BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 3.5.2007 
COM(2007) 231 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  ОТ КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ , КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
И ЕВРОПЕЙСКАТА  ЦЕНТРАЛНА  БАНКА  
– Годишен  доклад  за Еврозоната  за 2007 г. – 
 
 
[SEC(2007) 550]  
 
BG 2   BG I. ВЪВЕДЕНИЕ  
1. По-рано  през  тази  година  европейските  лидери  приеха  тържествена  декларация  
в Берлин , с което  се отбеляза  петдесетата  годишнина  от Римския  договор  и 
препотвърдиха  своята  подкрепа  към проекта , който  проправи  пътя  за мир и 
просперитет  в Европа . Икономическата  интеграция  е сърцевината  на тази Европейска  
история  на успеха . Постепенното  елиминиране  на икономическите  бариери  през 
последния  половин  век помогна  да се повиши  стандарта  на живот , да се осигурят  по-
справедливи  търговски  условия  за потребителите , да се създадат  нови  възможности  за 
инвеститорите  и да се насърчат  по-близките  икономически  и политически  връзки  
между  държавите -членки . Както  се казва  в Берлинската  декларация : „общият  пазар  и 
еврото  ни правят  силни ”. 
2. Икономическият  и валутен  съюз  (ИВС ) е най-напредналият  етап  на 
европейската  икономическа  интеграция  досега  и през  идните  години  ще продължи  
да бъде  важен  движещ  фактор  на все по-сплотения  съюз . За 318-те милиона  души , 
които  използват  еврото  ежедневно , единната  валута  е един  осезаем  символ  на общите  
успехи  и предизвикателства  пред  европейците . Откакто  еврото  беше  пуснато  през 1999 
г., ИВС  доведе  до висока  макроикономическа  стабилност  и поощри  по-тесните  
търговски  и инвестиционни  връзки  и по-дълбоката  финансово -пазарна  интеграция  в 
Еврозоната . През  това време  еврото  се очерта  като основна  световна  валута  и сега е 
широко  използвано  като опорна  или референтна  валута  в договореностите  за обмяна  на 
чуждестранна  валута  и като официална  валута  за натрупване  на резерв . Тези  и други  
ползи  от ИВС  би трябвало  да представляват  силен  стимул  за страните  да бъдат  
привлечени  към еврото . 
3. Поощрени  чрез приемане  от страна  на Словения  на еврото  на 1 януари  2007 г., 
други  държави -членки  започват  своята  подготовка  за влизане  в Еврозоната . По-
рано  тази година , Кипър  и Малта  официално  подадоха  молби  до Европейската  комисия  
и ЕЦБ  да се подготвят  Доклади  за сближаване , въз основа  на които  Съветът  на 
министрите  ще реши  дали  тези държави -членки  могат  да се присъединят  към 
Еврозоната  на 1 януари  2008 г. 
4. Нараства  съзнанието , че да бъдеш  член  на Еврозоната  означава  да посрещаш  
общите  предизвикателства  и отговорности . На тазгодишния  пролетен  Европейски  
съвет  лидерите  на ЕС, в своята  годишна  оценка  на подновената  Лисабонска  стратегия , 
одобриха  нова  поредица  от конкретни  препоръки  за Еврозоната  в контекста  на 
Интегрираните  насоки  за растеж  и заетост . Препоръките  подчертават  необходимостта  
от разумна  фискална  политика , подобрения  в качеството  на публичните  финанси  и по-
голяма  адаптируемост  към пазарите  за стоки  и услуги . Те също  призовават  към по-
добро  изравняване  на ръста  на заплатите  и производителността  и ускорен  темп  на 
интеграция  на финансовия  пазар . 
5. Годишният  отчет  за Еврозоната  и съпътстващият  го Годишен  доклад  за 
Еврозоната  представят  възгледите  на Комисията  как страните  от Еврозоната  
могат  да посрещнат  своите  общи  отговорности  и предизвикателства . Те са също  
така предназначени  да информират  участниците  в дебата  по икономическото  
функциониране  на Еврозоната  и на ИВС . Годишният  отчет  за Еврозоната  също  е 
 
BG 3   BG принос  към диалога  на Европейската  комисия  с Европейския  парламент  по 
икономическата  политика  за Еврозоната . 
II. ПОДНОВЕНА  ИКОНОМИЧЕСКА  МОЩ  НА ЕВРОЗОНАТА  
6. След  миналогодишния  Годишен  отчет  за Еврозоната  икономическото  
възстановяване  на Еврозоната  все повече  укрепва . Еврозоната  отбеляза  ръст  от 2,7 % 
през миналата  година , което  представлява  най-ускорения  й темп  на растеж  от 2000 г., и 
е доста  над нейното  средно  ниво , изчислено  на базата  на продължителен  период . 
Ръстът  на заетостта  в Еврозоната  се увеличи  до около  1,5 % през 2006 г., което  доведе  
до увеличение  от близо  2 милиона  нови  работни  места . Инфлацията  остана  около  2 % 
през 2006 г., но намаля  към края  на годината , с успокояването  на цените  на енергията .  
7. Позитивният  ръст  на Еврозоната  частично  отразява  сегашната  циклична  
фаза  на подем , но той също  може  да показва , че структурните  реформи  започват  
да се осъществяват . Има признаци  за повишена  устойчивост  към световните  трусове . 
