РЕЗОЛЮЦИЯ (ЕС) 2020/1969 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ

от 14 май 2020 година,

съдържаща забележките, които са неразделна част от решенията за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2018 година, раздел III — Комисия и изпълнителни агенции

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ,

— като взе предвид своето решение за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на Европейския съюз за финансовата 2018 година, раздел III — Комисия,

— като взе предвид своите решения за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджетите на изпълнителните агенции за финансовата 2018 година,

— като взе предвид член 99 от и приложение V към своя Правилник за дейността,

— като взе предвид становищата на комисията по външни работи; на комисията по развитие; на комисията по заетост и социални въпроси; на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните; на комисията по транспорт и туризъм; на комисията по регионално развитие; на комисията по земеделие и развитие на селските райони; на комисията по култура и образование; комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи и комисията по правата на жените и равенството между половете,

— като взе предвид доклада на комисията по бюджетен контрол (A9-0069/2020),

A. като има предвид, че разходваните от Съюза финансови средства са важен инструмент за постигане на целите на политиките и съставляват средно 1,9% от общите разходи на държавите членки в сектор „Държавно управление“;

Б. като има предвид, че когато Парламентът освобождава Комисията от отговорност, той проверява дали средствата са използвани правилно и дали са постигнати целите на политиката;

Политически приоритети

1. подчертава, че когато Комисията, заедно с държавите членки, изпълнява бюджета на Съюза, без значение от използвания метод на изпълнение — споделено, пряко или непряко управление, зачитането на принципа на правовата държава е една от най-важните предпоставки за прилагането на принципа за добро финансово управление, който е залегнал в член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС); подчертава, че всички участници следва да се стремят да използват средствата по възможно най-прозрачен, ефективен и ефикасен начин; изразява загриженост относно финансовите загуби, причинени от широко разпространеното незачитане на принципите на правовата държава в редица държави членки, и посочва, че Съюзът следва да може да налага подходящи мерки, които да включват спиране, намаляване и ограничаване на достъпа до финансирането от Съюза в такива случаи; следователно приветства предложението за Регламент относно защитата на бюджета на Съюза в случаите на широко разпространено незачитане на принципите на правовата държава в държавите членки и призовава това предложение да бъде прието приоритетно;

2. подчертава, че в контекста на ограничените финансови средства в бюджета на Съюза за подкрепа на все по-нарастващите приоритети и отговорности на Съюза защитата на финансовите интереси на Съюза е изключително важна и са необходими максимални усилия на всички равнища за предотвратяване и борба с измамите, корупцията и злоупотребите със средства на Съюза; подчертава, че създаването на Европейската прокуратура представлява много важна стъпка за защита на финансовите интереси на Съюза; критикува недостатъчното финансиране и персонал, предвидени за Европейската прокуратура при нейното създаване, както и подценяването на нейните потребности от страна на Комисията; подчертава, че Европейската прокуратура трябва да обработва до 3 000 случая годишно; подчертава, че Европейската прокуратура има нужда от поне още 76 длъжности и 8 милиона евро, за да започне да функционира пълноценно, както е предвидено, до края на 2020 г.; силно насърчава Комисията да представи проект на коригиращ бюджет; повтаря, че Парламентът категорично се противопоставя на намаляването с 45 длъжности на персонала на Европейска служба за борба с измамите (OLAF);

3. припомня, че член 61 от Финансовия регламент, влязъл в сила на 2 август 2018 г., разшири определението за конфликт на интереси; призовава Комисията, в качеството си на пазител на Договорите, да се бори с всички форми на конфликти на интереси и да прави редовна оценка на превантивните мерки, предприети от държавите членки за тяхното избягване; призовава Комисията да предложи общи насоки за избягване на конфликтите на интереси, засягащи високопоставени политици; настоятелно призовава Съвета да приеме общи етични стандарти по всички въпроси, свързани с конфликтите на интереси, и да постигне обща позиция, включваща всички държави членки; подчертава, че предвид широко разпространените проблеми с конфликтите на интереси при разпределението на средства на Съюза за селскостопанското стопанство, не е желателно членовете на Европейския съвет, министрите на земеделието, служителите, работещи в тази област, и членовете на техните семейства да вземат решения относно подпомагането на доходите;

4. приветства намерението на Сметната палата („Палатата“) да премине към методология за атестация, чрез която да събира достатъчно подходящи доказателства, за да може да достигне до заключение относно увереността, изразена от отговорния орган; припомня констатацията на Палатата, съгласно която качеството и надеждността на националните органи трябва да бъдат подобрени бързо, като тези факти се вземат предвид в методологията за атестация; препоръчва Палатата да допълва своите проверки на случаен принцип с подход, основан на риска, така че в нейните доклади за процента на грешки да се обръща повече внимание на областите, в които има най-голяма вероятност от възникване на проблеми;

5. призовава следователно Комисията да работи в тясно сътрудничество с държавите членки за гарантиране на пълна, точна и надеждна информация, като се взема предвид целта за пълно прилагане на схемата за единен одит; призовава Комисията да гарантира използването на прозрачна методология и последователна терминология и да рационализира докладването, по-специално по отношение на процента на грешки, с цел да се избегне объркване и липса на прозрачност;

6. отбелязва, че е трудно да се измерят постигнатите резултати по отношение на приоритетите, политиките и програмите на Съюза; отбелязва обаче, че ефективният мониторинг на изпълнението е от съществено значение, за да се разбере положението, да се идентифицират възникващите проблеми и да се предприемат корективни мерки при непостигане на целите или в случаи, когато резултатите от една политика на Съюза биха могли да окажат неблагоприятно въздействие върху постигането на заложените цели на друга политика;

7. призовава Комисията: — да подобри съгласуването между общите цели на високо равнище и конкретните цели на политиките и програмите; — да определи строги ключови показатели за ефективност (КПЕ), които да отразяват въздействието и постиженията във връзка с разходните програми и политики на Съюза, а не работата на органите, които ги прилагат; — да използва актуална информация за резултатите, така че целите и показателите да могат да бъдат адаптирани своевременно; — да акцентира повече върху резултатите и добавената стойност на финансирането от Съюза, които надхвърлят границите на самите продукти;

8. приветства намерението на Палатата да предостави на органите по освобождаване от отговорност оценка за измеренията на постигнатото съответствие и резултатите от дейността за всяка политика на Съюза, следвайки бюджетните позиции глава по глава в своя годишен доклад;

9. насърчава Комисията и Палатата да ускорят процедурата за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година n+1;

10. потвърждава отново ясната необходимост от по-голямо сътрудничество между митническите служби на държавите членки с цел избягване на щети за бюджета на Съюза и националните бюджети; по-специално във връзка със загубите от ДДС, от електронната търговия и от фалшифицираните продукти;

11. настоятелно призовава Комисията да преразгледа, заедно с държавите членки, начините за по-ефективно събиране на митата и евентуалното възстановяване на суми, чието плащане е било избегнато чрез измама; както и да разгледа възможностите за евентуални подобрения при събирането на приходи от мита;

12. изразява загриженост относно риска от подценяване на доставките на стоки чрез електронна търговия от трети държави и призовава Комисията да предприема достатъчно дейности по контрол и наблюдение в държавите членки, за да се гарантира по-добро сътрудничество;

13. отбелязва, че през последните години сравнителният доклад на ЕС за иновациите разкрива положителна тенденция в повечето държави членки;

14. призовава Комисията да обърне по-голямо внимание на географското разпределение на средствата за научни изследвания, за да се допринесе за разпространението на научни изследвания от най-високо ниво в рамките на целия Съюз, както и за създаването на еднакви условия за растеж и работни места; предлага структурните фондове да се използват в по-голяма степен за насърчаване на иновациите и върховите постижения; подчертава, че рамковите програми трябва да финансират всички етапи на научните изследвания и иновациите; посочва, че въпреки факта, че проектите за фундаментални изследвания често водят до осезаеми резултати в рамките на един по-дълъг период от време, те са необходими за гарантиране на високите постижения на Съюза в областта на научните изследвания и иновациите, както и за привличането на най-добрите учени; отбелязва със загриженост, че защитата на финансовите интереси на Съюза е изложена на риск от някои трети държави, участващи в съвместни изследователски проекти;

15. отново изразява своята загриженост във връзка с високото равнище на неизпълнени поети задължения, което се дължи главно на късното стартиране на финансирането за проектите и програмите от финансовата перспектива 2014—2020 г. и на бавното усвояване на средствата от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове); призовава съответните държави членки да ускорят изпълнението на програмите в областта на политиката на сближаване и свързаните с тях плащания, без да се занижава необходимият контрол, както и да увеличат прозрачността за кандидатите и да намалят сложността с оглед съкращаване на срока за изпълнение; насърчава Комисията да предложи връщане към правилото n+2; призовава Комисията да следи отблизо изпълнението от страна на държавите членки в случаи на непълно усвояване и ниско равнище на усвояване на средствата;

16. подчертава решаващото значение на политиката на сближаване и на ЕСИ фондовете за намаляване на различията между държавите членки и регионите, за насърчаване на икономическия растеж и заетостта, за борба с бедността и социалното изключване, и следователно — за подобряване на ежедневния живот на европейските граждани;

17. приканва Комисията да увеличи техническата помощ (обучения, комуникация и т.н.) за националните, регионалните или местните органи, за да се постигне по-добро усвояване на средствата;

18. отбелязва, че съгласно правото на Съюза бенефициентите, които имат право да получават директни плащания по общата селскостопанска политика (ОСП), са тези, които обработват земята; призовава Комисията да гарантира приемането на правила с оглед на избягването на ситуации, при които субсидиите на Съюза се предоставят на получатели, придобили въпросната земя чрез незаконни или измамни начини, както се наблюдава в някои държави членки; предвид някои случаи като тези в Словакия и Италия, докладвани от OLAF, подчертава, че Комисията следва да представи предложения, в които да се посочва ясно, че договорите за наем или собственост върху земя се основават на принципите за върховенство на закона и че се спазва националното законодателство за правата на работниците, включително правата във връзка с доходите на селскостопанските работници; изисква от Комисията, в сътрудничество с националните агенции, да изготви стандартизиран и публично достъпен формат (при спазване на съответното решение на Съда на Европейския съюз) за оповестяване на крайните бенефициенти по линия на ОСП;

19. изразява дълбока загриженост във връзка с неотдавнашните разследвания на италианските органи, разкрили измама на стойност 5,5 милиона евро и множество мафиотски структури, които злоупотребяват със селскостопански субсидии на Съюза за своите престъпни цели, застрашават честните земеделски стопани, участващи в търговете за държавни земи, и пренебрегват националното трудово законодателство; счита, че финансовите интереси на Съюза и парите на данъкоплатците в рамките на целия Съюз рискуват да бъдат подкопани от организираната престъпност, и призовава Комисията да предприеме необходимите мерки, за да попречи на престъпните мрежи да получават средства от Съюза; подчертава необходимостта от по-добър обмен на информация на национално равнище, както и между държавите членки и Съюза, с цел бързо идентифициране на престъпните организации, които се опитват да реализират незаконни печалби; призовава Комисията да укрепи системите за контрол, за да се избегне повтарянето на подобна ситуация; призовава Комисията да информира органа по освобождаване от отговорност за всяко ново развитие на нещата по този въпрос;

20. призовава Комисията да насърчава по-добър баланс между половете и подход за бюджетиране, съобразено с равенството между половете, при отпускането на средства;

