Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиви вериги на доставки и достоен труд в международната търговия“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/25)

Докладчик: Tanja BUZEK (DE — II гр.)

Консултация Германско председателство на ЕС, 18.2.2020 г. Правно основание Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността проучвателно становище Компетентна секция „Външни отношения“ Приемане от секцията 24.7.2020 г. Приемане на пленарна сесия 18.9.2020 г. Пленарна сесия № 554 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 216/2/3

1. Заключения и препоръки

1.1. Световните вериги на доставки (СВД) са от ключово значение за икономическата дейност по целия свят и за световната търговия, тъй като дружествата осъществяват все по-активна трансгранична дейност. Многонационалните предприятия са основният им двигател, а малките и средните предприятия (МСП) формират значителна част от тях. Те са „сложни, разнообразни и фрагментирани“ с всички съпътстващи възможности и рискове. Икономическият растеж, създаването на работни места и предприемачеството също се оспорват поради доказателства за отрицателно въздействие върху условията на труд и устойчивостта в някои вериги на доставки ( 1 )

1.2. Кризата с COVID-19 разкри тревожната нестабилност и значителните рискове, свързани със силно фрагментираните и недиверсифицирани вериги на доставки. Тя разкри уязвимостта на работниците, открои нарушения на правата на човека и неблагоприятните социални, здравословни и свързани с безопасността въздействия на стопанската дейност в съвременните вериги на доставки по целия свят.

1.3. Пандемията от COVID-19 ни учи, че СВД трябва да станат по-устойчиви, диверсифицирани и отговорни. Търговията ще трябва да играе ключова роля за насърчаване на устойчивото икономическо възстановяване, като предоставя възможност на дружествата да изградят отново и да реорганизират своите прекъснати вериги за създаване на стойност. Въпреки това за постигането на резултати по една социално и екологично отговорна стопанска, търговска и инвестиционна програма са нужни по-силни инструменти.

1.4. ЕИСК призовава ЕС да събере повече данни относно уязвимите вериги на доставки, по-специално рисковете от смущения в икономическите дейности и откриването на нарушения на правата на човека. Комитетът също така подчертава спешната необходимост от оценка на световно равнище на начина, по който международните трудови стандарти компенсират дефицита на достоен труд в световните вериги за доставки и работят за преодоляването на установените пропуски в управлението.

1.5. Втората поука е „политика“ и „истински“ инвестиции в устойчивост. Чрез амбициозни действия трябва да се гарантира, че СВД допринасят за по-справедлив икономически и социален модел, основан на устойчивост и достоен труд. Действията трябва да са съгласувани с международни и европейски принципи, по-специално с тези в Парижкото споразумение, целите за устойчиво развитие (ЦУР), основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ), Европейския зелен пакт и Европейския стълб на социалните права. Те трябва да представляват централни елементи на световния, европейския и националния отговор на кризата с COVID-19.

1.6. Програмата на ООН до 2030 г. разглежда търговията едновременно като двигател за приобщаващ икономически растеж и намаляване на бедността и като средство за насърчаване на устойчивото развитие. При все това, поради ограниченията върху международната търговия и инвестициите в световните вериги на доставки заради кризата с COVID-19, както и поради бавния темп на намаляване на бедността още преди кризата, съществува спешна необходимост от ускоряване на реформите, увеличаване на инвестициите, насърчаване на устойчивата търговия и световните вериги на доставки, както и от по-нататъшно интегриране на развиващите се страни в една отворена глобална икономика, с цел постигане на приобщаващ и устойчив растеж.

1.7. Правата на човека, устойчивостта и корпоративната социална отговорност (КСО) придобиха по-голямо значение за бизнес общността. Много предприятия активно прилагат Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека и други подходящи подкрепяни от правителствата актове, по-специално Насоките на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за многонационалните предприятия и Декларацията на МОТ относно многонационалните предприятия. Тези доброволни мерки доведоха до някои положителни поведенчески промени в посока на зачитане на правата на човека в стопанската дейност, но са необходими действия за подобрение.

1.8. За ЕС и неговите държави членки е жизненоважно да действат съгласувано на национално, европейско и международно равнище, като координират инициативи и отстраняват откритите пропуски. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) призовава Европейската комисия (ЕК) да разработи Европейски план за действие относно правата на човека, достойния труд и устойчивостта в световните вериги на доставки, за който да бъде получено одобрението на Европейския парламент (ЕП) и на Съвета и който да се основава на социалния диалог и на подход с участието на множество заинтересовани страни.

1.9. Той трябва да бъде амбициозен, всеобхватен и хоризонтален, за да отговори ефективно на действителното положение на СВД. Неговите основни цели би трябвало да бъдат насърчаване на отговорно бизнес поведение, гарантиране на зачитането на правата на човека и на социалните и екологичните цели на ЕС в стопанската дейност и нейните вериги на доставки, подкрепяне на предприятията и МСП с оглед възприемане на подход на отговорно бизнес поведение и гарантиране на равни условия за предприятията.

1.10. В качеството си на обща рамка както за политика, така и за законодателни инициативи, в него би трябвало да се признават съществените, различните и допълващите се роли на различните участници в тази област, по-специално европейските институции, държавите членки, международни органи, , социални партньори и заинтересовани страни.

1.11. Неговите цели би трябвало да се приложат чрез национални планове за действие, от които да се изисква да постигнат минималните стандарти на изпълнение съгласно Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека.

1.12. Постигането на многостранен напредък понякога започва с амбициозни едностранни действия. ЕИСК счита, че ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка, по-специално с оглед на световната водеща роля на европейските предприятия. Като призовава ЕС и неговите държави членки да обезпечат по-ефективни и задължителни международни актове, Комитетът потвърждава отново подкрепата си за обвързващ договор на ООН за предприятията и правата на човека ( 2 ) и призовава за конвенция на МОТ за достоен труд във веригите на доставки ( 3 )

1.13. ЕИСК изразява задоволство от факта, че ЕК е последвала неговия призив за поставяне на законодателство на ЕС относно надлежната проверка ( 4 ) на предна линия в Плана за действие. За да се постигнат равни условия за европейските предприятия, една обвързваща междусекторна законодателна инициатива относно надлежна проверка за спазване на правата на човека и отговорно бизнес поведение би трябвало да обхваща всички предприятия, установени или осъществяващи дейност в ЕС, както и публичния сектор и да отговаря на конкретните нужди и ограничения на МСП.

1.14. От съществено значение ще бъде дружествата да бъдат задължени да въведат ефективни механизми за надлежна проверка като превантивен подход, но също така да се гарантират ефективни средства за защита и достъп до правосъдие, както и да се предвиди ефективно правоприлагане, в това число чрез публичен мониторинг, контрол и санкции. Конкретните характеристики на инициативата, в това число корпоративната наказателна отговорност, ще бъдат обхванати в специално последващо становище на ЕИСК ( 5 )

1.15. Работниците и профсъюзите трябва да бъдат част от решението. Надлежната проверка би трябвало да обхваща изрично правата на профсъюзите и работниците, по-специално правото на колективно договаряне и колективни действия, справедливите условия на труд и възнаграждение, информиране и консултиране, както и здравословните и безопасните условия на труд. Тези ключови права на човека представляват съществена част от достойния труд.

1.16. Европейският междусекторен и секторен социален диалог и националният социален диалог би трябвало да подпомагат неговото прилагане, в това число общи инициативи и проекти, насоки, изграждане на капацитет, споразумения, подкрепа за дружествата във връзка с поемането на задължения за надлежна проверка и за профсъюзите във връзка с ангажирането в обсъждания и преговори с ръководството.