Ефектът  от скорошния  растеж  върху  заетостта  беше  особено  интензивен . През  
декември  2006 г., нивото  на безработица  се понижи  до 7,5 % - нейното  най-ниско  ниво  
от 15 години  насам . Ръстът  на производителността  на труда  в Еврозоната  е средно  1 % 
през 2006 г., за сравнение  с годишното  средно  ниво  от 0,7 % през предходното  
десетилетие , и няколко  фактора  показват , че в този поврат  може  да има нещо  повече  от 
цикличност . Общо  взето , това развитие  предполага , че държавите -членки  вече биват  
възнаградени  за своите  усилия , inter alia  да увеличат  степента  на трудова  заетост , да 
повишат  дейността  в областта  на научните  изследвания  и, развитие , както  и 
иновацията , да развиват  човешкия  капитал  и да се създаде  по-привлекателна  и 
конкурентна  бизнес  среда . Това  също  показва  ползите  от макроикономическата  рамка , 
която  е предназначена  да увеличи  стабилността  и да спомогне  за по-голяма  сигурност  в 
средносрочна  икономическа  перспектива . 
8. Вътрешното  търсене  е важен  движещ  фактор  за икономически  ръст  в 
Еврозоната . Това  се отразява  в продължаващата  бърза  възстановимост  на направените  
инвестиции  и увеличаването  на изразходването  на средства  в частните  домакинства , 
благодарение  отчасти  на по-голямото  потребителско  доверие  и високата  трудова  
заетост  в Еврозоната . Износът  в Еврозоната  също  има положителен  принос  към ръста , 
независимо  от по-малко  благоприятните  икономически  условия , при някои  от нейните  
ключови  търговски  партньори  и повишаването  на стойността  на еврото . 
9. Перспективите  за продължаващ  икономически  ръст  в Еврозоната  са по-
благоприятни  през  2007 г., отколкото  са били  в продължение  на много  години . 
Вътрешното  търсене  се очаква  да запази  своя относително  висок  ръст , като по 
отношение  на инвестициите  се възползва  от съществуващите  благоприятни  финансови  
условия , подобрените  корпоративни  баланси , необходимостта  от инвестиции  за 
подмяна , подобряването  на производителността  и положителните  прогнози  за печалба . 
Световният  икономически  ръст  може  леко  да намалее , но износът  на Еврозоната  е с 
добри  позиции  да продължи  своите  силни  постижения . 
10. Както  винаги  зад ъгъла  може  би ни чакат  икономически  изненади . Хаотичното  
коригиране  на световните  дисбаланси , напреженията  при обменните  курсове  и 
геополитическото  развитие  са сред  факторите , които  биха  могли  да доведат  до по-
нисък  от очаквания  ръст  в Еврозоната . Обратно , по-високите  постижения  на трудовия  
 
BG 4   BG пазар  и по-благоприятното  от очакваното  влияние  на провеждащата  се фискална  
консолидация  биха  могли  да доведат  до ръст , по-висок  от очаквания . 
III. ПОСТАВЯНЕ  НА МАКРОИКОНОМИЧЕСКИЯ  ДОМ  В РЕД  
11. За да продължи  икономическото  възстановяване  на Еврозоната  е необходимо  
макроикономическата  политика  да бъде  поставена  на здрава  основа . Предвид  
средносрочните  рискове  за ценовата  стабилност , от декември  2005 г. Европейската  
Централна  Банка  премахна  предоставяния  през последните  години  стимул . Заедно  с 
това в процеса  на определяне  на заплатите  в членките  на Еврозоната  трябва  да се 
обърне  достатъчно  внимание  на стабилността  на цените , тенденциите  в 
производителността  в средносрочен  план  и разликите  в трудовата  квалификация  и 
условията  на местния  пазар  на труда . През  2006 г. заплатите  в Еврозоната  продължават  
да нарастват  умерено , независимо  от движението  на цените  и високата  
производителност  и ръст  на заетостта . Макар  че остават  значителни  разлики  между  
страните , цялостният  ръст  на заплатите  в Еврозоната  намалява  от 1990-те години , като 
по този начин  се намалява  риска  от вторични  ефекти , причинени  от предходното  
увеличение  на цената  на петрола . В бюджетната  сфера  е важно  държавите -членки  да 
използват  възможността , създадена  от икономическата  фаза  на подем , за да се завърши  
консолидацията  на състоянията  на техните  бюджети  преди  края  на десетилетието . 
Подобна  фискална  консолидация  също  би усилила  цялостния  фискално -паричен  
политически  микс  на Еврозоната . 
12. Членките  на Еврозоната  положиха  съгласувани  усилия  за коригиране  на 
бюджетните  свръхдефицити . На 30 януари  2007 г. Съветът  реши , че процедурата  за 
свръхдефицит  срещу  Франция  трябва  да бъде  приключена , тъй като и през 2006 г. 
нейният  бюджетен  дефицит  остана  под 3 %. В Германия  икономическото  
възстановяване  помогна  бюджетният  дефицит  да бъде  сведен  под 3 % от БВП  една  
година  предварително . В Гърция  имаше  силна  корекция  през 2006 г., поради  която  
бюджетният  дефицит  остана  на ниво  2,6 % от БВП . Португалия  и Италия  също  
отбелязаха  значително  структурно  подобрение  през 2006 г., при последната  прикрито  
от ефекта  на еднократни  мерки . В Еврозоната  като цяло , качеството  на корекциите  се 
увеличи , като по-малко  се разчита  на еднократни  мерки  и намаляване  на публичните  
разходи . Като  цяло  комбинацията  от усилия  за консолидация , особено  в страните  със 
свръхдефицит  и подобреното  икономическо  развитие , водещи  до значително  по-високи  
от очакваното  постъпления , намали  бюджетния  дефицит  на Еврозоната  до 1,6 % от 
БВП  през 2006 г., което  е по-ниско  от 2,5-те процента  от БВП  през 2005 г. 