21. насърчава Комисията да продължи цифровизацията на своите услуги;

22. призовава Комисията да продължи опростяването на административните процедури, за да привлича малки структури, като например МСП, за участие в програмите и обществените поръчки на Съюза;

23. настоява Комисията да предложи специален механизъм за подаване на жалби на равнището на Съюза, с цел да се подпомогнат земеделски стопани или бенефициенти, които, например, се сблъскват с порочни практики за заграбване на земя, нарушения на националните органи, натиск от страна на престъпни структури или организирана престъпност, или лица, които са подложени на принудителен или робски труд, като им се осигури възможност за бързо подаване на жалба до Комисията, а тя от своя страна следва незабавно да разгледа въпроса;

24. отбелязва със съжаление концентрацията на по-голямата част от преките плащания по линия на ОСП в ръцете на малко на брой получатели в някои държави членки; категорично не одобрява създаването и утвърждаването на олигархични структури в някои държави членки; изразява дълбока загриженост за това, че членовете на тези олигархични структури използват средства на Съюза, по-специално в областта на селското стопанство и сближаването, за да засилят своите властови позиции; счита, че средствата на Съюза следва да се насочват така, че от тях да могат да се възползват по-голямата част от гражданите на Съюза;

25. изразява дълбока загриженост във връзка с неотдавнашната информация относно земеделските фондове, според която от фондовете се облагодетелстват олигархични структури; отново заявява, че това е голяма несправедливост спрямо данъкоплатците на Съюза, и по-специално спрямо дребните земеделски стопани и селските общности; призовава Комисията да внесе предложение за промяна на правилата на ОСП и на политиката на сближаване, за да се гарантира по-справедливо разпределение на средствата на Съюза, като по този начин се избегне неравномерно разпределение, при което малка част от бенефициентите (физически и юридически лица) получават голяма част от субсидиите на Съюза в тези две области; счита, че правилата на МФР трябва да се променят, за да се избегнат ситуации, при които едно физическо лице, притежаващо няколко дружества, може да получи в рамките на една МФР субсидии от Съюза по ОСП и политиката на сближаване в размер на стотици милиони евро;

26. отбелязва изискванията за прозрачност по отношение на политиката на сближаване и ОСП, които задължават отговорните органи на държавите членки да поддържат публично достъпен списък на крайните бенефициенти съгласно правилата за споделено управление; призовава държавите членки да публикуват тези данни по еднакъв начин и да гарантират оперативната съвместимост на информацията; призовава Комисията да събере и обобщи данните и да публикува списъци на 50-те най-големи бенефициенти за всеки фонд във всяка държава членка, както и на 50-те най-големи бенефициенти по линия на ОСП и политиката на сближаване (физически и юридически лица) във всички държави членки, за да получи точна представа за разпределението на субсидиите от Съюза;

27. призовава Комисията да възприеме напълно принципа за споделено управление с цел: — да създаде единна и стандартизирана информационна система за държавите членки за предоставяне на информация относно крайните бенефициенти на средства, отпускани от Съюза в областта на селското стопанство и сближаването; подчертава, че информацията относно крайните бенефициенти следва да включва точни данни за действителните собственици на дружествата (физически и юридически лица); — да предложи регламент за създаването на информационна система, която да осигурява за органите на държавите членки възможност за единно и стандартизирано отчитане в реално време, с цел гарантиране на оперативна съвместимост със системите на държавите членки, обезпечаване на по-голяма прозрачност и сътрудничество между Комисията и държавите членки и подобряване на контрола по отношение на плащанията, и по-специално допринасяне за по-бързото откриване на системни грешки и злоупотреби; — да подпомага държавите членки при адаптирането или развитието на информационните системи на държавите членки към нова система за отчитане; — да следи за качеството и пълнотата на данните, предоставяни от държавите членки; — да осигурява с помощта на модерните цифровизирани системи по-голяма ефективност и своевременност на действията и по-малка бюрократична тежест;

28. признава, че създаването и внедряването на такава информационна система ще отнеме известно време; напълно признава факта, че предоставянето на информация за бенефициентите, в условията на споделено управление, е отговорност на държавите членки; същевременно изисква по-бърз и по-прозрачен обмен на информация и данни за субсидиите, отпускани от Съюза в областта на сближаването и ОСП; призовава Комисията да предостави на органа по освобождаване от отговорност списък на 50-те най-големи индивидуални получатели на средства (физически лица, в качеството си на действителни собственици на едно или няколко дружества) за всяка държава членка, както и списък на 50-те най-големи получатели на субсидии от Съюза (физически и юридически лица, както и физически лица, в качеството си на собственици на няколко дружества), общо за всички държави членки; изисква от Комисията да предоставя тази информация на органа по освобождаване от отговорност на годишна основа;

29. посочва, че настоящият режим на ОСП не подкрепя Европейския съюз в постигането на целите на Парижкото споразумение и призовава Комисията да извърши оценка на направените до момента предложения за ОСП и да предложи изменения за привеждане на бъдещия режим в съответствие с Европейския зелен пакт;

30. призовава Комисията, в своите предложения относно МФР и Европейския зелен пакт, да вземе предвид критичните заключения на Палатата за липсата на ефикасност и ефективност при екологизирането на режима на ОСП;

31. изразява особена загриженост във връзка с обезпокояващата информация, предоставена от пресата и от неправителствени организации, за драматичното положение на най-уязвимите мигранти в горещите точки, и по-специално на децата мигранти и жените бежанци; призовава Комисията, в сътрудничество с органите на държавите членки, да предприеме конкретни мерки за предотвратяване на злоупотребите със средства на Съюза и за избягване на малтретирането и трафика на хора, както и да гарантира, че средствата на Съюза се използват за защита на основните права;

32. подчертава, че все по-голямото използване на финансови инструменти и доверителни фондове за прилагане на политиките на Съюза в трети държави, наред с бюджета на Съюза, рискува да подкопае равнището на отчетност и прозрачност на действията на Съюза; настоява Комисията да гарантира, че предоставянето на външна помощ е обвързано с условия за прилагане на принципите на правовата държава и зачитане на правата на човека в държавите получателки; подчертава по-специално, че е необходимо да се гарантира, че нито един фонд на Съюза не подпомага каквато и да е форма на принудителен или детски труд; изразява загриженост относно неотдавнашните съобщения в пресата, съдържащи подобни твърдения във връзка с проекти, изпълнявани в Еритрея; настоятелно призовава Комисията да предприеме бързо последващи действия във връзка с тези твърдения и да докладва своевременно на органа по освобождаване от отговорност;

33. приветства забележителната работа на Палатата, чиито работни и специални доклади са основен инструмент за гарантиране на прозрачност и добро управление на европейско равнище; отбелязва всички препоръки, отправени от Палатата в нейните специални доклади за 2018 г., и призовава европейските институции да ги приложат бързо;

Декларацията за достоверност на Палатата

34. приветства факта, че според Палатата отчетите за 2018 г. са надеждни, като тя изразява такова становище от 2007 г. насам, и че съгласно заключението на Палатата приходите не са засегнати от съществени грешки през 2018 г.;

35. отбелязва със задоволство, че свързаните с отчетите поети задължения за годината, приключила на 31 декември 2018 г., са законосъобразни и редовни във всички съществени аспекти;

36. приветства положителната, в сравнение с последните години, тенденция по отношение на вероятния процент на грешки при плащанията, посочен от Палатата, тъй като през 2018 г. плащанията са засегнати от вероятен процент на грешки, равен на 2,6 % ( 1 )

37. отбелязва, че за 26 години Палатата три пъти поред изразява становище с резерви (вместо отрицателно становище) по отношение на законосъобразността и редовността на свързаните с отчетите плащания, което означава, че според Палатата съществено ниво на грешки се наблюдава главно при операциите, свързани с възстановяването на разходи, а те съставляват около половината от одитираната извадка;

38. изразява съжаление за това, че за 26-а поредна година плащанията са засегнати от съществени грешки поради факта, че системите за наблюдение и контрол са само частично ефективни; подчертава факта, че държавите членки са разполагали с достатъчно информация, за да предотвратяват, откриват и коригират значителна част от грешките преди декларирането на разходите пред Комисията, и че ако тази информация е била използвана, изчисленият процент на грешки е щял да бъде значително по-нисък; призовава Комисията да въведе необходимите инструменти, с цел да се подобри допълнително откриването на грешки от страна на органите на държавите членки;

39. отбелязва, че при плащанията чрез възстановяване на разходи Палатата изчислява процента на грешки на 4,5 % (спрямо 3,7 % през 2017 г. и 4,8 % през 2016 г.), докато процентът на грешки за правата за получаване на плащане ( 2 ) е под прага на същественост от 2 %, като са изключени някои схеми за развитие на селските райони; изразява съжаление, че процентът на грешки не е ясно остойностен за правата за получаване на плащане;

40. посочва, че Палатата е установила най-високия изчислен процент на грешки при разходите в областта „Икономическо, социално и териториално сближаване“ (5,0 %), а най-ниският съществен процент на грешки при разходите в областта „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ е бил на прага на същественост (2,0 %);

41. посочва, че според Палатата разходите за научни изследвания продължават да бъдат област, характеризираща се с по-висок риск, както и основен източник на грешки по функция „Конкурентоспособност“;

42. отбелязва, че през 2018 г. Палатата е предоставила специфични проценти на грешки за четири функции на МФР: „Конкурентоспособност“, „Сближаване“, „Природни ресурси“ и „Административни разходи“;

43. посочва, че за 2018 г. Палатата представи процент на грешки за всяка област на политиката, но не е изчислила процента на грешки за разходните области по функция 3 „Сигурност и гражданство“ и функция 4 „Глобална Европа“ от МФР; призовава Палатата да прецени дали одитът на подходяща по размер представителна извадка по тези две функции би могъл да бъде полезен за оценката на финансовите операции; освен това отбелязва, че Палатата не е публикувала специфични проценти на грешки за развитието на селските райони и пазарните операции по линия на ОСП, нито пък отделни проценти на грешки за Европейския социален фонд (ЕСФ), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд; предлага Палатата да обмисли преразглеждане на своята стратегия за изготвяне на извадки, за да се гарантира по-добра съпоставимост между различните години;

44. изразява съжаление за това, че Палатата не изчислява процента на грешки за разходните области по функция 3 „Сигурност и гражданство“ и функция 4 „Глобална Европа“ от МФР; счита, че въпреки че сумите по тези функции са относително малки, те са от особено политическо значение; подчертава, че одитът на подходяща по размер представителна извадка по тези две функции е от съществено значение за извършването на строга и независима оценка на финансовите операции, както и за упражняването на по-добър контрол от страна на Парламента върху използването на финансовите средства на Съюза, и призовава Палатата да предостави данни за процента на грешки при плащанията по тези функции в следващите си годишни доклади;

45. отбелязва, че Палатата одитира операции на обща стойност от 120,6 милиарда евро и че областта „Природни ресурси“ съставлява най-големия дял от общата популация (48 %), докато делът на функция 1б от МФР „Сближаване“ е сравнително малък (около 20 %); отбелязва разпределението на одитираната популация, като се взема предвид твърде високият процент на грешки в областта на сближаването; предлага Палатата да разгледа дела от общите разходи на Съюза и риска от допускане на грешки, когато взема решение за разделянето на следващия одитен дял от общата одитна популация;

