BG Официален вестник на Европейския съюз C 44/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Тенденции и въздействие на бъдещото развитие на индустрията на персоналните социални, здравни и образователни услуги в Европейския съюз“ (становище по собствена инициатива)

2013/C 44/03

Докладчик: г-н PEZZINI

Съдокладчик: г-н JARRÉ

На 19 януари 2012 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Тенденции и въздействие на бъдещото развитие на индустрията на персоналните социални, здравни и образователни услуги в Европейския съюз“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 8 ноември 2012 г.

На 485-ата си пленарна сесия, проведена на 12 и 13 декември 2012 г. (заседание от 13 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 159 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 11 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) смята, че персоналните здравни, социални и образователни услуги в Европа са крайъгълен камък на европейския социален модел. Тези услуги, които зависят една от друга и взаимно повишават своята ефективност, образуват „златен триъгълник“, който е от съществено значение за доброто функциониране и качеството на обществото.

1.2 ЕИСК смята, че от една страна тези услуги играят ключова роля за интеграцията на хората в обществото и в същото време - за запазване на социалното сближаване, като по този начин гарантират ефективно демократично участие и социална справедливост. От друга страна, те са от съществено значение за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ по отношение на устойчивото развитие, създаването на интелигентни работни места и укрепването на икономическото и социалното сближаване в Европейския съюз.

1.3 Според ЕИСК е необходимо по-добре да се осъзнае факта, че със застаряване на населението и увеличаване на търсенето на помощ, поради все по-малката възможност за членовете на семейството да предоставят такава помощ (което, наред с другото, се дължи на нарастващото участие на жените в пазара на труда), е от съществено значение по-добре да се планират и програмират изискванията и обучението на работещите в сектора, от една страна, и приоритетите по отношение на бюджетните средства – от друга.

1.4 ЕИСК е наясно с правомощията на държавите членки в тази сфера и със свободата на действие на националните, регионалните и местните власти в предоставянето на тези услуги; все пак Комитетът обръща внимание на факта, че в тази сфера отговорността до голяма степен е поделена между държавите членки на ЕС; като се има предвид обаче, че с Договора от Лисабон се въведоха важни нововъведения в тази област с Протокола относно услугите от общ интерес (УОИ), приложен към Договора, ЕИСК смята, че е необходимо да се положи усилие за хармонизация между държавите членки за преодоляване на съществуващите неравенства и за гарантиране на основната свобода на установяване (при спазване минимум на нормативните и обичайните социални стандарти на приемащата държава) и предоставяне на услуги.

1.5 Предвид важността на отрасъла по отношение на приноса към брутния вътрешен продукт на ЕС, на важните перспективи за заетост и създаването на нови работни места и нови предприятия, както и на способността на отрасъла да дава качествен новаторски отговор на структурните промени и нуждите на европейското общество, а също и с оглед на целите на Договора от Лисабон в тази сфера, ЕИСК призовава Комисията, Съвета и Европейския парламент за: — разработване на истинска европейска стратегия за новаторски и „интелигентни“ здравни и социални услуги в Европа, включваща оптимизирането на човешките ресурси, непрекъснатото им обучение, определянето на принципи за качество, въвеждането на подходящи технологии в подкрепа на получаващите и предоставящите услуги, изграждането на европейско пространство на интегрирани услуги и политики за подкрепа; — насърчаване на по-голяма ефективност при използването на финансовите и човешките ресурси; ефективно управление, регулирано чрез колективно договаряне; подходящо участие на частния сектор и доброволците; внимателна оценка на ефективността и рентабилността на услугите; — изготвяне, от страна на Комисията, на основна обща рамка на персоналните услуги с регулаторна рамка и принципи за качество, както и ясно определени изисквания относно учебната програма, с цел да се улесни реалната професионална мобилност на европейско равнище.

