ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.6.2011 
SEC(2011) 803 окончателен  
  
Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  Националната  програма  за реформи  на Кипър  за 2011 г. 
 
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  Програма  за стабилност  на Кипър  за периода  2011—
2014 г. 
{SEC(2011) 721 окончател eн}  
 
BG 2   BG Препоръка  за 
ПРЕПОРЪКА  НА СЪВЕТА  
относно  Националната  програма  за реформи  на Кипър  за 2011 г. 
 
и за представяне  на становище  на Съвета  
 
относно  актуализираната  Програма  за стабилност  на Кипър  за периода  2011—
2014 г. 
СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
Като  взе предвид  Договора  за функционирането  на Европейския  съюз , и по-специално  
член  121, параграф  2 и член  148, параграф  4 от него , 
като взе предвид  Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  от 7 юли 1997 г. за засилване  на 
надзора  върху  състоянието  на бюджета  и на надзора  и координацията  на 
икономическите  политики1, и по-специално  член  5, параграф  3 от него , 
като взе предвид  препоръката  на Европейската  комисия2, 
като взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет , 
като взе предвид  становището  на Комитета  по заетостта , 
след  консултация  с Икономическия  и финансов  комитет , 
като има предвид , че: 
(1) На 26 март  2010 г. Европейският  съвет  постигна  съгласие  по предложението  на 
Европейската  комисия  да се започне  изпълнението  на нова  стратегия  за работни  
места  и растеж  — стратегията  „Европа  2020“ — въз основа  на засилена  
координация  на икономическата  политика , съсредоточена  върху  ключовите  
области , в които  е необходимо  да се предприемат  действия  за повишаване  на 
потенциала  за устойчив  растеж  и конкурентоспособността  на Европа . 
(2) На 13 юли 2010 г. Съветът  прие  препоръка  относно  общите  насоки  за 
икономическата  политика  на държавите -членки  и на Съюза  (за периода  2010—
2014 г.), а на 21 октомври  2010 г. прие  решение  относно  насоките  за политиката  
на държавите -членки  по заетостта3, като заедно  двата  акта представляват  т. нар. 
„интегрирани  насоки “. Държавите -членки  бяха  призовани  да се съобразят  с 
                                                 
1 ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. 
2 ОВ C…, …г., стр.... 
3 Продължават  да се прилагат  за 2011 г. с Решение  2011/308/ ЕС на Съвета  от 19 май 2011 г. 
 
