BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 8.4.2009 
SEC(2009) 316 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
 
Придружителен  документ  към 
Предложение  за 
 
ДИРЕКТИВА  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И СЪВЕТА  
 
относно  борбата  със забавяне  на плащане  по търговските  сделки  (Преработване ) 
   
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
    
{COM(2009) 126 окончателен } 
{SEC(2009) 315}  
BG 2   BG Референтен  номер  на планирания  дневен  ред или на работната  програма : 
2009/ENTR/006. Настоящият  документ  е обвързващ  само  за службите  на 
Комисията , участвали  в изготвянето  на оценката  на въздействието , и не 
предопределя  окончателния  вид на което  и да е от решенията , които  Комисията  
ще вземе . 
На 17 декември  2008 г. комитетът  за оценка  на въздействието  предостави  
становището  си по проекта  на оценката  на въздействието  [D(2008)10479]. 
Всички  препоръки  на комитета  бяха  взети  предвид  и оценката  на 
въздействието  беше  съответно  изменена .  
1. ФОРМУЛИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Директива  2000/35/ ЕО беше  приета  с цел провеждане  на борба  със забавата  за 
плащане  по търговските  сделки . Според  директивата  лихва  за забава  на 
плащане  може  да се начисли , когато  плащането  не е извършено  в (рамките  на) 
срока , указан  в договора , или в законоустановения  срок . В директивата  се 
предвижда  „законен  процент “, но на страните  се дава възможност  да постигнат  
и друга  договореност . Той става  дължим  от деня , следващ  датата  за плащане  
или след  изтичането  на срока  за плащане , определен  в договора , или 30 дни 
след  датата  на получаване  от длъжника  на фактурата  или на равностойно  
искане  за плащане , ако срокът  за плащане  не е определен .  
Въпреки  директивата  случаите  на забава  на плащане  по търговските  сделки  са 
широкоразпространена  практика  в ЕС . Те са честа  практика  не само  при 
търговските  сделки : според  проведени  проучвания  в общия  случай  сроковете  
на плащане  в държавния  сектор  надвишават  сроковете  за плащане  по договори  
в частния  сектор .  
Причините  за забавата  на плащането  по търговските  сделки  и съответното  
пасивно  отношение  от страна  на редица  кредитори  са най-различни :  
(1) структурата  на пазара : нивото  на конкурентоспособност  в рамките  на 
пазара , пазарната  сила  на участниците  на пазара  и съответстващият  
страх  от увреждане  на търговските  отношения  с клиентите  са важни  
фактори  при определянето  на това дали  кредиторите  приемат  или 
отказват  забавата  на плащането  и на това дали  длъжниците  проучват  
възможността  за удължаване  на срока  на търговския  кредит . Позицията  
на кредитора  на даден  пазар  ще има голямо  отражение  върху  
отношението  му към забавата  на плащането  и върху  опасенията  му от 
увреждане  на търговските  му отношения  с клиента . За длъжниците  
основните  причини  за навременното  плащане  по търговските  сделки  
често  са свързани  с търговската  или професионалната  им репутация  или 
взаимното  (им) доверие  при дългосрочните  търговски  отношения ;  
(2) икономическият  цикъл : променящите  се макроикономически  условия  са 
друга  причина  за забавата  на плащанията . Наличието  на икономически  
спад  е вероятно  да доведе  до повече  случаи  на забава  на плащането , тъй 
като фирмите  забавят  изплащането  на фактурите  си. Освен  това 
капацитетът  на фирмите  за генериране  на пари  в брой  от операциите  им 
BG 3   BG е занижен , а банките  може  да намалят  кредитите  за фирмите . 
