Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Годишна стратегия за устойчив растеж за 2020 г.“

(допълнение към становище)

(COM(2019) 650 final)

(2021/C 10/16)

Докладчик: Philip VON BROCKDORFF

Дата на решението на Бюрото 28.5.2020 г. Правно основание Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 8.9.2020 г. Приемане на пленарна сесия 29.10.2020 г. Пленарна сесия № 555 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 250/0/6

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакет от две становища за последващи действия: едното е посветено на Годишната стратегия за устойчив растеж [COM(2019) 650 final], а другото на Препоръката относно икономическата политика на еврозоната [COM(2019) 652 final]. Целта е да се актуализират и развият предишните предложения на ЕИСК (1) , като се вземат предвид последните развития, отражението на COVID-19 и възстановяването от неговите последици, както и различните доклади и препоръки, публикувани в рамките на текущия европейски семестър. Този пакет от становища представлява цялостният принос на гражданското общество в ЕС към икономическата и социалната политика и политиката в областта на околната среда за следващия цикъл на европейския семестър, който се очаква да стартира през ноември 2020 г. ЕИСК призовава Европейската комисия и Съвета да вземат предвид този принос в контекста на предстоящия „есенен пакет“ на европейския семестър и произтичащия от това междуинституционален процес на вземане на решения.

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК счита за положителен факта, че с годишната стратегия за устойчив растеж (ГСУР) се прави важна стъпка към възприемането на по-социален, по-приобщаващ и по-устойчив икономически модел, на ЦУР и по-специално на ангажимента за превръщане на сегашния модел на растеж в „зелен“ растеж. Този ангажимент остава особено важен предвид икономическите и социалните последици от COVID-19 и трябва да бъде демонстриран в предстоящия пакет от есенния семестър, в който Европейската комисия ще определи икономическите и социалните приоритети на ЕС.

1.2. ЕИСК счита, че за да се реагира ефективно на последиците от COVID-19, са необходими оценки както на икономическото, така и на социалното въздействие. Тези оценки ще дадат възможност на държавите членки да получат пълна представа за въздействието на COVID-19 върху икономиките и движението на хора, стоки и услуги в целия ЕС. Освен това правителствата трябва да действат бързо и енергично, за да преодолеят COVID-19 и последиците от него, а това може да бъде направено само ако имат ясна представа за тях.

1.3. Правителствата трябва да реагират, като приемат подкрепящи макроикономически политики, които да спомогнат за възстановяване на доверието и да подкрепят възстановяването на търсенето. За тази цел обаче ЕИСК препоръчва преразглеждане на правилата на Пакта за стабилност и растеж, за да се подкрепи икономическото възстановяване и да се осигури на правителствата достатъчно свобода на действие, както и капацитет за осъществяване на така необходимите инфраструктурни инвестиции, особено във връзка с изменението на климата. Гъвкавостта на правилата за държавната помощ се смята за необходима, за да се подкрепят предприятията от всякакъв мащаб при прехода към цифрова и екологична икономика. Достъпът до финансиране, особено за МСП, също е от жизненоважно значение, както и преразглеждането на стратегията за МСП.

1.4. Същата логика е приложима и към социалната сфера, в която правителствата се нуждаят от ефективни и добре обезпечени с ресурси мерки за обществено здраве, за да се предотврати по-нататъшното разпространение на заразата, и също толкова важно, от прилагане на добре насочени политики в подкрепа на системите за социална сигурност, както и от защита на доходите на уязвимите социални групи, които пострадаха най-много от намаляването на доходите вследствие на икономическия спад. Освен това следва да се насърчава членството в синдикални организации, за да се постигнат целите на Европейския стълб на социалните права, което е много необходимо в настоящия период на криза.

1.5. Поради COVID-19 справедливото данъчно облагане придоби по-голямо значение, тъй като правителствата са изправени пред огромен финансов натиск във връзка с подкрепата на спешните мерки. Въпреки това ЕИСК счита също, че икономическият спад, предизвикан от COVID-19, разкри свойствените на европейския паричен съюз слабости и пропуски. ЕС отдавна обсъжда фискалния съюз, а пакетът от мерки за възстановяване и устойчивост в размер на 750 млрд. евро, въпреки своите недостатъци, показва, че ЕС предприема големи стъпки към интеграция. Остава да се види дали това ще доведе до сближаване на държавите членки до фискален съюз, но няма съмнение, че е необходимо преосмисляне на данъчната политика в рамките на ЕС, не на последно място в подкрепа на публичните инвестиции в инфраструктурата, образованието, здравеопазването и социалната закрила.

1.6. ЕИСК подчертава значението на ролята на политическите лидери в настоящия период на криза. Преговорите във връзка с пакета от мерки за възстановяване и устойчивост разкриха разделения в ЕС и те не предвещават нищо добро за институционалната и конституционната реформа, която се изисква, за да може ЕС да стъпи здраво на краката си, ако желае да остане значим и последователен в Европа и в световен мащаб.