13. За да посрещнат  своите  средносрочни  бюджетни  цели  държавите -членки , 
особено  онези , които  са в процес  на коригиране  на свръхдефицитите , трябва  да 
наблегнат  на бюджетната  консолидация . Някои  държави -членки  планираха  малко  
или никакво  подобрение  на структурните  баланси  в своите  програми  за стабилност  за 
2006 г., макар  че Пактът  за стабилност  и растеж  призовава  към бюджетна  
консолидация , преминаваща  границата  от 0,5 % от БВП  през благоприятните  периоди . 
В своята  програма  Франция , например , планира  да подобри  структурния  си баланс  
само  с 0,3 процентни  точки  от БВП  през 2007 г. В програмата  си за стабилност  
Германия  не планира  никакво  подобрение  на своя структурен  баланс  през 2008 г., 
макар  че се предвиждат  „добри  времена ”. Някои  членки  на Еврозоната , постигнали  
своите  средносрочни  цели , рискуват  проциклично  фискално  положение  през 2007 г., 
особено  Холандия , където  тази година  се очаква  значително  влошаване , макар  че се 
 
BG 5   BG предвиждат  „добри  времена ”. Тази  ситуация  зове за подновяване  на усилията : 
държавите -членки , които , независимо  от благоприятния  ръст , нямат  достатъчен  
напредък , може  да не постигнат  достатъчен  марж  на безопасност  срещу  нарушаване  на 
прага  на дефицит  от 3% от БВП , ако и когато  ходът  на икономическият  ръст  се забави , 
като по този начин  се повтарят  политическите  грешки  от края  на 90-те години . В 
същото  време  повторната  поява  на структурните  дефицити  в страните , които  вече са 
постигнали  баланс  или излишък , би трябвало  също  да се избягва . 
14. На 20 април  2007 г., Еврогрупата  прие  ориентири  за фискалната  политика  в 
държавите -членки  на Еврозоната , припомняйки  ангажимента  активно  да 
консолидират  публичните  финанси  в благоприятните  периоди  и да използват  
нечаканите  извънредни  постъпления  за намаление  на дефицита  и дълга . С цел 
подобряване  координацията  на фискалната  политика , финансовите  министри  от 
Еврозоната  обсъдиха  развитието  на националните  бюджети  през  2007 г., както  и 
предварителните  изгледи  в политиката  за 2008 г. и тяхното  отражение  върху  
Еврозоната . На първо  място  те се ангажираха  да надграждат  върху  по-добрите  от 
очакваното  бюджетни  резултати , постигнати  през 2006 г. и да преследват  по-
амбициозни  бюджетни  цели  спрямо  онези , заложени  в Програмите  за стабилност  от 
2006 г. На второ  място  те се договориха  да изпълнят  бюджетите  за 2007 г., както  е 
планирано , като избягват  надхвърлянето  на разходите  и като използват  непредвидените  
извънредни  постъпления  да намалят  държавния  дефицит  и дълг . На трето  място  беше  
договорено , че плановете  за фискалната  политика  през 2008 г. би трябвало  да бъдат  
внимателно  съставени , така че да ускорят  адаптацията  им към постигането  на 
средносрочните  бюджетни  цели  на държавите -членки , които  не са я извършили  и за 
онези , които  са я постигнали , с цел да се избегне  създаването  на макроикономически  
дисбаланси . 
15. Постигането  на силен  ръст  в Еврозоната  предоставя  златна  възможност  за 
всички  членки  на Еврозоната  да приведат  в ред своите  финанси . По отношение  на 
постъпленията  съществува  силен  икономически  казус  за използване  на непредвидените  
постъпления , тоест  от неочаквано  високия  икономически  ръст  да се намалят  
държавните  заеми . По отношение  на разходите , опитът  на някои  държави -членки  
подсказва , че намалението  на държавните  разходи  показва  тенденция  за един  по-траен  
подход  към намалението  на дефицита . След  като Пактът  за стабилност  и растеж  
успешно  подкрепи  държавите -членки  в намалението  на свръхдефицитите , 
функционирането  на неговата  част за превенции  би трябвало  да подкрепи  държавите -
членки  в елиминирането  на дефицитите  изцяло , така че да се справят  със задаващите  се 
предизвикателства . Да се следват  ориентирите  на Еврогрупата  по фискалната  политика  
би означавало  повечето  членове  на Еврозоната  да постигнат  своите  средносрочни  
бюджетни  цели  през 2008 г. или 2009 г., но най-късно  до 2010 г.  