1.6 ЕИСК смята, че на равнището на ЕС би било подходящо по координиран начин част от различните структурни фондове да се задели за развитие на социалните инфраструктури и здравните услуги там, където са недостатъчни, и за местни инициативи в сферата на заетостта чрез осигуряване, по-специално, на кредитна линия за селските райони. Същото се отнася и за програмите „Хоризонт 2020“ и „Култура“ и мерките за непрекъснато обучение, насочено към новите технологии, прилагани в социалните и здравните грижи. Необходимо е също така да се насърчават и научните изследвания в областта на оптимизирането на резултатите от услугите, както и документацията и обмена на успешни примери.

1.7 ЕИСК счита, че е важно да се започне конструктивен и добре структуриран социален диалог между всички равнища (местно, национално и европейско) за всички сектори на персоналните услуги. Този социален диалог следва да играе ключова роля за: — анализиране на икономическите и социалните предизвикателства на сектора; — проучване на възможностите за развитие на сектора; — изготвяне на проекти с цел хармонизиране „отдолу-нагоре“ на разпоредбите, които се прилагат в сектора; — борба с недекларирания труд; — подобряване на професионалните стандарти и възможностите за професионално израстване на работещите в сектора; — подобряване на условията на труд и заплащането на работещите в сектора; — подобряване на привлекателността и имиджа на сектора; — мониторинг на прилагането на колективните споразумения и разпоредбите. Европейската комисия и държавите членки следва да окажат конкретна и активна подкрепа за започването и развитието на този социален диалог, както и за организирането на неговата работа. На първо време тази подкрепа би могла да е под формата на проучвания относно тези сектори, както и конференции на европейско равнище, насочени към социалните партньори от сектора.

2. Въведение

2.1 Целта на настоящото становище е да се определят промените в текущите тенденции и бъдещото развитие в областта на персоналните здравни и социални услуги, и услугите в сферата на образованието и обучението, свързани с тях, както и перспективите за нови качествени работни места в този сектор.

2.2 Здравните и социалните услуги задоволяват основните нужди на човека. Индустрията на този отрасъл приема различни форми – от институции, които предоставят медицински и психосоциални грижи, до такива, които предлагат здравна и социална помощ, подкрепа за жилищно настаняване, в допълнение към старческите домове, центровете за психично здраве и за грижи за деца и възрастни хора и хора с увреждания.

2.3 Секторът се характеризира и със значителни миграционни потоци от страни извън Европейския съюз, както и със силна тенденция да се прибягва до пазара на недекларирания труд, с всички негативни последици, които това носи за отделния човек и за обществото като цяло.

2.4 С настоящото становище ЕИСК възнамерява да допринесе за определяне на добавената стойност на персоналните услуги за стратегията „Европа 2020“, с цел да се набележат нуждите по отношение на квалифицирани човешки ресурси и нови профили за заемането на определена длъжност, с оглед на иновативни социални перспективи, повече и по-добри работни места и по-голям просперитет за всички граждани чрез по-добра интеграция в резултат от засилване на сближаването на обществото.

2.5 Персоналните здравни, социални и образователни услуги в Европа са крайъгълен камък на европейския социален модел. Тези услуги, които зависят една от друга и взаимно укрепват своята ефективност, образуват „златен триъгълник“, който е от съществено значение за доброто функциониране и качеството на обществото.

2.6 ЕИСК подкрепя това схващане за т.нар. „златен триъгълник“ на интегрирани услуги за качествено образование, ефективно здравеопазване и пълна социална интеграция, насочен към осигуряване на възможно най-високи нива на ефективност на трите вида услуги по отношение на наличност, всеобща достъпност, отреждане на централно място на човека, всеобхватност, непрекъснатост, високо качество с ясна насоченост към резултатите, зачитане на основните права, участие и партньорство, интегрирано управление, инвестиции в човешки капитал и социална инфраструктура, висока производителност, изискващи квалификация работни места и добри условия на труд с перспективи за професионално развитие, солидарност и социално сближаване.

2.7 Именно поради тези характеристики ЕИСК смята, че на златния триъгълник на професионалните персонални услуги е необходимо да се отдели приоритетно внимание за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ по отношение на устойчивостта, икономическото развитие и заетостта, както и икономическото и социалното сближаване на Съюза.

