BG    BG BG 
BG 1   BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 17.6.2008 
SEC(2008) 2027 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
 
Придружителен  документ  към 
 
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
 
относно  общите  принципи  за по-нататъшно  развитие  на общата  имиграционна  
политика : платформа  за нов европейски  подход  
 
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
{COM(2008) 359 окончателен } 
{SEC(2008) 2026} 
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Докладът  е подготвен  от Генерална  дирекция  „Правосъдие , свобода  и сигурност “ със 
съдействието  на ред други  служби  на Комисията . Тази  версия  на оценката  на 
въздействието  е опростена  така, че да съдържа  единствено  общ поглед  върху  главните  
насоки  (обяснителен  меморандум ), преглед  на бъдещата  методология  и определение  на 
проблема , за което  се взима  предвид  съществуващите  достижения  на правото  на ЕС в 
тази област . По-нататъшните  мерки , с които  се прилагат  общите  принципи , ще бъдат  
предмет  на пълна  оценка  на въздействието . 
Имиграцията  е сложен  проблем  и се превърна  в едно  от най-осезаемите  
предизвикателства , които  глобализацията  поставя  пред  държавите -членки  на ЕС. 
Съзнавайки , че е необходим  нов подход  за управление  на миграцията , на Европейския  
съвет  в Тампере  през 1999 г. лидерите  на ЕС представиха  елементите  за обща  
имиграционна  политика  на ЕС, основана  на разпоредбите , приети  с Амстердамския  
договор . Одобреният  в Тампере  през 1999 г. подход  бе потвърден  от програмата  от 
Хага  (2004 г-2009 г.). През  декември  2007 г. Европейският  съвет  изиска  по-нататъшно  
разработване  на политики  и бърз  напредък  към всеобхватна  имиграционна  политика  на 
ЕС, основана  на обновена  политическа  ангажираност .  
2. ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА  И ПРОБЛЕМИ  ЗА РЕШАВАНЕ  (ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА 
ПРОБЛЕМА ) 
2.1. НАМАЛЯВАНЕ  НА НАСЕЛЕНИЕТО  НА ЕС И ДЕМОГРАФСКО  
ЗАСТАРЯВАНЕ  
В резултат  на различни  изменения  в демографските  особености  на населението  на ЕС и 
вследствие  на оттеглянето  от трудовия  пазар  на поколението , произлязло  от 
следвоенния  бум в раждаемостта , населението  в трудоспособна  възраст  ще намалее  
значително  в близките  години . Предвижда  се удвояване  на коефициента  на възрастова  
зависимост , засилване  на натиска  върху  здравеопазването  и системата  за дългосрочни  
медицински  грижи , както  и на пенсионните  разходи  и намаляването  на 
средногодишния  потенциален  растеж  на БВП  в държавите -членки , влизащи  в състава  
на ЕС преди  последното  разширяване  (ЕС 25). В този контекст  миграцията  се превърна  
в определящ  фактор  на демографското  развитие  на ЕС, тъй като през последните  
години  надмина  естествения  прираст . 
2.2. НЕДОСТИГ  НА РАБОТНА  РЪКА  И КВАЛИФИЦИРАН  ПЕРСОНАЛ  
Много  от държавите -членки  вече изпитват  недостиг  на работна  сила  и квалифициран  
персонал , обострен  от слабата  мобилност  на работниците  в ЕС. Според  неотдавнашни  
средносрочни  прогнози  търсенето  на висококвалифициран  умствен  труд  ще нарасне , 
както  и на някои  нискоквалифицирани  категории . Гражданите  на държави  извън  ЕС 
вече играят  важна  роля  при задоволяването  на потребностите  на трудовия  пазар , тъй 
като се наблюдава  тенденция  да са малко  по-силно  представени  мигрантите  в 
трудоспособна  възраст  от трети  страни  при висококвалифицираните  позиции , като тази 
тенденция  е по-силно  изразена  при нискоквалифицираните . Следователно , за да се 
смекчи  недостига  на работна  сила , на трудовия  пазар  е необходимо  да се подобрят  
постиженията  на гражданите  от трети  страни , постоянно  пребиваващи  в ЕС и в 
краткосрочен  план  да се подготвят  стратегии  за привличането  на нови  икономически  
мигранти .  
