Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Съвета относно насоки за политиките по заетостта на държавите членки“

(COM(2022) 241 final)

(2022/C 486/22)

Докладчик: Мария МИНЧЕВА

Искане за консултация Съвет на Европейския съюз, 14.6.2022 г. Правно основание член 148, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 6.9.2022 г. Приемане на пленарна сесия 22.9.2022 г. Пленарна сесия № 572 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 146/0/2

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК счита, че предложените насоки за политиките по заетостта на държавите членки са подходящи, тъй като се отнасят до най-неотложните проблеми на трудовия пазар.

1.2. ЕИСК обръща внимание на настоящата геополитическа обстановка, която става все по-несигурна. Очаква се нейното влияние върху бъдещото търсене да засегне инвестиционните решения на предприятията и сигурността на работните места и да забави разгръщането на инвестиционните планове както в частния, така и в публичния сектор. Предвид високата инфлация и повишените цени на енергията, които оказват сериозно въздействие върху покупателната способност, и предвид очакваната рецесия е още по-необходимо да се гарантира наличието на конкурентна основа за устойчиви инвестиции. Държавите членки следва да работят за постигането на един наистина интегриран единен пазар и да помагат на МСП да се разрастват.

1.3. В тези бурни времена трябва да бъдат предприети стъпки за засилване както на ролята, така и на участието на социалните партньори в разработването и изпълнението на трудови, социални и икономически реформи и политики, включително чрез изграждане на капацитета им. Това е важно и за изпълнението на Европейския стълб на социалните права и на националните планове за възстановяване и устойчивост. Необходима е благоприятна среда за организациите на гражданското общество в сферата на заетостта и социалните въпроси, доставчиците на образование и социални услуги, социалните предприятия и организациите за социално подпомагане, за да могат да предоставят услугите си на уязвимите групи.

1.4. Тъй като отново нараства недостигът на работна ръка, следва да бъдат приложени ефективни мерки, за да бъдат насърчени социалните партньори да работят по уменията, които са необходими на национално равнище, чрез действия, адаптирани спрямо отделните отрасли и съответната местна ситуация. С бързите технологични промени и двойния преход „полезният живот“ на придобитите преди това умения и компетенции става все по-кратък, а придобиването на целесъобразни умения и компетенции през целия живот става все по-важно както за работниците, така и за дружествата. Трудовата мобилност в рамките на ЕС и законната трудова миграция следва да бъдат насърчавани.

1.5. ЕИСК счита, че за намаляване на бедността сред работещите е необходимо съчетание на различни политически инструменти и мерки, договорени от социалните партньори. Освен достойните работни заплати, включително адекватни минимални работни заплати, тези инструменти на политиката могат да включват добре разработени временни финансови стимули, придружени от целенасочени и ефективни мерки за квалификация и повишаване на квалификацията. Държавите членки следва да бъдат насърчавани и подпомагани в изпълнението им по координиран начин.

1.6. Целенасочената помощ е особено важна за дълготрайно безработните лица и/или неактивните лица, тъй като увеличава шансовете им да навлязат (отново) на пазара на труда и има важен принос за това наетите лица да запазят работното си място. Тъй като пандемията засегна особено тежко младите хора, съществено важни са специфично насочените към тях приобщаващи и ориентирани към бъдещето политически мерки, за да се гарантира, че младите хора няма да бъдат изоставени.

1.7. За да се намали делът на неактивното население, трябва да бъдат положени усилия хората, които са най-отдалечени от пазара на труда, да бъдат върнати на него. Ако бъдат удачно регулирани чрез законодателство или колективно трудово договаряне на национално равнище, различните форми на полагане на труд, гъвкавостта на труда и работата от разстояние могат да бъдат важни фактори в подкрепа на хората от уязвими групи при намирането на работа. Следва да бъдат подсилени публичните служби по заетостта, включително чрез цифровизиране на услугите им и насърчаване на сътрудничеството с частни служби по заетостта и други съответни участници на трудовия пазар.

1.8. Държавите членки, особено онези с най-ниски резултати в набора от социални показатели, следва да бъдат насърчавани, включително чрез последователно използване на ресурси на ЕС, да улеснят създаването на благоприятни рамкови условия за работодателите за наемането на хора с увреждания или за насърчаването на самостоятелна заетост там, където това е възможно. В това отношение от ключово значение за подкрепата и изпълнението на проекти в областта на заетостта са участниците от социалната икономика.

