Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Въздействието на COVID-19 върху основните права и принципите на правовата държава в ЕС и бъдещето на демокрацията“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 275/02)

Докладчик: José Antonio MORENO DIAZ Докладчик: Cristian PÎRVULESCU

Решение на Пленарната асамблея 25.3.2021 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността Становище по собствена инициатива Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 10.2.2022 г. Приемане на пленарна сесия 23.2.2022 г. Пленарна сесия № 567 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 205/7/5

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК изразява дълбоката си загриженост относно начина, по който COVID-19 оказва въздействие върху живота, безопасността, благосъстоянието и достойнството на всички хора, живеещи в ЕС. Комитетът е дълбоко загрижен и относно въздействието на COVID-19 върху отделните хора и общностите по света, особено в държавите, в които липсва подходяща здравна, социална и образователна инфраструктура за справяне с пандемията.

1.2. Отговорът на ЕС и на държавите членки трябва да бъде насочен към системните уязвими места на европейската здравна инфраструктура в условията на нараснала мобилност и по-голяма вероятност от опасни зоонозни заболявания. Освен това усилията за борба с пандемията следва да бъдат придружени от въвеждането на подходяща система за социална и икономическа подкрепа с цел да се намали нейното пагубно въздействие.

1.3. Както ЕИСК и преди е заявявал, Европейският съюз се основава на общи европейски ценности, които не подлежат на обсъждане при никакви обстоятелства: зачитане на човешкото достойнство и правата на човека, свобода, демокрация, равенство и върховенство на закона ( 1 ) . Тези ценности не могат да бъдат пренебрегвани, когато ЕС и неговите държави членки са изправени пред извънредна ситуация и последици от нея от гледна точка на икономическите и социалните предизвикателства и предизвикателствата в сферата на образованието. Въпреки че отговорът на настоящата криза трябва да бъде бърз и с оглед на това някои извънредни и ограничени във времето мерки са оправдани, те не могат да накърняват върховенството на закона и да застрашават демокрацията, разделението на властите и основните права на европейските жители ( 2 )

1.4. ЕС следва да хармонизира своите политики, стратегии и програми в стремежа си към справедливо и всеобхватно възстановяване от кризата, за да постигне възходящо сближаване в медицинските, социалните, икономическите и демократичните стандарти. В контекста на усилията, положени чрез Инструмента на Европейския съюз за възстановяване (NextGenerationEU), за преодоляване на непосредствените икономически и социални щети, нанесени от пандемията от коронавируса, ЕИСК отново заявява подкрепата си за предложението на Комисията за регламент за създаване на нов инструмент, който би дал възможност за икономически корективни мерки по отношение на държави членки, които извършват сериозни и непрекъснати нарушения на посочените в член 2 ценности ( 3 ) . Освен това е необходимо да разширим понятието „върховенство на закона“, така че то да обхваща защитата на основните права и да гарантира плуралистичната демокрация. Правовата държава съществува във взаимнозависимо, неделимо тристранно отношение с основните права и демокрацията.

1.5. Институциите на ЕС и правителствата на държавите членки следва да използват съществуващите институции за социален и граждански диалог, за да ангажират в пълна степен организациите на гражданското общество и социалните партньори при създаването на плуралистично демократично пространство, в което се приветстват различни гледни точки и критики, с гаранции за ограничаване на разпространението на фалшиви новини, както и на необоснована и неоправдана реторика срещу правата на човека, основана на екстремистки идеи и конспирации.

1.6. Правителствата следва ясно да определят правното основание за тези мерки. Всяка реформа на съществуващите закони и свързаните с тях правила в областта на извънредната здравна ситуация или въвеждането на нови, включително подготовката за бъдещи пандемии, следва да определи ясни граници и условия и да осигури изрично парламентарен и съдебен контрол на пропорционалността на мерките и тяхното съответствие с националните и международните стандарти в областта на правата на човека.