1.7. ЕИСК счита, че планът за Next Generation EU е уместен и навременен. Планът обаче ще изисква значителни усилия от страна както на държавите членки, така и на Комисията, за да се реализира едновременно с обикновения общ бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г. Все още има въпроси относно разликите в капацитета на различните места в ЕС и поради това може да е необходимо Комисията да продължи да подкрепя изграждането на капацитет, както и процеса на определяне на проектите. По отношение на МФР за периода 2021—2027 г. Комитетът изразява съжаление, че Съветът намали размера на първоначалното предложение на Комисията. Предложението на Комисията вече беше счетено за незадоволително от Европейския парламент и от ЕИСК в становището му относно „Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г.“ ( 2 )

1.8. Времето също е от съществено значение; всяко необосновано забавяне по отношение на одобряването и изпълнението на този план може да подкопае сериозно икономическото възстановяване на ЕС и изпълнението на целите на ГСУР, като същевременно изложи на риск поминъка и благоденствието на хиляди работници и собственици на малки предприятия в целия ЕС.

1.9. ЕИСК счита, че ГСУР е възможност за ЕС да премине към икономически модел, който придава еднаква тежест както на икономическите, така и на социалните цели/целите в областта на приобщаването. Икономически предизвикателства, породени от COVID-19, не бива да застрашават изпълнението на целите на ГСУР. Може да се каже даже, че COVID-19 показа, че социалното измерение е също толкова важно, колкото и икономическото измерение на нашия живот.

1.10. Въпреки че ЕИСК подкрепя усилията за увеличаване на производителността в целия ЕС, това не бива да се постига за сметка на икономическата устойчивост или условията на труд. Икономическият просперитет е жизненоважен и той може да се постигне, ако растежът носи добавена стойност за икономиката и обществото и води до реална промяна в живота на хората, като същевременно укрепва устойчивостта на бъдещите външни сътресения и спомага за сближаването между държавите и регионите.

2. Годишната стратегия за устойчив растеж за 2020 г. и COVID-19

2.1. На 17 декември 2019 г. Европейската комисия прие „есенния пакет“, включващ Годишната стратегия за устойчив растеж (ГСУР) за 2020 г. и съвместния доклад за заетостта (СДЗ). Ключовото послание на ГСУР се състои в това, че икономическият растеж не е самоцел и че икономиката трябва да работи за хората и за планетата. Преминаването към нов модел на растеж е в съответствие с Европейския зелен пакт (ЕЗП), а оттам и към икономика, която зачита ограниченията на нашите природни ресурси. Новият модел на икономически растеж е съгласуван също и с определените в СДЗ цели в областта на заетостта, според които създаването на работни места на първо място води до траен просперитет в ЕС.

2.2. ЕЗП може да се определи като „устойчивият нов модел на растеж“ на ЕС, който допринася за постигане на целите за устойчиво развитие (ЦУР), което е видно от промяната, отразена отчасти в четирите нови приоритета на ГСУР: a) устойчивост на околната среда, б) ръст на производителността, в) справедливост и г) макроикономическа стабилност. Понастоящем те заместиха предходния „образцов триъгълник“ на ГСР, състоящ се от инвестиции, фискална устойчивост и структурни реформи.

2.3. Като цяло в ГСУР е предприета важна стъпка към възприемане на реториката на един по-социален, приобщаващ и устойчив икономически модел, който припознава ЦУР, и по-специално ангажимента за трансформиране на настоящия модел на растеж в „зелен“ растеж. ЕИСК оценява този стъпка като положителна. В ГСУР също така се пояснява, че тя се отнася до устойчивостта във всичките ѝ значения, не само в екологичното ѝ значение. Европейската комисия (ЕК) придава в действителност една и съща тежест на околната среда, производителността, справедливостта и стабилността.

2.4. ЕК счита също така, че новата икономическа програма ще бъде свързана с преходен период, който трябва да бъде „справедлив и приобщаващ и да поставя хората на първо място“, както и че „разходите не трябва да се поемат от най-уязвимите“, като признава, че „изменението на климата и съпътстващите политики имат важни последици за разпределението“. Този преходен период неизбежно ще доведе до ключови компромисни решения, като например повишаване на разходите за транспорт и потенциална загуба на работни места. ЕИСК счита, че подобни компромисни решения ще изискват оценки на социалното въздействие и адекватни реакции в рамките на социалните и фискалните политики в целия ЕС. Понастоящем подобни оценки придобиват ново измерение с оглед на икономическото, социалното и в по-малка степен климатичното въздействие на COVID-19.