46. изразява учудване от решението на Палатата за това, че природните ресурси следва да съставляват най-големия дял от общата одитна популация при нейния годишен анализ на финансовия одит и одита на съответствието и че при директните плащания по линия на ОСП няма вероятност за допускане на грешки; отбелязва обаче, че за директните плащания беше публикувана информация за няколко случая на конфликти на интереси, организирана престъпност и корупция, като съответно последваха проверки от страна на Комисията; призовава Комисията и държавите членки да предприемат подходящи мерки за предотвратяване и разрешаване на случаи, които излагат на риск ОСП;

47. посочва, че одитната популация на Палатата за областта „Сближаване“ се различава от популацията при предходни години и се състои от окончателни плащания за периода 2007—2013 г. и от разходи, включени в отчетите, одобрявани ежегодно от Комисията за периода 2014—2020 г.; счита, че това означава, че Палатата тества операции, за които всички съответни корективни мерки вече са изпълнени на равнището на държавите членки; изразява съжаление за това, че въпреки прилагането на този одитен подход, бе изчислен на много висок процент на грешки — 5 %;

48. посочва, че както и при предходни години, грешките във връзка с допустимостта (а именно недопустими разходи в декларациите за възстановяване на разходи и недопустими проекти, дейности или бенефициенти) имат най-голям принос за изчисления процент на грешки при високорисковите разходи за 2018 г.;

49. посочва все пак, че отражението на грешките във връзка с допустимостта е по-малко в сравнение с 2017 г. (2018 г. — 68 %, 2017 г. — 93 %); изразява съжаление за това, че през 2018 г. Палатата установи по-голям брой грешки във връзка с възлагането на обществени поръчки, правилата за държавните помощи и процедурите за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ; призовава Комисията да обърне специално внимание на тези категории грешки и да прецени дали те представляват риск за свободната конкуренция или дори дали те може да са свързани с евентуални случаи на корупция; във втория случай Комисията не следва да се колебае да предприеме корективни мерки и да информира Европейската прокуратура;

50. призовава Комисията да рационализира и опрости стратегическите рамки, регламентиращи изпълнението на бюджета на Съюза, като по този начин се подобри отчитането на резултатите и се увеличи яснотата и прозрачността за всички заинтересовани страни;

Годишен доклад за управлението и изпълнението: резултати от управлението

Надеждност на данните, предоставяни от Комисията

51. изразява съжаление относно факта, че Палатата не е направила одит на годишния доклад за управлението и изпълнението; посочва обаче, че Палатата е разгледала някои годишни отчети за дейността, и по-специално тези на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Международно сътрудничество и развитие“, ГД „Хуманитарна помощ и гражданска защита“, ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална и селищна политика“;

52. посочва, че в главата относно обобщението на финансовото управление от годишния доклад за управлението и изпълнението Комисията докладва за оценка на риска при плащанията от 1,7 % и потвърждава, че „рискът при плащанията е най-близък до вероятния процент на грешки, определен от Палатата“ ( стр. 152 от годишния доклад за управлението и изпълнението за 2018 г. ( 3 ) );

53. отбелязва, че през 2018 г. Комисията настояваше, че напредъкът се дължи главно на добрите резултати в областта на политиката на сближаване, в размер на 1,1 % ( 4 ) ; отбелязва с изненада, че за същата календарна година (2017 г.) ГД „Регионална и селищна политика“ посочва друг процент на грешки (1,95 %) в своя годишен отчет за дейността за 2018 г. (стр. 70);

54. посочва, че генералният директор на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ обяснява на стр. 83 от своя годишен отчет за дейността за 2018 г., че: — „в годишните отчети за дейността за 2017 г. генералните директори на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ са взели решение да изчислят риска чрез прогнозиране на общ предварителен остатъчен процент на грешки за разходите за календарната 2017 г., които те все още не са приели и потвърдили“; — „Европейската сметна палата счита, че годишните отчети за дейността следва да бъдат допълнително рационализирани и адаптирани към новата рамка за контрол и осигуряване на увереност. Прилагането на тази рамка означава, че Комисията се нуждае от почти две години, считано от края на съответния отчетен период, преди да може да представи за първи път заключението си относно надеждността на докладвания от одитните органи процент на остатъчни грешки за дадена счетоводна година“;

55. изисква от Комисията да гарантира, че годишният доклад за управлението и изпълнението е абсолютно надежден и не се основава на прогнози;

56. отбелязва, че за областта на външните отношения ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ и ГД „Международно сътрудничество и развитие“ използват в годишните си отчети за дейността проценти на остатъчни грешки (ПОГ), които са получени от проучвания на външни дружества за процента на остатъчни грешки;

57. посочва, че ПОГ се изчислява единствено въз основа на операции от приключени договори за периода 1 септември 2017 г. — 31 август 2018 г. (каре 9.5 от годишния доклад на Палатата за 2018 г.), които са били надлежно контролирани и проверени;

58. подчертава, че процентите на остатъчни грешки за ГД „Международно сътрудничество и развитие“ и ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ не касаят само плащанията, извършени през 2018 г.;

59. припомня, че през 2018 г. ГД „Миграция и вътрешни работи“ посочи, че за Фонд „Убежище, миграция и интеграция“/Фонд „Вътрешна сигурност“ (ФУМИ/ФВС) „докладва само процента на остатъчни грешки, тъй като съгласно предвиденото в правното основание националните одитни органи не трябва да докладват на ГД „Миграция и вътрешни работи“ за установения процент на грешки“ (вж. отговор на въпрос № 14, изслушване на Аврамопулос, 18 октомври 2018 г.); следователно отбелязва, че докладваният процент на грешки е остатъчен процент на грешки, което означава изчисленият процент на грешки минус всички суми, съответстващи на предприетите корективни мерки, които вече са довели до реално намаляване на експозицията ( 5 )

60. споделя становището, изразено от Палатата (точка 6.74 от годишния доклад на Палатата за 2018 г.), че в годишния доклад за управлението и изпълнението Комисията представя очаквания риск при плащане за областта „Икономическо, социално и териториално сближаване“, като това се отнася за разходите, които все още не са преминали през пълния цикъл на проверка; изразява съжаление, че това означава, че Комисията оценява процента на грешки за политиката на сближаване единствено въз основа на прогнозни оценки спрямо финансовата 2017 – 2018 година, а не въз основа на реални данни, проверени за самата 2018 финансова година;

61. подчертава, че поради тази причина Палатата отбелязва, че данните относно социалното и териториалното сближаване, предоставени от Комисията в нейния годишен доклад за управлението и изпълнението, не са надеждни (точка 6.74 от годишния доклад на Палатата за 2018 г.);

62. освен това подчертава, че тъй като процентът на грешки, публикуван от Комисията за политиката на сближаване, външните отношения и някои области на вътрешната политика, се основава на остатъчен риск, не е оправдано рискът при плащане, докладван от Комисията в нейния годишен доклад за управлението и изпълнението, да се сравнява с очаквания процент на грешки, определен от Палатата;

63. посочва, че ако обявеният от Комисията риск при плащане вече включва финансови корекции, корективният капацитет на Съюза може да бъде надценен; изразява съжаление, че това може да окаже въздействие върху надеждността;

64. изразява съжаление за това, че допуснатите грешки са знак за продължаващи слабости по отношение на редовността на разходите, декларирани от управляващите органи, и че Палатата е установила слабости в методологиите за статистически извадки на контролните органи;

65. счита, че ако оправомощените разпоредители с бюджетни кредити, при оповестяването на конкретните области на разходи, за които изразяват резерви, посочат праг на същественост от 2 %, изразен като процент на остатъчни грешки, те в крайна сметка поемат риска да не могат да защитят бюджета на Съюза по подходящ начин;

66. изразява съжаление относно факта, че изчисленията на отделните генерални дирекции за процента на неправомерни разходи не се основават на съгласувана методология;

67. посочва, че в годишните отчети за дейността на генералните дирекции и в годишния доклад за управлението и изпълнението се използва сложна и непоследователна терминология, която затруднява съпоставянето на докладваните резултати между отделните генерални дирекции и отделните години;

68. отбелязва по-специално, че според Палатата „Комисията представя в годишните отчети за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ поне 13 различни процента за двата програмни периода като мярка за изложените на риск разходи. Такъв голям брой проценти би довел до неяснота и евентуално объркване що се отнася до тяхната надеждност и предоставената увереност“ (ГОД на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ за 2018 г., стр. 83);

69. отбелязва, че в своя годишен доклад за управлението и изпълнението за 2018 г. Комисията използва термина „процент на грешки при приключване“ вместо понятието „процент на остатъчни грешки“, употребено през 2017 г.; отбелязва, че това е рискът при плащане минус изчислените бъдещи корекции и възстановяването на суми, които органите, управляващи бюджетни средства, очакват да извършат във връзка с разходите за 2018 г. през следващите години на текущите програми; посочва, че този процент на грешки е само прогнозен;

70. отбелязва, че според годишния доклад за управлението и изпълнението на бюджета на Съюза за 2018 г.30 оправомощени разпоредители с бюджетни кредити (също като през 2017 г.) представиха декларации за достоверност без резерви, докато в 20 декларации (също като през 2017 г.) бяха направени уговорки с 40 резерви за 2018 г. (38 през 2017 г. и 37 през 2016 г.);

71. посочва, че Комисията е изразила 40 резерви за 2018 г.: 2 от резервите бяха нови, а 38 се повтаряха; отбелязва, че пет повтарящи се резерви бяха актуализирани – от остойностени в неостойностени (или обратно), или с цел промяна на обхвата им, както и че отражението върху разходите за 2018 г. беше изчислено или преизчислено за всички резерви; следователно отбелязва, че сумата, изложена на риск, при отчитането на разходите за 2018 г., за които има изразени резерви, се оценява на 1 078 милиона евро (спрямо 1 053 милиона евро за 2017 г., 1 621 милиона евро за 2016 г. и 1 324 милиона евро за 2015 г.);

72. изразява съжаление, че въпреки подобренията в методологията на анализа за въздействието на корективните мерки, Комисията не е премахнала напълно риска от надценяване на въздействието на корективните мерки; изтъква, че в такъв случай всички проценти на остатъчни грешки, посочени в годишния доклад за управлението и изпълнението, са ненадеждни;

73. посочва по-специално, че за над три четвърти от разходите през 2018 г. генералните дирекции на Комисията основават своите оценки за изложените на риск суми на данни, предоставяни от националните органи, а същевременно годишните отчети за дейността на съответните генерални дирекции на Комисията (и по-конкретно ГД „Земеделие и развитие на селските райони“, ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“) показват, че качеството и надеждността на контрола в редица държави членки продължава да бъде проблемен аспект;

74. призовава отново Комисията и държавите членки да въведат надеждни процедури за потвърждаване на времевата рамка, произхода и размера на корективните мерки и да предоставят информация, чрез която да може да се установи, доколкото това е възможно, връзка между годината, през която е извършено плащането, годината, през която е открита съответната грешка, и годината, през която възстановените суми или финансовите корекции са посочени в бележките към отчетите;

75. отбелязва, че в периода 2012—2018 г. Европейската служба за борба с измамите е отправила препоръки в общо 208 случая, а националните органи не са взели решение в тази връзка ( 6 ) ; посочва, че в някои държави членки дори в по-голямата част от случаите органите на държавите членки не са предприели мерки вследствие на препоръките на OLAF, което може да доведе до пряко накърняване на финансовите интереси на Съюза и на гражданите;

