BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 8.3.2011 
SEC(2011) 280 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
 
Придружаващ  документ  към 
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
  
Европейски  план  за енергийна  ефективност  — 2011 г. 
 
 
SEC(2011) 277 окончател eн 
SEC(2011) 275 окончател eн 
SEC(2011) 276 окончател eн 
SEC(2011) 278 окончател eн 
SEC(2011) 279 окончател eн 
COM(2011) 109 окончател eн 
 
  
BG 2   BG Европа  може  да намали  своето  първично  енергопотребление  в 2020 г. с 20 % просто  
чрез прилагането  на икономически  ефективни  мерки  за енергоспестяване1. Това  би 
направило  европейската  икономика  по-конкурентноспособна  и би създало  работни  
места  и нови  стопански  възможности . Европейските  граждани  биха  плащали  по-малки  
енергийни  сметки , с което  би се намалил  броят  на бедните  в енергийно  отношение  
домакинства . Енергийната  ефективност  е свързана  също  с по-добро  използване  на 
енергийните  ресурси  и намаляване  на зависимостта  от внос  на енергия . По-малкото  
енергопотребление  означава  снижение  на емисиите  на CO 2 и на други  вредни  емисии , 
по-малко  въздействие  върху  екосистемата  и по-добро  качество  на живота  на хората . 
Енергийната  ефективност  и енергоспестяванията  са полезни  за икономиката  на ЕС като 
цяло , за държавите -членки , фирмите  и частните  лица . 
1. В КАКВО  СЕ СЪСТОИ  ПРОБЛЕМЪТ ? 
На пролетната  сесия  на Съвета  в 2007 г. държавните  глави  и ръководители  на 
правителства  от ЕС изтъкнаха  „необходимостта  да бъде  подобрена  енергийната  
ефективност  в ЕС, така  че да бъде  постигната  целта  за намаление  с 20 % на 
енергопотреблението  в ЕС спрямо  прогнозното  енергопотребление  за 2020 г.“2.  
ЕС, обаче , изостава  от графика  за цялостното  реализиране  на тези икономически  
ефективни  енергоспестявания . Прогнозите  по сценария  за енергийната  ефективност  
PRIMES 2009 показват  прекъсване  на тенденцията  за все по-голямо  повишаване  на 
енергопотреблението , но относителното  понижаване  на енергопотреблението  спрямо  
по-ранни  прогнозни  данни  би възлизало  само  на около  9 % през 2020 г. Следователно , 
ако ЕС не удвои  своите  усилия  в областта  на енергийната  ефективност , няма  да бъде  
постигната  целта  за намаление  с 20 % на енергопотреблението  и няма  да бъдат  
реализирани  съответните  ползи  за икономиката , обществото  и околната  среда .  
Причините  за недостатъчния  напредък  са неуспехите  на пазарното  действие  (като 
например  недостатъчните  ценови  сигнали , разделението  на стимулите , несиметричната  
информация , липсващите  или непълни  пазари  и високите  инвестиционни  разходи ), 
както  и регулаторните  неуспехи  (като например  липсата  на цялостни  политически  
рамки , недостатъчното  привеждане  в изпълнение  и ниското  равнище  на амбициите ). 
Ефектът  на отскока  (rebound effect — възстановяване  на предишното  ниво  на 
консумация  след  реализирана  икономия ) също  представлява  предизвикателство , което  
обаче  е трудно  да бъде  управлявано  на равнището  на ЕС, тъй като е свързано  с 
поведението  и свободния  избор  на отделните  личности .  
                                                 
1 Това  е изяснено  например  в следните  публикации : Fraunhofer ISI et al.  2009: Study on Energy 
Savings Potentials in EU Member States, Candidate Countries and EEA Countries ( Проучване  на 
потенциалите  за енергоспестяване  в държавите -членки  на ЕС, кандидатстващите  страни  и 
страните  от ЕИП ); Action Plan for Energy Efficiency: Impact Assessment ( План  за действие  за 
енергийна  ефективност : Оценка  на въздействието ) SEC(2006)1174; Lechtenböhmer и Thomas, 
Wuppertal Institute, 2005: The mid-term potential for demand-side energy efficiency in the EU (Средносрочен  потенциал  за подобряване  на енергийната  ефективност  при потреблението  на 
енергия  в ЕС). 