2.5. Икономическото въздействие на COVID-19 по същество има три измерения: то засегна пряко производството, създаде смущения във веригата за доставки и на пазара и оказа финансово въздействие върху предприятията и финансовите пазари. Пълното въздействие върху европейските икономики обаче не може да бъде оценено на този етап и то ще зависи до голяма степен от това дали Европа ще бъде засегната от втора вълна по-късно тази година. Въпреки това е очевидно, че COVID-19 засегна сериозно икономиките. Не е ясно кога ще настъпи последващото възстановяване, а нестабилните условия, наред с последиците от COVID-19 за пазарите, доведоха до свиване на икономиката в целия ЕС. При положение че се очакваше общият БВП на ЕС-27 да се увеличи с 1,2 % през 2020 г., сега се прогнозира свиване със 7,4 % поради COVID-19. За сравнение, свиването по време на финансовата криза през 2009 г. достигна 4,5 % за ЕС-28. Настоящата криза предизвика най-дълбоката рецесия в историята на ЕС, като равнищата на безработица се очаква да се увеличат от 6,7 % през 2019 г. до 9 %.

2.6. COVID-19 оказа въздействие и върху системите за социална сигурност, като наред с другото, здравеопазването, осигуряването срещу безработица и пенсиите, са под натиск поради въздействието на пандемията и финансовите ограничения, дължащи се по-специално на спешното финансиране и отсрочването на плащането на данъци. Тъй като доходите на физическите лица и семействата намаляват или спират, се очаква броят на хората, живеещи в относителна бедност в ЕС, да нарасне. Следователно оценката на социалното въздействие на COVID-19 е също толкова важна, колкото и оценката на неговото въздействие върху икономиките.

2.7. Социалното въздействие ще изисква и известно преосмисляне на акцента, поставен върху социалното измерение на ЕС в ГСУР. Социалните права са изрично упоменати в рамките на целта за справедливост на ГСУР, включително твърдението, че „ЕС трябва да реализира изцяло принципите на Европейския стълб на социалните права (ЕССП), за да подобри своите икономически и социални резултати“. Опитът с COVID-19 представи доказателства за важната роля, която европейската презастрахователна схема за обезщетения при безработица (SURE) би могла да изпълнява, както е описано в ГСУР, както и за помощта, която работниците биха могли да получат във време на външни икономически сътресения. Въпреки това COVID-19 вероятно ще увеличи съществуващите неравенства на пазара на труда в ЕС, като отрицателното въздействие изглежда ще бъде по-ясно изразено за работниците, които са по-малко образовани, заемат нископлатени работни места, както и за по-младите работници и жените ( 3 ) . В настоящия си вид ГУСР не успява да постигне еднакъв баланс между социалното и икономическото измерение в рамките на ЕС. Ето защо е необходимо да се постави по-силен акцент върху нискоквалифицираните възрастни хора, недостига на умения в областта на цифровите технологии и повишаването на квалификацията и преквалификацията, особено поради въздействието на COVID-19.

2.8. В случай на възстановяване ЕИСК счита също, че Зеленият пакт трябва да бъде и икономически и социален пакт, като предоставя стимули на предприятията и потребителите за преминаване към устойчиви продукти от една страна и подобряване на качеството на живот на гражданите на ЕС чрез предотвратяване на „вредите“ от изменението на климата и прехода, както се предлага в Механизма за справедлив преход на Европейския зелен пакт. В този контекст се счита, че е необходима максимална гъвкавост при тълкуването на правилата за държавна помощ, за да се даде възможност за насърчаване на инвестициите и прякото публично участие в предприятия с цел обновяване на икономическата активност и оптимизирано създаване на качествени работни места в регионите, засегнати от изискването за преход. Същевременно преходът следва активно да се стреми към намаляване на неравенствата и към борба с бедността като част от интегрирана стратегия за социален и устойчив икономически растеж.

2.9. Устойчивата и ползотворна производителност и икономически растеж, съчетани с адаптивни структурни промени, също са необходими за осигуряване на адекватна социална закрила, не на последно място адекватни пенсии, достойни доходи, качествени работни места и публични услуги, по-специално здравеопазване и жилищно настаняване.

2.10. ГУСР се позовава на „справедливо данъчно облагане“ и не може да има съмнение, че отклонението от данъчно облагане и избягването на данъчно облагане, изпирането на пари и надпреварата за достигане на най-ниски равнища, която на моменти става безмилостна, са подкопали капацитета на данъчните органи да събират данъците, необходими за задоволяване на нуждите на икономиката и хората. В ГУСР се потвърждава също така и ролята на данъците за финансиране на социалните държави, като се посочва, че „националните данъчни и социалноосигурителни системи следва да бъдат оптимизирани, с цел да се увеличат стимулите за участие на пазара на труда, да се повиши справедливостта и да се гарантира устойчивостта и адекватността на социалните системи“. Отново предвид COVID-19 справедливото данъчно облагане придоби по-голяма важност не само с оглед на подкрепата на спешните мерки, но също и за подкрепата на финансирането в средносрочен до дългосрочен план на националните планове за възстановяване и плановете за възстановяване на ЕС, по-специално публичните инвестиции в инфраструктура, образование, здравеопазване и социална закрила.

