АКРОНИМИ И СЪКРАЩЕНИЯ

CISOCH : Бюро за помощ и справки за гражданското общество

ИЕЕ : Интелигентна енергия за Европа

ИПП : Инструмент за предприсъединителна помощ

LIFE : Финансов инструмент за околната среда

НДУ : Недържавни участници

PADOR : Електронна регистрация на данни на потенциални кандидати

RAD : База данни за проследяване на действия, свързани с препоръки и с процедурата за освобождаване от отговорност

ТС : Техническо сътрудничество

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Настоящият доклад разглежда до каква степен Комисията е изпълнила препоръките, отправени в седем специални доклада на Палатата от периода 2003—2009 г. Тези специални доклади засягат три бюджетни области: земеделие, енергетика и външни дейности.

II. В седемте доклада са отправени 51 одитни препоръки, от които 45 са все още актуални.

III. Комисията разполага със система за последващи действия по всички отправени препоръки от Палатата и искания от Парламента и Съвета, но Палатата счита, че изпълнението на препоръките/исканията трябва да бъде подобрено, за да ѝ позволи да предприема навременни, ефикасни и ефективни действия срещу установените слабости и в отговор на препоръките/исканията, отправени от Палатата и органа за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета.

IV. Прегледът установи, че Комисията взема мерки за изпълнение на препоръките на Палатата и 13 (29 %) от препоръките, разглеждани в настоящия доклад, са били изцяло изпълнени. Една голяма част от препоръките все още са в процес на изпълнение, като Комисията вече е предприела действия по 22 (49 %) от тях и ги е изпълнила в голяма степен.

ВЪВЕДЕНИЕ

1. Настоящият доклад представя резултатите от извършения от Палатата преглед през 2011—2012 г. на предприетите действия по препоръките, отправени в специалните доклади на Палатата от проведените одити на изпълнението [1]. Приложение I представя обобщено какъв е етапът на изпълнение на разгледаните препоръки. В приложения II—VIII е представена подробна информация за предприетите действия.

2. За проследяването на предприетите действия бяха избрани седем доклада от периода 2003—2009 г. Подборът беше извършен най-напред въз основа на това дали е изтекъл период от две до три години, който да даде възможност на Комисията да работи по препоръките. На второ място беше взет предвид критерият за актуалност на препоръките. В приложение IX е представен списък на специалните доклади на Палатата за периода 2005—2009 г. с подробна информация за действия на Палатата по проследяването на тези доклади.

3. Съгласно международните одитни стандарти проследяването на предприетите действия по одитните доклади се приема за крайния етап на цикъла на одита на изпълнението — планиране, изпълнение и проследяване. Целта на извършеното проследяване е да се оценят действията, предприети от Комисията в отговор на отправените от Палатата препоръки.

ОБХВАТ И ПОДХОД

4. Палатата извърши оценка на корективните действия, предприети от Комисията в отговор на препоръките на Палатата. Не беше извършена оценка на въздействието на тези действия, тъй като това би изисквало отделни последващи одити.

Подробна информация за използвания подход и методология се съдържа в приложение Х. Специалните доклади, посочени в таблицата, съставляват предмета на настоящия доклад.

ТАБЛИЦА

СПЕЦИАЛНИ ДОКЛАДИ, ПРОСЛЕДЕНИ В НАСТОЯЩИЯ ДОКЛАД

Специален доклад | Бюджетна област | Брой одитни препоръки |

СД № 4/2003 относно развитието на селските райони — помощ за необлагодетелстваните райони [2] | Земеделие | 11 |

СД № 13/2003 относно помощта за производство на памук [3] | Земеделие | 6 |

СД № 11/2009 "Устойчивост на проектите в рамките на LIFE "Природа" и тяхното управление от страна на Комисията" [4] | Земеделие | 9 |

СД № 7/2008 "Интелигентна енергия за Европа (2003—2006 г.)" [4] | Енергетика | 4 |

СД № 6/2007 относно ефективността на техническата помощ в контекста на развитието на капацитет [5] | Външни дейности | 8 |

СД № 4/2009 относно управлението на Комисията по отношение на включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие [4] | Външни дейности | 7 |

СД № 16/2009 "Управление на предприсъединителната помощ за Турция от страна на Европейската комисия" [4] | Външни дейности | 6 |

Общ брой препоръки | | 51 |

СИСТЕМА НА КОМИСИЯТА ЗА ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙСТВИЯ ПО ОТПРАВЕНИТЕ ПРЕПОРЪКИ

5. Препоръките на Палатата, исканията от Съвета и Парламента, както и конкретните действия, които Комисията е приела да извърши във връзка с тези препоръки/искания, се съдържат в базата данни RAD [6]. Този инструмент има важно значение за осигуряване на добро и навременно управление и проследяване на препоръките/исканията на Палатата и другите заинтересовани страни.

6. През 2009 г. Палатата извърши пилотен преглед на системата RAD, като по-специално проучи информацията, която базата данни съдържа за приетите от Комисията препоръки и за тези, които вече са изпълнени.

7. През 2001 г. десет структури за вътрешен одит, представляващи 12 генерални дирекции на Комисията, са извършили вътрешен одит на действащите системи и процедури за управление на RAD. Целта на одита е да установи дали съществува подходящ план за отговор/действие и да осигури увереност, че действията, отбелязани в RAD като завършени, са били изпълнени ефикасно, ефективно и в срок.

8. Резултатите от вътрешните одити на Комисията до голяма степен потвърждават заключенията от извършения от Палатата пилотен преглед. По-специално, вътрешният одит установи, че действащите системи и процедури предоставят разумна увереност относно управлението на изпълнението на препоръките/исканията, отправени съответно от Сметната палата и органа за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, но в много случаи липсват документирани процедури и подходящо наблюдение и мониторинг на изпълнението на препоръките/исканията.

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА НА ОТПРАВЕНИТЕ ОТ ПАЛАТАТА ПРЕПОРЪКИ

9. В разгледаните специални доклади Палатата е отправила 51 препоръки. Около две трети от тях са свързани с проблеми в ефикасността (като например определяне на стратегически цели, изготвяне на предложения за проекти, разработване на проектите и тяхното изпълнение, мониторинг и оценка), а останалите препоръки засягат проблеми на икономичността и ефективността (като например случаи на надплащане, качеството и сроковете на методите за подбор на проекти). Шест от общо 51 препоръки не са посочени във фигурата. От тези шест препоръки две не са приложими при действащата понастоящем рамка, а за четири не беше възможно да се получат доказателства за предприетите действия поради ограничения в обхвата на проследяването.

10. Поради това Палатата разгледа изпълнението на 45 препоръки. Комисията е изпълнила изцяло 29 % от тези 45 препоръки, а 69 % са в процес на изпълнение. Фигурата показва какъв е етапът на изпълнение на препоръките, отправени от Палатата.

ФИГУРА

ЕТАП НА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРЕПОРЪКИТЕ

+++++ TIFF +++++

ОБОБЩЕНИЕ НА ПРЕГЛЕДА, ИЗВЪРШЕН ОТ ПАЛАТАТА НА ПРЕДПРИЕТИТЕ ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙСТВИЯ

11. Извършеният преглед показва, че Комисията е изпълнила изцяло 13 от препоръките, отправени от Палатата в избраните доклади. По-старите препоръки често имат по-висок процент на изпълнение, докато при по-скорошните действията все още не са завършени. Освен изцяло изпълнените препоръки още 22 са изпълнени в повечето отношения, но Комисията трябва да предприеме допълнителни стъпки за пълното разрешаване на повдигнатите въпроси. Те са посочени в приложение I.

12. Извършеното от Палатата проследяване на предприетите действия показва, че в резултат от нейните одитни доклади са настъпили подобрения във финансовото управление в редица области на бюджета на ЕС. Все още има възможност обаче да се усъвършенстват управленските практики в областите, пряко управлявани от Комисията (външни дейности), и в областите, в които действат споразумения за споделено управление (земеделие). Някои примери за такива подобрения и възможности за усъвършенстване, които бяха разгледани при проследяването на предприетите действия, са представени по-долу.