1.17. За да постигне резултати по всеобхватния си и съгласуван подход, Планът за действие би трябвало също така да бъде рамка за амбициозен преглед на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация, така че да бъдат включени всички предприятия, отговаряйки същевременно на конкретните нужди и ограничения на МСП, както и да включва конкретни ключови показатели за изпълнение и цели. Би трябвало да бъдат предвидени законодателни мерки относно задълженията на управителните съвети на равнището на ЕС да да действат в интерес на всички заинтересовани страни, а дейностите на дружеството да допринасят за постигането на социалните и екологичните цели.

1.18. В рамките на новия инструмент за възстановяване Next Generation EU и друго финансиране от ЕС, ЕИСК предлага да се въведат специални условия и стимули, които да са свързани с целите за зачитане на правата на човека, достоен труд и устойчивост в дейността и веригите на доставки на дружествата.

1.19. Държавите членки би трябвало да гарантират пълното прилагане и изпълнение на социалната клауза в директивите относно обществените поръчки. Нови предложения на ЕК би трябвало да гарантират, че процедурите за възлагане на обществени поръчки действително подкрепят и насърчават ефективната надлежна проверка във връзка с правата на човека и отговорното поведение на предприятията в тяхната дейност и вериги на доставки, в това число достойния труд.

1.20. Планът за действие би трябвало също така да включва незаконодателни мерки, в това число инициативи за повишаване на осведомеността на потребителите, инвеститорите и други заинтересовани страни, стимули за отговорните предприятия, които излизат извън рамките на законовите си задължения, и специална подкрепа за МСП с оглед въвеждане на политики за надлежна проверка.

1.21. Свързаните с търговията елементи на целите на Плана за действие би трябвало да бъдат отразени в новия преглед на търговската стратегия на ЕС. Търговските и международните инвестиционни споразумения могат да стимулират и гарантират по-равномерно прилагане на стандартите както от инвеститорите, така и от правителствата. Чуждестранните инвеститори би трябвало да бъдат задължени да изпълнят изискването за надлежна проверка, преди да могат да се възползват от международно инвестиционно споразумение. Споразуменията за свободна търговия (ССТ) трябва да насърчават най-добрите практики относно начините за включване на екологични и социални критерии в обществените поръчки и по никакъв начин да не ограничават тяхното прилагане.

1.22. Новият главен служител по правоприлагането в областта на търговията трябва да разполага с по-силни инструменти да прилага ангажиментите в областта на търговията и устойчивото развитие (ТУР). Обновена експертна група би трябвало да може да задейства механизъм за уреждане на спорове между държавите по договора с възможности за финансови или други санкции, както и средства за защита на потърпевшата страна ( 6 ) . Независим секретариат на труда и механизъм за колективни жалби би трябвало да допълнят прилагането на главите в областта на търговията и устойчивото развитие ( 7 ) . Въздействието на препоръките на вътрешната консултативна група (ВКГ) върху разследването на нарушенията на търговията и устойчивото развитие трябва да бъде засилено значително. В рамките на нови подходи към трудовите спорове би трябвало да се разгледат средства за защита срещу предприятия, които не спазват изискванията, както и система, вдъхновена от антидъмпинговите мерки на ЕС, така че да бъде обхванат социалният дъмпинг.

1.23. Способността за осигуряване на ратификации на документи на МОТ остава най-силна по време на преговорите по споразуменията и преди тяхното сключване; следователно това би трябвало да е факт в подписаното споразумение. Клаузата за „основните елементи“ би трябвало да се разшири, така че да обхваща ратифицираните от всички държави — членки на ЕС, основополагащи и актуални конвенции на МОТ, и МОТ би трябвало да участва в наблюдението на прилагането на конвенциите си в ССТ ( 8 ) . ЕИСК предлага намаляването на тарифите да бъде обвързано с действителното прилагане на разпоредбите в областта на търговията и устойчивото развитие.

2. Обща информация

2.1. Германското председателство на ЕС поиска от ЕИСК да изложи в настоящото проучвателно становище набор от инициативи за подобряване на устойчивостта и гарантиране на зачитането на правата на човека и достойния труд в СВД. Председателството предостави подробен списък с въпроси в следните категории: — Как да бъде формиран и приложен Европейски план за действие за постигане на резултати по всеобхватна и амбициозна стратегия за достоен труд в СВД, по-специално като се изследва ролята на социалния диалог и гражданското общество и подкрепата за тях? — Какви би трябвало да са основните характеристики на един европейски регламент за надлежната проверка и как да бъде засилен достъпът до ефективни средства за защита при нарушения на правата на човека в СВД? — Как да бъдат създадени равни условия за европейските предприятия предвид предизвикателствата и ползите пред тях и как да се допринесе за устойчивост на СВД на кризи като пандемията от COVID-19? — Как да се допринесе за общото изпълнение на ЦУР и Ръководните принципи на ООН за предприятията и правата на човека, включително посредством минимални стандарти в национални планове за действие (НПД) на държавите членки? — Как да бъде засилено насърчаването на достойния труд в устойчиви вериги на доставки в търговската политика, като се разгледа по-специално по-добро правоприлагане на главите за устойчивостта в споразуменията за свободна търговия (ССТ)?

2.2. ЕИСК вече е давал неколкократно значителен принос. През 2016 г. той призова ЕК да приеме „всеобхватна и амбициозна стратегия, за да насърчава достойните условия на труд в СВД с всички свои вътрешни (достъп до обществени поръчки на ЕС, етикетиране и др.) и външни политики (търговска политика, политика за развитие, политика на съседство и др.). Той препоръча да се включат „както законодателни, така и незаконодателни мерки, най-добри практики, финансови стимули, достъп до обучение и изграждане на капацитет за социален диалог и за профсъюзите“ ( 9 )

2.3. През 2018 г. ЕИСК призова ЕК „да възприеме по-амбициозен подход, особено във връзка със засилването на ефективното прилагане на ангажиментите в главите за ТУР“ ( 10 ) , и подчерта неотложната необходимост основните конвенции на МОТ да бъдат ратифицирани преди сключването на споразумение за търговия. По отношение на укрепването на трудовите разпоредби, той препоръча да се разгледа по-специално създаването на независим секретариат за труда и механизъм за подаване на колективни жалби.

2.4. През 2019 г. ЕИСК призова европейските институции да подкрепят процеса за обвързващ договор на ООН и да се ангажират в преговорите за постигане на съгласие по необходимото съдържание на обвързващ договор ( 11 )

2.5. „Корпоративната надлежна проверка и корпоративната отчетност“ Неотдавна комисията по правни въпроси на ЕП поиска становище от ЕИСК относно ( 12 ) . В няколко резолюции на ЕП се призовава за обвързващо законодателство в областта на надлежната проверка и други инициативи за гарантиране на зачитането на правата на човека в стопанската дейност и в СВД.