16. Осигуряването  на стабилни  публични  финанси  ще помогне  на членките  на 
Еврозоната  да се справят  с икономическите  последици  от застаряването  на 
населението . Радикалните  промени  в демографската  структура  на населението  на 
Европа  означават , че коефициентът  на зависимост  на възрастните  хора  в повечето  от 
държавите -членки  се очаква  да се увеличи  от сегашните  25 % на повече  от 50 % до 
2050 г. Някои  от тях вече са предприели  значителни  действия  в отговор  на това 
предизвикателство . Ако скоро  не бъдат  предприети  необходимите  мерки , застаряването  
ще има значително  влияние  върху  бюджета  в някои  страни  от Еврозоната . Свързаните  с 
възрастта  публични  разходи  в Еврозоната , включващи  разходи  за пенсии , 
здравеопазване  и дългосрочни  грижи , се планира  да бъдат  увеличени  средно  с около  4 
 
BG 6   BG % от БВП  до 2050 г., при случай  на неполитически  промени . Това  подчертава  
необходимостта  за всички  държави -членки  да постигнат  и да поддържат  стабилното  
състояние  на бюджета  за дълъг  период , за да намалят  значително  дълговите  
коефициенти  и в тях да бъдат  включени  последващите  планирани  увеличения  на 
разходите . Тази  необходимост  е особено  остра  в държавите -членки  като Гърция  и 
Португалия , които  рискуват  бързо  да отчетат  двуцифрени  увеличения  в свързаните  със 
застаряването  публични  разходи  през следващите  десетилетия . 
17. Запазването  на дългосрочната  стабилност  на публичните  финанси  в 
Еврозоната  изисква  трипосочен  политически  подход . На първо  място  държавите -
членки  би трябвало , както  вече беше  отбелязано , да засилят  усилията  си за 
консолидиране  на своите  финанси  и за посрещане  на своите  средносрочни  бюджетни  
цели  по Пакта  за стабилност  и растеж . На второ  място , внедряването  на следващите  
структурни  реформи  съгласно  Лисабонската  стратегия  ще помогне  да се насърчи  по-
високия  ръст  на производителността  и да се създадат  работни  места , като по този начин  
се неутрализира  икономическото  влияние  на застаряващото  население . На трето  място , 
реформите  на пенсиите  и здравните  системи , както  и инвестициите  за увеличаване  на 
продължителността  на човешкия  живот , прекаран  в добро  здраве , имат  потенциал  за 
дългосрочно  подобряване  на държавните  финанси . 
18. Осигуряване  качеството  на публичните  финанси  е също  важно , както  се 
признава  в Националните  програми  за реформи  на държавите -членки  и 
Интегрираните  насоки  за растеж  и заетост  на ЕС. Ключово  предизвикателство  за 
държавите -членки  е да посрещнат  бюджетните  цели , като едновременно  с това 
данъчните  и разходните  системи  допринасят  за ефикасното  разпределение  на 
ресурсите . Адаптирането  на данъчните  структури  и насочването  на държавните  
разходи  към области  като образованието  и научно -изследователската  дейност  могат  да 
увеличат  ръста  на производителността  и потенциала  на растежа , както  и да допринесат  
важни  социално - икономически  ползи  по отношение  на иновациите  и натрупването  на 
човешки  капитал . Подобна  политика  може  също  да помогне  да се поставят  публичните  
финанси  на държавите -членки  на по-стабилна  основа  и да се подобри  функционирането  
на социалните  модели  в рамките  на Еврозоната .  
19. Политическите  ангажименти  за стабилни  публични  финанси  би трябвало  да 
бъдат  отразени  в националните  бюджетни  разпоредби  и институции . 
Проучването  показва , че държавите -членки  с добре  определени  правила  за разходи  и 
приходи  обикновено  контролират  по-добре  държавния  заем . Както  беше  обсъдено  в 
тазгодишния  Годишен  отчет  за Еврозоната , държавите -членки  би трябвало , при 
определянето  на тези правила , да обърнат  особено  внимание  на техния  обхват  и 
стабилизиращата  функция  на фискалната  политика . Ефективните  фискални  институции  
на национално  ниво  също  са от значение . Така  например , парламентарните  бюджетни  
комисии  могат  да подкрепят  воденето  на стабилна  фискална  политика  и по този начин  
да засилят  превантивното  действие  на Пакта  за стабилност  и растеж . 
IV. ОСИГУРЯВАНЕ  НА УСТОЙЧИВ  ИКОНОМИЧЕСКИ  РЪСТ  
20. Освен  че жъне  плодовете  на Лисабонската  стратегия , Еврозоната  трябва  и да 
посее  семената  на следващата  структурна  реформа . Както  лидерите  на ЕС 
подчертаха  при приемането  на конкретни  препоръки  за Еврозоната  на тазгодишния  
пролетен  Европейски  съвет , Лисабонската  икономическа  реформа  е решаваща  за 
 
BG 7   BG повишаването  на растежа  и заетостта  във всичките  27 държави -членки , но има и 
допълнителни  измерения  за страните  с обща  валута . На първо  място , икономическите  
реформи  ще намалят  затрудняващите  инфлационни  ситуации  в Еврозоната  и ще 
спомогнат  да се поддържа  икономическото  възстановяване . Освен  това, добре  
функциониращите  пазари  на продукти , труд  и капитал  са важни  за осигуряването  на 
плавно  адаптиране  при специфични  за страните  икономически  трусове , свързани  с 
ИВС .  