2.8 Становището се позовава на различни източници на информация – от проучвания от общ характер до анализ на конкретни случаи в областта на предприемачеството. Следва да се отбележи, че демографските промени и активният живот на възрастните хора, както и последиците от застаряването на населението върху системите на здравеопазване и социално осигуряване са все въпроси, които вече са разглеждани от ЕИСК в предишни негови становища (1). От своя страна ЕИСК е ангажиран в изготвянето на пътна карта за редица инициативи, фокусирани върху проблемите на застаряването на европейското общество, в контекста на Осмата рамкова програма за научноизследователска и развойна дейност, както и по отношение на участието на възрастните хора в обществото (2).

2.9 Що се отнася до персоналните услуги в областта на образованието, те са взети под внимание в настоящото становище, само доколкото служат за предоставяне на качествени и модерни социални и здравни услуги. Повече информация относно услугите в сферата на образованието и обучението може да се намери в редица становища, които ЕИСК вече е изготвил по темата (3).

3. Характеристики и перспективи на сектора

3.1 През 2009 г. над 21,5милиона души в ЕС са работили в областта на социалните и здравните грижи и свързаните с тях образователни услуги, както е видно от статистиките на Евростат за ЕС-27 (4). Тези работни места са съсредоточени повече в по-старите държави членки, отколкото в присъединилите се по-скоро страни, и се заемат предимно от жени, които представляват 78 % от работещите в сектора, както и от много млади работници (повече от 43 % под 40 години). От 2000 г. до 2010 г. секторът е създал над 4 милиона нови работни места в областта на социалните и здравните грижи. Това рязко контрастира с настоящото намаляване на заетостта в резултат на икономическата криза – със значително увеличение в периода 2008-2010 г., възлизащо на около 770 000 нови работни места (5).

3.2 Здравното обслужване в ЕС е един от най-важните сектори, тъй като представлява около 10 % от БВП и в него работи всеки 10-и работник. Освен това в този сектор работещите с висше образование са повече от средния брой за работещите в сектора на услугите (6). Заетостта в сектора се увеличава със застаряването на населението (7), с по-голямото участие на жените на пазара на труда и с нарастващото търсене на здравни грижи, и все повече изисква по-хармонизирани определения и стандарти за обучение на европейско равнище, за да се гарантира географска мобилност и професионална динамика с качествени, ефективни и устойчиви услуги по цялата територия.

3.3 Сред набелязаните профили са здравно медицинските помощници/болногледачи, медицински сестри, работещите с младежи, социалните работници и лекари: според последните проучвания (8) във всички клонове на медицината, въпреки ниските заплати и недостатъчното признание на положения труд, здравните работници са силно мотивирани и отговорни. Някои проучвания също показват сериозен недостиг на персонал и нарастващи трудности при намирането и задържането на подходящи и квалифицирани оперативни управленски кадри.

3.4 Необходима е европейска стратегия в рамките на „Европа 2020“ (9), за да се гарантира по-високо равнище на техническите и структурните иновации, намаляване на разходите и насърчаване на създаването на качествени работни места, като се подобри достъпът до здравни грижи най-вече в необлагодетелстваните райони, както и в определени области на медицината, характеризиращи се с недостиг на персонал на национално равнище, като се създаде мрежа от висококачествени европейски медицински центрове, които работят с квалифициран и силно мотивиран персонал, който да бъде на разположение на всички граждани на ЕС.

3.5 Що се отнася до размера на заплатите в сектора, те обикновено са по-ниски от средното възнаграждение на национално равнище за сравними професии: жените, които съставляват по-голямата част от работната сила, често имигрантки, обикновено са по-ниско платени (10), рядко им се обръща нужното внимание и работят при несигурни трудови правоотношения, въпреки че са квалифицирани – както показват последните проучвания в следните подсектори (11): здравни грижи, грижи за децата, грижи за възрастни хора и други форми на грижи за зависими лица.