Подобряването  на икономическите  условия  обаче  може  да доведе  до 
увеличаване  на случаите  на забава  за плащане  от страна  на някои  
фирми , на които  са предоставени  повече  инвестиционни  възможности , а 
и следователно  по-голяма  нужда  от набиране  на средства ;  
(3) достъпът  до финансови  средства  и бюджетни  ограничения : наличието  на 
кредит , паричната  политика , потокът  и естеството  на кредитната  
информация , ликвидността  на фирмата  и наличието  на финансови  
средства  от банките  също  могат  да окажат  влияние  върху  забавата  на 
плащането , най-вече за стопански  субекти , за които  банковият  кредит  е 
алтернатива  на финансирането  от доставчика . Редица  предприятия  и 
държавни  органи  длъжници  смятат  забавата  на плащането  за ефикасен  и 
евтин  начин  за финансиране  на собствените  си сделки  и дейности . За 
държавните  органи  забавата  за плащане  на кредитори  е лесен , но 
необоснован  начин  за преодоляване  на бюджетните  ограничения , като 
се отлагат  плащания  за следващия  бюджетен  период ; 
(4) вътрешната  организация  на кредиторите  и длъжниците : практиките  по 
отношение  на финансово  управление  на длъжниците  (в това число  и 
държавни  органи ) и практиките  по отношение  на управлението  на 
кредити  на кредиторите , както  и качеството  на продуктите  и услугите  
им, както  и предлаганите  след  продажбата  услуги  са важни  фактори  при 
(избягването  на) забавата  за плащане . Кредиторите  по търговските  
сделки , най-вече МСП  (малките  и средните  предприятия ), невинаги  
имат  съответните  системи  за управление  на кредитите  с цел 
предотвратяване  или управление  на забавените  плащания ; 
(5) липсата  на ефективни  и ефикасни  средства : въпреки  съществуването  на 
Директива  2000/35/ ЕО много  предприятия , най-вече МСП , не 
начисляват  лихва , когато  имат  право  на това. За някои  кредитори  цената  
на това да се предприемат  действия  срещу  забавата  на плащане  не е 
оправдано  от гледна  точка  на финансовите  ползи . В много  случаи  
разходите  за допълнителната  административна  работа  не могат  да бъдат  
възстановени . Преследването  на клиенти , които  бавят  своите  плащания , 
или начисляването  на лихва  за забава  за плащане  генерира  
административни  разходи , които  много  предприятия  предпочитат  да 
избегнат . Освен  това окончателната  сума  на законния  процент , дължим  
от длъжник , може  да бъде  изчислен  в деня , в който  на кредитора  е 
платено , така че той трябва  да изчака  плащането , преди  да е в състояние  
да определи  стойността  на лихвата , която  може  да начисли . Освен  това 
цената  на това да се начисли  лихва  преди  действителната  дата на 
плащане  в повечето  случаи  е по-голяма  от финансовите  ползи . Предвид  
изброените  причини  рискът  от негативни  последствия  при забава  на 
плащането  от страна  на длъжниците  е твърде  нисък , за да се очаква  
постигане  на чувствително  подобрение  при извършването  на плащане . 
Положението  е особено  тежко  в случаите  с държавната  администрация , 
където  няма  същите  финансови  ограничения  като при предприятията . 
Освен  това някои  от основните  разпоредби  на директивата  са неясни  
или е трудно  да се прилагат  на практика . Например  възможни  са 
различни  тълкувания  при изчисляването  на приложимата  лихва , 
BG 4   BG определението  на „разноски  по събиране “ и възможността  за сложна  
лихва .  
Случаите  на забава  за плащане  по търговските  сделки  имат  важно  въздействие : 
• Забавата  за плащане  представлява  значителен  разход  за предприятието  на 
кредитора . Като  цяло  забавата  за плащане  възпрепятства  паричния  поток , 
внася  допълнителни  разходи , свива  инвестиционните  възможности  и 
допринася  за усещането  за несигурност  за редица  кредитори  и най-вече за 
МСП , особено  в периоди  на ограничен  и скъпоструващ  достъп  до финансови  
средства . В резултат  на това конкурентоспособността  и 
платежоспособността  им често  са застрашени .  
• Дружествата  длъжници  и държавните  органи , които  извършват  забава  за 
плащане , получават  безлихвен  търговски  кредит . 