2.6. Съветът на ЕС подчертава важността на действителния достъп до правосъдие за жертвите на нарушения на правата на човека в рамките на прилагането на надлежната проверка, като признава зачитането на правата на човека от страна на предприятията за „неотменна част от устойчивото развитие и постигането на ЦУР“ ( 13 ) . Той направи извода, че „извършването на стопанска дейност по отговорен начин може в крайна сметка да създаде конкурентно предимство“ ( 14 )

2.7. След представянето на проучване от Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“ през април 2020 г. членът на Европейската комисия Didier Reynders пое ангажимент да предложи обвързваща междусекторна законодателна инициатива относно надлежната проверка в областта на правата на човека и отговорното бизнес поведение, която да обхваща веригите на доставки на дружествата, в това число наказателна отговорност и санкции, и да се основава на всеобхватно определение за права на човека, включващо също така правата на работниците и профсъюзите ( 15 )

3. Световни вериги на доставки: статукво и въздействие на кризата с COVID-19

3.1. Дейностите в СВД играят ключова роля в икономическата дейност по целия свят и в световната търговия. Многонационалните предприятия и техните вериги на доставки осигуряват заетост за стотици милиони работници и тези мрежи съставляват 80 % от световната търговия ( 16 ) . По данни на МОТ от 2013 г. 453 милиона или над една пета от работните места са били свързани със СВД, което представлява увеличение с 53 % спрямо предходното десетилетие ( 17 ) . Цифровите технологии, екологичното и социалното управление и тенденциите в устойчивото развитие ще окажат многостранно въздействие в рамките на „десетилетие на трансформация“, заплашвайки международното производство ( 18 )

3.2. „Международната търговия е двигател на приобщаващия икономически растеж и намаляването на бедността и допринася за насърчаването на устойчивото развитие ( 19 ) “. Предвид ограниченията за световната търговия и инвестициите в СВД, породени от кризата с COVID, както и предвид бавния темп на намаляване на бедността преди кризата, съществува спешна необходимост от засилване на реформите, увеличаване на инвестициите и насърчаване на устойчивата търговия и СВД. Международните организации и агенции все повече доказват решаващата си роля за намаляването на бедността. Банките за развитие подчертават изключително важната роля на търговията и че по-нататъшната интеграция на развиващите се страни в отворена световна икономика ще бъде от съществено значение за постигане на целта за премахване на крайната бедност до 2030 г. Например развитието на пазарите в селските райони и справедливото им включване в световните пазари могат да се превърнат във все по-важен източник на доходи за бедното население в селските райони. Допълнителни данни показват значението на достойните и продуктивни работни места, устойчивите предприятия и икономическата трансформация за намаляването на бедността.

3.3. СВД са „сложни, разнообразни и фрагментирани“, като някои многонационални предприятия имат над 100 000 преки доставчици. Те носят със себе си възможности и рискове и са допринесли за икономически растеж, създаване на работни места и предприемачество, като могат да допринесат за преход от неформална към формална икономика ( 20 ) , което е благоприятно за развиващите се държави. С все по-голямото количество световна търговия и инвестиции, които се осъществяват посредством СВД, както и изнасянето и трансграничното координиране на световно производство от водещи корпорации, стопанските дейности имат значително социално отражение ( 21 )

3.4. Дължината на веригите на доставки и продължителността на взаимоотношенията с доставчици изискват вземането на многоаспектни стопански решения, които се основават на най-интересните стопански взаимоотношения, близостта до потребителските пазари, логистиката, уменията и т.н. Системното сключване на договори с външни изпълнители обаче представлява също така страничен продукт на конкуренцията и икономическите двигатели в даден бизнес модел, при който СВД твърде често се организират около най-ниската цена. Освен това този стремеж за търсене на ефективност по отношение на разходите за труд от страна на дружествата не се превръща непременно в предимства за икономиките, работниците, заинтересованите страни и обществото в по-широк план.

3.5. Настоящата уредба относно стопанските дейности и правата на човека е съставена преобладаващо от незадължителни актове. Продължават да са налице нарушения на правата на човека, в това число правата на работниците и профсъюзите, в дейността на дружествата, в това число многонационалните предприятия, техните вериги на доставки и подизпълнители. Освен това е трудно да се проследи тяхното отрицателно отражение. В правото на ЕС вече съществуват конкретни уредби за наказателна отговорност във веригите на подизпълнителите, които са въведени например в законодателството относно обществените поръчки, командироването на работници и миграцията.

3.6. Кризата с COVID-19 разкри тревожна нестабилност и значителни рискове във връзка със силно фрагментираните и недиверсифицирани вериги на доставки, както и уязвимостта на работниците, които поддържат тяхната дейност. Мащабните прекъсвания показаха необходимостта от укрепване на надеждността и устойчивостта на СВД, по-специално в ключови региони и сектори както във вътрешния пазар на ЕС, така и с правителствата на трети държави.

3.7. ЕИСК предлага да се съберат или обработят повече данни относно уязвимите вериги на доставки по отношение както на рисковете от прекъсвания на икономическата дейност, така и на откриването на нарушения на правата на човека. Ежегодният доклад относно изпълнението на ССТ би могъл да послужи като платформа за редовно информиране.

3.8. Генералният секретар на ООН António Guterres нарече пандемията от COVID-19 извънредно положение с общественото здравеопазване, което се превръща в икономическа и социална криза и в „човешка криза, която бързо се превръща в криза с правата на човека“ ( 22 ) . „Гражданското общество разкри неуспеха на множество правителства да защитят своите граждани и на множество предприятия да зачитат правата на човека в съответствие с Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека. Обичайна практика е работниците да бъдат принуждавани да работят без подходящи предпазни средства, които да ги защитят от заразяване с болестта, отказва им се изплащане на болничен, когато се разболеят или трябва да се самоизолират, и биват съкращавани без предизвестие или обезщетение“ ( 23 ) . Наред с другото, бяха откроени рискове по отношение на използването на принудителен труд в предприятия, осъществяващи дейност във веригите на доставки за производството на ръкавици и други лични предпазни средства, закупувани в Европа и САЩ ( 24 )

3.9. Работната група на ООН по въпросите на бизнеса и правата на човека призна в значимо изявление необходимостта от възприемане на „устойчив път, в чийто център са хората“, в борбата с COVID-19. Той „не трябва да води до по-ниски стандарти или дори да се използва като претекст от правителствата и предприятията да заобикалят международните ангажименти в областта на правата на човека“. Постигането на действителен напредък в прилагането на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека ще „ни подготви по-добре за следващата криза и в не по-малка степен когато обърнем колективното си внимание към климатичната криза и други предизвикателства пред правата на човека, произтичащи от несправедливост и все по-нарастващо неравенство“ ( 25 )

3.10. ЕИСК призова съживяването на търговските потоци да се основава на силни ангажименти за социални и трудови стандарти и ефективното им прилагане. Прекъсването на процесите на доставка и производство показа, че е важно да има работещи и ефективни мерки за здравословни и безопасни условия на труд и да се гарантират безопасността и здравето на работниците, за да снабдяват света със стоки и услуги. Ратифицирането, изпълнението и прилагането на основните конвенции на МОТ относно свободата на сдружаване и колективното договаряне представляват ключов механизъм за гарантиране на безопасни и достойни условия на труд, както и на всички основополагащи и актуални конвенции на МОТ ( 26 )

4. Отправна точка: Основни съществуващи международни актове и определения

4.1. Налице са няколко международни акта, които разглеждат транснационалните вериги на доставки. В тях се съдържат определения за отговорно бизнес поведение, механизми за надлежна проверка и задължения на дружествата по отношение на техните вериги на доставки, както и ролите, задълженията и ангажиментите на държавите да гарантират зачитането на правата на човека, в това число ефективна превенция, контрол, средства за защита и санкции.

4.2. 17-те цели за устойчиво развитие (ЦУР) образуват ядрото на Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие. Организирането на СВД и ролята на частния сектор са ключови за насърчаване и постигане на нейните цели и задачи, в това число „устойчив икономически растеж и продуктивна заетост (цел 8), изграждане на приобщаваща и устойчива индустриализация (цел 9), намаляване на неравнопоставеността (цел 10), осигуряване на устойчиво потребление и производство (цел 12) и укрепване на партньорствата за устойчиво развитие (цел 17)“. ЦУР 9 и 12 са съсредоточени конкретно върху веригите на доставки, а ЦУР 17 — върху поведението на дружествата.