2 7224/1/07 REV 1 
BG 3   BG 2. СЪЩЕСТВУВАЩИТЕ  ПОЛИТИКИ  СА НЕДОСТАТЪЧНИ  
За преодоляване  на горепосочените  ограничения  и за реализация  на ползите  от 
енергийната  ефективност  бяха  възприети  редица  политики  на европейско  и 
национално  равнище .  
В Плана  за действие  в областта  на енергийната  ефективност  (EEAP) от 2006 г. бе 
формулирана  широкообхватна  рамка  за следваната  политика  на европейско  равнище , 
включваща  85 мерки , която  доведе  до приемането  на над 20 законови  мерки  и на много  
инициативи  с пожелателно -правен  характер . Оценката  на EEAP показва , че голямата  
част от мерките  са изпълнени , или в процес  на изпълнение . Постигната  е целта  EEAP да 
се превърне  във важна  движеща  сила  за възприемането  на амбициозни  политики  на 
европейско , национално  и местно  равнище . От друга  страна , обаче , EEAP не бе 
предназначен  да осигури  цялостна  реализация  на потенциала  за енергоспестяване  и 
поради  това е необходимо  този план  да бъде  актуализиран . 
Редица  политики  бяха  приети  също  и от държави -членки , но те не биха  били  
достатъчни  за преодоляване  на недостига  на енергоспестяване . Първите  национални  
планове  за действие  в областта  на енергийната  ефективност  (NEEAPs), които  
държавите -членки  представиха  в изпълнение  на съответното  си задължение  по 
Директивата  за енергийните  услуги , дават  добра  представа  за много  от политиките , 
които  държавите -членки  провеждат  за реализиране  на своя потенциал  за енергийна  
ефективност  и енергоспестяване3. Направената  от Комисията  оценка  на тези 
национални  планове  показа  какъв  е постигнатият  напредък  във всяка  държава -членка . 
Заключението  от оценката  е, че при все че много  от националните  планове  съдържат  
съгласувани  и широкообхватни  стратегии  за постигане  на междинните  и окончателните  
цели , в някои  от тях се проявява  мислене  „на парче “, като са събрани  фрагментарни  
мерки  за енергийна  ефективност .  
3. ЕС ИМА  ВАЖНА  РОЛЯ  
Правото  на ЕС да предприема  действия  в областта  на енергийната  ефективност  и 
енергоспестяванията  е формулирано  в Договора  за функционирането  на европейския  
съюз , член  194, параграф  1. Въпреки  че голяма  част от отговорността  остава  в 
компетенцията  на държавите -членки , правото  на ЕС да предприема  действия  в тази  
област  е въведено  поради  важното  значение  на енергийната  ефективност  и 
енергоспестяванията  във връзка  с постигането  на целите  на ЕС по отношение  на 
изменението  на климата , сигурността  на енергийните  доставки , 
конкурентноспособността  и защитата  на околната  среда . За постигането  на тези 
цели  се изисква  координирана  дейност  и съгласувана  политика  в областта  на 
енергийната  ефективност  и енергоспестяванията . По тази причина , ЕС има роля  в 
следните  дейности : 
– Задаване  на минималнодопустими  изисквания  в областите , където  евентуални  
индивидуални  мерки  на държавите -членки  биха  създали  риск  за изкривяване  на 
вътрешноевропейския  пазар .  
                                                 
3 Първоначално  срокът  за предаване  националните  планове  за действие  в областта  на енергийната  
ефективност  (NEEAPs) бе по средата  на 2007 г., но много  от тях бяха  подготвени  със закъснение  
и представени  към средата  на 2008 г. 