21. Бавното  приспособяване  на някои  членки  на Еврозоната  в случай  на 
специфични  за страните  трудности  е доказателство , че икономическите  
реформи  трябва  да продължат . Едно  пълно  проучване  на Европейската  комисия  по 
приспособяването  констатира , че макар  процесът  на приспособяване  в областта  на 
конкурентоспособността  в Еврозоната  да е динамично  стабилен , някои  държави -членки  
се приспособяват  твърде  бавно  в случай  на специфични  за страните  трудности . Това  
слабо  приспособяване  в областта  на конкурентоспособността  допринася  за 
устойчивостта  на разликите  в растежа  и инфлацията  между  страните  в Еврозоната , с 
което  се изострят  пасивите  от политическото  бездействие  на национално  ниво .  
22. Вътрешният  пазар  е незаменим  не само  за икономическия  просперитет  на ЕС, 
но също  и за безпроблемното  функциониране  на ИВС . Динамичният  и зрял вътрешен  
пазар  може  потенциално  да стимулира  по-силното  изравняване  на националните  бизнес  
цикли  и да ускори  приспособяването  на цените  и заплатите  към икономическите  
трусове . Ключов  приоритет  за всички  държави -членки  в Еврозоната  и ЕС е да се 
приведе  вътрешния  пазар  в готовност  за посрещане  на възможностите  и 
предизвикателствата  на 21-ви век. Когато  Единният  европейски  акт влезе  в сила  преди  
20 години , сравнително  хомогенната  европейска  икономика  бе силно  зависима  от 
масовото  производство  на стандартизирани  продукти . В днешния  свят на глобализация , 
нови  технологии  и разширяване  на ЕС, все по-хетерогенната  Европейска  икономика  все 
повече  и повече  зависи  от секторите , основани  на познанието  и услугите  с по-голяма  
продуктова  диференциация .  
23. По молба  на лидерите  на ЕС, Европейската  комисия  подготви  доклад  за своята  
визия , в който  призовава  единния  пазар  да се адаптира  към новите  реалности .1 
Основният  момент  в аргумента  на Комисията  е, че за да се извлекат  по-осезаеми  ползи  
за Европейските  граждани , предприемачи , работници  и потребители , единният  пазар  
трябва  да се превърне  в нещо  повече  от мерките  за справяне  с юридическите  
препятствия  за развитие  на бизнеса  между  страните . Днешната  политика  на 
задълбочаване  на единния  пазар  трябва  по-голяма  степен  да е насочена  към 
последиците , да е по-ефективна  и по-глобално  ориентирана . През  есента  Комисията  ще 
представи  пълен  преглед  на единния  пазар  с конкретни  предложения  за политически  
действия . 
24. В областта  на финансовия  пазар  Еврозоната  би трябвало  да осигури  лидерство  
в засилването  на процеса  на интеграция  на ниво  ЕС, като  с това  даде  принос  към 
тласъка , който  вече бе даден  от еврото . По-конкретно , членките  на Еврозоната  се 
нуждаят  от финансовата  интеграция  като средство  за повишаване  на потенциала  на 
                                                 
1 „Единен  пазар  за гражданите ”, съобщение  от Комисията  до Съвета , Европейския  парламент , 
Европейския  икономически  и социален  комитет  и Комитета  за регионите , Междинен  доклад  към 
пролетния  Европейски  съвет  през 2007 г., Брюксел , 21.2.2007 г., COM(2007) 60 окончателен . 
 
BG 8   BG растежа  и облекчаване  приспособимостта  към икономическите  шокове . Държавите -
членки  с единна  валута  сега вече се възползват  от високо  интегрираните  пазари  за 
дериват  идни  финансови  инструменти , корпоративни  облигации  и пари . Проектът  да се 
създаде  Единна  европейска  платежна  зона (SEPA) също  ще даде  възможност  на 
потребителите , фирмите  и другите  икономически  участници  да правят  и получават  
плащания  в евро , дали  през или в рамките  на националните  граници , по едни  и същи  
базисни  условия , права  и задължения , независимо  от своето  местоположение . По-
нататъшната  интеграция  би осигурила  повече  възможности  за транс  гранично  
споделяне  на риска  и би благоприятствала  за по-ефективното  разпределение  на 
ресурсите  в зоната . Областите , в които  може  да се постигне  напредък , включват  
например  трансгранични  клирингови  и разчетни  транзакции , пазари  на евро -
деноминирани  държавни  облигации  и полици , които  са все още сегментирани  от 
страната  на предлагането , и ипотечни  пазари  на едро  (тоест  финансиране ) и на дребно . 
25. Бялата  книга  на Комисията  за политиката  по финансовите  услуги  през  2005 г.-
2010 г. представлява  пътеводител  за последващата  интеграция  на финансовия  
пазар  в ЕС и Еврозоната . Своевременното  и координирано  внедряване  и строгото  
прилагане  на различните  законодателни  мерки  от Плана  на ЕС за действие  относно  
финансовите  услуги  на ниво  държава -членка  е от голямо  значение . Необходими  са 
също  непрекъснати  консултации , оценки  с обратна  сила  на съществуващите  политика  и 
правила  на ЕС и оценки  на влиянието  при нови  предложения . Заедно  с тези мерки  ще 
бъдат  необходими  още усилия , inter alia , за да се осигури  добра  адаптираност  на 
договореностите  за надзор  от страна  на ЕС към интегрирания  Европейски  финансов  
пазар  от гледна  точка  на ефикасност  и стабилност .  