4.3. Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека от 2011 г. се подчертава „задължението на държавите да осигуряват защита от нарушения на правата на човека на своята територия и/или юрисдикция“ и „ясно да заявят очакванията си, че всички предприятия със седалище на тяхна територия и/или юрисдикция зачитат правата на човека в рамките на своята дейност“. Отговорността на дружествата да спазват човешките права им налага „по време на тяхната дейност да избягват причиняване или принос към въздействия, които са в ущърб на човешките права“ и „да се стремят да предотвратяват или смекчат въздействия в ущърб на човешките права, които чрез стопанските им взаимоотношения са пряко свързани с техните операции, продукти или услуги, дори ако те не допринасят за тези въздействия“. „Предприятията следва да разполагат с политики и процедури, включително с процес на надлежна проверка във връзка с правата на човека с цел откриване, предотвратяване, смекчаване на последиците и отчитане на начините за преодоляване на тяхното отражение върху правата на човека“, както и да участват активно в „преодоляване на каквито и да било отрицателни въздействия върху правата на човека, които причиняват или за които допринасят“. Съгласно коментарите към Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, по отношение на отрицателните въздействия, които предприятието не е причинило или за които не е допринесло, но са пряко свързани с неговите операции, продукти или услуги като резултат от стопанските му взаимоотношения, „отговорността за спазване на правата на човека не изисква от предприятието да предприеме мерки за отстраняване им, въпреки че може да има роля в това“ за бизнеса и правата на човека от 2011 г. се подчертава „задължението на държавите да осигуряват защита от нарушения на правата на човека на своята територия и/или юрисдикция“ и „ясно да заявят очакванията си, че всички предприятия със седалище на тяхна територия и/или юрисдикция зачитат правата на човека в рамките на своята дейност“. Отговорността на дружествата да спазват човешките права им налага „по време на тяхната дейност да избягват причиняване или принос към въздействия, които са в ущърб на човешките права“ и „да се стремят да предотвратяват или смекчат въздействия в ущърб на човешките права, които чрез стопанските им взаимоотношения са пряко свързани с техните операции, продукти или услуги, дори ако те не допринасят за тези въздействия“. „Предприятията следва да разполагат с политики и процедури, включително с процес на надлежна проверка във връзка с правата на човека с цел откриване, предотвратяване, смекчаване на последиците и отчитане на начините за преодоляване на тяхното отражение върху правата на човека“, както и да участват активно в „преодоляване на каквито и да било отрицателни въздействия върху правата на човека, които причиняват или за които допринасят“. Съгласно коментарите към Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, по отношение на отрицателните въздействия, които предприятието не е причинило или за които не е допринесло, но са пряко свързани с неговите операции, продукти или услуги като резултат от стопанските му взаимоотношения, „отговорността за спазване на правата на човека не изисква от предприятието да предприеме мерки за отстраняване им, въпреки че може да има роля в това“ ( 27 ) . Освен това според коментарите към Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, предприятията, които провеждат надлежна проверка, не следва да приемат, че само по себе си това автоматично и изцяло ги освобождава от отговорност при нарушаване на правата на човека или допринасяне за такива нарушения“ ( 28 ) . В Ръководните принципи се подчертава ролята на обществените поръчки за насърчаване на зачитането на правата на човека и възможността за отговорно освобождаване като краен вариант като ключови елементи в управлението на веригите на доставки.

4.4. Няколко акта и инициативи на МОТ разглеждат въпроса за веригите на доставки и достойния труд, в това число отговорностите на държавите членки и дружествата. Концепцията на МОТ за достоен труд обхваща четири стратегически цели: — насърчаване на създаването на работни места, развитието на умения и устойчив поминък; — гарантиране на правата на работното място и по-специално за работници в неравностойно положение и бедни работници; — разширяване на социалната закрила за мъжете и жените, за да се осигури подходящо обезщетение в случай на загуба или намаляване на доходите и достъп до подходящи здравни услуги; — насърчаване на социалния диалог чрез участието на силни и независими организации на работниците и работодателите.

4.5. Резолюцията на МОТ от 2016 г. относно достойния труд в СВД засяга ролята на правителствата при налагане на изисквания към дружествата да внедрят процеси за надлежна проверка в рамките на веригите си на доставки, при гарантиране на зачитането на правата на човека и при насърчаване на отговорното бизнес поведение, в това число посредством политики за обществени поръчки.

4.6. Въз основа на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека и посочения в тях процес за надлежна проверка, Тристранната декларация относно принципите за многонационалните предприятия и социалната политика пояснява, че „в този процес би трябвало да се вземе под внимание централната роля на свободата на сдружаване и колективното договаряне, както и индустриалните отношения и социалния диалог като текущ процес“.

4.7. Насоките на ОИСР относно многонационалните предприятия , които са задължителни за държавите, членуващи в организацията, предоставят подробни насоки за отговорно бизнес поведение, препоръчват основана на риска надлежна проверка и изискват от държавите да създадат национални звена за контакт с цел насърчаване на спазването на Насоките, в това число повишаване на осведомеността и приемане на жалби, в случай че те бъдат нарушени. ЕИСК вече е призовавал държавите членки да гарантират, че националните звена за контакт са „независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те би трябвало да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства“ , които са задължителни за държавите, членуващи в организацията, предоставят подробни насоки за отговорно бизнес поведение, препоръчват основана на риска надлежна проверка и изискват от държавите да създадат национални звена за контакт с цел насърчаване на спазването на Насоките, в това число повишаване на осведомеността и приемане на жалби, в случай че те бъдат нарушени. ЕИСК вече е призовавал държавите членки да гарантират, че националните звена за контакт са „независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те би трябвало да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства“ ( 29 ) . По отношение на веригите на доставки предприятията следва да „се стремят да предотвратят или смекчат неблагоприятно въздействие, когато те не са допринесли за него, но независимо от това поради стопанските им взаимоотношения въздействието е пряко свързано с техните операции, продукти или услуги. Тук целта не е да се прехвърли отговорността от предприятието, което оказва неблагоприятно въздействие, върху предприятието, с което то има стопански взаимоотношения“ ( 30 ) . „В контекста на веригите на доставки, ако предприятието установи риск от причиняване на неблагоприятно въздействие, то следва да предприеме необходимите мерки за прекратяването или предотвратяването му. Ако предприятието установи риск от свое участие в неблагоприятно въздействие, то следва да предприеме необходимите мерки, за да го спре или предотврати и да използва предимствата си, за да смекчи оставащите въздействия във възможно най-голяма степен“ ( 31 ) . Във всеки случай това не засяга отговорността, установена от ЕС или държавите за дружествата по отношение на нарушенията на правата на човека и други неблагоприятни въздействия в рамките на техните дейности, вериги на доставки и подизпълнители, включително при нарушения на задълженията за надлежна проверка.

5. Осигуряване на равни условия за европейските предприятия

5.1. 3 и Bettercoal. Европейските предприятия се радват на добра репутация извън границите на Европа по отношение на своите ангажименти и принос към устойчивото развитие посредством местното си присъствие. Тези доброволни мерки обаче не са довели до необходимата пълна промяна в поведението Много предприятия са поели ангажимент и участват в индивидуални инициативи, които доведоха до промяна на поведението в посока към зачитане на правата на човека в собствените им стопански дейности. Някои секторни инициативи са amfori, Together for Sustainability, Chemieи Bettercoal. Европейските предприятия се радват на добра репутация извън границите на Европа по отношение на своите ангажименти и принос към устойчивото развитие посредством местното си присъствие. Тези доброволни мерки обаче не са довели до необходимата пълна промяна в поведението ( 32 )

5.2. Неотдавнашно проучване ( 33 ) на Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“ представя ефективен и всеобхватен анализ на статуквото, в което „едва малко над една трета от участвалите предприятия“ са посочили начинания за надлежна проверка в областта на правата на човека и въздействието върху околната среда, като мнозинството от тях обхващат само преките доставчици. В него се подчертава необходимостта от европейско междусекторно обвързващо законодателство относно надлежната проверка в областта на правата на човека и отговорното бизнес поведение. Настоящата криза засили още повече подкрепата за предприемане на действия.

