BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 4.4.2011 
SEC(2011) 381 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
  
Придружаващ  документ  към 
 
 
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  НА 
РЕГИОНИТЕ  
  
КЪМ  КОСМИЧЕСКА  СТРАТЕГИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ  В УСЛУГА  НА 
ГРАЖДАНИТЕ  
  
SEC(2011) 380 окончател eн 
COM(2011) 152 окончател eн 
 
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  ще придружава  съобщение  относно  бъдещите  
ангажименти  на ЕС в космическия  сектор . Съобщението  не представлява  официално  
предложение . Евентуалното  бъдещо  предложение  ще трябва  да бъде  придружено  от 
нова  оценка  на въздействието , която  да съдържа  подробен  анализ  на финансовото  
въздействие . 
Макар  „Галилео “ и ГМОСС  да продължават  да бъдат  основните  приоритети  на 
ЕС по отношение  на космоса , в настоящата  оценка  на въздействието  се поставя  
ударения  върху  останалите  приоритетни  области , очертани  в Резолюцията  от 
2008 г. на Съвета  по въпроси  на космоса1 за „Развиване  на европейската  
космическа  политика “. 
Политическият  контекст  на съобщението  се определя  от правната  рамка , 
установена  с член  189 от ДФЕС , който  въвежда  ясни  правомощия  за действие  на ЕС по 
въпроси  на космоса . 
2. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
2.1. Не е гарантирана  сигурността  на критичната  европейска  космическа  
инфраструктура  
Към настоящия  момент  ЕС не разполага  с пълна  и точна  информация  нито  за 
спътниците  и отломките  в орбита  около  Земята , нито  за състоянието  на космическото  
пространство  (например  космическото  лъчение ) и евентуалните  заплахи , идващи  от 
космоса  (от близки  до Земята  обекти ). Тази  липса  на информация  носи  сериозен  риск  за 
космическата  инфраструктура .  
2.2. Европа  няма  дългосрочна  стратегия  и критична  маса  за изследване  на 
космоса  
Изследването  на космоса  придава  на нациите , които  участват  в него , особено  голяма  
политическа  тежест  на международната  сцена . Същевременно  то е движеща  сила  за 
технологичното  новаторство , чието  вторично  въздействие  върху  други  сектори  
подобри  равнището  на живот  на обикновените  граждани  до степен , която  често  не се 
осъзнава  от широката  общественост . 
Изследването  на космоса  изисква  наличието  на политическо  доверие , визия  и стратегия  
за провеждането  му, които  липсват  на Европа  в настоящия  момент . Дейностите , 
свързани  с изследването  на космоса , освен  това са разпокъсани  и изолирани  от 
некосмическите  сектори . Това  е в ущърб  на Европа  от международна  гледна  точка , не 
позволява  да се разгърне  потенциалът  за изследване  на космоса  с новаторска  цел, нито  
                                                 
1 Резолюция  на петото  заседание  на Съвета  по въпроси  на космоса , „Развиване  на европейската  
космическа  политика “, 26 септември  2008 г. 
BG 3   BG конкурентоспособността , и може  да има отрицателен  ефект  върху  науката  и 
образованието2. 
2.3. Решенията  във връзка  с политиките  и инвестициите , имащи  отношение  
към космоса , се вземат  на национално /междуправителствено  равнище  
Космическият  сектор  до голяма  степен  се развива  благодарение  на национално  
финансиране  от страна  на публичния  сектор , което  се осъществява  било  пряко , било  
чрез вноски  в бюджета  на ESA3. Като  следствие  от това: 
– космическите  инициативи  само  непряко  кореспондират  с по-глобалните  цели  на 
европейската  политика ; 
– Националните  космически  политики  са ориентирани  към националната  индустрия , 
което  може  да бъде  в ущърб  на конкурентното  начало  в развитието  на европейската  
космическа  промишленост . 
– Съществува  риск  от припокриване , раздробеност  и липса  на последователност  на 
дейностите  в европейския  космически  сектор . 
2.4. Националните  инвестиции  в целеви  космически  програми  не могат  в 
достатъчна  степен  да отговорят  на нуждите  на политиките  и 
инициативите  на ЕС 
Общопризнат  факт  е, че бъдещите  космически  разработки  в области , като сигурността  
или изследването  на космоса , и използването  на космическата  инфраструктура  и 
космическите  приложения  изискват  координиран  подход  за финансиране . 
Поради  разпокъсаността  на националните  канали  за вземане  на решения , рамките  за 
управление  на космическото  пространство  и липсата  на координираност  в механизмите  
за финансиране , инвестициите  в основни  космически  дейности , като например  SSA4 
или изследване  на космоса , не могат  да придобият  необходимата  критична  маса . 
                                                 
