Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „ЕС и Африка: превръщане на партньорството за справедливо развитие в реалност, основана на устойчивостта и общите ценности“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 429/15)

Докладчици: Dimitris DIMITRIADIS (EL — I гр.) Диляна СЛАВОВА (BG — III гр.) Thomas WAGNSONNER (AT — II гр.)

Решение на Пленарната асамблея 20.2.2020 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Външни отношения“ Приемане от секцията 24.2.2020 г. Приемане на пленарна сесия 16.9.2020 г. Пленарна сесия № 554 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 216/1/2

1. Заключения и препоръки

1.1. В един бързо променящ се свят със значителни проблеми, но и нови възможности Европа има задължение: да използва своето мултикултурно, институционално и социално-икономическо наследство, за да способства за глобалното устойчиво развитие. Предизвикателствата, пред които се изправят развиващите се държави в Африка, са много комплексни и ние трябва да подхождаме към тях с чувствителност и съобразяване с техния многоизмерен характер. Не можем само да даваме добронамерени съвети, а са необходими и огромни финансови средства от ЕС и държавите членки за инвестиции в Африка, за да бъдат постигнати целите за устойчиво развитие (ЦУР). Това трябва да бъде главната цел на международните партньорства на ЕС, като зачитането на универсалните права на човека, които са основни общи ценности, трябва да бъде основата за всеки политически ангажимент, поет в рамките на партньорство с Африка за справедливо развитие.

1.2. основните трудови права ( Декларация за основните принципи и права в областта на труда , която включва основни трудови стандарти, и Тристранната декларация относно многонационалните предприятия и социалната политика на Международната организация на труда (МОТ), свободата на стопанска инициатива и правото на здравословна среда , както и ЦУР. ЕИСК приветства съвместното съобщение, озаглавено „Към цялостна стратегия с Африка“ В съответствие с новия Европейски консенсус за развитие ЕИСК подкрепя насърчаването на достоен живот и добри перспективи, създаването на средна класа и подкрепата за равнопоставени партньорства чрез укрепването на устойчиви социално-либерални демократични структури в Африка в съответствие с универсалните права на човека ( 1 ) , включително, която включва основни трудови стандарти, ина Международната организация на труда (МОТ),, както и ЦУР. ЕИСК приветства съвместното съобщение, озаглавено ( 2 ) , и се стреми да допринесе за подобряването на новата цялостна стратегия на ЕС с Африка.

1.3. В настоящата ситуация се разкриват сериозни предизвикателства, но и обещаващи перспективи за сътрудничество за развитие между ЕС и Африка. В Африка се намират много от 20-те най-бързо развиващи се икономики в света. През 2035 г. континентът ще разполага с най-голям потенциал от работна ръка. И за двете страни е нужно партньорство за търговия и инвестиции на високо равнище, което се основава на универсалните права на човека и устойчивост, като акцентът трябва да се постави върху развитието, вместо средствата за развитие да се използват за сигурност на границите.

1.4. ЕИСК приветства споразумението за Африканска континентална зона за свободна търговия (АКЗСТ), тъй като това укрепва търговията в рамките на континента, намалява зависимостите и променя подхода, основан единствено на износ извън континента. Това би могла да бъде основна първа стъпка към зона за свободна търговия между ЕС и Африка. ЕИСК отново подчертава важната роля на организираното гражданско общество в периода след изтичане на Споразумението от Котону.

1.5. Дългосрочните инвестиции във вътрешноафриканска инфраструктура , която да благоприятства регионалните вериги за създаване на стойност и изграждането на устойчива местна икономика, са икономически целесъобразни, екологично устойчиви и създават производствен капацитет, включително местни качествени работни места. Подход, който е насочен единствено към износ извън континента, е неустойчив. По-конкретно, икономическото сътрудничество в рамките на континента следва да благоприятства местното производство в Африка, чиито основни сектори следва да бъдат устойчивото селско стопанство, енергетика и кръговата икономика, както и традиционните сектори, свързани с добива на суровини и строителството, които все още се нуждаят от реформи в съответствие с ЦУР. Няма непременно да се използват публични средства за частни инвестиции в Африка в ущърб на традиционното сътрудничество за развитие. Ето защо системите за наблюдение, проверка и оценка с активно участие на организираното гражданско общество са от жизненоважно значение.

1.6. Гражданското общество, социалните партньори, социалните пазарни икономики и системите на социалната държава следва да бъдат успешни модели за подкрепа на устойчивото развитие в Африка, макар и съобразени с местната култура и социално-икономически условия. Сред приоритетите за подкрепа на африканските държави следва да фигурират не само търговията и инвестициите, но и особено данъчната политика, миграцията, развитието, околната среда, образованието, здравеопазването и условията на труд и живот. Това е дори още по-важно с оглед на настоящата криза, породена от COVID-19 (коронавирус), която ще засегне извънредно тежко Африка.

