Властите са въвели мерки, съобразени със спецификата на медиите, за смекчаване на последиците от пандемията от COVID-19. В резултат на пандемията от COVID-19 при повечето аудиовизуални и печатни медии се наблюдава спад в оборотите поради намаляването на приходите от реклама, като някои малки медии съобщават за финансови проблеми, свързани с ликвидността. Особено тежко са пострадали журналистите на свободна практика. В същото време аудиторията за достоверна журналистика, изглежда, е нараснала, което показва интереса на обществеността към обективно и основано на факти отразяване на теми. Въведените от трите общности мерки включват публични комуникационни кампании, средства за спешна подкрепа на медиите, пряка подкрепа за журналисти на свободна практика и журналисти без приходи, отсрочване на плащанията на лицензионни такси за радиостанции и проекти, насочени към по-дългосрочна устойчивост на сектора. В ММП за 2021 г. се подчертава, че такива мерки са приложени, като същевременно е бил запазен ниският риск по отношение на политическата независимост на медиите.

Има възможност за подобряване на достъпа до информация, съхранявана от органите на управление. Според ММП за 2021 г. системите за получаване на достъп до информация, съхранявана от органите на управление, все още не функционират достатъчно добре, за да бъде защитено по адекватен начин правото на информация . Заинтересованите страни отбелязват няколко проблема, които са специфични за репортерската среда във връзка с пандемията от COVID-19, като спирането на някои публични заседания (напр. тези на общинските съвети) и ограниченият достъп до съдебните зали. От друга страна, по отношение на журналистиката, в качеството ѝ на дейност от първостепенно значение, се прилагат изключения от правилата при локдаун и други ограничения на придвижването.

Бяха споделени някои поводи за тревога, свързани със заплахи към журналисти, отправяни онлайн, и заплахи за даване под съд. В платформата на Съвета на Европа за насърчаване на защитата на журналистиката и безопасността на журналистите са публикувани три сигнала за Белгия от октомври 2020 г. насам относно онлайн заплахи към журналисти и претърсване на дома на журналист след изнасяне на новина за корупция, свързана с ваксини. Според информация, събрана от Фламандския съюз на журналистите, относно използването на специална гореща линия за агресия срещу журналисти, отправяните онлайн нападки често биват насочени към журналистки и към журналисти, принадлежащи към етнически малцинства. Заинтересованите страни съобщават също така за случаи на киберпреследване на журналисти, както и за неотдавнашни случаи на заплашване със съдебно производство и конфискация от страна на полицейски орган на прескартата на журналист, който е отразявал демонстрация. В резултат на това в мониторинга на медийния плурализъм за 2021 г. по показателя за журналистическата професия, стандарти и защита е дадена оценка средно ниво на риск. Опасенията относно потенциални ограничения на основание на Закона за класифицираната информация, изглежда, са разсеяни благодарение на изключение, отнасящо се до свободата на информацията, което правителството е добавило в своя законопроект.

IV.Други институционални въпроси, свързани с принципите на взаимозависимост и взаимоограничаване

Белгия е федерална държава, в която значителни правомощия са предоставени на равнището на регионите и общностите. На федерално равнище Белгия има двукамарна парламентарна система. Парламентът се състои от Камара на представителите и Сенат. Законодателните предложения могат да произтичат от правителството и от членовете на всяка от камарите на парламента. Консултативният състав на Държавния съвет дава становища относно законопроекти. Конституционният съд е компетентен да преразглежда законодателните актове, приети от федералния парламент и от парламентите на регионите и общностите. В допълнение към правосъдната система независимите органи играят важна роля за прилагане на принципите на взаимозависимост и взаимоограничаване на законодателната, изпълнителната и съдебната власт.

Консултативният състав на Държавния съвет продължава да бъде изправен пред предизвикателства по отношение на ефикасното изпълнение на своя мандат . Недостигът на ресурси, по-специално на бюджетни и човешки ресурси, продължава да поражда предизвикателства за консултативния състав. Вследствие на тези предизвикателства, съчетани с честото прибягване до процедури със съкратени срокове, Съветът в някои случаи не е в състояние да предостави становище относно законопроект. Освен това неотдавнашните бюджетни съкращения още повече изостриха предизвикателствата, пред които е изправен консултативният състав по отношение на ефикасното изпълнение на своя мандат, което има важна роля за осигуряване на качеството на законодателството.

Апелативният съд установи, че мерките във връзка с COVID-19 са били приети на правилно правно основание, с което отмени решението на първоинстанционния съд. По дело, заведено пред Френскоезичния първоинстанционен съд на гр. Брюксел, на правителството бе разпоредено да осигури правно основание за мерките, свързани с COVID-19, в срок до 30 дни , с имуществена санкция от 5000 EUR за всеки ден на забава, като при отсъствие на такова основание мерките стават недействителни с изтичането на определения срок. Правителството обжалва съдебното решение пред Апелативен съд Брюксел, който в решението си от 7 юни 2021 г. постанови, че мерките във връзка с COVID-19 нямат правилно правно основание. Апелативният съд обаче прецени, че е необходимо да се изчака предстоящо решение на Конституционния съд по въпроса дали мерките във връзка с COVID-19 са били приети при пълно зачитане на Конституцията и на основните права .