2 Заключения  на семинарите  „Изследване  на космоса  и новаторство , конкурентоспособност  в 
промишления  сектор  и авангардни  технологии “ и „Мястото  на науката  и образованието  в 
изследването  на космоса “,  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm . 
3 Големите  европейски  космически  сили  (Франция , Германия , Италия ) заделят  близо  половината  
от националните  си бюджетни  средства , отпуснати  за космически  дейности , за вноски  в бюджета  
на ESA, докато  повечето  от останалите  страни  считат  ESA за тяхна  собствена  космическа  
агенция  и внасят  по-голямата  част или всичките  национални  бюджетни  средства , отпуснати  за 
космически  дейности , в бюджета  на ESA. 
4 Информираността  за ситуацията  в космоса  (SSA) включва  всестранни  познания , разбиране  и 
поддържане  информираността  на населението  за космически  обекти  (космически  съоръжения , 
като например  спътници , или космически  отломки ), за космическото  пространство  и за 
съществуващите  заплахи  и рискове  за космическите  операции . Системите  SSA разчитат  на 
наземни  или базирани  в космическото  пространство  сензори  за проследяване  и контрол . 
BG 4   BG 3. АНАЛИЗ  ОТ ГЛЕДНА  ТОЧКА  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
Настоящата  инициатива  няма  за цел да замени , а по-скоро  да допълни  действията , 
предприемани  самостоятелно  от отделните  държави -членки  или в рамките  на ESA и да 
подобри  координацията , когато  това е необходимо  за постигането  на общи  цели . 
4. ЦЕЛИ 
Общи  цели  Специфични  цели  
(1) ускоряване  на научно -техническия  
прогрес ; 
(2) стимулиране  на новаторството  и на 
конкурентоспособността  в 
промишления  сектор ; 
(3) гарантиране  благосъстоянието  на 
обикновените  граждани  
благодарение  на използването  на 
космически  приложения ;  
(4) повишаване  авторитета  на ЕС като 
фактор  от световно  значение  в 
космическия  сектор . 
 (1) Да се осигури  в дългосрочен  план  
наличието  и сигурността  на 
европейската  космическа  
инфраструктура  и услуги ; 
(2) Да се гарантира , че ЕС е в 
състояние  да изпълнява  
координираща  роля  в изследването , 
за което  призовава  член  189 от 
Договора , и да се възползва  от 
потенциала , който  има 
изследването  на космоса , за да 
допринесе  за постигането  на целите  
на стратегията  „ЕС 2020“; 
(3) Да се осигурят  необходимите  
условия , за да се гарантира  
европейският  достъп  до 
космическото  пространство  и 
орбиталната  инфраструктура ; 
(4) Да се осигури  хармонизиране  на 
националните  политики  и 
инвестиции  с тези на ЕС в областта  
на SSA и изследването  на космоса , 
както  и сближаване  между  
действията  в тези две области  и 
други  политики  на ЕС; 
(5) Да се осигури  лидерска  и 
стратегическа  роля  за ЕС в 
космическия  сектор  в световен  
мащаб , и по-специално  в 
международните  преговори , 
свързани  със SSA и изследването  
на космоса . 
 
