[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 9.11.2010

COM(2010) 660 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Стратегия за разширяване и основни предизвикателства през периода 2010—2011 г.

{SEC(2010) 1326}{SEC(2010) 1327}{SEC(2010) 1328}{SEC(2010) 1329}{SEC(2010) 1330}{SEC(2010) 1331}{SEC(2010) 1332}{SEC(2010) 1334}{SEC(2010) 1335}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДОЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

Стратегия за разширяване и основни предизвикателства през периода 2010—2011 г.

Въведение

От приемането на последните доклади за напредък от страна на Комисията насам процесът на разширяване на ЕС получи нов тласък въпреки многобройните други предизвикателства, пред които е изправен Съюзът. С влизането в сила на Договора от Лисабон се гарантира, че ЕС може да продължи програмата си на разширяване, като едновременно с това се запази устремът на европейската интеграция.

Преговорите с Хърватия навлязоха в заключителната си фаза, показвайки на всички страни, обхванати от процеса на разширяване, че присъединяването може да се превърне в реалност, ако бъдат изпълнени необходимите изисквания. Сърбия подаде кандидатура за членство. Комисията оповести днес становищата си относно кандидатурите на Черна гора и Албания. Исландия започна преговорите за присъединяване през юли. В преговорите с Турция бяха отворени нови глави, а страната започна цялостно преразглеждане на своята конституция, с което се доближи до европейските стандарти. Либерализирането на визовия режим за гражданите на Западните Балкани отбеляза напредък. Постигнати бяха значителни успехи за отстраняване на дългогодишните различия между Словения и Хърватия, а в момента се подготвя диалог между Сърбия и Косово[1]. Помиряването на народите след приключването на конфликтите напредна и самите държави започнаха да поемат по-голяма отговорност за регионалното сътрудничество.

Продължават обаче да са налице множество предизвикателства. В някои страни, обхванати от процеса на разширяване, устремът за реформи загуби скорост. Всички тези държави трябва да съсредоточат усилията си върху доброто управление, да доукрепят правовата държава, да ускорят икономическите реформи и да подобрят капацитета си за приемане и прилагане на достиженията на правото на ЕС. В повечето държави подкрепата за свободата на словото буди безпокойство. Все още не са решени няколко сложни проблема, сред които са управлението на Босна и Херцеговина и въпросът с наименованието на бившата югославска република Македония. Продължават да са налице нерешени двустранни въпроси, а различията относно статута на Косово възпрепятстват регионалното сътрудничество. Преговорите за намиране на цялостно решение на кипърския въпрос напреднаха, но все още не са приключили.

Поетият от ЕС ангажимент към разширяването отразява убедеността на държавите-членки, че този процес е от интерес както за Съюза, така и за страните, които желаят да се присъединят към него. Това недвусмислено послание трябва да бъде представено и обяснено по ясен начин на обществеността, за да може разширяването да стане по-разбираемо и да има по-голяма подкрепа за него. Процесът на разширяване на ЕС допринася за стабилността на Европа и за сигурността и благоденствието на нейните граждани. Той представлява уникален стимул за извършването на политически и икономически реформи в страните, обхванати от процеса на разширяване. Стартирането на обсъждания по трудни преговорни глави в ранните фази на процеса на разширяване е от интерес както за ЕС, така и за страните, обхванати от процеса разширяване. Целта на процеса е страните, обхванати от процеса на разширяване, да достигнат европейските стандарти във всички области, съдържащи се в договорите за ЕС, и следователно да помогнат на ЕС да постигне собствените си цели. Към днешна дата тези цели включват преодоляване на икономическата криза и установяване на икономическо управление, възстановяване на растежа и осигуряване на работни места чрез програмата за реформи 2020, повишаване на безопасността в ЕС и придаване на по-голяма тежест на Съюза на световната сцена. Работната програма на Комисията за 2011 г. съдържа редица инициативи, при които са взети предвид тези цели.

Разширяването трябва да продължи да бъде надежден процес за всички участници в него. Страните, които желаят да се присъединят към ЕС, и техните граждани се нуждаят от ясна перспектива за присъединяване, след като бъдат изпълнени условията, и трябва да виждат осезаеми резултати през целия процес. Държавите-членки и обществеността в ЕС трябва да бъдат убедени, че присъединяването на нови държави е добре подготвено чрез поставянето на строги изисквания. За успешното разширяване на Съюза е необходимо всички участници в процеса да поемат твърд политически ангажимент. Подновеният консенсус за разширяването, договорен на заседанието на Европейския съвет през декември 2006 г., продължава да бъде рамката за постигането на тези цели. Тази политика се основава на следните принципи: консолидиране на ангажиментите, справедливи и строги изисквания и добра комуникация с обществеността в комбинация с капацитета на ЕС да интегрира нови членове.

Процесът на разширяване предвижда механизми и стимули, които насърчават обхванатите от този процес страни да работят съвместно с ЕС за осъществяване на общите цели и чиято крайна точка е членството. Заради засиленото икономическо управление в ЕС икономическият диалог със страните, участващи в разширяването, също ще бъде активизиран, което ще ни даде възможност заедно да работим за преодоляването на кризата и създаването на работни места. По-тясната интеграция с държави, които имат редица сравнителни предимства, ще бъде от полза за общата конкурентоспособност на ЕС. Това е една от трайните ползи от петото разширяване, при което държавите-членки на ЕС нараснаха от 15 на 27 и което се състоя между 2004 г. и 2007 г. Търговията между „старите“ и „новите“ държави-членки нарасна три пъти — от 150 млрд. EUR на 450 млрд. EUR — за периода 1998—2008 г. Процесът на разширяване осигурява финансовите средства, които ЕС може да използва, за да участва заедно с международните финансови институции в запазването на икономическата стабилност във време на криза, когато това е необходимо. Малките и средните предприятия, които създават две от всеки три работни места в частния сектор в ЕС и са основен стимул за иновации, имат на свое разположение по-голям вътрешен пазар и представляват важен сектор, към който е насочена предприсъединителната помощ.

По-тясната интеграция в резултат на процеса на разширяване помага на ЕС да постигне целите си в редица области, които са от основно значение за икономическото възстановяване и устойчивия растеж, като енергетиката, транспорта, опазването на околната среда и усилията за справяне с изменението на климата. Страните от Западните Балкани са изцяло заобиколени от държави-членки. Турция граничи с Европейския съюз по суша и море. Изграждането на трансевропейски транспортни коридори, разнообразяването на източниците на енергия, ограничаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към това изменение, както и намаляването на трансграничното замърсяване на въздуха и водата са част от целите на ЕС, за чието постигане е необходим безусловният ангажимент на страните, обхванати от процеса на разширяване.

Страните, обхванати от процеса на разширяване, също имат полза от напредъка в тези области — за тях перспективата за присъединяване е стимул да отделят приоритетно внимание на споделените с ЕС цели. Безвъзмездните средства по Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) и заемите от Европейската инвестиционна банка и други международни финансови институции, за чието оптимизиране ИПП допринася, осигуряват практически средства за подпомагане. Страната кандидатка, която най-скоро започна преговори за присъединяване — Исландия — е световен лидер в производството на енергия от различни възобновяеми източници и може да допринесе много за усилията на ЕС за иновации в тази и в други високотехнологични области.

Превръщането на Европа в по-безопасно място е сред приоритети на ЕС, както се посочва в Програмата от Стокхолм. От страните, обхванати от процеса на разширяване, се иска да приемат достиженията на правото на Съюза и да докажат, че могат да ги прилагат изцяло. Поради тази причина Комисията удвои усилията си, целящи да подкрепят страните, обхванати от процеса на разширяване, в предотвратяването на организираната престъпност и корупцията и борбата с тях и в укрепването на способността им за правоприлагане. Прокурори, съдии и други експерти по правоприлагане, управление на границите и миграция от ЕС помагат понастоящем на колегите си в страните, обхванати от процеса на разширяване, да споделят опита си и да следят напредъка. За изпълнението на показателите, определящо темпото, с което една страна кандидатка напредва в преговорите за присъединяване към ЕС, е необходимо да бъдат постигнати убедителни резултати в независимото и ефективното правораздаване.

Опитът с либерализирането на визовия режим за гражданите на Западните Балкани показва колко много може да бъде постигнато, когато се съчетаят строги изисквания и конкретни ползи, свързани с напредъка към членство в ЕС. Той подчертава също така колко важно е съответните правителства да полагат непрекъснати усилия, за да се гарантира спазването на ограниченията и условията, свързани с по-свободното движение на хора.

С влизането в сила на Договора от Лисабон ЕС се сдоби със средства, чрез които ще има по-голяма тежест на световната сцена. Ролята на ЕС при приемането на резолюцията на Общото събрание на ООН относно Косово е пример за този потенциал. В свят, в който нововъзникващите икономически сили участват все по-активно, разширяването придава на ЕС по-голяма тежест и го прави по-силен на международните форуми. Петото разширяване даде нов тласък на отношенията на ЕС с разположените на изток и на юг съседни държави и го подтикна да проучи възможностите за изготвяне на инициативи в района на Балтийско и Черно море. Процесът на присъединяване с държавите на Западните Балкани и Турция засилва интереса на ЕС в района на Средиземно и Черно море и по поречието на река Дунав и увеличава влиянието му в тези части. Ако ролята на Турция в нейния регион бъде доразвита като допълнение към процеса на присъединяване и при координиране с ЕС, това може да придаде и на двете страни по-голяма тежест в световен мащаб, включително в Близкия изток и Южен Кавказ. Чрез съвместни действия ЕС и Турция могат да направят енергийните доставки по-сигурни, да намерят решение на регионалните конфликти и да предотвратят разцепленията на етническа или религиозна основа. Исландия и ЕС могат заедно да играят важна роля в решаването на енергийните въпроси и въпросите, свързани с околната среда, морето и сигурността в Арктика. Със сигурност пълният потенциал на подобни взаимодействия може да бъде разгърнат единствено като бъде поет взаимен ангажимент към надеждна стратегия за разширяване.

Тежестта на ЕС на световната сцена зависи до голяма степен и от това дали неговият регулаторен модел е привлекателен. Жизнеността на вътрешния пазар и приемането на нормите и стандартите на ЕС от други държави по света са важен стимул за търговията, инвестициите и растежа. Целта на представения от Комисията Законодателен акт за единния пазар е да се отстранят множеството трудности, които все още са налице, и да се създаде нов потенциал за растеж. Чрез разширяването страните, обхванати от този процес, постепенно приемат достиженията на правото на ЕС, като по този начин се разраства регионът, в който се прилага единен набор от стандарти. Това трябва да стимулира нови инвестиции, иновации и социално сближаване, както и да направи регулаторния модел на ЕС по-привлекателен в съседните държави и в по-широк международен план.

Залогът при процеса на разширяване е много голям както за ЕС, така и за държавите, които желаят да се присъединят към него. Същевременно обществените нагласи относно значението на този процес са повлияни от всекидневните проблеми, чието решаване често се оказва по-спешно. Тазгодишният пакет от доклади и съпътстващите ги заключения и препоръки показват, че процесът на разширяване е част от решението на много от тревогите на гражданите ни независимо дали тези тревоги са свързани с предотвратяването на организираната престъпност и корупцията и борбата с тях или със създаването на растеж и работни места. Необходимо е институциите на ЕС и неговите държави-членки да работят заедно, за да може процесът на разширяване да стане по-разбираем и да има по-голяма подкрепа за него, а и за да се обясни как той може да ни помогне да постигнем общите си цели. Чрез успешното приключване на по-нататъшните разширявания ЕС ще може да се справи по-добре с множеството други предизвикателства, пред които е изправен.