5.3. Предвид значимия им опит в прилагането на ефективни и амбициозни политики за надлежна проверка, които често се основават на споразумения, сключени с профсъюзите, европейските предприятия биха имали действителна полза от изравняване на условията и лоялна конкуренция въз основа на общи минимални стандарти, приложими също така спрямо предприятията, установени в трети държави и осъществяващи дейност в ЕС. Добрата репутация на „марката на ЕС“ при осъществяване на стопанска дейност също се основава на регулаторната среда на високи стандарти в Съюза.

5.4. Съществуват разнообразни законодателни актове на ЕС, които се отнасят до управлението на веригите на доставки, зачитането на правата на човека и достойния труд, по-специално Директивата относно оповестяването на нефинансова информация 2014/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета ( 34 ) , чрез която от по-големите предприятия, извършващи дейност от обществен интерес, се изисква да оповестяват въздействието и рисковете, свързани с дейността им, както и евентуалните си политики за намаляването им, в това число процеси за надлежна проверка. По отношение на конкретни сектори, в Регламента относно дървения материал (ЕС) № 995/2010 на Европейския парламент и на Съвета ( 35 ) и Регламента относно полезните изкопаеми от зони на конфликт (ЕС) 2017/821 на Европейския парламент и на Съвета ( 36 ) се установяват изисквания за надлежна проверка за веригите на доставки на предприятията.

5.5. С различни национални закони неотдавна също беше въведена надлежна проверка, по-специално френския закон за корпоративното задължение за упражняване на надзор ( 37 ) . В него се предвижда амбициозна национална правна уредба, която изисква от големите предприятия да съставят, публикуват и прилагат план за надзор с цел откриване и предотвратяване на нарушения на правата на човека и отрицателно въздействие върху околната среда в техните дейности, в дейностите на предприятията, които контролират пряко или косвено, и в дейностите на подизпълнителите и доставчиците, с които поддържат „утвърдени стопански взаимоотношения“. Той включва уредба за подвеждане под отговорност, благодарение на която се търси отговорност от предприятията, когато нарушения на задълженията им за надлежна проверка са довели до нанасяне на вреда или нарушения на правата на човека.

5.6. Тази съществуваща фрагментирана правна уредба се отразява отрицателно на предприятията, които трябва на свой ред да се съобразяват с различни набори от правила. Те страдат от нелоялна конкуренция, правна несигурност и административни разходи, което би трябвало да се избягва. Все по-много предприятия и инвеститори призовават в тази връзка за задължителни инструменти за надлежна проверка ( 38 )

5.7. Освен това статуквото не поощрява отговорните предприятия поради липсата на общи минимални изисквания, съпоставими процеси, подходящи стимули от публични органи, ефективно прилагане на съществуващите правила и осведоменост сред инвеститорите, заинтересованите страни и потребителите.

6. Европейски план за действие относно правата на човека и достойния труд в световните вериги на доставки

6.1. Създаване на ефективна правна уредба

6.1.1. Достойният труд, зачитането на правата на човека и устойчивостта в световните вериги на доставки и за създаване на стойност заемат високо място в политическата програма на световните, европейските и националните институции и стават все по-важни за бизнес общността. Въпреки това в неотложен порядък е необходима по-ефективна и съгласувана правна уредба, за да бъдат постигнати тези цели, да се насърчат световните и европейските социални и екологични цели и лоялната конкуренция между стопанските субекти и да се подкрепят европейските икономически дейности.

6.1.2. Въз основа на инициативи, които вече са предприети от много европейски предприятия и потвърждават тяхната световна водеща роля в тази област, е от първостепенно значение да се разработи амбициозна, всеобхватна и хоризонтална стратегия, която свързва инициативите ефективно и отстранява откритите пропуски. „Доброволните и задължителните мерки не се изключват взаимно, а трябва да се допълват“ ( 39 )

6.1.3. Един европейски план за действие би трябвало да бъде разработен като обща рамка за законодателни и незаконодателни инициативи в областта на правата на човека, достойния труд и устойчивостта в дейностите и веригите на доставки на дружествата. В него трябва да бъдат признати съществените, различните и допълващите се роли на различните участници в тази област, по-специално европейските институции, държавите членки, международни органи, предприятия, социални партньори и заинтересовани страни. За да се гарантира успехът на плана за действие, всички участници трябва да са ангажирани изцяло с постигането на целите му, като той би трябвало да се разработи въз основа на социален диалог и подход с участието на множество заинтересовани страни.

6.1.4. Основните цели би трябвало да бъдат насърчаване на отговорно бизнес поведение, гарантиране на зачитането на правата на човека и на социалните и екологичните цели на ЕС в стопанската дейност и веригите на доставки, подкрепяне на предприятията и МСП с оглед възприемане на подход на отговорно бизнес поведение и гарантиране на равни условия за предприятията. Един превантивен подход на задължителна надлежна проверка би трябвало да доведе до по-малко нарушения на правата на човека. Щом всички предприятия трябва да спазват един и същ основен набор от правила, това би позволило също така наличието на съпоставими процеси за потребителите.

6.1.5. Широко определение би трябвало да обхваща правата на човека , в това число правата на работниците и профсъюзите, и да се основава на набор от международни актове , в това число правата на работниците и профсъюзите, и ( 40 ) , най-вече конвенциите на МОТ. Правата включват, наред с другото, свобода на сдружаване и право на колективно договаряне и колективни действия, права на информация, консултиране и участие, достойни условия на труд, здравословни и безопасни условия на труд, справедливи възнаграждения, социално осигуряване. В борбата с детския и принудителния труд подходът на ЕС за нулева търпимост спрямо детския труд трябва да бъде последван от ефективни и амбициозни действия. Планът за действие би трябвало също така да обхваща по-широко отговорно бизнес поведение, по-специално социалното и екологичното въздействие, корпоративното управление, борбата с корупцията, справедливата данъчна политика и прозрачното данъчно облагане. За да се предприемат конкретни стъпки към устойчиви вериги на доставки, е важно да се приложат конкретни мерки на местно равнище, където предприятията трябва да направят оценка на местното законодателство и споразумения, когато осъществяват дейност извън ЕС. Като признават значението на прилагането на правилата в областта на труда от страна на публичните власти, по-специално чрез инспекции, правителствата на национално и местно равнище трябва да изпълняват пълноценно ролята си ( 41 )

6.1.6. Националните планове за действие, които би трябвало да се разработят в сътрудничество с националните социални партньори и гражданското общество , би трябвало да са тясно свързани с националните планове за действие, свързани с прилагането на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, и да признават ролята на Насоките на ОИСР и на националните звена за контакт, които би трябвало да бъдат „независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те би трябвало да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства“ От ключово значение е координацията между равнището на ЕС и националното равнище., би трябвало да са тясно свързани с националните планове за действие, свързани с прилагането на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, и да признават ролята на Насоките на ОИСР и на националните звена за контакт, които би трябвало да бъдат „независими и така структурирани, че да включат социалните партньори като членове на националните звена за контакт или надзорния комитет на националното звено за контакт. Те би трябвало да бъдат подходящо обучени, да разполагат с достатъчно персонал и финансови средства“ ( 42 ) . Европейският план за действие би могъл също така да включва минимални стандарти в различни области, за да се гарантира пълноценно и ефективно прилагане на национално равнище на съответните международни актове. На равнището на ЕК е необходимо съгласуване и координация между различните области на политиката и отговорните генерални дирекции, по-специално тези в областта на правосъдието, финансите, търговията и образованието, и ЕСВД.

