BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.9.2010 
SEC(2010) 1016 окончателен  
  
ОТГОВОР  НА КОМИСИЯТА  НА СПЕЦИАЛНИЯ  ДОКЛАД   
„ПОСТИГНАЛА  ЛИ Е РЕФОРМАТА  НА ПАЗАРА  НА ЗАХАРТА  СВОИТЕ  ОСНОВНИ  
ЦЕЛИ ?“ 
BG 2   BG ОТГОВОР  НА КОМИСИЯТА  НА СПЕЦИАЛНИЯ  ДОКЛАД  
„ПОСТИГНАЛА  ЛИ Е РЕФОРМАТА  НА ПАЗАРА  НА ЗАХАРТА  СВОИТЕ  ОСНОВНИ  
ЦЕЛИ ?“ 
РЕЗЮМЕ  
I, II, III. Реформата  на пазара  на захарта  в ЕС от 2006 г. постигна  успешно  
преструктуриране  на сектора , като осигури  дългосрочна  политическа  рамка  и 
значително  подобри  неговата  конкурентоспособност . Производителите  на захар  в ЕС 
сега извършват  дейност  в среда  с институционални  цени , намалени  с 36 %, и 
производството  е по-концентрирано  в райони  в висока  доходност .  
Ключовите  елементи  на реформата  бяха  значително  намаляване  на институционалните  
цени  и временен  фонд  за преструктуриране , чиято  цел беше  да се компенсират  
операторите  за отказване  от производствената  квота  и да се подпомогне  
неутрализирането  на потенциалните  отрицателни  социални  и екологични  ефекти  от 
реформата . Така  се създаде  стимул  най-слабо  конкурентните  производители  на захар  да 
се откажат  от своите  квоти . Освен  това с оглед  допълнително  да се насърчи  
конкурентоспособността  в сектора  за производство  на захар  в ЕС на операторите  от ЕС 
бяха  предоставени  допълнителни  квоти  в замяна  на еднократно  заплащане .  
Реформата  не оказа  въздействие  върху  бюджета  от гледна  точка  на разходи  за селско  
стопанство . Нуждите  от адаптиране  в държавите  от АКТБ , които  са страни  по 
протокола  за захарта , бяха  изрично  признати  в предложението  на Комисията  и бяха  
третирани  със специфична  програма  за помощ , договорена  от Съвета  и Парламента  
като част от пакета  с реформи . 
Реформата  на пазара  на захарта  трябва  да се разглежда  в контекста  на инициативата  на 
ЕС „Всичко  освен  оръжие “ (ВОО ) от 2001 г. и решението  на Световната  търговска  
организация  (СТО ) от 2005 г. относно  режима  на захарта  в ЕС. ВОО  осигури  на най-
слабо  развитите  държави  (НСРД ) свободен  достъп  до пазара  на ЕС, включително  
пазара  на захарта . Решението  на СТО  наложи  намаляване  на субсидирания  износ  на 
захар  от ЕС. В отговор  на това ЕС трябваше  да намали  своите  квоти  за производство  на 
захар , за да запази  подходящия  пазарен  баланс . Следователно  някои  от развитията , 
описани  от Съда  (например  намаляването  на производствените  квоти ) в крайна  сметка  
са по-скоро  последствие  от двете  горепосочени  промени  в по-общата  политическа  
обстановка . Други  (например  концентрацията  и закриването  на производствени  
съоръжения ) могат  поне  отчасти  да се обяснят  с по-дългосрочни  тенденции . 
V. Общото  повишаване  на конкурентоспособността  в сектора  на захарта  в ЕС, 
постигнато  от реформата , е очевидно  и Комисията  счита , че тази цел е била  постигната  
напълно . 
Реформата  беше  базирана  на доброволна  система  за отказ  от квоти , подкрепена  по-
специално  от временен  фонд  за преструктуриране . Изборът  да се закрие  или запази  
производството  трябваше  да се вземе  от всяко  дружество , произвеждащо  захар , като 
има предвид , че в бъдеще  ще трябва  да гарантира  своята  доходност  в дългосрочен  план  
в ситуация  на значително  по-ниски  институционални  цени . 
Фактът , че реформата  предложи  едновременно  възможност  за отказване  от квоти  и 
получаване  на допълнителни  квоти , отговаряше  точно  на целта  да се постигне  по-
малък , но по-конкурентен  сектор  за производство  на захар  в ЕС. 
BG 3   BG Както  е посочено  в таблица  1 на Комисията , отказът  от квоти  беше  по-ясно  изразен  в 
държави -членки  с ниско  равнище  на комбинирана  доходност , докато  93 % от новите  
квоти  бяха  разпределени  в държави -членки  с висока  комбинирана  доходност . В 
резултат  от този процес  държавите -членки  с висока  доходност  сега покриват  78  % от 
квотата  на ЕС (68  % преди  реформата ), докато  държавите -членки  с ниска  доходност  
сега покриват  5 % от квотата  (12  % преди  това).  
VI. Комисията  приветства  признанието  на Съда , че целта  на реформата  да се 
стабилизира  пазара  на захарта  и цените  на захарта  е била  постигната . 
Разчитането  в по-голяма  степен  на външни  доставки  на захар  е резултат  от политиките  
за търговия  и развитие  на ЕС и по-специално  от инициативата  „Всичко  освен  оръжие “, 
която  осигури  неограничен  достъп  до пазара  на ЕС за внос  от най-слабо  развитите  
държави , някои  от които  разполагат  със значителен  потенциал  за износ  на захар .  
Освен  това режимът  на захарта  включва  необходимите  инструменти  за справяне  с 
хипотетична  ситуация  на недостиг  на пазара  на ЕС, най-вече чрез включване  на 
наличните  количества  захар  извън  квотата  в квотата . 
Комисията  скоро  ще предприеме  проучване  относно  преноса  на цените  в сектора  на 
захарта , за да се сдобие  с повече  информация  по този въпрос . 
VII. В съответствие  с принципа  на субсидиарност  държавите -членки  носят  
отговорността  за третиране  на последствията  от закриването  на заводи  (или намаляване  
на производството ), включително  прилагането  на необходимите  мерки  за 
диверсификация . Независимо  от това, с оглед  гарантиране  на навременно  прилагане  на 
тези мерки  и съответно  избягване  на ненужно  забавяне , законодателството  на ЕС 
съдържа  подробни  срокове  за изпълнение  и заплащане , които  държавите -членки  са 
длъжни  да спазват .  
Реформата  води  до по-конкурентна  бизнес  среда  за традиционните  предприятия  за 
рафиниране , които  трябва  да адаптират  своите  операции , за да останат  
конкурентоспособни  в този нов сценарий . Целта  на тази преходна  помощ , която  не 
беше  част от първоначалното  предложение  на Комисията , е да се даде  възможност  на 
тези дружества  да предприемат  необходимите  мерки  за подобряване  на своята  
конкурентоспособност . 
VIII. Що се отнася  до реформата  на режима  на захарта , трябва  да се вземат  предвид  
всички  промени , които  бяха  извършени  в рамките  на общата  организация  на пазара  
(ООП ) на захарта , т.е. преминаването  от мерки , които  обхващат  високи  гарантирани  
цени  на захарно  цвекло  и възстановявания  при производство  и износ , към система , 
която  се базира  най-вече на пряка  помощ  за земеделските  стопани . В този смисъл  
режимът  на захарта  беше  замислен  да не оказва  въздействие  върху  бюджета  от гледна  
точка  на разходи  за селско  стопанство  (виж също  мнението  на Съда  в точка  89). 
Комисията  счита , че тази цел е била  изпълнена .  
В съответствие  с член  1, параграф  3 от Регламент  (ЕО) № 320/2006 на Съвета  
остатъчният  баланс  във фонда  за преструктуриране  на сектора  на захарта  ще бъде  
предаден  на EAGF след  приключване  на финансирането  на мерките  по този фонд . 