BG 3   BG 2.3. НЕДОСТАТЪЧНА  ИНТЕГРАЦИЯ  НА ЛЕГАЛНИТЕ  ИМИГРАНТИ   
Ефективният  обмен  на информация , координацията  между  представители  на всички  
правителствени  нива  и заинтересовани  лица  и отдаването  на дължимото  внимание  на 
насърчаването  на равенството  между  половете  и на специфичните  потребности  на 
младите  мигранти  и децата  на мигрантите  все още са сериозни  предизвикателства . За 
момента  възможностите  за събиране , анализ  и разпространение  на информация , 
свързана  с интеграцията , както  и контролът , оценката  на интеграционните  политики  и 
определянето  на специфични  показатели  са недостатъчни . Структурните  инициативи , 
насочени  към подпомагане  на привикването  на местното  населението  към 
многообразието , както  и участието  на имигрантите  в разработването  на 
интеграционните  политики , все още не са намерили  достатъчно  отражение  в 
националните  стратегии . Повишаването  на образователното  равнище  на чуждите  
граждани , приобщаването  им към трудовия  пазар  и културата  на приемащата  държава  и 
нейния  език, така че всички  имигранти  да разбират , спазват  и се да възползват  от 
правата  и ценностите , гарантирани  от европейското  и национално  законодателство , 
насърчаването  на недискриминационни  и равни  възможности  са ключови  страни  на 
интеграционните  политики .  
2.4. НЕПРЕСТАННА  ТЕЖЕСТ  НА НЕЛЕГАЛНАТА  ИМИГРАЦИЯ  
От гледна  точка  на сигурността  нелегалната  имиграция  може  да бъде  свързана  с 
тероризма , трафик  на хора , контрабанда  на наркотици  и оръжие , експлоатация  и робски  
работни  условия  и други  сериозни  престъпления . Освен  това, нелегалната  имиграция  
често  е свързвана  с хуманитарни  катастрофи  и опити  за преминаване  на територията  на 
ЕС с помощта  на престъпни  мрежи . Нелегалното  влизане , транзит  и престой  подронва  
надеждността  на имиграционната  политика  на ЕС и държавите -членки  и води  до 
многобройни  и разнородни  социални  разходи . Нелегалната  имиграция  се улеснява  от 
недостатъчни  мерки  за репатриране , засилва  се от престъпните  мрежи , занимаващи  се с 
контрабанда  и трафик  и се подхранва  от вероятността  за намиране  на работа  и от 
изгледите  за узаконяване  на престоя .  
2.5. НЕДОСТАТЪЧНО  СЪТРУДНИЧЕСТВО  С ТРЕТИ  СТРАНИ  
През  последните  десетилетия  Европейският  съюз  се превърна  в желано  направление  за 
имигранти  от различни  части  на света  и обемът  на тази миграция  нарастваше  до 
първите  години  на двайсет  и първи  век. Въпреки  че в основата  на решението  да се 
мигрира , стоят  икономически  причини  процесът  е сложен  и зависи  от допълнителни  
фактори  като търсенето  на по-добър  живот , слабо  държавно  управление , 
произтичащите  от корупция  и нестабилност  неблагоприятни  бизнес  условия , 
разстроени  трудови  пазари , природни  бедствия , конфликти  и т.н. Смекчаването  на 
основните  причини  за миграция  са основен  елемент  на Глобалния  подход .  
2.6. НЕДОСТАТЪЧНА  ПРИСПОСОБЕНОСТ  НА ГРАНИЧНИЯ  КОНТРОЛ  И 
ВИЗОВАТА  ПОЛИТИКА  КЪМ  ПОТРЕБНОСТИТЕ  НА ЕДИН  
ГЛОБАЛИЗИРАН  СВЯТ   
Като  се има предвид , че граничният  контрол  е ключов  елемент  в борбата  срещу  
нелегалната  имиграция  и справянето  с трансграничната  престъпност , крайно  
необходимо  е да се осигури  ефективен  и обхватен  граничен  контрол . Две области  са от 
особено  значение  за осигуряването  на ефективен  граничен  контрол : намирането  на 
тези, които  са пресрочили  позволения  престой  и засилването  на граничния  надзор . В 
BG 4   BG същото  време  много  от пътниците  не представляват  никаква  заплаха  за сигурността  и 
следва  да им се осигури  опростен  и необременяващ  начин  за преминаване  на 
границите . Освен  това, издаването  на визи  с достъп  до цялото  Шенгенско  пространство  
не дава възможност  за равнопоставено  отношение  към всички  кандидати , нито  пък за 
напълно  уеднаквено  прилагане  на критериите  за проверки  за сигурност . На последно  
място , в много  страни  на кандидатите  за виза се налага  да пропътуват  големи  
разстояния , за да стигнат  до консулство  на държава -членка . 