1.7. Правилата и политиките във връзка с COVID-19 следва да бъдат ясни, съгласувани и последователни, доколкото е възможно, като информацията за тях се предоставя навременно; при тяхното изготвяне се включва гражданското общество, включително социалните партньори, и се провеждат консултации с него, а като обосновка се привеждат доказателства. Този принцип на яснота следва да бъде водещ и при създаването на предсказуеми механизми — свързани с всички необходими демократични материални и процедурни гаранции — така че да бъдем подготвени да отговорим по подходящ начин на потенциални бъдещи пандемии, здравни кризи или природни бедствия. Достъп до свързаните с тях правила, политики и съответна информация следва да имат всички сегменти на обществото, включително малцинствените езикови групи. Когато е необходимо да бъдат направени промени в политиката, те трябва да бъдат обявени достатъчно рано чрез разнообразни официални и публични канали, за да се даде време на хората да се подготвят и да адаптират поведението си съобразно с това.

1.8. Следва да се изисква редовно отчитане пред парламента на министрите от правителствата, натоварени с въвеждането на пандемични мерки. Парламентите на държавите членки следва да създадат комитети, комисии или групи за контрол върху мерките срещу COVID-19 и да се отчитат редовно пред парламентите и представителните съвети на местно и регионално равнище. Парламентарните разисквания по тези доклади и отговори от страна на правителствата следва да бъдат и условие за гарантиране на надзор върху действията на правителствата. Държавите следва да осигурят достъп до правосъдие, като гарантират независима съдебна система и предоставят на съдилищата възможност за онлайн и дистанционна работа в допълнение към осигуряването на подкрепа на уязвими участници в съдебни производства, свидетели или такива, които са обект на наказателни или граждански производства.

1.9. Основните права, принципите на правовата държава и зачитането на демокрацията са залегнали в Договора за ЕС, в Хартата на основните права на Европейския съюз и в ангажиментите по линия на международното право, поети на суверенна основа от всички държави — членки на ЕС. Съгласно международното право всяка държава има задължението да зачита, брани и защитава правата на човека. Тези ценности са основни, взаимозависими и взаимно утвърждаващи се. Те са въпрос на международни задължения, а не на идеология. Следователно въпреки че дебатите относно процедурите за най-доброто прилагане на правата на човека са рационални, принципът на тяхното зачитане не бива да бъде тема на политически дебат. По същия начин действията в отговор на обществени здравни кризи са задължение на органите. Те трябва да гарантират, че отговорите, които предлагат, са предмет на подходящ демократичен дебат, обществена консултация и парламентарен контрол, което включва и необходимостта от справяне с фалшивите новини, включително когато те произтичат от намерението за дискредитиране на политически опонент, което може да послужи за възпрепятстване на ефективния отговор на пандемична извънредна ситуация.

1.10. ЕИСК подчертава, че въпреки най-добрите намерения на инструмента NextGenerationEU и националните планове за възстановяване и устойчивост и отвореността на Европейската комисия към ангажирането на организациите на гражданското общество, социалните партньори и заинтересованите страни, равнището на реално участие в много голяма степен все още не е достатъчно и процесите не са позволили вижданията на ОГО да окажат достатъчно въздействие ( 4 ) . Дори планът да бъде приложен успешно и да ускори екологичния и цифровия преход, като стимулира растежа в средносрочен и дългосрочен план, съществува риск той да не подобри трудната ситуация, в която се намират хората днес, изправени пред безработица, загуба на доходи, влошаващи се условия на здравеопазване, живот и труд, и увеличаващо се неравенство. Плановете за устойчивост следва да бъдат подложени незабавно на оценки на въздействието върху разпределението, като резултатите следва да бъдат обсъдени с ОГО, социалните партньори и заинтересованите страни на национално равнище и на равнището на ЕС.

