P9_TA(2020)0293

Генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603

Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проект на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D068778/01 — 2020/2837(RSP))

(2021/C 415/03)

Европейският парламент,

— като взе предвид проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D068778/01,

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно генетично модифицираните храни и фуражи (1), и по-специално член 7, параграф 3 и член 19, параграф 3 от него,

— като взе предвид гласуването в посочения в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 Постоянен комитет по хранителната верига и здравето на животните, проведено на 15 септември 2020 г., по време на което не беше прието становище,

— като взе предвид членове 11 и 13 от Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2),

— като взе предвид становището, прието от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) на 3 юли 2019 г. и публикувано на 8 август 2019 г. (3),

— като взе предвид предишните си резолюции, в които възразява срещу разрешаването на генетично модифицирани организми (ГМО) (4),

— като взе предвид член 112, параграфи 2 и 3 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид предложението за резолюция на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните,

А. като има предвид, че на 28 октомври 2016 г., дружеството Monsanto Europe S.A/N.V. подаде от името на дружеството Monsanto company, United States заявление до компетентния национален орган на Нидерландия („заявлението“) за пускането на пазара на храни, хранителни съставки и фуражи, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 („генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие“), в съответствие с членове 5 и 17 от Регламент (ЕО) № 1829/2003;

Б. като има предвид, че заявлението също така включва пускането на пазара на продукти, съдържащи или състоящи се от генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие, за употреба, различна от употребата като храни и фуражи, с изключение на отглеждането;

В. като има предвид, че заявлението се отнася и до пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от 25 подкомбинации на тези единични трансформационни събития, съставляващи модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие;

Г. като има предвид, че 11 подкомбинации на генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие вече са получили разрешение; като има предвид, че проектът на решение за изпълнение на Комисията обхваща останалите 14 подкомбинации;

Д. като има предвид, че генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие е получена чрез кръстосване на пет генетично модифицирани събития, свързани с царевица (MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603), придава тройна поносимост към съдържащи глифосат хербициди и произвежда три инсектицидни протеини (Cry1A.105, Cry2Ab2 и Vip3Aa20, известни като протеини „Bt“ или „Cry“), които са токсични за ларвите на някои лепидокрили (пеперуди) (5);

Е. като има предвид, че освен това генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие експресира модифициран ген CspB от Bacillus subtilis, който има за цел да намали загубата на добив, причинена от стреса от засушаване; като има предвид, че гена nptII, който придава резистентност към антибиотиците канамицин и неомицин, беше използван като маркер за селекция в процеса на генетична модификация (6);

Ж. като има предвид, че на 3 юли 2019 г. ЕОБХ даде във връзка с това заявление положително становище, публикувано на 8 август 2019 г.;

З. като има предвид, че в Регламент (ЕО) № 1829/2003 се посочва, че генетично модифицираните храни и фуражи не трябва да оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве, здравето на животните и околната среда, и се изисква от Комисията при изготвянето на решението си да взема предвид всички относими разпоредби на правото на Съюза и други обосновани фактори, свързани с разглеждания въпрос;

Коментари на държавите членки и липса на експериментални данни за подкомбинациите

И. като има предвид, че държавите членки представиха на ЕОБХ много критични забележки по време на тримесечния период на консултации (7); като има предвид, че тези критични коментари включват коментара, че потенциалните взаимодействия с условията на околната среда, които могат да повлияят на съдържанието на трансгенни протеини в растението, не се вземат предвид, че остават нерешени въпроси по отношение на безопасността и възможната токсичност, че оценката пренебрегва остатъчните вещества от хербициди и метаболитите от глифосат, както и опасения относно използването на резистентния на антимикробни средства ген NPTII;

Й. като има предвид, че заявителят не е предоставил експериментални данни за 14-те неразрешени понастоящем подкомбинации на генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие (8);

Липса на оценка на остатъчни вещества от хербициди и продукти от разграждането

К. като има предвид, че в редица изследвания е доказано, че генетично модифицираните култури, които са устойчиви на хербициди, водят до по-широка употреба на „добавъчни“ хербициди, което до голяма степен се дължи на появата на плевели, които са устойчиви на хербициди (9); като има предвид, че вследствие на това трябва да се очаква, че генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие ще бъде изложена на по-високи и повторни дози глифосат, и следователно ще доведе до по-голямо количество остатъчни вещества в реколтите; като има предвид, че генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие експресира три устойчиви на глифосат протеини, което я прави още по-устойчива на по-високи дози и многократно пръскане;

Л. като има предвид, че остават неизяснени въпроси за канцерогенността на глифосата; като има предвид, че през ноември 2015 г. ЕОБХ заключи, че е малко вероятно глифосатът да е канцерогенен, а през март 2017 г. Европейската агенция по химикали заключи, че не е необходимо класифициране; като има предвид, че напротив, през 2015 г. Международната агенция за изследване на рака — специализираната агенция по ракови заболявания на Световната здравна организация — класифицира глифосата като вероятно канцерогенно за хората вещество;

М. като има предвид, че в своето научно становище от 3 юли 2019 г. Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми (експертна група на ЕОБХ по ГМО) посочва, че „оценката на остатъчните вещества от хербициди, които са от значение за това заявление, е била разследвана от отдела по пестициди на ЕОБХ“ (10); като има предвид обаче, че според становище на отдела по пестициди на ЕОБХ данните за остатъчните вещества от глифосат при генетично модифицирана царевица с изменения по EPSPS (11) са недостатъчни, за да се изведат максимално допустими граници на остатъчни вещества и стойности за оценка на риска (12);

