СЪКРАЩЕНИЯ

ГОД : Годишен отчет за дейността

ОСП : Обща селскостопанска политика

СО : Сертифициращ орган

ЕФГЗ : Европейски фонд за гарантиране на земеделието

ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

DAS : Декларация за достоверност (Déclaration d’assurance)

ГД "Земеделие и развитие на селските райони" : Генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони"

ДЗЕС : Добро земеделско и екологично състояние

ИСАК : Интегрирана система за администриране и контрол

СИЗП : Система за идентификация на земеделските парцели

ПОГ : Процент остатъчни грешки

ЗИУ : Законоустановени изисквания за управление

СЕПП : Схема на единно плащане на площ

СЕП : Схема за единно плащане

ДДС : Данък върху добавената стойност

РЕЧНИК

Административни проверки : Формализирани и автоматизирани проверки, извършвани от разплащателните агенции за всички заявления с цел проверка на допустимостта на заявленията и откриване на всички възможни нередности.

Одити за съответствие в контекста на уравняването на сметките : Одити на съответствието на избрани мерки за помощ, извършвани от службите на Комисията на многогодишна основа, с цел да се провери дали разплащателните агенции са извършили разходите в областта на земеделието в съответствие с правилата на ЕС. В повечето случаи, при несъответствие, на държавите членки се налагат финансови корекции с фиксирана ставка.

Годишен доклад на Сметната палата : Представя резултатите от финансовите одити под формата на декларации за достоверност относно общия бюджет на ЕС и на Европейския фонд за развитие (публикува се ежегодно през месец ноември).

Годишен отчет за дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" : годишна оценка от ръководството на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" на функционирането на въведените системи за управление и контрол (публикува се през месец март). Въз основа на този документ Генералният директор изготвя декларация относно разходите на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" и след това двата документа се използват при процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета от Съвета и Парламента.

Популация на ЕФГЗ ИСАК : Мерки, финансирани от Европейския фонд за гарантиране на земеделието, които се управляват от Интегрираната система за администриране и контрол (напр. СЕП или СЕПП).

Популация на ЕЗФРСР ИСАК : Мерки, финансирани от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, които се управляват от Интегрираната система за администриране и контрол (напр. мерки, обвързани с площта или броя животни, като агроекологични плащания).

Популация на ЕЗФРСР извън ИСАК : Мерки, финансирани от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, които не се управляват от Интегрираната система за администриране и контрол (напр. мерки, които не са обвързани с площта, като модернизация на земеделски стопанства).

Ниво на грешките : Нивото на грешките, изчислявано в статистическите доклади по мерки за помощ и по начини на проверка (проверки на място или административни проверки). Нивото представлява размерът на установените грешки, изразено като процент от заявените суми в съответната категория.

ИСАК : Интегрирана система, която се състои от бази данни за земеделски стопанства, заявления за помощи, земеделски парцели и права за получаване на плащане (в тези държави членки, които прилагат СЕП). Тези бази данни се използват за административни кръстосани проверки на всички заявления за помощи за по-голямата част от мерките в рамките на ЕФГЗ (напр. СЕП, СЕПП или други преки плащания).

СИЗП : База данни, в която е регистрирана цялата земеделска площ (референтни парцели) на държавата членка и допустимите за подпомагане площи. Нейната надеждност е от изключителна важност за качеството на административните кръстосани проверки, целящи да установят дали помощта се изплаща само за допустими за подпомагане земи.

Вероятен процент грешки : Годишната оценка на Сметната палата на вероятния процент грешки, който засяга определен вид плащания. Изчислява се на базата на резултатите от тестовете на представителна извадка от операции от този вид. Изразява се като процент от общия размер на плащанията от този вид. Този процент попада с 95 % вероятност в рамките на доверителен интервал, който е определен от долна и горна граница.

Проверка на място : Проверка, извършвана от инспекторите на разплащателната агенция, по отношение на законосъобразността и редовността на операциите, която включва посещение на място при заявителя (напр. инспекции на място в земеделското стопанство с цел измерване и оценка на допустимостта на декларираните парцели).

Процент остатъчни грешки : Този процент представлява оценката на Комисията на размера на нередностите, които остават в операциите след извършване на проверките. Комисията изчислява четири вида процент остатъчни грешки на ниво ЕС (по един на популация разходи) и ги публикува в годишния отчет за дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

Споделено управление : Метод на изпълнение на бюджета на ЕС, при който задачите по изпълнението са делегирани на държавите членки. За тази цел властите на държавите членки определят отговорни органи за управление и контрол на фондовете на Съюза. Тези органи докладват на Комисията. В контекста на настоящия доклад тези органи са "разплащателните агенции" и "сертифициращите органи".

Статистически доклади : Годишни доклади, предоставяни от държавите членки на Комисията, които съдържат резултати от административните проверки и проверките на място на разплащателните агенции.

Таблица Х : Пълни данни, съдържащи цялата счетоводна информация, необходима за статистически и контролни цели, която държавите членки трябва ежегодно да представят на Комисията до 15 февруари на годината, следваща годината, за която се отнасят данните [1].

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Комисията споделя с държавите членки отговорността за изпълнението на общата селскостопанска политика. В този контекст разходите в областта на земеделието се администрират и изплащат от националните и регионалните разплащателни агенции. Тези разплащателни агенции докладват на Комисията. Независими сертифициращи органи, определени от държавите членки, сертифицират пред Комисията годишните отчети на разплащателните агенции и качеството на системите за контрол, въведени от тези агенции.

II. Разплащателните агенции извършват административни проверки относно заявленията за подпомагане, с цел да проверят тяхната допустимост. Те също така извършват проверки на място на извадка от заявители. Откритите при тези проверки грешки водят до намаления на сумата на помощта, искана от заявителя. Държавите членки ежегодно докладват на Комисията относно резултатите от тези проверки (Статистически доклади).

III. Комисията използва тази информация в контекста на процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета пред Европейския парламент и Съвета. Статистическите доклади на държавите членки са съставни елементи за определяне на процента остатъчни грешки, който се счита, че представлява изразеният като процент от общата сума на плащанията финансов ефект от нередностите при плащанията, направени след приключване на всички проверки. Консолидирираните статистически доклади на ниво ЕС и процентът остатъчни грешки се публикуват в годишния отчет на дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони".

IV. Комисията издава указания относно изграждането на системи за контрол в разплащателните агенции и изготвянето на статистическите доклади. При одита обаче беше установено, че тези указания невинаги се прилагат правилно. Повечето разплащателни агенции не проверяват точността на докладите, преди те да бъдат предадени на Комисията. Въпреки че одитираните разплащателни агенции са извършили тестове за проверка, естеството и обхвата на тези тестове са ограничени и те не са предотвратили грешките, открити на един по-късен етап при документните проверки от страна на службите на Комисията или при одитите на Сметната палата.

V. Сметната палата заключава като цяло, че резултатите от проверките на разходите в областта на земеделието, извършени от държавите членки и докладвани от Комисията, не са надеждни.

VI Одитите на Сметната палата и собствените одити на Комисията показват, че въведените в разплащателните агенции системи за административни проверки на място са само частично ефективни за откриване на нередовни разходи, като по този начин сериозно намаляват надеждността на информацията, предоставяна от държавите членки на Комисията.

VII. Сметната палата също така заключава, че извършваната понастоящем от сертифициращите органи дейност не осигурява достатъчно увереност по отношение на адекватността на проверките на място или на надеждността на статистическите доклади.

VIII. Сметната палата счита, че информационната система, която понастоящем е на разположение на Комисията, не отговаря ефективно на нуждите на Комисията. Част от предоставената наскоро информация не е изцяло подходяща или е непълна или неточна, за да бъде използвана в годишния отчет за дейността и при процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Ограниченият преглед от страна на Комисията на статистическите данни на държавите членки не може да гарантира тяхната надеждност.

IX. Поради описаните подробно в настоящия доклад слабости, достъпната за Комисията информация не осигурява надеждна основа за оценка на процента остатъчни грешки. Освен това корекциите на процента грешки от страна на Комисията, които се правят въз основа на статистическите доклади, не са статистически валидни. Като следствие от това същото важи и за базирания на тях процент остатъчни грешки.

X. Сметната палата препоръчва:

- административните проверки и проверките на място да се извършват по-стриктно от разплащателните агенции и да се подобри качеството на базите данни в СИЗП;

- да бъдат прецизирани указанията на Комисията за въвеждане на адекватни системи за контрол и за изготвяне на статистически доклади и да бъде провеждан по-стриктен мониторинг на тяхното функциониране;

- издадените от Комисията указания към сертифициращите органи да бъдат променени, така че да се увеличи размерът на извадките на тестваните проверки на място, да се въведе изискване за повторно извършване на проверките и да се проверява по-подробно изготвянето на статистическите доклади;

- Комисията да преразгледа действащата система за докладване, която следват разплащателните агенции, с цел да гарантира, че получава пълна и надеждна информация в най-подходящия момент, която да може да използва при процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Освен това Комисията следва също така да подобри ефективността на своите административни проверки и проверки на място на статистическите доклади на държавите членки;

- Комисията да предприеме необходимите мерки за изготвяне на статистически валидна оценка на нередностите при плащанията, на базата на дейността на разплащателните агенции и на разширените функции на сертифициращите органи, при условие, че бъде постигнато достатъчно подобрение в работата на тези органи.

ВЪВЕДЕНИЕ

ЦЕЛ НА ПРОВЕРКИТЕ НА ОПЕРАЦИИТЕ НА НИВОТО НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА СЕЛСКОСТОПАНСКА ПОЛИТИКА

1. Комисията споделя отговорността за изпълнението на Общата селскостопанска политика (ОСП) с държавите членки.

2. Разходите по ОСП се финансират от бюджета на ЕС чрез два фонда [2]: Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), който финансира изцяло преките помощи на ЕС и пазарните мерки [3], и Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), който съфинансира програмите за развитие на селските райони.

3. По-голямата част от преките помощи се разпределя чрез Схемата за единно плащане [4] (СЕП), а в десет държави членки [5], чрез преходната Схема на единно плащане на площ [6] (СЕПП). Освен това над 30 други допълнителни схеми за директно подпомагане финансират определени земеделски сектори.

4. Помощта за развитие на селските райони се изпълнява чрез регионални и национални програми за развитие на селските райони. Това става под формата на помощи, обвързани с площта, като агроекологичните плащания или компенсаторните плащания за земеделски производители в райони с неблагоприятни природни условия или помощи за специфични проекти като модернизиране на земеделските стопанства или предоставяне на основни услуги за жителите на селските райони.

5. Тъй като Комисията носи общата отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС, необходимо е тя да получава актуална информация от държавите членки относно тяхното изпълнение на ОСП. Годишните статистически доклади, които оповестяват резултатите от административните проверки и проверките на място, извършени от националните разплащателни агенции [7], представляват важен източник на информация.

ИЗГОТВЯНЕ, КОМПИЛИРАНЕ И ПРОВЕРКА НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ

6. Във фигура 1 са представени основните процеси при, изготвянето, компилирането и проверката на статистическите доклади относно мерките въз основа на площ в рамките на ЕФГЗ. Ролята на компетентните органи е обяснена подробно по-долу. Подобна е и схемата за докладите относно други мерки в рамките на ЕФГЗ и ЕЗФРСР.

ФИГУРА 1

ОСНОВНИ ПРОЦЕСИ В СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ ОТНОСНО ОБВЪРЗАНИТЕ С ПЛОЩТА МЕРКИ В РАМКИТЕ НА ЕФГЗ, КОИТО ОБХВАЩАТ ЗАЯВЛЕНИЯТА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ЗА 2010 Г.

+++++ TIFF +++++

НАЦИОНАЛНИТЕ РАЗПЛАЩАТЕЛНИТЕ АГЕНЦИИ ИЗВЪРШВАТ НЕОБХОДИМИТЕ ПРОВЕРКИ И ИЗГОТВЯТ СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ

7. Разходите по ОСП на територията на ЕС се администрират и изплащат от 81 национални или регионални разплащателните агенции. Тези разплащателни агенции трябва пряко или посредством делегирани органи да проверяват допустимостта на заявленията за подпомагане, които получават от земеделските стопани.