• Случаите  на забава  за плащане  оказват  отрицателно  въздействие  върху  
търговията  в Общността . В повечето  държави -членки  предприятията  гледат  
на продажбата  на стоки  и услуги  на предприятия  и органи  в друга  държава -
членка  като на предполагащи  по-висок  риск  от забава  за плащане . Сред  
причините , които  действат  обезсърчаващо  на предприятията  да продават  
продуктите  и услугите  си в други  държави -членки , е и рискът  от забава  за 
плащане , тъй като това увеличава  несигурността  и цената  на извършване  на 
търговска  дейност . Много  големите  срокове  за плащане  по договорите  за 
обществени  поръчки  и забавата  за плащане  от страна  на държавните  органи  
също  действа  обезсърчаващо  на стопанските  субекти  да участват  в 
процедури  по обществени  поръчки . Това  обезсърчаване  намалява  
възможността  на държавните  органи  да получат  най-доброто  за парите  на 
данъкоплатеца . 
2. ЦЕЛИ 
Всяка  инициатива  на Общността  за справяне  с проблема  със забавата  за 
плащане  в крайна  сметка  трябва  да: 
• допринася  за постигането  на по-широките  и всеобхватни  цели  по отношение  
на конкурентоспособността , залегнали  в обновеното  Лисабонското  
партньорство  за растеж  и заетост1; 
• намалява  значително  административната  тежест  за предприятията , 
насърчава  паричния  им поток  и спомага  за това повече  хора  да станат  
предприемачи  в съответствие  с принципите  на Small Business Act  (Акта  за 
малките  предприятия )2; 
                                                 
1 Съобщение  на Комисията : Да работим  заедно  за растеж  и заетост . Нов старт  за Лисабонската  
стратегия , COM(2005)24. 
2 Според  съобщението  на Комисията  до Съвета , Европейския  парламент  и Европейския  
икономически  и социален  комитет  и Комитета  на регионите  — „Мисли  първо  за малките “ - 
„Small Business Act“ за Европа , COM(2008)394 окончателен  от 25 юни 2008 г., улесняването  на 
достъпа  на МСП  до финансиране  и разработването  на правна  и икономическа  среда , която  
BG 5   BG • спомага  за гладкото  функциониране  и изграждане  на вътрешния  пазар  
посредством  премахването  на съответните  пречки  пред  трансграничните  
търговски  сделки .  
Инициативата  предлага  силен  тласък  на усилията  за преодоляване  на 
настоящата  икономическа  криза , като допринася  за изпълнението  на 
Европейския  план  за икономическо  възстановяване3 и насърчава  паричните  
потоци  на предприятията  с цел укрепване  в дългосрочен  план  на 
конкурентоспособността  на европейските  предприятия . 
И по-конкретно , това засяга  следните  взаимосвързани  оперативни  цели : 
(1) изправяне  на длъжниците  пред  мерки , които  успешно  ги обезкуражават  
да извършват  забава  на плащане ; и  
(2) предлагане  на кредиторите  на мерки , които  им позволяват  пълноценно  и 
ефективно  да упражняват  правата  си в случай  на забава  за плащане . 
3. ВАРИАНТИ  ЗА ПОЛИТИКА  
Освен  основния  вариант  бяха  разгледани  и следните  други  варианти : 
– Вариант  2а (незаконодателен ): организирането  на дейности  за повишаване  
на информираността , насочени  към предприятията ; 
– Вариант  2б (незаконодателен ): организирането  на дейности  за повишаване  
на информираността , насочени  към организации , представляващи  МСП ; 
– Вариант  2в (незаконодателен ): публикуване  на информация  за лоши  
длъжници ; 
– Вариант  3а (законодателен ): цялостно  хармонизиране  на сроковете  за 
плащане ; 
– Вариант  3б (законодателен ): увеличаване  на „маржа “ към лихвения  процент ; 
– Вариант  3в (законодателен ): премахване  на прага  от 5 евро ; 
– Вариант  3г (законодателен ): въвеждане  на такса  за забава  на плащане ; 
– Вариант  3д (законодателен ): въвеждане  на обезщетение  за забава  на 
плащане ; 
– Вариант  3е (законодателен ): укрепване  на ролята  на представителните  
организации . 