2.7. НЕЗАДОВОЛИТЕЛНО  УПРАВЛЕНИЕ  НА МИГРАЦИЯТА  
Има голяма  вероятност  мерките , предприети  от една  държава -членка  в областта  на 
имиграцията  и предоставянето  на убежище , да дадат  отражение  върху  други  държави -
членки ; това е последица  от липсата  на граничен  контрол  в Шенгенското  пространство , 
общата  визова  политика , тясното  икономическо  и социално  сътрудничество  между  
държавите -членки  на ЕС и разработването  на общи  политики  в областта  на 
имиграцията  и предоставянето  на убежище  след  влизането  в сила  на Договора  от 
Амстердам . Поради  транснационалното  естество  на миграционните  въпроси , 
националните  мерки  се оказаха  недостатъчни  и на ниво  ЕС трябва  да бъдат  предприети  
действия , като например  установяването  на общи  правила  в цяла  Европа , отправянето  
на общо  послание  към потенциалните  мигранти  или преговори  с трети  страни . Затова  е 
необходимо  координирано  и хармонично  разработване  на националните  и общностни  
политики  в областта  на имиграцията  и предоставянето  на убежище . До този момент  
това бе възпрепятствано  от редица  фактори , сред  които  правилото  за единодушие  в 
Съвета , ниското  ниво  на взаимна  информираност , липсата  на сравнителна  общностна  
статистика , неравното  разпределение  на отговорностите , недостатъчно  всеобхватния  
подход  към миграцията  и слабите  контролни  и оценителни  механизми . 
3. КАКВИ  СА ОСНОВНИТЕ  ПОЛИТИЧЕСКИ  НАСОКИ  И ЦЕЛИ ? 
Въз основа  на анализите  на потребностите  и проблемите , изложени  по-горе, както  и на 
законодателната  и политическа  рамка  на ЕС в областта  на имиграцията  и граничната  
политика , трябва  да бъдат  определени  поредица  от цели  за по-нататъшната  разработка  
на обща  политика . Европейският  съвет  вече прие  решения  относно  ред цели  и 
политически  перспективи : в действителност  всички  цели  на политиката  вече бяха  
определени  на най-високо  политическо  равнище , с две изключения  – въпросът  за 
узаконяването  на престоя  и активното  ангажиране  на социалните  партньори  и 
регионалните  и местните  власти . 
Комисията  събра  и обобщи  тези цели  в единадесет  принципа . Всеки  един  от тези 
принципи  следва  да бъде  отразен  в конкретни  политически  алтернативи  и оперативни  
мерки , които  да са част от приноса  на Комисията  към широкия  политически  дебат , 
който  ще се проведе  през 2009 г за определяне  на специфичното  съдържание  на 
правоприемника  на Програмата  от Хага  (2009 г—2014 г) в областта  на имиграцията . 
Принцип  1 – Ясни  правила  
Изготвянето  на ясни  и прозрачни  правила  е необходима  предпоставка  за определянето  
на една  ефективна  и ефикасна  миграционна  политика . На мигрантите  следва  да се 
предостави , както  в страните  на произход , така и в приемащите  страни  обективна  и 
ясна  информация  за съществуващите  различни  легални  пътища  за приемане  в Европа , 
за техните  бъдещи  права  и задължения , включително  и спазването  на основните  
ценности  на Европейския  съюз , както  и за конкретните  и реалистични  възможности  за 
BG 5   BG покриване  на изискванията  за издаване  на виза и разрешение  за постоянно  пребиваване . 
