[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 18.7.2007

COM(2007) 409 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Укрепване на Вътрешния пазар за мобилна телевизия

{SEC(2007) 980}{SEC(2007) 981}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Укрепване на Вътрешния пазар за мобилна телевизия

1. Мобилна телевизия: нова възможност за ЕС

Мобилната телевизия се отнася за предаването на аудиовизуално съдържание към мобилно устройство[1]. Тя има потенциала дълбоко да промени начина, по който потребителите възприемат телевизионните и аудиовизуални услуги. Тя предлага възможността за гледане на всякакво съдържание по всяко време, навсякъде, и също така предоставя един нов свят на интерактивност, в който традиционното потребление и потреблението при поискване на творческо съдържание е допълнено от услуги, приспособени към вкусовете и нуждите на всеки потребител. Мобилната телевизия е в пресечната точка на две мощни социални тенденции, по-голяма мобилност и нови форми за достъп до медийно съдържание. Поради това тя може да се превърне в една от следващите потребителски технологии с голям растеж.

Като обединява персоналните мобилни комуникации , един от най-динамичните европейски пазари, и аудиовизуално съдържание , мобилната телевизия е начело на иновативни услуги с висока стойност. Оценки показват, че до 2011 г. това може да е пазар за между € 7 млрд. и € 20 млрд., като броят на клиентите достигне между 200 млн. и 500 млн. в световен мащаб[2]. Тя е пример за цифрова конвергенция, концепция в сърцето на стратегията i2010 на Комисията за информационното общество. Цифровата конвергенция носи на Европа нови възможности за бизнес, нови работни места и нови потребителски услуги, допринасяйки за европейската конкурентоспособност и благоденствие в съответствие с обновената Лисабонска стратегия за икономически растеж и трудова заетост и дейностите, приети на пролетния Европейски съвет през 2006 г. Развитието на мобилна телевизия добре съвпада с целите, изложени в съобщението на Комисията до неформалния Европейски съвет в Лахти за предразположена към иновации модерна Европа[3].

Европейските производители на оборудване, както и доставчиците на услуги играят важна роля в пробните и търговските стартове на мобилна телевизия навсякъде по света. Въпреки това, въвеждането и възприемането на мобилните телевизионни услуги в ЕС досега са бавни. Конкуренти от основните партньори на Европа, най-вече от Азия и САЩ, постигнаха значителен напредък, и Европа рискува да загуби конкурентоспособното си предимство в мобилните услуги [4] и да пропусне голяма възможност за икономически растеж и иновация, освен ако в цяла Европа не се постигне достатъчен тласък, придружен с достатъчна степен на координация.

Затова е необходимо да се разработи модел за Европа. Понастоящем пазарът на мобилна телевизия е все още в много ранен етап: 2006 г. е ключова година по отношение на пилотни проекти и обяви; през 2007 г. Италия, Финландия и в по-малка степен Германия и Обединеното кралство имат търговски операции, а други национални стартове са планирани в Германия, Франция и Испания. Възприемането е обаче много бавно поради технологическа и регулаторна несигурност. 2008 г. главно се счита за решителна за възприемане на мобилната телевизия в ЕС, дължащо се на важни спортни събития като Европейското първенство по футбол и Олимпийските игри, които ще предоставят уникална възможност за нарастване на информираността на потребителите и възприемането им на новите услуги. Да се даде възможност на европейските граждани за достъп до тези новаторски услуги през 2008 г. и да се осигури европейските дружества да са част от тази иновация са цели с публичен интерес, които обосновават проактивният подход на Европейския съюз.

Ключът към успешното възприемане на тези новаторски услуги в ЕС лежи в създаването на благоприятна среда, която ще даде възможност на оператори и потребители да се възползват предимствата от Вътрешния пазар и да постигнат необходимите икономии от мащаба.