3.6 Освен това секторът има и други специфични характеристики, които го отличават от останалите (12): — средният брой отработени часове седмично е по-малък, отколкото в другите сектори на икономиката, докато в сравнение с икономиката като цяло са по-често срещани формули като работа на смени, нощен труд, непълно работно време и временни договори; — нараства търсенето на единна услуга, която да съчетава всички аспекти и квалификации на здравните грижи със спецификата на социалните грижи; — мерките за периодично професионално и езиково обучение са важни за честото прибягване до компютърни помощни средства за първа помощ, до телемедицината и дистанционното диагностициране; — необходимостта от по-добра и по-координирана инфраструктура за трите вида разглеждани услуги, достъпни за всички посредством подходящи инструменти (и референтни структури по места?).

3.7 Освен това, както е отбелязано, в областта на персоналните услуги е необходимо да се вземат под внимание специфичните характеристики на малките оператори, предоставящи услуги от общ икономически интерес, социални услуги и услуги с нестопанска цел, чиито характеристики и принос за общия интерес трябва да бъдат взети предвид в по-голяма степен (13) в рамките на социалния диалог със социалните партньори и гражданското общество като цяло.

3.8 Положението е особено тревожно в селските райони и в други райони с неблагоприятни природни условия, където липсата на социална, медицинска и образователна инфраструктура често води до изселване на квалифицираната работна ръка, с последици за създаването на предприятия, установяването им и развитието на тези райони: поради това е необходимо да се осигури по-балансирано регионално развитие и да се насърчава по-силно териториално сближаване, особено по отношение на персоналните социални, здравни и образователни грижи за децата и на детските ясли (14).

3.9 За да се поощри по-доброто интегриране на работниците мигранти, е необходимо да се предвидят финансови и организационни мерки за подкрепа с езикови курсове, подобряване на имиджа на техния труд, приема и жилищното настаняване, професионалното обучение в дейностите по подпомагане, като се има предвид последващата реинтеграция в държавите на произход, за да се избегне „изтичане на мозъци“ в областта на здравните грижи (15).

3.10 Ето защо разходите за инвестиции в сектора са сравнително високи и често спорни по отношение на устойчивостта, тъй като финансовата криза показа, че е необходимо да се подобри рентабилността на социалните и здравните услуги и държавите членки са подложени на натиск, доколкото трябва да намерят точния баланс между изискването да предоставят здравни услуги за всички и спазването на бюджетните ограничения. Като се имат предвид обаче постигнатите резултати, става ясно, че инвестициите в този сектор на услугите са високо продуктивни и плодотворни: работниците се радват на по-добро здраве и са по-добре интегрирани, по-квалифицирани, по-мотивирани и по-сигурни.

3.11 Освен това с Договора от Лисабон се въведоха важни нововъведения в тази област с Протокола относно услугите от общ интерес (УОИ), приложен към Договора, тъй като обхваща всички УОИ и за първи път въвежда в договор понятието „нестопански услуги от общ интерес (НСУОИ)“ в противовес на „услуги от общ икономически интерес (УОИИ)“ (16). Безспорно е, че персоналните услуги имат както „икономически“, така и „неикономически“ аспект. Аспектът на общия икономически интерес е свързан с тяхното значение за доброто функциониране на всички индустрии, на производството и на услугите, докато неикономическият аспект се отнася за тяхното значение за интеграцията на всички хора и сплотяването на обществото.

3.12 Според ЕИСК „Протоколът не е просто тълкувателна декларация на договорите и общите ценности на Европейския съюз по отношение на УОИ, а е ръководство, предназначено за Европейския съюз и държавите членки. Той недвусмислено поставя потребителя, удовлетворяването на нуждите му, предпочитанията и правата му в центъра на разпоредбите и запазва общите принципи за високо качество, сигурност и достъпност, равно третиране и насърчаване на универсалния достъп“ (17).