                                                                                                                                                         
спомага  навременните  плащания  по търговските  сделки , е един  от 10-те ръководни  принципа  за 
планирането  и прилагането  на политиките  за МСП  както  на равнище  ЕС, така и на равнището  на 
държавите -членки . 
3 СОМ  (2008) 800, 26.11.2008 г. 
BG 6   BG Няколко  от вариантите  като отмяна  на Директива  2000/35/ ЕО, създаването  на 
Европейски  фонд , целящ  предоставянето  на финансиране  на МСП  без такси  и 
въз основа  на разчетните  сметки  бяха  отхвърлени  на по-ранен  етап на прегледа  
на вариантите . 
4. АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Следва  да се отбележи , че при някои  важни  аспекти  на трите  първи  причини  за 
проблема , описани  в раздел  1, ЕС няма  непременно  пълномощия  за действие . С 
някои  от проблемите , свързани  със структурата  на националните  и 
регионалните  пазари , следва  да се заемат  държавите -членки , докато  по 
отношение  на бизнес  цикъла  повечето  от лостовете , свързани  с политиките  от 
областта  на икономиката , са в ръцете  на държавите -членки , затова  на 
равнището  на ЕС не може  да се намери  цялостно  решение  за всички  причини  
на проблема .  
Освен  това директивата  представлява  доброволен  инструмент  за стопанските  
субекти  дотолкова , доколкото  тя не ги задължава  за изискват  лихва  при забава  
за плащане . С директивата  също  така се действа  в област , където  редица  други  
фактори  могат  да повлияят  върху  извършването  на плащане  по търговските  
сделки  между  предприятията . Нормативната  рамка , приложима  за процесите  на 
плащане  и съдебните  искове  за получаване  на плащане  по търговски  сделки  в 
транснационални  дела  в рамките  на ЕС, се преработва  с въвеждането  на нови  
правила  на равнище  ЕС, които  влязоха  в сила  наскоро  или които  скоро  ще 
влязат  в сила . Трудно  е да се предвиди  взаимосвързаността  и косвените  
последствия  на основния  вариант . Затова  е възможно  само  да се предвидят  
примерни  количествени  прогнози  на възможното  икономическо  и социално  
въздействие  на който  и да е от вариантите . Следователно  в основата  си 
анализът  е качествен . Следва  да се отбележи , че нито  един  от вариантите  няма  
да има въздействие  върху  околната  среда  или върху  трета  държава .  
Някои  от причините  за проблемите , при които  ЕС няма  правомощия  за 
действие , все пак ще повлияят  при избора  на някои  от вариантите . Например  
структурата  на пазара  и положението  на икономическия  субект  на пазара  до 
голяма  степен  ще предопределят  желанието  му за предприемане  на действие  
спрямо  длъжник , извършващ  забава  за плащане , и за увреждане  на търговски  
взаимоотношения , които  може  да са на стойност  няколко  хиляди  евро . Поради  
това, макар  да е възможно  да се направи  качествена  оценка  на въздействието  
при различните  варианти , е трудно  да се направи  надеждна  прогноза  за 
цялостното  икономическо  въздействие  на предложението , а следователно  и 
невъзможно  да се направи  количествена  оценка  на прякото  социално  
въздействие .  