BG 5   BG 5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
5.1. Вариант  1: Запазване  на статуквото  
Не се предвижда  ЕС да инвестира  в сигурността  на критичната  европейска  космическа  
инфраструктура , нито  да влага  усилия  в изследването  на космоса . Това  не би се 
отразило  на изпълнението  на другите  водещи  инициативи  на ЕС в областта  на космоса , 
„Галилео “ и ГМОСС , но биха  могли  да бъдат  засегнати  в дългосрочен  план  тяхната  
сигурност  и устойчивост . Описаната  при дефинирането  на проблема  ситуация  вероятно  
ще остане  непроменена . 
5.2. Вариант  2: Сигурността  в нейното  космическо  измерение  
При този вариант  се предлага  Европейска  система  за информираност  за космическата  
ситуация , предназначена  да предпази  критичната  европейска  космическа  
инфраструктура  от риска  от евентуален  сблъсък  между  космически  апарати  или с 
космически  отломки  или обекти  в близост  до Земята5 и от космически  метеорологични  
явления . Този  вариант  включва  обединяването  на съществуващите  възможности  и 
придобиването  на компоненти , необходими  за завършване  на системата , както  и 
поддръжката  и експлоатацията  на наземните  и космическите  системи  за SSA. 
При този вариант  се предвижда  важен  елемент  от неговото  изпълнение  да бъде  
международното  сътрудничество , особено  това със САЩ . 
Първите  ориентировъчни  прогнозни  разчети  за напълно  разгърната  европейска  система  
от 2014 г. възлизат  на 130 млн. EUR/година  (по цени  за 2009 г.). 
5.3. Вариант  3: Вариант  2 плюс  ангажираност  в ограничена  степен  с 
изследване  на космоса  
Предвижда  се ЕС да разшири  дейностите  по изследване  на космоса  и координацията  в 
Европа , съвместно  с държавите -членки  и ESA. Този  сценарий  включва  два компонента : 
– Участие  в ISS6 
Това  би позволило  засилено  присъствие  на ЕС в Международната  космическа  станция  
посредством  астронавтски  корпус  на ЕС на базата  на съществуващия  корпус  на ESA и 
увеличените  възможности  за мисии , постепенно  поставени  под пряк  европейски  
контрол , и в крайна  сметка  би довело  до европейска  система  за транспортиране  на 
екипажи . Този  вариант  включва  тестове  за устойчиво  човешко  присъствие  в космоса  
извън  LEO7. По прогнозни  разчети  разходите  при този вариант  са от порядъка  на 300 
млн. EUR/година . 
                                                 
5 Разположените  в близост  до Земята  обекти  (NEO), комети  и астероиди , чиито  орбити  ги 
приближават  към Земята , съставляват  рядка , но със сериозни  последици , опасност  за Земята . 
6 Международната  космическа  станция  (ISS) е постоянно  обитавана  космическа  станция  в орбита  
около  Земята  на височина  400 km за мирни  цели . Нейното  проектно  оформление , развитие , 
експлоатация  и използване  се основават  на междуправителствено  споразумение , подписано  през 
1998 г. от 15 международни  партньори . Международната  космическа  станция  се управлява  от 
ESA (Европа ), НАСА  (САЩ ), „Роскосмос “ (Русия ), CSA (Канада ) и JAXA (Япония ).  
7 Ниска  околоземна  орбита  (Low Earth Orbit, LEO) – за такава  обикновено  се приема  орбита  на 
височина  400-1000 км. 
BG 6   BG – Пускова  инфраструктура  
Предвижда  се ЕС да допринесе  за адаптирането  на пусковата  инфраструктура  към 
развитието  на ракетата  носител  „Ариана  5“ и за осъвременяването  и техническата  
поддръжка  на европейския  космодрум  (Космическия  център  в Гвиана ). По прогнозни  
изчисления  се предвижда  финансовото  участие  на ЕС да бъде  средно  от порядъка  на 
100 млн. EUR/година . 
И двата  компонента  ще бъдат  изпълнени  чрез ESA. 
5.4. Вариант  4: Вариант  3 плюс  значителна  ангажираност  с изследване  на 
космоса  
Този  вариант  прибавя  към вариант  3 развитието  на човешкия  достъп  до космическото  
пространство  и роботизираното  изследване  на Марс . 
– Човешкият  достъп  до космическото  пространство  
При този вариант  се предвижда  да бъде  подобрен  европейският  товарен  космически  
кораб  (European cargo transfer vehicle, ATV), така че да бъде  в състояние  да връща  
безопасно  на Земята  платени  товари  (от английското  ARV, Advanced Re-entry Vehicle 
— усъвършенстван  кораб  за връщане  на товари , ARV) с цел по-добро  оползотворяване  
на Международната  космическа  станция  и предоставяне  на бартерен  капацитет8. На 
един  втори  етап се предвижда  ARV да бъде  подобрен  и усъвършенстван , така че да 
може  да транспортира  екипаж  в посока  към LEO и в обратна  посока  (т.нар. ARV-Crew). 
Предвижда  се финансовото  участие  на ЕС в периода  2014—2020 г. да възлезе  на около  
800 млн. EUR/година . 
– Възвръщаема  мисия  до Марс  (за вземане  на проби  за изследване  на Земята ) 
Предвижда  се ЕС да допринесе  за първата  възвръщаема  мисия  до Марс , свързана  с 
вземане  на проби  за изследване  на Земята , която  да бъде  изпратена  до средата  на 
следващото  десетилетие . В периода  2014—2020 г. за тази цел евентуално  ще е 
необходимо  финансово  участие  на ЕС в размер  на около  100 млн. EUR/година . Това  
финансиране  може  да покрива  техническите  съоръжения , където  пробите  ще бъдат  
доставени . 
Изпълнението  на дейностите  на ЕС за изследване  на космоса  се предвижда  да бъде  
делегирано  на ESA. Предвижда  се международното  сътрудничество  да бъде  от 
съществено  значение  и при двата  варианта  3 и 4. 
6. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
6.1. Вариант  1: Сценарий  със запазване  на статуквото  
При този сценарий  се предвижда  ЕС да не финансира  нито  SSA, нито  
изследването  на космоса . Проблемите , свързани  с липсата  на система  за SSA и 
                                                 