Основни предизвикателства

Преодоляване на икономическата криза

Икономическата криза засегна всички страни, обхванати от процеса на разширяване. Отражението от нея обаче е различно в зависимост от икономическата структура на всяка държава. Албания, Косово и бившата югославска република Македония бяха най-слабо засегнати, тъй като са най-малко зависими от износа и техният пазар се справи добре. Хърватия, Сърбия и Турция, които са интегрирани в по-голяма степен в световния пазар, бяха тежко засегнати. Черна гора бе тежко засегната заради своята зависимост от външно финансиране и няколко сектора. Ефектът от кризата в Босна и Херцеговина бе усилен от процикличните фискални политики, при които субсидиите и социалните плащания имат голям дял в бюджета.

През 2010 г. се наблюдават скромни признаци на икономическо възстановяване на Западните Балкани. Вътрешното търсене все още е слабо, което представлява отражение на строгите условия за отпускане на кредити и наличието на трайна безработица. В Турция, която в началото на десетилетието извърши фискална консолидация и преструктурира банковия си сектор, възстановяването напредва добре и е съпроводено със силен растеж. Исландия все още страда от последиците от световната финансова криза и колапса на банковата си система.

Публичните финанси продължават да бъдат подложени на натиск в редица държави. Въпреки относително ниския публичен дълг фискалната експанзия в периода на икономически подем направи страните, обхванати от процеса на разширяване, с изключение на Турция, по-уязвими и по-изложени на световната финансова криза. Повечето държави от Западните Балкани не разполагат с достатъчно възможности за действие във фискално отношение, нито с необходимия капацитет за използване на публичните разходи за фискални стимули като мярка срещу кризата. В тези държави бяха въведени мерки за ограничаване на бюджета, предвиждащи и повторно балансиране на бюджета. Това обаче не бе достатъчно, за да се предотврати нарастването на фискалния дефицит. Исландия, Сърбия, Косово и Босна и Херцеговина използваха подкрепа от МВФ.

ЕС и международните финансови институции помогнаха за смекчаване на последиците от кризата. Помощта по ИПП бе преразпределена между програмите, за да бъдат подкрепени инвестициите в инфраструктурата и конкурентоспособността. На някои страни бе предоставена бюджетна подкрепа и макрофинансова помощ. Инвестиционната рамка за Западните Балкани (ИРЗБ) играе важна роля в мобилизирането на средства за големи инфраструктурни проекти ( вж. раздел 3 по-долу ).

За постигането на устойчиви равнища на растеж и действителна конвергенция ще са необходими допълнителни структурни реформи и предпазливи фискални политики. Местните източници на растеж трябва да бъдат използвани по-ефективно, за да се подобрят производственият капацитет, създаването на работни места и конкурентоспособността. Сега са необходими по-големи местни и чуждестранни инвестиции в нови проекти, и по-специално в ориентирани към износа дейности. Това ще допринесе за увеличаване на производството и производителността, което от своя страна ще доведе до по-голяма трудова заетост и по-устойчив търговски баланс. По този начин ще се помогне и за решаването на неотложните социални проблеми на региона.

За увеличаването на чуждестранните и местните инвестиции е необходимо правителствата да подобрят бизнес средата. Това означава да се повишат ефективността на публичната администрация и независимостта на съдебната власт, да се премахнат неформалните пречки пред търговията и да се укрепи правовата държава. За привличането на инвестиции е важно да се създаде функционален регионален пазар в рамките на Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) и да продължи привеждането на законодателството в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Предвиденото либерализиране на търговията със селскостопански продукти и услуги в региона и отварянето на пазарите за обществени поръчки ще увеличат допълнително потенциала за растеж на региона.

Постигането на стабилни и устойчиви публични финанси е от основно значение за страните, обхванати от процеса на разширяване. То е основен елемент и в подготовката за членство в ЕС. Неотдавнашният опит показа, че европейските икономики са взаимозависими и големите дисбаланси могат да нарушат стабилността дори на малките икономики.

Комисията ще продължи да използва пълноценно предприсъединителните инструменти и да упражнява икономически надзор, за да следи икономическите и фискалните резултати на страните, обхванати от процеса на разширяване. ЕС води редовен диалог със страните кандидатки и ги запознава със системата за координиране и надзор на икономическата политика в ЕС. Подобна практика бе въведена и със страните потенциални кандидатки. Икономическият диалог, който Комисията и страните, обхванати от процеса на разширяване, водят по споразуменията за асоцииране, също се използва за осъществяването на надзор на икономическата политика.

Понастоящем се предприемат стъпки за подобряване на икономическото управление в ЕС. След като това подобрено координиране на макроикономическата, бюджетната и структурната реформа бъде изцяло дефинирано и формализирано, Комисията ще разгледа как някои от неговите разпоредби могат да се приложат и по отношение на страните, обхванати от процеса на разширяване.

В допълнение към осъществяваните от ЕС диалог и надзор Съюзът активно подкрепя усилията на страните, обхванати от процеса на разширяване, за постигане на икономическо възстановяване, макроикономическа стабилност и фискална консолидация. Значителна част от помощта по ИПП е предназначена за подобряване на управлението на публичните финанси, за увеличаване на качеството на статистиката и за укрепване на надзора на банковия сектор.

Процесът на разширяване допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, като разширява региона, в който се прилага регулаторната рамка на ЕС, и създава нови възможности за търговия. Комисията приветства намерението на много от страните, обхванати от процеса на разширяване, да отразят стратегията „Европа 2020“ в националните си приоритети за реформи. Комисията ще приобщава страните, обхванати от процеса на разширяване, към предприеманите на равнище ЕС инициативи за изпълнение на целите за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като едновременно с това бъдат постигнати високи равнища на трудова заетост, производителност и социално сближаване. В сферата на образованието Комисията ще проучи възможностите за включването на всички страни, обхванати от процеса на разширяване, в рамката „Образование и обучение 2020“ и за участието им в дейности за партньорско обучение[2].

Страните, обхванати от процеса на разширяване, започнаха да предприемат инициативи в регионални сдружения, в които могат заедно да оценят напредъка и да определят конкретни цели за региона. Пример за такава инициатива е „Small Business Act за Европа“, който представлява набор от мерки за подобряване на бизнес средата за малките и средните предприятия. Комисията ще предложи на Съвета за регионално сътрудничество да изготви платформи за диалог и партньорски проверки и в други области в съответствие с приоритетите на стратегията „Европа 2020“. Приоритетите на тази стратегия ще бъдат взети под внимание от Комисията и при програмирането на помощта по ИПП.

Социално приобщаване

Икономическата криза се отрази отрицателно на социалното подпомагане в страните, обхванати от процеса на разширяване. Особено тежко бяха засегнати уязвимите групи от населението, сред които малцинствата, хората в неравностойно положение и хората с увреждания. Високата безработица, най-вече сред младите хора, слабото участие на работната ръка и бедността са широко разпространени в целия регион. Ромите са особено уязвимо малцинство — те живеят в бедност и са подложени на дискриминация и сегрегация при достъпа до образование, трудова заетост, жилищно настаняване и социални услуги, включително здравеопазване. Значителна част от ромите все още нямат гражданска регистрация или документи за самоличност. Много от тях продължават да живеят в лагери като вътрешно разселени лица вследствие на водените неотдавна войни.

Комисията е поела ангажимента да помага на страните, обхванати от процеса на разширяване, да подобрят условията за уязвимите групи от населението, включително социалното и икономическото приобщаване на ромите. Комисията предоставя значителна подкрепа за уязвимите групи по ИПП посредством образование и укрепване на социалните услуги и услугите в сферата на заетостта, като целта е хората в неравностойно положение да се интегрират на пазара на труда. Тя финансира също така модернизирането на инфраструктурата в ромските селища. Тази подкрепа ще бъде увеличена, за да се подобрят условията на живот в най-засегнатите страни, като се помогне на тези страни да разработят всеобхватен подход за решаване на проблемите, свързани със социалното приобщаване. В случая с Хърватия вече е сключен Съвместен меморандум за приобщаване, съдържащ рамката за изготвянето на политика в тази област. Страните, обхванати от процеса на разширяване, предприеха някои мерки за преодоляване на посочените по-горе предизвикателства, но е необходимо да се направи повече. Комисията ги насърчава да работят за намаляване на бедността и социалното изключване в съответствие с приоритетите на стратегията „Европа 2020“ и да оползотворяват по-добре възможностите, предоставени съгласно инициативата „Десетилетие на ромското включване“. Страните, обхванати от процеса на разширяване, трябва да обмислят възможността за определяне на ясни и амбициозни цели във връзка със заетостта, образованието и намаляването на бедността на общностите в неравностойно положение, и по-специално на ромите.

Укрепване на правовата държава и публичната администрация

Укрепването на правовата държава, по-специално на съдебната власт и борбата с организираната престъпност и корупцията, е основно предизвикателство за повечето страни, обхванати от процеса на разширяване. Постигането на осезаеми резултати, които да доведат до трайни подобрения в прилагането на принципа на правовата държава, са важен елемент, за да се премине към следващите етапи на процеса на присъединяване към ЕС.

В договорения през 2006 г. подновен консенсус за разширяването се призовава въпросите, свързани с правовата държава, да се разглеждат на ранен етап от процеса на присъединяване. Комисията отдава голям приоритет на решаването на тези въпроси и използването на всички налични инструменти. Използването на показатели в преговорите за присъединяване е важен катализатор за провеждането на реформи и отправя ясно послание, че въпросите, свързани с правовата държава, трябва да бъдат сериозно разгледани преди присъединяването. Либерализирането на визовия режим показа колко ефективен е подходът, при който се поставят изисквания за конкретни реформи, тъй като по този начин страните могат да съсредоточат усилията си по-добре. Партньорските оценки и други мисии се увеличиха, в резултат на което съдии, прокурори и други експерти по правоприлагане, управление на границите и миграция от държавите-членки установиха пряк контакт със свои колеги. По-активното съдебно и полицейско сътрудничество както в региона, така и с държавите-членки на ЕС, Европол, Евроюст и Frontex, предоставя средства за борба с трансграничната престъпност в периода преди присъединяването.

Предвид този опит Комисията ще ускори допълнително своята работа и ще активизира диалога относно правовата държава със страните кандидатки и потенциални кандидатки. Страните трябва да се стремят да постигат конкретни и трайни резултати и да предприемат убедителни и надеждни действия в борбата с организираната престъпност и корупцията и реформата на съдебната власт. Установяването на стабилна правна рамка и прилагането ѝ са от основно значение. Използването на партньорски мисии и показатели ще бъде разширено. Становищата на Комисията относно кандидатурите за членство на Черна гора и Албания съдържат приоритетите в сферата на правовата държава.