BG 3   BG интегрираните  насоки  в националните  си икономически  политики  и политиките  
по заетостта . 
(3) На 12 януари  2011 г. Комисията  прие  първия  годишен  обзор  на растежа , с което  
постави  началото  на нов цикъл  на икономическото  управление  в ЕС и на първия  
европейски  семестър  за предварителна  интегрирана  координация  на политиката  
съгласно  стратегията  „Европа  2020“.  
(4) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  одобри  приоритетите  за фискалната  
консолидация  и структурната  реформа  (в съответствие  със заключенията  на 
Съвета  от 15 февруари  и 7 март  2011 г. и въз основа  на годишния  обзор  на 
растежа , изготвен  от Комисията ). Бе подчертана  необходимостта  да се даде  
приоритет  на възстановяването  на стабилността  на бюджетите  и фискалната  
устойчивост , намаляването  на безработицата  чрез реформи  на пазара  на труда  и 
полагането  на нови  усилия  за стимулиране  на растежа . Съветът  поиска  от 
държавите -членки  да превърнат  тези приоритети  в конкретни  мерки , които  да 
бъдат  включени  в техните  програми  за стабилност  или програми  за 
конвергенция  и в националните  програми  за реформи . 
(5) На 25 март  2011 г. Европейският  съвет  също  така прикани  държавите -членки , 
участващи  в пакта  „Евро  плюс “, да представят  своите  задължения  достатъчно  
рано , за да бъдат  включени  в програмите  им за стабилност  или програмите  им за 
конвергенция  и в националните  програми  за реформи .  
(6) На 6 май 2011 г. Кипър  представи  своята  национална  програма  за реформи , а на 
7 май 2011 г. — актуализираната  си програма  за стабилност  за периода  2010—
2014 г. Двете  програми  бяха  оценени  едновременно , за да бъдат  отчетени  
взаимовръзките  между  тях. 
(7) Икономиката  на Кипър  се възстановява  с умерени  темпове , след  като изживя  
своето  първо  свиване  за последните  тридесет  и пет години  през 2009 г., когато  
реалният  БВП  спадна  с 1,7 %. Пазарът  на труда  беше  засегнат  от рецесията , като 
равнището  на безработица  достигна  6,5 % през 2010 г. Състоянието  на 
публичните  финанси  също  се влоши . От излишък  в консолидирания  държавен  
бюджет  се стигна  до дефицит  от 6 % от БВП  през  2009 г., породен  от 
автоматични  стабилизатори , дискреционни  мерки  за фискално  стимулиране  за 
възпиране  на икономическия  спад , както  и от сериозните  последици  от по-
малкия  дял на данъците  в структурата  на растежа . През  2010 г. икономическата  
активност  отбеляза  умерен  ръст  от 1 %, дължащ  се предимно  на натрупването  на 
материални  запаси  след  масовото  намаляване  на складовите  наличности  през  
2009 г., наред  с леко  възобновяване  на частното  потребление . Очаква  се по-
оптимистичната  икономическа  прогноза  да окаже  благотворно  влияние  на 
пазара  на труда , като според  прогнозите  равнището  на заетостта  ще се повиши  
умерено , а равнището  на безработицата  постепенно  ще спадне  от пика  си от края  
на 2010 г.  
(8) Съгласно  извършената  в съответствие  с Регламент  (ЕО) № 1466/97 на Съвета  
оценка  на актуализираната  програма  за стабилност  Съветът  е на мнение , че 
макроикономическият  сценарий , който  стои  в основата  на бюджетните  
прогнози , е правдоподобен  до 2012 г., но е твърде  оптимистичен  след  това, ако 
се съпостави  с прогнозите  на службите  на Комисията  от пролетта  на 2011 г. С 
 
