ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 30.11.2011 
SEC(2011) 1453 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
за създаване  на Програма  за конкурентоспособност  на предприятията  и за 
малките  и средните  предприятия  (2014—2020 г.) 
{COM(2011) 834 окончател eн} 
{SEC(2011) 1452 окончател eн}  
 
 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Целта  на настоящия  доклад  за оценка  на въздействието  е да оцени  очакваното  
въздействие  на Програмата  на ЕС за конкурентоспособност  и за МСП  (2014—2020 г.), 
предложена  от Комисията  в нейното  съобщение  за МФР  от 29 юни 2011 г1. 
При подготовката  на тази инициатива  Комисията  се консултира  със съответните  
заинтересовани  страни  и потърси  външни  експертни  становища . Беше  възложено  
изготвянето  на оценка  в средата  на периода  и на окончателна  оценка  на сегашната  
програма  — Програмата  за предприемачество  и иновации2 — и на преглед  на 
административните  разходи  на бенефициерите . Беше  даден  ход и на обществена  
консултация3. От две външни  проучвания  бяха  почерпени  емпирични  данни  и анализ  в 
подкрепа  на оценката  на въздействието4. 
Предвид  дългосрочното  отражение  на икономическата  криза  върху  
конкурентоспособността  и предприемаческия  потенциал  на европейската  икономика  и 
особено  върху  МСП  е необходимо  да се проучат  възможните  пътища  за справяне  с 
изначалните  проблеми , които  ограничават  растежа  на европейско  равнище . Кризата  и 
нейните  последици  показаха , че некоординираният  национален  политически  отговор  
носи  само  ограничени  ползи , тъй като не успява  да натрупа  критичната  маса , 
необходима  за да повлияе  на представянето  на европейския  бизнес  на глобалните  
пазари  и на постигания  от него  ръст  и тъй като му липсва  необходимата  съгласуваност  
в дългосрочен  план . 
2. ДЕФИНИРАНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Неефективността  на пазарите , институциите  и политиките  подкопава  
конкурентоспособността  на европейските  предприятия , в т.ч. и на МСП , и по-
специално  способността  им да постигнат  по-голяма  устойчивост , както  и 
възможностите  им за растеж , които  идват  с достъпа  до финансиране  и до глобалните  
пазари . 
За да бъдат  изведени  на преден  план  интересите  на малките  и средните  предприятия  и 
на секторите , в които  те са най-силно  представени , са необходими  специални  усилия . 
Един  от основните  източници  на икономически  растеж  и работни  места  в ЕС са МСП , 
които  представляват  99 % от европейския  бизнес , осигуряват  две от всеки  три работни  
места  в частния  сектор  и дават  повече  от половината  обща  добавена  стойност , 
произвеждана  от бизнеса  в ЕС. През  последните  пет години  80 % от новите  работни  
места  в Европа  са създадени  от МСП .5 
                                                 
1  COM(2011) 500 окончателен . 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm 
4  Проучване  на приемника  на сегашната  програма  и проучване  относно  туризма , проведени  от 
Economisti Associati. 
5 База данни  „Структурна  бизнес  статистика “ (Евростат ) 
 http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database  
 
 22.1. Специфични  проблеми  във връзка  с конкурентоспособността  и 
устойчивостта  
Бизнес  средата  в Европа  се характеризира  с трансгранична  регулаторна  разпокъсаност , 
а в някои  държави -членки  и с прекомерна  административна  тежест  за започване  на 
бизнес . Според  различни  проучвания  между  70 % и 88 % от бизнеса  считат  
административните  трудности  в другите  държави -членки  на ЕС за „много  важни “ или 
„важни “ при вземането  на решение  за започване  или не на трансгранична  търговия6. 
Това  е в пряко  противоречие  с общия  принцип , че бизнесът , намиращ  се в скъпи  
райони  — като Европа  — трябва  да може  постоянно  да се приспособява , за да 
продължи  да бъде  конкурентоспособен  на глобалните  пазари . 
2.2. Специфични  проблеми  във връзка  с предприемачеството , създаването  
на МСП  и растежа  
Според  проучване  на Евробарометър  от 2009 г., специално  посветено  на 
предприемачеството , едва 45 % от европейските  граждани  биха  желали  да бъдат  
самостоятелно  заети  спрямо  55 % в САЩ  и 71 % в Китай . 
2.3. Специфични  проблеми  във връзка  с достъпа  до финансиране  
В много  държави -членки  МСП  срещат  трудности  при получаването  на заеми  от 
банкови  институции . Според  външното  проучване7 между  400 000 и 700 000 МСП  не 
могат  да получат  заем  от официалната  финансова  система , а общият  размер  на 
неотпуснатите  за тях кредити  е между  40 и 70 млрд . EUR, защото  финансовите  
институции  изискват  значителни  обезпечения , както  и подробни  финансови  и бизнес  
данни . Освен  това в сравнение  с колегите  си от САЩ  европейските  стартиращи  
предприятия  и особено  МСП  имат  по-ограничен  достъп  до други  видове  финансиране , 
например  рисков  капитал . Вследствие  на това много  европейски  предприятия  с бърз  
растеж  се стремят  да се разширят  в САЩ  вместо  в Европа8. 
2.4. Специфични  проблеми  във връзка  с достъпа  до пазари  
Според  проведено  през 2010 г. проучване  на ЕЦБ  най-належащият  проблем  на МСП  от 
евро  зоната  е „намирането  на клиенти “ (28 %). Въпреки  съществуването  на единния  
пазар  МСП  продължават  да се натъкват  на значителни  пречки  пред  трансграничната  си 
дейност  вътре  в Европа  и извън  нея. Вследствие  на това едва 25 % от МСП  от ЕС 
изнасят  пряко  извън  националните  си пазари  и едва 13 % изнасят  извън  ЕС9. Тази  
ситуация  е повод  за загриженост , тъй като интернационализацията  на бизнеса  има 
важна  роля  за създаването  на работни  места  и растеж10. 
                                                 
6 Европейска  група  за допитвания  до бизнеса , Търговски  спорове  и събиране  на трансгранични  
вземания , 14.7.2010–13.8.2010 г., http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp 
7  Вж. бележка  под линия  3. 
8 Europe Innova, Посрещане  на предизвикателството  на „Европа  2020“ (Meeting the challenge of Europe 
2020), доклад  на Експертната  група  за иновациите  в услугите  в ЕС, февруари  2011 г. 
9  EIM, Възможности  за интернационализация  на МСП  (Opportunities for the Internationalisation of 
SMEs), юни 2011 г. 
10  Пак там. 
 