Комисията следи отблизо напредъка, по-специално чрез съвместните органи по споразуменията за стабилизиране и асоцииране или временните споразумения и мисиите за оценка. Резултатите от този диалог са отразени в докладите за напредъка. Правовата държава представлява основна цел на помощта по ИПП. TAIEX организира годишно над 100 обучения, свързани с правовата държава, за страните, обхванати от процеса на разширяване.

Неотдавна бяха предприети положителни стъпки в сферата на съдебното сътрудничество в няколко страни от Западните Балкани. Сключени бяха нови двустранни споразумения за полицейско сътрудничество, по-конкретно между Сърбия и Албания, за взаимна правна помощ и за взаимно изпълнение на присъди по наказателноправни въпроси. Хърватия и Сърбия предприеха по-нататъшни действия, като подписаха споразумение, даващо им право да екстрадират граждани на другата държава към тази държава с цел наказателно преследване или изпълнение на присъди за лишаване от свобода по дела за организирана престъпност и корупция. Комисията приканва останалите страни в региона да последват този пример. Съдебното сътрудничество ще се подобри още повече, като се разшири възможността за екстрадиране на граждани за всички тежки престъпления, включително военни престъпления. Съветът за регионално сътрудничество се стреми да засили сътрудничеството между полицията, прокуратурата и съдебната власт.

Създаването на професионална държавна служба, в която няма политически влияния, е от основно значение за правовата държава и подобряването на управлението. Реформата на публичната администрация е приоритет в страните, обхванати от процеса на разширяване, повечето от които са на различни етапи в процеса на изграждане на държавни институции. За провеждането на трайни реформи е необходимо тези реформи да бъдат включени в съществуващите държавни структури и да се вземат предвид конкретният социален контекст и контекст на управление. Комисията ще продължи да подкрепя реформите в публичното управление в страните, обхванати от процеса на разширяване, в тясно сътрудничество със SIGMA[3].

Свобода на словото и медиите

Свободата на словото и медиите, която е неразделна част от всяка демократична система, продължава да буди безпокойство в повечето страни, обхванати от процеса на разширяване. Правната рамка в Турция все още не гарантира в достатъчна степен зачитането на свободата на словото. Заплахите и физическите атаки срещу журналисти в няколко страни от Западните Балкани продължиха. В няколко страни клеветата продължава да бъде престъпление или пък за нея се налагат непропорционално високи глоби. Политическото вмешателство в независимостта на медиите, включително обществените радио- и телевизионни оператори, е проблем в няколко страни. Редакционната независимост е застрашена от неправомерен политически и икономически натиск. Необходимо е засегнатите страни да подходят спешно към решаването на тези въпроси.

Комисията ще следи отблизо напредъка в тази област. Вниманието ще бъде съсредоточено основно върху области като правната рамка и до колко тя отговаря на европейските стандарти, по-специално по отношение на клеветата, отговорността на властите надлежно да наказват всички атаки срещу журналисти, създаването на структури за саморегулиране и приноса им за повишаване на професионализма, ролята на обществените радио- и телевизионни оператори в плуралистичните демокрации, трансграничните мрежи за подобряване на докладването в региона, с което ще се допринесе за по-добро взаимно разбирателство. Комисията ще организира през пролетта на 2011 г. конференция, посветена на свободата на словото и медиите в страните, обхванати от процеса на разширяване, която ще даде възможност да бъде отчетен напредъкът в тези области. След конференцията ще бъде предоставена подкрепа по ИПП, където това е целесъобразно.

Помиряване, регионално сътрудничество и двустранни въпроси на Западните Балкани

През последното десетилетие Западните Балкани постигнаха значителен напредък в създаването на стабилност и изграждането на регионално сътрудничество. И все пак продължава да има редица неуредени въпроси, които са резултат от водените в региона конфликти и които засягат вътрешното функциониране на държавите и отношенията между тях. ЕС работи със заинтересованите страни в региона за преодоляване на това наследство от миналото.

Напредъкът в помиряването е основен елемент за постигането на стабилност в Косово, където бе поставено началото на нов етап вследствие на консултативното становище на Международния съд. След като бе приета резолюцията на Общото събрание на ООН, ЕС е готов да улесни диалога между Прищина и Белград, за да се насърчи сътрудничеството, да се постигне напредък по пътя към ЕС и да се подобри животът на хората. Напредъкът в помиряването е от основно значение и в Босна и Херцеговина, не на последно място с оглед на функционирането на държавата. Безусловното спазване на Охридското споразумение в бивша югославска република Македония, зачитането и закрилата на етническите малцинства в региона, връщането на бежанците и сътрудничеството с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МНТБЮ), както и надлежното провеждане на националните съдебни процеси за военни престъпления, са важни за процеса на помиряване.

За постигането на трайно помиряване е необходимо да се положат усилия на всички равнища — правителство, съдебна власт и гражданско общество. Това помиряване е свързано и с премахването на бедността и социалното изключване. Наскоро бяха отбелязани редица положителни действия. Сръбският парламент прие декларация, с която осъжда престъплението в Сребреница и се позовава на решението на Международния съд по случая. Неправителствени организации стартираха инициатива за създаването на регионална комисия за търсенето и казването на истината. Инициативата, наречена RECOM, се подкрепя от хърватския и сръбския президент, от парламента на Черна гора и от религиозните общности. Оказването на по-широка регионална подкрепа ще допринесе за помиряването. На срещата на върха за инициативата Igman, която се състоя през май 2010 г. в Сараево, присъстваха президентите на Сърбия, Босна и Херцеговина, Хърватия и Черна гора. В инициативата участват над 140 неправителствени организации, които насърчават и улесняват местното и регионалното сътрудничество. Тези разнообразни по своя характер усилия трябва да бъдат подкрепени от съдебно преследване на военните престъпления посредством пълно сътрудничество с МНТБЮ и правилно и незабавно обработване на делата за военни престъпления в националните съдилища. Пълното сътрудничество с МНТБЮ продължава да бъде от основно значение, особено за Сърбия и Хърватия.

Предприети бяха положителни стъпки по въпроса за връщането на бежанците, който бе поставен в рамките на Процеса от Сараево. На проведената през март в Белград министерска конференция бе подновен диалогът между засегнатите правителства. Комисията е готова да разгледа възможността за допълнителен финансов принос от ЕС за този процес и да подкрепи провеждането на донорска конференция веднага щом страните се споразумеят за конкретни действия за решаване на оставащите проблеми. Все още 14 631 души (към август 2010 г.) се водят за изчезнали в резултат на въоръжените конфликти в региона, а решаването на оставащите случаи протича много бавно. Необходимо е засегнатите страни да положат по-големи усилия за уреждане на нерешените случаи в разумен срок.

Регионалното сътрудничество допринася за помиряването, добрите съседски отношения и създаването на среда, благоприятстваща уреждането на нерешените двустранни въпроси. То е също така от съществено значение за икономическото развитие на Западните Балкани и за уреждането на общи проблеми като организираната престъпност, управлението на границите, изменението на климата и замърсяването на околната среда. Регионалното сътрудничество е основен елемент за постигането на напредък по програмата за интегриране в ЕС в сфери като сигурността на гражданите, енергетиката и транспорта.

Регионът предприе стъпки за укрепване на регионалните структури. Съветът за регионално сътрудничество (СРС) играе основна роля за насочването и мониторинга на регионалното сътрудничество. СРС прие амбициозна стратегия и работна програма за периода 2011—2013 г., която сега трябва да бъде изпълнена, като акцентът се поставя върху дейностите, ориентирани към постигането на резултати, за които той може реално да допринесе. Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) е от основно значение за довършване на изграждането на регионална зона за свободна търговия. Енергийната общност работи за създаването на регионален пазар на енергия и се подготвя за интегрирането в енергийния пазар на ЕС. Споразумението за Общоевропейско авиационно пространство ще осъвремени стандартите в сферата на безопасността, сигурността и управлението на въздушния трафик и ще създаде по-конкурентни условия за самолетните пътници.

Комисията предоставя значителна финансова подкрепа за регионално сътрудничество. През 2011 г. ще бъдат мобилизирани средства по ИПП за улесняване на участието на региона в значими международни споразумения като Договора за транспорт. Регионалното училище по публична администрация вече е напълно действащо и понастоящем организира обучения, възлизащи общо на около 2 500 учебни дни годишно. Международното споразумение, с което му се дава юридическа правосубектност, бе ратифицирано през юли 2010 г. Официалното откриване на комплекса на училището в Даниловград (Черна гора) се очаква да се състои на 11 ноември 2010 г.

Комисията ще продължи да подкрепя възстановяването на културното наследство в контекста на процеса от Любляна. СРС ще сформира работна група за култура и общество, която ще има постоянен секретариат, получаващ предприсъединителна финансова помощ от ЕС. Задачата на групата ще бъде да управлява Процеса от Любляна в сътрудничество със Съвета на Европа и Комисията.

Комисията е в процес на финализиране на стратегията за река Дунав, в която ще участват държавите-членки, страните, обхванати от процеса на разширяване, и страните от Източното партньорство. Приобщаването и активното участие на страните от Западните Балкани, които са свързани със своите съседи от ЕС посредством басейна на река Дунав, са от основно значение за успеха на стратегията. Стратегията представлява възможност за инвестиции от взаимна полза в секторите на транспорта, енергетиката и околната среда и за социално-икономическо развитие.

Регионалното сътрудничество бе възпрепятствано от различия по въпроса за Косово. Това се отрази по-специално на функционирането на ЦЕФТА, разрастването на пан-евро-средиземноморската схема за диагонална кумулация и подписването на Споразумението за транспортна общност. В някои случаи се оказа невъзможно да бъдат проведени срещи с участието на всички регионални структури. Комисията настойчиво приканва всички заинтересовани страни да потърсят практически и прагматични решения, за да се гарантира, че регионалното сътрудничество не изключва никоя от тях, без оглед на различните им позиции по въпроса за статута.

Словения и Хърватия подписаха и ратифицираха споразумение за арбитраж за границата, което подготвя почвата за окончателно уреждане на спора. Това споразумение показва, че двустранните въпроси могат да бъдат решени в дух на добросъседство. Бивша югославска република Македония и Косово приключиха с определянето на границата помежду си. Все още обаче има редица двустранни въпроси, които не са решени, като например въпросът с наименованието между Гърция и бивша югославска република Македония.

Нерешените двустранни въпроси, включително споровете относно границите, трябва да бъдат уредени от засегнатите страни в дух на добросъседство и като се вземат предвид общите интереси на ЕС. За тази цел е необходимо засегнатите страни отново да демонстрират политическа воля. Комисията очаква от тях да положат всички усилия за уреждане на нерешените гранични спорове в съответствие с принципа за мирно уреждане на спорове съгласно Устава на ООН, включително като използват юрисдикцията на Международния съд, ако това е необходимо. Двустранните въпроси не трябва да пречат на процеса на присъединяване. ЕС е готов да способства за даването на необходимия политически тласък за търсенето на решения и да подкрепя свързаните с това инициативи.