1.11. ЕИСК подчертава връзката между опазването на демокрацията, принципите на правовата държава и основните права и разработването и прилагането на Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Както и преди е заявявал, благосъстоянието и основните права на гражданите следва да бъдат общ и последователен социален модел, достатъчно гъвкав, за да отговаря на различните национални традиции и опит в съответствие с ценностите, принципите и целите на Договора, Стълба и неговия обновен и ориентиран към бъдещето консенсус ( 5 ) . При наблюдението на изпълнението на плана за действие на ЕССП следва да бъде взето предвид широкообхватното пагубно въздействие на пандемията.

1.12. Пандемията е глобална криза, която със сигурност ще има трайни, но не и еднакви последици върху различни периферни сегменти от населението. Подкрепата на уязвимите групи следва да бъде приоритет в съответствие с принципа „никой да не бъде пренебрегнат“, като следва да се обърне специално внимание на уязвимите работници и на изпълнението на принцип 14 от ЕССП относно минималните доходи. Следва да се увеличи и подкрепата за засегнатите от пандемията предприятия, особено за онези, които са засегнати непропорционално, и онези, които изпитват трудности да продължат да функционират, например МСП. Следва да се обърне внимание и на последиците за предприятията от социалната икономика, засегнати сериозно от кризата ( 6 )

1.13. ЕИСК счита, че в плана за действие за европейската демокрация следва да бъде включена широкообхватна инициатива за насърчаване на образованието в областта на демокрацията и основните права, което е от изключително значение за опазването на демократичните ценности и активното гражданско участие. Инициативата следва да бъде приобщаваща и насочена към всички граждани, като се обърне специално внимание на младите хора.

2. Принципите на правовата държава

2.1. Съществуват ясни критерии за оценка на съответствието на всяко действие от страна на държавата с принципите на правовата държава и е от основно значение при нормални обстоятелства тези принципи да се спазват, а по време на извънредни ситуации да се спазват особено стриктно. Тези критерии са законосъобразност, правна сигурност, забрана за произволно използване на изпълнителни правомощия и отчетност на правителствата пред закона, която се гарантира от съдебен и парламентарен контрол ( 7 ) . Използването на извънредни правомощия трябва да бъде необходимо, пропорционално и временно и винаги трябва да бъде обект не само на ограниченията на конституционното право на държавата, но и на определените от европейското и международното право стандарти.

2.2. Пандемията от COVID-19 породи сложни предизвикателства за правните, политическите, социалните, здравните и образователните системи на всички държави членки. В подобна трудна обстановка поддържането на висока степен на спазване на принципите на правовата държава може да се окаже непостижимо. Нови данни от Европа и света показват наличие на следната взаимовръзка: в държавите, които поддържат процес на политика и на законодателство, при които се спазват принципите на правовата държава, има по-доброто управление на извънредната здравна ситуация с по-нисък процент на смъртност и заразяване, но също и по-голямо обществено доверие в управлението, което е от основно значение за най-ефективните действия в отговор на кризата ( 8 ) . Принципите на правовата държава следва да ръководят всяко демократично управление при предприемането на законосъобразни и ефективни действия в отговор на настоящата здравна криза и евентуално на подобни кризи в бъдеще.

2.3. Що се отнася до действията на държавите членки в отговор на пандемията, възникнаха притеснения по отношение на трите принципа в основата на правовата държава: 1) принципа на законосъобразност; 2) принципа на правна сигурност; и 3) принципа на отчетност пред закона ( 9 )

2.4. По отношение на законосъобразността бяха установени редица проблеми с отговора на правителствата на национално и поднационално равнище, включително: действия, предприети без правно основание или законодателно разрешение; обявяването и/или удължаването на „извънредно положение“ в очевидно нарушение на националните конституционни рамки; използването на правни основания от изпълнителната власт по непредвиден за използване начин; и приетите ограничения на основните права в очевидно нарушение на конституционни разпоредби или международни разпоредби в областта на правата на човека.