Вариантите  за политика  се оценяват  в светлината  на основния  вариант  по 
отношение  на ефективността , ефикасността  и съгласуваността  им: 
Обща  съпоставка  на вариантите  
Вариант  Ефективност  Ефикасност  Съгласуваност  
Вариант  2а 
(незаконодателен )Не: няма  ефект  върху  
длъжниците , а ефектът  Не: изисква  твърде  
много  ресурси  и е с Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
BG 7   BG : организирането  
на дейности  за 
повишаване  на 
информираността , 
насочени  към 
предприятията  върху  кредиторите  е 
минимален  много  несигурен  
резултат . в други  сфери  
Вариант  2б 
(незаконодателен )
: организирането  
на дейности  за 
повишаване  на 
информираността , 
насочени  към 
организации , 
представляващи  
МСП  Не: не е реалистично  
постигането  на целите  Да: сравнително  
ниски  бюджетни  
разходи  за ЕС. Няма  
други  разходи . Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
Вариант  2в 
(незаконодателен )
: публикуване  на 
информация  за 
лоши  длъжници  Под съмнение : 
евентуална  
превантивна  функция  
по отношение  на 
кредиторите , но 
наличие  на редица  
практически  
недостатъци  при 
изпълнението  Не: много  големи  
административни  
разходи  за 
предприятията . Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
Вариант  3a/1  
(законодателен ): 
хармонизиране  на 
сроковете  за 
плащане  между  
отделните  
предприятията  Да: има вероятност  да 
доведе  до по-малко  
случаи  на забава  на 
плащане  посредством  
намаляване  на 
сроковете  за плащане , 
предвидени  в 
договорите .  Не: значителни  
разходи  за 
съответствие  и 
уеднаквяване . Не: известна  загуба  на 
свобода  при 
договарянето  
посредством  
премахване  на 
възможността  на 
дружествата  да се 
конкурират  при 
предлаганите  на 
клиентите  срокове  за 
плащане . Това  от своя 
страна  може  да доведе  
до по-голямо  
напрежение  при други  
аспекти  на 
преговорите  по 
договорите , където  
по-големите  
дружества  могат  да 
упражнят  значително  
влияние  над по-
малките . 
Вариант  3a/2  
(законодателен ): 
хармонизиране  на 
сроковете  за 
плащане  от 
държавните  
органи  на 
предприятията  Да: страхът  от 
увреждане  на 
търговските  
взаимоотношения  с 
клиента  не бива  да 
съществува  в 
договори , сключени  с 
държавни  органи , от 
които  се изисква  да 
следват  стандартни  и 
прозрачни  процедури . 
Още  повече  че 
сроковете  за плащане  Да: въздействието  
върху  бюджета  за 
националните  органи  
ще остане  
сравнително  
ограничено  в 
сравнение  с 
допълнителната  
ликвидност  за 
предприятията , която  
ще донесе  по-ранното  
плащане  от 
държавните  органи .  Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
BG 8   BG обикновено  не 
подлежат  на 
договаряне  при 
договори , сключени  с 
държавен  орган . 
Трябва  да бъде  
предвидена  обаче  
достатъчно  голяма  
наказателна  мярка  за 
случаите  на забава  за 
плащане .  
Вариант  3б 
(законодателен ): 
увеличаване  на 
лихвения  процент  
„марж “  Под съмнение : 
заинтересованите  
страни  изглеждат  
доволни  с настоящия  
лихвен  процент  
„марж “. 
Предприятията  вече 
имат  право  да 
договарят  по-високи  
лихвени  проценти  по 
договора  или да 
включат  по-висока  
ставка  в търговските  
си условия . Условията  
понастоящем  
позволяват  на 
държавите -членки  да 
предлагат  по-висок  
минимален  „марж “ 
към лихвения  процент  
в националното  си 
законодателство . Под съмнение : с този 
вариант  може  да се 
затвърди  положението  
на по-големите  и по-
силни  предприятия , 
тъй като така ще се 
утвърди  позицията  за 
преговаряне  на фирми , 
които  искат  намаление  
при плащане  по-рано . Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
Вариант  3в 
(законодателен ): 
премахване  на 
прага  от 5 евро Да: за малки  сделки , 
ако са придружени  от 
други  мерки , с които  
ще стане  по-изгодно  
да се събират  
неизплатени  суми . Да, особено  за МСП . 