Предприсъединителни инструменти, използвани в политиката на разширяване

Финансово подпомагане — стратегически подход

Целта на финансовото подпомагане по Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) е да се помогне на страните кандидатки и потенциални кандидатки в техните усилия да изпълнят критериите за присъединяване, да приведат своите политики и стандарти в съответствие с тези на ЕС и да насърчат социално-икономическото развитие. Предоставянето на това подпомагане чрез бюджета на ЕС има очевидна добавена стойност. Предоставянето на помощ на страните, обхванати от процеса на разширяване, представлява инвестиция в бъдещето на ЕС — оказвайки подкрепа за подходящата подготовка за присъединяване на бъдещите членове, самият ЕС е по-подготвен да изпълни стратегическите си цели. В рамките на ИПП за периода 2007—2013 г. са предоставени 11,6 млрд. EUR, с които да се помогне на страните, обхванати от процеса на разширяване, да се подготвят за присъединяването. В преразгледаната многогодишна индикативна финансова рамка за 2011—2013 г. е дадено индикативното разпределение.

Целта на ИПП е да даде възможност за стратегическо планиране на помощта посредством документи за многогодишно индикативно планиране, обхващащи тригодишен период. Тези документи очертават основните приоритети за подпомагане през следващите години и съставят основата за годишното и многогодишното програмиране. Документите за многогодишно индикативно планиране се основават на нуждите, посочени в партньорствата и докладите за напредъка.

Комисията предприе редица стъпки за засилване на стратегическия характер на този процес и за укрепване на връзката между приоритетите, съдържащи се в Партньорствата за присъединяване или Европейските партньорства и докладите за напредъка и програмирането на помощта. Вследствие на това започна да се поставя по-голям акцент във важни области от основно значение, като доброто управление и правовата държава. За да се покаже по-добре този акцент и за да могат страните бенефициери да поемат по-голяма инициатива, при планирането на предприсъединителната помощ Комисията все повече ще използва по-засилен секторен подход.

Следователно страните, обхванати от процеса на разширяване, биват насърчавани да разработват подробни стратегически програми във важни сектори, за които се смята, че са от основно значение за напредъка към ЕС. Приоритетите, свързани с присъединяването, трябва да бъдат изцяло внедрени в програмите, за които тези страни носят инициативата. Следващите документи за многогодишно индикативно планиране ще обхващат периода 2011—2013 г. и ще съдържат целите на подпомагането по ИПП в тези сектори.

Други области, които ще продължат да бъдат включвани като приоритети в документите за многогодишно индикативно планиране, ще бъдат свързани с регионалното развитие, развитието на човешките ресурси и развитието на селските райони, особено за страните кандидатки. Като придобиват опит в ефективното управление на предприсъединителната помощ в съответствие с принципите на доброто финансово управление, правителствата на страните, обхванати от процеса на разширяване, се подготвят същевременно за управлението на средства от ЕС, когато станат държави-членки.

Все още обаче съществуват предизвикателства, свързани с ефективното прилагане на програмите по ИПП в някои страни. Страните бенефициери трябва да полагат по-големи усилия за осигуряването на достатъчен административен капацитет и експертен опит при изготвянето и изпълнението на устойчиви проекти, ориентирани към резултатите, за да се оптимизира усвояването на наличните средства в рамките на предприсъединяването. Комисията ще подкрепя бенефициерите в работата им по подобряване на капацитета и ще осъществява мониторинг на финансовия цикъл на ИПП, като по този начин ще установява недостатъците на ранен етап.

Комисията все по-често ще извършва програмирането на многогодишна основа, чрез което ще се постигнат по-добро определяне на приоритетите и по-добра последователност на планираните мерки, а финансовата помощ за страните бенефициери ще стане по-предвидима.

Използването на секторен подход ще улесни сътрудничеството между донорите и бенефициерите, тъй като ще премахне дублирането на усилия и ще доведе до по-голяма ефективност и резултатност Това от своя страна ще даде възможност на всички заинтересовани страни да се съсредоточат в по-голяма степен върху очакваните резултати и ефекта от съчетаването на усилията ни.

За инвестициите, които трябва да се направят в страните, обхванати от процеса на разширяване, за да могат те да се подготвят за членството и да постигнат истинско сближаване, са необходими значителни вноски от националните бюджети, подкрепа от други донори и от международните финансови институции и мобилизиране на частни инвеститори. Публично-частните партньорства са особено ценни, тъй като те съчетават безвъзмездни средства от държавните бюджети и заеми от частни банки. Инвестиционната рамка за Западните Балкани (ИРЗБ), Европейският фонд за Югоизточна Европа (ЕФЮЕ) и Фондът „Екология за растеж“ са добри примери за осигуряването на голям приток на инвестиции с ограничени публични ресурси.

ИРЗБ бе създадена през декември 2009 г. като съвместна инициатива на Комисията и партньорски международни финансови институции. Тя представлява важно средство за ориентирането на инвестициите в инфраструктура в региона. Чрез инвестиционната рамка бяха получени значителни заеми от международните финансови институции с безвъзмездни средства по ИПП. Отпуснати бяха безвъзмездни средства в размер на 137 млн. EUR, които биха могли да доведат до инвестиции, чиято очаквана стойност е 6,6 млрд. EUR. Акцентът на рамката ще бъде поставен върху увеличаване на проектите за водоснабдяване и отвеждане на отпадъчните води в региона, оказване на по-голяма подкрепа за енергийна ефективност, ускоряване на инвестициите в основни транспортни мрежи и оказване на подкрепа за развитието на малките и средните предприятия и за механизми за стимулиране на икономическия растеж вследствие на икономическата криза. Проектите по ИРЗБ обхващат редица държави на Западните Балкани и укрепват регионалното сътрудничество. ИРЗБ благоприятства осъществяването на значителни инвестиции от регионално значение като Основната регионална транспортна мрежа в Югоизточна Европа, която може да се смята за предшественик на бъдещата трансевропейска транспортна мрежа в региона (TEN-T).

Целта на финансовото подпомагане по ИПП за регионално сътрудничество е да се гарантира регионалната стабилност, да се увеличат търговските потоци в региона и да се подкрепят инициативи и структури за регионално сътрудничество на Западните Балкани, сред които Съветът за регионално сътрудничество и Регионалното училище за публична администрация. Съветът за регионално сътрудничество играе важна роля, тъй като следи за това дали финансирането по ИПП и средствата от други донори отразяват приоритетите на регионалното сътрудничество.

Участие в програми и агенции на ЕС

Целта на участието на страните, обхванати от процеса на разширяване, в програми и агенции на ЕС е да се засили сътрудничеството с държавите-членки и да се даде възможност тези страни да се запознаят с политиките и методите на работа на ЕС. Страните кандидатки и потенциални кандидатки могат да участват в програми на ЕС въз основа на рамкови споразумения, както и в агенции на ЕС, като всеки случай се разглежда отделно. Участието може да бъде частично финансирано чрез финансова помощ по ИПП. Страните биват насърчавани да участват най-вече в програми или агенции, чиято дейност е свързана с подкрепа за сектори от основно значение за извършването на реформи и може да им бъде най-полезна.

Информация и комуникация

За воденето на успешна политика на разширяване е необходима солидна обществена подкрепа. Държавите-членки и страните, обхванати от процеса на разширяване, са основните участници, които трябва да полагат усилия за предоставянето на информация и осъществяването на комуникация, помагащи за поддържането на тази обществена подкрепа. Комисията е поела ангажимента да подобри притока на обективна информация за процеса на разширяване и да предостави тази информация по разбираем начин, като използва различните медии за комуникация, които са налични понастоящем. Особено важно е тази информация да достигне до младите хора, които поради житейския си опит вероятно не осъзнават колко важно е да се подобрят сигурността и стабилността в Европа. Политическите лидери на национално, регионално и местно равнище и на равнище ЕС имат за задача да използват тази информация по най-съдържателния за своите граждани начин.

Опитът от петото разширяване показа, че пропуските в комуникацията биват бързо запълнени с подвеждаща информация. Тези пропуски трябва да се отстранят чрез предоставянето на точна и свободно достъпна информация. Това е от основно значение, за да може обществеността да разбере какви са рисковете. През 2010 г. Съюзът е изправен пред нови предизвикателства, свързани с икономическата криза, околната среда, работните места, безопасността на гражданите, изменението на климата и миграцията. Тези въпроси засягат обществеността и в държавите-членки, и в страните, обхванати от процеса на разширяване. Предизвикателството за лидерите се състои в това да обяснят как придържането към програмата за разширяване може да помогне на ЕС да постигне целите си в тези области от решаващо значение, както и да ускори програмата за реформи и да подобри условията на живот в страните, обхванати от процеса на разширяване. Осезаемите и реални резултати от процеса са най-добрата реклама на разширяването. Либерализирането на визовия режим за гражданите на Западните Балкани е ярък пример за това.

Развитие на гражданското общество

Дейностите на гражданското общество са от основно значение за зрялата демокрация, зачитането на правата на човека и правовата държава. Тези дейности повишават политическата отчетност, насърчават и разширяват пространството за обсъждане на обществения избор и укрепват консенсуса за изграждането на плуралистично общество. Наличието на жизнено и енергично гражданско общество допринася за изграждането на по-отворена и динамична демокрация с по-широко участие и за установяването на толерантност и постигането на помиряване. Участието на организациите на гражданското общество в предприсъединителния процес повишава качеството на реформите, свързани с присъединяването, и обществената подкрепа за тях.

Необходимо е да има култура на приемане и оценяване на ролята на гражданското общество, за да могат организациите на гражданското общество да участват в ефективен стратегически диалог. Провеждането на публични консултации относно инициативи на политиката и проектозакони трябва да стане общ принцип. Достъпът на гражданското общество до подкрепа от правителството бива често възпрепятстван от липсата на прозрачност и незадоволително изготвени критерии за предоставяне.

Механизмът в областта на гражданското общество помага на организациите на гражданското общество да увеличат своя капацитет и да повишат професионализма си, като им се дава възможност да участват в ефективен диалог с публични и частни структури и да следят развитията в сфери като правовата държава и зачитането на основните права. Чрез механизма се финансират инициативи на местно равнище, изграждането на регионални мрежи и осъществяването на кратки посещения в ЕС.

Като взе под внимание мнението на организациите на гражданското общество, Комисията преразгледа механизма, за да може да осъществява по-добър контакт с организациите на местните общности. Комисията ще работи по-целенасочено за удовлетворяване на потребностите във всяка страна и ще предоставя по-дългосрочно първоначално финансиране на неправителствените организации. По-силните и добре установени организации могат да станат наставници на по-малките организации и да им съдействат.

Напредък в страните, обхванати от процеса на разширяване, и план за периода 2010—2011 г.

Насочване на Западните Балкани към членство в ЕС

На министерската среща ЕС—Западни Балкани, която се проведе на 2 юни 2010 г. в Сараево, ЕС потвърди недвусмисления си ангажимент по отношение на европейската перспектива на Западните Балкани. Бъдещето на Западните Балкани е в Европейския съюз.

През последната година страните от Западните Балкани се приближиха към ЕС, тъй като регионът постигна напредък, макар и неравномерен, в реформите и в изпълнението на поставените критерии и условия. Напредъкът на Хърватия потвърждава, че Процесът на стабилизиране и асоцииране по отношение на Западните Балкани е политика, която води до присъединяване към ЕС. Напредъкът на останалите страни от Западните Балкани към членство в ЕС зависи от темпото на провежданите от тях политически и икономически реформи.