1.7. Следва да бъде изградена инфраструктура за гарантиране на качеството, благодарение на която африканските стоки да отговарят на стандартите на целевите пазари. Следва да се предприемат действия, за да се гарантира, че се зачитат законите, приети в съответствие с ЦУР. Много полезни ще бъдат и системите за надлежна проверка на правата на човека, включително правилата на ЕС ( 3 )

1.8. Програма „Еразъм+“ следва да бъде разширена, за да засили сътрудничеството между ЕС и Африка. Партньорството за развитие между ЕС и Африка трябва да подкрепя по-силно създаването на местни обществени образователни системи — от обучение и възпитание в най-ранна детска възраст до следване в университет и професионално образование и обучение, включително стажове и системи за учене през целия живот. Следва да се предотвратява „изтичането на мозъци“ от Африка към ЕС. Особено интегрирането на принципа на равенство между половете и еманципирането на жените играят основна роля за постигането на устойчиво развитие.

1.9. Еманципирането на жените в Африка е приоритет за ЕИСК, който настоятелно призовава институциите и гражданското общество да работят активно и постоянно в полза на пълното равенство между половете на различните социални и икономически равнища.

1.10. Обръщането на миграционните тенденции е от критично важно значение в много отношения. Само посредством икономическо, екологично и социално развитие ще се противодейства на причините за принудителна миграция.

1.11. Международна финансова корпорация на африканската диаспора би могла да бъде отлична платформа, която да насочва инвестициите, които се управляват от африкански органи и се използват за африкански потребности. Това би могло да бъде вариант и за инвеститори от ЕС.

1.12. Африка отбеляза силен ръст през последното десетилетие, което доведе до прогноза за удвояване на енергийните потребности на континента до 2050 г., като равнищата на бедност се запазиха трайно високи. Това ще запази, ако не и изостри проблемите с устойчивостта от екологична и социално-икономическа гледна точка.

1.13. Независимо от това е възможно да възникнат възможности: i) африканските държави могат да играят водеща роля при преобразуването на слънчевата енергия в електроенергия чрез използването на фотоволтаични технологии, което също може да доведе до мащабно производство на синтетични горива; ii) конкретни възможности за съвместни проекти, стопански дейности и политики биха могли да създадат нов подход, свързан със социално-екологична пазарна икономика.

1.14. Селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост в Африка следва да бъдат подкрепени, за да се подобри отглеждането, да се намалят загубите от прибиране на реколтата и да се повишат стандартите за качество. Други цели в хранително-вкусовата промишленост са разработването на нови маркетингови и производствени методи, насърчаването на кооперативно самоорганизиране сред земеделските стопани, продоволствената сигурност и увеличаването на търговията по цялата верига за създаване на стойност. ЕИСК се противопоставя категорично на „заграбването на земя“ в Африка.

1.15. Заинтересованите страни от ЕС и Африка следва да работят съвместно за практическото осъществяване на Зеления пакт и по този начин за спасяването на планетата и създаването на достоен живот за всички. С институционализираното участие на организираното гражданско общество лесно можем да се подлагаме на самооценка и да избягваме грешките от миналото с прилагане на нови методи. Устойчиво развитие може да се постигне само ако неговият източник и двигател е вътре в самата държава.

1.16. Възприемането на подход, основан на универсалните права на човека, развитието на структури за демократично управление, подобряването на икономическото и финансовото управление посредством прозрачно управление на публичните финанси и създаването на надеждна система за борба с корупцията, основана на независима съдебна власт: всичко това допринася за създаването на силни, уверени и стабилни партньори в стопанската област и развитието.

2. Контекст и основни положения на становището

2.1. „Към цялостна стратегия с Африка“ ЕС-27 е най-големият търговски и инвестиционен партньор на Африка. ЕИСК приветства съвместното съобщение, озаглавено ( 4 ) , в което се предлага партньорство, свързано със зеления преход и достъпа до енергия, цифровата трансформация, устойчивия растеж и работни места, мира и управлението.

2.2. Петдесет и две африкански държави имат някакъв вид търговско споразумение с ЕС. Има споразумения за асоцииране с четири северноафрикански държави и към момента се водят преговори по задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия (задълбочена и всеобхватна ЗСТ) с Мароко и Тунис. ЕС договори пет споразумения за икономическо партньорство (СИП) с регионални африкански организации. Те се основават на Споразумението от Котону и имат за цел да променят търговските отношения между ЕС и държавите от Африка, Карибския и Тихоокеанския басейн (АКТБ) в съответствие с правилата на СТО.