1.9. Все така важни са мерките за премахване на разликата в заплащането на жените и мъжете и първопричините на този проблем следва да бъдат преодолени. Предложението за директива за прозрачност на заплащането, което понастоящем се обсъжда, следва да укрепи прилагането на принципа за равно заплащане между мъжете и жените за труд с равна стойност като една от мерките за справяне с разликата в заплащането на мъжете и жените, като същевременно продължи да отчита риска, свързан с опасенията относно допълнителната тежест за предприятията и особено за МСП.

1.10. Предвид нарастващото застаряващо население, по-голямата продължителност на живота и намаляващата работна сила, на предизвикателствата, свързани със системите за обществено осигуряване и здравеопазване в държавите членки, трябва да се обърне задълбочено внимание, за да се поддържа адекватността и финансовата издръжливост на пенсионните системи. Необходими са действия за увеличаване на работната сила чрез по-приобщаващи пазари на труда, включително чрез включването на групи, които понастоящем са изключени от пазара на труда или са недостатъчно представени на него.

1.11. Щом влезе в сила Директивата относно временната закрила, държавите членки предприеха бързи действия, за да приспособят своите национални регулаторни рамки така, че да могат да подпомагат украински бежанци и граждани на трети държави, живеещи в Украйна, които са избягали в Европа вследствие на войната. Необходимо е да се преодолеят всякакви пречки.

2. Общи бележки и контекст

2.1. През своя цикъл за 2022 г. европейският семестър възобнови широкообхватната си координация на икономическата политика и политиката в областта на заетостта, като същевременно допълнително я адаптира в съответствие с изискванията за прилагане на Механизма за възстановяване и устойчивост. Докладите по държави, публикувани през май 2022 г. ( 1 ) , включват оценка на постигнатия напредък при изпълнението на Европейския стълб на социалните права и на плана му за действие, в който са определени социални цели и показатели, които са неделима част от семестъра и НПВУ. В линка към набора от социални показатели е представен целенасочен преглед на изпълнението на плана за действие. Рационализирани бяха специфичните за държавите препоръки.

2.2. През 2021 г. насоките относно политиките по заетостта на държавите членки, изложени в приложението към Решение (ЕС) 2020/1512 на Съвета бяха възприети без никакви промени. През 2022 г. Европейската комисия предложи редица изменения, в които са отразени неотдавнашни политически инициативи и са добавени нови елементи във връзка с руското нахлуване в Украйна. ЕИСК приветства факта, че Комисията поставя акцент върху средата след COVID-19, с което има за цел да гарантира устойчив растеж.

2.3. Войната в Украйна изостри прекъсванията на доставките и увеличи несигурността. Икономиката на ЕС е косвено изложена и на въздействие от свързаната с COVID-19 здравна ситуация в други региони. Икономическата перспектива в ЕС предвижда по-нисък растеж и по-висока инфлация, особено за 2022 г. ( 2 ) Високият процент на инфлация и рязкото увеличение на цените на енергията и газа оказват допълнителен натиск върху предприятията (и тяхната конкурентоспособност) и домакинствата (и тяхната покупателна способност). Това неминуемо ще засегне възможностите на някои предприятия да създават нови работни места и ще бъде предизвикателство за системите за социална закрила през идните месеци, като ще са необходими целенасочени политики в подкрепа на преходите на пазара на труда.

2.4. Макар че имат за цел да гарантират приобщаващия характер и справедливостта, политиките на държавите членки относно заетостта следва също така да отразяват развоя на икономическите и социални събития. Въздействието на политиките по заетостта следва да бъде подложено на внимателна оценка, така че те да стимулират устойчиво възстановяване, а не да доведат до понижени равнища на заетост, работни места с по-ниско качество и по-малка покупателна способност за хората. Следва да се обърне повече внимание на недостига на работна ръка и умения и да последват конкретни препоръки и инициативи за политики в съответствие с плана за действие по Европейския стълб на социалните права.