BG 4   BG – Формулиране  на обща  рамка , създаваща  основа  за съгласувани  помежду  си и 
взаимно  усилващи  своето  действие  механизми , като в същото  време  се запазва  
отговорността  на държавите -членки  за определянето  на конкретните  равнища  на 
показателите , които  трябва  да бъдат  постигнати .  
– Създаване  на платформа  за обмен  на най-добри  практики  и стимулиране  на 
изграждането  на капацитет .  
– Използване  на инструменти  на ЕС за насърчаване  на енергийната  ефективност , 
например  чрез предоставяне  на финансиране , и за нейното  насочване  и включване  в 
други  провеждани  политики .  
– Утвърждаване  в международен  план  на водещата  роля  на ЕС в тази област  — една  
дейност , която  е полезна  също  и за съответните  фирми  в ЕС.  
4. ОСНОВНИ  ЦЕЛИ  НА РАЗГЛЕЖДАНАТА  ПОЛИТИКА   
Генералната  цел на разглежданата  политика , формулирана  от лидерите  на ЕС, е да се 
подобри  енергийната  ефективност  в ЕС, така че да може  да се постигне  целта  за 
намаляване  на енергопотреблението  в 2020 г. с 20 % спрямо  съответното  прогнозно  
енергопотребление , посочено  от Комисията  в нейната  Зелена  книга  за енергийната  
ефективност4. Тази  цел е в съответствие  с цялостната  енергийна  политика  на ЕС. 
Подобряването  на енергийната  ефективност  представлява  съществен  елемент  от новата  
европейска  стратегия  „Енергетика  2020“5. 
От една  по-обща  гледна  точка , енергийната  ефективност  допринася  за изпълнението  на 
по-широки  инициативи  за постигане  на политическите  цели  в областта  на изменението  
на климата  и за стимулиране  на икономическото  възстановяване  и постигането  на 
интелигентен , устойчиво  развит  и приобщаващ  растеж , както  е посочено  в Европа  2020 
— Стратегия  за интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж6.  
5. АНАЛИТИЧЕН  ПОДХОД   
Целта  на настоящата  Оценка  на въздействието  бе да се анализират  постиженията  и 
предизвикателствата  във връзка  със съществуващите  политики  и тенденциите  в 
областта  на енергопотреблението , както  и да се прецени  доколко  съществуват  
възможности  за допълнително  действие  на равнището  на ЕС.  
Анализът  бе пропорционален  на предвидената  в самия  политически  документ  степен  на 
навлизане  в подробности . Доколкото  конкретните  мерки  ще бъдат  разработвани  в 
бъдеще  и ще бъдат  придружени  от самостоятелни  оценки  на въздействието , когато  това 
е необходимо , настоящата  оценка  бе направена  главно  на база качествени  показатели . 
                                                 
4 COM(2005) 265: Спестяване  на 370 млн. т н.е. първична  енергия  в 2020 г. спрямо  сценария  на 
базовата  линия , съдържащ  прогнозни  данни  за потреблението  на първична  енергия . Базовата  
линия  бе актуализирана  в 2007 г., за да се отчете  присъединяването  на две нови  държави -членки .  
5 COM(2010) 639 окончателен  
6 COM(2010) 2020 окончателен  
BG 5   BG Където  това бе възможно , обаче , бяха  включени  и количествени  примери  относно  
подобни  политики , или общи  изчисления  на възможните  въздействия .  
В анализа  се разглежда , първо , кой е най-добрият  начин  за предприемане  на мерки  на 
европейско  равнище  по отношение  на енергийната  ефективност , и второ , какви  видове  
инструменти  в рамките  на провежданата  от ЕС политика  са необходими  за подпомагане  
на държавите -членки  да реализират  своя потенциал  за енергоспестяване .  