2.11. Макроикономическата политика продължава да бъде от основно значение за постигане на устойчив икономически растеж, но в ГСУР бяха признати тревожни перспективи пред растежа при стартирането ѝ в края на миналата година. Понастоящем положението се влоши вследствие на COVID-19, като това още веднъж подчертава ролята на държавните приходи и разходи, определени от фискалната политика, която е също толкова важна, колкото и паричната политика. Връщането към мерките за финансови ограничения не е възможно предвид дългосрочните, трайни последици в периода след финансовата криза. Понастоящем постигането на балансиран бюджет изглежда почти невъзможна задача за повечето, ако не и за всички държави членки, поне в краткосрочен до средносрочен план. Въпреки това целта за макроикономическа стабилност е от ключово значение за икономическото възстановяване. Тя обаче не може да бъде постиганата, освен ако Пактът за стабилност и растеж не бъде преразгледан след неотдавнашното временно активиране на общата клауза за дерогация вследствие на COVID-19. Освен това се счита, че е необходимо преразглеждане на правилата за държавната помощ в подкрепа, наред с другото, на зелените инвестиции.

2.12. Процесът на семестъра, характеризиращ се с конкурентоспособна устойчивост като ключов компонент, ще продължи да придобива все по-голямо значение като чувствителен показател за необходимите политически действия и стъпки на реформи. Въпреки това поради COVID-19 и силния акцент върху икономическото възстановяване целта за гарантиране на макроикономически растеж не може да бъде постигната без социално сближаване и устойчивост. Ето защо е важно да се осигури по-солидно правно основание за ангажирането на гражданското общество като равнопоставен партньор в процеса на семестъра. ЕИСК подчертава също и значението на периода след COVID-19 за ЕС. Цялостното значение на ЕС за хората ще се основава на ефективността на плана му за възстановяване и на ГСУР, което в действителност ще се трансформира в способността му да постигне съществени подобрения в живота на обикновените хора.

3. Реакцията на ЕС на COVID-19 и нейното значение за ГСУР

3.1. Кризата, причинена от COVID-19, се отрази тежко на икономиката на ЕС и на световната икономика. Понастоящем рецесията придобива застрашителни размери за редица държави членки, което има потенциал да доведе до дълбоки последствия и исторически равнища на безработица. Мерките, които бяха необходими за ограничаване на разпространението на заразата, предизвикаха съществено съкращаване на предлагането и търсенето. Икономическите дейности в сферата на транспорта, търговията на дребно, производството, хотелиерството, развлекателните дейности, занаятите и културата бяха съсипани. Видно е също така, че общественото доверие в действията от страна на здравеопазването спрямо COVID-19 има преки и непосредствени икономически ефекти.

3.2. Смущенията във веригата на доставки, които оказват въздействие върху производствения сектор, и намаляващите цени на стоките, заедно с рязкото покачване на цените на здравеопазването и на продуктите от областта на ИКТ, утежниха допълнително икономическото въздействие на COVID-19. Освен това безпрецедентните равнища на задлъжняване на държавите членки с цел финансиране на първоначалната спешна реакция на пандемията ограничиха възможността за предоставяне на фискални стимули в размера, който би бил необходим за стабилизиране на икономиката и преодоляване на кризата в областта на здравеопазването и на хуманитарната криза, а оттам и за бързото икономическо възстановяване в периода след кризата.

3.3. Малките и средните предприятия ( 4 ) , самостоятелно заетите лица и работещите с договори без задължения за определен брой часове бяха засегнати най-тежко. Кризата промени драстично бизнес средата за МСП и тази промяна оказва силно отрицателно въздействие върху стотици хиляди МСП в целия ЕС. Промяната също така застрашава основната роля, която МСП играят в ежедневието ни. МСП осигуряват социална стабилност на местно и регионално равнище, където функционират като гръбнак на икономическата дейност в обществото. Те са в центъра на европейския модел за социално подпомагане, като собствениците са по-заинтересовани от средното и дългосрочното развитие на своите предприятия и местната икономика, отколкото от краткосрочни печалби и оборот ( 5 ) . Освен това занаятите и малките и средните предприятия винаги са били в челните редици на културното развитие в цяла Европа и играят важна роля за постигането на устойчива промяна и опазване на наследството, ценностите и ноу-хауто. Сега повече от всякога МСП са от решаващо значение за жизнеспособността на градските центрове и за запазване на привлекателния характер на селските райони, тъй като те осигуряват ежедневните нужди на населението и гарантират социалната стабилност и сближаване.