Съществен напредък бе постигнат в либерализирането на визовия режим. През последната година ЕС премахна изискването за виза за гражданите на Сърбия, Черна гора и бивша югославска република Македония, които показаха, че са в състояние да изпълнят определените показатели в области като сигурността на документите за пътуване, управлението на границите, миграцията, убежището, обществения ред и сигурност и зачитането на правата на човека. Скоро ще бъде премахнато изискването за виза за гражданите на Босна и Херцеговина и Албания въз основа на ясното доказателство, че двете страни също са изпълнили тези показатели. Важно е засегнатите страни да полагат повече усилия, за да информират гражданите си за обхвата и ограниченията на безвизовия режим на пътуване. Косово прие закон за реадмисията и увеличи усилията си за повторното интегриране на репатрираните лица, като по този начин подготви диалога за либерализирането на визовия режим.

Хърватия

Хърватия отбеляза стабилен напредък в изпълнението на критериите за членство от започването на преговорите за присъединяване през октомври 2005 г. Страната изпълнява политическите критерии от Копенхаген. Що се отнася до икономическите критерии, Хърватия е функционираща пазарна икономика. Тя би трябвало да е в състояние да се справи с конкурентния натиск и пазарните сили в Съюза, при условие че продължи да прилага решително цялостната си програма за реформи, за да намали структурните слабости.

По време на преговорите за присъединяване Хърватия отбеляза добър напредък по отношение на критериите, свързани с достиженията на правото на ЕС. Отворени бяха 33 глави, а 25 са временно затворени. Страната отчете добър напредък в изпълнението на условията за затваряне на преговорните глави, които имат финансови последици ( селско стопанство и развитие на селските райони; регионална политика и координиране на структурните инструменти; финансови и бюджетни разпоредби ). Необходимо е Хърватия да продължи усилията си за цялостното изграждане на административните структури, нужни за управлението и контрола на средства от ЕС.

Страната трябва да изпълни оставащите показатели за затваряне на преговорни глави в сферата на съдебната власт и основните права , по-специално да постигне нужните резултати във връзка с независимостта и ефективността на съдебната власт, борбата с корупцията и организираната престъпност, зачитането и закрилата на малцинствата, включително връщането на бежанци, делата за военни престъпления и пълното сътрудничество с МНТБЮ, включително уреждането на въпроса за достъпа на МНТБЮ до документи. Що се отнася до конкуренцията , Хърватия трябва да приеме планове за преструктурирането на своите корабостроителници в съответствие с достиженията на правото на ЕС. Очаква се страната да продължи да участва активно в регионалното сътрудничество на Западните Балкани и да подкрепя останалите страни от региона по пътя им към членство в ЕС.

Като се имат предвид постигнатите от Хърватия резултати при изпълнението на показателите и осъществяването на поетите в преговорите за присъединяване ангажименти, страната е на път да изпълни на критериите от достиженията на правото на ЕС. Това е показано в таблиците от мониторинга, които Комисията изготвя за временно затворените глави.

Комисията ще продължи да следи изпълнението на ангажиментите до момента на присъединяване, като използва всички налични инструменти, включително партньорските оценки и структурите по Споразумението за стабилизиране и асоцииране. Тя ще представя редовно доклади от мониторинга.

Бивша югославска република Македония

Бивша югославска република Македония продължава да изпълнява в достатъчна степен политическите критерии. След като през 2009 г. бяха извършени значителни реформи, макар и с неравномерно темпо бе отбелязан допълнителен напредък по отношение на реформата в парламента, полицията, съдебната власт, публичната администрация и зачитането и закрилата на малцинствата. Необходимо е страната да постигне допълнителен напредък в диалога между политическите участници, реформата на съдебната власт и публичната администрация, борбата с корупцията и свободата на словото и подобряването на бизнес средата. Прилагането на законодателството е от основно значение.

Страната продължи да изпълнява ангажиментите си по Споразумението за стабилизиране и асоцииране. Комисията предложи да се премине към втория етап на асоциирането, както е предвидено в ССА.

Съветът все още не е взел позиция по препоръката на Комисията от октомври 2009 г. за започване на преговори за присъединяване.

Спорът за наименованието с Гърция все още не е решен. Двете страни участват в разговори под егидата на ООН за уреждане на спора и бяха осъществени редица двустранни контакти, включително на равнище министър-председатели, но този устрем все още не е довел до конкретни резултати. Действията и изявленията, които биха могли да повлияят отрицателно на добросъседските отношения, следва да бъдат избягвани. Поддържането на добросъседски отношения, включително договарянето на взаимно приемливо решение на спора за името под егидата на ООН, е от основно значение.

Черна гора

Успоредно с настоящата стратегия Комисията прие становището си относно кандидатурата на Черна гора за членство в ЕС. Направените в становището заключения и препоръки се съдържат в приложението към настоящото съобщение.

Албания

Успоредно с настоящата стратегия Комисията прие становището си относно кандидатурата на Албания за членство в ЕС. Направените в становището заключения и препоръки се съдържат в приложението към настоящото съобщение.

Босна и Херцеговина

Босна и Херцеговина постигна ограничен напредък при осъществяването на важни реформи. Изборите през октомври 2010 г. бяха проведени като цяло в съответствие с международните стандарти. Несъответствията между конституцията на Босна и Херцеговина и Европейската конвенция за правата на човека не бяха отстранени въпреки решението на Европейския съд за правата на човека. Зачитането на демократичните принципи и правото на равнопоставено отношение без дискриминация, както това е залегнало в Европейската конвенция за правата на човека, представлява основен елемент от Временното споразумение.

Постигането от политическите лидери на споделена визия относно цялостната посока на развитие на страната и основните реформи, свързани с ЕС, продължава да бъде от основно значение за постигането на по-нататъшен напредък към членство в Европейския съюз. Необходимо е Босна и Херцеговина да положи повече усилия, за да постигне задоволителни резултати в изпълнението на разпоредбите на Временното споразумение.

Босна и Херцеговина трябва спешно да предприеме първоначални действия, за да приведе конституцията си в съответствие с Европейската конвенция за правата на човека и за да подобри ефективността и функционирането на своите институции. Страната трябва да бъде в състояние да приема, да изпълнява и да прилага законите и правилата на ЕС. Що се отнася до международните задължения, от основно значение продължава да бъде постигането на напредък в изпълнението на целите и условията, които бяха определени за закриването на Службата на върховния представител (СВП). Чрез засиленото си присъствие ЕС ще съдейства на Босна и Херцеговина за изпълнението на целите от програмата на ЕС.

Сърбия

Сърбия подаде кандидатурата си за членство в ЕС през декември 2009 г. и демонстрира подновен ангажимент за изпълнение на критериите от Копенхаген. През октомври 2010 г. Съветът прикани Комисията да представи становището си относно тази кандидатура. През февруари 2010 г. влезе в сила Временното споразумение, а през юни държавите-членки се съгласиха да представят Споразумението за стабилизиране и асоцииране на своите парламенти за ратифициране.

Сърбия продължи с изпълнението на програмата си за политически реформи. Известни положителни резултати бяха отбелязани в борбата с организираната престъпност. Необходимо е да бъдат положени допълнителни усилия по отношение на съдебната реформа и реформата в публичната администрация, както и в борбата с организираната престъпност и корупцията. Сърбия продължи да отчита резултати от прилагането на Временното споразумение и е в състояние да изпълни изискванията съгласно ССА. Страната предприе важни стъпки за помиряване в региона, по-специално с Хърватия и Босна и Херцеговина. Сърбия продължи да сътрудничи активно с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия. Двамата бегълци, срещу които МНТБЮ е повдигнал обвинения, обаче все още са на свобода. Пълното сътрудничество с трибунала продължава да бъде основно изискване за членство в ЕС, както се посочва в заключенията на Съвета от 25 октомври 2010 г.

Необходимо е Сърбия да покаже по-конструктивно отношение към участието на Косово в регионалната търговия и сътрудничество. Тя трябва да признае митническите печати на Косово, за които ЮНМИК на два пъти обяви, че са в съответствие с Резолюция 1244 на Съвета за сигурност на ООН. Необходимо е сътрудничеството с мисията в областта на върховенството на закона EULEX в северната част на Косово да бъде укрепено. Вследствие на резолюцията на Общото събрание на ООН ЕС е готов да улесни диалога между Белград и Прищина, за да се насърчи сътрудничеството, да се постигне напредък по пътя към ЕС и да се подобри животът на хората.

Косово

Местните избори в Косово в края на 2009 г. бяха проведени според правилата и в тях участваха всички общности. В северната част на Косово избирателната активност бе много ниска. Процесът на децентрализация значително напредна. Сътрудничеството с EULEX стана по-активно. Правителството подобри капацитета си за изпълнение на европейската програма и политиката на реформи на Косово. Продължават обаче да са налице сериозни предизвикателства, свързани с реформата в публичната администрация и правовата държава, включително съдебната власт. Необходимо е да се направи повече за решаване на проблема с корупцията, организираната престъпност и изпирането на пари. Диалогът и помиряването между общностите и закрилата и интегрирането на малцинствата, особено на косовските сърби, продължават да будят безпокойство. Необходимо е властите да установят конструктивен подход по отношение на участието на Косово във форумите за регионално сътрудничество, за да може да се проследяват развитията в региона.

През декември 2009 г. Съветът приветства представеното от Комисията съобщение „Косово — към осъществяване на своята европейска перспектива“[4]. Съветът прикани Комисията да вземе необходимите мерки, с които да подкрепи напредъка на Косово по пътя към ЕС, в съответствие с европейската перспектива на региона за докладване на този напредък. Той подчерта колко важни са мерките, свързани с търговията и визите, без да се засягат позициите на държавите-членки относно статута.

През февруари Комисията предложи да се разширят автономните търговски мерки за Косово. През юли тя организира експертна мисия, която да оцени подготвеността на Косово да изпълни изискванията, свързани с евентуално търговско споразумение с ЕС. Необходимо е да бъдат положени усилия във връзка с техническото регламентиране на стоките, контрола на произхода, интелектуалната собственост, правилата за конкуренция и възлагането на обществени поръчки. Комисията ще увеличи усилията си за оказване на съдействие на Косово да отстрани установените недостатъци. Когато Косово изпълни съответните изисквания, Комисията ще предложи указания за водене на преговори за сключването на търговско споразумение.

Комисията ще насърчава участието на Косово в подходящи програми на ЕС. Комисията стартира през януари диалог относно Процеса на стабилизиране и асоцииране с властите на Косово. Проведен бе пълен цикъл от срещи.

Комисията подкрепя участието на Косово в програмите за трансгранично сътрудничество по ИПП с бивша югославска република Македония и Албания. От 2011 г. ще бъде оказвана подкрепа и за програмите с Черна гора.

Комисията ще продължи да изпълнява инициативите, посочени в нейното съобщението за Косово, в съответствие със заключенията на Съвета.

Оказване на съдействие в преговорите за присъединяване с Турция

Турция продължи процеса на политически реформи. Тя внесе изменения в конституцията си, извършвайки по този начин важни реформи в политическата и правната си система, които са свързани с редица приоритети в областта на съдебната власт и основните права. Чрез реформите се ограничават правомощията на военните съдилища, преструктурира се конституционният съд, разширява се съставът на Висшия съвет на съдиите и прокурорите, което го прави по-представителен за съдебната власт като цяло, увеличават се правата на синдикатите в публичния сектор, дава се основа за приемането на специални мерки за защита на правата на жените и децата, гарантира се защитата на личните данни и се предоставя правото за сезиране на омбудсмана, с което се осигурява правното основание за създаването на институцията на омбудсмана.