76. отбелязва със загриженост деветте случая на предполагаеми измами, които бяха съобщени от Палатата на OLAF през 2018 г.;

77. призовава Комисията да опрости и хармонизира практиките и методите на генералните дирекции с цел пълно спазване на изискванията на член 247 от Финансовия регламент, и по-специално на параграф 1б от него, който гласи: „ ... годишният доклад за управлението и изпълнението включва информация за основните правила за управление в Комисията, както и: (i) оценка на нивото на грешки в разходите на Съюза, основана на съгласувана методология и прогноза за бъдещи корекции; ...“

78. призовава Комисията, в съответствие с член 247 от Финансовия регламент, да съгласува бързо своята методология с тази на Палатата и да представи на органа за бюджетен контрол само един процент на грешки, който да съответства на риска при плащане (процент на грешки при плащане); призовава Комисията да публикува отделно оценка за бъдещите корекции (процент на остатъчни грешки); настоятелно призовава Комисията да прилага съгласувана терминология за всички генерални дирекции при докладването във връзка с тези две оценки; призовава Парламентът да бъде уведомен за напредъка по този въпрос до 30 юни 2021 г.;

79. призовава Комисията да предприеме необходимите мерки за получаване на надеждни данни от държавите членки относно процента на грешки при плащане; призовава Комисията да извършва своевременно целесъобразни корекции, ако установи пропуски в проверките, осъществявани от държавите членки;

80. призовава Комисията да предприеме всички необходими мерки за получаване на надеждни данни от държавите членки относно процента на грешки при плащане;

81. призовава Палатата: а) да разглежда и да прави преглед на двете части от годишния доклад за управлението и изпълнението в своя годишен доклад; и б) да проверява дали в годишните отчети за дейността на генералните дирекции прагът на същественост, използван за задействане на механизмите за изразяване на резерви, следва да бъде изразен като риск при плащане, вместо като процент на остатъчни грешки;

Бюджетно и финансово управление

82. отбелязва, че през 2018 г. бюджетните кредити за поети задължения и бюджетните кредити за плащания от окончателния бюджет бяха почти напълно използвани: 99,5 % от бюджетните кредити за поети задължения и 98,6% от бюджетните кредити за плащания;

83. посочва, че през 2018 г. исканията за плащане от страна на държавите членки по линия на ЕСИ фондовете са се увеличили значително;

84. отбелязва със загриженост, че значителни суми неизползвани годишни средства по линия на ЕСИ фондовете са били върнати в бюджета на Съюза, главно поради забавяне: 8,1 милиарда евро през 2018 г. (спрямо 5,4 милиарда евро през 2017 г.), което доведе до значително увеличаване на целевите приходи през тези две години;

85. подчертава, че през 2018 г.: — не е имало необходимост от допълнителни плащания и че тези 5,3 милиарда евро осигурен общ марж за плащанията (ОМП) от предишни години не са били необходими; — тези 5,3 милиарда евро не са могли да бъдат прехвърлени за следващата година, тъй като таваните за ОМП през 2019 и 2020 г. са били достигнати, и; — не е било възможно прехвърлянето за 2019 или 2020 г. на допълнителна сума от 11,2 милиарда евро бюджетни кредити за плащания, неизползвани през 2018 г.;

86. посочва, че според прогнозите на Палатата (точки 2.15 и 2.16 от годишния доклад на Палатата) общо 44,9 милиарда евро биха могли да останат неизползвани до 2020 г.; припомня, че гъвкавостта, която се осигурява чрез ОМП, приключва с текущата МФР през 2020 г.;

87. отбелязва със загриженост, че: — непогасените бюджетни задължения са продължили да нарастват, достигайки 281,2 милиарда евро към края на 2018 г. (спрямо 267,3 милиарда евро през 2017 г.), и че те са се увеличили с 36 % (73,7 милиарда евро) за последните седем години, считано от 2011 г. — съответната година от предходната МФР; — въз основа на дългосрочната прогноза на Комисията (7) непогасените бюджетни задължения ще достигнат 313,8 милиарда евро до 2023 г., което е близо до прогнозите на Палатата;

88. изразява загриженост във връзка с факта, че непогасените бюджетни задължения (RAL) са продължили да нарастват през 2018 г., достигайки нов рекорд; това представлява сериозен риск; призовава Комисията, с цел намаляване на настоящите непогасени бюджетни задължения и предотвратяване на бъдещи такива, да подобри своите финансови прогнози и, при необходимост, да помага на държавите за намирането на допустими проекти, и по-специално такива с ясна европейска добавена стойност;

89. припомня, че високият процент на непогасени бюджетни задължения се дължи главно на бавното изпълнение на ЕСИ фондовете, но също така и на годишното разминаване между поетите задължения и извършените плащания, както и на увеличения размер на бюджета на Съюза (бърз преглед на Палатата: „Преглед на неизпълнените поети задължения в бюджета на ЕС“);

90. споделя загрижеността на Палатата за това, че съществува голям риск да няма достатъчно бюджетни кредити за плащания за покриване на всички суми, дължими през първите години на новата МФР, и че това може да е валидно най-вече за 2021 г., първата година от прилагането на МФР за периода 2021—2027 г. (точка 2.20 от доклада на Палатата);

91. посочва, че рискът от недостиг на бюджетни кредити за плащания е още по-голям предвид факта, че изпълнението на ЕСИ фондовете е дори по-бавно от това при предишната МФР; във връзка с това изтъква факта, че в 9 от 13-те държави членки, които се присъединиха към Съюза след 2004 г., непогасените бюджетни задължения възлизат на повече от 15 % от техните годишни държавни разходи, и че ако няма достатъчно бюджетни кредити за плащания за покриването на всички суми, това може да доведе до сериозни финансови и политически предизвикателства в тези държави, както и в рамките на целия Съюз;

92. посочва, че според Палатата: като цяло усвояването на ЕСИ фондове от държавите членки е по-ниско, отколкото през съответната година на предходната МФР (точки 2.22 — 2.24 от годишния доклад на Палатата за 2018 г.);

93. посочва по-специално, че само България, Люксембург, Австрия, Румъния и Финландия отчитат по-бързо усвояване на средствата при текущата МФР, отколкото при предходната МФР;

94. посочва, че подкрепяните от бюджета на Съюза гаранции са се увеличили през последните години и че това се дължи главно на добавянето на гаранциите на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) и Европейския фонд за устойчиво развитие; отбелязва, че други гаранции включват гаранциите по мандата за външно кредитиране, предоставяни на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), и гаранциите на Съюза за подкрепа на дейностите по получаване и отпускане на заеми, които са основно заеми за държавите членки;

95. отбелязва със загриженост, че увеличаването на гаранциите засилва рисковата експозиция на бюджета на Съюза, като размерът на очакваните от Комисията загуби ще се покрива от гаранционни фондове, които новата МФР ще обедини в общ обезпечителен фонд;

96. посочва, че през последните години Съюзът все по-често използва финансови инструменти и бюджетни гаранции, предоставяни на групата на ЕИБ, и че групата на ЕИБ има сложни взаимоотношения с бюджета на Съюза и различни механизми за отчетност спрямо тези на европейските институции;

97. припомня, че понастоящем операциите на групата на ЕИБ, които не се финансират от бюджета на Съюза, но обслужват същите цели на Съюза, не попадат в одитните правомощия на Палатата; посочва, че това означава, че Палатата не може да представи пълна картина за връзките между операциите на групата на ЕИБ и бюджета на Съюза; подкрепя по-специално искането на Палатата за одит на операциите на ЕИБ, които не са свързани с бюджета на Съюза; призовава за подновяване на тристранното споразумение между Комисията, ЕИБ и Палатата, което трябва да изтече през 2020 г., с цел включване на разпоредби, предоставящи на Палатата по-голям достъп до одит на операциите на ЕИБ с оглед на подобряване на външния контрол; освен това призовава групата на ЕИБ да осигури по-голяма прозрачност относно следните аспекти: икономически операции, ползване от ЕИБ на гаранцията от бюджета на Съюза, допълняемост на операциите на ЕИБ и евентуални бъдещи планове за дъщерна организация за развитие на ЕИБ; призовава за меморандум за разбирателство между ЕИБ и Парламента с цел подобряване на достъпа на Парламента до документи и данни на ЕИБ, свързани със стратегическата ориентация и финансовите политики, за да се увеличи отчетността на Банката;

98. подкрепя основните препоръки, отправени от Палатата в глава 2 от нейния годишен доклад за 2018 г.;

99. призовава Комисията да вземе мерки за избягване на неправомерен натиск върху равнището на бюджетните кредити за плащания през първите години от прилагането на МФР за програмния период 2021—2027 г.; изисква тези мерки да включват: а) подобряване на точността на прогнозите за потребностите от плащания; б) приканване на бюджетния орган: (i) да осигури подходящ баланс между предвидените в бюджета бюджетни кредити за поети задължения и бюджетни кредити за плащания за следващата МФР чрез увеличаване на бюджетните кредити за плащания, промяна на правилата за поемане на задължения или намаляване на бюджетните кредити за поети задължения; (ii) за тази цел да вземе предвид вероятността от голям брой искания за плащане през 2021 г. и 2022 г. и факта, че неизползваните бюджетни кредити за плащания не могат да бъдат прехвърлени в следващата МФР; в) да осигури своевременното приемане на законодателни рамки и да насърчи ранното планиране на програмите от държавите членки;

100. призовава Комисията да гарантира, веднага след създаването на общия обезпечителен фонд, ефективно управление и непрекъснат мониторинг на експозицията на бюджета на Съюза на съответните гаранции; в този контекст призовава Комисията да използва разумна методика, основана на признати добри практики, при изчисляването на ефективния процент на обезпечаване;

101. призовава Комисията да представя ежегодно пред бюджетния орган общата сума и детайлна разбивка на средствата, прехвърляни от бюджета за финансови инструменти, управлявани от групата на ЕИБ, както и да предоставя информация за степента на изпълнение за тези средства;

Постигане на резултати със средствата от бюджета на Съюза

102. подчертава, че целта на информацията за резултатите от изпълнението е да се проследява дали политиките и програмите на Съюза постигат ефикасно и ефективно своите цели; посочва, че ако са необходими подобрения, информацията за резултатите от изпълнението следва да се използва за захранване с информация на процеса за разработване на необходимите корективни мерки, като тяхното изпълнение се проследява непрекъснато;

103. приветства факта, че през 2018 г. Палатата анализира публикуваната от Комисията информация за резултатите от изпълнението, като по-специално преразгледа показателите за изпълнението, включени в: — програмните декларации, придружаващи проектобюджета за 2019 г., — прегледа на изпълнението на програмите по бюджета на Съюза за периода 2014—2020 г., публикуван за първи път през май 2018 г.;

104. настоява одитите на съответствието и на изпълнението да бъдат двете лица на една и съща монета; посочва, че обединяването на двете измерения, т.е. оценката на постигнатите резултати, като същевременно се гарантира законосъобразността и редовността на разходите, следва да позволи на органите по освобождаване от отговорност да обезпечат добавена стойност за Съюза и да контролират изпълнението на бюджета на Комисията;