2.3. ЕИСК отново потвърждава своя подход: той желае да гарантира достоен живот и добри перспективи за всички, да създаде средна класа (като осъзнава взаимовръзката между миграция и доход) и да подкрепи установяването на равнопоставени партньорства чрез укрепването на устойчиви социално-либерални демократични структури. Съществуващите досега местни традиции и най-добри практики следва да бъдат зачетени. ЕИСК се застъпи за политика на развитие, която създава добри перспективи, структури и икономически възможности за всички в Африка.

2.4. Инвестициите с източник извън Африка нарастват постоянно. Например Китай инвестира средства като част от своя Форум за сътрудничество между Китай и Африка (FOCAC) и инициативата „Един пояс, един път“. Сред други инициативи от по-малък мащаб са „Станцията за партньорство с Африка“ на САЩ (Africa Partnership Station) и срещата на върха между Русия и Африка от 2019 г.

2.5. Универсалните права на човека , включително основните трудови права, свободата на стопанска инициатива, правото на здравословна среда и върховенството на закона са основни общи ценности . Заедно с ЦУР те представляват международно приетите минимални стандарти за програмите за развитие и са основата за партньорство за справедливо развитие.

2.6. Тези ценности са в съответствие с новия Европейски консенсус за развитие, който включва стремежа да бъдат взети предвид и последиците за развитието от другите политики посредством съгласуваност на политиките за развитие.

2.7. В настоящето становище се установяват критично важните аспекти за сериозно партньорство за справедливо развитие и се анализира настоящата ситуация и предизвикателства пред отношенията между ЕС и Африка.

3. Настоящи предизвикателства

Достойният живот, екологичната отговорност и добрите перспективи имат решаващо значение за нашето оцеляване. Трябва да се справяме с изменението на климата и да мислим, водени от по-голяма отговорност и по-силен дух на сътрудничество. Традиционният подход на индустриалната политика и растеж е остарял модел на развитие, който ще разруши нашата планета и ще бъде свързан с огромни разходи за обществото. Особено в Африка хората имат нужда не само да бъдат избавени от крайна бедност, но също така следва да могат да участват активно в обществото (жилище, храна, здравеопазване, образование). В доклада за глобалните рискове на Световния икономически форум от 2017 г. се подчертава проблемът с неравенството по света като най-голям генератор на рискове, свързани с предизвикателствата пред политиката в последно време. Жените и уязвимите групи са още по-засегнати и изключени от участие в обществото, когато липсват възможности.

3.1. Икономически аспекти

3.1.1. Много от 20-те най-бързо развиващи се икономики в света се намират в Африка, като през 2035 г. континентът ще разполага с най-голям потенциал от работна ръка. Именно там възникват глобалните пазари, клиенти и служители на бъдещето. Ето защо решение на повечето от настоящите глобални предизвикателства може да се намери само съвместно със силни африкански партньори. Нужно е равнопоставено партньорство за търговия и инвестиции, което се основава на универсалните права на човека и устойчивост. Всяка година са необходими 600 милиарда евро, за да бъдат постигнати ЦУР в Африка ( 5 ) . Поради това ЕИСК признава огромната необходимост от частни инвестиции.

3.1.2. Следва да се обмисли съгласуваност на търговската политика с оглед на развитието, по-специално по отношение на митата, обществените поръчки и данъците, да се проявява разбиране за съществуващите асиметрии, особено по отношение на СИП ( 6 ) , да се подкрепя регионалната интеграция, да се включат раздели относно устойчивост, които да са задължителни и неспазването им да подлежи на санкциониране, и да се промени защитата на инвестициите, така че да бъдат зачитани всички универсални права на човека.

3.1.3. ЕИСК приветства споразумението за АКЗСТ, тъй като това укрепва търговията в рамките на континента, намалява зависимостите и променя подхода, основан единствено на износ извън континента. То благоприятства функционирането на зона за свободна търговия между ЕС и Африканския съюз в рамките на едно единствено споразумение, което отчита многообразието и икономическата мощ на отделните африкански държави.

3.1.4. Във все по-голяма степен средствата, които традиционно се отделят за развитие, се използват за привличане на частни инвестиции, което не трябва да бъде в ущърб на традиционното сътрудничество за развитие. Така наречените „зелени“ облигации, които са определени специално за проекти за устойчивост, биха могли да бъдат добър начин за насочване на частни инвестиции в Африка. Всички инвестиции — и публични, и частни — е задължително да бъдат наблюдавани, проверявани и оценявани с участието на ОГО, за да се гарантира, че се използват за постигане на ЦУР и целите за развитие и спазват универсалните права на човека. Същевременно ЕИСК отбеляза, че европейските средства за развитие са използвани за облекчаване на лошите условия на труд в Африка ( 7 )