13. Стратегическо подобрение в икономичното използване на средствата на ЕС беше отбелязано при предприетата от Комисията реформа на схемата за подпомагане на производството на памук. В резултат на проведената реформа помощта от ЕС в отрасъла на памука вече не е обвързана с обема на производството, а отговаря на пазарното търсене (земеделие) [7].

14. На оперативно ниво обаче слабите управленски практики могат да доведат до разхищение на ресурси. Например надплащанията на финансова помощ от ЕС възпрепятстват икономичността при постигането на целите. Продължава да съществува необходимост да се подобрят системите за управление с оглед осигуряване на точни изчисления на размера на плащанията в държавите членки (земеделие) [8].

15. Бяха установени подобрения в процедурите за подбор на проекти, които са предпоставка за по-качествени и по-навременни проекти. Например мерките, предприети от Комисията/турските органи, са допринесли за по-доброто качество на проектните разработки и процедурите за кандидатстване през 2010—2011 г. (външни дейности) [9]. Комисията е приела да преразгледа процедурата за подбор на проектите по LIFE "Природа" с цел да се даде по-висок приоритет на критерия за устойчивост при компонента "Природа и биоразнообразие" и да се съкрати процедурата на подбор (земеделие) [10].

16. Комисията е предприела и различни инициативи за по-активно включване на недържавни участници във външното сътрудничество на ЕС чрез договори за изпълнение на помощта за развитие от ЕС. Една от ключовите стъпки е разработването на "структуриран диалог" между основните заинтересовани участници в европейската политика за развитие, който допринася за формулиране на предложения за подобряване на методите за подбор на проектите и за по-бързо и по-добре насочено отпускане на помощ (външни дейности) [11].

17. За да се постигнат добри и ефективни резултати със средствата на ЕС е важно най-напред да се определят нуждите, на които дадена програма или мярка трябва да отговори. На второ място, добре разработените проекти и подходящите процедури за изпълнение увеличават вероятността от ефективно използване на ресурсите. Комисията е предприела инициативи, довели до подобрения от този вид, като е въвела задължителни оценки на нуждите и по-навременно договаряне (външни дейности) [12]. Все още е необходимо обаче да се дефинират по-добре критериите за оценка на устойчивостта на предложените проекти (земеделие) [13].

18. Добрата управленска информация увеличава вероятността за вземане на добри решения. Комисията все още може да увеличи потенциалната ефективност на финансирането чрез по-добро приоритизиране на действията и като сравни разходите по проектите с техните очаквани резултати и въздействие (енергетика) [14]. Комисията предлага следващият регламент за програма LIFE да съдържа изчерпателен набор от показатели за изпълнение, които да улеснят по-доброто планиране и програмиране.

19. Мониторингът и оценката на изпълнението на програмите и действията са важни не само за редовността и законосъобразността, но и по отношение на постигането на планираните резултати. Въпреки че се наблюдават подобрения в мониторинга на програмните резултати, като например предприетите от Комисията мерки за усъвършенстване на системата за мониторинг в Турция (външни дейности), и в областта на административните разходи (енергетика), необходимо е допълнително усъвършенстване, особено при мониторинга на контрола на финансовите и екологичните изисквания (земеделие) [15] и при докладването на резултатите от отделните проекти (външни дейности) [16].

20. В приложения II—VIII към настоящия доклад е представено кратко обобщение на одитите, препоръките и последващите действия, предприети от Комисията, както и на проблемите в изпълнението, които все още предстои да бъдат разрешени.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

21. Комисията е изградила система за последващи действия по всички отправени препоръки от Палатата и искания от Парламента и Съвета. Палатата счита, че изпълнението на препоръките/исканията трябва да бъде подобрено, за да позволи на Комисията да предприема навременни, ефикасни и ефективни действия по препоръките/исканията, отправени от Палатата и органа за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета.

22. Прегледът установи, че Комисията предприема мерки за изпълнение на препоръките на Палатата и 13 (29 %) от препоръките, разглеждани в настоящия доклад, са били изцяло изпълнени. Една голяма част от препоръките все още са в процес на изпълнение, като Комисията вече е предприела действия по още 22 (49 %) от тях и ги е изпълнила в голяма степен.

Настоящият доклад беше приет от Състав CEAD с ръководител Igors LUDBORŽS — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 16 октомври 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Съдържанието и обхвата на тази дейност са представени в раздела относно обхвата и подхода на одита.

[2] OВ C 151, 27.6.2003 г.

[3] OВ C 298, 9.12.2003 г.

[4] http://eca.europa.eu

[5] OВ C 312, 21.12.2007 г.

[6] RAD (препоръки, действия и освобождаване от отговорност) е приложение на Комисията (ГД "Бюджет") за междуведомствена координация на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Базата данни съдържа препоръките/исканията към Комисията от Съвета, Парламента и Европейската сметна палата, отговорите на Комисията и етапът на изпълнение на последващите действия.

[7] Вж. приложение III относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 13/2003 относно помощта за производство на памук

[8] Вж. приложение II относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 4/2003 относно развитието на селските райони: помощ за необлагодетелстваните райони.

[9] Вж. приложение VIII относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 16/2009 Управление на предприсъединителната помощ за Турция от страна на Европейската комисия.

[10] Вж. приложение IV относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 11/2009 Устойчивост на проектите в рамките на LIFE "Природа" и тяхното управление от страна на Комисията.

[11] Вж. приложение VII относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 4/2009 Управлението на Комисията по отношение на включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие.

[12] Вж. приложение VIII относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 16/2009 Управление на предприсъединителната помощ за Турция от страна на Европейската комисия.

[13] Вж. приложение IV относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 11/2009 Устойчивост на проектите в рамките на LIFE "Природа" и тяхното управление от страна на Комисията.

[14] Вж. приложение V относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 7/2008 Интелигентна енергия за Европа (2003—2006 г.).

[15] Вж. приложение III относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 13/2003 относно помощта за производство на памук.

[16] Вж. приложение VIII относно проследяването на предприетите действия по Специален доклад № 16/2009 Управление на предприсъединителната помощ за Турция от страна на Европейската комисия.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ОБОБЩЕНИЕ НА ПРЕПОРЪКИТЕ, РАЗГЛЕДАНИ ОТ ПАЛАТАТА

| Препоръка след одита | Изцяло изпълнена | В процес на изпълнение | Неизпълнена | Неприложима по действащата понастоящем рамка | Недостатъчно доказателства |

Изпълнена в повечето отношения | Изпълнена в някои отношения |

СД 4/2003 Развитие на селските райони — помощ за необлагодетелстваните райони (Приложение II) | 1 | x | | | | | |

2 | | | x | | | |

3 | x | | | | | |

4 | | | x | | | |

5 | | | | | x | |

6 | | x | | | | |

7 | | | | | x | |

8 | | | | | | x |

9 | | | | | | x |

10 | | x | | | | |

11 | | | | | | x |

СД 13/2003 Помощ за производство на памук (Приложение III) | 1 | x | | | | | |

2 | x | | | | | |

3 | x | | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

СД 11/2009 Устойчивост на проектите в рамките на LIFE "Природа" и тяхното управление от страна на Комисията (Приложение IV) | 1 | x | | | | | |

2 | | | x | | | |

3 | | x | | | | |

4 | x | | | | | |

5 | x | | | | | |

6 | x | | | | | |

7 | x | | | | | |

8 | | | | x | | |

9 | | | x | | | |

СД 7/2008 Интелигентна енергия за Европа (2003—2006 г.) (Приложение V) | 1 | | x | | | | |

2 | | x | | | | |

3 | | | x | | | |

4 | | x | | | | |

СД 6/2007 Ефективност на техническата помощ в контекста на развитието на капацитет (Приложение VI) | 1 | | | | | | x |

2 | x | | | | | |

3 | | | x | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | x | | | | | |

7 | | x | | | | |

8 | | | x | | | |

СД 4/2009 Управление на Комисията по отношение на включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие (Приложение VII) | 1 | x | | | | | |

2 | | x | | | | |

3 | | x | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

7 | | x | | | | |

СД 16/2009 Предприсъединителната помощ за Турция (Приложение VIII) | 1 | | | x | | | |

2 | | | x | | | |

3 | | x | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

ОБЩО | 51 | 13 | 22 | 9 | 1 | 2 | 4 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ЗЕМЕДЕЛИЕ — НЕОБЛАГОДЕТЕЛСТВАНИ РАЙОНИ

1. Специален доклад № 4/2003 разглежда помощта в областта на развитието на селските райони, предназначена за необлагодетелстваните райони.