Предаването на мобилна телевизия може да приеме различни форми от телевизия на живо до такава, изместена във времето или при поискване. Предаването на мобилни телевизионни услуги може да става по различни мрежи, включително клетъчни мобилни, наземно разпръскване, спътник и базирани на Интернет. Полезна разлика, която трябва да се прави, е тази между мобилната телевизия „ unicast “ ( юникаст – един към един) и „ broadcast “ ( разпръскване – един към много)[5]. За целите на настоящото съобщение и придружаващата го оценка на въздействието „мобилна телевизия“ се отнася единствено до разпръсквани наземни мобилни телевизионни услуги . Причината за този избор е, че политиката и регулаторната рамка за услуги по съществуващи мобилни съобщителни мрежи вече са в сила и такива услуги са добре развити в ЕС като част от търговските предложения на повечето 3G оператори. В допълнение, единствено разпръсквателният начин е способен да достави еднакво съдържание до голям брой ползватели по едно и също време и поради това е ключ за постигане на разгръщане до масов пазар на мобилните телевизионни услуги. Мобилните спътникови услуги ( Mobile Satellite Services , MSS) също могат да бъдат важна платформа за мобилни телевизионни приложения. Те обаче срещат различен пакет въпроси в сравнение с мобилните наземни услуги, които са обхванати в отделна инициатива на Комисията[6].

2. Ключови фактори за успех

През 2006 г. Комисията започна диалог със заинтересованите страни с цел да определи и засегне въпросите около набиращите скорост мобилни телевизионни услуги. В частност, службите на Комисията улесниха създаването на група за координация в отрасъла – Европейски съвет за мобилно излъчване (EMBC) , форум, който събра за първи път главните заинтересувани действащи лица в отрасъла, включително разпространители, производители, доставчици на съдържание и далекосъобщителни оператори. EMBC издаде препоръки към отрасъла през март 2007 г. Държавите-членки също редовно са консултирани по специфични въпроси в контекста на институционалните форуми, включително Групата за политиката по радиочестотния спектър, Комитета по радиочестотния спектър и Комитета по съобщенията[7]. Комисията ще продължи да се допитва до заинтересованите страни, включително и организациите на потребителите, и ще прикани промишлеността да продължи работата си по оперативната съвместимост, по-специално на равнището на предаването и на услугите.

Като резултат от тези консултации бяха определени три главни фактора , като ключ към успешното въвеждане на мобилна телевизия:

- Технически аспекти (стандарти/оперативна съвместимост);

- Регулаторна среда, благоприятна за иновация и инвестиране;

- Осигуряване на качествен спектър за мобилни телевизионни услуги.

2.1. Технически аспекти (стандарти/оперативна съвместимост)

Постигането на споразумение за общ технически стандарт за мобилна телевизия би създало важни преимущества за европейските потребители и отрасъл. Това би дало на всички участници във веригата на мобилната телевизия – производители на оборудване, създатели на приложения, разпръскватели, съставители на съдържание, мобилни оператори – сигурност по отношение на технологичните решения. Единствено една предвидима среда може да доведе до инвестиции за производство на оборудване и развитие на услуги и по този начин да помогне за постигане на икономии от мащаба, необходими за стартиране на услугите. Наличието на оборудване и услуги, както и понижаващите се цени ще стимулират търсенето, което от своя страна ще допринесе за постигането на критична маса, която от своя страна да осигури устойчивост на бизнес начинанията с мобилна телевизия .

Повсеместният успех на GSM, който утвърди Европа като световен лидер в мобилните комуникации, показва ползите, които могат да нараснат, когато всички участници в отрасъла се съгласят да развиват нова услуга върху общ стандарт. Споразумение върху общ стандарт също е широко разпространено в сферата на разпръскването. Понастоящем, за всяка цифрова разпръсквателна платформа в Европа техниките на предаване се основават на съответните стандарти от фамилията DVB[8], които са също така активно насърчавани от Европейската комисия в отношенията ѝ с трети държави, и подкрепяният от Европейския консенсус за изследвания общ стандарт би улеснил способността на мобилен приемник да работи с всяка разпръсквателна мобилна телевизионна мрежа в Европа, създавайки увереност у потребителите. Тези, които въвеждат мобилната телевизия, ще изпитват по-малка трудност при правенето на избор, свързан с технологията. Успешното разгръщане на услугите за мобилна телевизия в Япония, Южна Корея и Съединените американски щати се основава на единен стандарт.

Понастоящем в Европа съществува риск от разпокъсване на Вътрешния пазар , тъй като съществуват няколко технологии за мобилна телевизия за различни платформи и подчертаните по-горе ползи може и да не се материализират. Сред пробните и търговските начинания, основани на наземни цифрови технологии[9], DVB-H [10] се използва в най-много страни и се счита до голяма степен като отворен и солиден стандарт. Другите пробни и търговски стартове използват T-DMB [11] . Други технологии също започват изпитания в Европа[12].