Не беше  отбелязано  
наличие  на разходи  по 
отношение  на 
бюджета , сделките  
или уеднаквяването . Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
Вариант  3г 
(законодателен ): 
въвеждане  на 
„такса  за забава  
на плащане “ Да: това ще позволи  
на предприятията  да 
възстановят  разходите  
си по сделките  при 
изискване  на 
плащането  и 
начисляването  на 
лихва  за забава  на 
плащане , така че само  
чисто  търговски  
основания  ще пречат  
на кредиторите  да 
начисляват  лихви .  Да. Разходите  (най-
вече по сделките ) се 
преразпределят . Няма  
разходи  за бюджета  
или за съответствие . Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
Вариант  3д 
(законодателен ): 
въвеждане  на 
компенсация  за 
забава  на плащане  Да: Силно  
възпрепятстващо  
въздействие  върху  
длъжниците , 
пропорционално  на 
размера  на вземането , 
тъй като понесените  от 
длъжника  разходи  Да. Разходите  (най-
вече по сделките ) се 
преразпределят . Няма  
разходи  за 
съответствие . 
Бюджетните  разходи  
са обосновани  
предвид  вредата , Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
BG 9   BG превишават  
спестяванията , които  
той иначе  би имал  от 
безлихвен  търговски  
кредит . Това  
представлява  и силен  
мотив  за кредиторите  
да изискат  плащането  
и лихвата . нанесена  на 
предприятията  и 
пропорционална  на 
съответствието . 
Вариант  3е 
(законодателен ): 
Увеличаване  на 
ролята  на 
представителните  
организации  Под съмнение : Тези  
организации  може  да 
нямат  ресурсите  за 
справяне  с 
административните  
разходи  и финансовия  
риск  от съдебен  
процес  при забава  за 
плащане . Освен  това 
може  да не е възможно  
повдигането  на 
обвинение  поради  
конфликт  на интереси , 
например  ако в 
организацията  
членуват  и 
кредиторите , и 
длъжниците .  Да: ако мерките  са 
взети  за намаляване  на 
разходите  за 
започване  на съдебен  
процес  и свързаните  с 
това финансови  
рискове  (варианти  3в, 
3 г и 3д). Да: не бяха  
набелязани  конфликти  
в други  сфери  
Горният  анализ  на въздействието  показва , че по отношение  на сделките  между  
предприятия  варианти  3а/2, 3в, 3г и 3д отговарят  на критериите  за ефективност , 
ефикасност  и съгласуваност . Другите  варианти  отпадат  по отношение  на поне  
един  от критериите :  
Подредба  на вариантите   
Вариант  Ефективност  Ефикасност  Съгласуваност
ПРЕПОРЪЧАН  ИЗБОР  
Вариант  3a/2  (законодателен ): 
хармонизиране  на сроковете  за 
плащане  от държавните  органи  на 
предприятията  Да Да Да 
Вариант  3в (законодателен ): 
премахване  на прага  от 5 евро Да Да Да 
Вариант  3г (законодателен ): 
въвеждане  на „такса  за забава  на 
плащане “ Да Да Да 
Вариант  3д (законодателен ): 
въвеждане  на компенсация  за забава  за 
плащане  Да Да Да 
ВАРИАНТИ , КОИТО  НЕ СЕ ПРЕПОРЪЧВАТ  
Вариант  3б (законодателен ): 
увеличаване  на „маржа “ към лихвения  
процент   Под съмнение  Под съмнение  Да 
Вариант  3е (законодателен ): 
Увеличаване  на ролята  на 
представителните  организации  Под съмнение  Да Да 
Вариант  3a/1  (законодателен ): Да Не Не 
BG 10   BG хармонизиране  на сроковете  за 
плащане  между  отделните  
предприятия  
Вариант  2а (не законодателен ): 
организирането  на дейности  за 
повишаване  на информираността , 
насочени  към предприятия (та) Не Не Да 
Вариант  2б (не законодателен ): 
организирането  на дейности  за 
повишаване  на информираността , 
насочени  към организации , 
представляващи  МСП  Не Да Да 
Вариант  2в (не законодателен ): 
публикуване  на информация  за лоши  
длъжници  Под съмнение  Не Да 
Единственият  вариант , който  най-вероятно  ще доведе  до значителни  
административни  разходи  за предприятията , е вариант  2в. Предварителен  
разчет  за тези разходи  за посочения  вариант  показва  25 300 милиона  евро  за 
МСП  и 86,1 милиона  евро  за големи  предприятия .