Измененията в конституцията са важна крачка в правилната посока. Необходимо е обаче да се проведе широка публична консултация с участието на всички политически партии и гражданското общество, които да бъдат изцяло ангажирани с този процес, за да има по-голяма подкрепа за конституционната реформа. В момента от основно значение е тези реформи да се провеждат правилно посредством съответното законодателство. Една нова гражданска конституция ще осигури здрава основа за допълнителното укрепване на демокрацията в Турция в съответствие с европейските стандарти и критериите за присъединяване към ЕС.

Що се отнася до основните права, свободата на словото и на медиите в Турция трябва да бъде укрепена както под формата на закон, така и на практика. Продължават да са налице редица недостатъци, свързани с упражняването на свободата на вероизповедание. Нужно е да се постигне напредък и по отношение на правата на жените и равенството между половете, както и при гарантирането на пълни права на синдикатите. В рамките на т.нар. „демократично отваряне“, чиято цел е да се уреди кюрдският въпрос, бяха отчетени само ограничени резултати. Обстановката на сигурност в югоизточната част на страната се влоши, след като терористичната организация ПКК/Kongra-Gel поднови атаките. Известен напредък бе отбелязан в борбата с корупцията.

Преговорите за присъединяване напреднаха, макар и доста бавно. Те достигнаха етап, на който от Турция се изисква да положи повече усилия за изпълнение на установените условия. Отбелязвайки напредък в изпълнението на показателите и изискванията, посочени в преговорната рамка, Турция ще бъде в състояние да ускори темпото на преговорите. През следващите месеци специален приоритет за страната трябва да бъдат главите относно политиката на конкуренция , възлагането на обществени поръчки и социалната политика и трудовата заетост .

Външната политика на Турция стана по-активна и обхвана държави, които не се намират в непосредствена близост до нея. Това е предимство за Европейския съюз, при положение че този процес протича като допълнение към процеса по присъединяването на Турция и бъде съгласуван с ЕС. Турция направи редица предложения за установяването на по-тясно сътрудничество с ЕС в областта на външната политика. Значителен напредък бе постигнат в преговорите за сключване на споразумение за реадмисия с Турция.

Турция продължи да изразява обществената подкрепа за преговорите под егидата на ООН между лидерите на кипърската гръцка и кипърската турска общност за постигане на цялостно решение на кипърския проблем. Въпреки това няма напредък към нормализиране на двустранните отношения с Република Кипър. Турция не е приложила изцяло допълнителния протокол към Споразумението за асоцииране и не е премахнала всички препятствия пред свободното движение на стоки, включително ограниченията върху директните транспортни връзки с Кипър. Турция трябва спешно да изпълни задължението си за цялостно и недискриминационно прилагане на допълнителния протокол и да отбележи напредък към нормализиране на двустранните отношения с Република Кипър. ЕС ще продължи да следи напредъка по въпросите, посочени в декларацията от 21 септември 2005 г., и да прави прегледи на този напредък в съответствие със заключенията на Съвета, включително тези от декември 2006 г. и декември 2009 г. Ако не бъде постигнат напредък, Комисията препоръчва ЕС да запази мерките от 2006 г., което ще има продължителен ефект върху цялостния напредък на преговорите.

Турция трябва да увеличи усилията си за решаване на неуредените двустранни въпроси със своите съседи, включително споровете относно границите. Наблюдава се нов устрем за подобряване на отношенията с Гърция. Гърция направи значителен брой официални оплаквания относно продължаващите нарушения на нейното въздушно пространство от страна на Турция, включително полети над гръцки острови. Гърция направи оплаквания и за нарушения на териториалните води. Подписаните през 2009 г. протоколи за нормализиране на отношенията с Армения все още не са ратифицирани.

Стартиране на процеса на присъединяване на Исландия

Процесът на присъединяване на Исландия започна. Вследствие на препоръката на Комисията в становището ѝ от февруари 2010 г. и решението, взето на заседанието на Европейския съвет през юни, преговорите за присъединяване стартираха през юли 2010 г., а прегледът на достиженията на правото на ЕС с Исландия предстои да започне. Понастоящем Исландия има право да получава подпомагане по ИПП, което се предоставя, за да се подкрепят усилията на страната да се подготви напълно за членството в ЕС.

Добър напредък бе постигнат при по-нататъшното подобряване на правната рамка, свързана с конфликта на интереси и финансирането на политическите партии. Правилата за назначаването на съдии бяха променени с цел да се укрепи допълнително независимостта на съдебната власт. Предприети бяха важни стъпки за стабилизиране на икономиката. Напредък бе отбелязан в консолидирането на публичните финанси и възстановяването на финансовата система. Програмата на МВФ е в процес на изпълнение. Все още обаче има икономическа несигурност и предизвикателства. Необходимо е Исландия да изпълни съществуващите задължения, като тези, определени от Надзорния орган на ЕАСТ съгласно Споразумението за Европейското икономическо пространство. Необходимо е да бъдат положени значителни усилия, за да може гражданите на Исландия да бъдат правилно информирани за последиците от членството в ЕС.

Заключения и препоръки

Въз основа на направения по-горе анализ Комисията прави следните заключения и дава следните препоръки :

1. Разширяването укрепва мира и стабилността в Европа. От стратегически интерес за ЕС е процесът на разширяване да продължи въз основа на договорените принципи и условия и на подновения консенсус за разширяването, който бе одобрен от Европейския съвет през декември 2006 г. За да може разширяването да бъде успешно, всички участници в процеса трябва да поемат твърд политически ангажимент. Разширяването трябва да продължи да бъде надежден процес за всички участници в него. Страните, които желаят да се присъединят към ЕС, трябва да бъдат добре подготвени, което ще се постигне чрез поставянето на строги изисквания, и трябва да имат ясна и осезаема европейска перспектива, след като бъдат изпълнени условията.

2. Процесът на разширяване помага на ЕС да постигне по-добре стратегическите си цели в редица области, които са от основно значение за икономическото възстановяване и устойчивия растеж, като сближаването на правните уредби и вътрешния пазар, енергетиката, транспорта, опазването на околната среда и усилията за ограничаване на изменението на климата, както и повишаването на сигурността в ЕС.

3. Комисията ще засили допълнително мониторинга на макроикономическите политики на страните, обхванати от процеса на разширяване, като взема под внимание и новите развития в икономическото управление на ЕС. Комисията очаква страните, обхванати от процеса на разширяване, да продължат реформите, свързани с ЕС, и да подобрят бизнес средата, с което ще помогнат за преодоляването на икономическата криза и постигането на устойчив растеж. Комисията ще приобщава страните, обхванати от процеса на разширяване, към инициативите, предприемани на равнище ЕС, за да се изпълнят целите на стратегията „Европа 2020“ . Тя приканва тези страни да отразят целите на стратегията в приоритетите на националната си политика, да участват в регионални сдружения, в които редовно ще се прави преглед на резултатите от тези реформи, и да определят конкретни цели за региона, когато това е целесъобразно.

4. Комисията насърчава страните, обхванати от процеса на разширяване, да работят за подобряване на условията за уязвимите групи от населението, включително социалното и икономическото приобщаване на ромите. Комисията е поела ангажимента да ги подкрепя в това начинание.

5. Комисията ще продължи да дава приоритет на реформата в съдебната власт и публичната администрация, борбата с организираната престъпност и корупцията и по-нататъшното засилване на диалога относно правовата държава със страните, обхванати от процеса на разширяване. Повечето страни, обхванати от процеса на разширяване, трябва да постигнат значителен напредък в консолидирането на принципа на правовата държава и, по-специално, да постигнат надеждни резултати в борбата с организираната престъпност и корупцията.

6. Свободата на словото и на медиите продължава да буди безпокойство в по-голямата част от страните, обхванати от процеса на разширяване, и отстраняването на установените проблеми трябва да бъде приоритет. Напредъкът в тази сфера е от основно значение и Комисията ще го следи отблизо. Комисията ще продължи да подкрепя организациите на гражданското общество и да използва пълноценно механизма си в тази област.

7. Регионалното сътрудничество е основен елемент в Процеса на стабилизиране и асоцииране. Западните Балкани отбелязаха важен напредък в регионалното сътрудничество, което не трябва да бъде застрашавано от различията по въпроса за Косово. Съветът за регионално сътрудничество трябва да се съсредоточи върху изпълнението на своята стратегия, ориентирана към резултатите.

8. Значителен напредък бе постигнат в либерализирането на визовия режим . Задължението за виза бе премахнато за гражданите на бивша югославска република Македония, Черна гора и Сърбия. Скоро ще бъде премахнато изискването за виза за гражданите на Босна и Херцеговина и Албания въз основа на ясното доказателство, че двете страни също са изпълнили показателите. Необходимо е засегнатите страни да положат допълнителни усилия, за да информират гражданите си за обхвата и ограниченията на безвизовия режим на пътуване, да следят отблизо прилагането на този режим и, при необходимост, да вземат подходящи коригиращи мерки.

9. Двустранните въпроси трябва да бъдат уредени от засегнатите страни в дух на добросъседство и като се вземат предвид общите интереси на ЕС. Те не трябва да пречат на процеса на присъединяване. ЕС е готов да улесни търсенето на решения и да подкрепи инициативи в тази област. Време е регионът да превъзмогне наследството от конфликтите в миналото, като използва положителния устрем по отношение на помиряването. Добрите съседски отношения продължават да бъдат от основно значение.

10. Комисията припомня, че преговорните глави, за които техническата подготовка е приключила, трябва да бъдат отворени или временно затворени въз основа на съответните достижения на правото на ЕС, в съответствие с преговорните рамки и в зависимост от договорените от Съвета мерки. В интерес на ЕС е дискусиите по трудните глави да започнат на ранен етап от преговорите, като това важи и за главата относно съдебната власт и основните права, по която трябва да бъдат постигнати убедителни и надеждни резултати , и която може да бъде сред последните глави, които ще бъдат затворени.

11. Предприсъединителната помощ представлява неразделна част от стратегията за разширяване и е предназначена да помогне за изпълнението на приоритетите, посочени в партньорствата и докладите за напредък. Страните бенефициери трябва да подобрят капацитета си за ефективно използване на средствата от ЕС.

12. Комисията приканва държавите-членки да работят съвместно с институциите на ЕС, за да може процесът на разширяване да стане по-разбираем и да има по-голяма подкрепа за него и за да се обясни как той може да ни помогне да постигнем общите си цели. Комисията е поела ангажимента да подобри притока на обективна информация за процеса на разширяване и да предостави тази информация по разбираем начин, като използва различните средства за комуникация, които са налични понастоящем.

13. Хърватия отбеляза добър напредък в изпълнението на критериите за членство и преговорите за присъединяване достигнаха заключителната си фаза. Безусловното сътрудничество с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия продължава да бъде изискване за напредъка на Хърватия в процеса на присъединяване в съответствие с преговорната рамка. Комисията смята, че преговорите трябва да приключат, след като Хърватия изпълни оставащите показатели за затваряне на преговорни глави, по-специално в сферата на съдебната власт и основните права, включително борбата с корупцията, като по този начин няма да бъде необходимо ЕС да обмисля възможността за въвеждане на механизъм за сътрудничество и проверка след присъединяването. Комисията ще следи отблизо напредъка на Хърватия в сферата на съдебната власт и основните права и ще направи преглед на ситуацията през първото тримесечие на 2011 г.

