Резюме

През 2010 г. мониторингът от страна на Комисията беше доста интензивен предвид на безпрецедентно големия брой разследвания, започнати през 2009 г. в контекста на световната икономическа криза.

Беше оказвана индивидуална подкрепа, насочена към няколко икономически сектора на ЕС, с които бяха свързани тези разследвания, и за да се гарантира, че достъпът на ЕС до чуждестранните пазари не е неоснователно ограничен от необосновани мерки, ЕС се намеси в много случаи. Несъмнено в условията на криза износителите от ЕС са изправени пред мерки за търговска защита, до които понякога прибягва държавата на вноса, за да защити националната промишленост от конкуренцията на чуждестранни стопански субекти.

Намесата на ЕС доведе до резултат, тъй като много разследвания не завършиха с налагането на мерки и в края на 2010 г. броят на действащите мерки срещу ЕС достигна най-ниското си равнище от години. Ето защо намесите на Комисията често доведоха до положителен резултат и това е окуражаващо.

За съжаление не можаха да бъдат решени всички проблеми. Броят на новите разследвания през 2010 г. остана относително висок и те се отличават с по-голяма сложност. Освен това, въпреки някои отчетени подобрения, определени слабости, набелязани в по-ранни доклади, все още съществуват, като например незадоволителните критерии за започване и провеждане на разследвания, липсата на прозрачност и неправомерното използване на защитни мерки.

Комисията разработи нови средства за оказване на подкрепа на икономическите сектори на ЕС — беше публикувано ръководство за износителите от ЕС и беше разработен нов и по-удобен за ползване уебсайт. Освен това Комисията ще продължава да застъпва идеята за предпазливо и уместно използване на мерките за търговска защита, за да се насърчава развитието в международен план на свободна търговия при равнопоставени условия.

Въведение

В докладите от минали години беше подчертано, че от началото на световния икономически спад някои трети държави са увеличили използването на мерките за търговска защита, което през 2009 г. доведе до безпрецедентен ръст на броя на новите наложени мерки и новите разследвания, особено на защитните мерки. Опасенията се пораждаха от това, че новите разследвания ще са в основата на дори повече нови мерки през 2010 г. Тази тенденция създаваше притеснения, тъй като показваше, че някои правителства много често прибягваха до мерки за търговска защита, за да предпазят своята национална промишленост от конкуренцията на чуждестранни стопански субекти.

Поради това Комисията трябваше да засили своята намеса и да увеличи помощта за съответните износители от ЕС. Беше необходима и политическа намеса с цел да се предотврати отклоняването от стриктното прилагане на съответните правила. Както ще бъде разяснено по-нататък в доклада, тези усилия не бяха напразни. Всъщност много разследвания, започнати през 2009 г. — често без сериозно основание, — в крайна сметка не доведоха до въвеждането на мерки и в края на 2010 г. броят на действащите мерки срещу ЕС достигна най-ниското си равнище от години.

Въпреки това много положително развитие броят на новите антидъмпингови разследвания остана висок през 2010 г., а проблемите, установени в миналото (липса на прозрачност, незадоволителни критерии за започване на разследване и неправилно използване на мерките за търговска защита), все още съществуват. Дори и някои държави да усъвършенстваха критериите си, предизвиква безпокойство фактът, че в други държави тенденцията е противоположна и те в значителна степен се отклоняват от критериите, които са установили.

В доклада се описват общите тенденции, установените проблеми и отчетеното подобрение. Също така в приложението се представя подробен анализ на тенденциите и конкретни процедури на държавите, които в най-голяма степен използват мерките за търговска защита.

Общи тендендии

Дори и броят на новите разследвания да намаля през 2010 г. в сравнение с 2009 г., той все още е доста висок, а степента на сложност на новите случаи се увеличи. Броят на новите разследвания спадна от 45 през 2009 г. на 39 през 2010 г., главно поради значителното намаляване на броя на започнатите разследвания за защитни мерки (от 31 на 18), който беше много висок през 2009 г. Поради erga omnes естеството на разследванията за защитни мерки не всички от тях касаеха износителите от ЕС. Обратно, броят на новите антидъмпингови разследвания се увеличи от 13 през 2009 г. на 20 през 2010 г. Преминаването от защитни към антидъмпингови мерки е положително развитие, тъй като антидъмпинговите мерки засягат изключително нелоялната търговия с конкретен произход, докато защитните мерки засягат вноса, независимо от търговските условия и произхода. Броят на новите разследвания за изравнителни мерки не се промени.