26. Реформите  на трудовия  пазар  са плодотворни  по отношение  на заетостта  и 
участието , но може  да бъде  направено  повече  за облекчаване  регулирането  на 
съответните  заплати  в различните  сектори , да се стимулира  трудовото  участие  
и да се облекчи  отрасловата  и географската  мобилност . Реформите  на трудовия  
пазар , разширяващи  гъвкавостта  му, които  засилиха  конкуренцията  в световен  мащаб , 
доведоха  до намаление  на елемента  на зависимост  от петрола  в производството , както  и 
силата  на обменния  курс  на еврото  са сред  възможните  фактори , изменили  процеса  на 
формиране  на заплатите  в Еврозоната . Това  развитие , независимо  от задържането  на 
заплатите , остава  важно  за, inter alia , продължаване  на икономическото  възстановяване , 
възпиране  на очакваната  инфлация  и облекчаване  на конкурентното  приспособяване . 
27. В областта  на реформата  на продуктовия  пазар  членките  на Еврозоната  също  
постигнаха  прогрес , но съществува  необходимост  от по-нататъшно  засилване  на 
конкуренцията , иновацията  и динамизма . Приемането  на директива  в сектора  на 
услугите  през декември  2006 г. е важно  постижение . Осигуряването  на нейното  бързо  
внедряване  е ключов  приоритет  и Еврозоната  би се облагодетелствала  от 
координираните  усилия  за постигането  на тази цел. В своите  оценки  за Националните  
програми  за реформи  за растеж  и заетост  на държавите -членки , Комисията  отбеляза , че 
всички  членки  на Еврозоната  са предприели  стъпки  за стимулиране  на доброто  
регулиране  и поощряване  дейността  по проучване  и развитие  и разпространение  на 
иновациите , но призовава  за по-амбициозни  мерки  за справяне  с ниската  
производителност  в сектора  на услугите . Следващите  стъпки  към увеличаване  на 
конкурентността , включително  чрез добро  експлоатиране  на потенциала  на 
обществените  доставки  и подобрение  на бизнес  средата  (т.е. достъп  до финансиране , 
 
BG 9   BG ограничително  законодателство  за защита  на заетостта ) биха  позволили  на 
потребителите  да се възползват  по-широко  от подобряване  на производителността , а 
най-добре  работещите  фирми  в Еврозоната  да нарастват  бързо . Иновацията  е друга  
област , където  има нужда  да се концентрират  усилията . Предизвикателствата  във 
високотехнологичните  области  и постоянният  иновационен  дефицит  изискват  
създаването  на наистина  конкурентен  вътрешен  пазар  за услуги  и вътрешен  пазар  за 
иновации . Понастоящем  няма  ясна  и ефективна  система  на правата  върху  
интелектуалната  собственост  на общоевропейско  ниво  и проучванията  в тази област  са 
все още твърде  разпокъсани .  
28. Следвайки  предложението  на Комисията  за установяване  на нова  енергийна  
политика  за Европа , лидерите  на ЕС се договориха  на тазгодишния  пролетен  
Европейски  съвет  относно  целите  за борба  с промяната  на климата  и за 
повишаване  на енергийната  сигурност  и конкурентност . Тези  цели  ще бъдат  
засилени  чрез, inter alia , последващи  усилия  да се създаде  истински  вътрешен  пазар  на 
енергия  и газ и развитието  на общ външнополитически  подход  в подкрепа  на 
енергийната  политика . Новата  енергийна  политика  на ЕС, доколкото  е от 
първостепенно  значение  за всички  държави -членки  на ЕС, е уместна  за Еврозоната  
предвид  на възможните  усложнения , касаещи , inter alia , и развитието  на текущите  
държавни  сметки  и цените .  
V. ПОВИШАВАНЕ  НА СВЕТОВНАТА  ВЗАИМОЗАВИСИМОСТ   
29. Еврозоната  е част  от нарастващо  взаимозависима  световна  икономика . Едно  
забележително  постижение  през 2006 г. беше  повишаването  на стойността  на еврото  
спрямо  ключови  търговски  партньори . През  годината  еврото  повиши  стойността  си с 
около  11 % спрямо  американския  долар  и около  12½ % спрямо  японската  йена . Тези  
силни  постижения  продължиха  през първите  месеци  на 2007 г. като ефективно  се 
повиши  обменният  курс  на Еврозоната  над нейното  дългосрочно  ниво . Обменните  
курсове  би трябвало  да се отразят  на основните  икономически  показатели , а 
повишеното  непостоянство  и безпорядък  в движението  на обменните  курсове  са 
нежелателни  за икономическия  ръст . В бързоразвиващите  се икономики  с големи  и 
нарастващи  излишъци  по текущите  сметки , особено  Китай , е желателно  техните  
ефективни  обменни  курсове  да се движат  така, че да се осъществят  необходимите  
корекции .  
30. Увеличаването  на световните  дисбаланси  са предупредителен  знак  за 
световната  икономика . За годината  като цяло , американският  дефицит  по текущата  
сметка  се увеличи  на 857 милиарда  щатски  долара , най-големият  в нейната  история . В 
Япония , бързоразвиващите  се азиатски  икономики  и страните  износителки  на петрол  в 
Средния  изток , излишъците  по текущите  сметки  продължават  да се увеличават . 