8 Партньорството  във връзка  с ISA се основава  на непаричен  принос  към ISA, а именно  на 
всякакъв  принос  в натура , с което  се предоставят  подходящи  условия  за обмен  по отношение  на 
възможности  за полети , хардуер  и услуги .  
BG 7   BG липсата  на ангажираност  на ЕС с изследването  на космоса , ще продължат  да 
съществуват . 
6.2. Вариант  2 
6.2.1.  Икономическо  въздействие  
В резултат  на тази намеса  ще се намали  рискът  от икономически  загуби  поради  повреда  
(включително  пълно  унищожаване ) на космически  апарати  и ще се повиши  
космическата  сигурност , включително  сигурността  за човешките  екипажи  в космоса  и 
за гражданите  на Земята . Намесата  по отношение  на космическите  метеорологични  
явления  може  да доведе  до ползи  в други  сектори , като например  авиацията  и 
електроенергийния  сектор . 
Дейностите  в областта  на SSA и за обезопасяване  на космическата  инфраструктура  
могат  също  така да повлияят  на конкурентоспособността  на европейската  космическа  
индустрия . 
6.2.2.  Въздействие  върху  околната  среда  
По-добрата  информация  за космическото  метеорологично  време  може  да доведе  до 
по-добро  познаване  на изменението  на климата  и метеорологичните  условия  на Земята . 
По-точната  информация  за метеорите  ще доведе  до намаляване  на неблагоприятните  
последици  от космически  отломки  и метеори , достигнали  земната  повърхност . 
6.2.3.  Социално  въздействие  
Защитата  на космическите  установки  гарантира , че важни  услуги  ще продължат  да 
функционират  дори  в случай  на сериозна  неизправност  на наземните  системи . 
6.3. Вариант  3 
6.3.1.  Икономическо  въздействие  
• Дейностите , предвидени  в рамките  на вариант  3, ще бъдат  свързани  с разходи  в 
широк  кръг  от области , включително  за демонстриране  на технологии  и за 
разработка  на хардуер  или на процеси . Тези  продукти  и услуги  се доставят  от (и в 
същото  време  са от полза  за) широк  кръг  от публични  и частни  институции  и 
производители  в Европа . 
Може  да се очаква  разходите  на ЕС за изследване  на космоса  непосредствено  да 
доведат  до увеличаване  на оборота  на космическата  промишленост  в минимално  
съотношение  2,3 : 1, което  означава , че 100 млн. EUR, похарчени  за изследване  на 
космоса , ще доведат  до промишлени  доставки  и нови  продукти  на обща  стойност  
230 млн. EUR. Най-значителното  косвено  въздействие  върху  некосмически  сектори  се 
очаква  в областта  на поддържането  на живота , здравето  и благосъстоянието9. 
                                                 
