Водеща инициатива 1 — Засилване на подкрепата за принципите на правовата държава — е съсредоточена върху три приоритета: по-добър мониторинг на реформите в съдебната система, по-целенасочена техническа помощ при правоприлагането и засилване на подкрепата за спазването на основните права, включително равенството между половете, гражданското общество, активната гражданска позиция в областта на демокрацията и независимите медии. Важен етап в тази област беше Форумът на министрите на правосъдието и вътрешните работи на страните от Западните Балкани, проведен в Скопие през ноември 2019 г., особено по отношение на по-нататъшното укрепване на сътрудничеството с агенциите на ЕС в областта на правосъдието и вътрешните работи (ПВР) и ангажираността в областта на сигурността, борбата с корупцията и организираната престъпност и реформата на съдебната система.

Що се отнася до наблюдението на съдебните реформи, новият подход на Комисията се основава на едновременни „партньорски проверки“ във всичките шест партньорски администрации по конкретни въпроси. През 2019 г. Комисията приключи трите поредици от партньорски проверки, планирани в стратегията, във връзка с изпълнението на съдебни решения, обществените поръчки и корупцията по високите етажи на властта. Заедно със Световната банка и Комисията за ефикасност на правосъдието на Съвета на Европа (CEPEJ) Комисията разработва също така нови начини за събиране на хармонизирани данни от правосъдните системи. През първата половина на 2020 г. сбяха извършени поредица от регионални проучвания в областта на правосъдието и хармонизирано събиране на данни в региона. Важен проект в тази област е и наблюдението, извършвано от Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ), на съдебни процеси в областта на корупцията и организираната престъпност. Той ще бъде подписан скоро с Албания, Босна и Херцеговина, Косово, Черна гора и Северна Македония, докато със Сърбия все още текат дискусии.

Също така Комисията се ангажира да участва в по-целенасочена форма на техническа помощ, а именно консултантски мисии, с акцент върху реформите в сферата на правосъдието и борбата с организираната престъпност и корупцията. В момента се провеждат четири такива консултативни мисии в Черна гора, Албания, Косово и Босна и Херцеговина, а финансирането за мисии в Северна Македония и Сърбия е прието и дейностите ще започнат през 2020 г.

Накрая, Комисията продължава да работи в тясно сътрудничество с Европейския фонд за демокрация в подкрепа на независимите медийни платформи, гражданското общество и активистите за демокрация. Благодарение на допълнителна подкрепа от ЕС фондът разшири операциите си за Западните Балкани с 19 нови договорености за безвъзмездни средства, насочени към 90 независими медийни организации.

Водеща инициатива 2 — Засилване на ангажимента в областта на сигурността и миграцията — се отнася до участието на региона в действия за справяне с общите заплахи за сигурността, в това число тероризма, насилническия екстремизъм, радикализацията, организираната престъпност, трафика на хора и огнестрелни оръжия и хибридните заплахи, и до изграждането на капацитет на партньорите за преодоляване на предизвикателствата, свързани с миграцията и сигурността. Подкрепа за това направление беше изразена на министерски срещи в Познан през юли и в Скопие през ноември 2019 г., които бяха от основно значение за установяването на по-тясно сътрудничество в областите на сигурността, миграцията, малките оръжия и леките въоръжения и за предприемането на съвместни мерки за борба с тероризма.

В областта на борбата с тероризма през 2018 г. Комисията и партньорите от Западните Балкани постигнаха съгласие по съвместен план за действие за борба с тероризма, а през 2019 г. бяха разработени и подписани шест отделни плана за действие, които понастоящем се изпълняват с подкрепата на Комисията. Регионалната мрежа от национални координатори по въпросите на предотвратяването на насилствения екстремизъм, създадена през 2018 г., функционира пълноценно и заседава редовно. През юни 2019 г. приключи оценката на Плана за действие между ЕС и Югоизточна Европа относно трафика на огнестрелни оръжия за периода 2015—2019 г. На 24 юли 2020 г. беше приет нов план за действие, за чието изпълнение се предоставя финансиране по линия на бюджета на ОВППС и ИПП.

ЕС продължи да работи с партньорите от Западните Балкани за тяхното участие в цикъла на политиката на ЕС за борба с тежката и организираната престъпност, както и при подготовката и изпълнението на съответните годишни планове за действие. От 2018 г. насам все по-често се използват съвместни екипи за разследване по дела, свързани с организирана престъпност. За периода 2018—2019 г. бяха регистрирани общо 226 случая с участието на партньори от Западните Балкани и Турция и бяха разположени 16 съвместни екипа за разследване. Освен това през 2019 г. две държави от Западните Балкани — Босна и Херцеговина и Сърбия, участваха за първи път в три координационни центъра. Сътрудничеството между Западните Балкани и Европол беше допълнително засилено благодарение на разполагането, финансирано от ИПП, на служители за връзка за Албания, Босна и Херцеговина и Сърбия през периода 2019—2020 г., както и благодарение на подписването през юли 2020 г. на нови работни договорености между Европол и Косово.