Китайският  общ излишък  по текущи  сметки  се увеличи  на 238,5 милиарда  щатски  
долара , с което  се превишава  неговия  рекорд  от 2005 г. Текущата  сметка  на Еврозоната  
е близка  до баланса , но Европа  не би била  имунизирана  спрямо  ефектите  от 
безпорядъчното  разрастване  на световните  дисбаланси . Световните  дисбаланси  остават  
важно  предизвикателство  и макар  че показват  някои  признаци  на стабилизация , 
подпомогната  от известно  ребалансиране  на ръста  на вътрешното  търсене , 
осигуряването  на тяхното  правилно  коригиране  остава  приоритет . Ще бъде  важно  да се 
избегнат  потенциалните  рискове  за финансовата  стабилност  и да се минимизира  риска  
от протекционистични  реакции . 
 
BG 10   BG 31. Сега  има широк  консенсус  сред  политиците  как да се справят  с проблема  на 
световните  дисбаланси . Това  се очерта  като резултат  от многостранен  консултативен  
процес , организиран  през април  2006 г., от Международния  валутен  фонд , в който  
Еврозоната  активно  участва  заедно  с четири  други  основни  световни  участника . Този  
процес  на консултации  по световните  дисбаланси  доведе  до положителен  резултат  и 
Международният  валутен  фонд  би трябвало  да продължи  да следи  процеса . Действията , 
които  ключовите  участници  се договориха  да приложат  са: (i) увеличение  на 
националните  спестявания  в САЩ  с мерки  да се намали  бюджетния  дефицит  и да се 
подпомогнат  частните  спестявания  (ii) последващи  структурни  реформи  в Япония , 
включително  фискална  консолидация  (iii) по-голяма  гъвкавост  на обменния  курс  в 
редица  страни  с излишъци , появили  се в Азия , в частност  Китай  (iv) ефективно  
усвояване  на по-високите  постъпления  от нефт  в страните -износителки  на нефт  и 
(v) внедряване  на структурните  реформи , за да се поддържа  потенциала  на растежа  и да 
се повиши  вътрешното  търсене  в Еврозоната . Еврозоната  показва  своя ангажимент  да 
се ускорят  по-нататъшните  структурни  реформи . Приоритетът  сега е другите  съответни  
участници  да приложат  своевременно  договорения  политически  план  съобразно  
многостранните  и двустранни  консултации  с Международния  валутен  фонд .  
VI. ДА СЕ ИЗДИГНЕ  СИЛНО  ГЛАС  НА СВЕТОВНАТА  СЦЕНА   
32. От миналогодишния  Годишен  отчет  за Еврозоната  са предприети  няколко  
стъпки  за подобряване  на външното  представяне  на Еврозоната . Финансовите  
министри  на ЕС помолиха  представителите  от държавите -членки  на ЕС в 
Изпълнителния  съвет  на МВФ  да се избере  ръководство  за по-дълъг  период . 
Подробностите  от тези препоръки  са договорени , но все още не са внедрени . Беше  
също  договорено  да се назначи  служител  на Комисията  в канцеларията  на 
Изпълнителния  директор  на МВФ  за Еврозоната , но тук също  още не е постигнато  
изпълнение . Нещо  повече , ЕС и държавите -членки  се договориха  да подкрепят  
участието  на Комисията  в Г7 по всички  въпроси  в рамките  на тяхната  компетенция . 
Представителите  на Еврозоната , включително  Комисията , също  участваха  във всички  
фази  на многостранните  консултации  на МВФ  през миналата  година  като общите  
позиции  и референтните  условия  на Еврозоната  са били  развити  преди  срещите  на Г7 и 
МВФК .  
33. Още  стъпки  са необходими  преди  външното  представителство  на Еврозоната  
да стане  съизмеримо  с нейната  нарастваща  тежест  в световната  икономика . 
Силното  външно  представителство  също  би позволило  на Еврозоната  да показва  
лидерство  по въпроси  от нейната  компетенция , като световните  дисбаланси . Макар  че 
най-добрата  опция  за представителство  на Еврозоната  в ключови  международни  
финансови  форуми  и институции  остава  създаването  на единно  ръководство  на 
Еврозоната , съществуват  пречки  за постигането  на това в кратък  срок , отчасти  поради  
разделението  сред  държавите -членки . Като  продължи  да надгражда  над Съобщението  
„Европа  в света ”, Комисията  ще продължи  да допринася  активно  към развитието  на 
общите  позиции  по решаващия  въпрос  за външно  представителство . 
34. Също  и световното  управление  трябва  повече  да държи  сметка  за излизащите  
на пазара  икономики  и най-слабо  развитите  страни . Това  беше  отразено  в пакета  с 
реформите  „квоти  и право  на глас”, договорен  на годишните  срещи  на МВФ  в 
Сингапур  през септември  2006 г., което  доведе  до увеличение  на квотите  за Китай  и 
други  бързоразвиващи  се пазарни  икономики . Обсъждането  сега продължава  по 
 
BG 11   BG следващите  реформи  и представителството  в МВФ  и Световната  банка . Заедно  с 
амбицията  на Еврозоната  да говори  с единен  глас, икономическият  възход  на ключови  
бързоразвиващи  се пазарни  страни , изглежда  действа  като мощен  вятър  на промяната  
за международната  финансова  система . 
35. Еврозоната  насърчава  по-близкото  макроикономическо  и регулаторно  
сътрудничество  с нови  и вече съществуващи  партньори . Миналата  година , 
ежегодният  макроикономически  и регулаторен  диалог  на Европейската  комисия  с 
Министерство  на финансите  на Китай  беше  допълнен  от нов диалог  с китайската  
комисия  за национално  развитие  и реформи . Редовните  диалози  с Япония  продължиха . 