Комисията приветства подходи, водени от отрасъла с оглед на определянето на стандарти и въпроси, свързани с оперативната съвместимост, особено в случая на бързо напредващи технологии. В случая с мобилната телевизия, EMBC признава ползите от договаряне на общ стандарт, което може да доведе до значителни икономии от мащаба в рамките на Европа. Въпреки това EMBC не е предложил общ стандарт. Поради това са необходими повече усилия в тази насока. Гледайки ситуацията в момента, DVB-H изглежда най-силният претендент за бъдещо използване за наземна мобилна телевизия в Европа . Той вече е най-широко използваният стандарт в Европа и става популярен и в света. Около 40 DVB-H пилотни мрежи са изградени по целия свят за провеждане на пробни пускания, включително в САЩ и Азия. 25 от тези проби се провеждат в Европа. В рамките на ЕС, вече са проведени проби в 15 държави-членки, като Италия е пионер в търговското въвеждане на услуги DVB-H, сега последвана от Финландия. Франция, Германия и Испания също предприемат действия с цел откриване на работни DVB-H мрежи през 2007 г.

Съществуват няколко причини, поради които участниците на пазара в Европа са избрали DVB-H . DVB-H е напълно съвместим с по-стария стандарт DVB-T. Това е от особено значение в европейските особености на преминаване към цифрово разпръскване, тъй като DVB-T е използван за наземно цифрово предаване навсякъде в Европа. Още повече, че по отношение на ноу-хау, операторите на мрежи имат опит в изграждането и експлоатирането на DVB-T мрежи. По-голямата част от европейските, американските и азиатските производители предлагат DVB-H решения за оборудване и системи, тъй като DVB-H е напълно стандартизирана система.

Поради това Комисията счита, че DVB-H ще създаде основата за успешно въвеждане и възприемане на наземните мобилни телевизионни услуги в ЕС. Тя ще насърчи диалога в отрасъла, така че да се постигне широк консенсус относно приложенията на DVB-H. За да насърчи този консенсус, Комисията възнамерява да подготви необходимите стъпки, за да добави DVB-H в Списъка със стандарти [13], публикуван в Официален вестник на Европейския съюз[14]. Добавянето на DVB-H в Списъка със стандарти би предполагало, че от държавите-членки би се изисквало да насърчат употребата на DVB-H за предоставяне на наземни мобилни телевизионни услуги. Комисията призовава отрасъла да гарантира, че всички нерешени въпроси по отношение на правата за интелектуална собственост, свързани с DVB-H, са уредени без забавяне[15]. Комисията ще продължи да наблюдава ситуацията в ЕС и може да излезе с предложения към средата на 2008 г., включително, ако е подходящо, стъпки за въвеждане на отворен задължителен стандарт[16].

В допълнение, оперативната съвместимост остава важна цел . Предишен опит, особено в сферата на интерактивната телевизия, показа, че общ стандарт сам по себе си не е достатъчен за гарантиране на оперативна съвместимост, особено на равнище по-високо от това на физическия пренос на сигнала. Поради това Комисията ще насърчи заинтересованите страни да действат заедно с обща цел да се максимализира достъпа на потребителите до услуги, по-специално, като се разчита на отворени стандарти.

2.2. Регулаторна среда благоприятна за иновация и инвестиране в мобилна телевизия

Националните подходи към лицензирането на M-TV услугите варират значително. В много държави-членки M-TV е предмет на общия режим, приложим към разпръскването. При някои други няма конкретни правила или регулаторната рамка за тези нови услуги все още се обсъжда. Досега опитът с разпръсквателни услуги, използващи единствено мобилно предаване, е малък (т.е. без притежаване на програмен лиценз за „традиционно“ разпръскване, съгласно медийния закон). Тази ситуация създава висока степен на регулаторна несигурност и в някои случаи на правен вакуум , който влияе отрицателно върху потенциалните оператори на мобилна телевизия на Вътрешния пазар.

Възприемането на мобилна телевизия се нуждае от прозрачна и не много стриктна регулаторна среда . Докато е ясно, че решението за лицензиране остава национален прерогатив, отрасълът очаква изясняване на преобладаващата рамка за лицензиране и желае да получи разумна степен на сигурност по този въпрос, особено когато стартира мобилни телевизионни услуги в различни държави-членки.