През 2010 г. са наложени 15 нови мерки (33 през 2009 г.). От 12-те държави, наложили мерки срещу ЕС през 2010 г., Китай беше държавата, която наложи най-голям брой мерки (20 % от общия брой). В сравнение с миналата година броят на новите защитни и антидъмпингови мерки намаля съответно от 15 на 7 и от 18 на 8. Както през 2008 г. и 2009 г., така и през 2010 г. не бяха наложени нови изравнителни мерки.

В края на 2010 г. имаше 123 действащи мерки срещу ЕС (като цяло или срещу отделни държави-членки), което е най-ниското равнище от години. През 2009 г. имаше 136 действащи мерки в сравнение с отчетената най-висока стойност през 2004 г., а именно 185. Това е положително развитие, особено предвид на факта, че през 2009 г. са започнати значителен брой нови разследвания (45) и се очакваше много от тях да доведат до нови мерки следващата година. Въпреки че това е окуражаваща тенденция, все пак следва да се отбележи, че тези разследвания често не бяха подкрепени с достатъчно доказателства, нито бяха правно обосновани и поради това не трябваше да бъдат започвани. Наистина, дори и да не бяха наложени никакви мерки, те имаха неблагоприятно въздействие върху търговските потоци чрез създаване на несигурна стопанска среда и оказаха ненужен допълнителен натиск върху предприятията, които в този период вече бяха засегнати от икономическата криза.

Антидъмпинговите мерки продължават да бъдат най-използваното средство (88 мерки спрямо 93 през 2009 г.), следвани от защитните мерки (30 мерки спрямо 37 през 2009 г.) и антисубсидийните мерки (4 мерки спрямо 6 през 2009 г.). САЩ продължават да бъдат държавата, която има най-много действащи мерки срещу ЕС през 2010 г. (24 действащи мерки), въпреки факта, че през последните две години не са въведени нови мерки. Китай (14 действащи мерки), който беше изключително активен през 2010 г., премина от трето на второ място, като така потвърди тенденцията, отбелязана в предходни доклади. Индия и Турция са на трето място (13 действащи мерки). Други държави, използващи в значителна степен мерките за търговска защита, са Бразилия, Аржентина и Мексико (9 и 5 действащи мерки).

Настоящи проблеми

Намесата на Комисията допринесе както за прекратяването на някои от неоснователните разследвания, започнали в условията на световния икономически спад през 2009 г., така и за по-благоприятни резултати за износителите от ЕС в някои отделни случаи. Въпреки това проблемите, установени в миналото, все още съществуват, а през 2010 г. са набелязани още проблеми, като например неизпълнение на констатациите на експертната група към СТО, неправилно използване на мерките за търговска защита и прекомерно използване на защитни мерки.

Неизпълнение на задълженията към СТО

В две процедури пред СТО (DS294 и DS350) ЕС успя да докаже, че голям брой действащи антидъмпингови мита на САЩ срещу износители от ЕС са или наложени, или неправомерно увеличени чрез т. нар. „зануляване“. САЩ премахнаха зануляването при среднопретеглените сравнения в новите разследвания, но до момента отказват да променят практиката си при преразглеждане на мерки, при които повечето от митата са събрани. За да съблюдават задълженията си към СТО, САЩ ще трябва да внесат изменения в практиката си при преразглеждане на мерки и да преизчислят дъмпинговите маржове във връзка с няколко индивидуални мерки, както и да възстановят надвзетите мита, събрани след изтичане на крайния срок за изпълнението на тези мерки.