105. отново изразява съжаление, че годишните отчети за дейността на генералните директори на Комисията не съдържат декларация за качеството на отчетените данни за изпълнението, подписана от тях, и че следователно при приемането на годишния доклад за управлението и изпълнението колегиумът от членовете на Комисията поема цялостна политическа отговорност за финансовото управление на бюджета на Съюза, но не и за информацията относно изпълнението и резултатите;

106. приветства и следи с голям интерес намерението на Палатата да актуализира своята оценка за изпълнението на разходите на Съюза в своя годишен доклад, и по-специално да представи глава за съответствието и изпълнението за всяка функция от МФР;

107. приветства факта, че в глава 3 от своя годишен доклад за 2018 г., озаглавен „Постигане на резултати със средствата на бюджета на ЕС“, Палатата включи обобщение на основните специални доклади, публикувани през годината, по функции от МФР; отбелязва, че през 2018 г. публикуваните отговори на докладите на Палатата показват, че одитираните обекти са приели изцяло 78 % от 388-те препоръки, отправени от Палатата (спрямо 68% през 2017 г.), и че в 18 % от случаите препоръките са били изпълнени само в известна степен, като остават значителни слабости; отбелязва, че само 6% от препоръките не са били изпълнени;

108. изразява загриженост за това, че в някои държави членки административният капацитет може да се окаже недостатъчен;

109. изразява загриженост относно факта, че като цяло данните, включени в програмните декларации, показват умерен напредък към постигането на целите за изпълнението, което може да се обясни с късното и бавно започване както на програмите за сближаване, така и на програмите за развитие на селските райони;

110. подчертава, че според Палатата показателите невинаги дават добра представа за действителния напредък;

111. настоява, че изчисляването както на напредъка към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности, така и на напредъка по отношение на целевите стойности, докладван от Комисията при прегледа на изпълнението на програмите, следва да се разглежда с резерви поради факта, че много показатели не са добре подбрани или напредъкът не може да се изчисли за редица показатели; отбелязва, че за почти половината показатели е невъзможно да се изчисли напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности;

112. отбелязва със загриженост, че за някои програми наличните данни са с незадоволително качество и че някои програми включват цели, които не са достатъчно амбициозни;

113. призовава Комисията да насърчи включването в програмните декларации на показатели, които: а) чрез по-добро съчетаване на крайни продукти, резултати и въздействия осигуряват по-полезна информация за постиженията по разходните програми на Съюза; б) имат ясна връзка с действията, финансирани по линия на разходните програми на Съюза; в) отразяват постиженията по разходните програми на Съюза, а не резултатите от работата на Комисията и другите органи, които ги изпълняват; и г) обхващат целите на програмата;

114. настоява, че за да може да се изчисли напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности, Комисията следва да предложи рамки за изпълнение за всички програми, които да съдържат показатели за изпълнение с долупосочените характеристики, и че ако Комисията счита, че това не касае определен показател, тя следва да обясни своя избор в програмните декларации: a) количествени базови стойности, като се посочва годината за базовата стойност; б) количествени етапни цели; в) количествени целеви стойности, като се посочва годината за постигане на целевата стойност; г) данни с необходимото качество, така че напредъкът към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности да може да се изчисли лесно;

115. призовава Комисията да се стреми да получава навременна информация за изпълнението във връзка с всички показатели за изпълнение, например като въведе нови инструменти за отчитане чрез интернет платформи;

116. призовава Комисията да документира целите и задачите на целевите програми, включително и референтните показатели, така че бюджетният орган да може да оцени степента на тяхната амбициозност и резултатите от постигнатите цели;

117. подчертава значението на строгия контрол при реализацията на мащабни инфраструктурни проекти, както и възможния риск от корупция и измами; призовава Комисията да извършва внимателни и независими предварителни и последващи оценки по отношение на проекта, който ще бъде финансиран;

118. призовава Комисията да подобри допълнително прегледа на изпълнението на програмите, по-специално като: а) използва един метод за изчисляване на напредъка към постигането на целевите стойности спрямо базовите стойности, и ако Комисията счита, че това не е постижимо за определен показател, тя следва да обясни своя подход в прегледа на изпълнението на програмите; б) предостави обосновка за подбора на показателите за изпълнение за всяка програма;

119. призовава Комисията да продължи да подкрепя държавите членки с цел повишаване на качеството и броя на проверките, както и обмен на добри практики в борбата с измамите;

Приходи

Годишен доклад на Палатата за 2018 г.

120. отбелязва със задоволство, че Палатата посочва, че процентът на грешки при приходите не е съществен и че свързаните с приходите системи като цяло са ефективни;

121. отбелязва, че за трета поредна година ГД „Бюджет“ формулира резерви относно стойността на традиционните собствени ресурси (ТСР), събирани от Обединеното кралство, поради неспособността на страната да осигури за бюджета на Съюза сумата на укритите мита върху вноса на текстилни изделия и обувки;

122. отбелязва със загриженост, че обхватът на изразените от Палатата резерви е разширен, така че да включва и потенциалните загуби на ТСР на други държави членки в резултат от горепосоченото занижаване на стойност, които все още не са оценени;

123. изразява съжаление за това, че след като през 2011 г. поиска от Обединеното кралство да определи рискови профили за внасяни от Китай текстилни изделия и обувки със занижена стойност, на Комисията ѝ бяха необходими повече от седем години, за да стартира процедура за установяване на неизпълнение на задължения;

124. приветства факта, че през 2018 г. Комисията изпрати мотивирано становище на Обединеното кралство, като изчисли общите загуби (главница и лихви) за бюджета на Съюза в размер на 2,8 милиарда евро, и че през март 2019 г. Комисията отнесе случая до Съда на Европейския съюз;

125. изразява съжаление за частичната ефективност на основните вътрешни проверки по отношение на ТСР, които се оценяват от Палатата, от Комисията и от някои държави членки;

126. отбелязва със загриженост, че Палатата е открила в Испания слабости в системите за контрол, при съставянето на месечните отчети за митата;

127. отбелязва със загриженост, че в извадката на случаен принцип за три избрани държави Палатата е установила слабости при управлението на установените мита, които все още не са събрани; отбелязва, че тези слабости касаят предимно забавяния при принудителното събиране на митнически задължения и късното вписване или отписване на дължими суми в счетоводната система; отбелязва някои слабости при проверките, извършени от Комисията по отношение на отчетите за ТСР на държавите членки;

128. изразява съжаление относно факта, че програмата за инспекции на Комисията за 2018 г. по отношение на ефикасността на системите на държавите членки за събиране, докладване и внасяне на точните суми на ТСР не е подкрепена в достатъчна степен от структурирана и документирана оценка на риска, както и че тя не класира държавите членки в съответствие с равнището на риск, нито представя въздействието и вероятността от възникване на рискове;

129. отбелязва със загриженост, че когато е получавала ежемесечните или тримесечните отчети за ТСР, Комисията не е извършвала систематичен анализ на необичайните промени в отчетите, нито е събирала съответна информация за причините за тези промени;

130. посочва, че броят на резервите по отношение на БНД и ДДС като цяло остава непроменен, докато броят на отворените въпроси относно традиционните собствени ресурси се е увеличил с 14 % ( 8 )

131. изразява съжаление относно факта, че проверката на Палатата на избрани отворени въпроси по ТСРс финансово отражение показа известни закъснения в последващите действия на Комисията и приключването на тези въпроси; отбелязва освен това, че Палатата е констатирала, че 27 % от отворените въпроси са останали неприключени в продължение на повече от пет години;

132. отбелязва, че ДДС допринася за генерирането на 12 % от приходите на Съюза, в размер на 145 милиарда евро за 2018 г.; подчертава в този контекст, че Комисията е изчислила „разликата“ между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС, която представлява разликата между очакваните приходи от ДДС за бюджета на държавите членки и действително събраните приходи от ДДС в националните хазни през 2017 г., в размер на 137,5 милиарда евро ( 9 ) ; отбелязва, че разликата между потенциалните и реално събраните приходи от ДДС включва загубите от ДДС, които засягат основно националните бюджети и че загубите, наред с другото, могат да се дължат на случаи на неплатежоспособност, несъстоятелност, административни грешки, данъчно оптимизиране, както и на евентуални незаконни/измамни дейности;

133. отбелязва със загриженост, че през 2018 г. Комисията е изразила обща резерва относно оценката на Франция за нейния БНД, тъй като Франция е предоставила недостатъчно информация относно изготвянето на данните за нейния БНД;

134. отбелязва, че от петте препоръки, отправени от Палатата в нейния годишен доклад за 2015 г., Комисията е изпълнила една препоръка в известна степен, три – в голяма степен и само една — изцяло;

135. призовава Комисията да прилага по-структурирана и документирана оценка на риска при планирането на своите инспекции на традиционните собствени ресурси, включително анализ на степента на риска за всяка държава членка и на рисковете във връзка с изготвянето на сметки А и Б;

136. призовава Комисията да разшири обхвата на своите месечни и тримесечни проверки на отчетите по сметки А и Б във връзка с традиционните собствени ресурси, като извършва по-задълбочен анализ на необичайните промени, за да се гарантира своевременна реакция при евентуални аномалии;

137. отново потвърждава своята позиция относно реформата на системата на собствените ресурси на Съюза, която представлява много положителен елемент за приходите в пакета на МФР за периода 2021—2027 г.; следователно приветства предложението за въвеждане на три нови собствени ресурса на Съюза и за опростяване на настоящия собствен ресурс на база ДДС за периода 2021—2027 г. ( 10 )

Специален доклад № 12/2019 на Палата: Електронна търговия – не са преодолени редица предизвикателства при събирането на ДДС и мита

138. отбелязва, че няма налични оценки за загубите на ДДС на равнището на Съюза при трансграничните доставки на услуги, но Комисията счита, че загубите от доставки на стоки с ниска стойност от трети държави възлизат на 5 милиарда евро годишно;

139. подчертава ролята на държавите членки за изпълнението на споразуменията за административно сътрудничество, ефективността на контрола, събирането на данни и мониторинга по спазването на регулаторната рамка от търговците;

140. знае, че събирането на ДДС е въпрос от компетентността на националните органи;

141. подчертава голямото значение на обмена на информация между държавите членки и с трети държави;

142. приканва държавите членки да засилят чрез Еврофиск своя обмен на информация относно евентуални измамни дружества и операции;

143. призовава данъчните органи на държавите членки да засилят своята контролна дейност по отношение на режима за съкратено обслужване на едно гише ( 11 )

144. настоятелно призовава Комисията да извършва достатъчно дейности по контрол и наблюдение в държавите членки;

145. изразява загриженост относно риска от подценяване на доставките на стоки чрез електронна търговия от трети държави; приветства предприетите мерки за решаване на проблема за измамите с ДДС при електронната търговия;

146. призовава за бързо приемане на предложеното законодателство относно ДДС за електронната търговия с цел преодоляване на слабостите при режима на дистанционни продажби;

147. приканва OLAF да информира Парламента относно резултатите от своите разследвания във връзка с вноса чрез електронна търговия на облекла с ниска стойност и подозирания внос чрез сделки за електронна търговия на потенциално чувствителни стоки с въздушен транспорт;