14. Турция продължи процеса на политически реформи, по-конкретно чрез реформа на конституцията си. Нужни са допълнителни резултати по отношение на основните права, „демократичното отваряне“ и участието на всички заинтересовани страни в процеса на реформи. Особено предизвикателство е да се гарантира свободата на словото на практика. Преговорите за присъединяване напреднаха, макар и доста бавно. Отбелязвайки напредък в изпълнението на показателите и изискванията, посочени в преговорната рамка, Турция ще бъде в състояние да ускори темпото на преговорите. Турция трябва спешно да изпълни задължението си за цялостно и недискриминационно прилагане на допълнителния протокол към Споразумението за асоцииране и да отбележи напредък в нормализирането на двустранните отношения с Република Кипър. ЕС ще продължи да следи напредъка по въпросите, посочени в декларацията от 21 септември 2005 г., и да прави прегледи на този напредък в съответствие със заключенията на Съвета, включително тези от декември 2006 г. и декември 2009 г. Ако не бъде постигнат напредък, Комисията препоръчва ЕС да запази мерките от 2006 г., което ще има продължителен ефект върху цялостния напредък на преговорите.

15. Що се отнася до кипърския въпрос , лидерите на кипърската гръцка и кипърската турска общност продължават преговорите за намиране на цялостно решение на проблема под егидата на Обединените нации. Комисията подкрепя техните усилия и предоставя технически консултации по въпросите, които са от компетентността на ЕС. Тя призовава двамата лидери да положат повече усилия за успешното приключване на преговорите възможно най-скоро и отново приканва Турция да предприеме конкретни стъпки за цялостното уреждане на кипърския въпрос.

16. Процесът на присъединяване на Исландия започна. Вследствие на препоръката на Комисията в становището ѝ от февруари 2010 г. и решението, взето на заседанието на Европейския съвет през юни, преговорите за присъединяване стартираха през юли 2010 г., а прегледът на достиженията на правото на ЕС с Исландия предстои да започне. Необходимо е Исландия да изпълни съществуващите задължения, като тези, определени от Надзорния орган на ЕАСТ съгласно Споразумението за ЕИП. Необходимо е да бъдат положени значителни усилия, за да може гражданите на Исландия да бъдат правилно информирани за последиците от членството в ЕС.

17. Бивша югославска република Македония продължава да изпълнява в достатъчна степен политическите критерии. Макар и с неравномерно темпо, допълнителен напредък бе отбелязан във важни области за реформа. Необходимо е да бъдат положени усилия, особено във връзка с реформите в съдебната власт и публичната администрация. Комисията повтаря препоръката си , че с бивша югославска република Македония трябва да започнат преговори за присъединяване към Европейския съюз. Поддържането на добросъседски отношения, включително договарянето на взаимно приемливо решение на спора за името под егидата на ООН, е от основно значение.

18. В приетите днес становища Комисията препоръчва преговорите за присъединяване с Черна гора и Албания да започнат, след като страните достигнат необходимата степен на съответствие с критериите за членство, определени от Европейския съвет в Копенхаген през 1993 г. По-специално, Черна гора и Албания трябва да изпълнят конкретните основни приоритети, посочени във всяко от становищата. Комисията препоръчва Съветът да даде на Черна гора статут на страна кандидатка. Тя приканва Албания да положи допълнителни усилия, за да доразвие постигнатия към днешна дата напредък. Докладът на Комисията за напредъка на двете страни, който ще бъде част от пакета относно разширяването за 2011 г., ще бъде съсредоточен, по-специално, върху изпълнението на ключовите приоритети, които трябва да се изпълнят с оглед на започването на преговори за присъединяване.

19. Сърбия подаде кандидатурата си за членство в ЕС през декември 2009 г., а през октомври 2010 г. Съветът прикани Комисията да представи становище. Страната продължи да изпълнява програмата си за политически реформи и да постига резултати при изпълнението на Временното споразумение. Тя е в състояние да изпълни изискванията съгласно ССА. Сърбия предприе важни стъпки за помиряване в региона. Необходимо е да бъдат положени допълнителни усилия по отношение на съдебната реформа и реформата в публичната администрация, както и в борбата с организираната престъпност и корупцията. Сърбия продължи да сътрудничи с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия. Двамата бегълци, срещу които МНТБЮ е повдигнал обвинения, обаче все още са на свобода. Безусловното сътрудничество с трибунала продължава да бъде основно изискване за членство в ЕС, както се посочва в заключенията на Съвета от 25 октомври 2010 г. Необходимо е Сърбия да покаже по-конструктивно отношение към участието на Косово в регионалната търговия и сътрудничество. Необходимо е сътрудничеството с мисията в областта на върховенството на закона EULEX в северната част на Косово да бъде укрепено.

20. Вследствие на резолюцията на Общото събрание на ООН ЕС ще способства диалога между Белград и Прищина, за да се насърчи сътрудничеството, да се постигне напредък по пътя към ЕС и да се подобри животът на хората.

21. Процесът на децентрализация в Косово значително напредна, а сътрудничеството с EULEX стана по-активно. Правителството подобри капацитета си за изпълнение на европейската програма и политиката на реформи на Косово. Продължават обаче да са налице сериозни предизвикателства, свързани с правовата държава, включително реформата на публичната администрация и съдебната власт, както и с борбата с корупцията, организираната престъпност и изпирането на пари. Диалогът и помиряването между общностите и закрилата и интегрирането на малцинствата, особено на косовските сърби, продължават да будят безпокойство. Необходимо е властите да установят конструктивен подход по отношение на участието на Косово във форумите за регионално сътрудничество, за да може да се проследяват развитията в региона.Комисията предприема инициативите, посочени в нейното съобщение за Косово от октомври 2009 г., в съответствие със заключенията на Съвета от декември 2009 г. Тя приветства напредъка, който Косово постигна наскоро с приемането на законодателството за реадмисия и изготвянето на план за действие за повторната интеграция на завърналите се лица, за чието изпълнение има заделени ресурси. В зависимост от изпълнението Комисията се ангажира да започне в скоро време диалог за либерализиране на визовия режим . Комисията помага на Косово да създаде необходимите условия за евентуалното сключване на търговско споразумение с ЕС. Когато Косово изпълни съответните изисквания, Комисията ще предложи указания за водене на преговори за сключването на търговско споразумение . Комисията ще предложи Косово да участва в подходящи програми на Съюза , като програма „Европа за гражданите“ и „Култура“ Тя ще предложи указания за водене на преговори за сключването на рамково споразумение за тази цел.

22. Босна и Херцеговина трябва да сформира правителство, което е ангажирано с идеята за бъдещо членство на страната в ЕС, и да ускори съответните реформи. Страната трябва спешно да предприеме първоначални действия, за да приведе конституцията си в съответствие с Европейската конвенция за правата на човека и за да подобри функционирането на своите институции. Страната трябва да бъде в състояние да приема, да изпълнява и да прилага законите и правилата на ЕС. Що се отнася до международните задължения, от основно значение продължава да бъде постигането на напредък в изпълнението на целите и условията, които бяха определени за закриването на Службата на върховния представител (СВП). Чрез засиленото си присъствие ЕС ще съдейства на Босна и Херцеговина за изпълнението на целите от програмата на ЕС.

23. Докладите за напредъка през 2010 г. като цяло показват, че процесът на разширяване на ЕС се развива с темпо, което се определя до голяма степен от доказания капацитет на страните, желаещи да се присъединят към ЕС, да поемат произтичащите от членството задължения. За тази цел е необходимо да се извършат трайни реформи , както и надеждно и убедително адаптиране на законодателството и институциите. Тъй като съответните страни отговарят на установените стандарти, включително на тези, които са свързани с демокрацията, правовата държава и основните права и свободи, ЕС е поел ангажимента да работи с тях, за да могат да достигнат следващите етапи от процеса.

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

Заключения и препоръки от становищата на Комисията относно кандидатурите за членство на Черна гора и Албания

Черна гора

Черна гора е постигнала напредък в изпълнението на критериите, свързани със стабилността на институциите, гарантиращи демокрацията, правовата държава, зачитането на правата на човека и зачитането и закрилата на малцинствата, които бяха приети на Европейския съвет в Копенхаген през 1993 г., както и в изпълнението на изискванията на Процеса на стабилизиране и асоцииране. И все пак е необходимо да бъдат положени допълнителни усилия.

Що се отнася до икономическите критерии, Черна гора е постигнала известна макроикономическа стабилност. За да се превърне обаче във функционираща пазарна икономика, както това е определено от Европейския съвет в Копенхаген през 1993 г., страната трябва да се справи с вътрешния и външния дисбаланс, да отстрани съществуващите слабости, по-конкретно във финансовия сектор и функционирането на пазарите на труда, и да укрепи принципа на правовата държава. За да може да се справи с конкурентния натиск и пазарните сили в Съюза в средносрочен план, Черна гора трябва да укрепи своята физическа инфраструктура и човешки капитал и да продължи да осъществява структурни реформи.

Резултатите на Черна гора от изпълнението на задълженията по Споразумението за стабилизиране и асоцииране като цяло са положителни.

Страната ще бъде в състояние да поеме в средносрочен план всички задължения, произтичащи от членството, в повечето области от достиженията на правото на ЕС, ако процесът на привеждане в съответствие на законодателството продължи и бъдат полагани значителни и постоянни усилия, за да се постигне изпълнение и прилагане на законодателството. Необходимо е да се отдели специално внимание на свободното движение на стоки, закона за интелектуалната собственост, селското стопанство и развитието на селските райони, безопасността на храните, ветеринарната и фитосанитарната политика, рибарството, статистиката, социалната политика и трудовата заетост, регионалната политика и координирането на структурните инструменти, съдебната власт и основните права, правосъдието, свободата и сигурността и финансовия контрол. Пълно съответствие с достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда може да се постигне само в дългосрочен план и за него ще са необходими по-големи инвестиции. Усилията в тази област трябва да се увеличат.

Присъединяването на Черна гора ще има ограничено общо отражение върху политиките на Европейския съюз и няма да засегне способността му да запази и задълбочи развитието си.