8. Проверяването се извършва чрез административни проверки и проверки на място. Всички заявления преминават през административни проверки, а проверки на място се извършват само за извадки от заявления.

9. Регламентите на ЕС определят общите правила, които определят начина на извършване на тези проверки, включително какво следва да бъде проверено, как следва да бъдат избирани извадките, както и минималния обхват за всеки вид подпомагане. Въпреки че винаги е съществувало законово изискване за избор на произволна извадка от заявители, които да бъдат проверени на място в рамките на схемите на ЕФГЗ и ЕЗФРСР, включени в Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК) [8], такова изискване няма до 2011 г. по отношение на мерките по ЕЗФРСР, които не са обвързани с площ [9].

10. Резултатите от административните проверки и проверките на място се вписват в базите данни на разплащателните агенции. Установените по време на тези проверки грешки водят до намаления на размера на исканата от заявителите помощ.

11. Статистическите доклади, които представят резултатите от тези проверки, следва да съответстват на установения от Комисията формат. Този формат е изложен в електронни образци и указания и варира в зависимост от специфичните характеристики на отделните мерки от ОСП. Повечето статистически доклади следва да представят:

а) общия брой на заявителите за подпомагане и броя на заявителите, проверени на място,

б) общия размер на средствата, искани от (или изплатена на) заявителите, както и общия размер на средствата, проверени на място,

в) намаленията на помощта, приложени от разплащателните агенции, с разбивка на общата сума по заявители, които са били проверени на място, и заявители, които не са проверени.

12. Резултатите от тези проверки, по разплащателни агенции и по държави членки, следва да бъдат докладвани ежегодно на Комисията до 15 юли на годината, следваща годината, за която се отнасят данните. Например по отношение на подадените през 2010 г. (година n) заявления разплащателните агенции следва да докладват относно своите проверки на тези заявления до 15 юли 2011 г. (година n+1).

СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ ПРОВЕРЯВАТ КОМПИЛИРАНЕТО НА ДОКЛАДИТЕ И ТЕСТВАТ ИЗПОЛЗВАНИТЕ ДАННИ

13. Сертифициращите органи (СО) са независими одитни органи, определени от държавите членки, за да проверяват отчетите и документацията за плащанията на разплащателните агенции и да докладват на Комисията. Тези доклади следва да бъдат изпращани на Комисията заедно с годишните отчети на разплащателните агенции до 15 февруари на годината, следваща годината, през която са извършени плащанията. Например заявленията, подадени през 2010 г. (n) се изплащат през 2011 г. (n+1), а сертифициращите органи докладват до 15 февруари 2012 г. (n+2).

14. Комисията е публикувала указания относно дейността на сертифициращите органи, както и относно формата на докладите, които следва да ú бъдат предоставяни. От сертифициращите органи се изисква, наред с другото, да изготвят становище относно:

а) качеството на контролната среда, като извършват повторно най-малко десет проверки на място (на популация разходи [10]), които са били направени от разплащателната агенция, и

б) дали статистическите доклади, които представят резултатите от административните проверки и проверките на място, са били правилно изготвени и равнени с базата данни на разплащателната агенция, и дали съществува адекватна одитна следа [11].

15. От 2010 г. Комисията е предоставила на държавите членки възможността сертифициращите органи да извършат разширен одит на разплащателните агенции. При подобни разширени одити се изисква, по отношение на извадка от 110—180 проверки на място на популация разходи [12], извършени от разплащателната агенция, да бъдат направени пълни повторни тестове от сертифициращите органи [13]. Подобни задълбочени одити се наричат "процедури за засилване на увереността относно законосъобразността и редовността на операциите на нивото на крайните бенефициенти посредством дейността на сертифициращите органи".

16. Размерът на финансовите корекции, налагани от Комисията в рамките на тази възможност за "засилване на увереността" е ограничен до сумата, която отговаря на процента грешки, получен в резултат на потвърдените от сертифициращите органи проверки. До настоящия момент пет държави членки (България, Гърция, Люксембург, Румъния и Обединеното кралство — Северна Ирландия) са изразили съгласие да прилагат тази възможност.

17. Приетият на 25 октомври 2012 г. финансов регламент [14] изисква сертифициращите органи да дават становище относно законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции. Поради тази причина "засилването на увереността" ще стане задължителна процедура във всички държави членки. Също така законодателните предложения за ОСП за периода 2014—2020 г. включват разпоредби със същата цел, а Комисията е в процес на изготвяне на ново указание относно прилагането на тези разпоредби.

КОМИСИЯТА ПРАВИ ПРЕГЛЕД НА ОТДЕЛНИТЕ СТАТИСТИЧЕСКИ ДОКЛАДИ

18. Комисията извършва документни проверки на статистическите доклади. Тези проверки включват комбинация от автоматизирани проверки, които тестват вътрешното съответствие на данните от доклада, и ръчно извършвани проверки, които сравняват данните от доклада с информация от предходни години или от други доклади. Когато Комисията открие грешки или несъответствия в някой доклад, тя изисква от държавата членка да предприеме корективни действия, обикновено чрез представяне на коригирани данни.

19. Комисията извършва също така одити на съответствието относно функционирането на системите за управление и контрол на избрани разплащателни агенции. По време на тези одити Комисията обикновено тества надеждността на проверките на място на разплащателната агенция, като извършва повторно тестове върху извадка от тях.

20. След валидирането на всички доклади на разплащателните агенции данните се използват от Комисията за изчисляване на процента остатъчни грешки, който след това се докладва в годишния отчет за дейността (вж. приложение I, в което се представя методът за изчисляване на процента остатъчни грешки от Комисията).

ОБХВАТ, ЦЕЛИ И ПОДХОД НА ОДИТА

21. Одитът разгледа следния основен въпрос: "Надеждни ли са резултатите от проверките на разходите в областта на земеделието, извършени от държавите членки и отчетени от Комисията?"

22. Този основен въпрос е разбит в пет подвъпроса:

а) Ефективни ли са извършваните от разплащателните агенции административни проверки и проверки на място?

б) Правилно ли са компилирани и проверени статистическите доклади, съдържащи резултатите от проверките на разплащателните агенции, преди да бъдат представени на Комисията?

в) Осигурява ли дейността на сертифициращите органи достатъчно увереност по отношение на качеството на проверките на място и надеждността на статистическите доклади?

г) Гарантира ли Комисията надеждността на статистическите доклади?

д) Статистически валиден ли е изчисляваният от Комисията процент остатъчни грешки?

23. Одитът е свързан със статистическите доклади, които обхващат резултатите от административните проверки и проверките на място от 2010 г. относно развитието на селските райони и схемите за директно подпомагане, които са включени в Годишния отчет за дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" за финансовата 2011 година. Одитът също така направи проверка на изчисляването на процента остатъчни грешки и неговото представяне в Годишните отчети за дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" за финансовите 2011 и 2012 година.

24. Сметната палата е включила в обхвата на одита статистически доклади, отнасящи се до най-значимите във финансово отношение схеми за подпомагане, които представляват над 86 % от разходите по ОСП. Това е представено в таблица 1:

25. Оценката на ефективността на системите, използвани от разплащателните агенции за административни проверки и проверки на място, се основава на одитите за целите на DAS на Сметната палата за 2010, 2011 и 2012 г.

26. По време на одита Сметната палата посети девет разплащателни агенции в осем държави членки [15]. Тези девет разплащателни агенции управляват 28 % от директното подпомагане в рамките на ЕФГЗ и 41 % от разходите по ЕЗФРСР през 2011 г. Одиторите на Сметната палата също така се срещнаха с представители на съответните сертифициращи органи и служители на Комисията, които се занимават със статистическите доклади.

ТАБЛИЦА 1

ОСНОВНИ СХЕМИ ЗА ПОДПОМАГАНЕ В РАМКИТЕ НА ОСП И ТЕХНИТЕ РАЗХОДИ ЗА 2011 Г. (ОБОБЩЕНИЕ)

Източник:Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2011 г.

Функция | Разходи, направени през финансовата 2011 година | Включени ли са в обхвата на одита? |

(в млн. евро) | в проценти |

Интервенции на селскостопанските пазари (разходи на популацията на ЕФГЗ, които не са свързани с ИСАК) | 3533 | 6,3 % | Не |

Схема за единно плащане (част от разходите на популацията на ЕФГЗ извън ИСАК) | 31082 | 55,4 % | Да |

Схема за единно плащане на площ (част от разходите на популацията на ЕФГЗ в ИСАК) | 5084 | 9,1 % | Да |

Други преки помощи (част от разходите на популацията на ЕФГЗ в ИСАК) | 4012 | 7,1 % | Не |

Развитие на селските райони (разходи на популациите на ЕЗФРСР, които са извън ИСАК) | 12394 | 22,1 % | Да |

ОБЩО | 56105 | 100,0 % | 86,6 % |

27. Одитът се фокусира върху ефективността на системите, които са разработени с цел да гарантират надеждността на контролната статистика на държавите членки. По-конкретно:

а) На нивото на разплащателните агенции Сметната палата провери действащите управленски системи за компилиране и валидиране на административните проверки и проверките на място за мерките в рамките на ЕФГЗ и ЕЗФРСР. Сметната палата извърши документни проверки на 415 заявления, проверени на място от инспекторите на разплащателните агенции, с цел да определи дали те са били точно представени в предоставените на Комисията доклади. Освен това беше проверен случайният подбор на извадки с цел да се определи дали те са статистически представителни;

б) На нивото на сертифициращите органи Сметната палата провери процедурите за проверка и валидиране на надеждността на статистическите доклади, както и оценката на качеството на проверките на място на разплащателната агенция;

в) на нивото на Комисията Сметната палата провери процедурите, използвани за проверка на статистическите доклади, включително изчисляването от Комисията на процента остатъчни грешки. Специално внимание беше обърнато на изтъкнатите причини за сериозните промени и корекциите, направени в тези доклади.

В годишния доклад на Сметната палата за 2012 г., по отношение на годишния отчет за дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" се отбелязва промяната в подхода на Комисията относно изчисляването на процента остатъчни грешки за необвързаната с площ помощ (ЕФГЗ). В настоящия специален доклад Сметната палата доразвива своите предишни констатации, като включва задълбочена оценка на надеждността на извършените от държавите членки проверки на разходите в областта на земеделието (за ЕФГЗ и ЕЗФРСР), както и на валидността на изчислението на Комисията на процента остатъчни грешки. Следователно обхватът на одита е разширен в сравнение с годишния доклад за 2012 г.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ИЗВЪРШЕНИТЕ ОТ ПОЧТИ ВСИЧКИ ОДИТИРАНИ РАЗПЛАЩАТЕЛНИ АГЕНЦИИ АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОВЕРКИ И ПРОВЕРКИ НА МЯСТО СА САМО ЧАСТИЧНО ЕФЕКТИВНИ

28. Административните проверки включват всички формализирани проверки и автоматизирани кръстосани проверки, необходими за потвърждаване на допустимостта на заявленията за подпомагане и за установяване на всички възможни нередности. Например заявленията за конкретните парцели следва да бъдат проверявани в бази данни относно допустимостта на земята.

29. По отношение на проверките на място инспекторите на разплащателната агенция следва да проверяват дали характеристиките на посещавания парцел или проект съответстват на информацията в заявлението, например като измерят парцела, проверят специфичните характеристики на проекта, или като проверят документацията във връзка с процедурата за възлагане на обществена поръчка.