3.4. Настоящата криза засяга всички в еднаква степен, но заплашва да намали значението на постиженията по отношение на равенството между половете и да изостри феминизацията на бедността, уязвимостта спрямо насилие и равнопоставеното участие на жените в работната сила ( 6 ) . Въпреки че цялостното въздействие на COVID-19 е твърде комплексно, за да може да бъде оценено, спокойно може да се каже, че последиците от кризата заплашват да заличат постигнатия за десетилетия напредък в борбата срещу бедността и нарастващите равнища на неравенство в рамките на ЕС и между отделните държави членки. В същото време може да се наложи държавите членки да отделят повече финансови и човешки ресурси от планираните, ако трябва да бъдат спазени сроковете, свързани с постигането на поставените цели за устойчиво развитие.

3.5. Затварянето на училища и институции за висше образование доведе до широкообхватно неблагоприятно въздействие върху децата и младите хора, в това число прекъсване на учебния процес. Всичко това би могло да има последици за развитието на уменията, възможностите за кариерно развитие и потенциалните доходи от труд през целия живот. Следователно усилията за възстановяване следва също така да подкрепят широколентовия достъп на домакинствата с ниски доходи и предоставянето на компютърен хардуер за образователни цели на учениците.

3.6. Положителен е фактът, че цифровите технологии се превърнаха в положителен стимулиращ фактор по време на кризата, като улесниха осигуряването на непрекъснатост на стопанската дейност, онлайн ученето и свързването на хората повече от всякога и същевременно спомогнаха за запазване на доброто им психично здраве. При все това неравенството по отношение на достъпа до широколентова свързаност и невъзможността за достъп до ИКТ възпрепятстват ефективното участие от разстояние и достъпа до дистанционни форми на обучение.

3.7. От по-голямо значение за ГСУР за 2020 г. е фактът, че кризата, причинена от COVID-19, би могла да окаже дълбоко и отрицателно въздействие върху усилията за устойчив растеж. Продължителният икономически спад би могъл да повлияе неблагоприятно изпълнението на ГСУР и сроковете за изпълнение на ангажиментите по Парижкото споразумение относно изменението на климата и ЦУР. Горчива истина е, че можехме да бъдем по-подготвени за тази криза, ако държавите членки бяха приели по-устойчиви и икономически гъвкави стратегии преди кризата. На практика COVID-19 изкара на показ присъщите слабости на икономиките на ЕС, по-специално прекомерното им разчитане на предимно процикличните икономически политики и на икономическите сектори, които са силно уязвими на външни икономически сътресения.

3.8. На политическо равнище настоящата криза изисква политическите лидери с капацитет за вземане на решения, които вярват в солидарността, прозрачността и сътрудничеството. Сега не е моментът за преследване на собствени интереси, взаимни обвинения или политизиране. Преди всичко не може да се допусне разхлабване на прилагането на принципите на правовата държава по време на криза. Широко разпространено е схващането, че принципите на правовата държава са от съществено значение за икономическия растеж ( 7 ) , но те определено са понятие с много измерения, обхващащо множество „дискретни компоненти“ — от сигурността на хората и правата на собственост до правителствените проверки и контрола върху корупцията. ЕИСК счита, че това е съвместимо с икономическата устойчивост, а оттам и с ГСУР.

3.9. Реакцията на ЕС на COVID-19 беше широкообхватна и целеше смекчаване на удара от кризата, причинена от COVID-19. Обобщение на тези инициативи е представено на фигура 1 по-долу. Фигура 1 Отговорът на Европа на пандемията от COVID-19

3.10. Всичко гореописано ще даде силен тласък на икономическото възстановяване на ЕС. Механизмът за възстановяване и устойчивост („Механизмът“) ще предложи мащабна финансова подкрепа за публични инвестиции и така необходимите реформи, които да направят икономиките на държавите членки по-издържливи и по-добре подготвени за бъдещето. Той ще помогне на държавите членки да се справят с икономическите и социалните предизвикателства, пред които са изправени след кризата и които засягат ключови области, като например социалната сфера, заетостта, уменията, образованието, научните изследвания и иновациите, здравеопазването, както и въпроси, свързани с бизнес средата, а също и публичната администрация и финансовия сектор. Един от въпросите, на който трябва да се обърне внимание, е способността на отделните държави членки да осъществяват реформи и да насърчават инвестиции в инфраструктурата. Отделните държави разполагат с различен капацитет и може да е необходим координиран отговор на равнище ЕС, за да се гарантира ефикасност и ефективност на инвестициите.