3.13 Следователно необходимо е преди всичко да се осигури силно европейско измерение на сектора посредством хармонизирана рамка на равнище ЕС, подкрепена с европейска стратегия за структурни мерки, въпреки че Комитетът имаше възможност да подчертае „основната роля и голямата дискреционна власт на националните, регионалните и местните органи за предоставяне, възлагане и организиране на услугите от общ икономически интерес, така че да се доближават максимално до потребностите на ползвателите.“ (18)

4. Към европейска стратегия за новаторски и „интелигентни“ социални и здравни услуги

4.1 Според Комитета изготвянето на европейска стратегия е от основно значение за прогнозиране и управляване на настоящите промени в европейското общество и на неговия икономически и социален модел, които изискват определяне на стратегически приоритети за индустрията на персоналните социални, здравни и образователни услуги по отношение на: — човешките ресурси и тяхното обучение и информиране; — подходящите технологии; — европейско пространство за интегрирани услуги; — по-добри условия за мобилност и обмен; — приемането на европейските принципи за качество; — пълното признаване на документите за завършено образование; — изследванията, насочени към оптимизиране на резултатите от услугите; — документирането и обмена на успешните примери; — политиките за подкрепа, структури и инфраструктури.

4.2 Човешките ресурси са първият основен стълб на индустрията на персоналните услуги, както показват средствата, предвидени в стратегията „Европа 2020“ с цел гражданите на ЕС да останат активни, социално интегрирани и здрави по-дълго време, което ще има положителни последици за производителността и конкурентоспособността. Този сектор е сред първите в Инициативата за водещи пазари за Европа и е неделима част от водещата инициатива „Програма за нови умения и работни места“.

4.2.1 Предвид значението на въпросните услуги, стратегическите действия на ЕС по отношение на човешките ресурси следва да бъдат насочени към: — информационни системи за определяне на необходимите профили на професиите и възможностите за работа; — мерки за повишаване и интегриране на придобиването на умения; — международно признаване на квалификации/дипломи, за да се улесни мобилността; — ефективни системи за професионално ориентиране и за комуникация, също и най-вече с цел изучаването на езици; — обучение/ограмотяване по информационните технологии; — обучение и опреснителни курсове по новите технологии и новите терапевтични методи; — механизми за стабилизиране в сектора, привлекателни условия на труд и възможности за професионална реализация, по-добър баланс между половете; — подобряване на имиджа на различните професии в този сектор на услугите; — регулаторно споразумение относно принципи за качество и съответното им приложение, както и ясно определени учебни изисквания; — въвеждане на услуги за подкрепа, като например временно заместване, обучение и консултации за гарантиране на качеството на социалната икономика и на грижите и за подобряване на благосъстоянието на лицата, полагащи грижи; — използване на ценните ресурси на доброволчеството, което може да даде важен принос по отношение на качеството, емоционалните аспекти, както и безкористните междуличностни отношения, които са необходими за физическото и психическото благосъстояние на получаващите помощ лица. Тези действия на равнище ЕС би трябвало да бъдат придружени от мерки за непрекъснато наблюдение на основата на строго научно оценяване.

4.3 Въвеждането на подходящи технологии в сектора за подкрепа както на доставчика на услугите, така и на получателя им, е вторият стълб на тази стратегия: както структурните, така и методическите и техническите иновации, прилагани към персоналните социални и здравни услуги, могат да допринесат за справяне с предизвикателството на устойчивостта в контекста на извършващите се промени и на осъществяването на приобщаващ растеж.

4.3.1 Необходимо е да се използват информационните и комуникационните технологии, за да се насърчат самостоятелността, повишаването на отговорността и личната здравна култура, както и координацията между здравните и социалните услуги, с цел да се създадат все по-интегрирани услуги, които да поставят отделния човек в центъра на координирана съвкупност от качествени услуги.

4.3.2 Електронното здраве, компютърната грамотност в областта на електронните технологии и телемедицината са основен стълб на стремежа към иновации в процесите на лечение и рехабилитация, тъй като дават възможност на гражданите да носят със себе си, където и да се намират, своята клинична история и следователно да ползват възможно най-персонализирана медицинска помощ (19).