Постигането  на целта  за по-добра  интеграция  зависи  от разширяването  на набора  права , 
дадени  на граждани  от трети  страни , като доколкото  е възможно , трябва  да се ползват  
със същите  права  като гражданите  на ЕС. 
Принцип  2 – Икономическа  миграция   
Ползите  от миграцията  са максимални , когато  се вземат  предвид  икономическите  
потребности  на приемащата  стана  без разбира  се, да се ощетяват  другите  прояви  на 
неикономическа  миграция . Относно  икономическата  миграция , условията  на прием  
трябва  по възможност  да се основават  на имиграционни  профили , на уравновесяването  
на търсенето  и предлагането  на работна  сила , с евентуално  обучение  в страната  на 
произход  и на оценката  на потребностите , допълнена  с предстоящата  оценка  на 
бъдещите  изисквания  за професионална  квалификация  в Европа  до 2020 г. Тази  
политика  следователно  съпътства  политиките  в областта  на образованието  и заетостта , 
целящи  използването  на наличния  потенциал  и намаляването  на безработицата  на 
гражданите  на трети  страни  с легален  престой  в ЕС и трябва  да се провеждат  при 
стриктно  спазване  на принципа  на общностните  преференции . 
Принцип  3 - Интеграция   
Интеграцията  на гражданите  на трети  държави  е процес  на взаимно  приспособяване  от 
страна  както  на приемащите  общества , така и на имигрантите , и представлява  ключов  
фактор  за пълното  проявление  на полезния  ефект  от процеса  на имиграция . 
Общоприетият  подход , основан  на общата  програма  за интеграция  вече бе приложен  и 
предстои  да бъде  заздравен . Специфични  интеграционни  програми  за новодошлите , 
приспособяване  на обществените  услуги  към особеностите  на мигрантите , борбата  
против  дискриминацията , поощряването  на управлението  на многообразието  на 
работното  място  и повишаването  на съзнателността  на всички  заинтересувани  страни  
попадат  сред  задълженията  на приемащата  страна . Особено  внимание  следва  да се 
обърне  на равенството  между  половете . Определянето  на показатели  и редовно  
оценяване  също  са необходима  предпоставка  за подобряване  на положението . 
Принцип  4 – Политическа  солидарност , взаимно  доверие , споделена  отговорност  и 
информираност   
За постигането  на ефективност  и координация  на миграционните  политики  на 
национално  ниво  и на ниво  ЕС е необходимо  да се засили  сътрудничеството  между  
различните  компетентни  органи . Както  на ниво  държава -членка , така и на ниво  ЕС 
координацията  изисква  миграционната  политика  да се определя  и прилага  по прозрачен  
начин  и в пълно  съответствие  с компетенциите  на всяко  ниво . За тази цел механизмът  
на системата  за взаимно  информиране , създаден  през 2006 г., обменът  на информация , 
както  и обменът  на най-добрите  практики  следва  да бъдат  насърчавани , за да се изгради  
на взаимно  доверие  и да се отправят  ясни  и недвусмислени  послания . 
Принцип  5 - Солидарност   
Финансовата  солидарност  е ценен  инструмент  за осигуряване  на уеднаквеното  
прилагане  на общностното  законодателство  и политики  без налагането  на 
несъразмерни  усилия  на отделните  държави -членки  и за поощряването  на взаимното  
доверие  чрез сътрудничество , разпространяване  на добрите  практики  и подобряване  на 
знанията . Замислен  като гъвкав  инструмент , прилагането  на рамковата  програма  трябва  
да се извършва  на редовни  интервали . Общите  кредити  по програмата  в контекста  на 
BG 6   BG прегледа  на бюджета  за 2009 г., като и разпределителният  механизъм  за отпускане  на 
средства  на държавите -членки  ще бъдат  преразгледани  според  оценката  на 
изпълнението  с оглед  да се адаптират  към новите  национални  ситуации . 