Въпреки нееднократните критики от страна на съответните органи на СТО и представените убедителни доказателства, досега САЩ не са изпълнили своите международни задължения. Като положителна стъпка към изпълнението на съответните решения на СТО, на 28 декември 2010 г. САЩ публикуваха предложение, в което се представя нова методология за премахване на зануляването при преразглежданията. Предложението обаче е неясно, както и не е уточнен срок за измененията. Освен това досега САЩ отказваха да възстановяват надвзетите мита, събрани след изтичане на сроковете за изпълнение в двете процедури пред СТО. Ако САЩ не изпълнят задълженията си, за 15 септември 2011 г. е предвидено решение на арбитър относно евентуални санкции. По друга процедура (TKAST) САЩ отказаха да коригират аритметична грешка и да отменят антидъмпинговата мярка.

Неправилно използване на мерките за търговска защита

Както вече беше посочено в последния годишен доклад, след налагането на антидъмпингови мерки от страна на Европейската комисия засегнатите от тези мерки държави са започвали разследвания по отношение на подобни продукти. Тази тенденция продължи през 2010 г., като сега тя е свързана и с избора на мярката за търговска защита или критериите, използвани за налагането на мерки. В действителност ЕС беше изправен пред разследване за изравнително мито и налагане на мерки, основаващи се на заплаха от причиняване на вреда, при друго разследване съвсем скоро след като беше използвал същата мярка за търговска защита/същите критерии спрямо тази държава. Във всички тези случаи е много трудно да се счита, че става въпрос само за съвпадение.

Освен това тези случаи винаги протичат по сходен начин: изключително незадоволителни критерии за започване на разследване (в които често липсва прозрачност поради неправомерно прилагане на правилата за поверителност) и липса на доказателства за вреда. В подобни случаи Комисията се намесва активно и е решена да извършва дори още по-внимателен контрол върху спазването на правилата на СТО при тези разследвания.

Неправомерно прилагане на правилата за поверителност

При разследванията за мерки за търговска защита липсата на оповестяване на достатъчно подробности от представената поверителна информация е често срещан проблем, който е изключително неприятен, тъй като лишава заинтересованите страни от тяхното законно право на защита. Макар че правилата за поверителност са необходими за защитата на интересите на съдействащите страни, тези правила често се прилагат по неправомерен начин, така че официалните версии на заявления и/или официалните съобщения за предварителни или окончателни констатации често не дават възможност за приемливо разбиране на съответния разглеждан въпрос.

Съгласно приложимите правила поверителните данни следва да бъдат обобщени по такъв начин, че да дават възможност за приемливо разбиране, а разследващите органи имат задължението да изискват от заинтересованите страни, които предоставят поверителна информация, да представят и такива неповерителни обобщения. За съжаление разследващите органи на няколко държави не изпълняват това задължение, като така нарушават правото на защита на засегнатите износители от ЕС.

Ненужно прибягване до защитни мерки

През 2009 г. използването на защитни мерки буквално отбеляза бум, който съвпадна със световния икономически спад. В действителност през посочената година повече от две трети от всички започнати нови разследвания и почти половината от всички нови наложени мерки бяха защитни мерки. През 2010 г. тази тенденция отбеляза спад, което е много положителен знак.

Проблемът с ненужното прибягване до защитни мерки обаче все още съществува. Някои държави в много голяма степен използват защитните мерки и прибягват до тях при обстоятелства, при които са необходими по-скоро целенасочени действия срещу дъмпинговия внос от дадена конкретна държава. Въпреки че в съдебната практика на СТО се подчертават строгите изисквания към налагането на защитни мерки, последните все още се считат за средство, което може лесно да се използва.

Поради факта, че защитните мерки се налагат erga omnes (т.е. мерките се налагат срещу всички държави на произход), те причиняват няколко косвени вреди. В действителност държавите на износ, които не нанасят вреди на съответната национална промишленост (например поради това, че техните цени са много по-високи от цените на вътрешния пазар), също са обект на мерките.

В много случаи Европейската комисия се намеси, за да подчертае недостатъците в разследванията за защитни мерки. В резултат на това в някои случаи се избегнаха самите мерки или тяхното отрицателно въздействие върху износа на ЕС.