По схемата за подпомагане на необлагодетелствани райони се финансират 55,8 % от земеделските стопанства в ЕС. Помощта се отпуска на хектар и е предназначена да компенсира съществуващи неблагоприятни условия, например за земеделски стопанства в земеделски райони с ниска продуктивност, където ускореният спад в дейността може да застраши жизнеспособността на района. Годишните разходи по тази помощ възлизат на около 2 милиарда евро, от които около 50 % се финансират от фондовете на ЕС.

(Източник: Информационна бележка ECA/03/11)

2. Палатата провери дали изпълнението на схемата е законосъобразно и редовно, дали се извършва подходящ мониторинг, дали съществува съответната информация за въздействието на схемата и дали са предприети навременни действия за коригиране на установените недостатъци.

3. Палатата препоръча:

1) да се извърши пълен и задълбочен преглед на съществуващата класификация на всички необлагодетелствани райони (изцяло изпълнена препоръка), и

2) Комисията да разработи в близко сътрудничество с държавите членки по-подходящ набор от показатели за определяне на необлагодетелстваните райони (препоръка, изпълнена в някои отношения).

Палатата подчерта, че:

3) следва да се изготвя солидна информация относно въздействието на схемата (изцяло изпълнена препоръка),

4) всички случаи на системна свръхкомпенсация следва да бъдат установени и да се предприемат корективни действия (препоръка, изпълнена в някои отношения),и

5) "добрите земеделски практики" следва да бъдат определени ясно и така, че да позволяват проверка (неприложимо при действащата понастоящем рамка).

Палатата също препоръча на Комисията да:

6) изготви опис на съществуващите регионални/местни практики, свързани със специфични условия за земеделие (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

7) предостави пълни насоки на държавите членкиотносно изискванията за ефективна контролна система (неприложимо при действащата понастоящем рамка),

8) следи за ефективното извършване на проверките (недостатъчно доказателства [1]),

9) следи за това държавите членки да спазват общоприетите счетоводни принципи (недостатъчно доказателства [2]),

10) следи за това държавите членки да спазват изискването за представяне в срок на пълни данни (препоръка, изпълнена в повечето отношения), и

11) определи подходящи показатели, които да гарантират, че схемата позволява мониторинг (недостатъчно доказателства [2]).

4. Препоръките на Палатата са били изпълнени изцяло в два случая (1 и 3), в два случая са изпълнени в повечето отношения (6 и 10), а само някои аспекти са изпълнени в други два случая (2 и 4). Два случая не са приложими при действащата понастоящем рамка (5 и 7), а в три случая (8, 9, и 11) Комисията не е предоставила достатъчно доказателства или одиторите на Палатата не са извършили окончателна оценка поради ограниченията в обхвата на одита. Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

КЛАСИФИКАЦИЯ НА НЕОБЛАГОДЕТЕЛСТВАНИТЕ РАЙОНИ

6. Специалният доклад на Палатата относно необлагодетелстваните райони е публикуван през 2003 г. и констатира, че държавите членки използват широк набор от показатели, за да определят дали даден район е в по-неблагоприятно положение, което може да е причина за различно третиране на бенефициентите.

7. Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони [3] съдържа по-тясна дефиниция за класификация на необлагодетелстваните райони. Тази дефиниция обаче не влиза в сила, поради което Съветът взема решение да запази предишната система за тези райони и приканва Комисията да продължи процеса на преразглеждане, като се ангажира да въведе нова система през 2010 г. През 2010 г. не е въведена нова система и поради това определянето кои райони са в по-неблагоприятно положение все още е засегнато от недостатъците, установени от Палатата през 2003 г.

Свръхкомпенсация / Определяне на районите

8. Препоръката да се разгледа как могат да се установят и да се предотвратят прекомерните плащания е изпълнена само в някои отношения. Държавите членки все още не са задължени да осигуряват съответното експертно становище от органи или служби, които са функционално независими от органите или службите, изчисляващи плащанията. Подобно становище е необходимо за потвърждаване на точния размер на плащанията и е задължително при другите мерки за развитие на селските райони.

9. През октомври 2011 г. Комисията представи своето законодателно предложение за развитието на селските райони през новия програмен период 2014—2020 г., в което се въвежда нова дефиниция на необлагодетелстван район, основана на биофизически критерии, както и задължение да се осигури съответния експертен опит от страна на органи или служби, които са функционално независими от органите, изчисляващи плащанията.

ДОБРИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ПРАКТИКИ

10. По отношение на дефиницията на "добри земеделски практики" [4], Регламент (ЕО) № 1698/2005 вече не налага това задължение на земеделските производители. Вместо това, след реформата на ОСП от 2003 г. те трябва да изпълняват изискванията за кръстосано спазване, от които произтичат законоустановените изисквания за управление (ЗИУ) и изискванията за поддържане на земята в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС). Това са минималните условия за получаване на помощ за необлагодетелствани райони съгласно настоящата рамка.

11. Освен това, при своята дейност, свързана с годишния финансов одит в рамките на декларацията за достоверност (DAS), Палатата неколкократно установи, че плащанията за необлагодетелстваните райони ("плащания за неблагоприятни природни условия" съгласно прилаганите понастоящем мерки 211 и 212) са предразположени към грешки. Системите за контрол на държавите членки също са обхванати от проверките на Палатата в контекста на DAS, като при това често се установяват недостатъци, свързани с необлагодетелстваните райони.

[1] Настоящото проследяване на предприетите действия не включи посещения в държавите членки.

[2] Вж. бел под линия 1.

[3] OВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1.

[4] Рамката за кръстосано спазване (ДЗЕС плюс ЗИУ) като цяло е сравнима с изискванията за добри земеделски практики.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

ЗЕМЕДЕЛИЕ — ПОМОЩ ЗА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ПАМУК

1. Специален доклад № 13/2003 разглежда помощта за производството на памук.

В ЕС памук се произвежда почти изключително в Гърция и Испания. След събирането на реколтата влакната се отделят от семената и отпадъчните материали чрез процес, наречен омаганяване. ЕС произвежда около 1,6 милиона тона неомаганен памук, от който се добиват около 0,5 милиона тона влакна (омаганен памук). Производството в тези размери посреща около 47 % от вътрешните нужди. Балансът се покрива чрез внос на памук, който влиза в Общността, без да се облага с мита и такси.

(Източник: Информационна бележка ECA/03/020)

2. В този специален доклад Палатата извършва оценка на мониторинга на схемата в държавите членки, разглежда дали схемата е ефикасно и ефективно средство за подпомагане на производителите на памук, оценява въздействието на схемата върху производството на памук, качеството на продукцията, производството на алтернативни култури и околната среда и проверява надеждността на вътрешните контролни системи, действащи в държавите членки, както и законосъобразността и редовността на плащанията по този режим.