СЛАБОСТИТЕ В КАЧЕСТВОТО НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ПРОВЕРКИ И ПРОВЕРКИТЕ НА МЯСТО ОТНОСНО ОБВЪРЗАНИТЕ С ПЛОЩТА МЕРКИ В РАМКИТЕ НА ЕФГЗ ВОДЯТ ДО НЕРЕДНОСТИ, КОИТО ОСТАВАТ НЕРАЗКРИТИ ИЛИ НЕДОКЛАДВАНИ

30. В периода 2010—2012 г. Сметната палата посети 15 разплащателни агенции в 10 държави членки с цел да направи оценка на ефективността на техните системи за наблюдение и контрол за СЕП/СЕПП. Само една разплащателна агенция е оценена като притежаваща ефективни системи за административни проверки и за проверки на място, а останалите 14 разплащателни агенции са оценени като частично ефективни или неефективни в поне една област. В приложение II е представено обобщение на оценките.

31. За 2011 и 2012 г. тестовете на Сметната палата на 180 операции за разходите по ЕФГЗ установиха, че съответно 39 % и 41 % от тези операции са засегнати от грешки. Вероятният процент грешки се изчислява от Сметната палата съответно на 2,9 % и 3,8 % [16]. Значителна част от тези грешки е причинена от неефективни административни проверки или неточни изчисления на помощта, направени от разплащателните агенции.

32. Въз основа на гореспоменатите одити [17], както и на одитите на изпълнението на СЕПП и СЕП [18], Сметната палата установи следните основни слабости, които засягат данните от докладите на разплащателните агенции и вследствие на това и изчисленията на Комисията на процента остатъчни грешки:

- недостатъчни действащи процедури, които да гарантират, че помощта по СЕПП или СЕП се изплаща само на бенефициенти, които отговарят на нормативното определение за "земеделски производител";

- слабости по отношение на надеждността на Системата за идентификация на земеделските парцели [19] (СИЗП), тъй като недопустимите за подпомагане площи са били вписани като допустими за плащания (вж. примерите в каре 1);

- смяна (от разплащателните агенции) на недопустимите за подпомагане парцели, декларирани от земеделските стопани, с други парцели, след правноустановения краен срок [20];

- неправилно изчисляване на помощта от разплащателните агенции (предимно поради погрешни "права за получаване на плащане", които също са установени от разплащателните агенции); и

- неточна оценка на допустимата площ на декларираните парцели [21] (вж. примера в каре 2).

КАРЕ 1

ПРИМЕР ЗА НЕТОЧНИ ДАННИ В СИЗП

В две разплащателни агенции (Ломбардия в Италия и Галисия в Испания), Сметната палата установи някои случаи, в които парцели са били вписани в СИЗП като изцяло допустими, въпреки че са били покрити с гъста гора, или са съдържали други недопустими елементи. Сметната палата също така отбеляза, че СИЗП не е била актуализирана с резултатите от последните извършени от разплащателните агенции инспекции на място, (Испания (Галисия), Италия (Ломбардия) и Унгария).

Източник:Пример 3.4 от Годишния доклад на Сметната палата за 2011 г.

КАРЕ 2

НЕДОПУСТИМА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ЗЕМЯ Е ОЦЕНЕНА КАТО ПОЧТИ ИЗЦЯЛО ДОПУСТИМА ПО ВРЕМЕ НА ИНСПЕКЦИЯТА НА РАЗПЛАЩАТЕЛНАТА АГЕНЦИЯ

В Полша изискванията за ДЗЕС включват извършването на редовна дейност върху обработваемата земя. Въпреки това Палатата установи, че помощта по СЕПП е била изплащана за неизползвана обработваема земя (вж. примера в снимка 1). Палатата откри, че подобни ситуации са често срещани сред посетените бенефициенти. В повечето случаи бенефициентите по СЕПП са получили пълния размер на плащането или са понесли само незначителни намаления, дори когато органите са констатирали, че те от няколко години не са използвали своята земя.

Снимка 1 – Обработвана в миналото земя, която не се използва от няколко години

+++++ TIFF +++++

Източник:Специален доклад № 16/2012 на Сметната палата (стр. 23).

СЛАБОСТИТЕ В КАЧЕСТВОТО НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ПРОВЕРКИ И ПРОВЕРКИТЕ НА МЯСТО ОТНОСНО МЕРКИТЕ В РАМКИТЕ НА ЕЗФРСР ВОДЯТ ДО НЕРЕДНОСТИ, КОИТО ОСТАВАТ НЕРАЗКРИТИ ИЛИ НЕДОКЛАДВАНИ

33. В периода 2010—2012 г. по време на своите одити на съответствието на действащите системи за управление на мерките за развитие на селските райони Сметната палата посети 21 разплащателните агенции в 16 държави членки. Само една разплащателна агенция е оценена като притежаваща ефективни системи по отношение на административните проверки, а само шест са оценени като ефективни по отношение на своите системи за проверки на място. Това означава, че по-голямата част от одитираните разплащателни агенции са оценени като само частично ефективни или дори неефективни в поне една област. В приложение III е представено обобщение на оценките.

34. За 2011 г. и 2012 г. Сметната палата установи, че съответно 57 % и 63 % от 178 [22] операции от нейната извадка от разходите по ЕЗФРСР са засегнати от грешки. Вероятният процент грешки, определен от Сметната палата, е съответно 7,7 % и 7,9 % [23]. Повечето от установените от Сметната палата грешки е следвало да бъдат открити от разплащателните агенции по време на техните административни проверки.

35. Сметната палата разкри следните основни слабости, които засягат данните, представени в статистическите доклади на държавите членки, и следователно изчисляването на процента остатъчни грешки [24] от Комисията:

- неправилно изчисляване и изплащане на помощта,

- систематични слабости при административните проверки, които водят до финансиране на недопустими разходи (например ДДС),

- пропуски в откриването на несъответствия по време на проверките на място (вж. примера в каре 3),

- неспазване на процедурите за възлагане на обществени поръчки, което е следвало да бъде открито от разплащателните агенции (вж. примера в каре 4), и

- недостатъци в методологиите за формиране на извадка и неспазване на регламентирания минимален брой проверки на място.

36. Примерите, описани в карета 1—4, показват, че надеждността на статистическите доклади на държавите членки е сериозно намалена поради факта, че одитираните разплащателни агенции не могат да открият значителен брой грешки, които следователно не са отразени в докладите до Комисията.

КАРЕ 3

ПРИМЕР ЗА НЕЗАДОВОЛИТЕЛНО КАЧЕСТВО НА ПРОВЕРКИТЕ НА МЯСТО НА ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА

Сметната палата извърши повторно проверките по проект в Ломбардия (Италия), чиято цел е изграждане на двуетажна сграда в земеделско стопанство, включително лаборатория за преработка на плодове и други земеделски продукти, складова площ и тераса за сушене на плодове.

Разплащателната агенция е одобрила изцяло сумата от заявлението за окончателно плащане в размер на 221205 евро след административна проверка и проверка на място.

Въпреки това Сметната палата установи, че сградата е с преобладаващи характеристики на частно жилище, а не на земеделска сграда, и че следователно свързаните с нея разходи са недопустими. Фактът, че националните органи са приели пълната декларирана сума на разходите, сочи наличие на съществени слабости в административните проверки и проверките на място.

Източник:Пример 4.5 от Годишния доклад на Сметната палата за 2011 г.

КАРЕ 4

ПРИМЕР ЗА НЕОТКРИТО НАРУШЕНИЕ НА ПРАВИЛАТА ЗА ОБЩЕСТВЕНИТЕ ПОРЪЧКИ

В Румъния бенефициент (община в селски район) е кандидатствал за подпомагане за инвестиционен проект, който включва мрежа за водоснабдяване, канализационна система, подобряване на местни пътища и общинска сграда. Седем кандидата са представили оферти, от които бенефициентът е отхвърлил пет, които не отговарят на изискванията. Палатата констатира, че одобреният оферент не е спазил две тръжни изисквания, а освен това други оферти са били изключени за неспазване точно на тези условия. Разплащателната агенция е трябвало да констатира, че съответните разходи са недопустими.

Сметната палата установи подобни случаи на нарушение на правилата за обществените поръчки в Испания (Андалусия), Франция, Литва, Полша и Словения.

Източник: Пример 4.3 от Годишния доклад на Сметната палата за 2012 г.

НЕДОСТАТЪЧНО ДОБРОТО КОМПИЛИРАНЕ И ПРОВЕРКА НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ ОТ РАЗПЛАЩАТЕЛНИТЕ АГЕНЦИИ ДОПЪЛНИТЕЛНО ЗАСЯГАТ ТЯХНАТА НАДЕЖДНОСТ

37. С цел докладваните резултати от проверките да бъдат съпоставими между държавите членки, те трябва да бъдат компилирани с помощта на една и съща методология. Комисията е издала указания за разплащателните агенции с такава цел.

ИЗВЕСТНИ НЕЯСНОТИ В УКАЗАНИЯТА НА КОМИСИЯТА СЕ ОТРАЗЯВАТ НА ТОЧНОСТТА И ПОЛЗАТА ОТ СЪБРАНАТА ИНФОРМАЦИЯ

38. Въпреки че указанията относно докладването на резултатите от проверките в много отношения осигуряват ясни насоки за разплащателните агенции, одитът на Сметната палата установи редица слабости, които оказват отражение върху съпоставимостта и последователността на докладваните данни.

39. На първо място, указанията не изискват от държавите членки да предоставят информация относно датите на разделяне на отчетните периоди, използвани при изготвянето на статистическите доклади, нито относно третирането на заявленията, които не са били напълно обработени по време на изготвянето на доклада. Поради това Комисията не може да направи цялостна оценка на пълнотата и последователността на данните от докладите (вж. в каре 5 различни примери за непълни или неточни данни, докладвани от някои одитирани разплащателни агенции).

КАРЕ 5

ПРИМЕРИ ЗА НЕПЪЛНИ ИЛИ НЕТОЧНИ ДАННИ, ДОКЛАДВАНИ ОТ НЯКОИ ОДИТИРАНИ РАЗПЛАЩАТЕЛНИ АГЕНЦИИ

В България първоначалният доклад, обхващащ мерките по ЕЗФРСР в ИСАК, е изготвен в началото на юни 2011 г. и съдържа само 75 % от заявленията за агроекологични мерки. Българските органи предоставят актуализиран доклад през януари 2012 г., който обаче все още обхваща само 85 % от заявленията.

В Румъния одиторите на Сметната палата отбелязват, че значителен брой решения за плащане, използвани при изготвянето на статистическите доклади, впоследствие са претърпели промяна. В резултат на това предоставеният на Комисията доклад относно популацията ЕЗФРСР ИСАК и популацията ЕЗФРСР извън ИСАК съдържа съответно само 55,4 % и 73,4 % от общия размер на окончателните намаления и санкции.

Източник: Доказателства, събрани по време на одита на Сметната палата.

40. На второ място, държавите членки следва да предават своите доклади всяка година през юли, а шест месеца по-късно тези доклади се използват от Комисията за изчисляване на процента остатъчни грешки. Указанията обаче не изискват специално от разплащателните агенции те да предоставят за тази цел актуална статистика.

41. На трето място, указанията не изискват разплащателните агенции да поддържат ясна одитна следа, за да покажат, че е бил извършен минималният брой проверки за последователност и точност на данните от статистическите доклади, преди те да се изпратят на Комисията. Това е от изключителна важност в контекста на слабите процедури за проверка, които Сметната палата е открила в повечето посетени разплащателни агенции (вж. точка 43 по-долу).

СИСТЕМИТЕ НА ОДИТИРАНИТЕ РАЗПЛАЩАТЕЛНИ АГЕНЦИИ ЗА КОМПИЛИРАНЕ И ПРОВЕРКА НА ДОКЛАДИТЕ НЕ СА ЕФЕКТИВНИ

42. Сметната палата анализира системите за разплащателните агенции за компилиране и проверка на докладите и се опита да съпостави данните от статистиката с данните от базите данни на разплащателните агенции (за 24 статистически доклади). Освен това одиторите на Сметната палата прегледаха 414 досиета [25] с цел да определят дали резултатите от проверките на място, както и останалата подкрепяща информация (заявления, заявки за плащане и др.) са били точно вписани в базите данни и включени в докладите до Комисията. Одиторите също така провериха изчисленията на помощта, включително наложените намаления и санкции.