Конкурентоспособност за растеж и работни места

148. отбелязва, че подфункция 1а „Конкурентоспособност за растеж и работни места“ от МФР представлява 13,7 %, т.е. 21,4 милиарда евро от бюджета на Съюза; от тази сума 11,7 милиарда евро (54,3 %) се изразходват за научни изследвания и иновации, 2,4 милиарда евро (11,1 %) — за образование, обучение, младеж и спорт, 2,2 милиарда евро (10,4 %) — за транспорт и енергия, 1,5 милиарда евро (7,2 %) — за космически изследвания, а останалото — за други дейности;

Принос към постигането на целите на стратегията „Европа 2020“

149. изразява задоволство за това, че сравнителният доклад на ЕС за иновациите разкри положителна тенденция в повечето държави от Съюза, и по-специално в Малта, Нидерландия и Испания, като Швеция продължава да бъде лидер в областта на иновациите в рамките на Съюза;

150. изразява съжаление все пак за това, че повечето държави членки продължават да изостават по отношение на постигането на целта за инвестиране на 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП) за научноизследователска и развойна дейност; подчертава, че ГД „Научни изследвания и иновации“ посочва основно три причини за това бавно развитие, а именно: липсата на публични и частни инвестиции в тази област, б) ограниченото качество и ефикасност на националните системи за научни изследвания и иновации, и в) неефективност на пазара във връзка с решението за бизнес инвестиции в научни изследвания и иновации;

151. приветства факта, че степента на участие на МСП в компонента „Водещи позиции при базовите и промишлените технологии“ и стълба „Обществени предизвикателства“ от програмата „Хоризонт 2020“ продължава да бъде над целта на програмата, като се отразяват значителните усилия, положени за привличане на МСП към програмата, както и опростяванията, извършени с оглед на улесняване на тяхното участие;

152. приветства също така факта, че делът на новите участници в програмата „Хоризонт 2020“ е достигнал 61,4 %, като по този начин се надвишава референтната стойност от 55 %, определена за 2018 г.;

153. изразява съжаление за това, че приносът на Съюза за действията в областта на климата по програма „Хоризонт 2020“ не е достатъчен за постигане на целите за разходите във връзка с климата и устойчивостта, а оттам и за цялата МФР за периода 2014—2020 г.; подчертава, че вследствие на ангажимента на Съюза по Парижкото споразумение и с оглед на Европейския зелен пакт разходите във връзка с климата следва да бъдат значително увеличени, без по-нататъшни забавяния;

Обхват и подход на одита

154. отбелязва, че Палатата е разгледала извадка от 130 операции, формирана така, че да бъде представителна за целия набор от разходи в рамките на тази подфункция от МФР: 81 операции в областта на научните изследвания и иновациите (22 операции по Седмата рамкова програма и 59 по линия на програмата „Хоризонт 2020“) и 49 операции по линия на други програми и дейности, и по-специално „Еразъм +“, Механизма за свързване на Европа (МСЕ) и космическите програми, като бенефициентите са от 19 държави членки и 4 трети държави;

155. приветства факта, че Палатата е изчислила процента на грешки на 2,0 % за цялата подфункция 1а от МФР, както и че тази стойност е по-ниска от стойността за предходните две години, когато изчисленият процент на грешки е бил малко над 4 %;

156. въпреки това изразява съжаление за факта, че при осем случая на количествено измерими грешки, допуснати от бенефициентите, заявлението за възстановяване на разходи е съдържало достатъчно информация, за да могат Комисията, националните органи или независимият одитор да предотвратят или да открият и коригират грешките, преди да приемат разходите; отбелязва, че ако Комисията беше използвала правилно цялата информация на нейно разположение, размерът на изчисления процент на грешки за тази глава щеше да бъде с 0,3% по-нисък;

157. отбелязва, че както и при предишни години, много количествено измерими грешки се отнасят до разходите за персонал; разходите за оборудване и инфраструктура също са източник на грешки;

158. научи с изненада, че предварителните проверки във връзка с приноса на Съюза за програми за големи научноизследователски инфраструктури са били не само времеемки и скъпи (т.е. човешки ресурси и пътувания), но и често са оказвали твърде малко въздействие за предотвратяването на грешки;

159. отбелязва факта, че Палатата е извършила преглед на одитните досиета (работни и придружаващи документи), събрани от Общата служба за одит и частните одиторски дружества, и че в 11 случая се е наложило Палатата да извърши допълнителни одитни процедури, главно поради необходимостта от получаване на допълнителни придружаващи документи или поради несъответствия в работните документи;

160. изразява загриженост относно методологичните грешки, които Палатата откри при изчисляването на процента на грешки в програмата „Хоризонт 2020“: „Последващите одити имат за цел да обхванат одобрените разходи във възможно най-пълна степен, но рядко обхващат всички разходи. Процентът грешки се изчислява като дял от всички приети разходи, вместо от действително одитираната сума. Това означава, че използваният знаменател при изчисляването на грешката е по-висок, поради което процентът грешки е занижен. При случаи, когато установените грешки са от системен характер, грешката се екстраполира, с което частично се компенсира горепосоченото занижаване. Въпреки това, тъй като за несистемните грешки не се извършва екстраполация, общият процент грешки все пак е занижен.“ ( 12 )

161. отбелязва, че ГД „Научни изследвания и иновации“ е изчислила процента на грешки за Седмата рамкова програма и за „Хоризонт 2020“: — според ГД „Научни изследвания и иновации“ общият представителен процент на грешки за Седмата рамкова програма, изчислен на многогодишна основа, е малко над 5 %; процентът остатъчни грешки се изчислява на 3,36 %; — процентът остатъчни грешки за сектора на научните изследвания и иновациите е 2,22 % (2,24 % за ГД „Научни изследвания и иновации“), като се очаква той да се увеличи на около 2,45 % (2,48 % за ГД „Научни изследвания и иновации“), когато се вземат предвид проектите на одитните доклади;

162. отбелязва, че за ГД „Научни изследвания и иновации“ изчислената изложена на риск обща сума при плащане във връзка с плащанията, извършени през 2018 г., е от порядъка на 97,6—101,1 милиона евро, и че общата изложена на риск сума при приключване във връзка с разходите за 2018 г. възлиза на 69,1—72,7 милиона евро, което представлява 2,21 %—2,3 % от общите разходи;

163. посочва, че понятията „риск при плащане“ и „риск при приключване“ бяха въведени при одита за 2018 г.;

164. приветства факта, че констатациите на Палатата (въз основа на подфункцията от МФР) и на Комисията са сходни;

Финансово управление и вътрешен контрол

165. посочва, че по Седмата рамкова програма се запазва една хоризонтална резерва по отношение на възстановяването на суми по декларациите за разходи;

166. уточнява, че през 2018 г. ГД „Научни изследвания и иновации“ е управлявала пряко 56 % (спрямо 58 % през 2017 г.) от своя бюджет, изразени под формата на плащания, и че 44 % от плащанията са били предназначени за други субекти, натоварени с изпълнението им;

167. отбелязва, че ГД „Научни изследвания и иновации“ е поверила 15,05 % от своя бюджет за 2018 г. на ЕИБ/ЕИФ за Innovfin, че Innovfin цели да подпомага научните изследвания и иновациите чрез финансови инструменти, и че сумата, прехвърлена на ЕИБ/ЕИФ през 2018 г., е възлизала на 472,9 милиона евро;

168. счита, че всички програми, действия или проекти на ЕИБ, съфинансирани от бюджета на Съюза, следва да бъдат одитирани от Палатата;

169. изразява загриженост за факта, че макар 4 740 от общо 4 934 проекта за финансовия период 2007—2013 г. да са приключени, все още се наблюдава изоставане в усвояването на бюджетните кредити за поети задължения („reste à liquider“ — RAL) в размер на 157,3 милиона евро, и че Комисията не може да посочи кога непогасените бюджетни задължения ще бъдат изчистени ( 13 )

170. подчертава със загриженост твърде неравномерното разпределение на средствата за научни работници по линия на програма „Хоризонт 2020“ между отделните държави членки;

171. посочва, че за текущия програмен период 2014—2020 г. са изпълнени 64,26 % от бюджета;

172. насърчава ГД „Научни изследвания и иновации“ да продължи усилията си за опростяване на процедурите, в съответствие с изискванията на Специалния доклад № 28/2018 на Палатата, но без да се застрашава правната сигурност и без последващият контрол да се прехвърля към предварителния контрол;

173. счита, че ГД „Научни изследвания и иновации“ следва да обръща по-голямо внимание на измерването на добавената стойност за Съюза от инвестициите за научни изследвания и иновации; подчертава, че измерването на резултатите в областта на научните изследвания и иновациите не следва да се основава единствено на краткосрочни резултати и парични показатели, а следва да взема предвид специфичния характер на научните изследвания; насърчава Комисията да разработи по прозрачен начин механизми за подобряване на подкрепата за високорискови научноизследователски и иновационни проекти;

174. силно препоръчва ГД „Научни изследвания и иновации“ да обръща по-голямо внимание на измерването на добавената стойност за Съюза от инвестициите за научни изследвания и иновации;

HUAWEI

175. признава, че дъщерни дружества на компанията HUAWEI са кандидатствали за съфинансиране от Съюза по програмата „Хоризонт 2020“;

176. отбелязва обаче, че участниците от Бразилия, Китай, Индия, Мексико и Русия вече не се финансират по програма „Хоризонт 2020“ ( 14 )

177. припомня, че правилата за участие и разпространение на резултатите по програма „Хоризонт 2020“ регламентират използването на резултатите и предоставят на Комисията правото да възразява срещу прехвърляния на собственост или предоставяне на изключителни лицензи на субекти със седалище в трети държави, които не са включени в „Хоризонт 2020“;

178. отбелязва факта, че в този контекст OLAF е анализирала информацията за предполагаеми нарушения и е решила да започне нова оценка;

179. отбелязва със загриженост опасността от умишлена злоупотреба със средства на Съюза от някои трети държави във връзка със съвместни изследователски проекти; припомня, че тези трети държави трябва да следват правилата за етичните норми и за защита на финансовите интереси на Съюза, също като държавите членки;

Изпълнителна агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA)

180. изразява загриженост във връзка с констатацията на Палатата, че системите за вътрешен контрол на Агенцията изискват значителни подобрения и че за втора поредна година Комисията е изразила резерви относно системата;

Препоръки

181. призовава ГД „Научни изследвания и иновации“: — да следва препоръките на Палатата относно тази подфункция; — да изпълни възможно най-бързо 26-те неизпълнени препоръки на Службата за вътрешен одит; — да обръща по-голямо внимание на насърчаването на действията в областта на климата (един от КПЕ) и да бъде по-амбициозна в това отношение; — да бъде особено бдителна по отношение на спазването на правилата за участие и разпространение на резултатите по програма „Хоризонт 2020“; — да насърчава по-балансирано разпределение на ресурсите между държавите членки в рамките на програма „Хоризонт 2020“ и да подпомага допълнително държавите членки и изследователите, по-специално при подготовката на тяхното заявление за финансиране; — да публикува в своя годишен отчет за дейността предложения за специфични за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър; — да преосмисли методите за извършване на предварителни проверки във връзка с големи научноизследователски инфраструктури с цел повишаване на тяхната ефикасност и ефективност; — да докладва, заедно с Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA), на компетентната комисия на Парламента до юли 2020 г. относно реформите, въведени с цел коригиране на положението; — да обърне специално внимание на предоставянето на средства от координатора на проекта за бенефициента; — да инвестира усилия за измерване на резултатите и добавената стойност за Съюза;

182. призовава Палатата да разшири обхвата на оценката за изпълнението в своя годишен доклад, за който специалните доклади на Палатата са ценен източник на информация; във връзка с това приветства предложенията, направени на 19 ноември 2019 г. в Люксембург при посещението на комисията по бюджетен контрол;

Икономическо, социално и териториално сближаване

183. отбелязва информацията, предоставена от Палатата, че плащанията за 2018 г. по подфункция 1б „Икономическо, социално и териториално сближаване“ от МФР представляват 34,8 %, т.е. 54,5 милиарда евро от бюджета на Съюза; отбелязва освен това, че от тази сума 30,1 милиарда евро (55,1 %) се изразходват за ЕФРР, 9,3 милиарда евро (17 %) – за Кохезионния фонд, 13,9 милиарда евро (25,6 %) – за ЕСФ, а останалото – за други дейности;

184. отбелязва, че за 2018 г. ГД „Регионална и селищна политика“ докладва за плащания в размер на 39,5 милиарда евро, което показва степен на изпълнение от 98,52 % за разрешените бюджетни кредити за плащания за 2018 г., и че ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ докладва за плащания в размер на 14,6 милиарда евро — степен на изпълнение от 94,42 %;

Принос към постигането на целите на Съюза за 2020 г.