Основни постижения

Ролята на Комисията по отношение на процедури, започнати от трети държави, включва осъществяването на мониторинг на разследванията, но също и предоставяне на консултации и съдействие на засегнатите европейски износители. Комисията се намесва пряко пред органите на трети държави с цел да предостави подкрепа на засегнатите дружества както по специфични въпроси, така и по систематични въпроси с оглед да се подобри спазването на правилата от страна на търговските партньори. Комисията също така организира специализирани семинари по въпросите на търговската защита, предназначени за длъжностни лица от трети държави, с цел обмен и усъвършенстване на най-добрите практики сред стопанските субекти.

Въпреки че в тези области невинаги е лесно да се оцени постигнатото, намесата на Комисията доведе до резултати и в няколко случая последиците за дружествата бяха по-благоприятни, отколкото щяха да бъдат без нейната намеса. Най-общо фактът, че много от разследванията, започнати през 2009 г., не доведоха до въвеждането на мерки, може да бъде свързан поне отчасти с намесата на Комисията. По-специално следва да бъде отбелязано и следното:

Примери за успех

Ръководство за износителите от ЕС, „фактологични справки“ и нов уебсайт

Много често дружествата износители от ЕС не знаят как да реагират при разследвания за мерки за търговска защита, започнати от трети държави. Изключително важно е обаче тези дружества да знаят своите права и задължения, за да могат да решат дали да съдействат при разследванията и какви биха били разходите и ползите от съдействието. За тази цел през 2011 г. Комисията публикува ръководство за износителите от ЕС и „фактологични справки“, обобщаващи основните характеристики на практиките за търговска защита на държавите, използващи в най-голяма степен тези мерки срещу ЕС.

В ръководството за износителите от ЕС се обясняват основните понятия, свързани с търговската защита, и съответните процедурни стъпки. В него се предоставят съвети, как да се реагира на разследвания за мерки за търговска защита, започнати от търговски партньори на ЕС, като се посочват правата и задълженията на износителите, предимствата при оказване на съдействие на разследващите органи, както и ролята на различните страни, включително на Комисията. Ръководството е достъпно в интернет и е преведено на всички езици на ЕС.

Комисията изготви и „фактологични справки“ за държавите, използващи в най-голяма степен мерки за търговска защита срещу ЕС. В тях накратко се представят имената и адресите на разследващите органи по държави, сроковете на разследванията, бележки за проверките на място, специфични критерии на разследването (като например правилото за по-ниското мито и разглеждането на обществения интерес), изслушванията, правното представителство и други важни въпроси. Фактологичните справки също са достъпни в интернет.

Накрая следва да се отбележи също, че Комисията разработи нов и по-удобен за ползване уебсайт , където всеки има лесен достъп до основната информация за мерките за търговска защита, статистическите данни за текущите разследвания и действащите мерки, както и до годишните доклади.

Турция

Турция използваше в много голяма степен защитни мерки и Комисията активно се намесваше, за да изтъква недостатъците на тези разследвания и последващите мерки. От развитието в последно време обаче става ясно, че Турция е намалила до известна степен използването на защитни мерки. Комисията обаче продължава да бъде внимателна, тъй като през 2011 г. имаше известни признаци за „активизиране“ във връзка със защитните мерки (особено преразглеждането на съществуващи защитни мерки).

Държавите от Персийския залив

В миналогодишния доклад беше отбелязано започването от страна на Съвета за сътрудничество на арабските държави от Персийския залив на две разследвания за защитни мерки във връзка с вноса на хартия без покритие и картони на рула и листове, както и на вноса на стоманени винкели, профили и греди. Комисията се намеси и официално изрази загрижеността си от липсата на прозрачност и обективност при анализа на вредата и от недостатъчния анализ на причинно-следствената връзка, извършен от разследващите органи в тези два случая. И двете разследвания са прекратени през 2010 г., без да бъдат наложени мерки.

Мексико

Преразглеждането с оглед изтичане срока на действие на изравнителните мерки по отношение на говеждото месо, започнало през юни 2009 г., беше прекратено през декември 2010 г. Комисията представи подробна информация и доказателства, които дадоха възможност на Мексико да заключи, че вследствие на реформата на Общата селскостопанска политика на ЕС, последният е станал нетен вносител на говеждо месо и поради това няма вероятност отново да бъде нанесена вреда при отмяна на мерките.