2.5. По отношение на правната сигурност сред проблемните в това отношение национални мерки са въвеждането на рестриктивни мерки с неясно тълкувание; противоречия между политиката на правителствата и основните правни мерки; както и толкова чести промени в законодателството, че за обикновените граждани да бъде изключително трудно да разберат им е забранено и какво — не. При извънредна ситуация се увеличават рискът и несигурността и обществеността очаква от правителството — и от публичните органи в по-общ план — ясни насоки за това какво може или не може да се прави по закон.

2.6. По отношение на отчетността пред закона при маргинализацията на парламентите могат да се наблюдават проблеми с парламентарния и съдебния контрол върху действията на правителствата във връзка с COVID-19. Преди февруари 2021 г. по-малко от половината държави — членки на ЕС, бяха създали специализирани парламентарни комисии, бяха публикували доклади или бяха планирали редовни обсъждания на свързани с COVID-19 мерки, а в по-малко от една трета от случаите мерките на правителствата са били подложени на контрол (напр. чрез дебат или гласуване в парламента) или са били изменени от парламентите ( 10 ) . Съдебният контрол е процесът, при който съдилищата гарантират, че правителствата действат законосъобразно, и е особено важен по време на криза, когато основните права могат да бъдат силно ограничени. В ЕС бяха изразени редица притеснения по отношение на ефективността на съдебния контрол и достъпа до правосъдие в контекста на мерките във връзка с COVID-19 ( 11 ) . Затварянето на съдилищата или ограничаването на достъпа до тях само за определени видове производства повлия негативно на способността на гражданите да разрешават своите спорове и ограничи достъпа до правосъдие, особено когато най-уязвимите членове на обществото бяха засегнати непропорционално от въведените в отговор на пандемията мерки. Съдебните системи в повечето държави членки не бяха добре подготвени за кризата поради слабата си цифровизация и поради това, че някои части на обществото, особено уязвимите групи, не разполагаха с достатъчно информация за начина, по който работи съдебната система, като по този начин нямаха достъп до нея.

2.7. В крайна сметка може да се заключи, че принципите на правовата държава могат да ръководят най-ефективните действия в отговор на извънредни здравни ситуации ( 12 ) и са основна ценност не само при нормални обстоятелства, а вероятно още повече по време на криза. В контекста на усилията, положени чрез Инструмента на Европейския съюз за възстановяване (NextGenerationEU), за преодоляване на непосредствените икономически и социални щети, нанесени от пандемията от коронавируса, ЕИСК отново заявява подкрепата си за предложението на Комисията за регламент за създаване на нов инструмент, който би дал възможност за икономически корективни мерки по отношение на държави членки, които извършват сериозни и непрекъснати нарушения на посочените в член 2 ценности ( 13 )

3. Основни права

3.1. Пандемията от COVID-19 подложи на огромен натиск всички институции и инфраструктури, които подкрепят и защитават основните права в ЕС. Бързо влошаващите се медицински услуги и мащабната социално-икономическа криза застрашиха живота, здравето и благосъстоянието на мнозинството от хората на континента и увеличиха рисковете от бедност. Това нанесе особено силен удар на определени групи, които бяха засегнати от конкретно и трайно прекъсване на социални услуги, произтекло от тяхното недостатъчно финансиране в дългосрочен план, както и от неподготвеността на системата за кризи. Във връзка с това ЕИСК повтаря призива си за обвързваща европейска рамка за достоен минимален доход в Европа ( 14 )

3.2. ЕС и неговите държави членки следва да участват в дълбок обществен размисъл относно произхода на кризата и причините за това повечето европейски здравни системи да бъдат пред срив в резултат на пандемията. Продължителните политики на строги икономии доведоха до обща тенденция на отлив на инвестиции в сектора на здравеопазването и други ключови социални услуги (подпомагане на зависими и уязвими лица, домове за социални грижи и т.н.), залагайки бомба с часовников механизъм, която се взриви на фона на сериозно предизвикателство за здравето. С напредването на Конференцията за бъдещето на Европа всички участващи би следвало да бъдат окуражени да извлекат поуки от тази криза, за да се постави основата на възстановяването на социалната държава. Устойчивостта е лишено от съдържание понятие, ако не бъдат положени всички усилия за изграждането на обновен европейски обществен модел, в който хората да заемат централно място. За да се справи с бъдещи кризи, ЕС трябва да бъде подготвен по отношение на вземането на решения, прозрачността на процедурите, политиките и финансовите ресурси.