Придружаващите  мерки  за страните  от АКТБ  са резултат  от общия  ангажимент  на ЕС в 
рамките  на споразумението  за партньорство  АКТБ —ЕС да подпомага  страните  от 
АКТБ  в техния  стремеж  към намаляване  на бедността  и устойчиво  развитие . По време  
на процеса , който  доведе  до реформата  в сектора  на захарта , Комисията  се ангажира  да 
подпомогне  нуждите  от адаптиране  на привилегировани  страни  по протокола  за захарта  
и извърши  анализ  на въздействието  на реформата  в сектора  на захарта  върху  страните  
BG 4   BG от АКТБ . Необходимостта  от тези придружаващи  мерки  за страните  от АКТБ  беше  
надлежно  предвидена  и те нямаха  отношение  към раздела  за селско  стопанство  от 
бюджета . 
IX.  Първо  тире  - На практика  Комисията  винаги  полага  големи  усилия  да гарантира , че 
инструментите  и мерките  се изготвят  по такъв  начин , че да се осигури  цялостна  
последователност
, и че те базирани  на щателни  технически  оценки  на нуждите  и 
обективни  и недискриминационни  критерии . Този  подход  беше  следван  и в реформата  
на пазара  на захарта . 
Второ  тире  - При изготвяне  на своето  предложение  за правилата , уреждащи  пазара  на 
захарта  след  пазарната  2014—2015 година , и въз основа  на своя опит  в миналото  
Комисията  ще проучи  редица  варианти . 
Трето  тире  - Комисията  е на мнение , че новият  баланс  на пазара  на захарта , който  
произтича  от реформата , включително  нивото  на самостоятелно  задоволяване  в ЕС, е в 
съответствие  с разпоредбите  на Договора , които  не гласят , че ЕС непременно  трябва  да 
задоволява  самостоятелно  нуждите  си по отношение  на всеки  селскостопански  
продукт . Освен  това режимът  на захарта  включва  необходимите  инструменти  за 
справяне  със ситуации  на недостиг  на пазара , най-вече чрез включване  на наличните  
количества  захар  извън  квотата  в квотата . 
Четвърто  тире  - С оглед  да се сдобие  с повече  информация  по този въпрос  Комисията  
скоро  ще предприеме  проучване  относно  преноса  на цени  в сектора  на захарта .  
Пето  тире  - В съответствие  с принципа  на субсидиарност  държавите -членки  носят  
отговорността  за прилагане  на мерки  за диверсификация  и за гарантиране  на спазването  
на екологичните  задължения , тъй като те са в по-добра  позиция  да вземат  
необходимите  решения  в контекста  на редица  специфични  фактори , които  се прилагат  
във всеки  отделен  случай .  
ВЪВЕДЕНИЕ  
4. Гладкото  функциониране  на режима  на захарта  въз основа  на квоти  изисква  и квоти  
за изоглюкоза  и инулинов  сироп , тъй като, както  правилно  изтъква  Съдът , тези два 
продукта  са потенциални  заместители  на захарта . Квотите  бяха  въведени  в момент , 
когато  производството  на тези алтернативни  подсладители  в Общността  беше  
достигнало  обем , който  заплашваше  да наруши  нормалното  функциониране  на режима  
на захарта . Равнищата  на квотите , които  бяха  определени  тогава , отговаряха  на 
производствения  обем  в онзи  момент . 
5. Комисията  би искала  да поясни , че в контекста  на решението  на Световната  
търговска  организация  (СТО ) няма  абсолютно  количествено  ограничение  на износа  на 
бяла  захар : 
Експертната  група  на СТО  и апелативният  орган  препоръчаха  органът  за уреждане  на 
спорове  (ОУС ) да поиска  от Европейската  общност  (ЕО) да приведе  своя режим  на 
захарта , дотолкова  доколкото  той беше  счетен  за несъответстващ  на Споразумението  
за селско  стопанство  на СТО , в съответствие  със своите  задължения  съгласно  това 
споразумение .  
Що се отнася  до обхвата  на несъответствието , в своя  доклад  от 28 април  2005 г. 
апелативният  орган  на СТО  подкрепи  констатациите  на експертната  група , че  
BG 5   BG Първо  тире  - бележка  под линия  1 в списъка  на ЕО във връзка  с преференциалния  внос  
от някои  страни  от АКТБ  и Индия  не е оказала  правен  ефект  върху  разширяването  и не 
е изменила  по друг  начин  равнището  на ангажимента  за количество  на Европейските  
общности , което  е записано  в списъка  на ЕО, 
Второ  тире  - жалбоподателите  (Австралия , Бразилия  и Тайланд ) представиха  prima 
facie  доказателства , че производителите /износителите  на захар  „В“ (т.e. извън  квотата ) 
над равнището  на ангажимент  на ЕО са получавали  „плащания “ при износ  i) чрез 
продажби  на захарно  цвекло  „В“ на производители  на захар  „В“ под общите  им разходи  
за производство ; и ii) под формата  на трансфер  на финансови  ресурси , чрез кръстосано  
субсидиране  в резултат  от функционирането  на режима  на захарта  в ЕО, по смисъла  на 
член  9, параграф  1, буква  в) от Споразумението  за селско  стопанство  на СТО  (и 
следователно  предмет  на ангажименти  за намаляване  на експортните  субсидии ),  
Трето  тире  - ЕО не е демонстрирала , че нейният  износ  на захар  „В“ и захар  от 
АКТБ /Индия  (еквивалентна  захар ), който  надхвърля  равнището  на ангажимент  на 
Европейските  общности , не е бил субсидиран . 
Поради  това ЕС може  да позволи  износ  на захар  извън  квотата , който  надхвърля  
неговите  ангажименти  към СТО , при условие  че ЕС може  да демонстрира , че този 
износ  не е субсидиран .  
Поле  1 
Виж  отговор  на точка  5. 
7. Комисията  би искала  да подчертае  от самото  начало , че не целият  износ  на захар  от 
ЕС, а само  субсидираният  износ  трябва  да се запази  в рамките  на ограничението , 
наложено  от решението  на СТО . Съответно  захарта  в квотата  и изоглюкозата  в и извън  
квотата  не са обхванати  от това ограничение , дотолкова  доколкото  не се предоставя  
възстановяване  на средства . 
9. Целите  на реформата  са пряко  свързани  с целите  на ОСП , които  са заложени  в 
Договорите . Освен  това отчасти  различаващите  се цели  не се дължат  на недостатък  в 
реформата , а са резултат  от нейното  широкообхватно  приложно  поле . Различните  цели  
на реформата  отразяват  различните  аспекти  на пазара  на захарта  и трябва  да се 
балансират  взаимно . 
10. г) По-ниско  равнище  на отказ  от квоти  през втората  година  доведе  до ситуация  на 
пренасищане  на вътрешния  пазар , в отговор  на което  Комисията  предприе  два пакета  от 
мерки : удължаване  на възстановяванията  при износ  през пазарната  2007—2008 
година  
от една  страна  и определяне  на процент  на изтегляне  в размер  на 13,5 % ( Регламент  
(ЕО) № 290/2007 на Комисията ) с цел да се запази  структурния  баланс  на пазара  от 
друга  страна . 
д) Тъй като реформата  включваше  намаляване  на цените  на захарното  цвекло , тя оказа  
пряко  въздействие  върху  доходите  на растениевъдите , което  е и основанието  за 
компенсация . За отглеждащите  зърно  растениевъди  изоглюкозата  представлява  
единствено  маргинален  пазар  за зърно , чиято  цена  зависи  в много  по-голяма  степен  от 
други  променливи . Реформата  не оказа  видимо  въздействие  върху  доходите  на 
отглеждащите  зърно  растениевъди  и поради  това не би имало  основание  за 
компенсация .  