По отношение на общата външна политика и политика на сигурност/общата политика за сигурност и отбрана ЕСВД продължи по-честото провеждане на срещи в рамките на диалога със Западните Балкани в областта на ОВППС, за да се насърчи по-нататъшното съгласуване на позициите на региона с общите позиции на ЕС. В сила са рамкови споразумения за партньорство с пет държави от Западните Балкани, които допринасят за военни мисии и операции по линия на ОПСО. С подкрепата на ЕСВД и Комисията бяха осъществени допитвания за хибридни рискове в четири от партньорите от Западните Балкани, за да се направи оценка на евентуалните им слабости и да се насочи по-добре помощта от ЕС to help build capacities and increase resilience.

Напредна работата по киберсигурността и прилагането на Конвенцията от Будапеща за киберпрестъпността в сътрудничество с ENISA, ECTEG, Европол и CEPOL и с подкрепата на специални регионални програми по линия на ИПП. Европейският център за борба с киберпрестъпността подписа споразумения за сътрудничество с пет държави от Западните Балкани. В процес на установяване са по-тесни отношения с ENISA.

Във връзка с миграцията Комисията, в сътрудничество със съответните агенции на ЕС и международни организации, продължава да работи по амбициозни проекти в областта на управлението на миграцията, като изгражда у партньорите капацитет за управление на смесени миграционни потоци и въвежда процедури за предоставяне на убежище, механизми за връщане и обмен на информация. Тя предприе също така инициативи за по-добро координиране на работата на служителите за връзка по въпросите на миграцията, командировани в региона, и за подобряване на обмена на оперативна информация.

Комисията продължи своите усилия за улесняване на по-активната дейност на агенциите в областта на ПВР на Западните Балкани. В допълнение към работните договорености с Европейския център за мониторинг на наркотици и наркомании и споразуменията за сътрудничество на Евроюст с Албания, Черна гора, Северна Македония и Сърбия Комисията приключи преговорите по споразуменията за статуса на Европейската агенция за гранична и брегова охрана (Frontex) с петте държави от региона, които имат обща граница с ЕС. Споразуменията с Албания, Сърбия и Черна гора бяха подписани и бяха разположени първите гранични служители. Евроюст сключи споразумения за сътрудничество с четири държави от Западните Балкани. В сила са споразуменията за сътрудничество, подписани с Албания през октомври 2018 г. и със Сърбия през ноември 2019 г. И накрая, Европол подписа оперативни споразумения с пет държави от Западните Балкани и работна договореност за стратегическо сътрудничество с Косово. С подкрепа от ИПП в Албания беше изпратен служител за връзка на Европол, а акредитацията на служителя за връзка в Сърбия все още не е приключила.

Водеща инициатива 3 — Подкрепа за социално-икономическото развитие — е съсредоточена върху насърчаването на напредъка в установяването на регионално икономическо пространство, адаптирането на наличните инвестиционни рамки с цел стимулиране на инвестициите в региона, по-стратегическото използване на програмите за икономически реформи и подкрепата за реформите в образованието, пазара на труда и социалните реформи. Срещата на министрите на икономиката в Познан през юли беше важен етап в тази приоритетна област, по-специално установяването на регионално икономическо пространство и осъществяването на инициативи в областта на професионалното обучение, мобилността на студентите и признаването на квалификациите. Първата министерска среща ЕС—Западни Балкани по въпросите на заетостта и социалните въпроси отрази значението на едно ново засилено социално измерение на Западните Балкани, с по-голям акцент върху заетостта и социалните реформи. През 2019 г. в Белград беше проведена осмата годишна среща на министерско равнище на Платформата на Западните Балкани за образование и обучение.

Комисията, заедно със Съвета за регионално сътрудничество, продължи да спомага за изпълнението на многогодишния план за действие за регионално икономическо пространство. Въпреки сложната политическа обстановка през 2019 г., в тази област могат да се отчетат редица постижения, включително постигането на споразумение относно сертификатите за произход, приемането на стратегията на ЦЕФТА за управление на риска в областта на митниците, приемането на Допълнителен протокол 6 на ЦЕФТА относно търговията с услуги, постигането на споразумение относно одобрените икономически оператори и решение за започване на преговори по Допълнителен протокол 7 относно механизма за уреждане на търговски спорове. С подкрепата на ЕС беше публикуван доклад на Световната банка относно диверсификацията на финансовите пазари в региона, който ще послужи за основа при разработването на бъдещи действия в това отношение.