43. Одиторите на Сметната палата установиха, че в осем от деветте одитирани разплащателни агенции действащите писмени процедури за проверка на данните и изготвяне на докладите не са достатъчно подробни. Въпреки че представителите на разплащателните агенции твърдят, че са извършени такива проверки, това не е подкрепено с подходящи документни доказателства. Тези недостатъци може да са довели до включване на неточни данни в докладите, които на по-късен етап са били открити от Комисията или по време на одита на Сметната палата.

44. От 414 прегледани от Сметната палата досиета в 118 случая (28,5 %) сумите, представени в статистическите доклади, не са подкрепени от документни доказателства. Повечето грешки са свързани или с точността на данните, съхранени в базата данни, или с неправилното прилагане на правилата на Комисията за компилация на данните. Най-съществените или най-честите слабости, които оказват влияние върху изчисляването на процента грешки, са описани по-долу (допълнителни подробности относно откритите грешки са представени в приложение IV):

- вписването на резултатите от проверките на място в базите данни не винаги е точно (Италия, Румъния и Обединеното кралство);

- заявители или суми са били вписани в базите данни като проверени на място, въпреки че това не е било така, или не всички изисквания за проверките на място са били изпълнени (ЕЗФРСР за Гърция, Испания, Полша и Румъния) — вж. примерите в каре 6;

- при изготвянето на докладите са били използване недокументирани правила за крайни срокове, което е довело до непоследователни подходи на разплащателните агенции, засегнали пълнотата и точността на докладваните данни (Гърция, Италия и Румъния); и

- в докладите са били неправилно включени намаления на помощта, свързани с предишни години, а информация, свързана с някои мерки, е докладвана в погрешни таблици в докладите [26] (Чешката република и Обединеното кралство).

КАРЕ 6

ПРИМЕРИ ЗА НЕТОЧНО ПРЕДСТАВЯНЕ НА БРОЯ ИЛИ СТОЙНОСТТА НА ИЗВЪРШЕНИТЕ ПРОВЕРКИ НА МЯСТО

В Полша разплащателната агенция е третирала някои проверки на място [27] като посещения на място (част от административните проверки) и обратно в доклада относно необвързаните с площ мерки в рамките на ЕЗФРСР. Коригирането на тази грешка би увеличило процента грешки за посетените на място заявители от 0,24 % на 0,71 %.

В Румъния авансовите плащания, извършени във връзка с необвързаните с площ мерки в рамките на ЕЗФРСР са били неправилно докладвани в частта "Размер на плащанията, обхванати от проверките на място за 2010 година", което е довело до надценяване на този размер с 84 %. Заедно с други установени грешки, това е довело до общо занижаване на процента грешки в размер на 16 % (докладваният процент грешки е бил 2,44 %, когато в следвало да бъде 2,88 %).

Източник: Доказателства, събрани по време на одита на Сметната палата.

45. Освен това одиторите на Сметната палата установиха някои съществени необяснени несъответствия [28] между данните от статистическите доклади и данните от базите данни на разплащателните агенции при 16 (66,6 %) от 24 одитирани доклада.

46. Описаните накратко проблеми и грешки имат различно отражение върху процента грешки, докладван на Комисията. Всички одитирани държави членки се сблъскват с трудности при изготвянето на докладите и въпреки че са били проверени от националните органи, а по-късно и по време на административната проверка от Комисията, докладите все още съдържат неоткрити грешки (вж. примери в каре 7).

КАРЕ 7

ПРИМЕРИ ЗА ОТКРИТИ ГРЕШКИ, КОИТО ИМАТ СЪЩЕСТВЕНО ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ ДОКЛАДВАНИТЕ НА КОМИСИЯТА ПРОЦЕНТИ ГРЕШКИ

В Румъния данните, използвани при изготвянето на докладите, съдържащи резултатите от проверките за популациите ЕЗФРСР ИСАК и извън ИСАК, са били променени впоследствие, което е довело до докладване на Комисията на по-малки намаления (вж. каре 5). Въз основа на информацията, впоследствие предоставена на Сметната палата от органите на Румъния, Сметната палата беше в състояние да оцени само отражението на грешките при компилацията, които са установени за популацията на ЕЗФРСР извън ИСАК, за която процентът грешки нараства от 2,44 % на 2,88 %.

В България одиторите на Сметната палата са установили, че при 6 от 13 проверени заявления в рамките на ЕЗФРСР извън ИСАК съществуват съществени завишавания на намаленията, включени в статистическия доклад. Тези намаления са били завишени за цялата извадка с 84,2 %. Това е щяло да окаже съществено въздействие върху процента грешки, изчислен за тази извадка (намаление от 6,96 % на 3,9 %).

Източник: Доказателства, събрани по време на одита на Сметната палата.

ДЕЙНОСТТА НА СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ НЕ ОСИГУРЯВА ДОСТАТЪЧНО УВЕРЕНОСТ ОТНОСНО КАЧЕСТВОТО НА ПРОВЕРКИТЕ НА МЯСТО И НАДЕЖДНОСТТА НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ

ИЗВЪРШЕНИЯТ ОТ СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ КОНТРОЛ НА ПРОВЕРКИТЕ НА МЯСТО, ПРОВЕДЕНИ ОТ РАЗПЛАЩАТЕЛНИТЕ АГЕНЦИИ, Е НЕДОСТАТЪЧЕН КАТО КОЛИЧЕСТВО И КАЧЕСТВО

47. Тестовете на съответствието на сертифициращите органи на извършените от разплащателните агенции проверки на място, включени в обхвата на настоящия одит, са обобщени в следващата таблица 2.

ТАБЛИЦА 2

ТЕСТОВЕ НА СЪОТВЕТСТВИЕТО НА СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ НА ИЗВЪРШЕНИТЕ ОТ РАЗПЛАЩАТЕЛНИТЕ АГЕНЦИИ ПРОВЕРКИ НА МЯСТО ЗА КАМПАНИЯ 2010 Г. [1111] (ОБОБЩЕНИЕ)

Източник: Европейска сметна палата.

Държава членка (Разплащателна агенция) | Размер на одитираните за всяка популация извадки, тествани за съответствие (тестове по същество) | Извършени ли са повторно проверките или били ли са те придружавани? |

ЕФГЗ ИСАК | ЕЗФРСР ИСАК | ЕЗФРСР извън ИСАК |

България (ДФЗ) [1111] | 115 | 137 | 10 | повторно извършени за ЕФГЗ и ЕЗФРСР ИСАК / с придружаване за ЕЗФРСР извън ИСАК |

Чешка република (SAIF) | 11 | 13 | 10 | придружавани |

Гърция (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | повторно извършени за ЕФГЗ и ЕЗФРСР ИСАК / придружавани за ЕЗФРСР извън ИСАК |

Испания (Кастилия ла Манча) | 11 | 10 | 10 | повторно извършени |

Италия (AGEA) | 10 | 10 | 10 | повторно извършени/придружавани |

Полша (ARMA) | 10 | 17 | 10 | повторно извършени |

Румъния (PIAA и PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | повторно извършени |

Обединено кралство (RPA) | 10 | 10 | 10 | придружавани |

48. Въпреки че Комисията препоръчва пълно повторно извършване на редица проверки на място, направени от разплащателните агенции, два от осем одитирани сертифициращи органи са придружавали инспекторите на разплащателните агенции само по време на техните първоначални инспекции. Сметната палата не счита, че този подход осигурява вярна оценка на контролната среда на разплащателната агенция, тъй като инспекторите вероятно биха провеждали проверките по-внимателно в присъствието на одиторите на сертифициращия орган.

49. Освен това, с изключение на сертифициращите органи, които са приложили незадължителната процедура за "засилване на увереността", размерът на извадките за проверка на съответствието (10—17 операции на популация разходи) не е достатъчно голям, за да позволи да бъде направено валидно заключение относно качеството на проверките на място.

КАРЕ 8

ПРИМЕРИ ЗА НЕВКЛЮЧВАНЕ В ПРОВЕРКИТЕ НА СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ НА ВСИЧКИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ФИНАНСИРАНЕ НА ЕС

В Чешката република, Полша и Обединеното кралство използваните от сертифициращите органи списъци с въпроси за контрол на проверките на място на заявителите по СЕП или СЕПП не включват определени ключови условия за допустимост за СЕП/СЕПП, като например:

заявителят да бъде "земеделски стопанин" в съответствие с член 2a от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета [29], т.е. да извършва земеделска дейност;

заявителят да има на свое разположение заявените парцели към определената от държавата членка дата (член 124, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009);

площта да бъде допустима за СЕП / СЕПП (член 35, параграф 1 и член 124 от Регламент (ЕО) № 73/2009); и

парцелите да са били надеждно идентифицирани, така че тяхното местоположение да може да бъде определено и те да бъдат измерени (член 6 от Регламент (ЕО) № 1122/2009).

Източник:Доказателства, събрани по време на одита на Сметната палата.

50. Одиторите на Сметната палата избраха и провериха на случаен принцип работните документи на сертифициращите органи за една от повторно извършените проверки на място, за всяка от одитираните популации разходи (ЕФГЗ ИСАК, ЕЗФРСР ИСАК и извън ИСАК). Проверката разкри, че при тестването четири от осем сертифициращи органи не са включили всички изисквания на ЕС и тяхната дейност не е подкрепена в достатъчна степен от документни доказателства (вж. примерите в каре 8).

51. Поради гореспоменатите причини Сметната палата счита, че оценките на одитираните сертифициращи органи не осигуряват достатъчна увереност относно ефективността на проверките на място на разплащателните агенции и следователно на могат да допринесат съществено за оценката на надеждността на статистическите доклади.

ПО ОТНОШЕНИЕ НА СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ, КОИТО СА ПРИЛОЖИЛИ ВЪЗМОЖНОСТТА ЗА "ЗАСИЛВАНЕ НА УВЕРЕНОСТТА", ТЯХНАТА ОЦЕНКА НА РЕЗУЛТАТИТЕ НА ТЕСТВАНИТЕ РАЗШИРЕНИ ИЗВАДКИ Е ОГРАНИЧЕНА ПОРАДИ СЕРИОЗНИ НЕДОСТАТЪЦИ

52. В своя годишен доклад за 2011 г. Сметната палата представя концептуалните несъответствия [30] в указанията на Комисията, приложими за дейността на сертифициращите органи относно процедурата за "засилване на увереността по отношение на законосъобразността и редовността на операциите на нивото на крайните бенефициенти". Комисията все още не е предприела никакви действия за коригиране на тези несъответствия.

КАРЕ 9

НЕДОСТАТЪЦИ В РАБОТАТА НА СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ

В България сертифициращият орган е възложил повторно извършване на проверките на място на доставчик на услуги. В няколко случая Палатата установи, че доставчикът на услуги неправилно е оценил допустимия характер на земята.Освен това сертифициращият орган не е забелязал, че в случай на деклариране на една и съща площ от двама земеделски производители (дублиращи се заявления) разплащателната агенция, в нарушение на законодателството на ЕС, е заменяла площта, декларирана от един от земеделските производители, с еквивалентна по размер недекларирана площ, намираща се в друга част от референтния парцел.

В Румъния разплащателната агенция не е представила на сертифициращия орган избраните от него плащания, а е представила симулационни плащания, от който са били изключени всички недопустими парцели. Това е намалило надеждността на работата на сертифициращия орган.

Източник:Пример 3.6 от Годишния доклад на Сметната палата за 2011 г.

53. Проверката на Сметната палата на одитите на сертифициращите органи на популациите ЕФГЗ ИСАК в България и Румъния за кампания 2010 г. и в Люксембург и в Обединеното кралство (Северна Ирландия) за кампания 2011 г. заключи, че качеството на дейността на сертифициращите органи е незадоволително (вж. каре 9).

54. В резултат на гореописаните одитни констатации, Сметната палата не счита, че дейността на сертифициращите органи при прилагане на указанията за "засилване на увереността" осигурява достатъчна увереност по отношение на ефективността на проверките на място на разплащателните агенции, а следователно и по отношение на надеждността на статистическите доклади.