Лицензионните режими за мобилни телевизионни услуги трябва да вземат предвид нуждите на вътрешния пазар и целта трябва да е борба за изравнени условия , позволяващи на различните участници да се съревновават при сходна среда. Между регулаторните подходи в целия ЕС е необходима съгласуваност с цел да се изясни приложимо регулиране и да се създаде регулаторна среда, благоприятна за инвестиране и иновации. Комисията счита, че мобилната телевизия е нова услуга и че не трябва да се налагат неподходящи задължения. Например ангажиментите за задължителен пренос не са позволени за нова услуга[17], както и други задължения към традиционното разпръскване може да не са подходящи за мобилната телевизия. Държавите-членки се подканят да открият и отстранят всички такива регулаторни пречки. Освен това държавите-членки не трябва да забраняват съвместното използване на инфраструктура[18] и трябва да насърчават колокацията, когато това е необходимо за улесняване за разгръщане на мрежата и да го налагат, когато е необходимо справяне с възможни екологични проблеми[19].

В сферата на нормативни и лицензионни режими, Комисията ще насърчава контакти между държавите-членки с оглед обмена на информация и определяне на най-добри практики. Комисията ще предостави напътстване по регулаторни въпроси, включително чрез насоки и препоръки, според нуждите.

2.3. Осигуряване на качествен спектър за мобилни телевизионни услуги.

Ключов фактор, който влияе на успешното разгръщане на мобилна телевизия е достъпът до радиочестотен спектър. Спектърът е ключов инструмент за мобилни телевизионни услуги, който засяга оперативната съвместимост, удобството за потребителите и разходите на операторите. Налице е необходимост държавите-членки и Европейската комисия заедно да помислят с цел постигане на споразумение за политика за спектъра, която отговаря на високата степен на координация, желана от потребителите и отрасъла. Съществува широк консенсус сред държавите-членки за ползите, които могат да се постигнат чрез такъв паневропейски подход.

Взимайки предвид разнообразието на нуждите от спектър, ключово предизвикателство на този етап на иновационния цикъл е да се осигури, че изискваните типове радиочестотен спектър могат да станат налични без забавяне във възможно най-голям брой европейски региони. Поради това е с основно значение, държавите-членки да осигурят без забавяне наличието на подходящи ленти спектър за мобилна телевизия.

Важен елемент, който да се вземе предвид е преминаването в Европа към цифрова телевизия, което вече доста е напреднало в някои държави-членки, както и спирането на аналоговата телевизия до 2012 г[20]. Този процес освобождава големи количества ценен спектър (така нареченият цифров дивидент ). Един координиран подход към отдаването на този спектър на европейско равнище е с основно значение, за да могат да се пожънат ползите от превключването и за да се позволи нови, иновативни услуги да се въведат в целия Съюз. Мобилната телевизия е една от ключовите услуги кандидати, за да се ползва от цифровия дивидент[21]. Очевидно други ленти също ще бъдат разглеждани, както и въпроси за навременност и практичност. Също ще е необходимо да се помисли за трансграничните изисквания .

Поради техническите си характеристики, спектърът в UHF-лентата (470–862 MHz) се счита за най-подходящият спектър за мобилни мултимедийни услуги. Той предоставя предимства също поради съвместимостта на DVB-H с DVB-T. Въпреки това използването на този спектър е възпрепятствано от различаващи се национални политики по отношение на цифровия дивидент и от липсата на координиране в ЕС. Комисията призовава държавите-членки да направят част от UHF-спектъра, щом се освободи, налична за мобилни телевизионни услуги. Службите на Комисията поискаха от държавите-членки да оценят изпълнимостта на предварително определяне на подлента за мобилна телевизия в рамките на цифровия дивидент. Съобщение на Комисията за цифровия дивидент , планирано за края на 2007 г., ще създаде стратегията на Комисията за използване на спектъра, получен от изключването, по-специално в UHF-лентата.