185. отбелязва, че за КПЕ Комисията посочва, че: — по отношение на работни места, растеж и инвестиции, всяко изразходвано евро генерира допълнителен БВП в размер на 2,7 EUR и че в резултат на това са създадени около 1,3 милиона работни места през последния програмен период; — по отношение на подобряването на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите, прогнозният брой на проектите за сътрудничество между предприятия и научноизследователски институции, определен въз основа на избраните към края на 2017 г. проекти, почти се е удвоил; — по отношение на конкурентоспособността на МСП, прогнозният брой на предприятията, получаващи подкрепа, определен въз основа на избраните към края на 2017 г. проекти, се е увеличил с 40 %; — по отношение на нисковъглеродната икономика, прогнозният брой на проектите, определен въз основа на избраните към края на 2017 г. проекти, се е увеличил над два пъти и е достигнал 69,2 % от целта, заложена за края на 2023 г., а именно за осигуряване на допълнителен капацитет от 6 708 мегавата;

186. отбелязва, че Регламентът за общоприложимите разпоредби за периода 2014—2020 г. (член 71 от Регламент (ЕС) № 1303/2013 ( 15 ) ) не включва разпоредби, които да определят постигането на резултати и тяхната устойчивост като критерии за стабилност на инвестициите в производствени дейности по линия на ЕФРР; отбелязва констатациите на Палатата относно устойчивостта ( 16 ) и качеството на тези инвестиции и отново призовава за включване на постигането на резултати като основен елемент при оценката на дълготрайността на проектите, което ще позволи да се прецени до каква степен положителното икономическо развитие се насърчава от общия икономически подем или от финансирането, отпускано от Съюза;

Обхват и подход на одита

187. отбелязва, че Палатата е разгледала извадка от 220 операции, която е формирана така, че да бъде статистически представителна за целия набор от разходи по подфункция 1б от МФР, която одитните органи са проверили преди това;

188. отбелязва със загриженост факта, че при тези 220 операции Палатата е идентифицирала и определила количествено 36 грешки, които не са били открити от одитните органи, и че като се вземат предвид 60-те грешки, установени преди това от одитните органи, и корекциите, извършени от програмните органи (на обща стойност 314 милиона евро за двата програмни периода, взети заедно), изчисленият от Палатата процент на грешки е 5,0 %.

189. отбелязва, че Комисията не споделя оценката на Палатата за три значителни грешки във връзка с програмния период 2014—2020 г. и за две грешки във връзка с програмния период 2007—2013 г.; отбелязва, че Комисията посочва наличието на различни интерпретации на приложимите национални правила или правила на Съюза, което оказва въздействие върху изчисления процент на грешка ( 17 )

190. посочва по-специално, че основните източници на грешки са свързани с недопустими разходи (37) и процедури за възлагане на обществени поръчки (18), следвани от липсата на важни придружаващи документи (3);

191. отбелязва освен това, че до края на финансовата 2016—2017 година са били изплатени авансово 2,9 милиарда евро за финансови инструменти, като 2,3 милиарда евро от тях са декларирани в периода между 1 юли 2016 г. и 30 юни 2017 г. (17 % от общата сума на изплатеното съфинансиране от Съюза), и че през финансовата 2016—2017 година на крайните получатели са били изплатени 1,3 милиарда евро (43 %);

192. изисква от Комисията да информира органа по освобождаване от отговорност за това кой използва лихвите, начислени върху сумата от 1,6 милиарда евро, която все още не е платена на бенефициентите, както и да включва тази информация в своите годишни доклади от този момент нататък;

193. отбелязва, че одитът на Палатата е обхванал плащания по пет финансови инструмента (два от програмния период 2014—2020 г. и три от програмния период 2007—2013 г.); отбелязва, че Палатата е проверила 30 гаранции и 100 заема по тези пет инструмента на ниво финансови посредници и е открила 14 случая на недопустими плащания към крайни получатели във връзка с три инструмента, проверени от Палатата: те касаят недопустими заеми или недопустими крайни получатели и отменени плащания, които дадена държава членка неправилно е вписала като изплатени;

194. отбелязва, че ГД „Регионална и селищна политика“ е потвърдила процента на остатъчни грешки — 1,96 % за отчетната 2016—2017 година, след приключването на контролния цикъл на национално ниво и на равнището на Комисията, въз основа на всички налични към тази дата одитни доказателства и на текущите състезателни процедури (консервативен подход), и че същевременно ГД „Регионална и селищна политика“ е изчислила, че потвърденият процент би могъл да достигне максимум 2,74 %;

195. отбелязва със загриженост значителната разлика между процента на грешки, изчислен от Палатата и от Комисията;

196. отбелязва освен това, че за 2018 г. Комисията въведе две нови понятия: „сума, изложена на риск при плащане“ ( 18 ) и „сума, изложена на риск при приключване“;

197. посочва, че „сумата, изложена на риск при плащане“ се основава на счетоводните отчети, предадени от държавите членки след приспадане на финансовите корекции; отбелязва, че поради тази причина изглежда, че Комисията няма информация от първа ръка относно сумата, изложена на риск при плащане;

198. освен това посочва факта, че „сумата, изложена на риск при приключване“ представлява екстраполация, основана на опита на Комисията;

199. в този контекст счита за полезно да се припомнят разпоредбите на член 247, параграф 1, буква б), подточка i) от Финансовия регламент, който изисква от Комисията да представи „(...) оценка на нивото на грешки при разходите на Съюза, основана на съгласувана методология и прогноза за бъдещи корекции (...)“;

200. изразява загриженост във връзка със заключението на Палатата, че понастоящем е трудно да се разчита на работата на някои одитни органи поради слабости в техните методи за формиране на извадки, в документацията за одитната следа и при третирането на грешките; изразява също така загриженост във връзка с факта, че Палатата не може да се доверява на процента на грешки, предоставен от Комисията, защото той се основава на разходи, които все още не са преминали през пълния цикъл на проверка и се различават от разходите, одитирани от Палатата;

201. критикува факта, че Палатата и Комисията използват различни методологии за изготвяне на съответните си становища за законосъобразността и редовността на финансовите операции; поради това те достигат до различни резултати за процента на остатъчни грешки: > 2 % (ГД „Трудова заетост, социални въпроси и равни възможности“ и ГД „Регионална и селищна политика“), 5 % (Палатата); във връзка с това изисква от Палатата да предоставя не процента на остатъчни грешки, а процента на грешки при плащанията (преди прилагането на корекции), за да се подобри качеството на оценката и контрола на Парламента;

202. посочва освен това, че базата данни на двете институции е различна: Палатата следва годишен подход, а през 2018 г. Комисията успя да провери единствено отчетите за 2016—2017 г. и следва многогодишен подход;

Финансово управление и вътрешен контрол

203. посочва, че ГД „Регионална и селищна политика“ е изразила 30 резерви по отношение на 30 оперативни програми в рамките на текущия програмен период; 18 резерви все още продължават да са валидни за програмния период 2007—2013 г.;

204. отбелязва, че към края на 2018 г. ГД „Регионална и селищна политика“ докладва за приключването на 99 % от плановете за действие за изпълнение на предварителните условия, както и че неприключените планове за действие са намалели до 6 през 2018 г. (8 през 2017 г.); отбелязва със загриженост, че са били взети две решения за спиране на плащанията и че са били изпратени две писма за предварително временно спиране във връзка с неприключени планове, което би могло да засегне своевременното изпълнение на съответните оперативни програми, по-голямата част от които касаят сектора на околната среда;

205. призовава Комисията да осигури реално опростяване на процедурата, включително и документацията, която се изисква за получаването на достъп до финансиране, без да се пренебрегват принципите за контрол и мониторинг;

206. изразява загриженост за изоставането при изпълнението на структурните фондове, като положението е по-лошо дори и спрямо това, което се наблюдаваше на съответния етап от предходния програмен период: докато понастоящем средният процент на усвояване е под 40 %, на съответния етап от програмния период 2007—2013 г. той беше под 60 % ( 19 )

207. отбелязва, че в годишния отчет за дейността на ГД „Регионална и селищна политика“ за 2018 г. се посочва, че понастоящем чрез финансовите инструменти се планира да бъдат осигурени 18 милиарда евро от ЕФРР и Кохезионния фонд, което се равнява на 7,2 % от общия размер на отпуснатите средства;

208. изразява съжаление, че годишният доклад за 2018 г. относно „финансовите инструменти по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове“ беше публикуван едва през януари 2020 г.; отбелязва, че към края на 2018 г. приносът на ЕСИ фондовете за финансовите инструменти възлизаше на сумата от 16,9 милиарда евро, че за финансовите инструменти бяха платени 7 милиарда евро (около 41 %) от ЕСИ фондовете, а 3,7 милиарда евро бяха инвестирани в полза на крайни бенефициенти; призовава Комисията да публикува годишния доклад за 2019 г. до октомври 2020 г., за да може констатациите от него да бъдат включени в доклада за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за 2019 г.;

209. припомня своето искане на националните одитни органи да се предостави възможност за одитиране на финансовите инструменти, включени в бюджета на Съюза, за намаляване на броя финансовите инструменти и за въвеждане на по-строги правила за докладване от управителите на фондове, включително от групата на ЕИБ и други международни финансови институции, във връзка с изпълнението и постигнатите резултати, чрез което да се повишат прозрачността и отговорността ( 20 )

210. подчертава, че за финансовите инструменти, използвани в рамките на Съюза и извън него, трябва да се осигури повече прозрачност, подобрена отчетност и по-добро докладване относно резултатите от изпълнението и устойчивостта; призовава Комисията да гарантира, че нейните партньори, които прилагат финансови инструменти, подкрепяни от бюджета на Съюза, осигуряват максимална прозрачност и отчетност;

211. подчертава, че финансовите инструменти може да допълват безвъзмездните средства, но не следва да ги заменят ( 21 )

212. изразява сериозна загриженост за това, че натрупването на бюджетни кредити за поети задължения в края на програмния период ще бъде значително по-голямо от това в края на предходния период, което евентуално ще предизвика нова криза с плащанията;