ПРЕГЛЕДЪТ НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ НА ОДИТИРАНИТЕ СЕРТИФИЦИРАЩИ ОРГАНИ Е С ОГРАНИЧЕН ОБХВАТ И НЕ ОСИГУРЯВА ДОСТАТЪЧНА УВЕРЕНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА НАДЕЖДНОСТТА НА ТЕЗИ ДОКЛАДИ

55. Указанията на Комисията предписват работата, която следва да бъде извършвана от сертифициращите органи по представяните от разплащателните агенции статистически доклади, с цел да достигнат до заключение дали тези доклади са правилно изготвени и равнени с техните бази данни, с адекватна одитна следа. По-специално сертифициращите органи следва да проверяват точността на информацията, съхранявана в базите данни и използвана при изготвянето на докладите, като я сверяват със съответната документация (заявления и доклади от инспекции) за извадка от най-малко 20 доклада от инспекции.

56. Одиторите на Сметната палата установиха следните недостатъци при прилагането на тези указания:

- Заключенията на Сертифициращия орган, че равняването на докладите с базите данни на разплащателната агенция е подкрепено от адекватна одитна следа, не е потвърдено от констатациите на Сметната палата (България, Гърция, Полша и Румъния);

- извадката от 20 досиета обхваща само плащанията относно мерките в рамките на ЕЗФРСР ИСАК и не включва плащания по необвързаните с площ мерки в рамките на ЕЗФРСР (България); и

- проверката на извадките от 20 досиета не е достатъчна, защото не гарантира, че представените в статистическите доклади данни са били сверени със съответната документация — например заявленията (Гърция и Италия).

57. Освен това Сметната палата счита, че указанията на Комисията не са достатъчно ясни, а някои проверки са с ограничен обхват, което намалява тяхната ефективност. По-конкретно:

- указанията не изискват сертифициращите органи да правят коментар относно действащите процедури на разплащателната агенция за компилирането и проверката на статистическите данни;

- не се изисква от сертифициращия орган да извършва проверки за последователност или за пълнота на данните в статистическите доклади, като ги сравнява с информацията от други съществуващи доклади (напр. доклади от предходната година, тримесечни доклади относно плащанията по ЕЗФРСР, списъци със заявители, избрани за проверки на място и реално проверени заявители);

- тестването на извадка от 20 доклада за инспекции за всяка популация е прекалено тясно фокусирано върху правилното отразяване на резултатите от инспекциите в базата данни и включването им в статистическите доклади (а не върху точността на тези данни). Сметната палата счита, че обхватът на тестовете следва да бъде разширен и да включва оценка на адекватността на дейността на разплащателната агенция от момента на получаване на заявленията, като по този начин ще се включи преглед на извършените административни проверки на заявленията; и

- размерът на извадките (20 операции) за тестовете е прекалено малък, за да позволи резултатите от тези проверки да бъдат екстраполирани за цялата популация, като по този начин се изключва количествената оценка на процента грешки.

УСТАНОВЕНИ СА НЕДОСТАТЪЦИ В ПРОВЕРКАТА НА КОМИСИЯТА НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

МОДЕЛЪТ НА ИНФОРМАЦИОННАТА СИСТЕМА НА КОМИСИЯТА НЕ Е ПОДХОДЯЩ ЗА РАЗЛИЧНИТЕ ЦЕЛИ НА ИЗПОЛЗВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА

58. Изискваната от държавите членки информация следва да бъде ясно определена и да се базира на нуждите на Комисията, което означава, че тя следва да бъде на разположение в точното време, както и да бъде с подходящо качество по отношение на точността и пълнотата.

59. Комисията събира информация относно резултатите от административните проверки и проверките на място за годината n на 15 юли на годината n+1 и я използва с цел мониторинг на прилагането на различните схеми за подпомагане от държавите членки, планиране на одити и изчисляване на процента остатъчни грешки, публикуван в годишния отчет за дейността в края на март на годината n+2 (вж. приложение V).

60. Докато заявленията за подпомагане в рамките на ЕФГЗ ИСАК за годината n следва да бъдат изплатени до 30 юни на следващата година [31], такива времеви ограничения не съществуват за схемите за подпомагане в рамките на ЕЗФРСР ИСАК, така че плащанията могат законно да бъдат извършени след 15 юли на годината n+1. Резултатите от посещенията на Сметната палата в държавите членки показаха, че редица разплащателни агенции са били обработили значителен брой заявления по ЕЗФРСР ИСАК за кампания 2010 г. след 15 юли 2011 г. Освен това, поради сроковете за изготвяне на статистическите доклади, някои разплащателни агенции, които обработват голям брой заявления, дори не са могли да включат в своите доклади окончателните данни, свързани със заявленията, обработени след края на май 2011 г. Тези данни или са били докладвани на базата на приблизителни оценки, или са били изцяло пропуснати.

61. Статистическите доклади на ЕЗФРСР извън ИСАК, включени в годишния отчет за дейността за дадена година, съдържат резултатите от проверките на място на заявленията, които са били изплатени в предходната година. Следователно използваните в годишния отчет за дейността статистически данни не са изцяло актуални по отношение на съответния отчетен период.

62. Сметната палата счита, че като цяло информационната система на Комисията предоставя информация, която е недостатъчно прецизна, пълна и не е достатъчно актуална, за да може да бъде използвана за изчисляване на процента остатъчни грешки от Комисията.

ВЪПРЕКИ ГОРЕСПОМЕНАТИТЕ НЕДОСТАТЪЦИ КОМИСИЯТА Е ОТКРИЛА ГРЕШКИ В ПОВЕЧЕ ОТ ПОЛОВИНАТА ДОКЛАДИ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

63. Подробните данни, които подкрепят статистическите доклади (таблици X), не се предоставят на Комисията навреме за документната проверка, нито са във формат, подходящ за тези проверки. В резултат на това обхватът на прегледа на Комисията е ограничен до проверка на вътрешното съответствие на тези доклади. Това ограничение обяснява защо определени грешки, установени по време на одита на Сметната палата, не са били открити при документната проверка на Комисията.

64. Резултатите от извършената от Комисията документна проверка са представени във фигура 2:

ФИГУРА 2

КОРЕКЦИИ НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ В РЕЗУЛТАТ НА ДОКУМЕНТНИТЕ ПРОВЕРКИ НА КОМИСИЯТА (ОБОБЩЕНИЕ)

+++++ TIFF +++++

65. Въпреки че Сметната палата откри някои недостатъци по отношение на прилагането на процедурите за проверка от страна на Комисията, значителният брой грешки, установени от Комисията за трите вида одитирани доклади (ЕФГЗ ИСАК, ЕЗФРСР ИСАК и ЕЗФРСР извън ИСАК), показва, че нейната документна проверка все пак е способна да открие редица грешки, свързани предимно с компилацията, които не са били установени на нивото на държавите членки. Този факт също така показва, че повечето държави членки не са способни да осигурят пълни и точни статистически данни до определения краен срок.

ПРЕГЛЕДЪТ НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ ОТ КОМИСИЯТА ПО ВРЕМЕ НА НЕЙНИТЕ ОДИТИ НА СЪОТВЕТСТВИЕТО НЕ Е ДОСТАТЪЧЕН

66. Както беше разяснено по-горе, документната проверка на докладите има определени ограничения на обхвата, но те могат да бъдат намалени по време на посещенията за одит на съответствието в определени държави членки (които представляват част от процедурата за уравняване на сметки).

67. Обхватът на дейността обаче не е достатъчно подробно определен в нито един вътрешен документ на Комисията. Това е довело до използване на различни подходи от служителите на Комисията по време на техните одитни посещения в разплащателните агенции. Освен това обхватът на тестовете за равнение на данните и проверка е ограничен и в някои случаи дори е изключвал проверки на докладваните намаления, въпреки че тази информация е от основно значение за изчисляването на процента остатъчни грешки.

68. Повечето от грешките и аномалиите, установени от Комисията по време на нейните одити за съответствие, са свързани с доклади относно мерките по ЕЗФРСР. Най-важните са били открити в три разплащателни агенции, одитирани в периода септември — декември 2011 г. Въпреки това Комисията или не е изискала от съответните разплащателни агенции да предоставят коригирани версии на докладите, или ги е получила прекалено късно, за да може да ги вземе предвид при изчисляването на процента остатъчни грешки, публикуван през март 2012 г. в годишния отчет за дейността.

69. Сметната палата счита, че одитите за съответствие в контекста на уравняването на сметките могат повече да допринесат за подобряването на качеството на статистическите доклади на държавите членки, като обръщат по-голямо внимание на сравняването на докладваните статистически данни със съответните вписвания на разплащателните агенции.

ОЦЕНКАТА НА КОМИСИЯТА НА НЕРЕДОВНИТЕ ПЛАЩАНИЯ НЕ Е СТАТИСТИЧЕСКИ ВАЛИДНА И СЕ ОТРАЗЯВА НА НАДЕЖДНОСТТА НА ГОДИШНАТА ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА ДОСТОВЕРНОСТ НА ГД "ЗЕМЕДЕЛИЕ И РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ"

ПОДХОДИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ЗА ФОРМИРАНЕ НА СЛУЧАЙНИ ИЗВАДКИ НЕ ВИНАГИ СА СТАТИСТИЧЕСКИ ВАЛИДНИ И ТОВА ЗАСЯГА ПРЕДСТАВИТЕЛНОСТТА НА ТЕЗИ ИЗВАДКИ

70. Сметната палата най-напред провери дали Комисията е предоставила на държавите членки ясни указания относно метода за формиране на случайна извадка от заявители, които да бъдат инспектирани на място. На второ място Сметната палата провери дали прилаганите от разплащателните агенции процедури гарантират, че заявителите са избрани на случаен принцип, и дали са максимално представителни за цялата популация. Относно първия въпрос Сметната палата отбеляза, че Комисията не осигурява достатъчно ясни указания относно формирането на случайни извадки и освен това не изисква от разплащателните агенции да проверят впоследствие дали случайната извадка е представителна за цялата популация по отношение на някои ключови характеристики (напр. размер на земеделското стопанство или вид на обработваната земеделска земя).

71. Във връзка с втория въпрос Сметната палата установи следните слабости по отношение на случайните извадки:

- разплащателните агенции не са документирали достатъчно ясно етапите на случаен подбор, които трябва да бъдат следвани с цел да се избегнат разлики в методите, които се прилагат през различните години (Испания — Кастилия Ла Манча, Италия — AGEA, Полша и Румъния);

- случайни извадки понякога са били формирани изключително само от високорискови популации (Испания — Кастилия Ла Манча), в резултат на което се получават извадки въз основа на риска, а не на случаен принцип;

- използваният метод за формиране на извадки приоритизира заявители, които декларират повече от една мярка въз основа на площ, което означава, че извадката не е напълно представителна за цялата популация — заявители, кандидатстващи едновременно за подпомагане по СЕПП и по Необлагодетелствани райони (LFA), са имали по-голяма вероятност да бъдат избрани, отколкото заявители за подпомагане само по СЕПП (България, Чешката република, Гърция и Румъния);

- Някои нови заявители по мерки въз основа на площ в рамките на ЕЗФРСР не са имали възможност да бъдат избрани за проверка на място, тъй като случайната извадка е била изготвена преди крайния срок за подаване на заявленията (Гърция); и

- наблюдават се съществени необяснени различия между популацията в случайната извадка и цялата популация по отношение на някои основни характеристики, като средната площ на декларираната земя (Италия — AGEA). Това поражда съмнения спрямо използвания метод за формиране на случайна извадка.

72. Гореспоменатите недостатъци при формирането на случайна извадка от заявители за проверки на място от разплащателните агенции засягат статистическата представителност на извадките, а следователно и надеждността на процентите грешки. Въпреки че повечето от тези недостатъци поотделно биха оказали само ограничено въздействие върху процента грешки, при една разплащателна агенция (Испания — Кастилия Ла Манча) потенциалното отражение може да бъде от значение, тъй като установените проблеми са по-сериозни.