ПРЕПОРЪКИ НА ПАЛАТАТА

3. Палатата препоръчва на Комисията да използва възможността, създадена от предложението за реформа, за да преодолее слабостите в схемата, и по-специално да:

1) вземе предвид относителната привлекателност на помощта за производство на памук и нейното отражение върху произведените количества (изцяло изпълнена препоръка),

2) обмисли въвеждането на механизъм, който да осигури бюджетен неутралитет (изцяло изпълнена препоръка),

3) преразгледа финансовите механизми за памукопреработвателите (изцяло изпълнена препоръка),

4) провери доколко е ефективен предлаганият стимул за подобряване на качеството на произведения памук (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

5) получи данни за отрицателното въздействие на производството на памук върху околната среда (препоръка, изпълнена в повечето отношения), и

6) следи за това контролите да бъдат прозрачни, добре обосновани и последователно прилагани (препоръка, изпълнена в повечето отношения)

4. Извършеното от Палатата проследяване на предприетите действия показа, че Комисията е изпълнила и шестте препоръки, като първите три са изпълнени изцяло, а останалите — в повечето отношения. Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

РЕФОРМА НА СХЕМАТА

6. След изготвянето на специалния доклад на Палатата относно помощта за производство на памук през 2003 г. схемата на ЕС за предоставяне на тази помощ е реформирана значително, като в нея са въведени важни промени.Тя е включена частично в Схемата за единно плащане (СЕП), а за памукопреработвателната индустрия започва да се отпуска помощ за преструктуриране. Към момента на предишния одит на Палатата помощта се изплаща на памукопреработвателите, като памукопроизводителите се ползват от нея само косвено. През 2006 г. помощта за производството е премахната, а на памукопроизводителите се предоставят права за получаване на плащане по СЕП, които съответстват на 65 % от размера на предишната помощ. Освен това е въведено ново, специфично за културата плащане, при което 35 % от първоначалната помощ се изплащат на всеки земеделски производител, който отглежда памук. От 2008 г. нататък от бюджета на ЕС се финансират национални програми за преструктуриране, които следва да улеснят преструктурирането на памукопреработвателната индустрия и да подобрят качеството и продажбите на произведения памук.

7. Комисията е предприела действия по повечето от тези проблеми, но все още е необходимо да:

продължи да извършва мониторинг на преструктурирането на памукопреработвателните сектори в основните държави производителки (Испания, Гърция) — вж. препоръка 3 по-горе,

извършва мониторинг на ефективността на мярката за качество, въведена след реформата, въз основа на член 69 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 [1] (Испания) — вж. препоръка 4 по-горе,

проследи изпълнението на изискванията, свързани с околната среда — вж. препоръка 5 по-горе,

осигури мониторинг на правилното прилагане на контрол и по отношение на производството на памук в рамката на реформираната схема за помощи в сектора на памука (помощ за памука, отпускана за площ и СЕП) в държавите членки — вж. препоръка 6 по-горе.

[1] Регламент (EO) № 1782/2003 на Съвета от 29 септември 2003 година относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители и за изменение на Регламенти (EИО) № 2019/93, (EО) № 1452/2001, (EО) № 1453/2001, (EО) № 1454/2001, (EО) 1868/94, (EО) № 1251/1999, (EО) № 1254/1999, (EО) № 1673/2000, (EИО) № 2358/71 и (EО) № 2529/2001 (OВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1).

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

ЗЕМЕДЕЛИЕ — УСТОЙЧИВОСТ НА ПРОЕКТИТЕ В РАМКИТЕ НА LIFE "ПРИРОДА" И ТЯХНОТО УПРАВЛЕНИЕ ОТ СТРАНА НА КОМИСИЯТА

1. Специален доклад № 11/2009 разглежда устойчивостта на проектите в рамките на LIFE "Природа" и тяхното управление от страна на Комисията.

В този специален доклад Европейската сметна палата разглежда ефективността на управлението от страна на Комисията на безвъзмездните средства, отпуснати за проектите по LIFE "Природа", според устойчивостта на техните резултатите. LIFE "Природа" е компонент на инструмента LIFE и съфинансира в държавите членки проекти, които са свързани основно с обектите, включени в Натура 2000 и целят опазването на видове и местообитания.

(Източник: Информационна бележка ECA/09/49)

2. Палатата разгледа дали ревизираният процес на подбор приоритизира проектите с най-добри перспективи за устойчиво развитие при преработената процедура на подбор, дали изпълнението и мониторинга на проектите са адекватни, дали Комисията е осигурила подходящо разпространение на информацията за резултатите от проектите и за достигнатите изводи и дали проектите са били проследени, а техните резултати оценени в дългосрочен план.

3. Палатата препоръча на Комисията да:

1) преразгледа своя модел на подбор (изцяло изпълнена препоръка),

2) приоритизира предложенията за проекти по LIFE "Природа" посредством модела за подбор (препоръка, изпълнена в някои отношения), и

3) разгледа възможните начини за съкращаване на процедурата по подбор (препоръка, изпълнена в повечето отношения).

Освен това тя отправи и следните допълнителни препоръки към Комисията:

4) да подобри мониторинга на проектите (изцяло изпълнена препоръка),

5) да разработи подходящи показатели и критерии (изцяло изпълнена препоръка).

По отношение на комуникацията, Палатата препоръча на Комисията да:

6) преразгледа своята комуникационна стратегия, дейности и инструменти (изцяло изпълнена препоръка), и

7) изисква от бенефициентите да предоставят повече технически подробности относно използваните методи, натрупания опит и установените най-добри практики (изцяло изпълнена препоръка).

Палатата препоръча също така:

8) споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства да ангажират бенефициентите да осигурят устойчивост на проектните резултати за минимален период от време след приключване на проекта (неизпълнена препоръка),

9) въвеждането на схема за проследяване на финансирането след приключване на LIFE следва също да бъде разгледано от Комисията (препоръка, изпълнена в някои отношения).

4. Пет от девет препоръки са изцяло изпълнени (1 и 4—7), като между тях са препоръките, свързани с преразглеждането на модела на подбор, изпълнението на проектите (мониторинг, показатели, критерии) и разпространяването на резултатите. Една препоръка е изпълнена в повечето отношения (3), две са изпълнени в някои аспекти (2 и 9), а една не е изпълнена (8). Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

ПРОЦЕДУРА НА ПОДБОР

6. Комисията е приела да преразгледа процедурата на подбор с цел да я съкрати и да отдаде по-голямо значение на критерия за устойчивост при компонента "Природа и биологично разнообразие". Наръчникът за оценка е преработен и са създадени две отделни процедури (Околна среда — Природа). Критерият за "устойчивост" обаче все още е включен като под-критерий на критерия "принос за постигането на общите цели на Life+", без да има собствена тежест. Все още предстои Комисията да определи отделен критерий за устойчивост при подбора на проекти.

ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОЕКТИТЕ

7. Във формулярите за оценка на проектите Комисията е въвела раздел, озаглавен "Оценка на резултатите от проектите" с цел да подобри техния мониторинг. В раздела "Общи разпоредби и указания за кандидатите" също са добавени по-строги изисквания за плановете за управление. По отношение на показателите Комисията предлага следващият регламент за LIFE да съдържа изчерпателен набор от показатели.

РАЗПРОСТРАНЕНИЕ НА НАТРУПАНИЯ ОПИТ

8. Бъдещото задължение за бенефициентите да създават мрежи помежду си представлява напредък при разпространението на резултатите от проектите. Освен това в интернет са предоставени актуализирани резюмета на проектите.

ДЪЛГОСРОЧНО УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЕКТНИТЕ РЕЗУЛТАТИ

9. Въвежда се схема за проследяване на финансирането след приключване на LIFE. Комисията е създала методология за последващ мониторинг на най-малко 15 проекта по LIFE "Природа" всяка година. Въпреки това препоръката да се ангажират бенефициентите да осигурят устойчивост на проектните резултати (за минимален период от пет години след приключване на проекта) не е изпълнена, тъй като правната служба на Комисията е изразила негативно становище.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ V

ЕНЕРГЕТИКА — ИНТЕЛИГЕНТНА ЕНЕРГИЯ (2003—2006 Г.)

1. Специален доклад № 7/2008 разглежда интелигентната енергия за Европа за периода 2003—2006 г.

Програмата "Интелигентна енергия за Европа" (ИЕЕ) 2003—2006 г. разполага с бюджет от 250 милиона евро и има за цел да насърчи енергийната ефективност, използването на възобновяеми енергийни източници и енергийната диверсификация. Тези средства са използвани за подкрепа на почти 450 проекта с участието на повече от 1700 организации. Програмата насърчава повече обмена на опит и ноу-хау и окуражава разпространяването на добри практики, отколкото разработването на нови технологии.