 32.5. Необходимост  от действия  на нивото  на ЕС 
• Необходимостта  от действия  на нивото  на ЕС се аргументира  от петте  основни  
източника  на европейската  добавена  стойност : предимствата  във връзка  с 
укрепването  на единния  пазар , което  ще се постигне  чрез преодоляване  на 
пазарната  разпокъсаност  в области  като инвестициите  в рисков  капитал , 
трансграничното  отпускане  на заеми  и кредитното  подобрение , както  и 
информационните  и организационните  ограничения , поради  които  МСП  не могат  да 
се възползват  от възможностите , които  предлага  единният  пазар . 
• възможността  за постигане  на значителен  демонстрационен  и каталитичен  
ефект  чрез разпространяването  на най-добри  практики  от промишлеността  и 
политиките . В рамките  на сегашната  програма  най-добрите  примери  за насърчаване  
на предприемачеството  и МСП  на национално , регионално  и местно  ниво  могат  да 
бъдат  предлагани  за Европейските  награди  за предприемачество . 
• постигането  на икономии  от мащаба  в области , в които  би било  трудно  за 
отделните  държави -членки  да постигнат  необходимата  критична  маса . Например  в 
сферата  на подкрепата  за МСП  в чужбина  европейската  добавена  стойност  
произтича  от обединяването  на националните  усилия  и създаването  на услуги , 
които  не биха  имали  критична  маса , ако се предлагат  на национално  ниво  
(например  подкрепа  за прилагането  на ПИС ). Бюрото  в Китай  в помощ  на МСП  по 
въпросите  на интелектуалната  собственост , което  се финансира  от сегашната  
програма , предлага  консултации , които  без него  не биха  били  достъпни  за МСП  от 
по-малките  държави -членки11. 
• подкрепа  за съгласуваността  и последователността  на националните  мерки  чрез 
обмен  на най-добри  практики  на европейско  ниво  и сравнителен  анализ12. Един  от 
най-добрите  примери  за успеха  на инициативите  за сравнителен  анализ , които  
сегашната  програма  е финансирала , е инициативата  за опростяване  на процедурите  
за започване  на бизнес . 
• единствените  по рода  си експертни  познания , натрупани  от институциите  на 
ЕС: 
• Такъв  е случаят  с финансовите  институции  на ЕС — Европейската  
инвестиционна  банка  (ЕИБ ) и Европейският  инвестиционен  фонд  (ЕИФ ), чийто  
опит  в разработването  и изпълнението  на дружелюбни  за МСП  схеми  за 
финансиране  е уникален . Опитът , който  ЕИФ  натрупа  в течение  на повече  от 10 
години , е актив  с уникална  стойност . 
• Мрежата  „Enterprise Europe“  постигна  конкретни  резултати , като 
акцентира  върху  насърчаване  на интернационализацията  на МСП  (в рамките  на 
вътрешния  пазар  и извън  него ) чрез осигуряване  на информация  по въпроси  на 
                                                 
11 През  първите  3 години  уебпорталът  за ПИС  и услугите  за електронно  обучение  са регистрирали  50 
000 различни  потребители  и повече  от 2 млн. посещения ; за да се разбере  какви  са притесненията  на 
МСП , всяка  година  се провеждат  над 30 обучителни  и интерактивни  семинара , 2/3 от които  в 
Европа . 
12 EIM, юни 2011 г. 
 
 4ЕС, както  и възможност  за включване  със собствен  принос  в процеса  на вземане  
на решения . Ролята  на мрежата  е особено  важна  с оглед  на преодоляването  на 
информационната  асиметрия , която  засяга  МСП , и намаляване  на разходите  за 
трансакции  във връзка  с трансгранична  дейност . Ценността  на мрежата  
„Enterprise Europe“ произтича  от използваните  в нея общи  методологии , 
инструменти  и средства , квалифицираните  доставчици  на услуга , натоварени  с 
тази задача  от техните  регионални /национални  власти  и работещи  със 
(съ)финансиране  от тях. 
В съответствие  с принципа  на субсидиарност , мерките , предлагани  в рамките  на 
сегашната  и на бъдещата  програма , имат  за цел не да заместят  съществуващите  
национални  действия , а да ги допълнят . Въпреки  че в държавите -членки  има много  
инициативи  за насърчаване  на предприемачеството  и стимулиране  на 
конкурентоспособността  на МСП , налице  е необходимост  от координиране  и споделяне  
на най-добрите  практики . Налага  се впечатлението , че по отношение  на повечето  
въпроси , свързани  с МСП , и ЕС, и държавите -членки  имат  важни  взаимно  допълващи  
се роли , тъй като има поле  за пренасяне  на ефекта  и за постигане  на синергия . ЕС има 
по-специално  ключова  роля  за комплексното  активизиране  на всички  области  и 
механизми  на политиките . 
Освен  това с цел да бъдат  отчетени  сегашните  бюджетни  ограничения  предлаганите  
мерки  бяха  внимателно  подбрани  с оглед  на това да дават  най-висока  европейска  
добавена  стойност . 
3. ЦЕЛИ 
Генералната  цел на предложението  е да допринесе  за постигането  на целите  на „Европа  
2020“, като се насочи  към специфичните  проблеми , които  спъват  растежа  на 
европейската  икономика . 
Двете  неделими  една  от друга  цели  на предложението  са да се стимулира  потенциалът  
и за конкурентоспособност , и за предприемачество  в европейската  икономика , особено  
що се отнася  до създаването  и растежа  на МСП . 
Конкретните  цели  са да се подобрят  рамковите  условия  за конкурентоспособност  и 
устойчивост  на бизнеса  в ЕС, да се насърчи  предприемачеството , да се подобри  
достъпът  до финансиране  и достъпът  до пазари . 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА  
При вариант  1 — „Придържане  към обичайното “ — новата  програма  ще обхваща  
същите  елементи  във връзка  с конкурентоспособността  и МСП , като тези, които  се 
очаква  Програмата  за предприемачество  и иновации  (ППИ ) да обхваща  през 2013 г., и 
ще разполага  с бюджет  от около  € 213 млн. годишно . 
При вариант  2 се предлага  прекратяване  на всички  сегашни  финансови  интервенции , 
което  ще доведе  до бюджетна  икономия , равна  на сумата , посочена  във вариант  1. 
 