Принцип  6 – Необходимост  от истинско  партньорство  с трети  страни   
Ефективното  управление  на миграционните  потоци  изисква  истинско  партньорство  с 
трети  страни . Това  предполага , че в близките  години  ЕС трябва  да работи  по-тясно  със 
страните  партньори  по въпросите  на възможностите  за легална  мобилност , 
изграждането  на управленски  капацитет  в областта  на миграцията , по-доброто  
съответствие  между  тенденциите  на трудовите  пазари  и развитието  на човешкия  
капитал , защитата  на основните  права  и борбата  с нелегалните  потоци . Освен  това, 
повече  ресурси  ще бъдат  заделени  за спазването  на добрите  стандарти  на работното  
място  и ЕС ще продължи  да развива  политики  за етнически  подбор , предпазване  и 
намаляване  на изтичането  и разхищаването  на мозъци , възможностите  за циркулярна  
миграция , използването  на развиващия  се потенциал , свързан  с паричните  преводи  от 
имигрантите  към страната , от която  произхождат  и помощи  за започването  на собствен  
бизнес , за тези които  се завръщат  в родината  си. В момента  се провежда  проучвателна  
работа  за партньорства  за мобилност  с подбрани  дългосрочни  стратегически  съюзници , 
която  проправя  пътя  към окончателни  спогодби  относно  управлението  на трудовата  
миграция .  
Принцип  7 – Повишаване  на сигурността  и улесняване  на влизането  на 
добросъвестни  пътници  
Необходимо  и да се консолидират  вече текущите  резултати  чрез по-висока  степен  на 
хармонизация , чрез предложението  за визов  код и засиленото  сътрудничество  между  
държавите -членки . Само  преминаването  към истински  краткосрочни  европейски  визи  
ще осигури  равнопоставено  отношение  към всички  кандидати  за виза. Логично  и 
необходимо  е преминаването  към европейски  визи  да бъде  съпътствано  от обработката  
на молбите  за виза в общи  европейски  визови  центрове . Обединяването  на ресурсите  и 
направените  икономии  от мащаба  също  биха  осигурили  лесен  достъп  на кандидатите  до 
помещенията , в които  се издават  визи . 
Принцип  8 – Неделимост  на Шенгенското  пространство  
Необходими  са различни  отговори , включително  и действия  за усъвършенстване  на 
наблюдението  на границата , мерки  за засилване  на оперативната  координация  между  
държавите -членки  чрез FRONTEX и въвеждането  на входно -изходна  система  за 
записване  на датите  на влизане  и излизане  на всеки  гражданин  на трета  страна , 
допуснат  в Шенгенското  пространство . Необходимо  е също  да се осигури  
съгласуваност  между  външните  и вътрешните  политики  в областта  на граничния  
контрол . За тази цел е необходим  по-обоснован  подход  при подбора  на ключови  
партньори  с по-ясно  определяне  на подробни  дългосрочни  цели . Трябва  постоянно  да 
се усъвършенстват  механизмите , осигуряващи  разпределението  на тежестта  и 
солидарността  между  държавите -членки  в областта  на контрола  на външните  граници  
на ЕС. 
Принцип  9 – Засилване  на борбата  срещу  нелегалната  и недекларираната  заетост  
Инициативите  в тази област  следва  да се съсредоточат  върху  предотвратяване , 
наказване  и изпълнение  на наказанията , и трябва  да включват , Европейските  
институции , всички  държави -членки  и заинтересувани  страни , например  социалните  
BG 7   BG партньори . Важен  напредък  ще се осъществи  с приемането  на предложението  за 
Директива  за прилагане  на санкции  срещу  работодатели  на незаконно  пребиваващи  
граждани  на трета  държава1. Създаването  на стимули  за легална  заетост  следва  да бъде  
подкрепяно  и да бъдат  положени  по-нататъшни  усилия  за засилването  на санкциите , 
като това се изрази  чрез допълнително  национално  финансиране  и човешки  ресурси , 
включително  и създаването  на специализирани  контролни  органи , анализ  на риска , 
повишена  координация  и по-добра  оценка  на контрола . Освен  това, законодателните , 
контролните  и наказателни  схеми  следва  да се адаптират  към новите  видове  измами , 
като възлагането  на работа  на подизпълнител  и недействителна  самостоятелна  заетост . 