3. Конкретни бележки

3.1. Насока 5: Насърчаване на търсенето на работна ръка

3.1.1. Устойчивият растеж, създаването на качествени работни места и участието в заетостта (включително на по-възрастните и по-младите хора, жените, лицата, които са най-отдалечени от пазара на труда, неактивните лица и т.н.) остават ключови икономически и социални предизвикателства в Европа. За преодоляването им трябва да се осигури конкурентна основа за инвестиции, като се използва потенциалът на екологичния и цифровия преход. ЕИСК одобрява насърчаването на държавите членки от страна на Европейската комисия да създадат бизнес среда с условия за стимулиране на отговорното предприемачество и действителната самостоятелна заетост, намаляване на бюрокрацията, работа в посока на наистина интегриран и добре функциониращ единен пазар и помощ за разрастването на МСП. ЕИСК настоятелно препоръчва микропредприятията да не бъдат изключвани от обхвата на насока 5.

3.1.2. Насърчаването на търсенето на работна ръка в целия ЕС може да се извърши чрез увеличаване на инвестициите, по-специално на продуктивните инвестиции, в основни сектори на икономиката; предприемане на мерки срещу обременителното въздействие на данъците върху труда, където това е необходимо, без да се отслабва социалната закрила и като се осигури издръжливостта на социалните системи; засилване на борбата срещу укриването на данъци и данъчните измами и неформалната икономика; осигуряване на достъп до разнообразни форми на труд, регулирани посредством законодателство или колективно трудово договаряне, за работодателите и работниците, като същевременно се полагат усилия за подобряване на условията на труд при новите форми на труд, за да станат те привлекателни за работниците.

3.1.3. Очаква се все по-несигурната геополитическа обстановка и влиянието ѝ върху бъдещото търсене да засегнат инвестиционните решения на предприятията и сигурността на работните места и да забавят разгръщането на инвестиционните планове както в частния, така и в публичния сектор. Заради инфлацията темповете на растеж намаляват и се очаква реалните заплати да се свият, преди да отбележат умерен ръст през следващата година. ЕИСК отбелязва виждането на Комисията, че в някои сектори „опасенията относно сигурността на работното място, а не толкова увеличенията на заплащането вероятно ще продължат да вземат връх при договореностите относно работната заплата“ ( 3 ) . Инфлацията оказва натиск върху увеличаването на работните заплати и покупателната способност. За да се избегне много опасната спирала „заплати-цени“ и да се увеличи производителността, е изключително важно социалните партньори да разполагат с възможности да подобрят покритието на колективното трудово договаряне и практиките на равнището на отрасъла и на дружеството там, където могат да бъдат предприети конкретни действия.

3.1.4. В същото време са необходими структурни мерки за пазара на труда, за да се създадат възможности за качествени работни места. Трудовата мобилност в рамките на ЕС и законната трудова миграция следва да бъдат насърчавани. ЕИСК очаква, че пакетът на Комисията от 27 април 2022 г. относно „Законната миграция — привличане на умения и таланти в ЕС“ ще предостави важна подкрепа за пазара на труда в ЕС.

3.1.5. ЕИСК приветства както акцентирането върху кръговата икономика като сектора с потенциал за създаване на работни места, така и подкрепата за сектори/региони, които са особено засегнати от екологичния преход поради отрасловата си специализация/регионалната концентрация на конкретен вид отрасъл.

3.1.6. ЕИСК също така обръща внимание на резолюцията, приета на 110-ата сесия на Международната конференция по труда, относно включването на принципа на безопасните и здравословни условия на труд сред основните принципи и права при работа на Международната организация на труда, и подчертава постоянната необходимост от инвестиране в културата на предотвратяване на злополуки, професионални болести и рискове на работното място.

3.1.7. ЕИСК счита, че адекватните минимални работни заплати, определени със закон или чрез колективно договаряне, представляват ценен инструмент за справяне с бедността сред работещите. Те обаче не са достатъчни сами по себе си и са необходими комбинирани действия чрез различни политически инструменти. Тези политически инструменти могат да включват добре разработени и временни финансови стимули, промяна на преразпределителния ефект на данъчната система, когато е целесъобразно, и т.н. Финансовите инструменти следва да бъдат съчетани с целенасочени и ефективни мерки за квалификация и повишаване на квалификацията, тъй като нискоквалифицираните работници са изправени пред по-висок риск от бедност сред работещите, отколкото висококвалифицираните (19 % спрямо 4,9 %) ( 4 ) . Държавите членки следва да бъдат насърчавани и подпомагани в изпълнението им по координиран начин.