 5Вариант  3a е разработен  на основата  на резултатите  от външното  проучване  и служи  
само  като еталон  за оценяване  на въздействието  на варианти  3б и 3в13. 
При вариант  3б се предлага  запазване  на сегашния  обхват  на интервенция  с 
балансирана  бюджетна  експанзия . Вариант  3в представлява  целенасочена  бюджетна  
експанзия , при която  финансовата  подкрепа  е ограничена  до финансовите  
инструменти  и мрежата  „Enterprise Europe“. 
Разгледаните  в настоящата  оценка  на въздействието  варианти  са представени  по-долу . 
Таблица  1 Резюме  на вариантите  
 Вариант  1 Вариант  2 Вариант  3 
 Придържане  към 
обичайното  Прекратяване  на 
интервенцията  на 
ЕС Разширяване  на 
интервенцията  на ЕС 
Мерки  €213млн./год. €0 млн./год. Вариант  3Б: €340 млн./год. 
Вариант  3В: €340 млн./год. 
1 — Дейности  
за подобряване  
на 
европейската  
конкурентоспос
обност  Подобряване  на 
икономическата  и 
регулаторната  среда  
посредством  сравнителен  
анализ , обмен  на добри  
практики  и секторни  
инициативи  (€11 млн./год.)Прекратяване  на 
всички  досегашни  
дейности  Вариант  3Б: Базовият  сценарий  
плюс  стартиране  на редица  
допълващи  го дейности  в нови  
области  (напр . корпоративна  
социална  отговорност ) (€14 
млн./год.) 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
всички  досегашни  дейности  
2 — 
Разработване  
на политика  за 
МСП  и 
насърчаване  на 
конкурентоспос
обността  на 
МСП  Прилагане  на SBA и 
преглед  на SBA на 
европейско  и национално  
равнище  ( напр . 
утвърждаване  на принципа  
„Мисли  първо  за 
малките “) (€9 млн./год.) Прекратяване  на 
всички  досегашни  
дейности  Вариант  3Б: Като  базовия  
вариант  (€9 млн./год.); 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
всички  досегашни  дейности  
3 — Нови  
бизнес  
концепции  за 
устойчиви  
потребителски  
стоки , 
защитени  с 
промишлен  
дизайн , решени  
в съответствие  
с желанията  на 
ползвателите  Анализ  във връзка  с 
потребителските  стоки , 
защитени  с промишлен  
дизайн , и мерки  за 
подкрепа  в сферата  на 
ПИС  или електронния  
бизнес  (€1 млн./год.) Прекратяване  на 
всички  досегашни  
дейности  Вариант  3Б: Използване  на 
инструменти  като „проекти  за 
въвеждане  на пазара “ в области , 
в които  МСП  са изправени  пред  
трудности  при усвояването  на 
нови  екологично  устойчиви  
технологии  и нови  бизнес  
концепции , водени  от желанията  
на потребителите  (€ 12 
млн./год.); 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
                                                 
13 Допусканията  във връзка  с бюджета , с които  работеше  проучването , не съвпаднаха  с окончателното  
предложение  на Комисията  за следващата  МФР  — проучването  беше  поръчано  още през 2010 г., но 
количественият  анализ , направен  в него , продължава  да бъде  валиден . Поради  това сценарий  3а е 
премахнат  от таблиците  по-нататък . 
 