КОНСТАТАЦИИ  
BG 6   BG 21. С оглед  да гарантира  ефикасно  и безпроблемно  преструктуриране , Комисията  
предпочете  модел  за реформиране  въз основа  на доброволни  решения  на 
производителите  на захар . Този  избор  се оказа  ефикасен  за постигане  на целите  на 
реформата . Подход , основан  на насочване  към специфични  региони  или индивидуални  
производители , би срещнал  не само  сериозна  съпротива  от страна  на държавите -членки  
и операторите , засегнати  от намаляването  на квотите , но и големи  практически  
трудности  при решаване  кой трябва  да спре  своята  дейност  и кой не.  
22. Основната  цел на реформата  беше  постигане  на нов баланс  в сектора  за 
производство  на захар  в ЕС в сценарий , характеризиращ  се с по-голяма  отвореност  на 
вътрешния  пазар  към внос  от трети  страни . С оглед  да се постигне  тази цел, беше  
нужно  намаляване  на квотите ; оставащите  дружества  следва  да могат  да извършват  
дейност  на пазар  със значително  по-ниски  институционални  цени .  
23. От съображения  за ефикасност  и прозрачност  Комисията  предпочете  модел  за 
реформиране , в който  окончателните  решения  за запазване , намаляване  или отказване  
от производството  трябва  да се вземат  от отделните  предприятия  за захар  в контекста  
на бъдеще , характеризиращо  се със значително  по-ниски  цени . Освен  това беше  
осигурен  финансов  стимул  за дружества , които  вземат  решение  да се откажат  от своите  
квоти . Този  модел  не изисква  анализ  на сегашната  доходност  и перспективите  за всеки  
отделен  производител  на захар  в ЕС. Поради  това Комисията  не счита  за нужно  
събирането  на такива  данни  за производителност  и ефикасност  за избрания  модел . 
Освен  това такъв  анализ  би засегнал  аспекта  на поверителност  в сферата  на частния  
бизнес  и в сравненията  между  дружества  на тази основа  не би било  изключено  
наличието  на спорни  точки .  
Ползите  за конкурентоспособността  на захарната  промишленост  в ЕС след  реформата  
са неоспорими , тъй като сега функциониращите  дружества  трябва  да запазят  доходност  
в сценарий  със значително  по-ниски  институционални  цени . 
24. Комисията  последователно  използва  най-добрата  достъпна  информация  с цел 
изчисляване  на доходността  в сектора  на захарта  във всяка  държава -членка . С оглед  
гарантиране  на надеждността  на резултатите , тези анализи  трябваше  да се базират  на 
консолидирани  основни  тенденции  в рамките  на значим  период  от време . Настоящите  
резултати  от реформата  до голяма  степен  потвърдиха  валидността  на тези изчисления . 
Първоначалната  оценка  на въздействието  SEC (2003) 1022 беше  базирана  на данни  от 
„Проучване  за оценка  на въздействието  на бъдещи  варианти  за бъдещата  реформа  на 
общата  организация  на пазара  на захарта “, изготвено  от LMC за CEFS (2003 г.), което  в 
голяма  степен  потвърди  предишните  заключения  на Комисията .  
Актуализирането  на оценката  на въздействието  SEC (2005) 808 беше  основано  на 
редица  източници , включително  различни  проучвания , поръчани  или от секторни  
организации  (например  Comité Européen de Fabricants de Sucre, Conféderation Générale 
de Betteraviers) или от държавите -членки , както  и на приноса  на академичните  кръгове .  
В съответствие  с това данните  в таблица  2 от актуализираната  оценка  на въздействието  
са последните  достъпни  данни , подходящи  за установяването  на доходността  на целия  
сектор  на захарта  във всяка  държава -членка .  
25. Виж  отговора  на точка  23 за характеристиките  на модела  за реформиране , избран  от 
Комисията . 
Както  е показано  в таблица  1 на Комисията , делът  на квотите , притежавани  от държави -
членки  с висока  доходност , се е увеличил  от 68 % на 78 % след  реформата , докато  делът  
BG 7   BG на държавите -членки  с ниска  доходност  е намалял  от 12  % на 5 %. Ползите  за общата  
конкурентоспособност  на сектора  за производство  на захар  в ЕС са очевидни . 
26. Логиката  зад реформата  беше  доброволното  отказване  от 6 млн. тона  квотно  
производство  до кампанията  за 2009—2010 г., за което  беше  изготвена  четиригодишна  
схема  за преструктуриране . Макар  че резултатът  през първата  година  (отказ  от 1,47 
млн. тона ) да беше  в съответствие  с тази цел, случаят  не беше  такъв  през  втората  
година  (0,71 млн. тона ), което  накара  Комисията  да направи  необходимите  корекции . 
Съответният  Регламент  (ЕО) № 1261/2007 на Съвета  беше  приет  през октомври  2007 г. 
Инструментите  за насърчаване  на отказ  от квоти  през първите  две години  от реформата  
се оказаха  привлекателни  само  за най-слабо  конкурентните  производители  и обемът  на 
квотите , от които  производителите  се отказаха , не беше  достатъчен  за постигане  на нов 
баланс  в сектора . Както  правилно  обяснява  Съдът  в по-големи  подробности  в точка  27, 
основна  пречка  за промишлеността  беше  не липсата  на финансови  стимули , а по-скоро  
несигурността , свързана  с онази  част от помощта , която  се запазва  за растениевъди  и 
изпълнители . 
28. Преходната , обвързана  с производството  помощ  за период  от пет години , която  се 
предоставя  на растениевъдите , трябва  да се оцени  в политическия  контекст  на 
реформата  на сектора  на захарта , която  също  така трябва  да се подкрепи  от онези  
държави -членки , които  губят  капацитета  за производство  на захар  в резултат  от нея. 
Реформата  в сектора  на захарта  трябва  да се оцени  на фона  на окончателните  резултати  
след  приключване  на преходния  период .  
29. Общото  ниво  на отказ  от квотите , изчислено  от Комисията , не се базира  на анализа  
на доходността  на отделните  дружества , а на резултата  от новите  макроикономически  
условия , преобладаващи  в икономиката  на пазара  на захарта  в ЕС, а именно  решението  
на експертната  група  на СТО  и увеличения  достъп , предоставен  на определени  
износители  на захар .  
Тъй като Комисията  като цяло  споделя  позицията  на Съда , че доходността  на 
производителите  на захар  може  да варира  в рамките  на един  и същи  регион , тя 
предпочете  модел  на реформиране , в който  окончателните  решения  се вземат  от 
отделните  дружества  за производство  на захар . На този фон целта  на реформата  не 
беше  да постигне  нов баланс  на пазара  единствено  чрез общо  преустановяване  на 
производството  в най-слабо  производителните  държави -членки , а да установи  условия  
и стимули , които  позволяват  на сектора  да предприеме  необходимите  съкращения  в 
производството .  
30. Решението  за преустановяване  на производството  на захар  трябва  да се вземе  от 
отделните  дружества  за производство  на захар . Най-ефикасните  производители  на 
захар  определено  са в по-добра  позиция  да запазят  своята  дейност  в сценарий  с по-
ниски  цени . Както  правилно  изтъква  Съдът  в други  части  от своя  доклад , 
комбинираната  доходност  на производството  на захар  зависи  не само  от 
икономическите  резултати  на производствените  съоръжения , но и от 
конкурентоспособността  на сектора  за отглеждане  на суровини . За постигането  на 
търговска  устойчивост , двете  трябва  да вървят  заедно . 
32.  в) Въвеждането  на 
задължително  некомпенсирано  съкращение  на квотите  през  2010 г., 
ако целта  не бъде  постигната  чрез доброволен  отказ , се оказа  от решаващо  значение  за 
гарантиране  на резултати  от третата  година  на реформата .  