3.1.8. Следва да се зачита автономността на социалните партньори и тяхната свобода на колективно договаряне на доброволна основа. Колективното трудово договаряне и увеличаването на неговия обхват продължават да бъдат най-добрите средства за намиране на правилния баланс при определяне на заплатите, що се отнася до справедливостта и възможността за адаптиране на работните заплати към промените в производителността, подобряването на условията на труд и социалноосигурителните вноски. Ако съществува нормативно установена минимална работна заплата, ефективното участие на социалните партньори е също толкова важно за определяне на правилните решения за постигане на социално-икономическо сближаване във възходяща посока, приспособено към условията в съответната държава. Когато обхватът на колективното договаряне е слаб, държавите членки следва да се стремят да създадат благоприятни условия за социалните партньори да работят за неговото увеличаване.

3.1.9. Участието на социалните партньори доказа своята голяма стойност по време на кризата с COVID-19. В тези бурни времена трябва да бъдат предприети стъпки за засилване както на ролята, така и на участието на социалните партньори в разработването и изпълнението на трудови, социални и икономически реформи и политики, включително чрез изграждане на капацитета им. Това е важно и за изпълнението на Европейския стълб на социалните права и на националните планове за възстановяване и устойчивост. Следва да бъде взета предвид и ролята на организациите на гражданското общество във връзка със съответните им политически области.

3.2. Насока 6: Подобряване на предлагането на работна ръка и достъпа до заетост, придобиване на умения и компетентности през целия живот

3.2.1. ЕИСК изразява задоволството си от факта, че заглавието на тази насока е променено така, че да включва концепцията за учене през целия живот. С бързите технологични промени и двойния екологичен и цифров преход „полезният живот“ на придобитите преди това умения и компетенции става все по-кратък, а придобиването на значими умения и компетенции през целия живот става все по-важно както за работниците, така и за дружествата. Поради тази причина е важно да се извърши оценка на споделената отговорност за ученето през целия живот на равнището на работното място.

3.2.2. ЕИСК приветства предложения подход, който предлага всеобхватни мерки за подкрепа, които улесняват управлението на промените на пазара на труда. Възможностите за повишаване на квалификацията и преквалификация ( 5 ) са съществено важни, за да не изостават хората с промените на трудовия пазар, и трябва да бъдат гарантирани и достъпни през целия професионален живот (принцип 1 на Европейския стълб на социалните права). Липсата на мотивация за участие в обучение обаче остава сериозно предизвикателство, за чието преодоляване следва да бъдат проучени решения. Социалните партньори играят важна роля при оценяването на нуждите от умения. Средствата за обучение имат важна роля за финансирането на свързаното с работата обучение и националните добри практики следва да бъдат насърчавани и споделяни между държавите членки ( 6 )

3.2.3. Целенасочената помощ е особено важна за дълготрайно безработните лица и/или неактивните лица, тъй като увеличава шансовете им да навлязат (отново) на пазара на труда и има важен принос за това наетите лица да запазят работното си място. Държавите членки следва да бъдат насърчавани да намалят периода от 18 месеца безработица, установен с цел да се предприемат мерки, които да достигнат до дълготрайно безработните лица. Налице е спешна необходимост от целенасочени мерки, които да направят професионалната реализация привлекателна за младите хора.

3.2.4. Дефицитът на работна ръка беше намалял по време на кризата с COVID-19, но сега отново нараства ( 7 ) . Прогнозираният недостиг на ефективни умения е критично важен проблем за работодателите в целия ЕС. Инвестициите в ученето за възрастни и развитието на умения, които са тясно свързани с нуждите на трудовия пазар, могат да изиграят решаваща роля за икономическото възстановяване и за изграждането на една социална Европа.