 6им всички  досегашни  дейности  
4 — Туризъм  Продължаване  на 
досегашните  инициативи  в 
сферата  на туризма , които  
се съфинансират  в рамките  
на ПКИ /ППИ  (напр . 
последващи  мерки  по 
подготвителните  действия  
за устойчив  туризъм : 
EDEN, CALYPSO) (€5 млн./год.)
 Прекратяване  на 
всички  досегашни  
дейности  Сценарий  3Б: Разширяване  на 
периметъра  на интервенцията  
към нови  дейности  във връзка  с 
устойчивостта , насочени  към 
разнообразяване  на продуктите  и 
услугите  (€18 млн./год.); 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
всички  досегашни  дейности  
5 — Дейности  
за насърчаване  
на 
предприемачест
вото   Насърчаване  на 
развиването  на 
предприемачески  умения  и 
дух, включително  
разменни  програми  за 
предприемачи  (€11 
млн./год.) Прекратяване  на 
всички  досегашни  
дейности  Вариант  3Б: Без разлики  с 
базовия  вариант  плюс  скромно  
разширяване  на дейностите  в 
посока  увеличаване  броя  на 
обмените  (€12 млн./год.); 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
всички  досегашни  дейности  
6 — Финансови  
инструменти  Продължаване  на 
подкрепата  за достъп  до 
финансиране , най-вече 
чрез предоставяне  на 
гаранции  за МСП  и 
фондове  за рисков  
капитал , чиято  цел са 
фирми , намиращи  се в 
етапите  на растеж  (€113 
млн./год.) Прекратяване  на 
всички  преки  
интервенции  с 
финансови  
инструменти  и 
ограничаване  на 
действията  на ЕС до 
премахване  на 
регулаторните  
пречки  пред  
трансграничния  
рисков  капитал  Вариант  3Б: Почти  двойни  по 
обем  ресурси  при същата  гама  
инструменти  за дългово  и 
капиталово  финансиране  (€200 
млн./год.); 
Вариант  3В: Целенасочено  
разширяване  на дейностите , 
което  отразява  увеличението  във 
финансирането  за споделяне  на 
риска  и заемите  тип „мецанин “ 
(€280 млн./год.) 
7 — Мрежа  
„Enterprise 
Europe“  Запазване  на досегашната  
роля  и периметър  на 
мрежата  (€60 млн./год.) 
 Прекратяване  на 
всякаква  пряка  
финансова  подкрепа  
за регионалните  
консорциуми  от 
мрежата  Вариант  3Б: Като  базовия  
вариант  (€60 млн./год.); 
Вариант  3В: Преориентиране  на 
мрежата  като входен  пункт  за 
капиталово  финансиране  (€60 
млн./год.) 
8 — Подкрепа  
за МСП  в 
чужбина  Продължаване  на 
досегашните  инициативи  
(напр . ограничена  
финансова  подкрепа  на 
подбрани  инициативи  като 
Бюрото  за Китай  в помощ  
на МСП  по въпросите  на 
интелектуалната  
собственост ) (€2 млн./год.) Прекратяване  на 
всички  форми  на 
преки  инициативи  Вариант  3Б: Разширяване  на 
гамата  от инструменти  в т.ч.: а) 
дейности  за координация  и 
разпространение  на информация ; 
б) финансова  подкрепа  за 
съществуващите  структури  в 
помощ  на МСП  на ключови  
трети  пазари ; в) евентуално  
създаване  на центрове  за 
подкрепа  на ЕС, където  е 
уместно  (€12 млн./год.); 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
всички  форми  на преки  
инициативи  
9 —
Международно  
индустриално  Продължаване  на 
досегашните  инициативи , 
ориентирани  към МСП  и Прекратяване  на 
всички  досегашни  Вариант  3Б: Разширяване  на 
гамата  от инструменти  в т.ч.: а) 
индустриален  и регулаторен  
 
 7сътрудничество  международно  
сътрудничество  в сферата  
на промишлеността  с 
трети  държави  от „близка  
Европа “ с цел улесняване  
на сближаването  между  
индустриалните  политики  
и регулаторните  рамки  на 
ЕС и трети  държави  (€1 
млн./год.) дейности  диалог  с трети  държави ; б) 
междуфирмен  диалог  с трети  
държави ; в) сътрудничество  на 
МСП  в сферата  на 
индустриалната  политика  (€3 
млн./год.); 
Вариант  3В: Прекратяване  на 
всички  досегашни  дейности  
5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
Направена  е, доколкото  е възможно , количествена  и качествена  оценка  на 
въздействието  на всички  варианти . Положени  са усилия  основните  ефекти  да бъдат  
количествено  определени  като БВП  (добавена  стойност ), стойност  на мобилизираните  
кредити /инвестиции  и на заетостта , както  и брой  на фирмите , получили  подпомагане . 
Количественото  определяне  обаче  се оказа  неосъществимо  в случая  на непреките  
инвестиции , т.е. насочените  към създаване  и улесняване  на пазарните  условия  за МСП , 
чийто  краен  ефект  зависи  от поведението  на участниците  на пазара  и на 
администрацията . Поради  това количественото  определяне  касае  финансовите  
инструменти  и в по-малка  степен  мрежата  „Entreprise Europe“. 
Що се отнася  до ефективността  на предлаганите  варианти , количественият  анализ  
обхвана  два аспекта : i) икономическата  ефективност  на предлаганите  мерки  в смисъл  
на съотношение  на разходите , като бюджетните  разходи  се сравняват  с очакваното  
въздействие  като пределни  разходи  за едно  работно  място  и допълнително  въздействие  
спрямо  бюджетни  разходи ; ii) административните  разходи , измерени  чрез 
съотношението  между  разходите  за административен  персонал  и общия  бюджет . Що се 
отнася  до финансовите  инструменти , при анализа  бяха  отчетени  разходите  за 
управлението  на различните  механизми , като таксите  за Европейския  инвестиционен  
фонд  и финансовите  посредници . 
Вариант  1: Придържане  към обичайното  
Вариантът , при който  се придържаме  към обичайното , ще изпълни  само  в ограничена  
степен  политическите  цели  на предлаганата  програма . Предвид  отражението  на 
икономическата  криза  върху  бизнеса , вариант  1 би означавал , че инициативи , които  в 
момента  работят  под оптималния  си мащаб , ще останат  недостатъчно  добре  развити , а 
области , в които  има безспорна  необходимост  от разширяване  на действията  на ЕС 
(като финансовите  инструменти ) ще изпитват  липсата  на последователен  комплекс  от 
инициативи  на ЕС, които  да спомагат  за увеличаване  на благосъстоянието . 
а) Ефикасност : Въпреки  това според  оценките  икономическото  въздействие  ще бъде  
значително  — и като пряка , и като косвена  подкрепа . Що се отнася  до нетното  
въздействие  на финансовите  инструменти , очаква  се те да доведат  до увеличение  на 
БВП  с приблизително  €660 млн. и да способстват  да бъдат  генерирани  около  €1,8 млрд . 
допълнително  кредитиране /капиталови  инвестиции . За дейностите  на мрежата  се 
очаква  да увеличат  с €200 млн. допълнителния  оборот  на подпомогнатите  фирми . 
Очаква  се положително  социално  въздействие  на финансовите  инструменти , 
изразяващо  се в разкриването  и или съхраняването  на над 16 000 работни  места  в 
приблизително  26 000 подпомогнати  фирми . Освен  това се очаква  благодарение  на 
 