BG 4   BG програмата  за стабилност  се цели  намаляване  на бюджетния  дефицит  до 4 % от 
БВП  през 2011 г. и до 2,6 % през 2012 г. в съответствие  с препоръките  на Съвета  
и продължаване  на консолидацията  след  това. В програмата  се прогнозира , че 
съотношението  на дълга  към БВП  ще достигне  своя пик през 2012 г. и ще 
започне  да намалява  след  това. Средногодишното  подобрение  на структурното  
салдо  за периода  2011—2012 г. е 1,5 % от БВП  в съответствие  с препоръките  на 
Съвета . При все това определената  степен  на структурното  подобрение  е под 
предвидената  в изискванията  на Пакта  за стабилност  и растеж  както  за 2013 г., 
така и за 2014 г. Средносрочната  бюджетна  цел, която  е потвърдена  като 
балансиран  бюджет  в структурно  изражение , няма  да бъде  постигната  през 
програмния  период . Въпреки  че предвидената  цялостна  корекция  се основава  на 
ограничаване  на разходите , повечето  мерки  през 2011 г. се отнасят  до 
приходите . Като  цяло  постигането  на очакваните  резултати  в хода  на 
консолидацията , залегнала  в програмата , е изложено  на рискове , свързани  с 
непрекъснатото  преструктуриране  на икономическия  растеж  за намаляване  на 
дела  на данъците  в състава  му, практиката  да се приемат  допълнителни  бюджети  
през годината , а също  и с навременното  прилагане  на мерките , които  все още 
трябва  да бъдат  съгласувани  със социалните  партньори  и други , чиито  условия  
все още трябва  да бъдат  определени  (напр . ограничаване  на текущите  разходи ). 
С оглед  на тези рискове  може  да се наложи  приемането  на допълнителни  мерки , 
ако макроикономическите  или бюджетните  резултати  се окажат  по-лоши  от 
очакваното .  
(9) Въпреки  че спадна  до около  9 % от БВП  през  2010 г., дефицитът  по текущата  
сметка  продължава  да бъде  голям  и вероятно  ще възпрепятства  икономическия  
растеж  в средносрочен  план . Големите  разходи  на обществения  сектор  трябва  да 
бъдат  финансирани  чрез външен  дълг  или чрез по-големи  спестявания  на 
местния  частен  сектор . Последното  предполага  по-нисък  ръст  на БВП  
вследствие  на по-ниските  инвестиции  или частно  потребление  (ефект  на 
изместването ). В средносрочен  план  дефицитът  ще продължи  да се подобрява , 
но в умерена  степен . На 13 юли 2010 г. в контекста  на процедурата  при 
прекомерен  дефицит  Съветът  препоръча  също  така на кипърските  власти  да 
засилят  задължителния  характер  на своята  средносрочна  бюджетна  рамка . Не е 
докладвано  за напредък  в тази насока  досега . Според  посоченото  в програмата  за 
стабилност  се предвижда  средносрочната  бюджетна  рамка  да се прилага  изцяло  
от фискалната  2014 година  нататък , вместо  от 2012 г., както  се смяташе  доскоро . 
Поради  това нейното  въздействие  би могло  да стане  осезателно  едва в 
средносрочен  план . Навременното  прилагане  на новата  рамка  би било  от голямо  
значение  за успешната  и трайна  консолидация  на публичните  финанси . 
(10) Банковият  сектор  устоя  добре  както  на световната  финансова  криза , така и на 
кризата  на държавните  дългове  в еврозоната , без да е необходима  
правителствена  намеса . Въпреки  това с активи  на стойност  над шест  пъти  БВП , 
като се изключат  дъщерните  дружества  и клоновете  на чуждестранни  банки , и 
десет  пъти  БВП , когато  същите  са включени , делът  на банковия  сектор  в 
икономиката  е голям . Освен  това секторът  е сравнително  концентриран , като 
пазарът  е доминиран  от три местни  групи , които  притежават  около  55 % от 
общия  размер  на консолидираните  активи  на банковата  система , с изключение  
на кооперативните  банки . Текущите  рискове  на международните  финансови  
пазари  изискват  продължаване  на консервативното  управление  на счетоводния  
 