3.2.5. Това важи и за бежанците, засегнати от войната в Украйна. Освен осигуряване на езиково обучение трябва да бъдат предприети действия за облекчаване на процеса по признаване на вече придобити квалификации, които са необходими за интегрирането на трудовия пазар. Ето защо ЕИСК приветства насоките на Комисията относно достъпа до трудовия пазар, професионалното образование и обучение и ученето за възрастни за хората, които бягат от военната агресия на Русия срещу Украйна ( 8 )

3.2.6. Инвестициите, които са необходими за изпълнението на инициативата „REPowerEU“, ще бъдат тясно свързани с нуждата от обучена работна сила. Що се отнася до индивидуалните сметки за обучение ( 9 ) , ЕИСК отново припомня своя възглед, че решението за това дали да бъдат приети индивидуалните сметки за обучение като един от механизмите за предоставяне и финансиране на обучение, или не, трябва остане изцяло правомощие на държавите членки. При всяко положение индивидуалните сметки за обучение трябва да подпомагат достъпа до признати и валидирани курсове за обучение. Много е важна ролята на социалните партньори за създаването и/или управлението на съответните средства за обучение.

3.2.7. ЕИСК изразява съгласие, че трябва да бъдат положени усилия, за да се повиши цялостното равнище на квалификация във всички държави членки. Това е от особено значение в началото на процеса на обучение, но също и през целия професионален живот на хората. Както основателно се посочва в съвместния доклад за заетостта за 2022 г. ( 10 ) , положителната тенденция за намаляване на дела на преждевременно напускащите образователната система се е забавила, а между 2015 г. и 2020 г. процентът е спаднал само с 1,1 процентни пункта. Особено важно е засилването на професионалното образование и обучение (ПОО) в държавите членки и уместността на висшето образование спрямо пазара на труда. Също толкова важно е да се увеличи броят на завършилите програми в областта на НТИМ както в рамките на ПОО, така и на висшето образование, и по-специално завършилите жени.

3.2.8. Пандемията имаше особено тежки последици за младите хора — една от групите, които бяха най-засегнати от икономическата и социалната криза, причинена от нея. Кризата с COVID-19 ликвидира десетгодишния напредък в областта на работните места за млади хора. За да се подготвят адекватно за променящия се свят на труда (глобализацията, кризата в областта на климата, демографските промени и технологичния напредък), правителствата и институциите трябва да обмислят последиците от всяка от тези мегатенденции. Съществено важни са специфичните за младите хора, приобщаващи и ориентирани към бъдещето политически намеси, за да се гарантира, че младите хора няма да бъдат изоставени ( 11 )

3.2.9. Разликата в заплащането на жените и мъжете продължава да бъде предизвикателство в ЕС. Тъй като тя варира значително в различните държави, следва да бъдат преодолени първопричините за нея, например сегрегацията на пазара на труда и в образованието, основаните на пола стереотипи, липсата на достъпна инфраструктура за грижи за децата и за други грижи и неравното разпределение на задълженията в домакинството и при полагането на грижи. Там, където съществува дискриминация в областта на заплащането (включително въз основа на възрастта), тя трябва да бъде премахната. В резултат от предложението на Европейската комисия за директива за прозрачност на заплащането, което понастоящем се обсъжда, държавите членки следва да бъдат подпомогнати да укрепят прилагането на принципа за равно заплащане между мъжете и жените за труд с равна стойност, като една от мерките за справяне с разликата в заплащането на жените и мъжете, като същевременно продължи да отчита риска, свързан с опасенията относно допълнителната тежест за предприятията и особено за МСП.

3.3. Насока 7: Подобряване на функционирането на пазарите на труда и ефективността на социалния диалог

3.3.1. За да се подобри функционирането на пазарите на труда, трябва да бъдат преразгледани ролите и отговорностите на различни участници (публичните служби по заетостта (ПСЗ) и социалните служби). Трябва да бъде взет под внимание потенциалът за създаване на партньорства между социалните служби (за да се достигне до онези, които са най-отдалечени от пазара на труда, и те да бъдат подготвени за програми за обучение), ПСЗ (специално създадени активни политики по заетостта (АПЗ) с компонент запазване на работни места, услуги по напътстване и консултиране) и частните служби по заетостта (съвместни и/или допълващи действия, т.е. споделяне на база данни за незаети работни места). Ефикасността на политическите мерки трябва да бъде оценена и в случай че е необходимо, те да бъдат преосмислени или преработени. Капацитетът на ПСЗ следва да бъде увеличен, включително чрез цифровизиране на услугите им. Следва да се насърчава и сътрудничество с частни служби по заетостта и други съответни участници на трудовия пазар.