 8дейностите  на мрежата  да бъдат  разкрити  и или съхранени  1 000 работни  места , както  и 
да бъдат  разработени  900 нови  продукти , услуги  и процеси  на година . Въздействието  
върху  околната  среда  е положително  и идва  от екологичната  подкрепа , която  се 
предоставя  чрез израждане  на контакти , финансиране  и инвестиране  в ресурсно  
ефективни  решения  със слабо  изразено  въздействие  чрез мрежата  „Enterprise Europe“.  
Така  например  до 2011 г. партньорите  от мрежата  се очаква  да предоставят  услуги , 
свързани  с околната  среда , на приблизително  7 500 МСП  и да сключат  споразумения  за 
сътрудничество  с над 400 доставчици  на екологични  услуги . Очакват  се и скромни  
синергии  между  различните  компоненти  на програмата , най-вече между  финансовите  
инструменти  и мрежата  „Enterprise Europe“ . Що се отнася  до останалите  дейности , 
Европейската  мрежа  на посланиците  за женското  предприемачество , която  се сформира  
по примера  на национални  програми  на Швеция  и Обединеното  кралство  и насърчава  и 
подкрепя  жени , които  желаят  да създадат  ново  предприятие  или се подготвят  да го 
направят , след  2011 г. ще бъде  допълнена  от Европейската  мрежа  от ментори  за жените  
предприемачи , която  ще предоставя  наставничество  на жени  предприемачи , започнали  
наскоро  собствен  бизнес . 
б) Ефективност : икономическата  ефективност  на финансовите  инструменти  (измерена  
като разходи  за едно  създадено  и/или запазено  работно  място ) се оценява  на € 2735 за 
работно  място . Що се отнася  до общите  административни  разходи , въздействието  на 
разходите  за служители  в рамките  на общия  бюджет  е 5,8 % и се дължи  най-вече на 
разходи  за персонал . 
в) Що се отнася  до съгласуваността , логиката  на интервенция  на досегашната  програма  
ще се свърже  с други  аспекти  на политиката  на ЕС за конкурентоспособност  и МСП , 
например  чрез препращане  към водещите  инициативи  на „Европа  2020“ или 
приоритетите  на „Small Business Act“. 
Вариант  2: Прекратяване  
При варианта  с прекратяването  политическите  цели  не се постигат , а въздействието  му 
спрямо  изходното  положение  е преобладаващо  отрицателно  и в социално , и в 
екологично  отношение . 
а) Ефикасност : Единственият  положителен  ефект  от този вариант  е в сферата  на 
икономиите . 
б) Ефективност : Вариантът  с прекратяването  ще доведе  до значително  понижена  
ефективност  в управлението  на програмата  от страна  на държавите -членки  поради  
разпокъсаност  на управлението  на индивидуалните  национални  програми  и липса  на 
ползите  от координацията  при една  общоевропейска  програма . 
в) Съгласуваност : Вариантът  с прекратяването  ще има отрицателни  резултати , 
изразяващи  се в несъгласуваност  на националните  подходи  към политиката  за 
конкурентоспособността , както  и отсъствие  на европейско  измерение . 
Вариант  3: Разширяване  
Бяха  разгледани  различни  степени  на разширяване  на досегашната  програма , като 
сценарият , предвиден  от външното  проучване , беше  използван  като източник  на 
показатели  за сравнителен  анализ , като самият  той не се приема  като жизнеспособен  
вариант . 
 
 9Сценарий  3а: Оптимално  разширяване  
При сценарий  3a целите  на програмата  ще бъдат  постигнати  в значителна  степен , но на 
нереалистична  цена . 
а) Ефикасност : Налице  е положителен  пряк  икономически  ефект  от финансовите  
инструменти , който  се оценява  като увеличение  на БВП  с приблизително  €2,3 млрд . на 
година  и €7,2 млрд . допълнително  кредитиране /капиталови  инвестиции  в сравнение  с 
базовия  сценарий . Не се очаква  дейностите  на мрежата  да доведат  до допълнителни  
резултати  в сравнение  с базовия  сценарий . Бюджетът  на останалите  дейности  също  ще 
се увеличи  значително  при този сценарий , а в качествено  отношение  дейностите  за 
повишаване  на европейската  конкурентоспособност  и предприемачество  ще доведат  до 
провеждане  на съответните  политики  на базата  на най-добри  практики  на равнището  на 
ЕС и държавите -членки . Налице  е и положителен  социален  ефект  по отношение  на 
заетостта : отново  голяма  чат от приноса  се очаква  да дойде  от финансовите  
инструменти , от които  се очаква  да спомогнат  за създаването  и/или запазването  на над 
50 000 работни  места  чрез подкрепа  за прибл . 65 000 фирми  повече  в сравнение  с 
базовия  вариант , както  и допълнителни  1750 работни  места /год., създадени  или 
запазени  от мрежата . Очаква  се положителният  екологичен  ефект  да бъде  значително  
по-голям  в сравнение  с базовия  вариант , поради  разрастването  на инициативите  в 
подкрепа  на екологично  устойчивите  процеси  и продукти  в целеви  промишлени  
сектори  и в туризма . Разширяването  на мрежата  ще разпространи  правилата  на ЕС в 
околната  среда  до още трети  държави  и ще генерализира  добрите  практики .  
б) Ефективност : Икономическата  ефективност  се оценява  на € 4732 за работно  място . 
Тежестта  на разходите  за персонал  върху  целия  бюджет  се очаква  да бъде  2,6 % и да се 
дължи  предимно  на значителното  увеличение  в бюджета  за финансовите  инструменти . 
в) Съгласуваност : При този сценарий  досегашните  дейности  се разширяват , за да бъдат  
обхванати  и други  политики  и програми  на ЕС с цел максимално  увеличаване  на 
потенциала  на интервенциите  на равнище  ЕС да постигат  добавена  стойност . 
Подвариант  3б: Балансирано  разширяване  
При варианта  с балансираното  разширяване  политическите  цели  ще бъдат  
удовлетворително  постигнати , като се постигне  баланс  и ограничените  бюджетни  
средства  бъдат  разпределени  съответно . 
а) Ефикасност : Икономическото  въздействие  на финансовите  инструменти  се очаква  
да доведе  до увеличение  на БВП  в размер  на приблизително  €500 млн. над базовото  
ниво  и да генерира  приблизително  €1,7 млрд . под формата  на допълнително  
кредитиране /капиталови  инвестиции . Не се очаква  допълнително  въздействие  от страна  
на мрежата  в сравнение  с базовия  вариант . 
Разпределените  бюджетни  средства  за други  дейности  ще бъдат  увеличени  с цел 
постигане  на по-подходящ  мащаб . Ограниченото  по размер  увеличение  на средствата  
за подкрепа  на европейската  конкурентоспособност  ще даде  възможност  да бъдат  
изпълнение  някои  от новите  дейности , включени  във водещата  инициатива  на „Европа  
2020“ „Интегрирана  индустриална  политика  за ерата  на глобализацията “, за разлика  от 
базовия  вариант , например  инициативи  във връзка  с корпоративната  социалната  
отговорност . Що се отнася  до разработването  на политика  за МСП , ще бъде  запазен  
същият  бюджет  както  при базовия  сценарий  и може  да се очаква  същото  въздействие . 
 