9 Семинар  на тема  „Изследването  на космоса  и новаторството , конкурентоспособността  на 
предприятията  и технологичният  напредък “ („ Space exploration and innovation, industrial 
competitiveness and technology advance “), Заключения  и препоръки , 29—30 април  2010 г., Harwell 
(Обединеното  кралство );  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
BG 8   BG 6.3.2.  Въздействие  върху  околната  среда  
• Изследването  на космоса  ще подобри  разбирането  за нашата  собствена  околна  среда , 
което  от своя  страна  ще доведе  до по-добро  дефиниране  на политиките  за околната  
среда . То ще има положителен  ефект  в такива  области , като управлението  на 
качеството  на въздуха  и неговото  възстановяване , производството  на енергия , 
технологиите  за съхранение  и разпределение , а също  и управлението  на водните  
ресурси . 
6.3.3.  Социално  въздействие  
• Очаква  се евентуална  намеса  на ЕС в изследването  на космоса  да окаже  определено  
социално  въздействие  по отношение  на заетостта , структурата  на пазара  на труда  и 
образованието , а също  и здравеопазването . Програмата  на САЩ  „Космическа  
совалка “ (Space Shuttle) имаше  мултиплициращ  фактор  от 2,8 по отношение  на 
заетостта . 
• Космическото  пространство  предлага  уникални  възможности  за проучване  на 
здравните  проблеми , свързвани  с различни  заболявания , стареенето  или 
неподвижността . Други  ползи  за обществото  ще бъдат  извлечени  в областта  на 
енергетиката , здравеопазването , биотехнологиите , околната  среда  или сигурността . 
6.4. Вариант  4 
6.4.1.  Икономическо  въздействие  
• Съображенията  относно  икономическото  въздействие , изложени  в раздела  за 
вариант  3, се отнасят  с еднаква  сила  за вариант  4. Потенциалното  икономическо  
въздействие  ще бъде  съизмеримо  с увеличеното  финансиране . 
Програмите  за изследване  на космоса  са от съществено  значение  за запазване  на 
конкурентоспособността  на сегашното  и следващото  поколение  европейски  ракети  
носители . 
• Поради  необходимите  различни  технологии  се предвиждат  голям  брой  
високотехнологични  приложения  в областта  на биотехнологиите  и фармацевтичната  
промишленост , например  системи  за ограничаване  на биологичното  въздействие  
(bio-containment), телеоперации , включително  дистанционно  управлявани  
микророботи , автоматизирани  системи  за манипулиране  и складиране  и 
микроаналитични  системи10. 
• Относителната  тежест  на ЕС в световен  мащаб  значително  ще се повиши . 
                                                 
10 Семинар  на тема  „Изследването  на космоса  и новаторството , конкурентоспособността  на 
предприятията  и технологичният  напредък “ („ Space exploration and innovation, industrial 
competitiveness and technology advance “), Заключения  и препоръки , 29—30 април  2010 г., Harwell 
(Обединеното  кралство );  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
BG 9   BG 6.4.2.  Въздействие  върху  околната  среда  
Работейки  по такива  теми , като сравнителната  планетарна  климатология  или 
наблюдението  на Земята  от ISS, научните  изследвания , свързани  с изследване  на 
космоса , ще позволят  по-добре  да се разбере  изменението  на климата  на Земята . 
6.4.3.  Социално  въздействие  
Изследването  на космоса  ще допринесе  за развитието  на лидерска  позиция  за Европа  в 
световната  наука . Дейностите , свързани  с изследване  на космоса , ще повишат  
обществения  интерес  към космическата  наука  и технологии  и ще подтикнат  младите  
хора  да се заемат  с овладяване  на науката , технологиите , инженерството  и 
математиката . 
• В резултат  на това ще бъде  налице  съществено  положително  въздействие  върху  
създаването  на нови , квалифицирани  работни  места . ESA11 счита , че инвестиция  от 
величината , предложена  във вариант  4, ще доведе  до създаването  на 3000 
висококвалифицирани  преки  работни  места . При възможен  мултиплициращ  фактор  
на заетост  от 2,812, общата  заетост , генерирана  от този вариант , би могла  да достигне  
повече  от 8000 работни  места .. 
                                                 
11 По данни  на Европейската  космическа  агенция . 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of th e US Space Programme, Rutgers University.  
 