4.3.3 За да бъдат ефективни, системите за персонални услуги се нуждаят от усъвършенствана технологична платформа за споделяне, от една страна, на най-успешните практики между ползватели и доставчици на дългосрочни грижи, и от друга страна, на насоките, които трябва да управляват процеса на вземане на решения и оценката на качеството на местно равнище, и накрая, за да се подобри използването на планирането на помощта, с цел да се усъвършенстват системите за разпределение на разходите на социалните, здравните и парамедицинските услуги (20).

4.3.4 Необходимо е да се знае как да се извлече максимална полза от информационните технологии, прилагани в персоналните социални, здравни и образователни услуги чрез национални и европейски НИРД, за да се оптимизират нови професионални профили, съобразени с различните потребности на децата, хората с увреждания, възрастните хора и лицата, страдащи от физически и психически заболявания.

4.4 Трети стълб: създаването на европейско пространство на интегрирани услуги трябва да бъде разгледано много сериозно, с цел да се преодолеят съществуващите неравенства и реално да се гарантира основната свобода на установяване (при спазване минимум на нормативните и обичайните социални стандарти на приемащата държава) и свободата за предоставяне на услуги (преди всичко в този сектор, който е от съществена важност за гарантиране на свободното движение на услуги) чрез взаимно признаване, административно сътрудничество и, ако е необходимо, хармонизация, за да се гарантира на цялата територия на Съюза предоставяне на набор от отговорни услуги, в центъра на които е човекът. За да се постигне тази цел, държавите членки и Европейският съюз трябва съвместно да упражняват своята отговорност.

4.4.1 Предизвикателството за превръщане на европейската икономика в иновативна и модерна икономика, основаваща се на пълното прилагане на „четвъртата свобода“ (свободното движение на услуги), както и на развитието на „пета свобода“, тоест пълно и свободно движение на знания, би дало възможност на Европа да използва изцяло своя творчески потенциал. В този контекст резултатите, произтичащи от прилагането на иновациите в социалните и здравните услуги, би следвало да се наблюдават отблизо на основата на европейска система за оценка, която да се изгради за тази цел.

4.4.2 Необходимо е да се гарантира солидарно европейско пространство, което да осигурява достъп до основните качествени услуги в областта на персоналните социални, здравни и образователни услуги на цялата територия на ЕС и чрез създаването на „доброволната европейска рамка за качеството в различните държави членки и в редица сектори“ (21), включвайки ползвателите в определянето и оценката на качеството.

4.4.3 Една система от интегрирани услуги изисква – освен хармонизирани принципи за качество – взаимно признаване на квалификациите, наблюдение на качеството на услугите, предприемане на социален диалог на различни равнища, близо до гражданите, който да включва всички заинтересовани страни, за да се засили взаимното сътрудничество.

4.5 Политиките на подпомагане, структурите и инфраструктурите, представляват четвъртият стълб, върху който трябва да се изгради европейската стратегия в областта на индустрията на персоналните услуги.

4.5.1 Ключов компонент на този стълб е целенасоченото активизиране – заедно с действията, предвидени в стратегията „Европа 2020“ – на програмите и структурните мерки на ЕС с особено внимание към Европейския социален фонд, Европейския фонд за регионално развитие и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, както и програмите на ЕС „Култура“ и „Хоризонт“ 2014–2020 г.

4.5.2 Освен това на равнище ЕС следва да бъдат предвидени мерки, насочени към разработване на европейска рамка, която да улеснява и насърчава добрите резултати по отношение на професионалните квалификации и качеството на услугите, документирането и обмена на положителен опит, както и стандартизирани системи за наблюдение на качеството и „удовлетвореността на клиентите“ и на съотношението между качеството и вложените средства в сектора, що се отнася до професионализирането и условията на труд и професионално развитие на доставчиците на услуги, както и на предприятията от публичния и частния сектор и от социалната икономика, извършващи дейност в тази област, и накрая, за ползвателите на услугите и техните семейства и за социалната икономика.

4.5.2.1 В това отношение доброволчеството представлява съществена част, която трябва да се подкрепя и стимулира преди всичко заради качествения принос от „хуманна“, социална и емоционална гледна точка: европейски мерки за подкрепа на обмяната на опит за най-добри практики на доброволчество в персоналните услуги заслужават особено внимание.