3.1.5. Селското стопанство е важен икономически сектор в Африка (над 60 % от африканците работят в селското стопанство, най-често в малки лични стопанства). В индустриализираните и бързо развиващите се икономики се води надпревара, за да се осигури обработваема земя в Африка ( 8 ) . Липсата на официални или точни регистри улеснява заграбването на земя и възпира достъпа на младите африканци до земя. В световен мащаб повечето инвестиции, свързани със земя, се правят в Африка, включително мащабни инвестиции на ЕС. Експертите по въпросите на развитието предупреждават, че в гвинейската савана до 4 милиона кв. км обработваема земя се превръщат в цел на международни (включително европейски) концерни с дейност в селското стопанство ( 9 ) . Глобалното производство на храни трябва да се увеличи със 70 % до 2050 г. ( 10 ) , което ще изисква увеличение от 97 % в развиващите се държави, като същевременно обработваемата земя се използва във все по-голяма степен за производството на екогорива и съставки за химическата промишленост. Продоволствената сигурност е още по-важна поради въздействието на пандемията от COVID-19.

3.2. Социални аспекти

3.2.1. Концепциите за гражданско общество, социални партньорства и социална пазарна икономика работят много добре в Европа.

3.2.2. Проектите на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) изглежда отговарят на по-общите цели за устойчивост и използват подход за по-добро развитие. Въпреки това ЕП, Комисията и ОГО изразиха опасения относно операциите на ЕИБ. Те подчертаха необходимостта от подобряване на надлежната проверка във връзка с правата на човека в нейните операции. Това е от изключително значение, ако банката ще предлага надеждна подкрепа ( 11 )

3.2.3. Разпоредбите, които позволяват на европейците да оспорват закони, които са в съответствие с ЦУР, вредят на нашия авторитет: — достойната работа включва заплата, осигуряваща жизнения минимум; поставянето на това под въпрос не е в съответствие с подхода за развитие, който трябва да възприемем (например делото Veolia срещу Египет); — инвестициите на ЕС следва да бъдат защитени, но ние трябва да гарантираме трудовите закони, защитата на околната среда и на потребителите.

3.2.4. Нашето партньорство за развитие трябва да подкрепя по-силно създаването на местни обществени образователни системи — от обучение и възпитание в най-ранна детска възраст до следване в университет. Специално внимание следва да се отдели на професионалното образование, включително стажовете и системите за учене през целия живот. Опитът на Европа може да е полезен при развитието на образователните системи в Африка.

3.2.5. Разходите за търгуване в Африка често са много високи и много държави все още не отговарят на международните стандарти за качество, безопасност и околна среда. Следва да бъде изградена инфраструктура за гарантиране на качеството в подкрепа на африканските стоки, така че да отговарят на стандартите на целевите пазари и в Африка. По-специално подкрепата за африканските държави следва да се ориентира към екологичните, здравните и трудовите условия и структури за защита.

3.2.6. Европейските системи на социалната държава се развиваха успешно на основата на принципа за солидарност и тъй като устоите им се крепят от фундаментални ценности, споделяни от всички големи политически движения. Системите за социална сигурност, кооперативните модели и обществените услуги позволиха на хората да натрупат богатство и насочиха пазарните сили не само към намаляване на бедността и стимулиране на икономическия растеж, но и към насърчаване на форми на демокрацията на участието.

3.2.7. Това е дори още по-важно, като се имат предвид предизвикателствата на кризата, породена с COVID-19, която ще засегне извънредно тежко Африка. По данни на ООН 24 % от глобалните заболявания се падат на Африка, като особено голям проблем представлява маларията, но само 3 % от здравните работници в света се намират там. Добре известно е, че държавите, които подготвят здравни работници, понасят финансови загуби, когато тези специалисти емигрират в индустриализирани държави ( 12 )

3.2.8. Само посредством икономическо, екологично и социално развитие ще се противодейства на причините за принудителна миграция. Трябва да включим универсалните права на човека в нашите политики, за да способстваме за такъв вид общества в Африка, каквито много африкански емигранти търсят в ЕС поради липсата на перспективи в родната страна.

3.2.9. Обръщането на миграционните тенденции е въпрос от критично важно значение, например ЕИСК би искал да изтъкне докладите ( 13 ) за изтичане на мозъци от Тунис, когато политиците трябва да се справят с факта, че около една трета от експертите в областта на ИТ, обучени с помощта на средства от ЕС, емигрират, за да работят в ЕС.

3.3. Аспекти, свързани с устойчивостта

3.3.1. Африканската икономика отбеляза силен ръст през последното десетилетие и условията за живот се подобриха забележимо, но равнищата на бедност се запазиха трайно високи. Със своята ограничена икономическа диверсификация, трайни неравенства, висока безработица и влошено състояние на околната среда континентът все още се нуждае от напредък по пътя към устойчиво развитие, чрез което може да се постигне достоен живот за всеки.