В допълнение, Комисията вече работи с държавите-членки за осигуряване на наличието на най-малко няколко хармонизирани честоти , за да стане възможно стартирането на мобилни телевизионни услуги. Така наречената L-лента (1452-1492 MHz), понастоящем използвана в някои държави-членки за цифрово радиоразпространение, основано на DAB[22], може да бъде решение, макар и отстъпление, на някои пазари, където вече няма друг наличен спектър. Комисията направи предложения да се позволи използването на тази лента с цел да се разшири обхвата от технологии, включително и мобилни мултимедийни услуги.

3. Интегрирана политика за мобилна телевизия

Настоящото съобщение се съсредоточава върху въпроси, свързани с регулаторната рамка на ЕС за електронните комуникации (технология, лицензионни режими и политика за спектъра). Въпреки това, успешното разгръщане и възприемане на мобилната телевизия зависи изключително от други елементи, такива като наличието на съдържание . Предложената нова директива за аудиовизуалните медийни услуги се очаква да създаде модернизирана рамка и за съдържанието за мобилна телевизия – разпръсквана или при поискване.

Друго ключово предизвикателство е да се предложи първокласно съдържание за мобилна телевизия на гъвкава основа, която надхвърля платформи и граници, като осигурява едновременно подходящо възнаграждение на притежателите на права. Правейки възможно ползването на мобилна телевизия по всяко време, навсякъде и с всяко устройство изисква подход и политика към авторските права , което може да включи по-специално лицензиране за паневропейски права.

Съобщение на Комисията относно съдържанието онлайн , което предстои да бъде прието през 2007 г. и ще обхваща някои от тези въпроси, ще важи и за мобилната телевизия.

4. Следващи стъпки

Мобилната телевизия е нова обещаваща конвергентна платформа и има потенциала да играе важна роля като комбинира света на далекосъобщенията с този на аудиовизията. Конвергенцията е в сърцето на инициатива i2010, носеща на Европа нови възможности за бизнес, нови работни места и нови потребителски услуги, като по този начин допринася за европейската конкурентоспособност и благосъстояние. Успешното въвеждане и възприемане на мобилната телевизия в ЕС се нуждае от подкрепата и активното сътрудничество на всички заинтересовани страни. Главните необходими действия са описани по-долу.

Държавите-членки се призовават да:

- улеснят разгръщането на мобилна телевизия, като вземат предвид нуждата от осигуряване на максимална оперативна съвместимост. Това би включило насърчаване на навлизането на DVB-H на тяхна територия.

- създадат благоприятна регулаторна среда за предоставяне на мобилни телевизионни услуги и се координират една с друга с цел да обменят най-добри практики в сферата на лицензионните режими.

- възможно най-бързо създадат наличен спектър за мобилно разпръскване, включително в UHF-лентата щом стане налична.

Отрасъла е приканен да:

- работи за постигане на максимална оперативна съвместимост, особено чрез насърчаване на консенсус около общ отворен стандарт (DVB-H).

- допринесе за успешното възприемане в Европа на мобилната телевизия, чрез постоянен диалог и сътрудничество, според нуждите

Комисията ще:

- насърчава консенсус около общ отворен стандарт. Конкретни действия биха включили насърчаването на диалога в отрасъла и подготовка на включването на DVB-H в официалния списък на ЕС със стандарти.

- наблюдава изпълнението на предходните стъпки от държавите-членки и може да излезе с предложения към средата на 2008 г., включително, ако е необходимо и подходящо, стъпки за въвеждане на отворен задължителен стандарт.

- предостави напътстване за съгласувана рамка за лицензионни режими навсякъде в ЕС; определи най-добрите практики в ЕС и насърчи приемането им от държавите-членки.

- определи стратегия на ЕС за „цифровия дивидент“ (UHF-лента), която да включва предвиждането на спектър за мобилни разпръсквателни услуги.

[1] Има няколко съществуващи устройства, които приемат мобилна телевизия, но най-разпространеното е мобилният телефон.

[2] За преглед на пазарните анализи виж оценката на въздействието.

[3] Съобщение на Комисията до Европейския съвет (неформална среща в Лахти – Финландия, 20 октомври 2006 г.) насочена към иновациите, модерна Европа, COM(2006) 589 от 12.10.2006 г., ОВ C 332, 30.12.2006 г., стр. 42.

[4] Например през пролетта на 2007 г. има над 4 млн. потребители в Южна Корея и над 7 млн. в Япония., сравнено с максимален брой от 500 000 клиента в ЕС.