BG 10   BG 7. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Варианти  Ефективност  Ефикасност  Съгласуваност  
Вариант  1 • Вариант  1 не позволява  да се 
постигнат  специфичните  цели  
на това действие . 
Финансирането  по този начин  
ще бъде  на разположение  за 
други  инициативи . Не е приложимо . Този  вариант  не е в съответствие  със 
стратегията  за растеж  „ЕС 2020“, която  
поставя  ударение  върху  голямото  значение  
на иновациите  и конкурентоспособността  на 
предприятията  и се позовава  на развитието  
на космическата  политика  като средство  за 
постигане  на целите  на тази стратегия .  
Вариант  2 Този  вариант  позволява  да се 
постигнат  специфичните  цели  (1) 
за осигуряване  в дългосрочен  план  
наличието  и сигурността  на 
европейската  космическа  
инфраструктура  и услуги , и 
частично  цел (4) за сближаване  
между  националните  политики  и 
инвестиции  в областта  на SSA с 
тези на ЕС и относно  връзката  на 
тези и други  политики  на ЕС. Вариант  2 предполага  разходи  в размер  на 
130 млн. EUR/година . Една  система  за SSA 
може  да спести  най-малко  над 240 млн. 
EUR/година . При този вариант  се намалява  
рискът  от ефект  на доминото , дължащ  се на 
унищожаването  на космически  апарати . При 
него  са налице  важни  социални  ползи , 
произтичащи  от избягването  на нарушаването  
на спътниковите  услуги , по-добрата  превенция  
на сривовете  в електропреносната  мрежа , както  
и въздействието  на NEO. Положително  
въздействие  върху  околната  среда , 
по-специално  чрез разширяване  на познанията  
в областта  на космическата  метеорология . Този  вариант  е частично , но не напълно , в 
съответствие  със стратегията  за растеж  „ЕС 
2020“. Макар  SSA има определен  потенциал  
за иновации  и растеж , основната  му цел е 
опазването  на космическата  инфраструктура . 
Иновационният  потенциал  в областта  на 
изследването  на космоса  не се разглежда  в 
този вариант  
Вариант  3 Този  вариант  позволява  да се 
постигнат  цели  (1), (2) и (4), а само  
отчасти  — цели  (3) и (5). Той не 
гарантира  напълно  независим  Вариант  3 предполага  допълнителни  разходи  в 
размер  на 400 млн. EUR/година . Разходите  при 
този вариант  са в общ размер  от 530 млн. 
EUR/година . По най-скромна  оценка  нормата  Вариант  3 е напълно  в съответствие  със 
стратегията  „ЕС 2020“; той ще допринесе  за 
разгръщане  на новаторството  и за извличане  
на вторичен  полезен  ефект  в много  области  и 
 
BG 11   BG достъп  до инфраструктурата  в 
орбита . Вариант  3 ще издигне  
авторитета  на ЕС по въпросите  на 
космоса , но няма  да му позволи  да 
се сдобие  с лидерската  и 
стратегическа  роля , на която  се 
позовава  цел 5. на възвръщаемост  на инвестициите  в 
изследването  на космоса  възлиза  на 2,3, а 
мултиплициращият  фактор  по отношение  на 
заетостта  — на 2,8. Друго  значимо  въздействие  
по отношение  на повишаване  на 
информираността  за Европа  и нейния  
новаторски  потенциал , създаване  на 
висококвалифицирани  работни  места  и 
положителен  вторичен  ефект . политики  на ЕС, включително  здравето  и 
околната  среда . 
Вариант  4 Този  вариант  ще позволи  да се 
постигнат  и петте  набелязани  
цели . Съображенията , изложени  при вариант  3, се 
отнасят  с еднаква  сила  за вариант  4. Този  
вариант  предполага  допълнителни  разходи  в 
размер  на 900 млн. EUR/година , с което  общият  
размер  на необходимите  разходи  става  1,43 
млрд . EUR/година . Вариант  4 представлява  
огромно  технологично  предизвикателство , 
което  ще ускори  темпа  на технологичния  
напредък  и ще мултиплицира  положителния  
непосредствен  и вторичен  ефект  за нашата  
икономика  и нашите  граждани .  От гледна  точка  на съгласуваността , този 
вариант  е сходен  с вариант  3. 
 
 
BG 12   BG 8. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНЯВАНЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  ще придружава  съобщение  относно  бъдещите  
ангажименти  на ЕС в космическия  сектор , което  може  да проправи  пътя  за 
предложение  за Европейска  космическа  програма . Подробната  регламентация  на 
мониторинга  и оценяването  ще бъдат  обсъдени  в оценката  на въздействието  на това 
бъдещо  предложение . 
***