Бяха  анализирани  три основни  политически  алтернативи : (i) задаване  само  на цели , 
като бъдат  оставени  държавите -членки  да разработят  необходимото  съчетание  от 
политики ; (ii) не се задават  цели , но се разработват  политически  инструменти  на ЕС и 
се приканват  държавите -членки  да прилагат  и/или допълнят  тези инструменти ; (iii) 
широкообхватна  политическа  рамка  на равнище  държава -членка  (включително  с общи  
и конкретни  цели ), като в същото  време  ЕС разработва  свои  политически  инструменти , 
с които  да подпомага  държавите -членки . 
След  този общ анализ , за всеки  от секторите  (т.е. за жилищните  и обществените  сгради , 
транспорта , промишлеността  и енергетиката ) бяха  анализирани  различни  политически  
инструменти  (доброволни , регулаторни , осигуряващи  финансиране , насочени  към 
постигане  на общественото  осъзнаване  на въпроса , или във връзка  с повишаване  на 
квалификацията ), с цел да се установи  дали  би било  необходимо  прилагането  на тези 
инструменти  на равнище  ЕС за постигането  на съответните  цели  във всеки  от 
секторите . Изборът  на най-добрите  варианти  се основава  на постигнатия  напредък  по 
съществуващите  политики  и на оценката  на оставащите  препятствия , 
общоевропейските  ползи , възможното  въздействие , ефикасност , ефективност  и 
съгласуваност .  
6. ИЗВОДИ : ПРЕДПОЧЕТЕН  ВАРИАНТ  ЗА НОВА  ПОЛИТИЧЕСКА  РАМКА  
Предпочетен  генерален  политически  подход  
От съществено  значение  е да се разработи  съгласувано  съчетание  от политики  на 
равнище  държава -членка , с ясни , прости  и измерими  цели . Чрез  добре  координирани  
мерки  на равнище  ЕС би могло  да се създаде  необходимата  рамка  за държавите -членки , 
на чиято  основа  те да развиват  своите  дейности . Комисията  би могла  да предложи  
индивидуални  мерки  за всеки  сектор , които  биха  формирали  такава  обща  рамка  и също  
биха  подпомогнали  държавите -членки  при разработването  на техните  собствени  
инструменти .  
Този  подход  би довел  до реализация  на икономически  ефективния  потенциал  и би 
способствал  за преодоляване  на някои  съществени  препятствия , като например  
фрагментарността  на провежданите  в тази област  политики  и липсата  на политически  
ангажимент  и предсказуемост . Също  така, той би осигурил  разглеждане  на възможните  
синергии  между  отделните  политики .  
В допълнение  към това, Комисията  би могла  да проучи  кой е най-добрият  подход  за 
задаването  на съответните  цели  и за тяхното  взаимодействие  с други  политически  
инструменти  (по-специално  целите  в областта  на климата ). Тя би могла  да предложи  на 
националните  планове  за действие  в областта  на енергийната  ефективност  (NEEAPs) да 
бъде  даден  статут  на ключови  документи . Един  засилен  и имащ  разширен  обхват  (така 
че да включва  всички  видове  енергийни  доставки  и всички  енергопотребяващи  
сектори ) национален  план  за действие  в областта  на енергийната  ефективност  би могъл  
да придаде  голямо  политическо  значение  на енергийната  ефективност  и да служи  за 
BG 6   BG двигател  на желания  процес . Освен  това, с цел да се увеличи  участието  на местните  
власти , предлага  се да продължи  дейността  по успешния  модел  на Спогодбата  на 
кметовете  (Covenant of Mayors), която  бе организирана  с подкрепата  на Комисията , така 
че тази спогодба  да продължи  да се разраства  и да реализира  своя потенциал . 