BG 8   BG 34. Както  Съдът  описва  в точка  27, съществен  елемент , който  възпрепятства  по-голямо  
използване  на фонда  за преструктуриране  през втората  година , беше  степента  на 
несигурност  относно  действителното  ниво  на помощ , която  следва  да се получи  от 
преработвателя  на захар . Освен  това Комисията  желае  да подчертае , че общият  размер  
на помощта  не беше  увеличен  през втората  фаза  на реформата , в която  въпреки  всичко  
целта  за общ отказ  от квоти  беше  постигната . 
35. Решенията  за отказ  от квотите  бяха  взети  доброволно  от дружествата  въз основа  на 
собствената  си оценка  на ситуацията  и перспективите . Всички  оператори  в ЕС бяха  
изправени  пред  един  и същи  избор  при еднакви  условия  и всеки  взе решението , което  
счете  за най-подходящо .  
36. Целта  беше  да се постигне  общо  увеличение  на производителността  в сектора  на 
захарта  в ЕС след  реформата  и тази цел беше  постигната .  
Тъй като това беше  доброволна  схема , всички  производители  на захар  от ЕС имаха  
право  на достъп  до схемата  за преструктуриране . Окончателните  решения  бяха  взети  от 
отделните  предприятия , които  трябваше  да вземат  предвид  вероятната  доходност  на 
дружеството  в новата  пазарна  обстановка . 
Виж  също  така стойностите , представени  в отговора  на Комисията  на точка  25. 
37. Конкурентоспособността  на отделните  дружества  не е само  функция  на държавите -
членки , в които  извършват  дейност , но и на техния  размер , резултатите  на 
производствените  съоръжения , управлението  и много  други  фактори . Както  правилно  
беше  обяснено  от Съда , разликите  в доходността  между  дружества , разположени  в една  
и съща  държава -членка , могат  да са от значение .  
Общите  квоти , разпределени  преди  реформата  на държави -членки  с висока  доходност , 
бяха  много  по-големи  в сравнение  с държавите -членки  с ниска  доходност . Както  се 
вижда  от приложение  III, наличните  в държавите -членки  с ниска  доходност  квоти  след  
реформата  се равняват  на 31  % от квотите , с които  са разполагали  преди  реформата . 
При държавите -членки  с висока  доходност  този процент  е 81 %.  
38. Комисията  е на мнение , че целите  на реформата  са били  постигнати  напълно  и 
остава  уверена , че отделните  производители  са в най-добра  позиция  да вземат  решения  
въз основа  на своята  оценка  на бъдещата  си конкурентоспособност . 
39.-40. Комисията  счита , че механизмите  не си противоречат , тъй като основанието  да 
се предложи  вариантът  с допълнителните  квоти  едновременно  със стимули  за отказ  от 
квоти  чрез фонда  за преструктуриране  е било  да се подчертае  целта , която  посочва  
Съдът , а именно  улесняване  на допълнително  увеличаване  на конкурентоспособността  
на дружества , които  вече са конкурентоспособни , чрез увеличаване  на техния  
производствен  капацитет .  
40 (второ  тире ). Докато  производителите  на захар  биха  имали  полза  от по-ниски  цени  
на захарното  цвекло  след  реформата , цената  на царевицата  и другите  суровини , 
използвани  за производство  на изоглюкоза , биха  останали  незасегнати . С оглед  да се 
гарантира , че производители  на изоглюкоза  биха  могли  да запазят  своята  относителна  
конкурентоспособност , бяха  предоставени  допълнителни  безплатни  квоти , така че те да 
могат  да се възползват  от икономии  от мащаба .  
41. Резултатът  от комбинираното  прилагане  на двете  мерки  беше  улесняване  на 
концентрацията  на производство  на захар  в онези  предприятия , които  бяха  с най-добри  
перспективи  да останат  конкурентни  през годините , и следователно  постигане  на 
BG 9   BG цялостно  увеличение  на конкурентоспособността  на сектора  за производство  на захар  в 
ЕС.  
42. Целта  на реформата  беше  да се постигне  необходимото  адаптиране  в сектора  за 
производство  на захар  в ЕС по гладък  и ефикасен  начин . Това  изискваше  фонд  за 
преструктуриране  за онези  дружества , които  се отказаха  от своите  квоти , и 
инструменти  за гъвкаво  приспособяване  за дружествата , които  решиха  да останат  в 
този бизнес . Дружествата  за производство  на захар  в ЕС бяха  призовани  да вземат  
редица  решения  въз основа  на собствения  си анализ  на перспективите  и обстановката  
на пазара . В тази сложна  икономическа  среда  някои  дружества  решиха  първо  да 
закупят  квоти , а после  да се откажат  от известно  количество  квоти .  
Комисията  е на мнение , че тази повишена  гъвкавост  на операторите  е довела  до по-
ефикасно  адаптиране  на сектора  на захарта  в ЕС, като същевременно  е осигурила  
еднакво  третиране  на всички  оператори . 
Както  правилно  изтъква  Съдът , исканата  сума  за закупуване  на квоти  и изплащаната  
сума  при отказ  от квоти  е една  и съща . 
Що се отнася  до предполагаемите  отрицателни  финансови  последствия , моля  вижте  
отговора  на Комисията  на точка  43. 
43. Докато  производителите  на захар  биха  имали  полза  от по-ниски  цени  на захарното  
цвекло  след  реформата , цената  на царевицата  и другите  суровини , използвани  за 
производство  на изоглюкоза , биха  останали  незасегнати . Тъй като понижението  на 
цените  на захарта  води  до намаляване  и на цената  на изоглюкозата , реформата  би 
довела  до намаляване  на приходите  на производителите  на изоглюкоза . 
С оглед  да се гарантира , че производителите  на изоглюкоза  биха  могли  да запазят  
своята  относителна  конкурентоспособност  и така да се гарантират  равни  условия  за 
производителите  на захар  и изоглюкоза , беше  предоставено  увеличение  на квотите  за 
изоглюкоза , така че производителите  на изоглюкоза  да могат  да се възползват  от 
икономии  от мащаба . 
Комисията  би искала  да подчертае , че подобно  на квотите  за захар  дружествата  за 
изоглюкоза , които  се отказват  от своите  квоти  и кандидатстват  за помощ  за 
преструктуриране , трябва  да представят  и докажат  правилното  изпълнение  на план  за 
преструктуриране . 
44. Реформата  беше  насочена  към цялостно  подобрение  на общата  
конкурентоспособност  на сектора , включително  растениевъдите , чрез по-ниска  
минимална  цена  на захарното  цвекло . Както  се подчертава  в приложение  VI на Съда , 
някои  държави -членки  взеха  решение  да насочат  помощите  за диверсификация  най-
вече към отглеждащите  захарно  цвекло  растениевъди .  
45. Резултатите  от реформата  показват , че отглеждащите  цвекло  растениевъди  в ЕС са 
демонстрирали  по-голям  капацитет  за адаптиране  от първоначалните  изчисления  и че 
отглеждането  на захарно  цвекло  продължава  да се извършва  в значителни  области  от 
държавите -членки , посочени  в таблица  2. 
46-47. По своето  естество  производството  на захар  разчита  в голяма  степен  на големи  
промишлени  съоръжения . То може  да остане  конкурентоспособно  само  ако и 
производството , и преработването  на цвекло  се извършват  по конкурентен  начин . Без 
да се засягат  случаите , докладвани  от Съда , е възможно  промишлени  съоръжения  с 
добри  резултати  да бъдат  принудени  да преустановят  дейност  поради  ограничената  
BG 10   BG конкурентоспособност  на цвеклото , отглеждано  в околността . Такъв  изглежда  е 
случаят , описан  от Съда  в точка  30.  
50. Констатациите  на Съда  са свързани  с правното  основание , прието  от Съвета , което  
Комисията  е длъжна  да прилага . 