3.11. Особено важно е, че механизмът ще гарантира също, че инвестициите ще бъдат насочени към предизвикателствата и нуждите от инвестиции, свързани със зеления и цифровия преход, с което ще се гарантира устойчиво възстановяване в съответствие с ГСУР. Инвестициите в зелени и цифрови технологии ще помогнат за повишаване на енергийната ефективност в различни ключови сектори от икономиката и ще способстват за създаването на работни места и устойчив растеж. Те биха могла да предоставят на ЕС стартово предимство в световната надпревара за възстановяване и да спомогнат също за повишаване на устойчивостта на Съюза и за намаляване на зависимостта му чрез диверсифициране на ключовите вериги на доставки.

3.12. Успехът на този механизъм ще зависи в голяма степен от определянето и подготовката, необходими за стартирането на значими проекти, съответстващи на приоритетите, представени в рамките на европейския семестър. От решаващо значение е също така да се постигне съответствие между икономическата и социалната политика и препоръките, предвидени в процеса на европейския семестър. ЕИСК подкрепя мнението, че плановете за възстановяване и устойчивост, които трябва да бъдат финансирани от механизма, са неразделна част от процеса, който е насочен към изпълнение на специфичните за всяка държава препоръки, както е очертано в европейския семестър. Съответно тези инструменти ще повишат ефективността на процеса и ще подпомагат изпълнението на ГУСР за 2020 г.

3.13. ЕИСК счита също така, че инструментите ще допринесат за укрепването на потенциала за растеж и икономическата и социалната устойчивост на съответните държави членки и ще допринесат за засилване на социалното сближаване. Те подкрепят също зеления и цифровия преход, който е много необходим за икономическата устойчивост и стабилност. ЕИСК отново изтъква важната роля на управлението при разработването на проекти, които са от полза на общностите и на икономиката като цяло. ЕИСК приветства също така намерението на Комисията да наблюдава целия процес, т.е. определянето, разработването и изпълнението на проекти, които отговарят на изискванията за финансиране (допустими проекти), за да се гарантира, че той се реализира по прозрачен начин. Въпреки това ЕИСК е на мнение, че Комисията следва да гарантира, че прозрачността предполага също и активно участие на всички заинтересовани страни в процеса.

3.14. Предвид това е от изключително значение финансирането по линия на плана за възстановяване Next Generation EU да бъде достъпно и на разположение на онези, които най-много се нуждаят от него, по-специално МСП, в съответствие с целите на ГСУР. Това означава да се гарантира, че финансирането и подкрепата, предвидени за тeзи цели, се изразходват посредством подходящи канали, като например национални агенции за развитие, като се има предвид фактът, че МСП се финансират обичайно чрез банковия сектор ( 8 ) . Достъпът до финансиране е изключително важен за МСП, тъй като осигурява необходимата ликвидност както по време на фазата на спешната реакция на кризата, така и на етапа на излизане от кризата и възстановяване, като им позволява да инвестират в по-нататъшното развитие на прехода към цифрова и екологосъобразна икономика. Тези инвестиции помагат на МСП да се справят с въпроса за просрочените плащания по ефективен начин и така гарантират достатъчна ликвидност за МСП.

3.15. Поради безпрецедентните предизвикателства, пред които са изправени МСП, ЕИСК призовава Комисията да актуализира стратегията за МСП, така че тя да отразява новите обстоятелства, възникнали след COVID-19. Освен това ЕИСК призовава за многостепенно управление с множество участници при прилагането на политиката за МСП. От решаващо значение е съгласуването на действията и бюджетите между различните равнища на управление — европейско, национално, регионално и местно — и ефективното участие на организациите за подкрепа на бизнеса в процеса на вземане на решения.

3.16. Освен това МСП ще имат нужда от подкрепата на националните инспекции и външните специализирани служби в областта на здравословните и безопасни условия на труд за оценка на новия риск, свързан с COVID-19, и за правилното прилагане на необходимите мерки и за намаляване на свързаните с това тежести и разходи. Освен това МСП ще се нуждаят от подкрепа за осигуряване на необходимите лични предпазни средства за служителите на работното място. Прозрачността и ефективната комуникация са от съществено значение за доставчиците, подизпълнителите и клиентите.

4. Реконструкцията на ЕС и ГСУР

4.1. ЕИСК счита, че планът за Next Generation EU е уместен и навременен. Въпреки това е пределно ясно, че ще бъдат необходими огромни усилия от страна както на държавите членки, така и на Комисията за реализиране на този план заедно с обикновения общ бюджет на ЕС за периода 2021—2027 г. Времето обаче е от съществено значение; всяко необосновано забавяне по отношение на одобряването и изпълнението на договорените мерки може да подкопае сериозно икономическото възстановяване на ЕС и изпълнението на целите на ГСУР, като същевременно изложи на риск поминъка и благоденствието на хиляди работници и собственици на малки предприятия в цяла Европа. От също толкова голяма важност е да не се допуска отклонение от общата цел за изпълнение на целите на ГСУР поради икономически предизвикателства или краткосрочна политическа целесъобразност. По отношение на МФР за периода 2021—2027 г. Комитетът изразява съжаление, че Съветът намали размера на първоначалното предложение на Комисията. Предложението на Комисията вече беше счетено за незадоволително от Европейския парламент и от ЕИСК в становището му относно „Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г.“ ( 9 )