Канада

Преразглеждането с оглед изтичане срока на действие на изравнителните мерки по отношение на рафинираната захар от ЕС, както и паралелното преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на антидъмпинговите мерки по отношение на вноса на същия продукт от Дания, Германия, Нидерландия и Обединеното кралство бяха прекратени през ноември 2010 г. Този положителен резултат се дължеше на подробната информация и доказателства, представени от Европейската комисия, които дадоха възможност на Канада да заключи, че вследствие на реформата на Общата селскостопанска политика на ЕС производствените обеми са намалели и следователно няма вероятност отново да бъде нанесена вреда.

Мароко

През юли 2010 г. Мароко откри едно ново разследване за защитни мерки по отношение на вноса на машинно изработени килими. Засегнатият отрасъл на ЕС оказа съдействие на разследващите органи и Комисията изтъкна пълната липса на причинно-следствена връзка между вноса от ЕС и вредата, понесена от националния сектор. Разследването беше прекратено през ноември 2010 г., без да бъдат наложени мерки поради липсата на нанесена вреда.

Израел

През 2010 г. Комисията активно се намесваше чрез представяне на документи от техническо естество в рамките на отделни случаи. Същевременно бяха използвани редица случаи, за да се изтъкнат пред израелските органи на най-високо политическо равнище постоянно срещаните слабости при всички започнати от Израел разследвания за мерки за търговска защита. В резултат на това две антидъмпингови разследвания по отношение на рециклираната хартия за вълнообразен картон и бялата хартия бяха приключени, без да бъдат наложени мерки, а антидъмпинговото разследване за вноса на стреч фолио беше преустановено след споразумение за гаранции, постигнато с износителите от ЕС. Накрая, след многократни искания от страна на Комисията, Израел официално потвърди прекратяването на разследването за защитни мерки по отношение на вноса на стоманена арматура.

Украйна

Неотдавна Украйна в много по-голяма степен започна да използва защитни мерки. Комисията активно наблюдаваше действията ѝ и я призова да се въздържа от използването на защитни мерки по отношение на нанасящ вреда внос само от един или от малко на брой конкретни източници, да удължи анализирания период от 1 на 3 години и да разглежда надлежно националния интерес преди приемането на каквито и да е мерки. В края на краищата Украйна прекрати две важни процедури за защитни мерки, без да бъдат наложени никакви мерки (феросплави и торове), а в процедурата във връзка с флоатното стъкло прие окончателни мерки само в рамките на период от 10 дни, в допълнение към временните мерки.

Заключение

През 2010 г. мониторингът беше силно засегнат от големия брой нови разследвания, започнати през 2009 г., когато се проявиха последиците от световната икономическа криза. Много от тези разследвания приключиха без налагането на мерки през 2010 г. и поради това общият брой на действащите мерки намаля. Тази положителна тенденция беше резултат и от многобройните случаи на намеса на Комисията.

Дори и броят на новите разследвания да намаля 2010 г., той обаче остана висок. Въпреки че използването на защитните мерки намаля значително, през 2010 г. броят на антидъмпинговите разследвания се увеличи и вероятно ще доведе до по-голям брой на действащите мерки през 2011 г.

Въпреки благоприятното развитие мониторингът от страна на Комисията във връзка с мерките на трети държави за търговска защита продължава да бъде от решаващо значение, тъй като през 2010 г. бяха установени още проблеми при използването на тези мерки от страна на някои държави. Поради това в много случаи Комисията се намеси, за да предотврати, доколкото е възможно, отклонения от правилата на СТО. Често тези усилия бяха успешни и разследванията бяха прекратявани, без да бъдат налагани мерки или мерките не засягаха износа на ЕС.

Комисията изразява задоволството си от доброто сътрудничество, установено с държавите-членки на ЕС, европейските асоциации на производителите, както и със засегнатите предприятия при всеки отделен случай. Във връзка с това разработеното от Комисията ръководство за износителите от ЕС и новият уебсайт са полезни средства с много възможности за подобряване на разбирането от страна на предприятията в ЕС на този особено технически въпрос. Освен това Комисията продължава да разширява обмена с други разследващи органи с цел да се усъвършенстват критериите, прозрачността и предсказуемостта при използването на мерките за търговска защита.