 10Що се отнася  до бизнес  подкрепата  за МСП  на пазари  извън  ЕС, значителното  
увеличение  на финансовата  подкрепа  ще доведе  до засилено  пряко  присъствие  на МСП  
на ключови  глобални  пазари , благодарение  на това, че МСП  ще могат  да разчитат  на 
специализирана  подкрепа . Подобреното  международно  сътрудничество  също  ще има 
положително  въздействие  върху  интернационализацията  на бизнеса . 
Що се отнася  до социалното  въздействие , очаква  се финансовите  инструменти  да 
подпомогнат  приблизително  13 000 фирми  и така да се създадат  и/или запазят  11 000 
работни  места  повече  от базовия  вариант . 
Очаква  се другите  дейности  да засилят  сътрудничеството  между  създаващите  
политиките  на нивото  на ЕС и на национално  ниво  и да се акцентира  силно  на 
откриването  и разпространяването  на добри  практики , които  имат  осезаем  ефект . Като  
цяло  предвижданите  мерки  са разработени  така, че да бъдат  отворени  за всички  групи  
икономически  действащи  лица  и следователно  при тях отсъства  дискриминация . 
Предвижданите  с цел насърчаване  на предприемачеството  дейности  са изключение , тъй 
като те са разработени  и с оглед  на конкретни  групи . Целта  им е да насърчат  и утвърдят  
предприемачеството  във всички  европейски  общества , включително  социалното  
предприемачество , участието  на трайно  безработни  лица , по-възрастни  работници , 
мигранти  и етнически  малцинства . Например  дейностите , чрез които  се насърчава  
предприемачеството , се очаква  да имат  пряк  ефект  по отношение  на заетостта  в размер  
на 300-400 допълнителни  работни  места  поради  интернационализирането  на 
получаващите  подкрепа  предприемачи . 
Не се очаква  въздействието  върху  околната  среда  да бъде  значително  по-голямо , 
отколкото  при базовия  вариант . 
Очаква  се общото  въздействие  в резултат  на синергия  между  различните  компоненти  
на програмата  да бъде  значително  в сравнение  с базовия  вариант , тъй като засиленото  
финансиране  на различни  мерки  се очаква  да подобри  сътрудничеството  между  
разработващите  политиките  на нивото  на ЕС и на национално  ниво . Ще се акцентира  
силно  върху  откриването  и разпространяването  на добри  практики . Мрежата  ще бъде  
централният  свързващ  елемент  за различните  компоненти  и ще увеличава  синергията  
между  мерките , като подкрепа  за МСП  в чужбина  и международно  сътрудничество  в 
сферата  на промишлеността . Друг  пример  за очаквана  синергия  е взаимодействието  
между  мрежата  „Enterprise Europe“ и финансовите  инструменти . „Използването “ на 
мрежата  за популяризиране  на финансовите  инструменти  ще премахне  например  
необходимостта  от допълнителни  дейности  за популяризиране . Дейностите  за 
повишаване  на европейската  конкурентоспособност , от една  страна , и дейностите  за 
развитие  на политиката  за МСП  и за насърчаване  на предприемачеството , от друга , 
също  ще се подсилват  взаимно , тъй като тяхното  предназначение  е да подобрят  
рамковите  условия , в които  работи  европейският  бизнес . 
б) Ефективност : Икономическата  ефективност  се оценява  на € 2824 за работно  място . 
Що се отнася  до общите  административни  разходи , отражението  на разходите  за 
служители  върху  общия  бюджет  се очаква  да бъде  4,1%. 
в) Съгласуваност : При този подвариант  се прави  опит  за постигане  на жизнеспособен  
баланс  между  различните  цели , за да се увеличи  максимално  потенциалът  за добавена  
стойност  на интервенцията  на равнището  на ЕС в няколко  области , свързани  с 
конкурентоспособността  на ЕС и с политиката  за МСП  и посочени  във водещите  
инициативи  на „Европа  2020“ и в други  програми  на ЕС. 
 