6.2. Оформяне на рамка за обвързващо европейско законодателство в областта на надлежната проверка

6.2.1. обвързваща междусекторна законодателна инициатива относно надлежната проверка в областта на правата на човека и отговорното бизнес поведение , като бъдат взети под внимание констатациите от проучването, възложено от Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“, и се осигури съответствие с ангажимента, поет от члена на Комисията Reynders. ЕИСК приветства факта, че ЕК би трябвало неговата препоръка ( 43 ) да предложи законодателство на ЕС в тази област, и призовава за европейски план за действие, на предната линия на който да стои, като бъдат взети под внимание констатациите от проучването, възложено от Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“, и се осигури съответствие с ангажимента, поет от члена на Комисията Reynders.

6.2.2. За да се избегнат нелоялна конкуренция и неравни условия, този план би трябвало да обхваща всички предприятия, установени или осъществяващи дейност в ЕС, и техните дейности, в това число цялата им верига на доставки и подизпълнители, както и публичния сектор и да отговаря на конкретните нужди и ограничения на МСП. Това е в съответствие с подхода на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, а именно да бъдат обхванати „всички предприятия, независимо от тяхната големина, сектор, контекст на дейност, собственост и структура“ ( 44 ) . Дружествата би трябвало да спазват високи стандарти на отговорно бизнес поведение, които обхващат правата на човека, екологичното и социалното въздействие, корпоративното управление, борбата с корупцията и справедливото данъчно облагане.

6.2.3. На базата на основните стъпки на процесите на надлежна проверка , определени в съответните актове на ООН, МОТ и ОИСР, дружествата би трябвало да са задължени да картографират и оценят действителните и потенциалните отрицателни въздействия, да предприемат действия във връзка с констатациите (преустановяване на дейности, които причиняват отрицателни въздействия), да разработят и прилагат план за надлежна проверка с цел предотвратяване на потенциални рискове и появата на отрицателни въздействия, да установят механизъм за ранна тревога, да проверяват и да наблюдават ефективно и прозрачно изпълнението на плановете за надлежна проверка и да докладват за това изпълнение. Процесът на надлежна проверка, чрез който изпълняват задълженията си, би трябвало да бъде пропорционален на сериозността на потенциалните въздействия и на техния оперативен контекст.

6.2.4. ефективни средства за защита и достъп до правосъдие за жертвите и техните представители, в това число профсъюзи и защитници на правата на човека. От ключово значение са публичният мониторинг на задълженията на дружествата и правните последици, в случай че те не се изпълняват. Конкретните характеристики на този акт, в това число корпоративната наказателна отговорност, ще бъдат обхванати в специално последващо становище на ЕИСК Правният акт би трябвало да се основава на превантивен подход, но същевременно да гарантираза жертвите и техните представители, в това число профсъюзи и защитници на правата на човека. От ключово значение са публичният мониторинг на задълженията на дружествата и правните последици, в случай че те не се изпълняват. Конкретните характеристики на този акт, в това число корпоративната наказателна отговорност, ще бъдат обхванати в специално последващо становище на ЕИСК ( 45 ) . Въпреки това всяка инициатива на ЕС в тази област не трябва да засяга или ограничава механизмите за солидарна и индивидуална отговорност или други уредби за подвеждане под отговорност на международно, европейско или национално равнище.

6.3. Ключова роля на социалните партньори и гражданското общество

6.3.1. Социалният диалог би трябвало да играе ключова роля в надлежната проверка и отговорното бизнес поведение, като гарантира зачитането на правата на човека в дейността на предприятията и веригите на доставки, както и в дейността на подизпълнителите. Всеки план за действие и всяка законодателна инициатива би трябвало да се основават на неговата ценност и на колективното договаряне, както и да гарантира зачитане на правата на работниците на информиране и консултиране. Тези елементи за съжаление не са обхванати в проучването на Генерална дирекция „Правосъдие и потребители“.

6.3.2. Предприятията и профсъюзите могат да водят преговори на съответното равнище за сключване на споразумения, в които да бъде определено конкретното приложение на включените в директивата задължения. Това подчертава добрата практика и положителния принос на няколко съществуващи споразумения относно процеси на надлежна проверка. Освен това представителите на работниците би трябвало да бъдат информирани и консултирани при определянето на плана за надлежна проверка и неговото изпълнение.

6.3.3. Европейският междусекторен и секторен социален диалог би трябвало да спомогне за внасяне на подобрения в тези области посредством включване на общи инициативи и проекти, насоки, изграждане на капацитет, споразумения.

6.3.4. Предишен опит показва как основани на социалния диалог инициативи могат да доведат до важни стъпки напред по отношение на достойния труд в СВД. Споразумението за противопожарна безопасност и безопасност на сградите в Бангладеш беше подписано през май 2013 г. като правнообвързващо споразумение между над двеста предимно европейски марки облекла и търговци на дребно и два световни профсъюза, а именно IndustriALL и UNI Global Union, както и няколко местни профсъюза и подписващи свидетели.

6.3.5. Планът за действие би трябвало да включва също така мерки за повишаване на осведомеността сред потребителите и инвеститорите относно важността на социалните и екологичните въздействия на предприятията, да насърчава инструменти, които позволяват да се постигне съпоставимост на резултатите на дружествата и да се откриват по-добре онези, които изпълняват ефективни стратегии за отговорно бизнес поведение. Всички инициативи би трябвало да се основават на участието на заинтересованите страни, в това число социалните партньори и НПО, които могат да функционират като разпространители на информация и да допринасят за повишаване на осведомеността относно положителните и отрицателните поведения.

6.4. Мерки за допълване на европейски план за действие

6.4.1. Преразглеждане на Директивата относно оповестяването на нефинансова информация. Подкрепа за амбициозен преглед, който предвижда включване на всички предприятия в персоналния обхват и отговаря на конкретните нужди и ограничения на МСП. Материалният обхват би трябвало да бъде определен по-добре, така че оповестяването на нефинансова информация да бъде всеобхватно, съпоставимо и ефективно. Тъй като оповестяването е ключов елемент в механизмите за надлежна проверка, то би трябвало да е съгласувано със съответната правна инициатива и да включва конкретни ключови показатели за изпълнение и цели (например въз основа на Парижкото споразумение и ЦУР), както и да се основава на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека и на други подходящи международни актове.

6.4.2. Задължения на управителните съвети, устойчиво корпоративно управление и търговско право. Подкрепа за законодателни мерки относно задълженията на директорите на равнището на ЕС, при които те да действат в интерес на всички заинтересовани страни в дружеството, а дейностите на дружеството да допринасят за постигането на социалните и екологичните цели. Освен това идентифициране на други законодателни и незаконодателни мерки за насърчаване на по-устойчиви, далновидни и дългосрочно ориентирани корпоративно управление и търговско право.

6.4.3. Публично финансиране и публично подпомагане. Предлагане на специални условия и положителни стимули, свързани с целите за зачитане на правата на човека, достоен труд и устойчивост в дейността и веригите на доставки на дружествата, за целите на достъпа до публично и европейско финансиране и подпомагане, по-специално в контекста на плановете за икономическо възстановяване на ЕС и на държавите членки във връзка с COVID-19.

6.4.4. Обществени поръчки. Гарантиране на пълното прилагане и изпълнение на социалната клауза в директивите за обществените поръчки от страна на държавите членки и представяне на предложения за процедури за възлагане на обществени поръчки с цел действителна подкрепа и насърчаване на ефективната надлежна проверка за спазване на правата на човека и отговорно бизнес поведение в тяхната стопанска дейност и вериги на доставки, в това число достоен труд. Това може да бъде постигнато, наред с другото, посредством преразглеждане на директивите за обществените поръчки, изграждане на капацитета на възлагащите органи и обмен на най-добри практики, в това число тяхното насърчаване посредством ССТ.

6.4.5. Стимули. Представяне на инициативи за предлагане на подпомагане за предприятията, които излизат извън границите на законовите задължения по отношение на отговорното бизнес поведение и положителното екологично и социално въздействие. Тези инициативи биха могли да включват например подпомагане за разработване на конкретни политики и инструменти, насърчаване на мрежи от устойчиви предприятия, изграждане на капацитета за инициативи на социалните партньори.