ИЗПОЛЗВАНИЯТ ОТ КОМИСИЯТА МЕТОД ЗА ОЦЕНКА НА ПРОЦЕНТА ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ НЕ Е СТАТИСТИЧЕСКИ ВАЛИДЕН

73. Сметната палата провери дали изчисленията на Комисията на процента остатъчни грешки са били извършени правилно от математическа гледна точка, както и дали тя може да предостави статистически валидни изчисления на процентите грешки при плащанията, след извършването на всички проверки.

74. Преди своя Годишен отчет за дейността за 2012 г. ГД "Земеделие и развитие на селските райони" е базирал своите изчисления на процента остатъчни грешки върху резултатите от проверките на място, докладвани в статистическите доклади на държавите членки. С цел да вземе предвид слабостите в административните проверки и проверките на място, Комисията е увеличила докладвания процент грешки с 25 %.

75. В своя Годишен отчет за дейността за 2012 г., след оценка на надеждността на прилаганите процедури, ГД "Земеделие и развитие на селските райони" е преразгледала своя подход. Комисията е направила оценка на всички разплащателна агенция [32] и е коригирала докладвания процент грешки на базата на резултатите от тези оценки (вж. също приложение I). В резултат на това през 2012 г. докладваният процент грешки е коригиран с 2 до 5 процентни пункта при 37 от 81 разплащателните агенции.

76. В резултат на това изчисленият от Комисията процент остатъчни грешки за разходите по ЕФГЗ ИСАК за 2012 г. е 2,4 %, т.е. 4,5 пъти повече от процента грешки 0,54 % [33], изчислен на базата на статистическите доклади на държавите членки.

77. Резултатите от новия подход потвърждават, че от статистическите доклади, декларациите на директорите на разплащателните агенции и извършената от сертифициращите органи работа може да се получи само ограничена увереност. Действително, в 37-те разплащателните агенции, за които Комисията реши да коригира процента грешки за ЕФГЗ ИСАК, директорите са изготвили становище без резерви, а за 32 от тях сертифициращите органи също са изразили становище без резерви.

78. Промяната на подхода от 2012 г. признава слабостите, докладвани от Сметната палата в нейните годишни доклади, и потвърдени през 2013 г. от Службата за вътрешен одит на Комисията. Въпреки че Сметната палата счита, че новият подход е стъпка в правилната посока, той се прилага само частично и следва да се отбележи, че увеличението с 2 до 5 процентни пункта на докладвания процент грешки не е статистически валидно и понастоящем не осигурява надеждна основа за оценка на процента остатъчни грешки.

ТАБЛИЦА 3

РАЗВИТИЕ НА ВЕРОЯТНИЯ ПРОЦЕНТ ГРЕШКИ НА СМЕТНАТА ПАЛАТА И НА ПРОЦЕНТА ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ НА КОМИСИЯТА

Източник: Годишните доклади на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовите години 2011 и 2012 и Годишния отчет за дейността за 2012 г. на генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" на Комисията.

Разходи | Резултатите от извършените от Сметната палата тестове на операции | Изчислени от Комисията проценти остатъчни грешки |

Долна граница | Вероятен процент грешки | Горна граница |

ЕФГЗ за финансовата 2011 г. | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % |

ЕФГЗ за финансовата 2012 г. | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % |

ЕЗФРСР за финансовата 2011 г. [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % |

ЕЗФРСР за финансовата 2012 г. [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % |

ДОКЛАДВАНИЯТ ОТ ГД "ЗЕМЕДЕЛИЕ И РАЗВИТИЕ НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ" ПРОЦЕНТ ГРЕШКИ НЕ МОЖЕ ДА БЪДЕ СРАВНЕН С ВЕРОЯТНИЯ ПРОЦЕНТ ГРЕШКИ, ИЗЧИСЛЕН ОТ СМЕТНАТА ПАЛАТА

79. Сметната палата направи сравнение на своята собствена методология за тестване на операции и оценка за вероятния процент грешки с методологията на Комисията за изчисляване на процента остатъчни грешки.

80. През последните години Комисията последователно публикува по-нисък процент остатъчни грешки от вероятния процент грешки, предположен от Сметната палата, както е показано в таблица 3.

81. Съществените различия между оценките на Сметната палата и на Комисията на процента грешки налагат пояснение. Констатациите на Сметната палата предполагат, че обобщените в следващите точки елементи могат да предложат обяснение за това.

82. На първо място, методологиите, използвани за изчисляване на процентите грешки, са различни.

83. На второ място, по отношение на "корекциите" от страна на Комисията (вж. точки 74—78 по-горе) Сметната палата счита, че те не са статистически валидни, за да вземат предвид ненадеждното естество на статистическите доклади на държавите членки, които са основните съставни елементи за нейната оценка на процента остатъчни грешки.

84. На трето място, въпреки че извадките с бенефициенти, проверени на място от разплащателните агенции, са значително по-големи от извадките на Сметната палата и на теория би следвало да доведат до по-точна оценка на процента остатъчни грешки, откритите недостатъци на ефективността на проверките и на тяхната компилация намаляват надеждността на докладите до Комисията. От своя страна Сметната палата извършва пълни документни прегледи и прегледи на място на всички условия за допустимост за избраните плащания от извадките и в много случаи откри грешки, които е следвало да бъдат установени от разплащателните агенции при административните проверки или при проверките на място.

85. Това се илюстрира допълнително от следните две графики, които анализират грешките, открити в тестваните от Сметната палата операции за финансовата 2011 година. Фигура 3 показва, че по отношение на операциите в рамките на ЕФГЗ 55 % от установените от Сметната палата грешки е следвало да бъдат коригирани от разплащателните агенции на един по-ранен етап.

86. Фигура 4 показва, че по отношение на операциите в рамките на ЕЗФРСР 76 % от установените от Сметната палата грешки е следвало да бъдат коригирани от разплащателните агенции на по-ранен етап.

ФИГУРА 3

ВИДОВЕ ГРЕШКИ, УСТАНОВЕНИ В РАМКИТЕ НА ОДИТА НА РЕДОВНОСТТА НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С ПАЗАРИТЕ И ПРЕКИТЕ ПОМОЩИ В ОБЛАСТТА НА ЗЕМЕДЕЛИЕТО (ФИНАНСОВА 2011 ГОДИНА)

+++++ TIFF +++++

Източник: Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2011 година.

87. На четвърто място, количественото отражение на дадена грешка може да бъде оценено от Сметната палата различно от препоръката в указанията на Комисията. Например, Сметната палата класифицира съществено нарушение на правилата за обществените поръчки като 100 % грешка (тъй като преди всичко операцията не е следвало да бъде оторизирана), докато указанията на Комисията изискват оценка на "сериозността" на нарушението, която може да доведе до оценка на грешката като само 20 % от цялото плащане.

88. На пето място, нарушаването на правилата за кръстосано спазване е включено в изчислението на процента грешки от Сметната палата, докато Комисията изключва такива нарушения от своето изчисление на процента остатъчни грешки. Например нарушаването на изискванията за кръстосано спазване представлява 0,2 процентни пункта от вероятния процент грешки, изчислен от Сметната палата за разходите по ЕФГЗ през 2011 г.

89. На последно място, проверките на разплащателните агенции се извършват предварително (т.е. преди извършване на плащането) докато Сметната палата одитира вече извършените плащания (т.е. последващо).

ФИГУРА 4

ВИДОВЕ ГРЕШКИ, УСТАНОВЕНИ В РАМКИТЕ НА ОДИТА НА РЕДОВНОСТТА НА ОПЕРАЦИИТЕ, СВЪРЗАНИ С РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ (ФИНАНСОВА 2011 ГОДИНА)

+++++ TIFF +++++

Източник: Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2011 година.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

90. Сметната палата извърши оценка на надеждността на докладите, съдържащи резултатите от административните проверки и проверките на място на разплащателните агенции за кампания 2010 г. Тя също така провери дали използването на тези статистически доклади от Комисията и нейното изчисление на процента остатъчни грешки осигуряват статистически валидна оценка на нередностите в плащанията. Сметната палата заключава, че като цяло резултатите от проверките на разходите в областта на земеделието, извършени от държавите членки и докладвани на Комисията, не са надеждни.

ЕФЕКТИВНОСТТА НА АДМИНИСТРАТИВНИТЕ ПРОВЕРКИ И НА ПРОВЕРКИТЕ НА МЯСТО, ИЗВЪРШВАНИ ОТ РАЗПЛАЩАТЕЛНИТЕ АГЕНЦИИ, СЛЕДВА ДА СЕ ПОДОБРИ ЗНАЧИТЕЛНО

91. Предишни одити на Сметната палата, както и собствените одити на Комисията показват, че действащите системи за административни проверки и проверки на място са само частично ефективни и следователно сериозно намаляват надеждността на информацията, предоставяна от държавите членки на Комисията (точки 30—36).

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва да гарантира, че извършваните от разплащателните агенции административни проверки и проверки на място са ефективни. Поради това Сметната палата отправя следните специфични препоръки, включени в последните ú два годишни доклада:

- разплащателните агенции следва съществено да подобрят своите административни проверки (процедури за проверка на заявки, установяване на недопустими разходи) и да използват цялата налична информация с цел да откриват и коригират грешки в заявленията;

- качеството на базите данни на СИЗП следва да се подобри съществено с цел недопустимите площи да бъдат ясно установени; и

- проверките на място следва да бъдат извършвани по-стриктно, за да бъдат точно определяни допустимите площи и разходи.

СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ НА РАЗПЛАЩАТЕЛНИТЕ АГЕНЦИИ СЛЕДВА ДА БЪДАТ ПРОВЕРЯВАНИ И ИЗГОТВЯНИ ПО-СТРИКТНО, ПРЕДИ ДА БЪДАТ ИЗПРАЩАНИ НА КОМИСИЯТА

92. Въпреки че Комисията осигурява подробни указания относно изготвянето на статистическите доклади, разплащателните агенции невинаги ги прилагат правилно. Освен това включените в докладите данни често са непълни или са на базата на приблизителни оценки, тъй като докладите са били финализирани преди да са обработени всички заявления (точки 37—41).

93. Повечето одитирани разплащателни агенции нямат действащи писмени процедури за проверка на точността на докладите, преди те да бъдат предадени на Комисията. Въпреки че извършват тестове за проверка, естеството и обхвата на тези тестове са ограничени и те не са били в състояние да открият грешки, които са открити на един по-късен етап при документните проверки на Комисията или при одита на Сметната палата. Освен това по-голямата част от извършените от разплащателните агенции проверки не са били добре документирани (точки 42—46).

ПРЕПОРЪКА 2

Комисията следва да направи по-ясни своите указания относно изготвянето на статистическите доклади. По-точно указанията следва да предоставят инструкции относно датите за разделяне на отчетните периоди, които следва да се използват, и относно третирането на заявления, които все още не са били обработени, както и относно естеството и обхвата на тестовете, които следва да бъдат извършвани от разплащателните агенции, преди докладите да бъдат предоставени на Комисията.

Разплащателните агенции на държавите членки следва да въведат писмени процедури за проверка и компилация на данните, включени в докладите, и адекватно да документират всички извършени проверки.

ДЕЙНОСТТА НА СЕРТИФИЦИРАЩИТЕ ОРГАНИ НЕ ОСИГУРЯВА НА КОМИСИЯТА ДОСТАТЪЧНО УВЕРЕНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА НАДЕЖДНОСТТА НА СТАТИСТИЧЕСКИТЕ ДОКЛАДИ

94. Сертифициращите органи не осигуряват на Комисията достатъчно увереност относно адекватността на извършените от разплащателните агенции проверки на място, както и относно надеждността на статистическите данни (точки 47—57).