BG 5   BG баланс  и старателен  надзор . Съществуват  два различни  надзорни  органа : 
Централната  банка  на Кипър  за търговските  банки  и Органът  за надзор  и 
развитие  на кооперативните  дружества  (ASDCS) за кооперативните  кредитни  
институции . Въпреки  препоръката  на МВФ  да има само  един  надзорен  орган  
както  за банките , така и за кооперативните  кредитни  институции , не е постигнат  
напредък  в тази насока .  
(11) Прогнозираното  дългосрочно  отражение  върху  бюджета  от застаряването  на 
населението  е значително  по-голямо  от средното  за ЕС, най-вече поради  
относително  високото  нарастване  на разходите  за пенсии  като дял от БВП  през  
предстоящите  десетилетия . През  април  2009 г. беше  направена  пенсионна  
реформа . Реформата  е насочена  предимно  към приходната  част и ще забави  
съвсем  леко  увеличаването  на разходите  за пенсии . Съвсем  ограничен  е 
напредъкът  в реформата  на здравеопазването , с която  се цели  ограничаване  на 
очакваното  увеличение  на разходите  чрез създаването  на национална  система  за 
здравеопазване  и превръщането  на обществените  болници  в автономни  
образувания . 
(12) Автоматичната  корекция  на надбавката  за компенсиране  на разходите  за живот  
(COLA), която  се прави  два пъти  годишно , е свързана  пряко  със средната  
процентна  промяна  на индекса  на потребителските  цени  за изминалите  шест  
месеца  спрямо  предходните  шест  месеца . Тя се радва  на силна  подкрепа  от 
социалните  партньори  и не подлежи  на обсъждане  в процеса  на колективно  
договаряне . Еднаквото  ѝ прилагане  обаче  не позволява  на заплатите  да отразяват  
разликите  в производителността  на отделните  сектори . Сред  недостатъците  на 
надбавката  за компенсиране  на разходите  за живот  (COLA) е, на първо  място , 
това, че заплатите  са свързани  само  с цените  на стоките , но не и с увеличаването  
на производителността . Второ , онези , които  се възползват  в най-голяма  степен  
от тази система , са тези с по-висок  доход  (заплатите  на 70 % от тях са 
индексирани  чрез COLA), докато  мнозинството  от най-ниско  платените  (напр . 
неквалифицираните  работници ) не се ползват  от нея (само  6 % са индексирани  
чрез COLA). Трето , надбавката  има също  така значително  отражение  върху  
публичните  финанси , тъй като, освен  от надниците  и заплатите , тя е също  така 
неразделна  част от пенсиите , обезщетенията  и другите  видове  надбавки . 
(13) Въпреки  че в Кипър  участието  в пазара  на труда  е по-високо  от средното  за ЕС, 
пазарът  на труда  се отличава  с голямо  неравновесие  между  половете . В 
националната  програма  за реформи  на Кипър  се признава , че несъответствията  в 
равнището  на заетост  между  половете , цената  и наличието  на детски  заведения  
(включително  географското  разположение  и близостта  до местоработата ), 
оскъдността  на гъвкави  форми  на заетост  и трайните  големи  различия  в 
заплащането  на двата  пола  са важни  фактори , които  възпрепятстват  
повишаването  на заетостта  и растежа . Докато  равнището  на достигане  до средна  
и висша  образователна  степен  в Кипър  е високо , изглежда , че професионалното  
образование  и обучение  не представлява  привлекателна  алтернатива . Високото  
равнище  на безработицата  при младите  хора  в комбинация  с големия  дял на 
хората  с висше  образование  в общата  безработица  е сигнал , че има значително  
разминаване  в търсените  и предлаганите  умения  в икономиката  на Кипър . Освен  
това за страна , в която  образователното  равнище  е добро  като цяло , степента  на 
участие  в програми  за учене  през целия  живот  е ниска , особено  при някои  групи  
(нискоквалифицираните  работници , възрастните  хора  и безработните ). В отговор  
 
BG 6   BG на тези проблеми  в националната  програма  за реформи  се предвижда  
създаването  на редица  нови  институти  за следдипломно  професионално  
образование  и обучение  от академичната  2012—2013 година  нататък . 
Съществуват  също  и планове  за въвеждането  на новата  система  за 
професионални  стажове  през същата  академична  година . Като  цяло  за 
постигането  на стратегическата  цел на страната  за преминаване  от 
нископродуктивни  към високопродуктивни  работни  места  би съдействало  в 
голяма  степен  преориентирането  на образователната  система  към по-добра  
комбинация  от умения , които  съответстват  на търсенето  на пазара  на труда .  
(14) През  юли 2010 г. Кипър  прие  общ закон  за транспонирането  на Директивата  за 
услугите . Въпреки  това съществува  загриженост  относно  пълнотата  и 
задълбочеността  на транспонирането , тъй като много  от пречките  за 
установяването  и свободното  предоставяне  на услуги  продължават  да са налице  
в секторно  специфичното  законодателство , в което  не са направени  изменения . 
Тези  пречки  варират  от такива  общоприложими  изисквания  като разрешенията , 
изисквани  от местните  органи  за упражняване  на стопанска  дейност  или 
ограничената  продължителност  на тези разрешения , независимо  от сферата  на 
дейност  и съответните  рискове , до съвсем  специфични  условия  като фиксирани  
тарифи  за туристическите  услуги , анализи  на икономическата  необходимост  и 
участие  на конкурентите  при разрешенията  за даване  под наем  на автомобили , 
дискриминационно  третиране  на строителните  дружества  от други  държави -
членки  и забраната  за архитектите  и инженерите  да упражняват  професията  си 
като юридически  лица . 
(15) Като  цяло  ограниченията , свързани  с околната  среда , както  и поставяните  от 
ресурсите  и енергетиката  предизвикателства  създават  сериозни  спънки  пред  
растежа . Те са свързани  със специфичното  географско  положение  на страната  и 
с дължащите  се на изменението  на климата  тежки  суши . Ще бъде  необходимо  да 
се оцени  рентабилността  на схемите  за подпомагане  на енергията  от 
възобновяеми  източници . Функционирането  на енергийния  сектор  може  да бъде  
значително  подобрено  дори  и в краткосрочен  план  чрез либерализация  на 
пазара , отваряне  за конкуренцията  и улесняване  на инвестициите  в 
инфраструктурата .  
(16) Кипър  пое редица  ангажименти  по силата  на пакта  „Евро  плюс “4. Страната  пое 
ангажимент  по силата  на пакта  да укрепи  фискалната  устойчивост  посредством  
изготвянето  на рамков  закон  за справяне  с финансовите  кризи  и чрез 
създаването  на напълно  независим  фонд  за финансова  стабилност . Освен  това се 
води  диалог  относно  преструктурирането  на държавната  пенсионна  система , 
който  трябва  да приключи  до края  на 2011 г. Мерките  за повишаване  на 
заетостта  са съсредоточени  върху  борбата  с незаконния  и недекларирания  труд , 
преодоляването  на несъответствията  в предлагането  и търсенето  на умения  и 
повишаването  на конкурентоспособността  на предприятията . Мерките  за 
повишаване  на конкурентоспособността  предвиждат  да се задържи  покачването  
на заплатите  в публичния  сектор  (да се преосмисли  механизмът  за индексиране  
на заплатите ), да се увеличи  конкурентоспособността  на МСП , да се завърши  
                                                 