4.2. Това означава постоянно движение към такъв модел на растежа, който счита неикономическите цели и целите, свързани с приобщаването, за не по-малко важни от икономическите цели. Настъпил е моментът ЕС да стане по-амбициозен и да се насочи към по-приобщаваща икономическа цел: посрещане на нуждите на възможно най-много граждани на ЕС, като се започне от жилищно настаняване и се стигне до здравеопазване, като същевременно опазва нашите екосистеми — от стабилен климат и плодородни почви до здрава природна среда в океаните и защитен озонов слой. С други думи става въпрос за това икономическият напредък да се измерва като начин, позволяващ преход от неустойчив и неприобщаващ икономически растеж към по-устойчив и по-приобщаващ икономически модел.

4.3. ЕИСК счита също така, че икономическите сътресения, създадени от кризата, ще доведат до преосмисляне на използването на ресурсите и нестабилността на каналите за доставки. Същевременно ЕС трябва да укрепи подходите, които увеличават издържливостта и ефикасността, като например кръговата икономика, действията в областта на климата и възможното повишаване на равнището на амбиция по отношение на национално определените приноси — планираното намаляване на емисиите на парникови газове.

4.4. В паричен съюз като еврозоната механизмите за координация и ефективно споделяне на риска са необходимост и следва да предоставят възможност за мащабен и надежден фискален тласък, като същевременно намаляват различията в рамките на паричния съюз. ЕИСК счита, че това е от изключително значение за икономическата реконструкция и възстановяване, както и за подпомагането на най-уязвимите групи в обществото. Макар реконструкцията и възстановяването да са необходими за създаване на работни места и богатство в ЕС, изисква се също и мащабно фискално стимулиране с целеви мерки, насочени към предоставяне на помощ на лицата, които са най-силно засегнати от COVID-19. Мерките може да включват различни начини за поддържане на достъпа до здравеопазване и основни условия на живот.

4.5. Преразгледаният Пакт за стабилност и растеж (ПСР) би улеснил предоставянето на посочените по-горе фискални стимули. В преразгледания ПСР следва да се акцентира в по-малка степен върху оценката на циклично коригираните бюджетни дефицити на държавите членки. Вместо това фокусът следва да бъде поставен върху наблюдението на нарастването на публичните разходи. По-конкретно, всяко правителство следва да разходва средства в съответствие с перспективите пред икономическия растеж и очакваните данъчни приходи, както и съгласно средносрочната цел, свързана с дълга. Това би осигурило на държавите членки по-голяма свобода на действие във фискалната област и в рамките на националния процес на вземане на решения (в партньорство със заинтересованите страни), за да приложат планове за възстановяване през периода след COVID-19 с по-силен акцент върху ролята на правителството за стимулиране на икономическото възстановяване. Разбира се, поддържането на макроикономическа стабилност е необходимо предварително условие за устойчив и приобщаващ икономически растеж. ЕИСК счита също така, че целта на макроикономическата политика е постигане на устойчивост в икономическия растеж, опазването на околната среда и социално благоденствие по справедлив и балансиран начин. По-конкретно, тъй като безработицата и непълната заетост са основните причини за бедността, е изключително важно икономиката да се поддържа в състояние, което е възможно най-близко по пълна заетост.

4.6. На етапа на реконструкция и възстановяване социалният аспект следва да бъде поставен на равни начала с икономическото измерение. Устойчивата икономическа дейност предполага тясна връзка между тези две измерения. Икономическата устойчивост, включваща капиталовите инвестиции, е тясно свързана с екологичното измерение, като например икономичното използване на ресурсите и енергията, но също и със социалното измерение, при което създаването и запазването на работни места със справедливи заплати и добри условия на труд се счита за също толкова важно. ЕИСК счита също, че насоките за заетостта на ЕС трябва да бъдат актуализирани с оглед на COVID-19 и че отправна точка би могла да бъде оценката на последиците за пазара на труда.

4.7. Както е отбелязано в параграф 4.6, устойчивата икономическа дейност подпомага екологичното измерение, а ЕЗП може да бъде разглеждан като възможност както за генериране на икономически ползи (определени като частни и социални), така и за създаване на работни места. ЕИСК подкрепя мнението на Комисията, че ЕЗП следва да бъде основен компонент за реконструкцията и възстановяването, като същевременно се справя с отрицателните социални въздействия, произтичащи от преминаването към устойчива икономическа дейност.