Предпочетен  път за развитие  в жилищния  сектор  и сектора  на услугите   
При анализа  бе направен  изводът , че за да бъде  преодоляно  предизвикателството  на 
недостатъчно  големите  проценти  на реновирането  на сгради , не е необходимо  да се 
прилага  по-нататъшно  засилване  на настоящата  политическа  рамка  за сградите  
(Вариант  A3a), тъй като неотдавнашното  изменение  на нормативната  уредба  (и по-
специално  на Директивата  за енергийните  характеристики  на сградите ) е достатъчно  
амбициозно  и вниманието  сега трябва  да бъде  насочено  към нейното  прилагане . Не 
такъв , обаче , е случаят  при изискванията  за продуктите . С цел да се увеличи  
разпространението  на енергоефективни  продукти , необходимо  е по-нататъшно  
разширение  на обхвата  на екологосъобразното  проектиране  и на енергийното  
етикетиране , така че да бъдат  включени  повече  групи  продукти , особено  в сектора  на 
обществените  сгради , както  и някои  строителни  елементи  — например  прозорците  
(Вариант  A3b). Това  би допринесло  за създаването  на пазари  за енергоефективни  
продукти  и материали . 
Мерките  в областта  на финансирането  са от съществено  значение  за преодоляване  на 
ограниченията  при набавянето  на средства  за големи  инвестиции , както  и донякъде  във 
връзка  с проблема  собственик —наемател . Ограничените  финансови  ресурси  на 
равнището  на ЕС биха  могли  да бъдат  специално  насочени  към предоставянето  на 
техническа  помощ  на държавите -членки  и местните  власти , а също  така и да осигуряват  
подкрепа  по отношение  на споделянето  на риска  и проектните  гаранции  (Вариант  A4a). 
В условията  на икономическата  криза  не може  да се очаква  насочването  на 
допълнителни  публични  финансови  средства  в областта  на енергийната  ефективност , 
поради  което  от съществено  значение  е инструментите  да са ориентирани  към по-
успешно  привличане  на финансиране  от трета  страна . Мерките , чрез които  би могло  да 
се постигне  по-голямо  ангажиране  на частни  инвеститори  са: задълженията  за 
енергоспестяване  от страна  на енергийните  доставчици  и дистрибутори  (Вариант  D3d), 
както  и подкрепата  за създаването  на дружества  за енергийни  услуги  — ESCO ( Вариант  
D5). Също  така, като полезно  се счита  въвеждането  на някои  условия  за енергийна  
ефективност  при предоставянето  на публична  финансова  помощ  (Вариант  A4b). 
Продължаващата  липса  на работна  сила  с квалификация  в областта  на енергийната  
ефективност  в строителния  сектор , която  се дължи  на недостатъчното  развитие  на 
съответните  пазари , представлява  едно  от основните  нетехнически  и нефинансови  
препятствия  за реализацията  на оптимални  енергийни  реновирания  на сгради , както  и 
за монтажа  в тях на съответни  инсталации . В това отношение , на равнището  на ЕС би 
могло  да се организира  създаването  на инструменти , които  да бъдат  ползвани  от 
държавите -членки  (например  за разработване  на национални  пътни  карти  за 
повишаване  на квалификацията , на учебни  програми , на схеми  за акредитация  и 
сертификация ), както  и създаването  на платформи  за обмен  на най-добри  практики .  
Биха  били  полезни  и би могло  да се приложат  и допълнителни  мерки  за подобряване  на 
общественото  осъзнаване  на въпроса  (А5) и за увеличено  доброволно  участие  на частни  
фирми  (Вариант  A2), при положение  че има достатъчно  ресурси  за тази цел, тъй като 
ролята  на ЕС е ограничена  и такива  мерки  са главно  в полето  на дейност  на държавите -
членки  и местните  власти .  
BG 7   BG Предпочетен  път за развитие  в транспортния  сектор  
Прогнозното  увеличение  на енергопотреблението  в транспортния  сектор  в периода  до 
2020 г. е най-голямо  в сравнение  с останалите  сектори . За да може  да се реализира  
неизползваният  потенциал  за енергоспестяване  е необходима  подкрепа  за 
трансформиране  на транспорта  чрез въвеждане  на по-ефективни  транспортни  средства , 
видове  транспорт  и начини  на ползването  му. Тъй като предстои  публикуването  на Бяла  
книга  за транспорта , в която  ще бъде  изтъкнато  значението  на една  по-голяма  
декарбонизация  и ресурсна  ефективност  на този сектор , в настоящата  Оценка  на 
въздействието  не са анализирани  съответни  варианти .  