[5] Съгласно EMBC, мобилна разпръсвателна услуга е услуга за едновременно разпространение на мултимедийно съдържание до много получатели (потенциално), без да е известен получателя.

[6] Комисията в сътрудничество с държавите-членки прие Решение 2007/98/ЕО (ОВ L 43, 15.2.2007 г., стр. 32), което запазва 2 GHz-вите честотни ленти за MSS системи, включително за допълнителни наземни компоненти, като по този начин се отваря пътя за възможно въвеждане на мобилни телевизионни услуги в тези ленти Комисията също предлага да се координира на равнище ЕС процедурата на лицензиране и изборът на оператори с цел правилно да се отрази трансграничното естество на спътниковите системи.

[7] Подкомитет по лицензирането.

[8] DVB-S и DVB-S2 за разпръскване от спътник, DVB-C за кабелна телевизия и DVB-T за цифрова наземна.

[9] Хибридни спътникови/наземни системи също са в процес на развитие, за да се превърнат в алтернатива на изцяло наземните системи, като са способни да покриват по-голяма територия, отколкото изцяло наземните системи. DVB-SH е такава система, състояща се от DVB-H, адаптирана за S-лентата и концепцията за хибридна (спътникова/наземна) работа.

[10] Цифрово разпръскване на видео към ръчнопреносими терминали (Digital Video Broadcast transmission to Handheld terminals), стандарт ETSI, основан на стандартите DVB-T.

[11] Наземно цифрово разпръскване на мултимедия (Terrestrial Digital Multimedia Broadcasting), стандарт ETSI, основан на T-DAB, включително и DAB-IP (IP телевизия чрез DAB протокол). T-DМB бе използван в Германия за стартирането на услуга във връзка със Световното първенство по футбол от 2006 г. DAB-IP се използва сега в Обединеното кралство.

[12] Особено MediaFLO (Еднопосочна връзка за предаване на медийно съдържание – „Media Forward Link Only“).

[13] Решение на Комисията от 11 декември 2006 г. за установяване на списък със стандарти и/или спецификации за електронни съобщителни мрежи, услуги и прилежащи съоръжения и услуги и за замяна на всички предходни версии (нотифицирано номер C(2006) 6364)(2007/176/EО), OВ L 86, 27.3.2007 г., стр.11.

[14] Директива 2002/21/ЕО относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги от 7 март 2002 г., (ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 23). Посочената процедура е описана в член 17 и предвижда консултиране на държавите-членки и последващо специално решение от Комисията, което е предвидено за подобна публикация.

[15] От гледна точка на успешния опит с DVB-T бе създаден патентен пул за DVB-Н.

[16] Както е предвидено от член 17, параграф 3 от Директива 2002/21/ЕО. Това предполага публикуване на известие в Официален вестник и приканване за публични коментари от всички засегнати страни. Всяко предложение на Комисията по член 17, параграф 3, би било придружено от подробна оценка на въздейстието.

[17] Член 31 от директивата за универсалната услуга, Директива 2002/22/ЕО ((ОВ L 108, 24.4.2002 г., стр. 51) позволява ангажиментите за задължителен пренос да се налагат само върху мрежи, при които значителен брой потребители използват тези мрежи като свое главно средство за получаване на радио и телевизионни предавания.

[18] Такива споразумения са били в сила при някои пазари в контекста на инфраструктурата GSM и/или UMTS и бяха изключени от Комисията от правилата за конкуренцията на ЕС. Напр. Решение на Комисията от 16 юли 2003 г. (Дело COMP/38.369: T-Mobile Deutschland/O2 Germany: Network Sharing Rahmenvertrag), (ОВ L 75, 12.3.2004 г., стр. 32) и Решение на Първоинстанционния съд от 2 май 2006 г. (Дело T-328/03).

[19] В съответствие с член 12 от Директива 2002/21/ЕО (Рамкова директива).

[20] Тази целева дата се подкрепя от Съвета: някои държави-членки предвиждат обаче по-късна дата за спирането.

[21] Както бе подчертано при неформалната среща на министрите на телекомуникациите от ЕС, организирана от Финландското председателство в Брюксел на 10 декември 2006 г.

[22] Цифрово аудиоразпръскване. DAB е важна технология за цифрово радиоразпръскване.