3.3.2. Тук социалните партньори следва да изиграят ключова роля, особено в контекста на местните трудови пазари и отрасли в преход, където те могат да помогнат за безпроблемния преход между отрасли, работни места и/или професии. Организациите на гражданското общество също играят важна роля със своя експертен опит в областта на най-различни проблеми по заетостта (особено за уязвимите групи) и социални въпроси, както и като доставчици на образователни и социални услуги от общ интерес.

3.3.3. Делът на неактивното население продължава да е относително висок в целия ЕС ( 12 ) . Сега е моментът онези, които са най-отдалечени от пазара на труда, да бъдат върнати на него. Ако бъдат удачно регулирани чрез законодателство или колективно трудово договаряне на национално равнище, за да се гарантират справедливи условия на труд, различните форми на полагане на труд, гъвкавостта на труда и дистанционната работа могат да бъдат важни фактори в подкрепа на хората, особено лицата от уязвими групи, при намирането на работа. Благодарение на социалните инфраструктури и услуги, например грижите за децата или дългосрочните грижи, хората с отговорности за полагане на грижи могат да обмислят да навлязат на пазара на труда.

3.3.4. Работата със социалните партньори е съществено важна за насърчаването на справедливи, прозрачни и предвидими условия на труд, които балансират правата със задълженията. ЕИСК споделя възгледа, че трудовите правоотношения, водещи до неформални и несигурни условия на труд, следва да бъдат предотвратени, включително в работата през платформа, за която се обсъжда проект на директива. ЕИСК посочва, че всички мерки за регулиране на новите модели на работа, включително работата през платформа, следва да регулират гъвкави схеми на работа на съответното европейско и национално равнище, като същевременно предоставят съществени гаранции за адекватна защита на работниците. Следва да се зачита ролята на социалните партньори.

3.4. Насока 8: Насърчаване на равните възможности за всички, социалното приобщаване и борбата с бедността

3.4.1. Насърчаването на равни възможности за всички и на приобщаващи пазари на труда е съществено важно сега, когато Европа преживява множество кризи, с оглед както на изпълнението на целта за трудова заетост на 78 % от населението, определена в плана за действие за изпълнение на Европейския стълб на социалните права, така и на справянето с недостига на работна ръка. Това важи за всеки, който е недостатъчно представен на пазара на труда, но също и с оглед на мащабната вълна от хора, избягали от войната в Украйна. Щом влезе в сила Директивата относно временната закрила, държавите членки предприеха бързи действия, за да приспособят своите национални регулаторни рамки така, че да могат да подпомагат украински бежанци и граждани на трети държави, живеещи в Украйна, които са избягали в Европа вследствие на войната. Необходимо е да се преодолеят всякакви пречки.

3.4.2. Нужен е специално приспособен подход за различните уязвими групи (т.е. възрастните работници, (младите) хора с увреждания, хората, отговорни за полагане на грижи, дълготрайно безработните и хората с прекъсвания в трудовата биография, младите хора, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение (NEETs), мигрантите и т.н.). Различията по отношение на заетостта между селските и градските райони също следва да бъдат взети предвид. Средствата на ЕС следва да бъдат използвани като лост за насърчаване на държавите членки, особено онези от тях с най-ниски резултати в набора от социални показатели, да осигуряват стимули за работодателите да наемат хора с увреждания или да благоприятстват самостоятелната заетост. Достойният труд е най-доброто средство за намаляване на бедността и за признаване на човешкото достойнство.

3.4.3. Временните обезщетения и мерките за подпомагане на доходите следва да бъдат предоставяни за необходимия период от време, за да съпътстват безработните хора или хората с ниски доходи до намирането на нови и по-добри възможности за заетост. Обезщетенията за работещи лица с ниски доходи ( 13 ) , заедно със структурните мерки за улесняване на приобщаването на уязвимите групи, могат да улеснят навлизането им на пазара на труда, но следва да бъдат преходни извънредни и допълващи мерки, тъй като следва да се насърчава и подкрепя политика на адекватни заплати, която дава възможност за достоен стандарт на живот.

3.4.4. Предприятията от социалната икономика са важни, особено като работни места на входящо равнище за най-уязвимите лица и за предоставяне на услуги на регионално равнище. ЕИСК приветства Плана за действие за социалната икономика на Комисията и настоятелно призовава Комисията да определи проекти за оценяване на най-добрите проекти на национално равнище.