213. отбелязва, че за финансовата 2016—2017 година ГД „Регионална и селищна политика“ е потвърдила процента на остатъчни грешки, докладван от одитните органи (включително в някои случаи след въвеждането на корекции без съществено въздействие), който за 135 оперативни програми е бил под прага на същественост, а за 29 оперативни програми е трябвало да бъде преразгледан и е надхвърлил 2 %;

214. отбелязва също така, че ГД „Регионална и селищна политика“ е приела 242 от 258 заверени отчета за финансовата 2017—2018 година; а не е приела 16 отчета; подчертава в този контекст, че Палатата не е разгледала отчетите за този период, тъй като проверките все още не са приключили;

215. отбелязва, че най-застрашените от измами области на структурната политика и политиката на сближаване са инфраструктурата (34 %), околната среда (13 %) и научните изследвания (13 %), и че случаите на измами засягат правилата за възлагане на обществени поръчки (52 %), неправомерните разходи (14 %) и конфликтите на интереси (8 %);

Сериозни нередности и злоупотреба със средства в държавите членки

216. отбелязва, че окончателният одитен доклад на ГД „Регионална и селищна политика“ относно Чешката република беше публикуван в медиите без разрешение, вследствие на изтичане на информация; беше уведомен, че Комисията е извършила цялостен одит относно прилагането на законодателството на Съюза и на държавите членки, като тя е направила обстойна проверка не само за редовността на операциите, но и за спазването на законодателството на Съюза и на държавите членки във връзка с конфликтите на интереси; отбелязва, че на заседание, проведено при закрити врата през декември 2019 г., Комисията е информирала водещата комисия на Парламента относно напредъка при одитите, извършвани от ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“; призовава Комисията да информира своевременно органа по освобождаване от отговорност и компетентната(ите) комисия(и) за всяко ново развитие по този въпрос и да гарантира предприемането на подходящи последващи действия във връзка с констатациите;

217. изразява съжаление за първоначалната информация, че по отношение на регионалните и кохезионните фондове одиторите са открили сериозни проблеми при функционирането на системите за управление и контрол, и следователно са предложили финансова корекция в размер на почти 20 %; призовава Комисията да извърши критична оценка за това дали тези случаи представляват случаи на системна злоупотреба със средства на Съюза; очаква от Комисията да приеме подходящ механизъм за избягване на бъдещи проблеми;

218. също така изразява съжаление за първоначалната информация, че одиторите на Комисията са открили много сериозни случаи на конфликти на интереси, свързани с чешкото правителство; разбира обаче, че до февруари 2017 г. чешкият национален Закон за конфликтите на интереси не е предвиждал наказание за отпускането на публични средства на държавни служители; отбелязва, че до момента не са декларирани никакви разходи за 2018 г.; очаква от Комисията да направи всичко възможно, за да приключи процеса ефикасно и своевременно, и да приложи изцяло всички необходими корективни мерки; с оглед на докладите за сериозни опасения относно конфликти на интереси, свързани с чешкото правителство, разкрити при проверките, извършени от Комисията; настоятелно призовава Комисията да информира изчерпателно Парламента и Съвета за положението във връзка с този въпрос;

219. приветства факта, че Комисията е информирала своята компетентна комисия за това, че ГД „Регионална и селищна политика“ е извършила финансови корекции, възлизащи на повече от 1,5 милиарда евро, по програми, реализирани през периода 2007—2013 г. в Унгария, в които е открила нередности, и че тази сума засяга следните оперативни програми: — 2007HU161PO001 Икономическо развитие 275 милиона евро — 2007HU161PO002 Околна среда и енергетика 254 милиона евро — 2007HU161PO007 Транспорт 371 милиона евро — 2007HU161PO008 Социална инфраструктура 120 милиона евро — 7 регионални оперативни програми 473 милиона евро — 2007HU161PO010 Мерки за прилагане 75 милиона евро

220. признава отличната работа на Комисията във връзка с проверките за откриване на системни рискове и източници на грешки; приветства наложените финансови корекции; отбелязва със загриженост, че е необходим значителен период от време за възстановяване на неправомерно изплатените средства; призовава Комисията да информира по-подробно органа по освобождаване от отговорност за своите констатации относно системните рискове и олигархичните структури;

221. изразява съжаление относно факта, че по отношение на ЕСИ фондовете одиторите на Комисията са открили сериозни проблеми при функционирането на системата за управление и контрол, основно във връзка с контрола спрямо процедурите за възлагане на обществени поръчки;

222. припомня, че по отношение на всички оперативни програми е приложена финансова корекция с единна ставка в размер на 10 %;

223. припомня, че поради нередности, свързани с възлагането на обществени поръчки, беше наложена финансова корекция в размер на 25 % спрямо рамковите споразумения във водния сектор по линия на оперативна програма „Околна среда и енергийна ефективност“;

224. припомня, че поради слабости на етапа за подбор на проекти беше наложена финансова корекция с единна ставка в размер на 10 % по оперативна програма „Териториално и жилищно развитие“;

225. отбелязва освен това, че ГД „Регионална политика“ все още не е започнала подготовката за приключване на програмите за електронна администрация, което би могло да доведе до допълнителни корекции;

226. отбелязва със загриженост, че равнището на нередности показва наличието на системен проблем в оперативните програми на Унгария, датиращ още от 2007 г.; призовава Комисията да информира Парламента и обществеността относно оценката на Комисията за причините, довели до това равнище на нередности; посочва, че еднократната глоба в размер на 10 %, налагана за лошо управление на оперативните програми, не е дългосрочно решение на проблема с високото равнище на откривани нередности и че без подобрени и адекватни механизми за контрол и наблюдение, това равнище не може да бъде намалено;

227. изисква от Комисията да определи ясен график за горепосочените програми – от началото на проекта до възстановяването на средствата, като обясни различните етапи;

228. изисква от Комисията да обясни начина, по който тези възстановени средства ще бъдат включени в бюджета, тъй като те засягат програмите от предходния програмен период 2007—2013 г.;

229. припомня своята позиция в подкрепа на създаването на механизъм, предвиждащ значителни правни и финансови последици за държавите членки, които не зачитат ценностите, посочени в член 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС);

Препоръки

230. призовава Комисията: — да разшири докладването относно въздействието и устойчивостта на инвестициите на Съюза, за да се покаже европейската добавена стойност на финансирането от Съюза; — да увеличи усилията си за подобряване на съществуващите рамки за контроли осигуряване на увереност с оглед на създаването на единна одитна верига; — да представи в своя годишен доклад за управлението и изпълнението стойност за нивото на грешки при плащане (преди извършването на корекции на национално равнище) и прогноза за бъдещите корекции; — да продължи своето сътрудничество с Палатата с цел по-нататъшно съгласуване на методите за одит и тълкуването на правните текстове; — да публикува в своя годишен отчет за дейността предложения за специфични за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър; — да обърне по-голямо внимание и да осигури засилена техническа подкрепа за държавите членки, чиито системи за управление и контрол са ненадеждни или само частично надеждни и се характеризират с повишен риск от измами и корупция във връзка с финансирането, и по-специално за държавите членки, които не са се присъединили към Европейската прокуратура; — да насърчи настоятелно държавите членки да се присъединят към Европейската прокуратура; — да обърне специално внимание на рамковите споразумения, сключвани чрез процедури за възлагане на обществени поръчки, тъй като измамите и корупцията във връзка с тях водят до по-голям риск за финансовите интереси на Съюза; — да намали възможно най-бързо изоставането при бюджетните кредити за поети задължения; — да ограничи автоматичната отмяна на поетите задължения за програмния период 2021—2027 г. от n+3 години на n+2 години, за да се насърчат държавите членки да приложат бързо програмите; — да наложи финансови корекции за грешките, установени от Палатата, съгласно съответните правни разпоредби; — да уточни в годишните отчети за дейността как сумите, засегнати от последващи финансови корекции, наложени от държавите членки и от Комисията, са били използвани повторно, и по-специално в случаите, когато става въпрос за измама, корупция или друга престъпна дейност; — да посочи в годишните отчети за дейността дали и по какъв начин съответните държави членки са използвали повторно последващите финансови корекции, наложени от държавите членки и от Комисията; — да публикува незабавно годишния доклад за 2020 г. на тема „Финансови инструменти по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове“; — да повиши прозрачността, като осигури възможност за търсене на спечелилите оференти на уебсайта на Съюза за обществените поръчки - Tenders Electronic Daily (TED); — да превърне използването на компютърната програма ARACHNE в предпоставка за използване на средства на Съюза от страна на държавите членки; да проучи възможността за използване на данните на ARACHNE и съдебните решения на държавите членки и Съда на Европейския Съюз за създаване на „черен списък на ЕС“ на дружества и техните действителни собственици или физически лица, които са били осъдени за измами или корупция или други престъпни дейности, свързани с използването на средства на Съюза, като евентуално им наложи забрана да кандидатстват за финансиране от Съюза за срок от пет години, както и внимателно да разгледат всички техни текущи проекти, включващи плащането на средства от Съюза; — да предоставя допълнителна подкрепа и насоки на държавите членки чрез различните си механизми, включително наличната техническа помощ и специалната работна група за укрепване на административния капацитет за усвояване на средства от Съюза и за извършване на плавен преход от настоящия към следващия програмен период; — да приведе счетоводните периоди, валидни за структурните фондове, в съответствие с тези на Палатата; — да гарантира, че задържането на 10 % за междинните плащания ще се запази и през програмния период 2021—2027 г. и че задържаните суми ще бъдат освобождавани, едва след като всички проверки бъдат приключени и са осъществени необходимите подобрения или корективни мерки; — да разработи общи насоки за конфликтите на интереси, касаещи високопоставените политици; да разработи, заедно с държавите членки, ефективни правни инструменти, чрез които да се избегне облагодетелстването на олигархични структури от средства по линия на кохезионните фондове на Съюза; — да разгледа при новата МФР възможностите за въвеждане на пряко управление вместо споделено управление в случай на умишлена злоупотреба със средства;

231. призовава Палатата да разшири обхвата на оценката за изпълнението в своя годишен доклад, за който специалните доклади на Палатата са ценен източник на информация; във връзка с това приветства предложенията на Палатата, представени по време на посещението на комисията по бюджетен контрол на 19 ноември 2019 г.;

Природни ресурси

Съответствие

232. отбелязва, че за финансовата 2018 година Палатата изчислява ниво на грешки от 2,4 % за функция „Природни ресурси“ като цяло, което все още е над прага на същественост от 2%;

233. подчертава, че сложните условия за допустимост увеличават риска от грешки по отношение на развитието на селските райони, пазарните мерки, рибарството, околната среда и действията в областта на климата; отбелязва, че тези области съответстват на около една четвърт от бюджета за „Природни ресурси“;

234. отбелязва, че от общо 156 плащания, проверени от Палатата в областите с по-висок риск, една четвърт са засегнати от грешки и че основните причини за грешките са свързани с условията за допустимост, правилата за възлагане на обществени поръчки или правилата за отпускане на безвъзмездни средства, както и неточна информация относно площите;

235. отбелязва със задоволство, че по отношение на бюджета, съответстващ на директните плащания по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) (72 % от функция „Природни ресурси“), Палатата счита, че нивото на грешки в тази област е под прага на същественост от 2 %;

236. посочва, че от общо 95 одитирани от Палатата директни плащания 81 % не са засегнати от грешки и че повечето грешки са били незначителни надплащания под 5 %, което с