6.4.6. Полезно взаимодействие с програмата в областта на международната търговия и инвестиции. Чуждестранните инвеститори би трябвало да бъдат задължени да се съобразят с изискването за надлежна проверка, преди да могат да се възползват от обхвата на международно инвестиционно споразумение. По същия начин страните по ССТ би трябвало да гарантират, че предприятията, които пребивават на тяхната територия, спазват изискванията за надлежна проверка. Канада например укрепи своята стратегия за корпоративна социална отговорност, като се съсредоточи върху поведението на канадските предприятия в чужбина и създаде многостранен консултативен орган. През април 2019 г. беше назначен първият канадски омбудсман за отговорно предприятие с мандат да преразглежда и докладва публично предполагаемите нарушения на правата на човека, произтичащи от операциите на канадските предприятия в секторите на минното дело, добива на нефт и газ и производството на облекла в чужбина, включително препоръките за търговски мерки за дружествата Чуждестранните инвеститори би трябвало да бъдат задължени да се съобразят с изискването за надлежна проверка, преди да могат да се възползват от обхвата на международно инвестиционно споразумение. По същия начин страните по ССТ би трябвало да гарантират, че предприятията, които пребивават на тяхната територия, спазват изискванията за надлежна проверка. Канада например укрепи своята стратегия за корпоративна социална отговорност, като се съсредоточи върху поведението на канадските предприятия в чужбина и създаде многостранен консултативен орган. През април 2019 г. беше назначен първият канадски омбудсман за отговорно предприятие с мандат да преразглежда и докладва публично предполагаемите нарушения на правата на човека, произтичащи от операциите на канадските предприятия в секторите на минното дело, добива на нефт и газ и производството на облекла в чужбина, включително препоръките за търговски мерки за дружествата ( 46 )

6.4.7. В Плана за действие би трябвало да се обърне внимание на по-широк набор от елементи, по-специално прозрачното данъчно облагане, включително докладване по държави, справедливо данъчно поведение, устойчиво финансиране и задължения за инвеститорите. Регламентът относно полезните изкопаеми от зони на конфликт и Регламентът относно дървения материал биха могли да бъдат оценени с оглед необходимостта да бъдат преразгледани или подсилени.

7. Търговия с оглед постигане резултати във връзка с достойния труд и ефективно правоприлагане

7.1. Търговията представлява важен хоризонтален елемент в изпълнението на целите на един Европейски план за действие, тъй като го свързва с трети държави и с многостранния аспект на въпроса. Това трябва неотложно да бъде отразено в новия преглед на търговската стратегия на ЕС. ЕС разполага с най-голямата мрежа за търговия в света, което дава на двустранните търговски споразумения особено значим лост за влияние, който трябва да се използва ефективно, преди да бъде сключено самото споразумение и по време на неговото прилагане и изпълнение.

7.2. Преговорите между ЕС и Виетнам бяха пример за напредъка, който ЕС може да постигне при подобряване на условията на труд, когато се ангажира с партньорска държава. Въпреки това години след сключването на споразумения за свободна търговия, продължаваме да сме свидетели на липса на напредък в спазването на ангажиментите в областта на търговията и устойчивото развитие в някои партньорски държави, по-специално продължаващия години наред спор между ЕС и Корея във връзка трудовите права поради нератифициране на основополагащите и актуалните конвенции на МОТ. Това показва, че способността за осигуряване на ратификации на документи на МОТ остава най-силна по време на преговорите по споразуменията и преди тяхното сключване; следователно това би трябвало да е факт в подписаното споразумение.

7.3. Търговията не е двигателят на политиката в областта на климата, но може да се превърне в ключов способстващ фактор. Превръщането на Парижкото споразумение в „основен елемент“ на всички бъдещи всеобхватни търговски споразумения, т.е. те да бъдат суспендирани в случай на неспазване, е положителна стъпка, която би трябвало да обхване и ратифицираните от всички държави — членки на ЕС, основополагащи и актуални конвенции на МОТ. Като признат орган на международно равнище МОТ би трябвало да участва в наблюдението на прилагането на конвенциите си в споразуменията за свободна търговия ( 47 )

7.4. ЕИСК е препоръчвал и преди във всички бъдещи мандати за главите относно търговията и устойчивото развитие да бъде включена специална клауза за насърчаване на ЦУР, а с оглед реформата на Световната търговска организация (СТО) да бъдат установени правила за гарантиране, че държавите зачитат и изпълняват ЦУР. Във връзка с това ЕС и неговите държави членки би трябвало да използват своето влияние и да защитават своите интереси в различните структури на комитетите на СТО, по-специално в новите области като търговията и достойния труд.

7.5. Главите относно търговията и устойчивото развитие се превръщат във все по-важна част във всички ССТ на ЕС от ново поколение, но сега основно значение трябва да придобият правоприлагането и способността за правоприлагане с оглед изпълнение на тези ангажименти и в не по-малка степен с оглед осигуряване на равни условия за предприятията от ЕС в чужбина. Въздействието на препоръките на ВКГ върху разследването на нарушенията на търговията и устойчивото развитие трябва да бъде засилено значително.

7.6. ad hoc международен състав за уреждане на спорове да налага правни средства за защита на неизправен обект. Бърз процес вече се използва при антидъмпинговите мерки на ЕС и би могъл да се разшири, така че да обхване и социалния дъмпинг. В съответствие с неофициалния документ, представен от Франция и Нидерландия ЕИСК насърчава допълнително ЕК да разгледа нови подходи към уреждането на трудови спорове, които биха дали възможност намеждународен състав за уреждане на спорове да налага правни средства за защита на неизправен обект. Бърз процес вече се използва при антидъмпинговите мерки на ЕС и би могъл да се разшири, така че да обхване и социалния дъмпинг. В съответствие с неофициалния документ, представен от Франция и Нидерландия ( 48 ) , ЕИСК предлага като цяло ефективното прилагане на разпоредбите относно търговията и устойчивото развитие да бъде обвързано с поетапно прилагане на намаления на тарифите.

7.7. ЕИСК призовава за вдъхване на нов живот на настоящия механизъм на експертни групи по въпросите на търговията и устойчивото развитие, при което жалбите по главите за ТУР биха могли да се разглеждат от адвокати в областта на търговията, но също и от експерти по въпросите на труда, климата или правата на човека. Ако тези групи открият нарушения, това би трябвало да задейства механизъм за уреждане на спорове между държавите по договора с възможности за финансови или други санкции, както и средства за защита на потърпевшата страна ( 49 ) . В това отношение ЕИСК е предложил също така независим секретариат на труда и механизъм за колективни жалби ( 50 )

7.8. Новият главен служител по правоприлагането в областта на търговията трябва да поеме ръководна роля относно правоприлагането във връзка с поетите ангажименти, „и по-специално тези, свързани с главите за търговията и устойчивото развитие и социалните и екологичните проблеми, възникнали във връзка с други глави в търговските и инвестиционните споразумения“, и трябва да стартира „навременни, ефективно инициирани разследвания, подкрепени с подходящи ресурси и включващи ясна роля за признатите заинтересовани страни, както за подаване на жалби, така и за участие в последващи публични изслушвания“ ( 51 )

7.9. Предприятията играят важна роля като гарантират за спазването на трудовите и социалните права, подкрепят и прилагат закони, които защитават правата на работниците, както и чрез достойни стандарти, договорени с профсъюзите, както в преките си дейности, така и в рамките на веригите си на доставки. ЕИСК призова ЕК да разработи клаузи за КСО, които да включват стабилни ангажименти и да бъдат в съответствие с актовете на ООН и ОИСР ( 52 ) . По този начин би било гарантирано, че търговските споразумения подкрепят доброто бизнес поведение, и биха били предотвратени социалният дъмпинг и занижаването на социалните стандарти.