Беше приет „закон за пандемията“, за да се предостави ново правно основание за извънредните мерки, свързани с пандемията . След като на 13 март 2020 г. министърът на вътрешните работи обяви федералната фаза на националния план за извънредни мерки, мерките, свързани с COVID-19, бяха приети с министерски постановления на основание на действащи закони . Вследствие на нарастващи критики, че мерките, приети за овладяване на пандемията от COVID-19, изискват по-солидно правно основание с оглед на тяхното отражение върху основните права, правителството изготви „закон за пандемията“, който след няколко становища от Държавния съвет и Федералния институт за защита и насърчаване на правата на човека (FIRM/IFDH) бе приет на 15 юли 2021 г. Законът предвижда, че правителството може да обяви епидемично извънредно положение с кралско постановление, след което то трябва да бъде потвърдено от парламента в срок до 15 дни. Извънредни мерки трябва да се приемат с кралско постановление, освен в случаи на „непосредствена опасност“, като в такъв случай мерките могат да се приемат с министерско постановление.

Предприети са мерки за осигуряване на непрекъснатост на функционирането на парламента по време на пандемията от COVID-19. С изменение на процедурния правилник на Камарата на представителите се даде възможност пленарните дебати и гласуването да се провеждат в присъствието на мнозинството от членовете на Камарата лично или дистанционно. Освен това с използването на видеоконферентна връзка стана възможно да се организират заседания на комисии във виртуална среда, а членовете да гласуват на пленарни заседания посредством цифрови средства.

Правителството ще започне с гражданите процес на широки консултации, чиито резултати ще се използват при предвижданата нова конституционна реформа. Правителството подготвя нова „реформа на държавното управление“ след изборите през 2024 г., с която е възможно да се измени процедурата за съставяне на правителство след избори , както и да се промени редът за изменение на Конституцията. Правителството обяви пускането в действие на онлайн платформа за диалог, чрез която гражданите, гражданското общество, академичните среди и местните органи на управление ще могат да споделят мнението си за предвижданата реформа на държавното управление. Консултацията ще бъде отворена за участие в продължение на шест седмици, като ще започне през септември 2021 г. Освен това Федералният парламент прие правила, въвеждащи подробни разпоредби, съгласно които вносителите на петиция, под която са събрани над 25 000 подписа на жители на Белгия, задължително се изслушват в компетентната комисия .

Новият Федерален институт по правата на човека е учреден и вече работи . След назначаването на членовете на управителния съвет на Федералния институт за защита и насърчаване на правата на човека (FIRM/IFDH) през юли 2020 г. секретариатът на FIRM/IFDH започна работа в началото на 2021 г. Мандатът на FIRM/IFDH включва предоставяне на държавните органи на становища, препоръки и доклади, включително по собствена инициатива, с които органите не са длъжни да се съобразяват, както и насърчаване на човешките права. Институтът обаче не е компетентна инстанция за разглеждане на индивидуални жалби на граждани . Законът за учредяването на FIRM/IFDH предвижда възможност за приемане на споразумение за сътрудничество с цел компетенциите на Института, които понастоящем все още се свеждат до федералното равнище, да бъдат разширени така, че да обхванат нефедералното равнище. Макар че това води до известна разпокъсаност на средата на защитата на правата на човека, FIRM/IFDH си сътрудничи с други важни правозащитни организации , също и на нефедерално равнище.

Гражданското общество участва в някои инициативи на правителството, като например разработването на план за действие за борба с расизма. Белгия се смята за страна с отворено гражданско общество и организациите на гражданското общество биват канени да участват в някои инициативи на правителството, като например разработването на национален план за действие за борба с расизма . Планът за действие ще бъде изготвен съвместно от органите на правителството и коалиция NAPAR, която обединява 60 организации на гражданското общество.

Приложение I: Списък с източници по азбучен ред*

* Списъкът на информацията, получена в контекста на консултацията във връзка с Доклада относно върховенството на закона за 2021 г., може да бъде намерен на адрес: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Civicus, Monitor tracking civic space –Belgium ( https://monitor.civicus.org/country/belgium/ ).

GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

GRECO (2021), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Belgium on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

Ordre des Barreaux Francophones et Germanophones (2021), Contribution from the Ordre des Barreaux Francophones et Germanophones for the 2021 Rule of Law Report.

Verlinden, A. (2020), (Beleidsverklaring van de minister van Binnenlandse zaken, Institutionele Hervormingen en Democratische Vernieuwing). Brussel, Belgische Kamer van Volksvertegenwoordigers, 6 November 2020, DOC 55 1610/020, pp. 23-24, ( https://verlinden.belgium.be/sites/default/files/articles/Beleidsverklaring20201112.pdf ).

Апелативен съд Брюксел, Judgment of 31 March 2021.