3.3. Опазването на правата, залегнали в Хартата на основните права, беше подложено на изпитание от развитието на кризата и отговорите на политиката, особено онези, свързани с осигуряването на здравеопазване, недискриминацията, равенството между половете, правата на детето, правата на възрастните и правата на хората с увреждания, както и справедливите условия на труд, социалното осигуряване и подпомагане. За съжаление в сферата на равенството между половете жените не бяха представени в достатъчна степен в специално създадените структури за вземане на решения за справяне с COVID-19, а в много оценки на въздействието липсваше свързан с пола акцент. Освен това е необходимо да се признае изрично непропорционалното въздействие на пандемията и свързаните с нея мерки по отношение на пола.

3.4. Правата на децата, особено свързани с достъпа до образование и социална подкрепа, са повод за сериозно притеснение за Комитета. Както ЕИСК вече предложи, следва да се обърне специално внимание на въздействието на COVID-19 върху правата, благосъстоянието и интелектуалното и емоционалното развитие на децата ( 15 )

3.5. Нова стратегия за прилагането на Хартата на основните права “, че акцентът на доклада на Комисията за 2022 г. следва да бъде върху ефектите от COVID-19 върху основните права, особено онези, свързани със социално-икономическото благосъстояние ЕИСК отново припомня препоръката, отправена в становището относно „“, че акцентът на доклада на Комисията за 2022 г. следва да бъде върху ефектите от COVID-19 върху основните права, особено онези, свързани със социално-икономическото благосъстояние ( 16 )

3.6. ЕС има основна отговорност да насърчава и защитава правата на човека в цял свят. Освен това в контекста на пандемията от COVID-19 ЕИСК смята, че ЕС може да направи повече, за да помогне на света да се справи с тази пандемия. ЕИСК приветства и подкрепя усилията на ЕС в извънредните действия в отговор на хуманитарните нужди, както и за укрепване на системите на здравеопазване, водоснабдяване и канализация и за смекчаване социалните и икономическите последици от пандемията.

3.7. В краткосрочен план следва да бъдат вложени повече ресурси в осигуряването на широк и справедлив достъп до ваксини. Обещаните от ЕС 100 милиона ваксини са крайно недостатъчни за неотложните нужди на по-голямата част от света ( 17 ) . ЕС е основният износител на ваксини в световен мащаб и съответно трябва да бъде готов да промени своя подход. Ваксините трябва да се произвеждат в по-голям мащаб и в по-големи количества, за да успеят държавите извън ЕС да постигнат надеждни нива на ваксинация. Като част от горепосочената нужда от изграждане на нов европейски икономически и социален модел всички европейски участници следва да участват в задълбочено обсъждане на крайните цели на единния пазар и свързаните с него политики. Това обсъждане следва да постави човека на централно място и да вземе под внимание понятията обществени блага, колективно здраве и алтернативни начини за измерване на благосъстоянието, включително въз основа на направените от социалните партньори предложения ( 18 )

3.8. Следва да бъде направено повече за насърчаването и опазването на основните социални права като пряк и ефективен начин за преодоляване на отрицателните здравни, социални, икономически и образователни последици от пандемията. Европейският стълб на социалните права следва да се разглежда като естествено продължение на политиката за защита на основните социални права.

3.9. Мандатът на Агенцията за основните права и обхватът на докладите на ЕК относно върховенството на закона следва да бъдат разширени, така че да обхванат изцяло основните социални права и да дадат възможност за подходящо наблюдение на тяхното зачитане.