Принцип  10 – Борба  с трафика  на хора  и мигранти   
Общностното  и националните  и законодателства  трябва  да бъдат  преразгледани , за да 
отразят  по-добре  новите  престъпни  явления  и за да предложат  засилена  защита  на 
потърпевшите . Съобразно  с това съществуващата  правна  рамка , улесняваща  
нелегалното  влизане  и престой , както  и сексуалната  експлоатация  на деца  следва  да се 
засили  и пригоди  към съвременната  действителност . Освен  това следва  да се 
подсигури , че държавите -членки  заделят  достатъчно  средства  за всички  следствени  
методи , за финансиране  на гражданските  организации  и по-общо  за всички  
обвинителни  и защитни  мерки . От друга  страна  като се има предвид  трансграничното  
естество  на явлението , действията  на ЕС следва  да се засилят  на регионално  и 
международно  равнище , като се прибягва  особено  до международните  инструменти  за 
борба  с трафика  на хора . 
Принцип  11 – Устойчива  и ефективна  политика  на репатриране  - узаконяване  на 
престоя  
Ефективната  политика  за обратно  приемане  и репатриране , която  същевременно  спазва  
човешките  права  и основни  свободи  на засегнатите  хора , изисква  подобрена  
операционна  координация  между  държавите -членки , засилена  роля  на FRONTEX в 
оказването  на съдействие  за общи  действия  за репатриране , интензивно  сътрудничество  
и партньорство  с трети  страни  и създаването  на общи  стандарти . Освен  това опитът  
показа , че е крайно  необходимо  да се стигне  по-далеч  от Решението  на Съвета  от 5 
октомври  2006 г. за създаване  на механизъм  за взаимно  информиране  по отношение  на 
мерките  на държавите -членки  в областта  на предоставянето  на убежище  и имиграцията , 
особено  когато  става  въпрос  за мерки  за узаконяване  на престоя , които  биха  имали  
косвени  последствия  за други  държави -членки . 
4. БЪДЕЩА  МЕТОДОЛОГИЯ : ПО-ДОБРО  УПРАВЛЕНИЕ  НА  
ИМИГРАЦИЯТА  
Като  сложно  и многолико  явление , имиграцията  изисква  съвовкупност  от политически  
действия , обхващащи  широк  кръг  от въпроси  и области : демографски  дадености , 
икономически  потребности , социални  очаквания , влияние  върху  здравето , търговски  
ангажименти , нуждите  на развитието , образователни  възможности , аспектите  на 
сигурността  и т.н. Освен  това, тъй като тази политическа  област  е със споделени  
пълномощия , координирането  между  ЕС и националните  нива  трябва  да се поощрява  
особено  в политиките  за развитие , както  и в икономическо  и социално  отношение . 
                                                 
1 COM(2007) 249 окончателен  от 16.05.2007 г. 
BG 8   BG Своевременно  трябва  да се осигури  прозрачно  и систематично  допитване  до всички  
заинтересувани  страни  относно  по-нататъшните  политики  за развитие . 
Всяка  бъдеща  политика  на развитие  ще трябва  да има предвид  имиграционната  
ситуация  във всяка  държава -членка  по отношение  на данните  за наличност  и 
имиграционните  потоци . За тази цел трябва  да се създадат  имиграционни  профили  за 
всяка  държава -членка , за да се установи  квалификационния  състав  на съществуващото  
имигрантско  население  и вероятните  бъдещи  трудови  потребности . На базата  на 
индивидуални  имигрантски  трябва  да се определят  многогодишни  насоки  и цели . 
Необходимо  е също  да се изградят  механизми  за оценка  и контрол , които  да осигуряват  
обратна  информация  за лицата , отговорни  за създаването  на политиките . За да бъдат  
възможни  политически  подобрения , трябва  да се създадат  количествени  показатели  за 
изпълнение  и сравнителни  критерии . Наличието  на статистика  и на необходимите  
средства  за анализирането  й е ключов  компонент  в изграждането  на системата  за 
оценяване . Комисията  трябва  да представя  годишни  доклади  за имиграцията , в които  да 
се направи  изчерпателен  преглед , да се анализират  евентуалните  потребности  на 
трудовия  пазар , което  да позволи  на Съвета  да прави  политическа  оценка  и да отправи  
препоръки  за политиката , която  трябва  да се следва .