Предпочетен  път за развитие  в промишлеността  
При все че в промишлеността  са реализирани  най-големите  подобрения  на енергийната  
ефективност , все още съществува  потенциал  за допълнителни  усъвършенствания . Чрез  
политиките  на ЕС вече донякъде  са взети  мерки  по отношение  на някои  въздействия  на 
този сектор  върху  околната  среда . Ето защо , целта  по отношение  на промишлеността  е 
да се подкрепя  реализацията  на неизползвания  досега  потенциал  за енергийна  
ефективност , като в същото  време  се запазва  съгласуваност  със съществуващите  
политически  инструменти  (например  със Схемата  за търговия  с емисии  и новата  
Директива  за промишлените  емисии ). Препятствията  в този сектор  са свързани  главно  с 
липсата  на силни  ценови  сигнали , липсата  на осъзнаване  и на достатъчно  възможности  
за повишаване  на квалификацията  (особено  за малките  и средни  предприятия ), както  и 
липсата  на дългосрочно  политическо  планиране , която  създава  увеличено  усещане  за 
риск  и възпира  фирмите  от реализирането  на инвестиции . 
Въз основа  на анализа  на възможните  подходи  бе направен  изводът , че би могло  да се 
разработят  допълнителни  нормативни  инструменти , които  да са в съответствие  с 
горепосочената  цел и с прилаганата  политика  (Вариант  C3). За тази цел би могло  да 
бъдат  предложени  повече  мерки  за прилагане  в рамките  на Директивата  за 
екологосъобразното  проектиране , които  да обхванат  някои  често  използвани  в 
промишлеността  продукти  (например  големите  помпи  или пещите ). По отношение  на 
изработваните  по поръчка  съоръжения  и системи  би могло  да се въведат  стандарти  със 
специфични  за съответните  видове  съоръжения  изисквания  за енергийна  ефективност . 
Също  така, би могло  да се въведат  за големите  потребители  на енергия  някои  
изисквания  в областта  на енергийното  управление  (например  за енергийни  одити ). На 
малките  и средните  предприятия  биха  могли  да се предоставят  информационни  
комплекти  и помощ  по отношение  на управлението  на тяхното  енергопотребление  
(Вариант  C5).  
Важен  фактор  за организирането  на проекти  в промишлеността  биха  могли  да бъдат  
задълженията  за енергоспестявания , ако те бъдат  наложени  на енергийни  фирми  
(Вариант  D3d), както  и насърчаването  на дружествата  за енергийни  услуги  — ESCO 
(Вариант  D5).  
Мерките  за подобряване  на осъзнаването  (Вариант  C4) и увеличението  на 
доброволните  ангажименти  на частни  фирми  (Вариант  C2) биха  били  полезни  и би 
могло  да се приложат  при наличие  на достатъчно  ресурси . При все това, ролята  на ЕС в 
тази област  е ограничена  и такива  мерки  са главно  в полето  на дейност  на държавите -
членки  и местните  власти .  
BG 8   BG Предпочетен  път за развитие  в енергетиката  
Понастоящем  средният  к.п.д. на генериращите  мощности  е чувствително  под 
съответните  стойности  при най-добрите  налични  технологии . Главната  причина  за това 
е липсата  на достатъчно  силни  ценови  сигнали  във връзка  с вземането  на 
инвестиционни  решения  за изграждането  на нови  мощности  и за затварянето  на 
старите . Схемата  за търговия  с емисии  при своята  трета  фаза  ще има известно  
въздействие  по този въпрос  във връзка  с включените  в нея инсталации . Ето защо , не би 
било  уместно  да се предлагат  допълнителни  регулаторни  инструменти , без да се знае 
какви  ще са нейните  конкретни  ефекти . От друга  страна , обаче , като се има предвид  
нарастващият  брой  на малките  генериращи  инсталации , би могло  да се проучи  
необходимостта  от допълнителни  регулаторни  инструменти  за осигуряването  на висока  
ефективност  на тези инсталации .  