 11Подвариант  3в: Целенасочено  разширяване  
При вариант  3в политическите  цели  ще бъдат  постигнати  отчасти  чрез съсредоточаване  
само  върху  конкретно  подмножество  от проблемите  на конкурентоспособността  и 
предприемачеството  в европейската  икономика . 
а) Ефикасност : Що се отнася  до икономическото  въздействие , очаква  се от 
разширения  достъп  до финансиране  да последват  положителни , количествено  
определими  ефекти . В сравнение  с базовия  вариант  концентрирането  на ресурсите  
основно  във финансови  инструменти  ще даде  възможност  за допълнително  намаляване  
на съществуващия  според  оценките  пазарен  дефицит  на финансиране  за МСП . 
Структурният  ефект  върху  пазара  на рисков  капитал  ще бъде  ограничен . В сравнение  с 
базовия  вариант  обаче  се очаква , че финансовите  инструменти  ще генерират  
увеличение  на БВП  от приблизително  €0,3 млрд . и €1,1 млрд . под формата  на 
способствано  допълнително  кредитиране  /капиталови  инвестиции . 
При този вариант  вниманието  на финансовите  инструменти  ще бъде  насочено  към 
разрешаване  на потребностите  от финансиране  на ориентирани  към растеж  
предприятия  и най-вече на тези, които  възнамеряват  да се интернационализират . 
Увеличените  ресурси  ще дадат  възможност  повече  млади  предприятия  да се възползват  
от кредитни  гаранции  и капитал . Повече  от половината  от ресурсите  при този сценарий  
ще бъдат  заделени  за капиталови  инструменти . 
От мрежата  се очаква  и известно  допълнително  въздействие  в сравнение  с базовия  
вариант  поради  промяната  в приоритетите  ѝ — да се превърне  във „входен  пункт “ за 
подкрепата  за достъп  на МСП  до финансиране . Този  ефект  обаче  не може  да бъде  
количествено  изразен . 
Основните  икономически  разходи  при този вариант  ще касаят  цената  на алтернативата  
да не бъде  уловена  европейската  добавена  стойност , която  може  да бъде  генерирана  от 
други , по-малки  по мащаб  дейности  за подкрепа , предлагани  в рамките  на базовия  
вариант  и вариант  3б. Количествено  изразяване  на тяхното  икономическо  въздействие  
не може  да се направи , тъй като те представляват  предимно  непреки  инвестиции . 
От този вариант  ще произтече  положително  социално  въздействие  от финансовите  
инструменти , което  ще доведе  до създаването  на допълнителни  5 300 работни  места  на 
година  в сравнение  с базовия  вариант . Независимо  от това този вариант  ще има 
отрицателно  въздействие  като пропуснати  възможности  за европейска  добавена  
стойност  поради  прекъсването  на по-малките  по мащаб  дейности  от базовия  вариант . 
Ако няма  дейности  в подкрепа  на МСП  в чужбина , е вероятно  европейските  МСП  да се 
справят  по-зле с оползотворяването  на възможностите  в пазарите  с бърз  растеж , както  
подчертават  някои  скорошни  изследвания , което  би означавало  отрицателен  
икономически  и социален  ефект  от този вариант . 
Очаква  се екологичното  въздействие  да бъде  положително , но не много  по-високо  от 
това на базовия  вариант . 
При този сценарий  се предполага , че общото  въздействие , дължащо  се на синергия  
между  различните  компоненти  на предложената  програма , ще бъде  по-слабо  в 
сравнение  с базовия  сценарий , тъй като съществува  синергия  само  между  финансовите  
инструменти  и мрежата . 
 
 12б) Ефективност : Икономическата  ефективност  се оценява  на €4385 за едно  работно  
място . Що се отнася  до общите  административни  разходи , въздействието  на разходите  
за служители  върху  общия  бюджет  се очаква  да бъде  4,9 % и да се дължи  основно  на 
разходи  за персонал . 
в) Съгласуваност : При този вариант  липсва  значима  синергия  и връзки  с други  цели  и 
програми  на ЕС, тъй като той е насочен  основно  към достъпа  до финансиране , който  
има европейският  бизнес . 
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Вариантите  са оценени  като въздействие  в таблиците  по-долу  с оглед  на горните  
съображения , като базовият  вариант  е използван  за еталон , спрямо  който  се сравняват  
различните  варианти  (таблица  2) заедно  с критериите  ефективност , ефикасност  и 
съгласуваност  (таблица  3). 
Ефективността  на всеки  от двата  варианта  с предвиждано  разширяване  на финансовите  
инструменти  показва  чувствителност  спрямо  това как са конструирани  измерванията . 
При вариант  3б е налице  по-голям  дял на гаранционния  инструмент , отколкото  при 3в, 
и поради  много  по-големия  ливъридж  на гаранциите  се възползват  много  повече  
предприятия  и се създава  по-голяма  заетост , което  води  до по-голяма  добавена  
стойността  (БВП ) на единица  бюджетни  ресурси . Вариант  3в се базира  на нови  
концепции  за продукти  и услуги , финансирани  с рисков  капитал , които  могат  да 
генерират  по-висока  добавена  стойност  и растеж  в дългосрочен  план . Трансграничното  
ангажиране  на рисков  капитал  може  да допринесе  и за развитието  на капиталовия  пазар  
и да укрепи  предприемаческата  екосистема  с едно  по-трайно  въздействие  върху  
икономиката . 
Таблица  2 Сравнение  на въздействието  на различните  варианти   
 Бюджет  Икономическ
о Социално  Екологично  
Вариант  1 — 
(базов  вариант ) €213 млн./год. €660 млн. на 
година  
увеличение  в 
БВП  
 €1,8 млрд . 
допълнително  
кредитиране /кап
италови  
инвестиции  
€200 млн. 
допълнителен  
оборот  годишноподпомогнати  26 
000 фирми  
създадени  и/или 
запазени  17 000 
работни  места  
създадени  
годишно  900 нови  
продукти , услуги  и 
процеси  
 Към 2011 г. участие  
на поне  7 500 МСП  
в повече  от 400 
споразумения  за 
сътрудничество , 
подписани  с 
доставчици  на 
екологични  услуги  
 
Вариант  2 €0 млн./год. 0 0 0 
Вариант  3б — 
Умерено  €340 млн./год. €500 млн. 
допълнително  
увеличение  в подпомогнати  
допълнително  
13 000 фирми   Без промяна  спрямо  
базовия  вариант
 
 13разширяване  БВП  
€1,7 млрд . 
допълнително  
кредитиране  и 
капиталови  
инвестициисъздадени  и/или 
запазени  още 
12 500 работни  
места  
Създадени  още 
200 стартиращи  
фирми  
Вариант  3в — 
Целенасочено  
разширяване  €340 млн./год. €300 млн. 
допълнително  
увеличение  в 
БВП  
€1,1 млрд . 
допълнително  
кредитиране  и 
капиталови  
инвестициисъздадени  и/или 
запазени  още 
5 300 работни  
места  Без промяна  спрямо  
базовия  вариант
 