(Източник: Информационна бележка ECA/08/18)

2. Палатата провери как Комисията е разпределила средствата по ИЕЕ, по какъв начин Комисията е извършила мониторинг и оценка на програмата, какви са били административните разходи на програмата и по какъв начин изпълнителната агенция е променила управлението на програмата.

3. Палатата препоръча:

1) предложенията за програми да се основават на ясен модел на политика и да отразяват очакваната връзка между разходите, резултатите и въздействието (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

2) мониторингът да предоставя информация, която да надхвърля обхвата на отделните проекти и да представлява средство за формулиране на становище за програмата като цяло (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

3) оценката на програмите да се извършва по начин, който увеличава максимално нейната полезност (препоръка, изпълнена в някои отношения), и

4) следва да се осигури по-систематичен запис и анализ на информацията относно административните разходи на програмите (препоръка, изпълнена в повечето отношения).

4. Прегледът установи, че три препоръки са изпълнени в повечето отношения (1,2 и 4), а една — само в някои аспекти (3). Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

ВРЪЗКА МЕЖДУ РАЗХОДИТЕ, РЕЗУЛТАТИТЕ И ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

6. В своите отговори на специалния доклад Комисията се съгласи, че е необходим ясен модел за политика, който да отразява връзката между разходите, резултатите и въздействието за ИЕЕ. Тя счита обаче, че такъв модел съществува за всяка област на интервенция на Комисията и поради това не са необходими допълнителни действия.

7. Прегледът обаче установи, че Комисията и Изпълнителната агенция за конкурентоспособност и иновации са въвели подобрена система от показатели, която да измерва общото въздействие на програмата, както и че финансираните действия са по-целенасочени и е извършен по-задълбочен анализ на нуждите за ключовите интервенции. Въпреки това приоритизирането на финансираните дейности изисква внимание, а връзката между разходите, резултатите и въздействието на ниво области на ключови интервенции по ИЕЕ II все още се установява трудно.

ПОДОБРЕНИ МЕХАНИЗМИ ЗА МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА

8. Комисията е предприела действия за частично изпълнение на тази препоръка, свързана с подобряването на мониторинга и оценката на програмите и използването на резултатите от оценката при планирането на бъдещи дейности.

Въпреки това мониторингът и оценката на програмата не спомагат за измерване на въздействието на програмата. Например, годишните доклади за изпълнението, които са налични за периода 2008—2010 г., не предоставят информация за резултатите и въздействието на програмата или на нейните проекти. Оценките на програмата се извършват в съответствие с нормативните изисквания, но би могло да се използват повече повтарящи се във времето оценки.

СИСТЕМЕН МОНИТОРИНГ НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ РАЗХОДИ НА ПРОГРАМИТЕ

9. Прегледът показа, че Комисията е проучила начините за намаляване на административната тежест както за агенцията изпълнител, така и за бенефициентите. Комисията и Изпълнителната агенция за конкурентоспособност и иновации са въвели множество опростяващи мерки, които имат за цел да намалят административните разходи и особено административната тежест за бенефициентите. В повечето случаи не е възможно да се изразят количествено спестените средства или време, но въпреки това Палатата достигна до заключението, че е вероятно мерките да бъдат ефективни.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ VI

ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ — ЕФЕКТИВНОСТ НА ТЕХНИЧЕСКАТА ПОМОЩ ЗА РАЗВИВАЩИТЕ СЕ ДЪРЖАВИ

1. Специален доклад № 6/2007 се отнася до ефективността на техническата помощ в контекста на развитието на капацитет.

Техническата помощ е ресурс, използван в много различни проекти и програми за развитие, и може да бъде определена като "експерти, наети с цел предаване на знания и умения и създаване и укрепване на институции". През последните години техническата помощ все повече се използва за подпомагане развитието на капацитет на централните и местните държавни служби в страните бенефициенти, в области като управление на публичните финанси, здравеопазване, образование и други. Това изместване на фокуса към функционирането на държавните служби е резултат от нарастващото разбиране сред донорите, в това число и Европейския съюз, че липсата на институционален капацитет е основна пречка за устойчиво развитие.

(Източник: Информационна бележка ECA/07/32)

2. Палатата разгледа как Комисията следи за това техническата помощ да допринася за развитието на институционалния капацитет в страните бенефициенти. Това беше постигнато чрез оценка на подхода на Комисията към развитието на капацитет и към използването на техническа помощ, както и на нейното управление на разработването и изпълнението на дейностите за предоставяне на техническа помощ в рамките на проектите за развитие на капацитет.

3. Палатата препоръча на Комисията:

1) в своите документи за национална стратегия да извърши изчерпателен и структуриран анализ на съществуващите слабости в институционалния капацитет и на нуждите от развитие на капацитета (недостатъчно доказателства), и

2) да разработи указания за предоставяне на техническа помощ (изцяло изпълнена препоръка).

Палатата подчерта, че:

3) разработването на проекти за развитие на капацитет следва да бъде подобрено (препоръка, изпълнена в някои отношения),

4) процедурите за управление на подготвителния и началния етап на проектите следва да бъдат преразгледани (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

5) следва да се преразгледат и критериите за оценка (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

6) необходимо е да бъдат разгледани повече възможности по отношение на възлагането на обществени поръчки (изцяло изпълнена препоръка).

На последно място, в съответствие с поетите задължения по Парижката декларация, Палатата препоръчва на Комисията да:

7) увеличи използването на техническа помощ чрез координирани програми (препоръка, изпълнена в повечето отношения), които 8) да бъдат системно оценявани (препоръка, изпълнена в някои отношения).

4. Комисията е изпълнила изцяло две препоръки (2 и 6), а три препоръки са изпълнени в повечето отношения (4, 5 и 7). Две препоръки са изпълнени само в някои аспекти (3 и 8). В един случай (препоръка 1, свързана с нуждата от изчерпателен и структуриран анализ), липсват достатъчно доказателства, за да се направи заключение относно нейното изпълнение. Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

РАЗВИТИЕ НА КАПАЦИТЕТ

6. След публикуването на СД № 6/2007 Комисията е положила сериозни усилия да реформира своя подход към техническото сътрудничество (ТС [1]) чрез приемането и прилагането на "основна стратегия". Тази стратегия е част от по-широкообхватните действия на ЕС за изпълнение на Парижката декларация за ефективността на помощите и има за цел да подобри ефективността на предоставяната от ЕС помощ по отношение на развитието на капацитет. В стратегията са разгледани и включени повечето препоръки на Палатата.

7. На ниво стратегия Комисията информира Палатата, че понастоящем се подготвят нови програмни указания в областта на външните дейности на ЕС за периода 2014—2020 г., които ще подчертаят въпроса за развитието на капацитет. Този въпрос ще бъде засегнат и при предстоящото изготвяне на указания за предоставяне на бюджетна подкрепа.

8. На ниво интервенция реформата въвежда редица ръководни принципи, подробни указания и инструменти, свързани с предоставянето на техническо сътрудничество, включително критерии за качество, които се използват и при мониторинга и оценката на дейностите.

9. Извършеният от Комисията анализ на наличната информация за първата година и половина от прилагането на тези указания показва, че две трети от операциите, разгледани за съответствие с ТС, са оценени като съответстващи на критериите за качество, въведени с реформата на ТС. За около 20 % от проектите обаче компонентът за ТС не е оценен, а таблицата за оценка на качеството на ТС е използвана само при половината от свързаните с ТС проекти. Това оставя възможност за подобряване на сегашното ниво на прилагане на различните инструменти, указания и критерии за качество и на тяхното отчитане, особено на ниво отделни държави.

СИСТЕМНА ОЦЕНКА НА ТЕХНИЧЕСКАТА ПОМОЩ

10. Комисията счита, че оценката на дейността на експертите и дружествата за техническа помощ би била полезна при оценяването на тръжните оферти, но предвид трудностите, възникнали поради необходимостта от защита на личните данни, тя е взела решение да не въвежда системна оценка на дейността на консултантите. Поради това Палатата заключава, че продължават да съществуват трудности при постигането на такъв подбор и оценка в областта на техническата помощ, които да се основават на достатъчно налична информация.