51. Реформата  допринесе  за преодоляване  на ценовата  разлика  между  вътрешния  пазар  
на ЕС и световния  пазар . Секторът  на захарта  в ЕС сега е ориентиран  към пазара  в по-
голяма  степен  и е по-конкурентен  отколкото  преди  реформата . 
54. Комисията  приветства  признанието  на Съда , че пазарът  на захарта  в ЕС е останал  
стабилен  от началото  на реформата  насам . 
55. Реалното  ниво  на внос  от тези държави  зависи  от относителната  привлекателност  на 
ЕС в сравнение  със световния  пазар . Поради  това една  от целите , постигнати  от 
реформата , беше  отстраняване  на тази ценова  разлика .  
56. Разчитането  в по-голяма  степен  на внос  не е резултат  от реформата  в сектора  на 
захарта , а от последствията  от политиките  на ЕС, насочени  към повишаване  на 
значимостта  на захарта  като инструмент  за икономическа  дейност  в най-слабо  
развитите  държави  с добър  производствен  потенциал .  
57. Комисията  е на мнение , че новият  баланс  на пазара , постигнат  от реформата  в 
сектора , може  да се поддържа  в обозримото  бъдеще . Развитието  на пазара  изглежда  
потвърждава  това. 
58. Фактът , че ЕС стана  по-зависим  от вноса , е логична  последица  от отварянето  на 
пазара  на ЕС за трети  страни . Независимо  от това нивото  на зависимост  от вноса  щеше  
да е много  по-високо , ако цените  на захарта  в ЕС се бяха  запазили  на високото  
равнище , преобладаващо  преди  реформата .  
Като  цяло  нивото  на собствени  доставки  в рамките  на квотата , поддържано  след  
реформата  (около  85 %), може  да се счита  за удовлетворително  и Комисията  би искала  
да подчертае , че режимът  включва  необходимите  инструменти  за справяне  с 
хипотетични  ситуации  на недостиг  на пазара  на ЕС, най-вече чрез включване  на 
количествата  захар  извън  квотата  в квотата . 
59.  б) Това  разчитане  в по-голяма  степен  на вноса  зависи  най-
вече от разликата  между  
цените  на захарта  на световния  пазар  и пазара  на ЕС. Реформата  беше  от решаващо  
значение  за преодоляване  на тази разлика  и поради  това допринесе  за поддържане  на 
стабилен , макар  и по-малък  сектор  за производство  на захар  в ЕС.  
60. Поради  значително  увеличаване  на цялостната  конкурентоспособност  на 
производството  в ЕС Комисията  счита , че след  реформата  секторът  на захарта  в ЕС е 
по-добре  оборудван , за да устои  на делокализиране .  
61. Както  правилно  обяснява  Съдът , за получаване  на помощ  за преструктуриране  
операторът  трябва  да представи  план  за преструктуриране , който  съдържа  подробни  и 
конкретни  мерки , чието  изпълнение  се следи  от националните  органи . Само  дружества , 
които  удовлетворително  изпълняват  тези мерки , имат  право  да получат  плащания .  
Фактът , че групите  от производители  на захар  в ЕС също  така внасят  захар  в ЕС, не е 
нов. Освен  това в нов сценарий , в който  ЕС трябва  да увеличи  своя внос  на захар , 
фактът , че някои  производствени  съоръжения  се преобразуват  в рафинерии , би 
позволил  на част от производството  на захар  да остане  в ЕС. 
BG 11   BG 62. Комисията  приветства  признанието  на Съда , че целта  на реформата  за намаляване  
на цената  на захарта  е била  постигната . 
63. С оглед  да се сдобие  с повече  информация  по този въпрос , Комисията  скоро  ще 
предприеме  проучване  относно  преноса  на цените  в сектора  на захарта .  
Освен  това в контекста  на периодичното  си преразглеждане  на политиките  Комисията  
ще предприеме  ex-post  оценка  на мерките  по ОСП , прилагани  в сектора  на захарта . 
Оценката  ще проучи  въздействието  на мерките  по ОСП , прилагани  по отношение  на 
веригата  за доставки  на захар , включително  сектора  на стопанствата  и производителите  
и рафинериите  на захар , от приемането  на реформата  през 2006 г. насам . Работата  по 
оценката  се очаква  да започне  през четвъртото  тримесечие  на 2010 г. Резултатите  могат  
да се очакват  в края  на 2011 г. 
64. Не е учудващо , че реформа , която  намалява  общия  размер  на сектора , като 
същевременно  изисква  от оставащите  дружества  значително  да увеличат  своята  
конкурентоспособност , води  до определена  степен  на промишлена  концентрация .  
69. Изоглюкозата  се произвежда  от зърнени  култури  (най-вече царевица  и пшеница ) и 
за разлика  от сектора  на захарното  цвекло  няма  специфични  междубраншови  договори  
за доставка  между  растениевъдите  и преработвателите . Поради  това не би било  
обосновано  да се запази  част от помощта  за растениевъдите .  
72. Както  се признава  от Съда  в точка  13 и в съответствие  с принципа  на 
субсидиарност , прилагането  на помощта  за преструктуриране  е отговорност  на 
държавите -членки , които  са в най-добра  позиция  да осмислят  конкретните  
обстоятелства  на отделните  ситуации . 
Освен  това Комисията  би искала  да подчертае , че плащането  на помощ  за 
преструктуриране  зависи  от изпълнението  на план , представен  от оператора  на 
съответната  държава -членка , включително  подробно  описание  на конкретни  действия . 
Тези  планове  естествено  трябва  да спазват  правилата  на ЕС и националните  правила , 
някои  от които  се различават  значително  в отделните  държави -членки .  
73. Органите  в държавите -членки  трябва  да проверят  дали  социалните  задължения  се 
изпълняват  в съответствие  със социални  планове . Одитите  преди  уравняване  на 
сметките  включват  проверка , че държавите -членки  извършват  такъв  контрол . 
Социалните  планове  в повечето  случаи  се изготвят  съвместно  от производителя  и 
работниците /профсъюзите . Спазването  на задълженията  — обучение , преразпределяне , 
компенсация  и др. — също  ще бъде  следено  от участващи  страни . 
Освен  това Комисията  е домакин  на „комитета  за социален  диалог  в сектора  на 
захарната  промишленост “, който  се състои  от представители  на профсъюзите  и 
захарната  промишленост . Този  комитет  по-специално  договори  етичен  кодекс  на 
европейската  захарна  промишленост  относно  корпоративна  социална  отговорност , 
който  беше  прилаган  в значителна  степен  в контекста  на реформата . 
В допълнение  социалното  въздействие  на реформата  ще бъде  проучено  в оценката  на 
мерките  по ОСП , прилагани  в сектора  на захарта . Работата  по оценката  се очаква  да 
започне  през четвъртото  тримесечие  на 2010 г. Резултатите  могат  да се очакват  в края  
на 2011 г. 
74. Основанието  за удължаване  на крайния  срок , в който  производителите  трябва  да 
изпълнят  своите  екологични  задължения , се състоеше  от две части : от една  страна  
първоначалният  срок  беше  определен  през 2006 г. и графикът  трябваше  да се 
актуализира , за да се вземат  под внимание  важните  промени  в националните  програми  
BG 12   BG за преструктуриране , които  започнаха  през 2008 г. От друга  страна  последствията  от 
световната  финансова  криза  за икономиките  на някои  държави -членки  направиха  това 
изменение  уместно . 
75. Изоглюкозата  се произвежда  от зърнени  култури  (най-вече царевица  и пшеница ) и 
за разлика  от сектора  на захарното  цвекло  няма  специфични  междубраншови  договори  
за доставка  между  растениевъдите  и преработвателите . Поради  това не би било  
обосновано  да се запази  част от помощта  за отглеждащите  зърно  растениевъди , тъй 
като цените  на зърнените  култури  не се засягат  от тази реформа . 