4 Повече  подробности  относно  ангажиментите , поети  в рамките  на пакта  „Евро  плюс “, могат  да 
бъдат  намерени  в документ  SEC(2011) 721. 
 
BG 7   BG Националната  цифрова  стратегия  до 2011 г. и да се насърчат  енергийната  
ефективност  и енергията  от възобновяеми  източници . Тези  ангажименти  се 
отнасят  за четирите  насоки  на пакта . Те осигуряват  приемственост  с по-
широката  програма  за реформи , очертана  в програмата  за стабилност  и 
националната  програма  за реформи , и потвърждават  вече обявените  планове  за 
реформи , имащи  за цел преодоляването  на структурните  слабости  на страната , 
без на този етап да има определен  график  за разглеждането  на въпроси  като  
заплатите  в публичния  сектор  и пенсионната  система . Поетите  ангажименти  
бяха  оценени  и взети  предвид  в настоящите  препоръки . 
(17) Комисията  направи  оценка  на програмата  за стабилност  и националната  
програма  за реформи , включително  ангажиментите  по пакта  „Евро  плюс “5. Тя 
взе предвид  не само  тяхното  значение  за провеждането  на устойчива  фискална  и 
социално -икономическа  политика  в Кипър , но също  така и степента , в която  те 
спазват  правилата  и насоките  на ЕС предвид  необходимостта  от засилване  на 
цялостното  икономическо  управление  на Европейския  съюз  чрез принос  на 
равнище  ЕС към бъдещите  решения  на държавите -членки . В тази връзка  
Комисията  счита , че са необходими  повече  усилия  за постигането  на целевия  
бюджетен  дефицит  за 2011 г. и че следва  да бъдат  уточнени  допълнителните  
мерки  за консолидация  за 2012 г. и след  това. С оглед  на подобряването  на 
дългосрочната  устойчивост  на публичните  финанси  са необходими  по-
нататъшни  мерки  спрямо  пенсионната  система  и системата  на здравеопазването . 
Следва  да бъдат  предприети  и по-нататъшни  мерки  за укрепването  на 
пруденциалната  рамка  на банковия  надзор , адаптирането  на системата  за 
индексиране  на заплатите  и подобряването  на професионалното  образование , 
обучение  и умения , бизнес  средата  и енергийната  ефективност .  
(18) В контекста  на настоящата  оценка  и предвид  Препоръка  на Съвета  от 13 юли 
2010 г. по член  126, параграф  7 от Договора  за функционирането  на Европейския  
съюз  Съветът  разгледа  актуализираната  Програма  за стабилност  на Кипър  за 
2011 г., като становището  му6 е изразено  по-специално  в препоръки  (1) и (3) по-
долу . Като  взе предвид  заключенията  на Европейския  съвет  от 25 март  2011 г., 
Съветът  разгледа  националната  програма  за реформи  на Кипър , 
ПРЕПОРЪЧВА  на Кипър  да предприеме  следните  действия  в периода  2011—2012 г.:  
(1) Да приеме  необходимите  постоянни  мерки  за коригиране  на прекомерния  
дефицит  до 2012 г. Да предприеме  мерки  за поддържане  на строг  контрол  
върху  разходите  и да използва  всички  по-добри  от очакваните  резултати  в 
бюджета  за по-бързото  намаляване  на дефицита  и дълга . Да осигури  напредък  
към постигането  на средносрочната  бюджетна  цел с най-малко  0,5 % от БВП  
годишно . Да ускори  постепенното  преминаване  към подлежаща  на изпълнение  
многогодишна  бюджетна  рамка  със задължително  законово  основание  и 
коригиращи  механизми  още при изготвянето  на бюджета  за 2012 г., както  и 
чрез програмно  бюджетиране  и бюджетиране  въз основа  на резултатите . 
                                                 