[1] Техническото сътрудничество (ТС) се отнася до набор различни действия, насочени към укрепване на индивидуалния и институционалния капацитет. Техническата помощ (ТП) се отнася до служителите, участващи в изпълнението и управлението на услугите по ТС.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ VII

ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ — ВКЛЮЧВАНЕ НА НЕДЪРЖАВНИ УЧАСТНИЦИ В СЪТРУДНИЧЕСТВОТО НА ЕО ЗА РАЗВИТИЕ

1. Специален доклад № 4/2009 разглежда включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие.

Ролята на недържавните участници в сътрудничеството за развитие е все по-важна. Понятието "недържавни участници" (НДУ) обхваща всички аспекти на обществото извън частния сектор или държавата. В областта на сътрудничеството за развитие недържавните участници включват неправителствените организации (НПО) и сформираните на общностен принцип организации, сдружения на земеделски производители, стопански или професионални организации, екологични групи, университети, синдикати, търговски палати и фондации, както и църкви или религиозни групи. Понятието "недържавни участници" често се използва като синоним на организации на гражданското общество и именно в този смисъл се използва и в настоящия доклад.

(Източник: Информационна бележка ECA/09/23)

2. Палатата разгледа дали Комисията гарантира в достатъчна степен, че НДУ участват ефективно в процеса на сътрудничество за развитие, дали тя разполага с ефикасни системи за управление, за да гарантира, че осъществяваните от НДУ дейности са актуални и има вероятност да доведат до планираните резултати, и дали осигурява достатъчно възможности за развитие на капацитета на НДУ.

3. Палатата препоръчва на Комисията:

1) да засили и предостави повече насоки относно процедурите си по ангажиране на НДУ в процеса на сътрудничество за развитие (изцяло изпълнена препоръка),

2) да продължи текущите мерки по подобряване на процедурата по обявяване на покани за представяне на предложения (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

3) да засили целевата насоченост на мониторинга и подпомагането от страна на делегациите (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

4) да предостави достатъчно насоки за персонала на делегациите и НДУ по отношение на показателите за изпълнение (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

5) да подобри устойчивостта, като разгледа възможността за използване на набор от инструменти (не само проекти) при работата си с НДУ (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

6) да разработи стратегия за развитие на капацитета на НДУ в страните от Азия и Латинска Америка (АЛА) и да преразгледа разминаването в подхода към държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) и тези от АЛА (препоръка, изпълнена в повечето отношения), и

7) да разгледа допълнителни начини за изпълнение на целите на политиката за развитие на капацитет, като например използване на споразумения за партньорство, финансиране от множество донори и безвъзмездни средства, предоставяни на каскаден принцип, с цел да бъдат обхванати в по-голяма степен местните организации (препоръка, изпълнена в повечето отношения).

4. Комисията е изпълнила изцяло първата препоръка да положи повече усилия за по-задълбочено включване на съответните НДУ и е изпълнила останалите шест препоръки в повечето отношения. Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

НАСОКИ ЗА ВКЛЮЧВАНЕ НА НДУ В ПРОЦЕСА НА СЪТРУДНИЧЕСТВО

6. След публикуването на специалния доклад Комисията е предприела различни инициативи за засилване на участието на НДУ във външното сътрудничество на ЕС чрез договори за изпълнение на помощта за развитие, предоставяна от ЕС. Ключова инициатива е организирането на "структуриран диалог" между март 2010 и май 2011 г., който свързва основните заинтересовани страни в европейската политика за развитие.

7. Едновременно с диалога, Комисията създава Бюро за помощ и справки за гражданското общество (CISOCH), което има ролята на централно звено за достъп на представителите на гражданското общество, ангажирани с помощта за развитие. Чрез CISOCH понастоящем се разпространява инструмент за електронно обучение на НДУ и служители на ЕС.

ПОДОБРЕНА ПРОЦЕДУРА ЗА ПОКАНИ ЗА ПРЕДСТАВЯНЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЯ

8. От 2009 г. нататък Комисията е доразвила базата данни PADOR (Електронна регистрация на данни на потенциални кандидати), която съдържа информация за потенциалните кандидати по поканите за представяне на предложения. Недържавните участници и публичните администрации, в това число и местните органи, понастоящем сами се регистрират и актуализират своите данни. "Структурираният диалог" има за резултат формулиране на 12 предложения за повишаване на ефективността на системата за покани за подаване на предложения или за въвеждане на алтернативни методи за подбор, когато това е възможно, като основната цел е по-бързо предоставяне на по-добре насочена помощ. Новият подход обаче изисква допълнителни усилия по отношение на обучението, комуникацията, координирането и наблюдението на НДУ, както и допълнителни насоки.

МОНИТОРИНГ И ПОДКРЕПА ОТ СТРАНА НА ДЕЛЕГАЦИИТЕ НА ЕС

9. В делегациите на ЕС Комисията е започнала да използва по-широко проучвания, фокусирани върху представителите на гражданското общество. По време на провеждането на настоящото проследяване (декември 2011 г.) Комисията разработваше насоки и методология за предоставяне на подкрепа на делегациите чрез CISOCH. Въпреки това в държавите партньори, където политическата ситуация го позволява, делегациите на ЕС следва да доразвият своите проучвания на представителите на гражданското общество. Необходими са допълнителни усилия и за включването на повече малки и местни организации, които изпълняват проекти, в обхвата на системата за мониторинг.

НАСОКИ ОТНОСНО ПОКАЗАТЕЛИТЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ

10. Като използва показатели, въведени в докладите за управление на външна помощ (EAMR), които се подават от делегациите на ЕС, през 2011 г. Комисията започва да събира данни относно броя на дейностите на НДУ, които отразяват тяхното участие в планирането и предоставянето на помощта от ЕС. По този начин Комисията възнамерява да започне редовно количествено и качествено проследяване на участието на НДУ в държавите партньори.

11. Освен това, след въвеждането на структурирания диалог, който се управлява от централните служби на Комисията, в момента подобна процедура се въвежда в делегациите.

РАЗВИТИЕ НА КАПАЦИТЕТА НА НДУ

12. Наскоро Комисията е предприела действия за подобряване на финансовото и оперативното управление на помощта от ЕС, предоставяна на НДУ. Необходимо е обаче тя да обмисли допълнително стратегиите за включване на НДУ в инструментите за обща и секторна бюджетна подкрепа. Въз основа на систематичен анализ на данните от докладите за управление на външна помощ следва да се формулират нови стратегии за подобряване на географските програми, които трябва да останат основния източник на подкрепа за гражданското общество в държавите членки.

13. Пълното участие на НДУ в политиката за развитие на ЕС обаче продължава да бъде средносрочна или дългосрочна цел, чието постигане до голяма степен зависи от ситуацията на място. Дори след достигането на някои предварително установени основни етапи, все още са необходими подобрения и нови мерки за консолидиране на постигнатия успех.

14. Продължават да са необходими допълнителни усилия за ефективното изпълнение на тези стратегии, по-специално в държавите от Азия и Латинска Америка.

ПОДОБРЯВАНЕ НА УСТОЙЧИВОСТТА ЧРЕЗ ИЗПОЛЗВАНЕ НА НАБОР ОТ ИНСТРУМЕНТИ

15. Реформата на системата за обявяване на покани за представяне на предложения трябва да бъде завършена, за да може да се използва новия набор от инструменти. Комисията следва също така да разшири прегледа на приключените проекти чрез системата за мониторинг, ориентиран към резултатите.

ПЛАНИРАНЕ И СТРАТЕГИЯ

16. Комисията е предприела подходящи инициативи за адаптиране на набора от финансови инструменти, с които разполага, към разнообразието и сложността на ситуациите в държавите бенефициенти. Предложените изменения представляват стъпки в правилната посока, но Комисията все още предстои да осигури ефективното им прилагане.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ VIII

ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ — ПРЕДПРИСЪЕДИНИТЕЛНА ПОМОЩ ЗА ТУРЦИЯ

1. Специален доклад № 16/2009 помощ за Турция.