4.5.3 Необходимо е да се отчита важността на инвестиционното задължение и по-специално необходимостта от диверсификация на финансовото обезпечаване (данъци, различни форми на вноски за социално осигуряване (защита), застраховане, солидарност между поколенията, публично-частни партньорства), като се има предвид, че цената на дългосрочната здравна помощ и подкрепа не е поносима за по-голямата част от населението.

4.5.4 На равнище ЕС би било необходимо дял от структурните фондове да бъде предназначен за развитие на социалните инфраструктури и здравните услуги и грижи, където са недостатъчни, и за местните инициативи за заетост в сектора, като се осигури по конкретен начин линия за финансиране на селските райони и районите в неблагоприятно положение чрез Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони и инициативата Leader.

4.5.5 Също на равнище ЕС е необходимо да се преразгледат мерките за подкрепа на политиките по отношение на семейството, с които се цели да се гарантират по-гъвкави споразумения на работното място за онези, които предоставят грижи в семейството си.

5. Заключителни бележки

5.1 ЕИСК е убеден, че „в области като здравеопазването, грижите за децата или грижите за възрастните хора, помощта за лицата с увреждания или социалното жилищно настаняване, тези услуги осигуряват основна „защитна мрежа“ за гражданите и спомагат за насърчаване на социалното сближаване“ (22).

5.2 Комитетът подчертава, че персоналните социални, здравни и образователни услуги са от общ интерес – както икономически, така и неикономически, и играят важна роля за качеството и функционирането на европейските общества, като допринасят за защитата и социалното приобщаване и в значителна степен - за рентабилността и конкурентоспособността на икономиката. В същото време търсенето на такива услуги нараства, а капацитетът за финансирането им намалява в резултат на икономическата криза и в по-дългосрочен план - на демографските тенденции.

5.3 Комитетът отново потвърждава категорично целите на Договора от Лисабон в областта на образованието, социалната защита и здравеопазването, които отразяват колективното обществено съзнание и желанието на гражданите да се даде още по-висок жизнен стандарт, съвместим с икономическия потенциал на всички държави членки.

5.4 Ето защо ЕИСК счита, че при настоящите обстоятелства по-нататъшното развитие на тези сектори изисква: — лансиране на истинска европейска стратегия за новаторски и „интелигентни“ социални и здравни услуги и съответните образователни услуги, с оптимизиране на човешките ресурси, въвеждане на подходящи технологии за подкрепа на получателя и доставчика на услугите, развитие на европейско пространство за интегрирани услуги, политики на подкрепа за структурите и инфраструктурите, подпомагани от социалния диалог и диалога с гражданското общество на различни равнища; — по-голяма ефективност при използването на финансовите и човешките ресурси, както и на съществуващата инфраструктура при прилагането на принципите за качество и при оценката на рентабилността с мерки за повишаване и интегриране на придобиването на умения; по-високи равнища на конкурентоспособност чрез колективното договаряне; по-активно включване на частния сектор, на социалната икономика и на доброволчеството; нови форми на партньорство между секторите; внимателен преглед на разходите и съвместна оценка на ефективността и рентабилността на услугите.

Брюксел, 13 декември 2012 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) Становище на ЕИСК относно „Последиците от застаряването на населението върху системата на здравеопазването и социалната система“, ОВ C 44 от 11.2.2011 г. стр. 10, становище на ЕИСК относно „Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС“, ОВ C 18 от 19.1.2011 г., стр. 74, становище на ЕИСК относно „Вземане под внимание на нуждите на възрастните хора“, ОВ C 77 от 31.3.2009 г. стр. 115, становище на ЕИСК относно „Малтретиране на възрастните хора“, ОВ C 44 от 16.2.2008 г., стр. 109.

(2) Становище на ЕИСК относно „Активният живот на възрастните хора/Хоризонт 2020“, ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 13; становище на ЕИСК относно „Ангажиране и участие на възрастните хора в обществото“(все още не е публикувано в ОВ).