3.3.2. Очаква се търсенето на енергия в Африка да се удвои до 2050 г. Тези нараснали нужди следва да се задоволяват посредством по-широко използване на енергия от възобновяеми източници. Осъществяването на енергийния преход от изкопаеми горива към възобновяеми източници на енергия е от съществено значение за смекчаване на последиците от изменението на климата. Африканските държави могат да играят водеща роля в преобразуването на слънчевата енергия в електроенергия чрез използването на фотоволтаични технологии. Наред с осигуряването на електроенергия за местно потребление големите фотоволтаични паркове могат да доведат до производството и на горива на основата на електроенергия (e-fuels) ( 14 ) . Местното население следва да може да има дял от ползите. Метанолът и другите синтетични горива, изглежда, са възможна алтернатива на изкопаемите горива за въздухоплаването, но биха могли да удължат и използването на двигатели с вътрешно горене при пътните превозни средства.

4. Политически препоръки

4.1. Общи аспекти

4.1.1. Справедливите и равнопоставени отношения за развитие с африканските страни би трябвало да насърчават достойния труд и да подкрепят обществените услуги. По-конкретно търговската политика трябва да гарантира, че универсалните права на човека, околната среда и правото на достоен живот се зачитат в пълна степен. Тя трябва да отчита и нуждите на по-слабо развитите държави. Изключителна възможност за това би било подписването на споразумение за периода след изтичане на Споразумението от Котону само ако с него се създават качествени работни места, поощрява се устойчивият растеж и се гарантира приобщаването на организираното гражданско общество. Известни експерти по въпросите на политиката за развитие твърдят, че демократичният регионализъм следва да бъде водещ в политиката на ЕС за развитие с особено значение за Африка и обществата на континента поради местните специални условия ( 15 )

4.1.2. Съвременните, прогресивни партньорства следва да отразяват необходимостта от нова форма на сътрудничество между индустриализираните и развиващите се държави. По-специално установяването на такива партньорства за реформи ще изисква по-добра обща среда за дейностите на частния сектор и създаването на повече качествени работни места с адекватен доход, който да позволява на младото население на Африка да води достоен живот. Това е от съществено значение, за да се ограничи желанието на младите хора да емигрират от африканския континент за по-добро бъдеще ( 16 ) . В това отношение ЕИСК отбелязва своите контакти и подкрепа за демократизацията на Тунис. В споразумението за задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия, по което се водят преговори към момента, трябва да се обмисли как да се запази постигнатото, като се гарантира, че икономиката на Тунис ще бъде в състояние да даде на своя народ възможности и перспективи.

4.1.3. За да бъдат засилени и подкрепени необходимите реформи в Африка, може да се създаде мозъчен тръст с акцент върху участието на гражданското общество, обсъждането на икономически и структурни реформи и ЦУР. Той би могъл да поощрява развитието на знания и умения в Африка и да улеснява обмена между гражданското общество в Африка и Европа.

4.2. Икономическо развитие

4.2.1. Що се отнася до Европейския зелен пакт, двигатели на икономическото развитие следва да бъдат иновациите и социално-екологичната трансформация. Акцентът трябва да бъде поставен върху справедливото разпределение на богатството и създаването на структури на социалната държава. Сред приоритетите следва да бъдат не само търговията и инвестициите, но и международното сътрудничество в други области, например данъчна политика, миграция, развитие, околна среда, образование, условия на труд и живот и здравеопазване (особено след COVID-19). Участието на организираното гражданско общество ще бъде решаващо в това отношение.

4.2.2. Необходими са дългосрочни инвестиции във вътрешноафриканска инфраструктура (в противовес на инфраструктурата, която улеснява износа извън континента), която да благоприятства регионалните вериги за създаване на стойност и изграждането на устойчива местна икономика. Това икономически целесъобразно, устойчиво от екологична гледна точка и създава производствен капацитет, включително местни качествени работни места. В Африка все още присъства в значителна степен моделът, основан на износ извън континента, тъй като суровините са от стратегическа важност за големите икономики (включително ЕС и държавите членки). Инвестициите на ЕС трябва да следват друг подход, основан на наистина равнопоставено партньорство, за да се гарантира, че всички печелят и по-специално да се поощрява устойчивото развитие в Африка.

4.2.3. Международна финансова корпорация на африканската диаспора би могла да координира използването на ресурсите на африканската диаспора за приобщаващо развитие и инвестиции в социално отговорни стопански начинания и схеми ( 17 ) в Африка. Тя би могла да бъде отлична платформа, която да насочва инвестициите, управлявани от африкански органи и използвани за африкански потребности, и вариант за инвеститорите от ЕС. Инвестициите, които са необходими за постигане на ЦУР в Африка, значително надхвърлят оценките за годишните спестявания на африканските мигранти. Поради това следва да има повече начини за (стопанско) сътрудничество с помощта на организациите на диаспората.