76—77. Виж  също  отговора  на Комисията  на точка  73. 
Комисията  също  така би искала  да подчертае , че намаляването  на броя  на заводите  за 
производство  на захар  е процес , продължаващ  много  години , който  започна  много  
преди  реформата  в сектора  на захарта , тъй като всяка  производствена  единица  
увеличаваше  своя производствен  капацитет . Например  между  2000 и 2006 г. 67 завода  в 
ЕС преустановиха  дейност .  
Фондът  за преструктуриране  осигури  правна  рамка  и финансова  подкрепа , от която  
закритите  дружества  преди  реформата  нямаше  как да се възползват . 
80. Помощта  за диверсификация  беше  въведена , за да даде  на държавите -членки  
възможност  да предприемат  мерки  в съответните  региони  и им позволява  да включват  
мерки  за други  икономически  участници , засегнати  от преструктурирането  в сектора  на 
захарта , които  не са били  компенсирани  с помощ  за преструктуриране . 
81. Виж  отговора  на Комисията  на точка  74. 
82. В съответствие  с многогодишния  план  на ГД „Земеделие  и развитие  на селските  
райони “ за оценка  за периода  2010—2012 г., оценката  на мерките  по ОСП , прилагани  в 
сектора  на захарта , ще бъде  извършена  през 2010—2011 г. В оценката  ще се проучи  
въздействието  на мерките  по ОСП , прилагани  по отношение  на веригата  за доставки  на 
захарта , включително  сектора  на стопанствата  и производителите  и рафинериите  на 
захар , тъй като реформата  беше  приета  през 2006 г. Въздействието  на помощта  за 
диверсификация  върху  засегнатите  от преструктурирането  региони  също  следва  да се 
проучи  в тази оценка  (въз основа  на изследвания  на конкретни  случаи ).  
Работата  по оценката  се очаква  да започне  през четвъртото  тримесечие  на 2010 г. 
Резултатите  могат  да се очакват  в края  на 2011 г.  
Комисията  извършва  своите  проверки  като част от процедурите  за уравняване  на 
сметки .  
85. Макар  че предложението  на Комисията  не включваше  преходна  помощ  за 
предприятия , които  се занимават  единствено  с рафиниране  на захар , по време  на 
обсъжданията  в Съвета  стана  ясно , че подобно  на преработвателите  на захарно  цвекло , 
тези рафинерии  трябва  да преминат  през редица  структурни  промени  като последствие  
от понижението  на институционалните  цени  на захарта .  
В действителност  реформата  води  до по-конкурентна  бизнес  среда  за традиционните  
рафинерии , които  трябва  да приспособят  своите  операции , за да могат  да останат  
конкурентни  в този нов сценарий . Засегнатите  оператори  трябваше  да определят  
необходимите  промени  в бизнес  план , който  да представят  на националните  органи . 
Чрез  предоставяне  на тази помощ  реформата  осигури  равно  третиране  на всички  
производители  на захар  в Общността , независимо  дали  използват  цвекло  или 
нерафинирана  захар  като суровина . 
BG 13   BG 86. Законодателството  на ЕС трябва  да се прилага  по еднакъв  начин  в държавите -
членки , независимо  дали  в тях има един  или повече  потенциални  бенефициери .  
88. Тези  разлики  се дължат  на действителната  квота , от която  производителите  са се 
отказали , и момента  на отказа . В действителност  в рамките  на фонда  за 
преструктуриране  на сектора  на захарта  бяха  събрани  повече  суми  за временно  
преструктуриране  и бяха  понесени  по-малко  разходи . Най-високите  ставки  на помощ  за 
тон от квотата  бяха  достъпни  през първите  две години  от реформата . 
90. Реформата  на режима  на захарта  беше  изготвена  така, че да не оказва  въздействие  
върху  бюджета  от гледна  точка  на селскостопански  разходи , а по-скоро  да се 
самофинансира . Фондът  за преструктуриране  на сектора  на захарта  беше  замислен  да 
се самофинансира . 
Що се отнася  до реформата  на режима  на захарта , трябва  да се вземат  предвид  всички  
промени , които  бяха  извършени  в рамките  на общата  организация  на пазара  (ООП ) на 
захарта , т.е. преминаване  от мерки , които  включват  високи  гарантирани  цени  за 
захарно  цвекло  и възстановявания  при производство  и износ , към система , базирана  
най-вече на пряка  помощ  за земеделските  стопани . В този смисъл  режимът  на захарта  
беше  замислен  така, че да не оказва  въздействие  върху  бюджета  от гледна  точка  на 
селскостопански  разходи  (виж също  така констатацията  на Съда  в точка  89). Комисията  
счита , че тази цел е била  постигната .  
Фондът  за преструктуриране  на сектора  на захарта , който  не е компонент  от ООП , беше  
замислен  да се самофинансира  и това също  беше  постигнато . 
a) Към момента  на реформата  се очакваше  вносът  на захар  в ЕС да се увеличи , най-вече 
в резултат  от мерките  „Всичко  освен  оръжие “. Така  в отсъствието  на реформа  и като се 
вземе  предвид  решението  на СТО , развитието  на пазара  на захарта  в ЕС щеше  да 
доведе  до намаляване  на производството  на ЕС. Поради  това прекомерното  
производство  щеше  да намалее , а оттам  и приходите  от производствените  налози  се 
предвиждаше  да намалеят  постепенно  до нула , считано  от бюджетната  2010 година . В 
този динамичен  контекст  производствената  такса , въведена  с реформата  на захарта , 
беше  определена  на 12 EUR/ тон, за да се запази  неутралността  по отношение  на 
бюджета  що се отнася  до приходите . 
б) Придружаващите  мерки  произтичат  от общия  ангажимент  на ЕС в рамките  на 
споразумението  за партньорство  АКТБ —ЕС да подпомага  страните  от АКТБ  в техния  
стремеж  към намаляване  на бедността  и устойчиво  развитие . По време  на процеса , 
който  доведе  до реформата  в сектора  на захарта , Комисията  се ангажира  да подпомогне  
нуждите  от адаптиране  на привилегированите  страни  по протокола  за захарта  и 
извърши  анализ  на въздействието  на реформата  в сектора  на захарта  върху  страните  от 
АКТБ . Необходимостта  от такива  придружаващи  мерки  за страните  от АКТБ  беше  
надлежно  предвидена . 
Помощта , предоставена  на страните  от АКТБ , попада  извън  обхвата  на Регламент  (ЕО) 
№ 1290/2005 на Съвета , тъй като касае  помощ  за развитие  за страните  от АКТБ  и 
поради  това не се обхваща  от разходите  за Общата  селскостопанска  политика .  
91. Виж  отговора  на Комисията  на точка  90. 
ЗАКЛЮЧЕНИЯ  И ПРЕПОРЪКИ   
93. Целите  на реформата  са пряко  свързани  с целите  на ОСП , които  са заложени  в 
Договорите . Освен  това отчасти  различаващите  се цели  не се дължат  на недостатък  в 
реформата , а са резултат  от нейното  широкообхватно  приложно  поле . Различните  цели  
BG 14   BG на реформата  отразяват  различните  аспекти  на пазара  на захарта  и трябва  да се 
балансират  взаимно . 
94. Дружествата , които  продължават  да извършват  дейност  след  реформата , трябва  да 
запазят  доходност  в сценарий  с по-ниски  институционални  цени  и следователно  целта  
за подобряване  на цялостната  конкурентоспособност  на сектора  е била  постигната . 
Това  увеличение  на производителността  се потвърждава  от факта , че държавите -членки  
с висока  доходност  сега покриват  78  % от квотата  на ЕС (68  % преди  реформата ), 
докато  държавите -членки  с ниска  доходност  сега покриват  5 % от квотата  (12  % преди  
това). 