Европейската сметна палата оцени как Комисията е управлявала предприсъединителната финансова помощ за Турция. С предприсъединителната помощ се финансират проекти, насочени към подпомагане на Турция в нейните усилия да изпълни условията за присъединяване към Европейския съюз.

(Източник: Информационна бележка ECA/10/02)

2. Палатата разгледа дали Европейската комисия е успяла да гарантира, че: помощта от ЕС е била предоставена за проекти, които допринасят в най-голяма степен за осъществяването на приоритетите на ЕС в партньорството за присъединяване, децентрализираната система за изпълнение е осигурила навременна и успешна реализация на продуктите, услугите и целите на проектите, както и че е налице ефективна система за мониторинг и оценка на изпълнението.

3. Палатата отправи препоръки за корективни действия. Комисията следва да:

1) подобри процеса на планиране (препоръка, изпълнена в някои отношения),

2) определи стратегическите цели, за които предоставяната от ЕС финансова помощ е най-необходима (препоръка, изпълнена в някои отношения),

3) постави по-реалистични срокове за постигане на целите (препоръка, изпълнена в повечето отношения),

4) подобри модела и изпълнението на проектите (препоръка, изпълнена в повечето отношения), и

5) гарантира, че отделните предложения за проекти подлежат на мониторинг въз основа на ясни цели и подходящи индикатори, за да може да се докаже техният принос към изпълнението на стратегическите цели (препоръка, изпълнена в повечето отношения).

Освен това Комисията следва да:

6) предприеме оценка на цялата програма за предприсъединителна помощ на Турция (препоръка, изпълнена в повечето отношения).

4. Комисията е изпълнила в повечето отношения четири препоръки (3,4,5 и 6), а само в някои аспекти — две препоръки (1 и 2). Вж. приложение I за подробности по изпълнението.

5. В следващите точки са изложени основните наблюдения от извършеното от Палатата проследяване.

ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРИОРИТЕТНИТЕ СТРАТЕГИЧЕСКИ ЦЕЛИ

6. Тъй като партньорството за присъединяване не определя достатъчно ясно приоритетите, които трябва да бъдат следвани, понастоящем основният стратегически документ, ръководещ финансовата помощ по ИПП (Инструмент за предприсъединителна помощ), е многогодишен индикативен план. Многогодишният индикативен план за 2011—2013 г. представлява подобрение на одитирания план за 2007 г. поради факта, че се фокусира върху под-набор от приоритети, които да бъдат финансирани с част от ресурсите на ИПП. Многогодишният индикативен план обаче има потенциал да насочва средствата на ЕС още по-добре. Общият характер на документа продължава да ограничава определянето на приоритетите във финансирането. Логиката на интервенцията все още не гарантира, че помощта от ЕС е насочена към проектите, които имат най-голям принос за постигане на приоритетите.

ПОДОБРЯВАНЕ НА МОДЕЛА И ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОЕКТИТЕ

7. Комисията е продължила да предприема инициативи за подобряване на модела на проектите и тяхното изпълнение от турските органи в децентрализираната система за изпълнение на ЕС. Мерките включват текущ мониторинг от страна на Комисията на качеството на програмните документи и предложенията за проекти в различните етапи на процедурата, както и по-задълбочено участие на Министерството по въпросите на Европейския съюз в контрола на качеството на предложенията за проекти. Оценките на нуждите придобиват задължителен характер, а графика за сключване на договори е подобрен. Въпреки положителната тенденция в качеството на проектните формуляри обаче продължават да съществуват недостатъци в модела на проектите (като например определяне на целта на проекта, на неговите резултати, дейности, показатели и условия).

МОНИТОРИНГ НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ОТДЕЛНИТЕ ПРОЕКТИ

8. Веднага след провеждането на одита Комисията започва да изпълнява препоръките на Палата относно изпълнението на проектите. Мерките, предприети през 2008—2009 г., включват систематично проследяване на изпълнението и проверки на място с конкретни контролни списъци. През 2011 г. Комисията инициира реформа на системата за мониторинг в Турция. Системата за мониторинг обаче не е била усъвършенствана задоволително и основни елементи от препоръките (като например изготвянето на окончателен доклад в края на проекта) все още не са изпълнени.

9. Между непреодолените слабости е неизползването на показатели, установени във формуляра на проектите за кандидатстване за финансиране, за да се демонстрира доколко са постигнати целите на проекта. Също така, крайните продукти на проектите (резултати и въздействие) все още не се отчитат систематично в края на всеки проект и на подходящи интервали след приключването му с оглед предоставяне на информация за изпълнението, която да послужи на бъдещото планиране.

10. Липсва система за последваща оценка на отделните проекти или на ефективността на програмата като цяло по отношение на постигането на приоритетите на партньорството за присъединяване и напредъка на Турция към членство в ЕС. Комисията извършва междинна оценка на помощта за Турция от 2005 до 2008 г., а последваща оценка на въздействието и устойчивостта на помощта преди ИПП от периода 2002—2006 г. ще стартира през 2013 г., след като всички свързани с нея проекти бъдат приключени през 2012 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ IX

ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ПРЕДПРИЕТИТЕ ДЕЙСТВИЯ ПО СПЕЦИАЛНИТЕ ДОКЛАДИ НА ПАЛАТАТА ЗА ПЕРИОДА 2005—2009 Г.

ОПАЗВАНЕ И УПРАВЛЕНИЕ НА ПРИРОДНИТЕ РЕСУРСИ

НОМЕР И ЗАГЛАВИЕ | ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ПОСЛЕДВАЩИТЕ ДЕЙСТВИЯ |

Специален доклад № 3/2005 относно развитието на селските райони: проверка на разходите за агроекология | Разгледан в СД № 7/2011 |

Специален доклад № 7/2006 относно инвестициите в развитие на селските райони: насочени ли са те ефективно към проблемите на селските райони? | |

Специален доклад № 8/2006 Растящ успех? Ефективност на подкрепата от ЕС за оперативните програми, насочени към производителите на плодове и зеленчуци | |

Специален доклад № 4/2007 относно физическите проверки и проверките за замяна на пратки, предмет на възстановявания при износ | |

Специален доклад № 7/2007 относно системите за контрол, инспекция и санкции във връзка с разпоредбите за опазване на рибните ресурси на Общността | Разгледан в СД № 12/2011 |

Специален доклад № 4/2008 относно въвеждането на квотите за мляко в държавите-членки, присъединили се към Европейския съюз на 1 май 2004 г. | |

Специален доклад № 8/2008 Ефективна политика ли е кръстосаното спазване? | |

Специален доклад № 11/2008 Управлението на помощта на Европейския съюз за операциите на публично съхранение на зърнени култури | |

Специален доклад № 6/2009 Европейска програма за хранителни помощи за най-нуждаещите се лица:оценка на поставените цели и използваните методи и средства | |

Специален доклад № 10/2009 Действия за информиране и насърчаване, свързани със селскостопанските продукти придружен от отговорите на Комисията | |

Специален доклад № 11/2009 Устойчивост на проектите в рамките на LIFE "Природа" и тяхното управление от страна на Комисията | Разгледан в настоящия доклад |

Специален доклад № 14/2009 Постигнали ли са основните си цели инструментите за управление на пазара на мляко и млечни продукти? | |

СТРУКТУРНИ ПОЛИТИКИ, ТРАНСПОРТ И ЕНЕРГЕТИКА

НОМЕР И ЗАГЛАВИЕ | ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ПОСЛЕДВАЩИТЕ ДЕЙСТВИЯ |

Специален доклад № 1/2006 относно приноса на Европейския социален фонд в борбата срещу преждевременното напускане на училище | Разгледан в Годишния доклад за 2010 г. |

Специален доклад № 10/2006 относно последващата оценка на програмите по цел 1 и цел 3 за периода 1994—1999 г. (структурни фондове) | Разгледан в Годишния доклад за 2010 г. |

Специален доклад № 1/2007 относно изпълнението на средносрочните процеси, структурни фондове 2000—2006 г. | |

Специален доклад № 1/2008 относно процеса на предварителна проверка и оценяване на големите инвестиционни проекти за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г. | |