4.2.4. Освен да изнасят суровини, които ще бъдат обработвани на друго място, африканските държави следва да бъдат насърчавани и подпомагани да създават устойчиви национални промишлени сектори, така че печалбата от обработването на суровините да остава в страната. Приходите от добивния сектор следва да се инвестират в инфраструктура и социални услуги и по този начин населението действително да се възползва от тях.

4.2.5. Укрепването на обществената сигурност с цел борба с тероризма трябва да остане приоритет. Сигурността на границите и осигуряването на оръжия обаче трябва да се разглежда много внимателно. Акцентът трябва да бъде поставен върху развитието, вместо средствата за развитие да се използват за спиране на принудителната миграция и за въоръжаване на силите за сигурност: нарастващото акцентиране върху сигурността в политиката за развитие е възможно да задълбочава първопричините за миграцията.

4.2.6. ЕИСК призовава да бъдат приети правила на ЕС за надлежна проверка във връзка с правата на човека ( 18 ) . Комитетът вече е отправял искане към ЕС за задължително извършване на надлежна проверка от ЕС в областта на правата на човека, по-специално в международните вериги за създаване на стойност ( 19 ) . Въз основа на съществуващите мерки и концепции на ЕИСК (напр. рейтингова агенция) една задължителна система за надлежна проверка би била много полезна за устойчивото развитие, особено в Африка, и би допринесла за усилията на ЕС за създаване на партньорство за справедливо развитие.

4.2.7. От огромно значение е развитието на МСП и сътрудничеството между МСП в Африка и ЕС. В повечето случаи мултинационалните дружества могат да управляват рисковете, свързани със стопанските начинания в Африка. За да може да се използва потенциалът на МСП в едно партньорство за справедливо развитие, МСП се нуждаят от надеждни структури и институционална подкрепа. По-голямата част от африканските работни места се създават от МСП. Финансовите услуги, особено от кооперативен характер, ще трябва да се подобрят и (където не съществуват) да бъдат развити, за да се отговори на потребностите на МСП, напр. кредити, кредити в местна валута и управление на риска.

4.2.8. Липсата на квалифициран персонал е основна пречка пред дружествата в африканските държави. Ето защо насърчаването на професионалното обучение е въпрос от най-висок приоритет.

4.2.9. „Тъй като въпросите на данъчното облагане са свързани с целите за устойчиво развитие, предприятията би трябвало да плащат данъци там, където възникват печалби чрез създаването на добавена стойност (напр. производство, добив на суровини и др.)“ ( 20 ) . Този принцип е от фундаментално значение за едно партньорство за справедливо развитие. ЕИСК настоя и за оценки на въздействието на двустранните спогодби за избягване на двойното данъчно облагане, които да бъде извършени от ЕС, ако е налице риск от възпрепятстване на политиките на ЕС за развитие ( 21 ) Наред с частните инвестиции и данъчните приходи имат важна роля за финансирането на устойчивото развитие. Недостигащите данъчни приходи в африканските държави съответстват на двойния размер на цялото финансиране за развитие, което получават всяка година. От съществено значение са мерките срещу избягването на данъци, премахването на корупцията и кампаниите за повече собствени приходи в африканските държави, съчетани с обучението на длъжностните лица от данъчните органи, сметните палати и министерствата на финансите. Данъчните убежища, независимо дали са в африканските държави, или в ЕС, спъват устойчивото развитие.

4.2.10. Необходима е инфраструктура, която да помага на дружествата да намират финансиране и механизми за подкрепа и да изгражда контакти на място. Дружествата се нуждаят и от консултации в етапите на планиране на проектите.

4.2.11. Селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост в африканските държави следва да получават подкрепа, за да се развият процедури за подобряване на отглеждането, намаляване на загубите при събиране на реколтата, прекратяване на обезлесяването и повишаване на стандартите за качество. Освен това в хранително-вкусовата промишленост следва да се разработят нови методи за маркетинг, съвременно земеделско стопанство и преработване, да се насърчава самоорганизирането сред земеделските стопани, особено в кооперации, и да се увеличава търговията по цялата верига за създаване на стойност.

4.3. Социална политика

4.3.1. Включването на гражданското общество под формата на социални партньорства на микро- и секторно равнище в институционалната структура на европейските държави се оказа благоприятно за ЕС. Организираното гражданско общество следва да участва много активно в партньорството за справедливо развитие, тъй като това създава устойчиви структури за всички дейности на ЕС, особено за стопанската сфера. По този начин нашите усилия ще бъдат насочени не само към печалбата, но и към устойчивото развитие в Африка, за да се създават дългосрочни партньорства, основани на доверие и равенство.