7.10. Търговските и международните инвестиционни споразумения играят важна роля за оказване на влияние с оглед равномерно прилагане на тези стандарти както от инвеститорите, така и от правителствата. В публикуван неотдавна доклад на ОИСР ( 53 ) се изброяват редица съществуващи или новопоявяващи се инициативи на национално и регионално равнище. Това разнообразие от нормативни разпоредби е предизвикателство, тъй като някои подходи са хоризонтални, а други засягат конкретен проблем. Те засягат предприятията по различен начин поради разнообразните прагове и обхвати. Дори държавите от ОИСР имат най-разнообразни стандарти за докладване. Налице е ясен довод в полза на равните условия: сближаване във възходяща посока между всички приложими стандарти би гарантирало правна сигурност и лоялна конкуренция за всички.

8. Преодоляване на пропуските в управлението: важността на водещата роля на ЕС в света

8.1. Европейски стандарт за надлежна проверка е наложителна стъпка за гарантиране на спазването и правоприлагането в областта на правата на човека и достойния труд във веригите на доставки. Той би допринесъл за изпълнението на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, на Тристранната декларация на МОТ и на Насоките на ОИСР. Освен това той би допълнил националните инициативи, предприети с оглед изпълнение на ЦУР, по-специално по отношение на изкореняването на детския и принудителния труд.

8.2. Той би допринесъл и за установяване на по-надеждни, устойчиви и добре управлявани вериги на доставки, като по този начин би повишил устойчивостта и ефективността на управлението по време на криза. Това би било особено важно например по отношение на здравословните и безопасните условия на труд.

8.3. За европейските действия са необходими допълнителни подобрения на международната нормативна уредба с цел постигане на съгласуваност на политиката в световен мащаб. Постигането на многостранен напредък понякога започва с амбициозни едностранни действия. ЕИСК счита, че ЕС е в уникалната позиция да поеме водеща роля по отношение на надлежната проверка, по-специално с оглед на световната водеща роля на европейските предприятия.

8.4. обвързващ договор на ООН за предприятията и правата на човека конвенция на МОТ относно достоен труд във веригите на доставки ЕИСК призовава ЕС и неговите държави членки да постигнат действителен напредък към по-ефективни и обвързващи актове на международно равнище, съпътствани от обновени инициативи за насърчаване на ефективното изпълнение на съществуващите актове и уредби. Това трябва да включва подкрепа за ( 54 ) и призив за създаване на ( 55 ) в съответствие с обсъжданията на Международната конференция на труда през 2016 г. и въз основа на основополагащите и актуалните конвенции на МОТ и Декларацията на МOT за основните принципи и права при работа. Според ЕИСК съществува неотложна потребност от глобално изследване за анализ на начините, по които международните трудови стандарти преодоляват свързаните с достойния труд недостатъци и откритите пропуски.

Брюксел, 18 септември 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) МОТ, Decent Work in Global Supply Chains („Достоен труд в световните вериги на доставки“), Доклад IV, 2016 г.

(2) ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 9.

(3) ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 17.

(4) ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38.

(5) Становище на ЕИСК относно „Задължение за надлежна проверка“ (проучвателно становище по искане на Съвета/ЕП), (INT/911, септември 2020 г.), (вж. страница 136 от настоящия брой на Официален вестник).

(6) Вж. бележка под линия 3.

(7) ОВ C 227, 28.6.2018 г, стр. 27.

(8) Становище на ЕИСК относно „Изпълнение на споразуменията за свободна търговия 1 януари 2018 г. — 31 декември 2018 г.“ (REX/525, юли 2020 г.), (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 160).

(9) Вж. бележка под линия 3.

(10) Вж. бележка под линия 7.

(11) Вж. бележка под линия 2.

(12) Вж. бележка под линия 5.

(13) Заключения на Съвета (10254/16) от 20 юни 2016 г. относно бизнеса и правата на човека.

(14) Заключения на Съвета (8833/16) от 12 май 2016 г. относно ЕС и отговорните световни вериги за създаване на стойност.

(15) Изказване на члена на Комисията Reynders по време на уебинара относно надлежната проверка, организиран от работната група на ЕП по отговорно бизнес поведение на 29 април 2020 г.

(16) Конференция на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), Световен доклад за инвестициите за 2013 г.

(17) Доклад на МОТ за 2015 г., озаглавен World Employment and Social Outlook („Световна заетост и социални перспективи“).

(18) Конференция на ООН за търговия и развитие (УНКТАД), Световен доклад за инвестициите за 2020 г.

(19) Програма до 2030 г. за устойчиво развитие, параграф 68.

(20) Вж. бележка под линия 1.

(21) Вж. бележка под линия 3.

(22) António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together („COVID-19 и правата на човека: в тази ситуация сме всички заедно), април 2020 г.

(23) What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? („Какви са начините за подвеждане на предприятията под отговорност за нарушенията на правата на човека във връзка с COVID-19“), Business & Human Rights Resource Centre, 16 юни 2020 г.

(24) Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns („Малайзийски производители на медицински ръкавици регистрират ръст на поръчките поради Covid-19 на фона на свързани с принудителен труд притеснения“), Business & Human Rights Resource Centre.

(25) Изявление на Работната група на ООН по въпросите на бизнеса и правата на човека, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights („Гарантиране, че бизнесът зачита правата на човека по време на кризата с COVID-19 и след това: значение на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека“).

(26) Вж. бележка под линия 8.

(27) Ръководни принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, Принцип 22, коментар.

(28) Ръководни принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, Принцип 17, коментар.

(29) Вж. бележка под линия 7.

(30) Насоки на ОИСР, част II, точка A.12.

(31) Насоки на ОИСР, част II, коментар 18 и 19.

(32) Вж. бележка под линия 15.

(33) Study on due diligence requirements through the supply chain („Проучване относно изискванията за извършване на надлежна проверка по веригата на доставки“), 2020 г.

(34) ОВ L 330, 15.11.2014 г., стр. 1.

(35) ОВ L 295, 12.11.2010 г., стр. 23.

(36) ОВ L 130, 19.5.2017 г., стр. 1.

(37) Френски закон 2017-399 от 27 март 2017 г.относно надлежната проверка на дружествата майки и на предприятията възложители.

(38) Call of investors representing USD 1.3 trillion („Призив на инвеститори, представляващи 1,3 трилиона щатски долара“) и List of public business statements & endorsements („Списък на публичните бизнес изявления и изразена подкрепа“), и двете в Business & Human Rights Resource Centre, 2019 г.

(39) Вж. бележка под линия 4.

(40) В това число Международната харта за правата на човека, както и Европейската конвенция за правата на човека и Европейската социална харта. Тя би трябвало също така да се основава на Договорите на ЕС и Хартата на основните права на ЕС, както и на национални актове и законодателство в областта на правата на човека.

(41) Вж. бележка под линия 7.

(42) Вж. бележка под линия 7.

(43) Вж. бележка под линия 4.

(44) Параграф 14 от Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека.

(45) Вж. бележка под линия 5.

(46) Вж. бележка под линия 4.

(47) Вж. бележка под линия 8.

(48) Неофициален документ от Нидерландия и Франция относно търговията, социалните и икономически последици и устойчивото развитие, май 2020 г.

(49) Становище на ЕИСК относно „След извънредното положение, свързано с COVID-19: проект за нова многостранна матрица“ (становище по собствена инициатива) (REX/529, юли 2020 г.) (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 53).

(50) Вж. бележка под линия 7.

(51) Вж. бележка под линия 7.

(52) Вж. бележка под линия 7.

(53) Доклад на ОИСР, 2020 г.

(54) Вж. бележка под линия 2.

(55) Вж. бележка под линия 3.