Специален доклад № 3/2008 Фонд "Солидарност" на Европейския съюз: доколко работата на Фонда е бърза, ефективна и гъвкава? | |

Специален доклад № 7/2008 Интелигентна енергия за Европа (2003—2006 г.) | Разгледан в настоящия доклад |

Специален доклад № 12/2008 Инструмент за предприсъединителна структурна политика (ИСПА), 2000—2006 г. | |

Специален доклад № 3/2009 Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г. | |

Специален доклад № 7/2009 Управление на фазата на разработване и валидиране на програма "Галилео" | Разгледан в Годишния доклад за 2010 г. |

Специален доклад № 17/2009 относно дейностите за професионално обучение за жени,съфинансирани от Европейския социален фонд | |

ВЪНШНИ ДЕЙНОСТИ

НОМЕР И ЗАГЛАВИЕ | ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ПОСЛЕДВАЩИТЕ ДЕЙСТВИЯ |

Специален доклад № 2/2005 относно бюджетната помощ по ЕФР за държавите от АКТБ: управлението от Комисията на компонента за реформа на публичните финанси | Разгледан в СД № 11/2010 |

Специален доклад № 4/2005 относно управлението от страна на Комисията на икономическото сътрудничество в Азия | |

Специален доклад № 3/2006 относно хуманитарната помощ, предоставена след вълните цунами | Разгледан в Годишния доклад за 2009 г. |

Специален доклад № 4/2006 относно инвестиционните проекти по програма ФАР в България и Румъния | |

Специален доклад № 5/2006 относно програма MEDA | Разгледан в Годишния доклад за 2008 г. |

Специален доклад № 6/2006 относно екологичните аспекти на сътрудничеството за развитие, ръководено от Комисията | Разгледан в Годишния доклад за 2009 г. |

Специален доклад № 5/2007 относно управлението на програма КАРДС от Комисията | Разгледан в СД № 12/2009 |

Специален доклад № 6/2007 относно ефективността на техническата помощ в контекста на развитие на капацитет | Разгледан в настоящия доклад |

Специален доклад № 6/2008 относно помощта за възстановяване, предоставена от Европейската комисия след цунамито и урагана Мич | |

Специален доклад № 9/2008 Ефективност на предоставяната от ЕС подкрепа в областта на правосъдието, свободата и сигурността за Беларус, Молдова и Украйна | Разгледан в Годишния доклад за 2010 г. |

Специален доклад № 10/2008 Помощ за развитие, предоставяна от ЕО за здравни услуги в държавите от Субсахарска Африка | Разгледан в Годишния доклад за 2010 г. |

Специален доклад № 4/2009 Управлението на Комисията по отношение на включването на недържавни участници в сътрудничеството на ЕО за развитие | Разгледан в настоящия доклад |

Специален доклад № 12/2009 Ефективност на проектите на Комисията в областта на правосъдието и вътрешните работи на Западните Балкани | |

Специален доклад № 15/2009 Помощ от ЕС, осъществявана чрез организации на ООН: вземане на решения и мониторинг | Разгледан в СД № 3/2011 |

Специален доклад № 16/2009 Управление на предприсъединителната помощ за Турция от страна на Европейската комисия | Разгледан в настоящия доклад |

Специален доклад № 18/2009 Ефективност на подкрепата от ЕФР за регионална икономическа интеграция в Източна Африка и Западна Африка | |

ПРИХОДИ, ИЗСЛЕДВАНИЯ И ВЪТРЕШНИ ПОЛИТИКИ, ОРГАНИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

НОМЕР И ЗАГЛАВИЕ | ПРОСЛЕДЯВАНЕ НА ПОСЛЕДВАЩИТЕ ДЕЙСТВИЯ |

Специален доклад № 1/2005 относно управлението на Европейската служба за борба с измамите (OLAF) | Разгледан в СД № 2/2011 |

Специален доклад № 5/2005 Разходи за устен превод на Парламента, Комисията и Съвета | |

Специален доклад № 9/2006 относно разходите за писмен превод на Парламента, Комисията и Съвета | |

Специален доклад № 11/2006 относно системата за общностен транзит | |

Специален доклад № 2/2007 относно разходите на институциите за сгради | |

Специален доклад № 3/2007 относно управлението на Европейския бежански фонд (2000—2004 г.) | |

Специален доклад № 8/2007 относно административното сътрудничество в областта на данъка върху добавената стойност | |

Специален доклад № 9/2007 относно оценяването на рамковите програми на ЕС за научни изследвания и технологично развитие — може ли подходът на Комисията да бъде подобрен? | |

Специален доклад № 2/2008 относно Обвързващата тарифна информация (ОТИ) | Разгледан в Годишния доклад за 2010 г. |

Специален доклад № 5/2008 Агенциите на Европейския съюз: постигане на резултати | |

Специален доклад № 1/2009 Банкови дейности в Средиземноморския регион в рамките на програма MEDA и предходните протоколи | |

Специален доклад № 5/2009 Управление на касовите средства в Комисията | |

Специален доклад № 8/2009 Постигнали ли са своите цели "мрежите за високи научни постижения" и "интегрираните проекти" в политиката на Общността в областта на изследванията? | |

Специален доклад № 9/2009 Ефикасност и ефективност на проведените от Службата за подбор на персонал на Европейските общности дейности за подбор на персонал | |

Специален доклад № 13/2009 Добър избор ли е делегирането на задачи по изпълнението на изпълнителни агенции? | |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ X

МЕТОДОЛОГИЯ

1. Работата на Палатата за подобряване на финансовото управление оказва въздействие основно чрез публикуваните ѝ доклади. Дейността на Палатата допринася за постигането на тази цел и чрез самия процес на извършване на одит. Всички одити имат за резултат изпращането на подробни констатации на одитираните обекти с цел да се потвърди точността на наблюденията на Палатата, последвано от "съгласувателна процедура" по отношение на окончателния текст на одитния доклад. При публикуването на докладите отговорите на одитирания обект (основно Комисията) се публикуват заедно с доклада. В много от тези отговори одитираният обект приема съществуването на проблемите, установени в одитните констатации на Палатата, и излага действията, които планира да предприеме за разрешаването им.

2. Специалните доклади обикновено разглеждат системи, програми и организации, участващи в изпълнението на бюджета на ЕС (или бюджета на Европейските фондове за развитие), предвид един или няколко от трите аспекта на доброто финансово управление: икономичност, ефикасност и ефективност.

3. Оценяването и измерването на въздействието от докладите на Палатата за извършените одити на изпълнението е необходим елемент в цикъла на управленската отговорност. Изпълнението на препоръките, отправени в специалните доклади, трябва да бъде проследено, за да се установят и оценят предприетите мерки. На практика самото съществуване на процеса на проследяване на предприетите действия може да насърчи ефективното изпълнение на отправените в доклада препоръки от страна на одитираните обекти.

4. Проследяването на изпълнението на препоръките, отправени в докладите, има четири основни цели:

увеличаване на ефективността на одитните доклади — основната причина за проследяване на действията, предприети след изготвянето на одитните доклади, е да се увеличи вероятността за изпълнение на препоръките;

подпомагане на законодателните и бюджетните органи (в това число и органа за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета) — проследяването на изпълнението на препоръките може да предостави ценна информация за насочване на техните действия;

оценка на дейността на Палатата — проследяването предоставя база за разглеждане и оценка на постигнатите от Палатата резултати; и

създаване на стимули за учене и развитие — проследяването може да допринесе за по-широки познания и подобряване на практиките.

5. Проследените доклади са подбрани въз основа на два критерия: дали след публикацията на докладите са изтекли повече от две до три години и дали препоръките все още са актуални.

6. Прегледът беше проведен на три етапа:

Управленската база данни на Комисията за проследяване на действия, свързани с препоръки (RAD) беше използвана като първоначален източник на данни по отношение на разглежданите одитни доклади;

Беше извършена документна проверка и анализ на годишните доклади, докладите на органа за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета, планове за действие и документи за политиката;

Бяха събрани устни и писмени доказателства от съответните служби на Комисията.

--------------------------------------------------