През 2019 г. продължи разширяването на Инвестиционната рамка за Западните Балкани (ИРЗБ), като към фонда се присъединиха нови и неучаствали досега донори и започна подготовката за интервенции в нови области, като например зелената програма, социалната инфраструктура и програмата в областта на цифровите технологии. Напълно оперативна е и Регионалната схема за гаранция за младежта в размер на 10 милиона евро, която е предназначена да подпомага стартиращи предприятия и би могла да осигури финансиране в размер до 80 милиона евро. Комисията също така предостави на Западните Балкани подкрепа за разработването на стратегии за интелигентна специализация, като през 2019 г. Черна гора прие първата стратегия за интелигентна специализация в региона, а Сърбия прие своята стратегия в началото на 2020 г.

Като част от подкрепата на Европейския съюз за Западните Балкани в борбата с COVID-19 и за възстановяване след пандемията ГД „Политика за съседство и преговори за разширяване“ мобилизира чрез международните финансови институции пакет за икономическо съживяване на стойност 455 милиона евро, насочени към смекчаване на икономическото въздействие на пандемията. Това включва пакет от специални мерки в размер на 95 милиона евро Special Measure package comprising a EUR 60 million top-up to , който обхваща допълнително финансиране в размер на 60 милиона евро за Инструмента за развитие на предприятията и иновациите на Световната банка (WB EDIF), придобиването на нови акции по линия на Европейския фонд за Югоизточна Европа (EFSE) и Фонда за екологосъобразен растеж на обща стойност 20 милиона евро и 15 милиона евро принос към регионалната програма за конкурентоспособност на WB EDIF, за да се увеличи наличната ликвидност, от която МСП се нуждаят, за да оцелеят в кризата.

Пакетът включва и преориентиране на Гаранцията за Западните Балкани в размер на 120 милиона евро, по линия на която през пролетта на 2020 г. бяха предоставени три „Специфични гаранции за COVID-19“, за да се подпомогне достъпът до ликвидност за МСП и по този начин да се смекчат икономическите последици от пандемията.

Освен спешно необходимите ликвидни средства за МСП пакетът също така подготвя почвата за фазата на възстановяване, като предоставя принос от ЕС в размер на 30 милиона евро за новия Фонд за иновации в предприятията II (ENIF II) и Фонда за разширяване на предприятията II (ENEF II), за да се гарантира, че МСП имат достъп до диверсифициран източник на финансиране и ликвидност, както и 8 милиона евро за Механизма за развитие на ЕФЮЕ за предоставянето на техническа помощ на МСП и предприемачите.

Понастоящем програмите на партньорите от Западните Балкани за икономически реформи, свързани с ЕС, са приведени в съответствие с европейския семестър и тяхната оценка от Комисията е по-аналитична и насочена в по-голяма степен към набелязаните ключови структурни предизвикателства за всяка икономика. Предоставя се и техническа помощ за определяне на разходите и бюджетиране на структурните реформи. Освен това финансовата подкрепа от ЕС за заетостта, образованието, социалното приобщаване и здравеопазването беше засилена чрез редица нови двустранни програми за подпомагане, както и чрез схема за мобилност в областта на професионалното образование и обучение за региона, като през 2019 г. и 2020 г. бяха публикувани две покани за представяне на предложения. Проектите, избрани в рамките на тези покани, ще подкрепят международната мобилност на персонала и учащите се в областта на ПОО, както и изграждането на капацитет на училищата за ПОО. ЕС постепенно увеличава подкрепата си по програма „Еразъм +“, която се удвои през 2019 г. и 2020 г. в сравнение с 2018 г.

Водеща инициатива 4 — Увеличаване на свързаността — се съсредоточава върху развиването на транспортните и енергийните връзки в региона с цел улесняване на търговията и стимулиране на икономическия растеж. Действията, предвидени в тази водеща инициатива, са планиране и инвестиции в инфраструктура и създаване на подходяща регулаторна среда за интеграция на регионалните пазари. На срещата на министрите на енергетиката и околната среда в Подгорица през февруари 2019 г. беше приета Декларацията за прехода към чиста енергия, одобрена от всичките шест партньори от Западните Балкани. Това сътрудничество беше доразвито на срещата на високо равнище в Познан, на която партньорите се споразумяха да следват амбициозна Зелена програма за региона, която понастоящем придружава Икономическия и инвестиционен план за Западните Балкани.

В сферата на енергетиката Комисията работи за улесняване на разширяването на енергийния съюз на ЕС към Западните Балкани и за създаване на единно регулаторно пространство съгласно Договора за създаване на Енергийна общност. За да се осъществи по-нататъшен напредък в тази област, ще са необходими изменения на Договора и напредък в нормализирането на отношенията между Сърбия и Косово. Редица финансови инструменти продължават да подпомагат региона при екологизирането на енергийния сектор, включително програмата „Екология за растеж“ и Регионалната програма за енергийна ефективност.