3.10. ЕИСК подчертава връзката между опазването на демокрацията, принципите на правовата държава и основните права и разработването и прилагането на Европейския стълб на социалните права (ЕССП). Както и преди е заявявано, благосъстоянието и основните права на гражданите следва да се изграждат въз основа на общ и последователен социален модел, който е достатъчно гъвкав, за да отговаря на различните национални традиции и опит в съответствие с ценностите, принципите и целите на Договора, Стълба и неговия обновен и ориентиран към бъдещето консенсус ( 19 ) . При наблюдението на изпълнението на плана за действие на ЕССП следва да бъде взето предвид широкообхватното пагубно въздействие на пандемията.

4. Бъдещето на демокрацията

4.1. Както пандемията, така и нейните политически последици и последици за демокрацията имат глобални измерения. Според неотдавнашно проучване тяхното въздействие върху състоянието на демокрацията е много сериозно и включва: факта, че броят на държавите, чието развитие поема в авторитарна посока, надхвърля броя на държавите, чието развитие поема в демократична посока; отстъпление от принципите на демокрацията в някои от най-големите държави; подкопаване на честността при провеждането на избори в редица държави; чести прояви на обществена подкрепа за отстъплението от принципите на демокрацията; задълбочаване на авторитаризма в недемократични режими; и нормализиране на ограниченията на основните свободи в ситуацията на продължителна здравна криза ( 20 ) . ЕС следва да отчита тези глобални тенденции, които оказват въздействие върху собствените му глобални и регионални политики, и да дава демократичен пример в световен мащаб.

4.2. Бъдещето на демокрацията и бъдещето на ЕС са взаимносвързани. ЕС е създаден като инструмент за мир и сътрудничество и, което е много важно, като инструмент за демокрация — и е отстоявал тези функции във всички етапи от своето развитие. Трябва да гарантираме, че всички предизвикателства и сътресения в резултат на пандемията няма да засегнат качеството и функционирането на нашите демократични системи и, което е също толкова важно, ангажимента за изграждане на интегриран, демократичен, социален и проспериращ Съюз. Това означава, наред с другото, че европейското законодателство следва да има превес над националното в съгласуваност с Договорите.

4.3. От началото на 2020 г., когато COVID-19 дойде в Европа с опустошителни последици, в борбата с пандемията бяха използвани редица инструменти на политиката. В повечето случаи медицинските, извънредните и административните мерки бяха въведени при различни режими на извънредно положение, които не бяха еднакви по съдържание и продължителност.

4.4. В няколко държави от ЕС бяха изразени сериозни притеснения относно мотивите и последиците от тези режими на извънредно положение. Те са свързани със заобикаляне на парламентите и местните/регионалните съвети, липса на контрол върху действията на изпълнителната власт, ограничения върху обществената информация, липса на прозрачност, социален диалог и участие, непроверени разходи и неподходящо подпомагане на най-засегнатите лица, включително медицинския персонал. В държавите, които вече бяха значително уязвими по отношение на демокрацията, извънредното положение повлия като катализатор на предишните тенденции ( 21 ) . В държавите със стабилни демократични системи то породи въпроси, свързани с приспособимостта към нови обстоятелства и ефективността на взетите мерки.

4.5. Отговорът на политиките доведе и до безпрецедентно равнище на дезинформация и противопоставяне на здравните мерки — от ограниченията на свободата на движение до лечението и ваксините. Въпреки че по принцип ЕС успешно положи усилия да подкрепи научните изследвания, доставката и разпространението на ваксините, неспособността му за ясна комуникация по тези въпроси с цялото европейско население спомогна за разпространението на фалшиви новини, по-конкретно от страна на групи против ваксините. Посланията в социалните медии бяха толкова мощни, че повлияха на доверието на обществото в здравната система и нейните специалисти и породиха недоволство срещу изследователите, политиците, академичните среди и лидерите на гражданското общество, които се застъпиха за одобрената от СЗО стратегия за ответни действия. В повечето случаи тези послания съчетаваха вярвания в конспиративни теории и силно недоверие към медицината и технологиите, особено към ваксините. Като цяло ОИСР установи, че кризата, предизвикана от COVID-19, е ускорила една обща тенденция на намаляване на доверието на обществото в институциите, което доведе до нарастване на дезинформацията, поляризацията и нежеланието за спазване на обществените политики.