5 SEC(2011) 721. 
6 Предвидено  в член  5, параграф  3 от Регламент  (EО) № 1466/97 на Съвета . 
 
BG 8   BG (2) Да укрепи  допълнително  пруденциалната  рамка  за надзор  върху  банките  и 
кооперативните  кредитни  дружества , за да се гарантира  ранното  откриване  на 
рискове . 
(3) Да подобри  дългосрочната  устойчивост  на публичните  финанси  чрез 
изпълнението  на мерки  за реформа , с които  да се контролират  разходите  за 
пенсии  и здравеопазване , така че да се ограничи  предвижданото  увеличение  на 
разходите , свързани  със застаряването  на населението . Що се отнася  до 
пенсиите , да се увеличи  броят  на годините  осигурителен  стаж , да се свърже  
пенсионната  възраст  с очакваната  продължителност  на живота , като 
същевременно  се положат  усилия  за справяне  с високото  равнище  на риск  от 
изпадане  в бедност  при възрастните  хора . По отношение  на здравеопазването , 
да се предприемат  по-нататъшни  действия  за ускоряване  на прилагането  на 
националната  здравноосигурителна  система .  
(4) Да извърши  реформа , след  консултации  със социалните  партньори  и в 
съответствие  с националната  практика , на системата  за договаряне  и 
индексиране  на заплатите , за да се гарантира , че техният  ръст  отразява  по-
добре  промените  в производителността  на труда  и в конкурентоспособността .  
(5) Да предприеме  по-нататъшни  действия  в рамките  на планираните  реформи  в 
системата  за професионално  образование  и обучение , за да се синхронизират  
по-добре  образователните  резултати  с нуждите  на пазара  на труда , по-
специално  чрез създаването  на институт  за следдипломно  професионално  
образование  и обучение . Да предприеме  мерки  за повишаване  на 
ефективността  на системата  за професионално  обучение  чрез увеличаване  на 
стимулите  за професионално  образование  и обучение  и подобряване  на достъпа  
до него , особено  за нискоквалифицираните  работници , жените  и възрастните  
работници . 
(6) Да премахне  оставащите  пречки  пред  установяването  и свободното  
предоставяне  на услуги  в секторно  специфичното  законодателство  до октомври  
2011 г., за да се създадат  повече  възможности  за растеж  и работни  места  в 
сектора  на услугите .  
(7) Да въведе  мерки  за засилване  на конкуренцията  при мрежовите  услуги , като 
даде  възможност  за по-голяма  свобода  при определянето  на цените . Да изготви  
до 2012 г. план  за управление  на водите  и схема  за определяне  на цените  на 
водата , които  да отразяват  нуждата  от рентабилност  и справедливост , така че 
да се гарантира  по-устойчивото  управление  на водните  ресурси . 
Съставено  в Брюксел  на година . 
 За Съвета  
 Председател