Допълнителните  квоти , които  бяха  предоставени  (в замяна  на сума , която  се равняваше  
на помощта  за преструктуриране ), целяха  допълнително  укрепване  на 
конкурентоспособността  на сектора  на захарта  в ЕС, като предоставиха  възможност  на 
дружествата  да разширят  своето  производство  и да се възползват  от икономии  от 
мащаба  или поне  да запазят  ниво  на производство , близко  до преобладаващото  преди  
реформата , в случай  на окончателно  намаляване  на квотите .  
Виж  също  отговора  на Комисията  на точка  23. 
95. След  реформата  на пазара  на захарта  беше  постигнат  нов баланс , произтичащ  от 
намалено  национално  производство  и по-ниски  институционални  цени . Решението  за 
преустановяване  на производството  беше  взето  доброволно  от засегнатите  заводи  след  
оценка  на дългосрочната  жизнеспособност  на техните  операции  в новия  сценарий . 
Всички  оператори  в ЕС бяха  изправени  през този вариант  при еднакви  условия .  
Комисията  подчертава , че размерът  на необходимото  намаляване  на квотите  беше  
оценен  спрямо  необходимостта  да се осигури  баланс  на пазара  в контекста  на новата  
икономическа  обстановка  в сектора . Той беше  постигнат  чрез преустановяване  (или 
намаляване ) на производството  от страна  на онези  дружества , които  се счетоха  за 
неконкурентни  в новите  преобладаващи  условия .  
96. Основанието  едновременно  да се предложи  възможността  за отказване  от квоти  и за 
получаване  на допълнителни  квоти  беше  свързано  с необходимостта  да се постигне  
цялостно  преструктуриране  на сектора  за производство  на захар  в ЕС. В резултат  от 
това секторът  сега е по-малък , но значително  по-конкурентен .  
Докато  производителите  на захар  биха  имали  полза  от по-ниски  цени  на захарното  
цвекло  след  реформата , цената  на царевицата  и другите  суровини , използвани  за 
производство  на изоглюкоза , би останала  незасегната  въпреки  понижението  на цените  
на изоглюкозата . С оглед  да се гарантира , че производители  на изоглюкоза  биха  могли  
да запазят  своята  относителна  конкурентоспособност , бяха  предоставени  допълнителни  
безплатни  квоти , така че да могат  да се възползват  от икономии  от мащаба . 
97. Като  цяло  растениевъдите  в ЕС са по-конкурентоспособни  след  реформата . Тяхната  
конкурентоспособност  обаче  не може  да се разглежда  отделно  от 
конкурентоспособността  на завода , на който  те доставят  своята  реколта . Виж  също  
отговорите  на Комисията  на точки  46—47. 
98. Съветът  реши  да запази  режим , основан  на производствени  квоти  до 2014—2015 г.  
99. Комисията  счита , че и двете  цели  — стабилизиране  на пазара  и намаляване  на 
недоходоносния  производствен  капацитет  — са били  напълно  постигнати . След  
реформата  ЕС произвежда  6 млн. тона  по-малко  квотна  захар  и действащите  
предприятия  трябва  да се стремят  към доходност  в сценарий  на значително  по-ниски  
институционални  цени . 
BG 15   BG Реформата  отстрани  разликата  между  цените  на ЕС и световните  цени . Това  допринесе  
за облекчаване  на натиска  върху  вътрешния  сектор  на захарта  в ЕС. 
Препоръка  1 
На практика  Комисията  винаги  полага  големи  усилия  да гарантира , че инструментите  и 
мерките  се изготвят  по такъв  начин , че да се осигури  цялостна  последователност , и че 
те са базирани  на щателни  технически  оценки  на нуждите  и обективни  и 
недискриминационни  критерии . Този  подход  беше  следван  и в реформата  на пазара  на 
захарта . Този  подход  беше  следван  и в реформата  на пазара  на захарта . 
Препоръка  2 
При изготвяне  на своето  предложение  за правилата , уреждащи  пазара  на захарта  след  
пазарната  2014—2015 година , и въз основа  на своя опит  в миналото  Комисията  ще 
проучи  редица  варианти . 
100. Реформата  допринесе  за повишаване  на конкурентоспособността  на сектора  на 
захарта  в ЕС и следва  да гарантира  продължаващо  производство  в ЕС. 
101. Разчитането  в по-голяма  степен  на внос  не е резултат  от реформата  в сектора  на 
захарта , а от последствията  от политиките  на ЕС, насочени  към повишаване  на 
значимостта  на захарта  като инструмент  за икономическа  дейност  в най-слабо  
развитите  държави  с добър  производствен  потенциал .  
Препоръка  3 
Комисията  е на мнение , че новият  баланс  на пазара  на захарта , който  произтича  от 
реформата , включително  нивото  на самостоятелно  задоволяване  в ЕС, е в съответствие  
с разпоредбите  на Договора , които  не гласят , че ЕС непременно  трябва  да задоволява  
самостоятелно  нуждите  си по отношение  на всеки  селскостопански  продукт . 
Определени  инструменти , вградени  в режима  на захарта , биха  позволили  на ЕС да се 
справи  със ситуации  на недостиг  на пазара , най-вече чрез включване  на количествата  
захар  извън  квотата  в квотата . 
102. Комисията  счита , че целта  на реформата  за намаляване  на цената  на захарта  е била  
постигната .  
Комисията  скоро  ще предприеме  проучване  относно  преноса  на цени  в сектора  на 
захарта , за да се сдобие  с повече  информация  по този въпрос .  
Освен  това в контекста  на периодичното  си преразглеждане  на политиките  Комисията  
ще предприеме  ex-post  оценка  на мерките  по ОСП , прилагани  в сектора  на захарта . 
Оценката  ще проучи  въздействието  на мерките  по ОСП , прилагани  по отношение  на 
веригата  за доставки  на захар , включително  сектора  на стопанствата  и производителите  
и рафинериите  на захар , тъй като реформата  беше  приета  през 2006 г. Работата  по 
оценката  се очаква  да започне  през четвъртото  тримесечие  на 2010 г. Резултатите  могат  
да се очакват  в края  на 2011 г. 
Препоръка  4 
С оглед  да се сдобие  с повече  информация  по този въпрос  Комисията  скоро  ще 
предприеме  проучване  относно  преноса  на цени  в сектора  на захарта . 
103. Комисията  също  така би искала  да подчертае , че намаляването  на броя  на заводите  
за производство  на захар  е процес , продължаващ  много  години , който  започна  много  
преди  реформата  в сектора  на захарта , тъй като всяка  производствена  единица  
BG 16   BG увеличаваше  своя производствен  капацитет . Например  между  2000 и 2006 г. 67 завода  в 
ЕС преустановиха  дейност .  
Фондът  за преструктуриране  осигури  правна  рамка  и финансова  подкрепа , от която  
закритите  дружества  преди  реформата  нямаше  как да се възползват . 
104. В съответствие  с принципа  на субсидиарност  законодателният  орган  натовари  
държавите -членки  с отговорността  за изпълнение  и прилагане  на последващи  мерки  
във връзка  със социалните  последици , тъй като те са в по-добра  позиция  да извършат  
това.  
Органите  в държавите -членки  трябва  да проверят  дали  социалните  задължения  се 
изпълняват  в съответствие  със социални  планове . Одитите  преди  уравняване  на 
сметките  включват  проверка , че държавите -членки  извършват  такъв  контрол . 
Социалните  планове  в повечето  случаи  се изготвят  съвместно  от производителя  и 
работниците /профсъюзите . Спазването  на задълженията  — обучение , преразпределяне , 
компенсация  и др. — също  ще бъде  следено  от участващи  страни . 