ПРЕПОРЪКА 3

Комисията следва да измени указанията за сертифициращите органи и да следи за правилното им изпълнение. Измененията следва да бъдат планирани с цел:

- да се увеличи минималният размер на извадката от проверки на място на разплащателните агенции, които следва да бъдат тествани от сертифициращите органи;

- да се въведе изискване за повторно извършване на тези проверки, а не само за придружаване на инспекторите на разплащателните агенции; и

- да се изясни допълнително дейността по проверка, която следва да бъде извършвана във връзка с изготвянето на статистическите доклади.

НЕПОДХОДЯЩО ИЗПОЛЗВАНЕ И ОГРАНИЧЕН ПРЕГЛЕД НА СТАТИСТИКАТА НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ОТ КОМИСИЯТА

95. Сметната палата счита, че информационната система на Комисията относно резултатите от проверките на държавите членки не отговаря ефективно на нуждите на Комисията. Част от предоставяната понастоящем информация не е изцяло адекватна или е прекалено непълна и неточна, за да бъде използвана в годишния отчет за дейността и при процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. (точки 58—62).

96. Ограниченият преглед на статистическите данни на държавите членки от страна на Комисията не може да гарантира тяхната надеждност. Документната проверка на статистическите доклади от Комисията е ограничена до проверка на вътрешното съответствие на информацията, която съдържат, но не позволява сравняване на съдържанието им със съответните данни (точки 63—65).

97. Тези ограничения не се отстраняват напълно при одитите на място на Комисията (одити на съответствието) в избраните държави членки. Освен това, когато по време на своите одити Комисията е откривала неточни данни в статистическите доклади, това не е довеждало до корекция на данните, използвани в годишния отчет за дейността (точки 66—69).

ПРЕПОРЪКА 4

Комисията следва да осигури получаването в най-подходящия момент на пълна информация относно извършените от разплащателните агенции проверки. По-конкретно, крайните срокове за предоставяне на статистическите доклади на Комисията следва да бъдат преразгледани с цел съобразяване с момента през годината, когато те ще бъдат действително проверени и използвани от службите на Комисията. Това е особено важно за изчисляването от Комисията на процента остатъчни грешки.

Комисията следва да хармонизира системите за проверка на статистическите доклади. Документните проверки следва да бъдат максимално автоматизирани и да включват систематично сравняване на данните от докладите с информацията от базите данни.

Одитите на съответствието на Комисията следва да включват също така преглед на извършваните от разплащателните агенции и сертифициращите органи проверки.

ОЦЕНКАТА НА КОМИСИЯТА НА ПРОЦЕНТА ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ НЕ Е СТАТИСТИЧЕСКИ ВАЛИДНА

98. Декларацията за достоверност на генералния директор, съдържаща се в годишния отчет за дейността на ГД "Земеделие и развитие на селските райони", отнасяща се и до законосъобразността и редовността на операциите на нивото на крайните бенефициенти, е подкрепена от процент остатъчни грешки, изчисляван на базата на статистическите доклади на държавите членки относно резултатите от административните проверки и проверките на място на разплащателните агенции.

99. Поради слабостите в статистиката на държавите членки, както е илюстрирано в настоящия доклад, статистическите данни сами по себе си не осигуряват надеждна база за изчисляването на процента остатъчни грешки от Комисията. Освен това корекциите на Комисията на процента грешки, изчисляван за всяка разплащателна агенция, както и процентът остатъчни грешки, не са статистически валидни (точки 73—78).

ПРЕПОРЪКА 5

Въз основа на работата на разплащателните агенции и разширените функции на сертифициращите органи Комисията следва да предприеме необходимите мерки за изготвяне на статистически валидна оценка на настоящото отражение на нередностите върху плащанията, след като всички проверки са били извършени.

Надеждността и статистическата валидност на извършената от разплащателните агенции и сертифициращите органи дейност обаче следва да бъде съществено подобрена (в съответствие с препоръките от настоящия доклад), за да даде възможност на Комисията [34] да я използва за валидно изчисляване на процента остатъчни грешки.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Jan KINŠT — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 18 декември 2013 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Структурата на тази информация е описана подробно в Регламент (ЕС) № 825/2010 на Комисията от 20 септември 2010 година за определяне на формата и съдържанието на счетоводната информация, която следва да бъде предоставена на Комисията за целите на уравняването на сметки на ЕФГЗ и ЕЗФРСР, както и за целите на мониторинга и прогнозирането (OВ L 247, 21.9.2010 г., стр. 1).

[2] Регламент (ЕО) № 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (OВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 1).

[3] С изключение на определени мерки като мерките за насърчаване и схемата за предлагане на плодове в училище, които са съфинансирани.

[4] СЕП представлява схема за подпомагане на доходите на земеделските стопани, които притежават права за получаване на плащане и ежегодно ги активират със земеделските земи, с които разполагат, с цел да получат плащането. Правата са отпуснати на земеделски стопани, които прилагат моделите, определени от законодателството на ЕС.

[5] България, Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Полша, Румъния и Словакия.

[6] СЕПП е опростена схема за схема за подпомагане на доходите, насочена към земеделските стопани и изплащана годишно въз основа на площта на допустимите за подпомагане земи на тяхно разположение.

[7] Във връзка с докладването относно мерките за директно подпомагане в рамките на ЕФГЗ вж. член 84, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета относно кръстосано спазване, модулация и интегрираната система за администриране и контрол по схемите за директно подпомагане на земеделски производители, предвидени за посочения регламент, както и за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета относно кръстосано спазване по предвидената схема за подпомагане на лозаро-винарския сектор (OВ L 316, 2.12.2009 г., стр. 65). Във връзка с докладването относно мерките в рамките на ЕЗФРСР, вж. член 31 от Регламент (ЕС) № 65/2011 на Комисията от 27 януари 2011 година за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони (OВ L 25, 28.1.2011 г., стр. 8).

[8] В съответствие с член 31 от Регламент (ЕО) № 1122/2009, проверките на място трябва да обхващат поне 5 % от всички бенефициенти, а държавите членки да избират произволно между 20 % до 25 % от тези 5 % бенефициенти. Останалата част следва да бъдат избирани въз основа на анализ на риска.

[9] В съответствие с член 25 от Регламент (ЕС) № 65/2011, разходите, подлежащи на проверка на място представляват най-малко 4 % от разходите през съответната година, и като цяло най-малко 5 % от разходите за целия програмен период. Регламентът също така въвежда изискване за произволна извадка от бенефициенти, които да бъдат проверени на място (между 20 % и 25 % от разходите, избрани за проверки на място).

[10] Съществуват четири популации разходи: разходи на популацията на ЕФГЗ ИСАК, разходи на популацията на ЕФГЗ извън ИСАК, разходи на популацията на ЕЗФРСР ИСАК и разходи на популацията на ЕЗФРСР извън ИСАК.

[11] Тази оценка се изисква от Комисията от финансовата 2008 година.

[12] Размерът на извадката зависи от увереността, която сертифициращият орган може да получи от действието на системата за вътрешен контрол на разплащателната агенция.

[13] В съответствие с указанията на Комисията, дейността на СО не трябва да бъде ограничена само до проверка на качеството на проверките на място на разплащателната агенция, но следва да обхваща целия процес на работа с досието, от получаването на заявлението за подпомагане до изчисляването и извършването на окончателното плащане, включително прилагането на намаления и санкции.

[14] Член 59, параграф 5 от Регламент (ЕС, ЕВРАТОМ) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (OВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1).

[15] Следните държави членки (разплащателни агенции) са включени в обхвата на одита: България (ДФЗ), Чешка република (SAIF), Гърция (OPEKEPE), Испания (Кастилия — Ла Манча), Италия (AGEA), Полша (ARMA), Румъния (PIAA и PARDF) и Обединеното кралство (RPA).

[16] Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-доброто приближение на прогнозната стойност. С ниво на увереност от 95 % Палатата счита, че процентът на грешки в популацията за 2011 г. е между 1,1 % и 4,7 %, а за 2012 г. между 1,7 % и 5,9 % (съответно долна и горна граница на грешките).

[17] Вж. годишните доклади на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовите години 2010—2012.

[18] Специален доклад № 5/2011 — Схема за единно плащане (СЕП): въпроси, които следва да бъдат разгледани с оглед усъвършенстване на доброто финансово управление, и Специален доклад № 16/2012 — Ефективност на Схемата за единно плащане на площ като преходна система за подпомагане на земеделските производители в новите държави членки (http://eca.europa.eu).

[19] СИЗП представлява база данни, в която се записват всички земеделски площи (референтни парцели) на дадена държава членка, както и допустимите площи. Нейната надеждност е от съществено значение за качеството на административните кръстосани проверки, които контролират дали помощта е изплатена само за допустими за подпомагане земи.

[20] Вж. пример 3.3 от годишния доклад на Сметната палата за 2011 г. (OВ C 344, 12.11.2012 г., стр. 1).

[21] По време на одитите DAS на системите на СЕП/СЕПП през периода 2010—2012 г. Сметната палата е извършила повторно 80 проверки на място, проведени от инспекторите на разплащателните агенции в 10 държави членки. Това включи повторно измерване и определяне на площите за 511 парцела. Сметната палата установи, че 11 % от парцелите са засегнати от грешки, тъй като установените от Сметната палата площи се различават от установените от разплащателните агенции площи повече от приложимите допустими отклонения.

[22] От 178 операции през 2011 г. и 177 през 2012 г. само 160 операции са свързани с разходите в областта на развитието на селските райони, а останалите съответно 18 и 17 са свързани с разходите в областта на околната среда и климата, морско дело и рибарство, и здравеопазване и защита на потребителите.

[23] Сметната палата изчислява вероятния процент грешки въз основа на представителна извадка. Полученият резултат представлява най-доброто приближение на прогнозната стойност. С ниво на увереност от 95 % Палатата счита, че процентът на грешки в популацията за 2011 г. е между 4,5 % и 10,9 %, а за 2012 г. между 4,5 % и 11,3 % (съответно долна и горна граница на грешките).

[24] Вж. годишните доклади на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовите години 2010—2012.

[25] Целта е във всяка разплащателна агенция да бъдат прегледани поне 15 досиета за всяка от трите популации разходи, включени в обхвата на одита. Поради размера на извадките и факта, че по-голямата част от тях са били избрани по субективна преценка, не е възможно да се екстраполират резултатите от тези тестове за цялата популация.

[26] Някои мерки за развитие на селските райони съдържат както компонент, обвързан с площта, така също инвестиционен компонент и е следвало да бъдат докладвани отделно в две различни таблици.

[27] Посещенията на място са дефинирани в чл. 26, параграф 4 на Регламент (ЕО) № 1975/2006 на Комисията от 7 декември 2006 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета по отношение на прилагането на процедури за контрол, както и кръстосано спазване по отношение на мерките за подпомагане на развитието на селските райони (OВ L 368, 23.12.2006 г., стр. 74). Тяхната цел е да бъде проверено физическото изпълнение на даден проект. Те обикновено не изпълняват всички изисквания за проверките на място, определени в чл. 27 на същия регламент.

[28] Прагът на същественост е определен на 5 % от съответния общ размер на одитираните популации (ЕФГЗ ИСАК, ЕЗФРСР ИСАК и ЕЗФРСР извън ИСАК).

[1111] За България, Гърция и Румъния процедурата за засилване на увереността по отношение на законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите операции е въведена през 2011 г. за кампания 2010 г. и обхваща популациите на ЕФГЗ ИСАК и ЕЗФРСР ИСАК. За тези три държави членки сертифициращите органи са извършили съществени проверки и са повторили проверките на място.

[29] Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани, за изменение на регламенти (EО) № 1290/2005, (EО) № 247/2006, (EО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (OВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 16).

[30] "Въпреки това указанията на Комисията позволяват отклонение от 2 % между размера на помощта, заверена от разплащателната агенция, и сумата, определена от сертифициращия орган. Предвижда се и допълнителен толеранс от 2 % в случай на неправилно компилиране от страна на разплащателните агенции на статистическите данни от проверките. Двете допустими отклонения позволяват на сертифициращия орган да завери остатъчен процент грешки, който може да бъде занижен до ниво, стигащо 4 процентни пункта от реалната стойност, и по този начин да наруши очаквания ефект от фиксирания праг на същественост." (Източник: точка 3.37 от Годишния доклад на Сметната палата за 2011 г.).