4.3.2. Програма „Еразъм+“ следва да бъде разширена, за да укрепи сътрудничеството между ЕС и африканските държави. Професионалните умения и знания на завършващите университет африканци трябва да подкрепят устойчивото развитие в техните родни страни. Следва да се предотвратява „изтичането на мозъци“ от Африка към ЕС. Образованието е важен трамплин за подобряване на условията, по-специално за жените и уязвимите групи и нашата подкрепа следва да се насочва по подходящ начин.

4.3.3. Предизвикателствата са още по-сериозни в резултат на COVID-19. Много здравни системи понастоящем са претоварени. Ще се наложи да предоставим още по-голяма подкрепа на африканските държави, за да могат да изградят силни здравни системи, които са готови да се справят с предизвикателства като COVID-19 на биомедицинско и социално-медицинско равнище. Слабата икономика, липсата на управление, недостатъчната достъпност или липсата на обучен персонал не трябва да бъдат пречка за предоставяне на добри здравни грижи. Добре изградените социални държави в Европа до голяма степен устояха на настоящото предизвикателство и биха могли да служат за пример, по-конкретно за подобряване на системите за здравеопазване в Африка.

4.3.4. Трябва да се осигури участието на организациите на африканската диаспора в ЕС, когато се създава равнопоставено партньорство между ЕС и африканските държави. Те могат да предложат финансиране и ноу-хау и могат да установят ясно, че подходът, основан на зачитане на универсалните права на човека, ще укрепи африканските структури, които са необходими за стабилна стопанска дейност, социален ангажимент и здравословна околна среда. Те са запознати с прилагането на универсалните права на човека в ЕС, с начина на работа на правната уредба в ЕС и биха могли да служат като мост за дейностите на ЕС в своите родни страни.

4.4. Устойчиво развитие

4.4.1. Устойчиво развитие може да се постигне само ако неговият източник и двигател е вътре в самата държава. Собственият капацитет за развитие на Африка трябва да бъде подкрепен, така че да започнат реформи, всеки да получава достойни перспективи и частните и публичните инвестиции на континента да могат да се изплащат.

4.4.2. Африка се нуждае от нов подход към индустриалната политика, който е организиран по сектори и се координира международно, за да се създадат по-големи пазари и по-силни стимули за устойчиви промишлени отрасли, особено такива, които не зависят от изкопаеми горива ( 22 )

4.4.3. При производството на горива на основата на електроенергия с използването на фотоволтаични технологии важно значение има местоположението от гледна точка на икономическата ефективност ( 23 ) , като зоната на „слънчевия пояс“ на екватора изглежда оптимален вариант ( 24 ) . Този сектор може да има благоприятно въздействие и върху икономическото развитие на африканските държави, като евентуално им позволи да участват в международни енергийни проекти. Помощи за развитие в този сектор биха могли да се отразят положително не само върху държавата получател, но и върху потребителите на енергия в развитите държави ( 25 )

4.4.4. ЦУР предлагат основани на универсалните права на човека отношения между ЕС и неговите африкански партньори, които работят съвместно в духа на Зеления пакт, за да спасят планетата и да създадат условия за достоен живот за всеки. С институционализираното участие на организираното гражданско общество лесно можем да се подлагаме на самооценка и да избягваме грешките от миналото с прилагане на нови методи.

4.4.5. Всички заинтересовани страни, включително социалните партньори и други ОГО, трябва да се застъпват за проекти, стопански дейности и политики, които създават подход за изграждане на нова социално-екологична пазарна икономика. Наред с икономическите аспекти трябва да бъдат разгледани по-сериозно фундаментални социално и биофизични проблеми (като изменението на климата). Ето защо в допълнение на показателите единствено от икономическо естество в едно партньорство за справедливо развитие във връзка с устойчивото развитие ( 26 ) трябва да бъдат вземани предвид и показатели, отчитащи всички аспекти на благополучие за всеки.

4.4.6. Много инвестиции в селското стопанство са с неясно въздействие върху общностите. Има редица съобщения за нарушения на правата на човека и за инвеститори, които не изпълняват договорени задължения за изграждане на инфраструктура или създаване на работни места в местни общности, включително европейски инвеститори. ЕИСК се обявява категорично против „заграбването на земя“ в Африка. Оценките на въздействието, извършени с участието на организираното гражданско общество, трябва да бъдат по-строги и да имат последици за инвеститорите, които не спазват универсалните права на човека и ЦУР. Възможен вариант е да се подкрепи създаването на поземлени регистри и да се организират живеещите на място земеделски стопани да създават кооперативни предприятия, които са по-силни на международните пазари. Това ще помогне на ЕС и Африка да изпълнят общите си цели, тъй като по този начин се създават структури, които позволяват да има еднакви условия на конкуренция с африканските партньори, и се укрепва тяхната позиция спрямо други големи икономически субекти.