Таблица  3 Сравнение  на вариантите  по три измерения  
 Бюджет  Ефикасност  Ефективност  Съгласуваност  
Вариант  1 — 
(базов  вариант ) €213 млн./год. 0 0 0 
Вариант  2 €0 млн./год. --- - --- 
Вариант  3б — 
Умерено  
разширяване  €340 млн./год. ++ 0 ++ 
Вариант  3в — 
Целенасочено  
разширяване  €340 млн./год. - + -- 
Легенда : (---) силно  отрицателно , (--) отрицателно , (-) леко  отрицателно , (0) без промяна , (+) леко  
положително , (++) положително , (+++) силно  положително  
Вариант  2 определено  не успява  да се справи  с проблемите , от които  страдат  
конкурентоспособността  и предприемачеството . С прекратяването  на програмата  ще 
изчезне  и приносът  на ЕС за справянето  с последиците , които  икономическата  криза  
имаше  за малкия  бизнес . 
Единственият  реалистичен  избор , различен  от запазването  на статуквото , предлагано  
във вариант  1, е между  варианти  3б и 3в. При вариант  3в бюджетът  е концентриран  
само  в две мерки , докато  при вариант  3б се прави  опит  за намиране  на баланс  между  
различни  инициативи  с цел максимално  увеличаване  на потенциала  за създаване  на 
добавена  стойност , който  има интервенцията  на равнище  ЕС в една  по-голяма  област  
на дейност . Това  предполага  и намиране  на баланс  между  различните  финансови  
инструменти . Поради  това вариант  3б има по-добри  постижения  като изпълнение  на 
целите  на програмата  и осигуряване  на съгласуван  набор  от европейски  дейности  за 
 
 14подкрепа . Конкурентоспособността  има много  изражения  и концентрирането  на 
средствата  само  във финансови  инструменти  и мрежата  няма  да бъде  достатъчно . По-
широката  гама  от дейности  обаче  има своя цена . Тя предполага  по-висока  степен  на 
осигуряване  с персонал , а оттам  и по-големи  административни  разходи . Освен  това 
обществената  консултация  със заинтересованите  страни  показа  че доста  над 80 % от 
респондентите  подкрепят  всички  от предложените  дейности . Тъй като предлага  най-
комплексното  решение  вариант  3б беше  предпочетеният  вариант . 
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Системата  за мониторинг  и оценка  на бъдещата  програма  ще изгради  върху  солидната  
йерархична  система  от логически  взаимосвързани  цели  съответстващият  им комплекс  
от показатели  и ще възприеме  холистичен  подход  към мониторинга  и оценката  на 
изпълнението  на предвидените  дейности . В сравнение  с досегашната  програма  ще 
бъдат  направени  следните  подобрения  в системата  за събиране  и анализ  на данни , както  
и в подхода  за оценка  и мониторинг : 
• Формулиране  на нов набор  от конкретни  показатели  и уредба  за мониторинг ; 
• Кръстосано  препращане  към показателите  на водещите  инициативи  от 
„Европа  2020“ с цел направляване  на процеса  на управление  на програмата  и 
осигуряване  на допълнителен  принос  в процеса  на мониторинг  на „Европа  2020“; 
• Използване  на методологии  с контрахипотези , при които  извадки  от 
бенефициери  се сравняват  с подобен  набор  от лица , които  не са бенефициери , ако 
това е приложимо , с цел да се разграничи  въздействието  на програмата  върху  
предложените  показатели  от въздействието  на променящата  се икономическа  
конюнктура .  
• Прибягване  до тематични  оценки  на различните  компоненти  от бъдещата  
програма , когато  е приложимо . 
Системата  за мониторинг  и използваните  показатели  за оценка  на досегашната  
програма  вече бяха  тема  на специално  външно  проучване  и на заключителната  оценка  
на Програмата  за предприемачество  и иновации . Препоръките  от тези източници  са 
използвани  за подобряване  на мониторинга  на настоящата  програма , която  ще се 
изпълнява  до 2013 г. Освен  това препоръките  на наскоро  проведения  от Службата  за 
вътрешен  одит  одит  на изпълнението  на Програмата  за предприемачество  и иновации  
също  ще бъдат  взети  предвид  при изпълнението  на настоящата  програма  и при 
разработването  на системата  за мониторинг  и на показателите  за следващата  програма . 
За целта  в момента  се изготвя  доклад  за изпълнението  на настоящата  програма . 
Новата  програма  ще подлежи  и на оценка  в средата  на периода , и на последваща  оценка  
с цел да бъде  преценен  напредъкът  към постигането  на целите  и резултатите . Оценката  
в средата  на периода  ще бъде  завършена  до края  на 2017 г., за да бъде  включена  в 
инструмента , който  ще бъде  приемникът  на програмата . Последващата  оценка  ще 
започне  до две години  след  приключването  на програмата . 
При финансовите  инструменти  бъдещата  система  за мониторинг  и оценка  ще се 
основава  и на редовните  данни  за бенефициерите , събирани  от финансовите  
посредници , и на периодичните  извадкови  проучвания , които  ще обхващат  някои  
 
 15елементи  по-подробно . Ще бъдат  направени  допълнителни  анализи  в контекста  на 
оценките  на програмата . Тези  оценки  по-специално  ще съпоставят  развитието  на 
бенефициерите  с групи  предприятия , които  не използват  предлаганите  инструменти . 
Последните  ще трябва  да бъдат  анализирани  подробно , тъй като естествено  налице  са 
някои  фактори , които  въздействат  върху  развитието  на отделното  предприятие  и които  
трябва  да бъдат  разграничавани  от въздействието  на програмата . Най-важните  аспекти , 
които  трябва  да бъдат  оценени  при този анализ , са пропуснатите  растеж  и заетост  
поради  отказана  гаранция  или кандидатура  за получаване  на рисков  капитал . Обхватът  
на оценките  също  ще бъде  разширен , като бъде  разгледано  въздействието  върху  
интернационализацията  на предприятията . Необходимите  за целта  данни  ще бъдат  
събирани  чрез проучвания , на базата  на извадки , а не чрез редовно  отчитане , за да се 
избегне  създаването  на непропорционално  голяма  тежест  за посредниците  и крайните  
бенефициери .