Освен  това Комисията  е домакин  на „комитета  за социален  диалог  в сектора  на 
захарната  промишленост “, който  се състои  от представители  на профсъюзите  и 
захарната  промишленост . Този  комитет  по-специално  договори  етичен  кодекс  на 
европейската  захарна  промишленост  относно  корпоративна  социална  отговорност , 
който  беше  прилаган  в значителна  степен  в контекста  на реформата . 
105. В съответствие  с принципа  на субсидиарност  държавите -членки  носят  отговорност  
за прилагане  на мерките  за диверсификация . 
106. През  декември  2009 г. Комисията  измени  законодателството , така че да се даде  
възможност  за удължаване  на крайните  срокове  относно  екологичните  мерки  до 
септември  2011 г. Основанието  за удължаване  на крайния  срок , в който  
производителите  трябва  да изпълнят  своите  екологични  задължения , се състоеше  от две 
части : от една  страна  първоначалният  срок  беше  определен  през 2006 г. и графикът  
трябваше  да се актуализира , за да се вземат  под внимание  важните  промени  в 
националните  програми  за преструктуриране , които  започнаха  през 2008 г. От друга  
страна  последствията  от световната  финансова  криза  за икономиките  на някои  
държави -членки  направиха  това изменение  уместно . 
107. Макар  че предложението  на Комисията  не включваше  преходна  помощ  за 
предприятия , които  се занимават  единствено  с рафиниране  на захар , по време  на 
обсъжданията  в Съвета  стана  ясно , че подобно  на преработвателите  на захарно  цвекло , 
тези рафинерии  трябва  да преминат  през редица  структурни  промени  като последствие  
от понижението  на институционалните  цени  на захарта .  
В действителност  реформата  води  до по-конкурентна  бизнес  среда  за традиционните  
рафинерии , които  трябва  да приспособят  своите  операции , за да могат  да останат  
конкурентни  в този нов сценарий . Засегнатите  оператори  трябваше  да определят  
необходимите  промени  в бизнес  план , който  да представят  на националните  органи . 
Чрез  предоставяне  на тази помощ  реформата  осигури  равно  третиране  на всички  
производители  на захар  в Общността , независимо  дали  използват  цвекло  или 
нерафинирана  захар  като суровина . 
108. Комисията  също  така би искала  да подчертае , че намаляването  на броя  на заводите  
за производство  на захар  е процес , продължаващ  много  години , който  започна  много  
преди  реформата  в сектора  на захарта , тъй като всяка  производствена  единица  
увеличаваше  своя производствен  капацитет . Фондът  за преструктуриране  осигури  
BG 17   BG правна  рамка  и финансова  помощ , от които  закритите  преди  реформата  предприятия  
нямаше  как да се възползват . 
Препоръка  5 
В съответствие  с принципа  на субсидиарност  държавите -членки  носят  отговорността  за 
прилагане  на мерките  за диверсификация , тъй като те са в по-добра  позиция  да вземат  
необходимите  решения  в контекста  на редица  специфични  фактори , които  се прилагат  
във всеки  отделен  случай . 
Препоръка  6 
В съответствие  с принципа  на субсидиарност  държавите -членки  носят  отговорността  за 
гарантиране  на спазването  на екологичните  задължения , тъй като те са в по-добра  
позиция  да вземат  необходимите  решения  в контекста  на редица  специфични  фактори , 
които  се прилагат  във всеки  отделен  случай .  
109. Що се отнася  до реформата  на режима  на захарта , трябва  да се вземат  предвид  
всички  промени , които  бяха  въведени  в рамките  на общата  организация  на пазара  
(ООП ) на захарта , т.е. преминаването  от мерки , които  обхващат  високи  гарантирани  
цени  на захарно  цвекло  и възстановявания  при производство  и износ , към система , 
която  се базира  основно  на пряка  помощ  за земеделските  стопани . В този смисъл  
режимът  на захарта  беше  замислен  да не оказва  въздействие  върху  бюджета  от гледна  
точка  на разходи  за селско  стопанство . Комисията  счита , че тази цел е била  изпълнена . 
В съответствие  с член  1, параграф  3 от Регламент  (ЕО) № 320/2006 на Съвета , 
остатъчният  баланс  във фонда  за преструктуриране  на сектора  на захарта , понастоящем  
640 млн. EUR, ще бъде  предаден  на EAGF след  приключване  на финансирането  на 
мерките  по този фонд . 
Що се отнася  до приходите , моля  вижте  отговора  на Комисията  на точка  90, буква  a). 
Придружаващите  мерки  са резултат  от общия  ангажимент  на ЕС в рамките  на 
споразумението  за партньорство  АКТБ —ЕС да подпомага  страните  от АКТБ  в техния  
стремеж  към намаляване  на бедността  и устойчиво  развитие . По време  на процеса , 
който  доведе  до реформата  в сектора  на захарта , Комисията  се ангажира  да подпомогне  
нуждите  от адаптиране  на привилегировани  страни  по протокола  за захарта  и извърши  
анализ  на въздействието  на реформата  в сектора  на захарта  върху  страните  от АКТБ . 
Помощта , предоставена  на страните  от АКТБ , попада  извън  обхвата  на Регламент  (ЕО) 
BG 18   BG № 1290/2005 на Съвета , тъй като касае  помощ  за развитие  за страните  от АКТБ  и 
поради  това не се обхваща  от разходите  за Общата  селскостопанска  политика . 
BG 19   BG Ниво  на Държава -членка КВОТА Общо в  %Добавено Квота в %
комбинирана 2006/2007 г.отказано от  първона / от първона
доходност (тона )чална  квотаИзкупено 2009/2010 г.чална  квота
НИСКО ГЪРЦИЯ 317502 158800 50% 158.702 50%
ИРЛАНДИЯ 199260 199260 100% 0 0%
ИТАЛИЯ 1557443 1049064 67% 508.379 33%
ПОРТУГАЛИЯ 69718 69718 100% 0 0%
Общо  група 2143923 1476842 69% 0 667081 31%
в % от ОБЩО 12% 28% 0% 5%
СРЕДНО РЕПУБЛИКА  ЧЕХИЯ 454862 102473 23% 20070 372459 82%
ДАНИЯ 420746 80083 19% 31720 372383 89%
ИСПАНИЯ 996961 498481 50% 498480 50%
ЛАТВИЯ 66505 66505 100% 0 0%
ЛИТВА 103010 20758 20% 8000 90252 88%
УНГАРИЯ 401684 301264 75% 5000 105420 26%
СЛОВЕНИЯ 52973 52973 100% 0 0%
СЛОВАКИЯ 207432 103717 50% 8605 112320 54%
ФИНЛАНДИЯ 146087 65088 45% 80999 55%
Общо  група 2850260 1291342 45% 73395 1632313 57%
в % от ОБЩО 16% 25% 7% 12%
БЕЛГИЯ 819812 206066 25% 62489 676235 82%
ВИСОКО ГЕРМАНИЯ 3416896 757200 22% 238560 2898256 85%
ФРАНЦИЯ 3288747 683655 21% 351695 2956787 90%
НИДЕРЛАНДИЯ 864560 126547 15% 66875 804888 93%
АВСТРИЯ 387326 54785 14% 18486 351027 91%
ПОЛША 1671926,0 366868,9 22% 100551,0 1405608,1 84%
ШВЕЦИЯ 368262 92798 25% 17722 293186 80%
ОБЕДИНЕНО  1138627 165000 14% 82847 1056474 93%
КРАЛСТВО
Общо  група 11956156 2452920 21% 939225 10442461 87%
в % от ОБЩО 68% 47% 93% 78%
други * 604114 9227 2% 0 594886
ОБЩО 17554453 5230331 1012619 13336741
* Азорски  острови , Мадейра , Френски  отвъдморски  департаменти , България , РумънияРазбивка  по държави -членки  по тяхната  комбинирана  доходностПреструктуриране  на сектора  на захарта