[31] Член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[32] Тези оценки за 2011 г. се състоят от документни проверки на информацията, предоставена на службите на Комисията (резултати от одита на съответствието, доклади на Палатата и доклади на сертифициращите органи), които са свързани предимно с предишни години.

[33] ЕС 27 претегли средната стойност на процента грешки, докладван от държавите членки в статистическите доклади за популацията разходи на ЕФГЗ ИСАК.

[111] От 178 операции през 2011 г. и 177 през 2012 г., само 160 операции са били свързани с с разходите в областта на развитието на селските райони, а останалите съответно 18 и 17 операции са за разходи за дейности в областта на околната среда и климата, морското дело и рибарството, и здравеопазването и защитата на потребителите.

[34] Вж. точка 27 от Становище №o1/2012 на Сметната палата относно някои предложения за регламенти в областта на Общата селскостопанска политика за периода 2014—2020 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ИЗЧИСЛЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА НА ПРОЦЕНТА ОСТАТЪЧНИ ГРЕШКИ ЗА ГОДИШНИЯ ОТЧЕТ ЗА ДЕЙНОСТТА ЗА 2012 Г.

+++++ TIFF +++++

Забележка:Разплащателните агенции предават на Комисията резултатите от техните административни проверки и проверки на място за четирите популации разходи (две за ЕЗФРСР и две за ЕФГЗ). Комисията изчислява процента остатъчни грешки за ЕФГЗ и ЕЗФРСР на базата на резултатите от проверките на място (на случайна извадка), извършени от разплащателните агенции. За изчисляването на процента остатъчни грешки Комисията не взема предвид финансовите намаления, прилагани от държавите членки за нарушения на кръстосаното спазване (Палатата включва такива намаления).

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

РЕЗУЛТАТИ ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ИЗБРАНИ СИСТЕМИ ЗА НАБЛЮДЕНИЕ И КОНТРОЛ — ЕФГЗ ИСАК

Източник:Годишни доклади на Сметната палата за периода 2010—2012 г.

Година | Държава членка | Схема | Административни и контролни процедури за гарантиране на коректни плащания, вкл. качество на базите данни | Видове открити слабости (които оказват влияние върху надеждността на контролната статистика) | Проверки на място — методология, подбор, изпълнение, контрол на качеството и докладване на отделните резултати | Видове открити слабости (които оказват влияние върху надеждността на контролната статистика) |

2010 г. | Германия (Долна Саксония) | СЕП | Ефективни | - | Частично ефективни | Неправилно е определена допустимата площ за група култури |

Германия (Саксония) | СЕП | Ефективни | - | Ефективни | - |

Испания (Кастилия Ла Манча) | СЕП | Частично ефективни | Недопустими площи в постоянно пасище, покрити с гъста гора и не са надеждно установени Неправилно прилагане на глобите за наддеклариране и поддеклариране Неправилна обработка на промени в заявления. | Частично ефективни | Разпределянето на контролираната популация към извадка въз основа на риска или избрана на случаен принцип извадка при контролната статистика е станало впоследствие Бързи полеви посещения са третирани като проверки на място |

Испания (Екстремадура) | СЕП | Частично ефективни | Недопустими площи в постоянно пасище, покрити с гъста гора и не са надеждно установени Неправилна обработка на промени в заявления СИЗП не е правилно актуализирана след проврки на място Неправилно прилагане на концепцията за очевидна грешка | Частично ефективни | Неправилно е определена допустимата площ за група култури |

Нидерландия | СЕП | Ефективни | - | Частично ефективни | Недостатъчно качество на проверките на място |

Обединено кралство (Уелс) | СЕП | Ефективни | - | Частично ефективни | Бързи полеви посещения са третирани като проверки на място Недостатъчно качество на проверките на място |

2011 г. | Дания | СЕП | Частично ефективни | Слабости по отношение на СИЗП Слабости при процедурата за регистриране на заявления Корекциите на очевидни грешки не отговарят на концепцията за очевидни грешки | Частично ефективни | Недостатъчно качество на измерването на площта при проверките на място |

Испания (Галисия) | СЕП | Частично ефективни | Слабости по отношение на СИЗП Невъзможност да се актуализира СИЗП след проверки на място Недостатъчна одитна следа в базите данни на ИСАК | Частично ефективни | Недостатъчно качество на измерването на площта при проверките на място Неправилна или непълна информация в докладите относно проверките на място |

Италия (Ломбардия) | СЕП | Частично ефективни | Невъзможност да се актуализира СИЗП след проверки на място Заявленията не съдържат информация, която да позволява определянето на местоположението на земеделските парцели Корекциите на очевидни грешки не отговарят на концепцията за очевидни грешки | Ефективни | - |

Унгария | СЕПП | Частично ефективни | Невъзможност да се актуализира СИЗП след проверки на място Само ограничени проверки със задна дата на потенциално наддеклариране през предходни години Неправилна основа за изчисляване на плащанията | Частично ефективни | Не е установено компенсиране на завишените и занижените декларирани площи в рамките на една група култури Недостатъчно качество на измерването на площта при проверките на място |

Австрия | СЕП | Частично ефективни | Слабости по отношение на СИЗП Неправилна основа за изчисляване на плащанията | Ефективни | - |

Финландия | СЕП | Частично ефективни | Недостатъчна одитна следа в базите данни на ИСАК Заявленията не съдържат информация, която да позволява определянето на местоположението на земеделските парцели Слабости при процедурата за регистриране на заявленията Корекциите на очевидни грешки не отговарят на концепцията за очевидни грешки | Частично ефективни | Недостатъчно качество на измерването на площта при проверките на място Неправилна или непълна информация в докладите относно проверките на място |

2012 г. | Люксембург | СЕП | Частично ефективни | Стойностите на правата за получаване на плащания са повишени, което противоречи на законодателството на ЕС | Ефективни | - |

Обединено кралство (Англия) | СЕП | Неефективни | Непълна или неточна информация относно размера и допустимостта на земята в базата данни на СИЗП Неправилно прилагане на дефиницията на ЕС за земеделски производител Изплащане на помощи за недопустими площи Несъответствия в базата данни с правата за плащания Неприлагане на санкции за неправилно заявени площи на общинска земя Неправилна обработка на резултатите от проверките в базите данни ИСАК | Частично ефективни | Недостатъчно качество на измерването на площта при проверките на място |

Обединено кралство (Северна Ирландия) | СЕП | Неефективни | Непълна или неточна информация относно размера и допустимостта на земята в базата данни на СИЗП Грешките в заявленията са коригирани като очевидни грешки без налагане на глоби, когато всъщност е трябвало да бъдат наложени такива Неправилно прилагане на дефиницията на ЕС за земеделски производител Изплащане на помощи за недопустими площи Неправилна обработка на резултатите от проверките в базите данни ИСАК Слабости в административните кръстосани проверки и изплащане на помощи преди изчистване на аномалиите | Частично ефективни | Недостатъчно качество на измерването на площта при проверките на място |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

РЕЗУЛТАТИ ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ИЗБРАНИ СИСТЕМИ ЗА НАБЛЮДЕНИЕ И КОНТРОЛ — ЕЗФРСР

Източник:Годишни доклади на Сметната палата за периода 2010—2012 г.

Година | Държава членка | Административни и контролни процедури за гарантиране на точността на плащанията, вкл. качеството на базите данни | Видове открити слабости (с отражение върху надеждността на контролната статистика) | Проверки на място - методология, подбор, изпълнение, контрол на качеството и отчитане на отделните резултати | Видове открити слабости (с отражение върху надеждността на контролната статистика) |

2010 г. | Чешка република | Частично ефективни | Неточни правила, изчисления и плащания (надплащане, правила за толеранс, недопустими разходи, намаления) Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Частично ефективни | Слабости, свързани с качеството на извършените проверки на място и на последващите проверки Правилата за санкции не съответстват на законодателството на ЕС Извършени със закъснения проверки, които не са разпределени през цялата година |

Германия (Мекленбург - Предна Померания) | Ефективни | - | Ефективни | - |

Франция | Неефективни | Плащания преди приключване на задължителните контроли Неточни правила, изчисления и плащания (надплащане, правила за толеранс, недопустими разходи, намаления) Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Частично ефективни | Липса на оценка на контролните резултати на проверките на място Недостатъци в методологията за подбор и неспазване на регламентирания минимален процент за проверки на място Слабости, свързани с качеството на извършените проверки на място и на последващите проверки |

Италия (Тоскана) | Частично ефективни | Неточни правила, изчисления и плащания (надплащане, правила за толеранс, недопустими разходи, намаления) Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Частично ефективни | Липса на оценка на контролните резултати на проверките на място Недостатъци в методологията за подбор и неспазване на регламентирания минимален процент за проверки на място Слабости, свързани с качеството на извършените проверки на място и на последващите проверки |

Латвия | Неефективни | Неточни правила, изчисления и плащания (надплащане, правила за толеранс, недопустими разходи, намаления) Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Ефективни | - |

2010 г. | Полша | Частично ефективни | Неточни правила, изчисления и плащания (надплащане, правила за толеранс, недопустими разходи, намаления) Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Ефективни | Недостатъци в методологията за подбор и неспазване на регламентирания минимален процент за проверки на място |

Полша | Частично ефективни | Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Частично ефективни | Недостатъци в методологията за подбор и неспазване на регламентирания минимален процент за проверки на място Слабости, свързани с качеството на извършените проверки на място и на последващите проверки Закъснения и несъответствия по отношение на статистиката и резултатите от проверките |

Румъния | Частично ефективни | Неточни правила, изчисления и плащания (надплащане, правила за толеранс, недопустими разходи, намаления) Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Частично ефективни | Липса на доказателства, недостатъци и неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и бюджетните задължения Слабости, свързани с качеството на извършените проверки на място и на последващите проверки |

Обединено кралство (Шотландия) | Частично ефективни | Плащания преди приключване на задължителните контроли | Частично ефективни | Плащания преди приключване на задължителните контроли Слабости, свързани с качеството на извършените проверки на място и на последващите проверки Закъснения и несъответствия по отношение на статистиката и резултатите от проверките |

2011 г. | Дания | Неефективни | Неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките Неточни изчисления и плащания Систематични слабости в мерките по Дял II, които са довели до приемане на недопустими разходи. | Частично ефективни | Недостатъчно подробности относно степента на извършените проверки Несъответствие по отношение на броя на извършените проверки Недостатъчно качество на проверките |

Испания (Галисия) | Частично ефективни | Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките | Частично ефективни | Недостатъчно подробности относно степента на извършените проверки Недостатъчно качество на проверките Несъответствия при планирането и времето на проверките |

Италия (Ломбардия) | Частично ефективни | Неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките Неточни изчисления и плащания | Частично ефективни | Недостатъчно подробности относно степента на извършените проверки Недостатъчно качество на проверките Несъответствия при планирането и времето на проверките |

Унгария | Частично ефективни | Неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията | Частично ефективни | Несъответствие по отношение на броя на извършените проверки Недостатъчно качество на проверките Несъответствия при планирането и времето на проверките |

Австрия | Частично ефективни | Неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките | Effective | Недостатъчно подробности относно степента на извършените проверки |

Финландия | Частично ефективни | Неефективни проверки, свързани с условията за допустимост и задълженията Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките Неточни изчисления и плащания | Частично ефективни | Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките Недостатъчно качество на проверките Несъответствия при планирането и времето на проверките |

2012 г. | България | Частично ефективни | Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките. Неточни изчисления и плащания (напр. неприлагане на намаление) или слабости при възстановяването на неправомерно изплатени средства. Слабости при верификацията на процедурите за обществени поръчки. | Частично ефективни | Недостатъци на административната организация и вътрешния контрол на проверките. Неточни изчисления и плащания (напр. неприлагане на намаление) или слабости при възстановяването на неправомерно изплатени средства. Недостатъчно качество на проверките: не са разкрити несъответствия и/или н