4.6. В няколко държави това отношение помогна на радикални десни и евроскептични партии и организации допълнително да укрепят своите политически общности. На фона на продължаващата здравна и социално-икономическа криза тези партии и организации ще стават все по-мобилизирани и по-влиятелни ( 22 )

4.7. Във всички държави напрежението, породено от здравната и икономическата криза, има значителен потенциал да предизвика разделение между различни групи и социални прослойки. Според неотдавнашно проучване въздействието на пандемията и последиците от нея е различно за младежите и по-възрастните, за хората, които се считат за засегнати в икономическо отношение, и за хората, според които COVID-19 е предимно обществена здравна криза, както и за онези, които считат държавата за защитник, и онези, които я възприемат като потисник ( 23 )

4.8. ЕС и държавите членки следва да осъзнаят рисковете, които продължителната криза ще породи. Основното предизвикателство пред институциите на ЕС и правителствата на държавите членки е да съумеят да укрепят демокрацията, принципите на правовата държава и основните права по време на пандемията в условията на съмнения и критики. Целта на една демократична стратегия не би трябвало да бъде узаконяване на политически и държавни елити, а продължаване на ефективността на ответните действия, като същевременно се насърчават демократичен плурализъм, подходяща взаимозависимост и взаимоограничаване и отправяне на разумни, конструктивни и цивилизовани критики.

4.9. В това отношение институциите на ЕС и правителствата на държавите членки следва да използват съществуващите институции за социален и граждански диалог с цел пълно и прозрачно ангажиране на организациите на гражданското общество, социалните партньори и заинтересованите страни при създаването на плуралистично демократично пространство, в което се приветстват различни гледни точки и критики. ЕИСК подчертава, че въпреки най-добрите намерения на инструмента NextGenerationEU и националните планове за възстановяване и устойчивост и желанието на Европейската комисия да ангажира организациите на гражданското общество, социалните партньори и заинтересованите страни, равнището на реално участие в много голяма степен все още не е достатъчно и процесите не са позволили техните виждания да окажат достатъчно въздействие.

4.10. В съответствие с препоръките в становището на ЕИСК относно плана за действие за европейската демокрация, в допълнение към вече включените в него области, за насърчаването на европейската демокрация следва да се предвиди стимулиране на демократичното участие на равнището на ЕС, на национално, регионално и местно равнище, участието на гражданското общество и демокрацията във всичките ѝ аспекти и области, включително демокрацията на труда и др. ЕИСК счита също, че следва да се постави по-силен акцент върху гражданския диалог, който е съществена предпоставка за постигане на най-високо качество на решенията и тяхната ангажираност във всяка демокрация, в съответствие с член 11 от ДЕС ( 24 )

4.11. ЕИСК счита, че в плана за действие за европейската демокрация следва да бъде включена широкообхватна инициатива за насърчаване на образованието в областта на демокрацията и основните права, което е от изключително значение за опазването на демократичните ценности и активното гражданско участие. Инициативата следва да бъде приобщаваща и насочена към всички граждани, като се обърне специално внимание на младите хора.

Брюксел, 23 февруари 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Член 2 от Договора за Европейския съюз; изказване на Luca Jahier, председател на Европейския икономически и социален комитет, и José Antonio Moreno Díaz, председател на групата „Основни права и правова държава“ (ОППД), 15 април 2020 г.

