през 2020 г. за ЕС-27. 
Справедливо  третиране  на държавите -членки  ще бъде  постигнато  най-добре  с вариант  
на политиката  3Б, с който  се въвеждат  преходни  периоди , отразяващи  солидарния  
подход  на пакета  в областта  на енергетиката  и изменението  на климата . Третирането  на 
потребителите  на енергия  може  да стане  значително  по-справедливо , ако в обхвата  на 
преразгледаната  ДЕДО  бъдат  включени  и потреблението  за отопление  и потреблението  
BG 10   BG на моторни  горива , защото  тази комбинация  ограничава  евентуалното  отрицателно  
влияние  върху  разпределението .  
Допълнителни  варианти  на политика  
Отмяна  на специфичните  за отделните  държави  минимални  ставки  за газьол  за 
отопление  (член 9, параграф  2): Съществуването  на по-ниски  минимални  равнища  за 
газьол  за отопление  в Белгия , Люксембург  и Дания  създава  необосновано  предимство  
за корпоративните  потребители  от тези държави  и създава  възможност  от нарушение  на 
вътрешния  пазар .  
Прилагането  на намалените  данъчни  ставки  към първичния  сектор  да се обвърже  с 
екологични  компоненти  (член 15, параграф  3): Член  15, параграф  3, предоставящ  
възможност  за безусловно  освобождаване , не съответства  на целите  на Директивата , 
свързани  с хармонизирането  на данъчните  ставки  и стимулите  за енергийна  
ефективност  и намаляване  на емисиите . Освобождаванията  и намаленията  при 
обичайното  данъчно  облагане  на енергопотреблението  следва  да се обвържат  с 
фактори , водещи  до повишена  енергийна  ефективност , като на държавите -членки  все 
пак се оставя  свобода  на действие  при отчитане  на специфичните  характеристики  на 
сектора .  
Предоставяне  на специалното  третиране  на сектори , за които  се смята , че са 
изложени  на значителен  риск  от изместване  на въглеродни  емисии ; За да се отрази  
подходът , възприет  в рамките  на СТЕ , трябваше  да се разгледа  потенциалният  риск  от 
изместване  на въглеродни  емисии  за малките  инсталации  в секторите  в обхвата  на СТЕ , 
но изключени  от прилагането  на СТЕ . Изгледа  това може  да се постигне  най-добре  с 
данъчен  кредит  за тези малки  инсталации , определен  въз основа  на 
енергопотреблението  на дружеството  през минал  период , умножено  с горивен  
показател , който  отразява  емисиите  на CO 2 от съответно  референтно  гориво . 
Предпочетена  комбинация  от политики  
От анализа  на различните  варианти  бе определен  набор  от предпочетени  елементи , 
които  взети  заедно , дават  най-добър  резултат  на база пълния  набор  от критерии . Смята  
се, че като цяло  вариант  3 предлага  най-добра  структура  като предлага  две отделни  
минимални  ставки , едната  от които  се основава  на енергийното  съдържание , а другата  
— на емисиите  на CO 2. Смята  се, че комбинирането  на малко  по-амбициозните  ставки  
на вариант  3А с преходните  периоди  на вариант  3Б е най-добрият  начин  за 
комбиниране  на екологична  ефективност  на мярката  с критерия  за справедливо  
третиране . Това  следва  да се комбинира  с вариант  на политиката  6 за транспорта , който  
най-добре  осигурява  последователност  при третирането  на енергоносителите .  
Следва  пълният  набор  на предпочетени  мерки  на политиката : 
• Структура  и обичайно  равнище  на данъчно  облагане  на горива  за отопление  в 
съответствие  с вариант  на политиката  3А (20 EUR/t CO 2 (2013—2020 г.) и 30 EUR/t 
CO 2 (2021—2030 г.), (0,15 EUR/GJ използване  за стопански  цели  и 0,3 EUR/GJ за 
нестопански  цели ). 
• Преходният  период  за девет  държави -членки  за горива  за отопление  за въвеждане  на 
данъчно  облагане , обвързано  с емисиите  на CO 2 до 2020 г. в съответствие  с вариант  
на политиката  3Б. 
BG 11   BG • Данъчното  облагане  на транспортни  горива  въз основа  на вариант  на политика  за 
транспорта  6. 
• Отмяна  на специфичните  за отделните  държави  минимални  ставки  за газьол  за 
отопление  в съответствие  с член  9, параграф  2 от ДЕДО . 
• Намаление  на данъчното  задължение , обвързано  с емисии  на CO 2 за малки  
инсталации  от сектори , за които  се смята  че са изложени  на значителен  риск  от 
изместване  на въглеродни  емисии  въз основа  на горивен  показател . 
• Прилагането  на данъчни  намаления  за първичния  сектор  (член  15, параграф  3 от 
ДЕДО ) се обвързва  с екологични  компенсации  в опростен  вид. 
• Включване  на биогоривата  в списъка  на енергийните  продукти  в ДЕДО . 
• Индексация  на минималните  ставки  въз основа  на енергийното  съдържание  (в 
приложение  14 се обяснява  по какъв  начин  това може  да се осъществи  на практика ). 
За тази част от данъка , която  е обвързана  с емисиите  на СО 2, тя следва  да приеме  
формата  на периодично  актуализиране  на минималната  ставка , с цел да се отчита  
промяната  в пазарната  цена  в ЕС на квотите  за емисии , въз основа  на оценка  в 
доклада  на Комисията , който  трябва  да бъде  представен  в съответствие  с член  29 от 
ДЕДО . 
7. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Наблюдението  на данъчното  облагане  на потреблението  на енергия  се извършва  поне  
веднъж  годишно  посредством  събирането  на информация  от държавите -членки  във 
връзка  със заседанията  на Комитета  по акцизите . Освен  това, два пъти  годишно  
Генерална  дирекция  „Данъчно  облагане  и митнически  съюз “ (ГД TAXUD) на 
Комисията  актуализира  информацията  в базата  данни  за ставките  на енергийните  
данъци , прилагани  от държавите -членки  (таблици  за акцизите ). 
Освен  това, член  29 от ДЕДО  предвижда  редовен  преглед  въз основа  на доклад  и, ако е 
целесъобразно  — предложение  от Комисията  относно  различните  разпоредби  на 
Директивата  и минималните  равнища  на облагане . Този  преглед  отчита  правилното  
функциониране  на вътрешния  пазар  и по-широките  цели  на Договора . След  
преразглеждането  на ДЕДО , този преглед  ще трябва  да обърне  внимание  по-специално  
на това, как държавите -членки  са транспонирали  и прилагат  новата  рамка  за данъчно  
облагане  на енергийните  продукти  и електроенергията  в националните  си системи , как 
тази рамка  им позволява  да интегрират  по-добре  в националните  си системи  
екологични  съображения  и съображения  във връзка  с енергийната  ефективност  и какво  
е икономическото  въздействие , предвид  начина , по който  държавите -членки  са 
използвали  допълнителните  приходи .