Също  така, не се използва  пълният  потенциал  за оползотворяване  на отпадна  топлина  
или за утилизация  на енергия . Анализът  показа , че би могло  да бъдат  разработени  
допълнителни  регулаторни  мерки  за насърчаване  на когенерацията  и на 
топлофикационните  инсталации  и инсталациите  за селищно  охлаждане , след  
допълнителен  анализ  и възможно  преразглеждане  на основната  политическа  рамка  в 
тази област  (т.е. на Директивата  за когенерацията  — Вариант  D3b). 
Важна  роля  за насочване  към подобрения  на енергийната  ефективност  на енергийните  
мрежи , насърчаване  на интелигентните  енергийни  мрежи  и на интелигентните  
измервателни  системи , даващи  възможност  за регулиране  на върховото  потребление  и 
за оптимизация  на енергопроизводството  и енергопотреблението  биха  могли  да имат  
националните  регулаторни  органи . Това  би могло  да се организира  чрез предоставянето  
на тези органи  на допълнителни  правомощия  (Вариант  D3c).  
Енергийните  фирми  разполагат  с важна  информация  за енергопотреблението  на 
техните  клиенти , но не са заинтересовани  да я използват  за намаляване  на 
енергопотреблението  им, тъй като по този начин  биха  намалили  своите  приходи . Това  
би могло  да се преодолее  чрез въвеждането  на схеми  със задължения  за 
енергоспестяване , които  биха  осигурили  при известно  краткосрочно  увеличение  на 
разходите  за енергия  реализирането  на икономически  най-ефективните  дългосрочни  
мерки  за енергоспестяване  (Вариант  D3d). Необходимо  е да бъдат  по-подробно  
проучени  най-добрите  методи  за създаването  на такива  схеми . С оглед  да се избегнат  
отрицателни  взаимодействия  със Схемата  за търговия  с емисии , сертификатите  за 
енергоспестяване  не би трябвало  да могат  да се търгуват  в рамките  на Схемата  за 
търговия  с емисии . 
Обикновено  ръководствата  на енергийните  фирми  са добре  запознати  с възможностите  
за енергоспестявания  в техните  фирми . От друга  страна , обаче , специфичният  
подотрасъл , който  се нуждае  от допълнителна  подкрепа  чрез предоставянето  на 
информация , указания  и чрез обмен  на най-добри  практики , е подотрасълът  на 
дружествата  за енергийни  услуги  — ESCO ( Вариант  D5). Доброволните  споразумения  
също  биха  могли  да породят  енергоспестявания  и би следвало  да бъдат  разгледани  като 
възможна  мярка  (Вариант  D2).  
BG 9   BG Ще бъдат  ли предпочетените  мерки  достатъчни  за постигане  на целта  за 20 % 
енергоспестяване ?  
Предпочетените  варианти  осигуряват  широк  набор  от инструменти  за подпомагане , 
които  биха  подобрили  оползотворяването  на потенциала  за енергоспестяване  и 
свързаните  с това ползи , както  и съзряването  на пазарите  за енергийна  ефективност . Не 
бе възможно  да се използват  количествени  показатели  при оценката  на всички  
варианти , но от тези от тях, които  бяха  оценени  количествено , може  да се заключи , че 
съществуват  добри  възможности  за преодоляване  на недостига  на енергоспестяване . 
Разбира  се, конкретните  резултати  ще зависят  от степента  на амбициозност  на 
регулаторните  и нерегулаторните  инициативи , както  и от темпа  на тяхната  реализация . 
Ето защо , от съществено  значение  е да се проведе  оценка  и може  би актуализация  на 
Плана  по средата  на плановия  период , за да се осигури  полагането  на непрекъснати  
усилия  за подобряване  на енергийната  ефективност .