(2) Декларация на Европейския икономически и социален комитет, „Отговорът на ЕС на епидемията от COVID-19 и необходимостта от безпрецедентна солидарност между държавите членки“, 6 април 2020 г.

(3) ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 173.

(4) Резолюция на ЕИСК относно „Участие на организираното гражданско общество в националните планове за възстановяване и устойчивост — Какво работи и какво не?“, 25.2.2021 г. (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 1).

(5) ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 38.

(6) Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises („Въздействието на COVID-19 върху предприятията от социалната икономика“), юни 2020 г.

(7) Съвет на Европа, Европейска комисия за демокрация чрез право (Венецианска комисия), Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections, („Зачитане на демокрацията, човешките права и принципите на правовата държава по време на извънредни ситуации — Разсъждения“), Страсбург, 19 юни 2020 г., CDL-AD(2020)014.

(8) Вж. например съпоставителните проучвания и бази данни в световен мащаб: CompCoRe с резюме в Jasanoff, Sheila, Hilgartner, Stephen, „A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020“ („Стрес тест за политиката — Изводи от проекта Comparative Covid Response (CompCoRe) през 2020 г.“) (Verfassungsblog, 11 май 2021 г.); и Power and the COVID-19 Pandemic, Verfassungsblog Symposium, („Властта и пандемията от COVID-19“, симпозиум на Verfassungsblog) с резюме в J Grogan, „Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I“ и „Part II“ („Властта, законът и пандемията от COVID-19 — част I и част II“), с които завършва Power and the COVID-19 Pandemic Verfassungsblog Symposium („Властта и пандемията от COVID-19“, симпозиум на Verfassungsblog, (2021 г.).

(9) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis („Извънредни или извънзаконови мерки? Принципите на правовата държава и кризата от COVID-19“) (Democracy Reporting International, май 2021 г.).

(10) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis („Извънредни или извънзаконови мерки? Принципите на правовата държава и кризата от COVID-19“) (Democracy Reporting International, май 2021 г.).

(11) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis („Извънредни или извънзаконови мерки? Принципите на правовата държава и кризата от COVID-19“) (Democracy Reporting International, май 2021 г.).

(12) J. Grogan and N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies, RECONNECT Policy Brief („Принципи за отстояване на принципите на правовата държава и доброто управление в извънредни ситуации за общественото здравеопазване“, политически обзор на RECONNECT), август 2020 г.: https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.

(13) ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 173.

(14) ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1. В отговор на това становище на ЕИСК беше изготвено контрастановище, което беше отхвърлено, но получи най-малко една четвърт от подадените гласове.

(15) ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 50.

(16) ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 50

(17) Заключения на Европейския съвет относно COVID-19, 25 май 2021 г.

(18) Допълване на БВП като мярка за благосъстояние: предложен от европейските социални партньори съвместен списък, 3 март 2021 г.

(19) ОВ C 374, 16.9.2021 г., стр. 38.

(20) Международен институт за демокрация и електорална подкрепа (International IDEA), „The Global State of Democracy Report 2021“ („Доклад за състоянието на демокрацията в световен мащаб за 2021 г.“).

(21) Вж. Petra Guasti, The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe. The Rise of Autocracy and Democratic Resilience, Democratic Theory („Въздействието на пандемията от COVID-19 в Централна и Източна Европа. Възходът на автокрацията и устойчивостта на демокрацията“, „Теория на демокрацията“), том 7, издание 2, зимата на 2020 г.: стр. 47.

(22) Вж. например José Javier Olivas Osuna and José Rama, COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis, Frontiers in Political Science („COVID-19 — политически вирус? Популистката риторика на партия „Вокс“ по време на криза“, „Граници в политическата наука“), 18 юни 2021 г.

(23) Иван Кръстев и Mark Leonard, Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics, ECFR Policy Brief („Невидимите разделения на Европа. Как COVID-19 поляризира европейската политика“, политически обзор на ЕСВП), септември 2021 г.

(24) ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 56.