Комисията е на мнение, че преговорите с Черна гора за присъединяване към Европейския съюз трябва да започнат, след като страната достигне необходимата степен на съответствие с критериите за членство и по-специално с политическите критерии от Копенхаген, изискващи стабилност на институциите, гарантиращи принципа на правовата държава. В този смисъл е необходимо Черна гора да изпълни следните ключови приоритети:

- усъвършенстване на законодателната рамка за провеждане на избори в съответствие с препоръките на ОССЕ/СДИЧП и Венецианската комисия; укрепване на законодателните и надзорните функции на парламента;

- довършване на основната работа по реформата на публичната администрация, включително внасяне на изменения в закона за общата административна процедура и в закона за държавните служители и експерти и укрепване на Органа за управление на човешките ресурси и Държавната институция за одит, за да се постигне по-голям професионализъм и деполитизация на публичната администрация и да се утвърди използването на прозрачен подход, основан на качеството на работа, при назначенията и повишенията;

- укрепване на правовата държава, по-конкретно чрез деполитизирани и основани на качеството на работа назначения на членовете на съдебния и прокурорския съвет и държавните прокурори, както и чрез по-голяма независимост, автономност, ефективност и отчетност на съдиите и прокурорите;

- усъвършенстване на правната рамка за борба с корупцията и изпълнение на правителствената стратегия и план за действие за борба с корупцията; постигане на стабилни резултати при дейното разследване, съдебно преследване и издаване на окончателни присъди по случаи на корупция на всички нива;

- засилване на борбата срещу организираната престъпност въз основа на оценка на заплахата и дейни разследвания, по-активно сътрудничество с регионалните партньори и партньорите от ЕС, ефективна обработка на информацията от криминално разузнаване и увеличаване на капацитета за правоприлагане и координирането; постигане на стабилни резултати в тази област;

- постигане на по-голяма свобода на медиите чрез привеждане в съответствие с практиката на Европейския съд за правата на човека относно клеветата и засилване на сътрудничеството с гражданското общество;

- прилагане на правната и стратегическа рамка за борба с дискриминацията при спазване на европейските и международните стандарти; даване на правен статут на разселените лица, по-специално на ромите, ашкалите и представителите на египетската общност, и гарантиране на зачитането на правата им. Това включва приемането и изпълнението на устойчива стратегия за затварянето на лагера Коник.

Черна гора бива насърчавана да продължи конструктивното си участие в регионалното сътрудничество и в укрепването на двустранните отношения със съседните държави. Необходимо е да се изяснят нерешените двустранни въпроси. Безпроблемното прилагане на ССА трябва да продължи. В този контекст е необходимо да се обърне надлежно внимание на отстраняването на пропуските в области като държавната помощ и транзитния трафик. Освен това страната бива активно насърчавана да продължи да увеличава административния си капацитет във всички сфери. Нужно е да се положат специални усилия по отношение на ефективността и безпристрастността на държавната администрация в чувствителни сфери като опазването на околната среда. Случаите на насилие и отправяне на заплахи срещу журналисти и активисти на НПО трябва да бъдат преследвани по адекватен начин. Необходимо е да се решат въпросите, свързани с домашното насилие, малтретирането и условията в затворите, които не отговарят на стандартите.

Предвид постигнатия досега напредък, Комисията препоръчва Съветът да даде на Черна гора статут на страна кандидатка.

Комисията ще следи напредъка на нужните реформи съгласно институционалната рамка на Споразумението за стабилизиране и асоцииране и ще продължи да подкрепя усилията, които се полагат, посредством финансовия инструмент на ИПП. Тя ще представи доклад за напредъка на Черна гора, който ще бъде включен в пакета относно разширяването през 2011 г. Този доклад ще бъде съсредоточен, по-специално, върху изпълнението на ключовите приоритети, необходими за започването на преговори за присъединяване.

Албания

Албания постигна напредък в изпълнението на критериите, свързани със стабилността на институциите, гарантиращи демокрацията, правовата държава, зачитането на правата на човека и зачитането и закрилата на малцинствата, които бяха приети на Европейския съвет в Копенхаген през 1993 г., както и в изпълнението на изискванията на Процеса на стабилизиране и асоцииране. И все пак е необходимо да бъдат положени значителни допълнителни усилия.

Що се отнася до икономическите критерии, Албания постигна известна макроикономическа стабилност. За да се превърне обаче във функционираща пазарна икономика, както това е определено от Европейския съвет в Копенхаген през 1993 г., страната трябва да доукрепи управлението, да подобри функционирането на пазара на труда, да осигури признаването на правото на собственост и да укрепи принципа на правовата държава. За да може да се справи с конкурентния натиск и пазарните сили в Съюза в средносрочен план, Албания трябва да укрепи своята физическа инфраструктура и човешки капитал и да продължи да осъществява структурни реформи.

Резултатите на Албания от изпълнението на задълженията по Споразумението за стабилизиране и асоцииране като цяло са положителни.

Страната ще бъде в състояние да поеме в средносрочен план всички задължения, произтичащи от членството, в повечето области от достиженията на правото на ЕС, ако процесът на привеждане в съответствие на законодателството продължи и ако се полагат значителни и постоянни усилия, за да се постигне изпълнение и прилагане на законодателството. Специално внимание трябва да се отдели на свободното движение на стоки, закона за интелектуалната собственост, информационното общество и медиите, селското стопанство и развитието на селските райони, безопасността на храните, ветеринарната и фитосанитарната политика, рибарството, транспортната политика, социалната политика и трудовата заетост, регионалната политика и координирането на структурните инструменти, съдебната власт и основните права, правосъдието, свободата и сигурността и финансовия контрол. Пълно съответствие с достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда може да се постигне само в дългосрочен план и за него ще са необходими значителни инвестиции. Усилията в тази област трябва да се увеличат.

Присъединяването на Албания ще има ограничено общо отражение върху политиките на Европейския съюз и няма да засегне способността му да запази и задълбочи развитието си.

Комисията е на мнение, че преговорите с Албания за присъединяване към Европейския съюз трябва да започнат, след като страната постигне необходимата степен на съответствие с критериите за членство, и по-специално с политическите критерии от Копенхаген, изискващи стабилност на институциите, гарантиращи демокрацията и правовата държава. В този смисъл е необходимо Албания да изпълни следните ключови приоритети:

- осигуряване на правилното функциониране на парламента въз основа на конструктивен и постоянен политически диалог между всички политически партии;

- приемане на неприетите закони, за които е необходимо голямо мнозинство в парламента;

- назначаване на омбудсман и предвиждане на редовна процедура на изслушване и гласуване в парламента за назначенията в конституционния и върховния съд;

- изменение на законодателната рамка за провеждането на избори в съответствие с препоръките на ОССЕ/СДИЧП;

- гарантиране на това, че изборите се провеждат в съответствие с европейските и международните стандарти;

- довършване на основната работа по реформата на публичната администрация, включително внасяне на изменения в закона за държавната администрация и укрепване на департамента за публична администрация, за да се постигне по-голям професионализъм и деполитизация на публичната администрация и да се утвърди използването на прозрачен подход, основан на качеството на работа, при назначенията и повишенията;

- укрепване на принципа на правовата държава чрез приемането и изпълнението на стратегия за реформа на съдебната власт, като по този начин ще се постигнат независимост, ефективност и отчетност на съдебните институции;

- постигане на резултати при изпълнението на стратегията и плана за действие на правителството за борба с корупцията и отстраняване на пречките пред воденето на разследвания срещу съдии, министри и депутати; постигане на стабилни резултати при дейното разследване, съдебно преследване и издаване на окончателни присъди по случаи на корупция на всички нива;

- засилване на борбата срещу организираната престъпност въз основа на оценка на заплахата и дейни разследвания, по-активно сътрудничество с регионалните партньори и партньорите от ЕС и по-добро координиране на правоприлагащите агенции; постигане на стабилни резултати в тази област;

- изготвяне, приемане и изпълняване на национална стратегия и план за действие относно правото на собственост, след като се проведе широкообхватна консултация със заинтересованите страни и се вземе предвид практиката на ЕСПЧ; тези действия трябва да обхванат реституцията, обезщетяването и узаконяването;

- предприемане на конкретни действия за по-голяма защита на правата на човека, по-специално на жените, децата и ромите, и за ефективно прилагане на политиките за борба с дискриминацията;

- вземане на допълнителни мерки за по-добро отношение към задържаните лица в полицейските участъци, предварителния арест и затворите; предвиждане на съдебни действия по случаите на малтретиране и подобряване на изпълнението на препоръките на омбудсмана в тази област.

Албания бива насърчавана да продължи конструктивното си участие в регионалното сътрудничество и в укрепването на двустранните отношения със съседните държави. Безпроблемното прилагане на ССА трябва да продължи. В тази връзка трябва да се обърне надлежно внимание на спазването на сроковете за изпълнение на ангажиментите на страната. Освен това Албания бива активно насърчавана да продължи да укрепва административния си капацитет във всички сфери. Необходимо е сътрудничеството с гражданското общество да бъде модернизирано. Албания трябва да отдели необходимите ресурси, за да постигне ефективно функциониране на своите институции за правата на човека и да увеличи усилията си в областта на закрилата на малцинствата. Нужно е да се укрепят свободата на медиите и тяхната независимост, както и да се реши въпросът с упражняването на политическо влияние.

Комисията ще следи напредъка на нужните реформи съгласно институционалната рамка на Споразумението за стабилизиране и асоцииране и ще продължи да подкрепя усилията, които се полагат, посредством финансовия инструмент на ИПП. Тя ще представи доклад за напредъка на Албания, който ще бъде включен в пакета относно разширяването през 2011 г. Този доклад ще бъде съсредоточен, по-специално, върху изпълнението на ключовите приоритети, по които трябва да се предприемат действия, за да бъдат започнати преговори за присъединяване.

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

Заключения от докладите за напредъка на Хърватия, бивша югославска република Македония, Босна и Херцеговина, Сърбия, Косово, Турция и Исландия

Хърватия

Хърватия продължава да изпълнява политическите критерии . Напредък бе постигнат в множество области, включително в сферата на правовата държава. Усилията обаче трябва да продължат и допълнително да се увеличат в сферата на съдебната и административната реформа, борбата с корупцията и организираната престъпност, зачитането и закрилата на малцинствата и връщането на бежанците.

Демокрацията и правовата държава бяха допълнително укрепени. Правителството и парламентът продължиха да функционират ефективно. Необходимо е обаче капацитетът на парламента за преглед на законодателния процес да бъде увеличен. Реформата на съдебната система продължи, но все още има значителни предизвикателства, по-специално по отношение на ефективността, независимостта и отчетността на съдебната система.

Ограничен напредък бе отчетен в реформата на публичната администрация . Законът за общите административни процедури влезе в сила и бяха приети стратегия за развитие на човешките ресурси и план за действие относно държавната служба. Въпреки това публичната администрация продължава да страда от недостатъци, сред които са сложните административни процедури, политизирането и слабото управление на човешките ресурси. За постигането на осезаеми резултати са нужни по-голям политически ангажимент и по-добра координация между основните участници на централно, регионално и местно равнище.

Съдебната реформа продължи. Обемът на натрупаните за разглеждане дела в съдилищата бе намален, а независимостта на съдебната власт бе укрепена чрез внасянето на изменения в конституцията. Все още обаче предстои да бъдат постигнати основните резултати, очаквани от процеса на реформи. Продължават да съществуват предизвикателства, свързани с прилагането на прозрачни критерии за назначаването на съдии и прокурори, допълнителното намаляване на обема на натрупаните за разглеждане дела, продължителността на производствата и изпълнението на решенията. Известен напредък бе отбелязан при обработването на делата за военни престъпления, включително при преразглеждане на спорни присъди от 90-те години. Проблемът с безнаказаността обаче продължава да бъде налице, особено във връзка с престъпления срещу етнически сърби, много от които не са разследвани, както трябва.

Добър напредък бе постигнат в борбата с корупцията . Прилагането и цялостното координиране на усилията за борба с корупцията се подобриха. Службата за борба с корупцията и организираната престъпност продължи да бъде активна и повдигна обвинения по няколко важни дела. Броят на съдебните присъди с