4.8. Същият аргумент е приложим по-специално и по отношение на цифровизацията, като акцентът се поставя върху ефикасността, като същевременно всички отрицателни последици във връзка с прехода към цифровизация на услугите са сведени до минимум. COVID-19 подчерта значението на цифровата трансформация за поддържане на стопанската дейност. Насърчаването на цифровизацията сред МСП във всички сектори трябва да бъде ускорено и разширено, а инициативите трябва да се съсредоточат върху ориентирано към практиката насърчаване и разширяване на цифровите бизнес процеси в МСП, сигурността на информационните технологии и развитието на цифровите умения. Освен това центровете за цифрови иновации трябва да бъдат отворени за технологиите и да се стремят да цифровизират местните МСП. Електронното управление също така играе ключова роля, като дава възможност за административни процедури онлайн, с цел премахване на пречките и ускоряване на процесите. Чрез използването на цифрови технологии посредством инициативи за електронно управление, както и чрез намаляване на бюрокрацията и регулаторната тежест за МСП публичните органи ще създадат по-достъпна цифрова среда за предприемачите.

4.9. Принципите на правовата държава, и по-специално икономическото управление, играят ключова роля за постигането на устойчив икономически растеж. Икономическото управление е основно средство за гарантиране на социално и икономическо равенство, но за целите на устойчивостта то изисква разбиране и зачитане на мненията и позициите на различните заинтересовани групи в обществото, както и предприемане на опити за помиряване на тази различия. Във връзка с това са необходими спешни мерки, за да се подкрепи разширяването на състава на профсъюзите и участието на все по-големи слоеве от работната сила, които понастоящем не са представени.

4.10. По-високата производителност е от решаващо значение за компенсиране на демографските тенденции и за подкрепа на все по-голямото сближаване между държавите и регионите, по-специално между онези държави и региони на ЕС, които се нуждаят от по-високи равнища на растеж и производителност, за да достигнат равнища, спомагащи за постигането на устойчив икономически растеж. За да може една икономика да продължи да расте устойчиво в бъдеще, тя трябва да повиши способността си за растеж, но дотолкова, доколкото този растеж носи стойност за икономиката, обществото и хората. По-високата производителност следователно е средство за постигане на целта, като тази цел се състои в осигуряване на по-добра околна среда и по-добри условия на живот и труд в съответствие с уменията и квалификациите, специфични за съответната професия. В този контекст е необходимо да се следват стратегии за подобряване на конкурентоспособността на предприятията на вътрешния и световния пазар с активното участие на самите работници в подкрепа на благоприятния климат на индустриалните отношения.

4.11. COVID-19 беше решаващ момент за ЕС и историята ще отсъди относно ефикасността на нашата реакция не само от гледна точка на непосредствените мерки за подпомагане на отделните лица и домакинствата, засегнати от икономическите и социалните последици от ограниченията на свободата на движение, но също и от гледна точка на това доколко средносрочните и дългосрочните ответни действия спомогнаха за реконструкция и възстановяване, които ще доведат до реална промяна за милиони граждани на ЕС.

Брюксел, 29 октомври 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) ОВ C 120, 14.4.2020 г. стр. 1 и ОВ C 120, 14.4.2020 г. стр. 7.

(2) ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.

(3) Fana, M., Tolan, S., Torrejón, S., Urzi Brancati, C., & Fernández-Macías, E, The COVID-19 confinement measures and EU labour markets („Ограничителните мерки във връзка с COVID-19 и пазарите на труда в ЕС“), № JRC120578, Съвместен изследователски център, 2020 г.

(4) Европейска платформа за сътрудничество между клъстери (ECCP), European SMEs and the Impact of COVID-19 („Европейските МСП и въздействието на COVID-19“), Европейски форум за сътрудничество между клъстери, 2020 г.

(5) SMEunited, Exit & Recovery Strategy — COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited („Стратегия за излизане и възстановяване: предложения от SMEunited“), Policy Paper, 2020 г.

(6) 5. Pouliakas, K., & Branka, J, EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide? („Работните места в ЕС, изложени на най-висок риск вследствие на мерките за социално дистанциране във връзка с COVID-19: ще изостри ли пандемията разделението на пазара на труда?“) Институт за икономика на труда (IZA), Дискусионен документ № 13281, (2020 г.).

(7) Dam, K. W, The law-growth nexus: The rule of law and economic development („Връзката между законодателството и растежа: принципите на правовата държава и икономическото развитие“). Brookings Institution Press, 2007 г.

(8) Bénassy-Quéré, A., Marimon, R., Pisani-Ferry, J., Reichlin, L., Schoenmaker, D., & di Mauro, B. W, 16 COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan („COVID-19: Европа се нуждае от план за подпомагане в случай на катастрофа“). Europe in the Time of Covid-19 (Eвропа във времето на Covid-19), 2020 г., стр. 103.

(9) ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106.