4.5. Сътрудничеството и укрепването на гражданското общество в африканските държави, основани на универсалните права на човека и ЦУР — успешен път на ЕС към партньорство за справедливо развитие

4.5.1. Възприемането на подход, основан на универсалните права на човека, развитието на структури за демократично управление, подобряването на икономическото и финансовото управление посредством прозрачно управление на публичните финанси и създаването на надеждна система за борба с корупцията, основана на независима съдебна власт: всичко това допринася за създаването на силни, уверени и стабилни партньори в стопанската област и развитието. Участието на организираното гражданско общество би могло в крайна сметка да гарантира, че всички тези мерки се осъществяват.

4.5.2. Обещанията на ЕС трябва да дават осезаеми резултати. Само като зачитаме универсалните права на човека и постигаме ЦУР ще можем да се освободим от зависимостите и да станем партньори за справедливо развитие.

Брюксел, 16.9.2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Както са определени в деветте основни споразумения и конвенции на ООН за правата на човека.

(2) JOIN(2020) 4 final.

(3) Проучване на ЕП относно Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Достъп до правни средства за защита на жертвите на корпоративни нарушения на правата на човека в трети държави) Брюксел, 2019 г.

(4) JOIN(2020) 4 final.

(5) Министерството за развитие на Германия, Afrika und Europa — Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft (Африка и Европа — ново партньорство за развитие, мир и бъдеще), 2017 г.

(6) Австрийска фондация за изследвания по въпросите на развитието, The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Икономическите и социалните ефекти от споразуменията за икономическо партньорство с избрани африкански държави), 2018 г., в документа се установяват неблагоприятните последици от СИП за ECOWAS, намаляването на митата може да струва милиарди на партньорските държави под формата на публични приходи, които са загубени за устойчивото развитие (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 18) параграф 5.5.

(7) Въз основа на устен доклад от члена на ЕИСК, Jaroslaw Mulewicz, след посещение на делегация на ЕИСК в индустриалния парк „Боле Леми“, Етиопия, където са установени азиатските текстилни предприятия. Извънредният доверителен фонд на ЕС за Африка (EUTF for Africa) обаче трябва да насърчава устойчиви и приемливи условия на заетост (което той прави с нееднозначни резултати до момента).

(8) Агенция за околна среда на Германия, Globale Landflächen und Biomasse (Глобални площи и биомаса), 2013 г.

(9) Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! — Wege aus der globalen Krise, (Помощ? Помощ! — Пътища за излизане от глобалната криза), 2018 г.

(10) Вж. бележка под линия 8.

(11) Резолюция на ЕП от 17 януари 2019 г. 2018/2151(INI); работен документ на службите на Комисията — SWD(2019) 333 final.

(12) Kingsley Ighobor в Africa Renewal, декември 2016 г. — март 2017 г., Diagnosing Africa’s medical brain drain (Поставяне на диагноза на изтичането на мозъци сред лекарите от Африка).

(13) Устен доклад от Kais Sellami, изпълнителен директор на Discovery Informatique, изнесен на конференцията Euromed в Барселона през октомври 2019 г.

(14) COM (2018) 773 — „Чиста планета за всички: Европейска стратегическа дългосрочна визия за просперираща, модерна, конкурентоспособна и неутрална по отношение на климата икономика“.

(15) Като Werner Raza, директор на Австрийската фондация за изследвания по въпросите на развитието, на конференцията: За добър живот за всички е необходима глобализация от различен вид, март 2020 г., Виена.

(16) Проучвания показват, че определен размер на минималната заплата намалява миграционния натиск, напр. Clemens, Does Development Reduce Migration? (Развитието намалява ли миграцията?) (2014 г.).

(17) GK Partners. (2019 г.), Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Стратегическа, стопанска и оперативна рамка за финансова корпорация на африканската диаспора).

(18) ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38, параграф 1.5.3.

(19) ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 38 и ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 9.

(20) ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 29, параграф 1.9.

(21) Пак там, параграф 1.7.

(22) Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions (Ускоряване на преходите), 2019 г.

(23) Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019 г.), стр. 21—30.

(24) Prognos (2018 г.), Importance of liquid energy sources for the energy transition (Значение на течните енергийни източници за енергийния преход).

(25) Radermacher F.-J. (2019 г.), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden (Преодоляване на международната криза в областта на енергетиката и климата).

(26) Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Доклад на Комисията за измерване на икономическите резултати и социалния напредък (2009 г.).