(3) Становище на ЕИСК относно „Вземане под внимание на нуждите на възрастните хора“, ОВ C 77 от 31.3.2009 г., стр. 115; становище на ЕИСК относно „План за действие относно обучението за възрастни“, ОВ C 204 от 9.8.2008 г., стр. 89; становище на ЕИСК относно „Миграция, мобилност и образование“, ОВ C 218 от 11.9.2009 г., стр.85; становище на ЕИСК относно „Осигуряване на качество в професионалното образование и обучение (ПОО)“, ОВ C 100 от 30.4.2009 г., стр. 136.

(4) Евростат, Labour Force Survey (Проучване за работната ръка), DS-073433, 3/2010 г.

(5) Съвместен принос на EPSU (European Federation of Public Service Unions, Федерацията на европейските профсъюзи в областта на обществените услуги) и ETUC (European Trade Union Confederation - Европейска конфедерация на профсъюзите) към „Консултация на EC относно потенциала за заетост в областта на персоналните и битови услуги“; Брюксел, 18 юли 2012 г.

(6) COM(2011) 709 final.

(7) The 2012 Ageing Report (Доклад за застаряването на населението), серия European Economy, бр. 4/2011 г., CE, ГД „Икономически и финансови въпроси“.

(8) Доклад на EPSU „Проучване на заплащането в сектора на здравните грижи в сравнение със средното заплащане и разликата между заплащането на труда на половете в различните страни в Европейския съюз“ (Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union) (доклад, изготвен от Федерацията на европейските профсъюзи в областта на обществените услуги), J. Pillinger, 2/2010 г.

(9) COM(2010) 2020 final, с водещи инициативи като „Съюз за иновации“ и „Програмата в областта на цифровите технологии за Европа“.

(10) Становище на ЕИСК относно „Разлики в заплащането на жените и мъжете“, ОВ C 211 от 19.8.2008 г., стр. 54 и становище на ЕИСК относно „Равнопоставеност на мъжете и жените 2006-2010 г.“, ОВ С 318 от 23.12 2006 г., стр. 173; Хартата на Европейската конфедерация на профсъюзите за създаване на равни възможности за мъжете и жените в синдикатите, приета на конгреса на CES в Севиля на 23 май 2007 г. и „Наръчник за интегриране на принципа на равнопоставеността между половете в политиките за заетостта“, Европейска комисия, юли 2007 г.

(11) Доклад на EPSU „Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union“ (доклад, изготвен от Федерацията на европейските профсъюзи в областта на обществените услуги), J. Pillinger, 2/2010 г.

(12) База данни AMECO (Annual macroeconomic database) - Employment in Europe (Заетост в Европа) – EU KLEMS Accounts (Capital (K), Labour (L), Energy (E), Material (M) and Service inputs (S). Тримесечен преглед на Европейската комисия.

(13) Европейска конфедерация на профсъюзите, доклад на тема „Подготовка за прилагане на Директивата за услугите на вътрешния пазар“ (Preparation of Implementation of the Directive on Services in the Internal Market), 2010 г.

(14) COM (2011) 66 final.

(15) Становище на ЕИСК относно „Семейна политика и демографски промени“, ОВ C 218 от 23.7.2011 г., стр. 7 и становище на ЕИСК относно „Модернизиране на висшето образование“, ОВ C 181 от 21.6.2012 г., стр. 143–149.

(16) Становище на ЕИСК относно „Услугите от общ икономически интерес – как да се разпределят правомощията между ЕС и държавите-членки?“, ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 65–68.

(17) Вж. бележка под линия 16.

(18) Вж. бележка под линия 16.

(19) Конференция за електронно здравеопазване (eHealth Conference) 2012 г., Копенхаген.

(20) ОИСР, „Търсите ли помощ? Осигуряване и заплащане на дългосрочните грижи“ (Help Wanted? Providing and Paying for Long-Term Care), 2011 г.

(21) COM(2011) 900 final.

(22) COM(2011) 900 final.