Беше  проведен  нов макроикономически  и финансово  регулаторен  диалог  с Руското  
правителство  през 2006 г., което  отрази  нарастващото  значение  на Русия  като 
стратегически  партньор  на ЕС. Нов редовен  макроикономически  диалог  между  Индия  и 
ЕС също  е назначен  да се започне  през тази година . Нови  макро -икономически  диалози  
с Бразилия  и Южна  Африка  са също  въпрос  на проучване  предвид  ролята , която  тези 
страни  играят  в своите  съответни  региони  и тяхното  стратегическо  партньорство  със 
Съюза  и Еврозоната .  
VII. СТИМУЛИРАНЕ  НА ЕФЕКТИВНА  И ЛЕГИТИМНА  
ПОЛИТИКА  
36. За да посрещнат  общите  икономически  предизвикателства , страните  от 
Еврозоната  се нуждаят  от ефективна  система  за колективно  управление . В това 
отношение  Еврогрупата  играе  все по-важна  роля , поощрявайки  постигането  на общо  
разбиране  сред  членките  на Еврозоната  на общите  политически  предизвикателства . 
През  последните  дванадесет  месеца  Еврогрупата , с известно  сътрудничество  от страна  
на Комисията , потърси  начин  да задълбочи  своя консенсус  по предизвикателствата  на 
структурната  реформа  и други  въпроси , свързани  с Еврозоната , както  беше  подчертано  
в препоръките  на Еврозоната  в контекста  на Интегрираните  насоки  за растеж  и заетост . 
Известен  напредък  беше  постигнат  за подобряване  координацията  на икономическата  
политика , както  се вижда  от приемането  на публична  ориентация  за бюджетната  
политика  и увеличеното  внимание  към съгласуваността  на макроикономическата  
политика  и структурните  реформи . Целта  сега би трябвало  да бъде  да се превърне  това 
общо  разбирателство  в съгласувана  политика , за да се посрещнат  тези 
предизвикателства  и да се максимизират  ползите  от единната  валута . По-ясната  проява  
на склонност  от държавите -членки  да се ангажират  със съвместни  решения  може  да 
помогне  в политическите  дискусии . 
37. Ефективността  на политиката  в Еврозоната  е важна , но също  е важна  и 
нейната  легитимност . Съзнавайки  тази цел Европейската  комисия  е готова  да 
участва  и да допринесе  за предложения  от Европейския  парламент  диалог  по 
ключовите  предизвикателства , стоящи  пред  икономиката  на Еврозоната . Годишният  
доклад  за Еврозоната  допринася  за това разбирателство  като представя  анализ  на 
икономическата  ситуация  в Еврозоната , макроикономическото  политическо  развитие , 
предизвикателствата  пред  структурната  реформа  и външните  граници  на ИВС . 
38. С приближаването  на 10-тата  годишнина  на ИВС  Европейската  комисия  ще 
отдели  повишено  внимание  на оценката  на функционирането  на ИВС  и 
определянето  на начини  за максимизиране  на потенциала  на икономиката  на 
Еврозоната . Тук влизат  цяла  гама  от въпроси , включително  как добре  екипираното  
 
BG 12   BG икономическо  ръководство  на Еврозоната  ще посрещне  сегашните  и бъдещите  
предизвикателства , и дали  лицата , които  определят  политиката  на европейско  и 
национално  ниво , могат  да направят  повече , за да постигнат  политически  микс , който  
да доведе  до по-висок  растеж  и заетост .  
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
39. Лицата , които  определят  политиката  би трябвало  да уловят  създадената  от 
подновената  икономическа  мощ  на Еврозоната  възможност , за да обезпечат  
стабилни  публични  финанси  и да дадат  тласък  за следващите  структурни  
реформи . Годишният  отчет  за Еврозоната  подчерта  най-характерните  
предизвикателства  за Еврозоната  в този критичен  момент . Във фискалната  област  
държавите -членки  трябва  да устоят  на изкушението  от отпускането  на фискалната  
дисциплина , засилвайки  усилията  си да посрещнат  и поддържат  своите  средносрочни  
бюджетни  цели  и подобрят  структурата  и качеството  на публичните  финанси . 
Внедряването  в практиката  на наскоро  определените  ориентири  за фискалната  
политика  на Еврогрупата  ще бъде  много  важно  за завършване  на консолидацията  на 
ниво  Еврозона  като цяло , по-нататъшното  укрепване  на доверието  в бюджетните  
органи  на властта  и извличане  на полза  от фискално -паричния  политически  микс . В 
областта  на структурите  държавите -членки  се възползват  от старата  политика , но 
неизбежно  предстоят  още реформи  за разширяване  на безпрепятственото  
функциониране  на ИВС  и дългосрочното  повишаване  на стандарта  на живот . През  
изминалата  година  Еврозоната  предприе  стъпки  световно  ниво  да укрепи  своето  
външно  представителство  в международни  институции  и форуми , както  и да насърчи  
макроикономическите  диалози  със стратегически  икономически  партньори , а също  и с 
цел да насочи  вниманието  към световните  дисбаланси . Но ще бъдат  необходими  
следващи  стъпки  преди  Еврозоната  да може  наистина  да заговори  в един  глас по 
международните  икономически  въпроси .