3.4.5. ЕИСК специално приветства акцента върху децата. Детската бедност следва да бъде премахната чрез всеобхватни и интегрирани мерки и следва да се насърчават действия за изпълнение на Гаранцията за децата. Комитетът напълно се съгласява, че наличието на физически и финансово достъпни и качествени услуги, например ранно детско образование и грижи, извънучилищни грижи, образование, обучение, жилищно настаняване и здравеопазване и дългосрочни грижи, е съществено важно за намаляване на детската бедност и за осигуряване на равни възможности. В по-широк смисъл следва да бъде засилен ефективният достъп до качествени социални услуги, свързани с индивидуалните потребности; кризата с COVID-19 рязко привлече вниманието върху тази тема, която не бива да бъде забравяна, щом пандемията свърши.

3.4.6. В същото време екологичният преход, който води до енергийния преход, и особено неотдавнашните увеличения на цените на енергията създават допълнителни трудности за уязвимите групи. ( 14 ) . Въпреки политическите ангажименти все още има какво да се направи, за да се преодолее енергийната бедност и да се гарантира, че предприетите мерки са подходящо насочени и ефективни.

3.4.7. Съчетанието от нарастващ дял на застаряващото население, по-голяма продължителност на живота и намаляваща работна сила означава, че все по-голям брой възрастни хора ще бъдат икономически зависими, освен ако не успеем да увеличим работната сила чрез по-приобщаващи пазари на труда, в това число чрез включването на групи, които понастоящем са изключени от пазара на труда или са недостатъчно представени на него. Необходими са действия за справяне с предизвикателствата, пред които са изправени системите за социална сигурност и здравеопазване в държавите членки. Адекватността и финансовата устойчивост на пенсионните системи за всички е съществено важна политика в държавите членки. ЕИСК приветства предложения от Комисията всеобхватен подход относно равните възможности за мъжете и жените, що се отнася до придобиването на права на пенсия и необходимостта от активни стратегии относно застаряването, за да се улесни участието на по-възрастни хора на пазара на труда и да бъде намалена разликата в пенсиите на мъжете и жените. ЕИСК подчертава колко е важно да се избягват периоди на откъслечна заетост през активния трудов живот на хората, за да се подпомогнат системите за обществено осигуряване чрез вноски и за да се гарантира, че хората имат право на адекватен пенсионен доход при пенсионирането си.

Брюксел, 22 септември 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Европейски семестър 2022 г.: доклади по държави.

(2) Европейска икономическа прогноза. Пролет, 2022 г.

(3) Пролет 2022 г. — Икономическа прогноза: Руското нашествие поставя на изпитание икономическата издръжливост на ЕС.

(4) Joint Employment Report 2022 („Съвместен доклад за заетостта за 2022 г.“).

(5) Вж. също доклада от проучването на Обсерваторията на пазара на труда (ОПТ) The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees („Работното място на бъдещето: гарантиране на учене през целия живот и обучение за наетите лица“).

(6) Становище на ЕИСК относно „Пакет за обучение и пригодност за заетост“ (ОВ C 323, 26.8.2022 г., стp. 62).

(7) Joint Employment Report 2022 („Съвместен доклад за заетостта за 2022 г.“).

(8) C(2022) 4050 final.

(9) Препоръка на Съвета относно индивидуални сметки за обучение.

(10) Приет от Съвета на 14 март 2022 г.

(11) Понастоящем ЕИСК работи по информационен доклад относно „Равно третиране на младите хора на пазара на труда“.

(12) Най-висок е делът на неактивното население в Италия (над 37 % през 2021 г.). Дял на неактивното население над 30 % се наблюдава и в Хърватия, Румъния, Гърция и Белгия. Още данни относно икономически неактивното население се съдържат тук.

(13) ОИСР определя обезщетенията за работещи лица с ниски доходи като „постоянни зависещи от работата данъчни кредити, данъчни облекчения или еквивалентни схеми за зависещи от работата обезщетения, разработени с двойната цел да се облекчи бедността сред работещите лица и да се увеличат стимулите за работа за работниците с ниски доходи“.

(14) Вж. също становището на ЕИСК относно Социален фонд за климата (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стр. 158).