Н. като има предвид, че според отдела по пестициди на ЕОБХ липсват токсикологичните данни, необходими за оценка на риска за потребителите от няколко продукта от разграждането на глифосата, свързани с генетично модифицирани култури, които са устойчиви на глифосат (13);

О. като има предвид, че оценката на остатъчните вещества от хербициди и продуктите от разграждането на хербициди, открити върху ГМ растения, заедно с тяхното потенциално взаимодействие с Bt протеини, се счита извън обхвата на компетентност на експертната група на ЕОБХ по ГМО и следователно не е част от процеса на разрешаване на ГМО; като има предвид, че това е проблематично, тъй като в съответното генетично модифицирано растение начинът, по който добавъчните хербициди се разграждат от растенията, както и съставът, а и оттам и токсичността на продуктите от разграждането, могат да са следствие от самата генетична модификация (14);

П. като има предвид, че поради това не може да се направи заключение, че консумацията на генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие или нейните подкомбинации е безопасна за здравето на хората и животните;

Bt протеини

Р. като има предвид, че няколко проучвания показват, че са наблюдавани странични ефекти, които могат да засегнат имунната система вследствие на експозицията на Bt протеини, както и че някои Bt протеини могат да имат адювантни свойствa (15), което означава, че те могат да увеличат алергенността на други протеини, с които влизат в контакт;

С. като има предвид, че в мнение на малцинството, прието от член на експертната група на ЕОБХ по въпросите на ГМО в процеса на оценка на друга генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие и нейните подкомбинации, се констатира, че въпреки че никога не са били установявани нежелани ефекти върху имунната система, в нито едно заявление, в което са изразени Bt протеини, те „не са могли да бъдат наблюдавани от токсикологичните изследвания […], които понастоящем се препоръчват и се извършват за оценка на безопасността на генетично модифицирани растения в ЕОБХ, тъй като последните не включват подходящите изпитвания за тази цел“ (16);

Т. като има предвид, че неотдавнашно проучване показа, че бързото нарастване на употребата на продукти за третиране на семена с неоникотиноидни в Съединените американски щати съвпада с повишеното засаждане на генетично модифицирана царевица, съдържаща Bt протеини (17); като има предвид, че Съюзът забрани употребата на открито на три неоникотиноида, включително покритията на семена, поради тяхното въздействие върху медоносните пчели и други опрашители (18);

Включване на маркерния ген за антибиотична резистентност

У. като има предвид, че генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие се произвежда протеина NPTII, който придава резистентност към редица антибиотици, включително неомицин и канамицин, които са класифицирани от СЗО като „изключително важни за хуманна и ветеринарна употреба“ (19); като има предвид, че NPTII беше използван като маркер за улесняване на процеса на подбор на трансформираните клетки;

Ф. като има предвид, че съгласно член 4, параграф 2 от Директива № 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20) се изисква да се обърне особено внимание на ГМО, които съдържат гени, проявяващи резистентност към антибиотици, които са използвани за лечение на хора или животни, когато се извършва оценка на риска за околната среда, и че общата цел е да се установи и постепенно да се изведат от употреба маркерните гени за антибиотична резистентност (ARMG) в ГМО, които могат да имат неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве или върху околната среда;

Х. като има предвид, че в съображение 17 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 (21) на Комисията се посочва, че „понастоящем е възможно да се разработват ГМО без използването на маркерни гени за антибиотична резистентност […] заявителят следва да се стреми да разработва ГМО, без да използва маркерни гени за устойчивост на антибиотик“;

Ц. като има предвид, че Австрия официално възрази срещу пускането на пазара на генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие поради включването на NPTII, „който може да улесни разпространението на антимикробна резистентност в почвата и чревните бактерии“, и „като се има предвид настоящата криза с резистентността към антибиотици“, Австрия „не може да подкрепи умишленото подхранване с този продукт на генетичния резерв на екологичната резистентност към антибиотици“; като има предвид, че Австрия заявява, че „като не се отстранява този ген за резистентност от търгувания продукт — макар, че това е технически възможно […] — заявителят нарушава Регламент за изпълнение [(ЕС) № 503/2013] на Комисията относно „вмъкването на маркерни гени и други последователности на нуклеинова(и) киселина(и), които не са от съществено значение за постигане на желания признак“ и Директива 2001/18/EО относно постепенното премахване на гените за антибиотична резистентност“ (22);

Черта във връзка със засушаването

Ч. като има предвид, че генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие експресира модифициран ген CspB от Bacillus subtili, който спомага за намаляване на загубата на реколта, причинена от стреса от засушаване; като има предвид обаче, че при условия на суша не са били провеждани полеви опити на генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие; като има предвид обаче, че стресовите условия, като например сушата, вероятно ще окажат въздействие върху растителния състав и биологичните характеристики, които са от решаващо значение за оценката на безопасността на храните и фуражите;

Недемократичен процес на вземане на решения

Ш. като има предвид, че при гласуването, проведено на 15 септември 2020 г. от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните, посочен в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003, не беше изразено становище, което означава, че разрешението не е подкрепено от квалифицирано мнозинство от държавите членки;

Щ. като има предвид, че Комисията признава за проблемен факта, че решенията за разрешаване на ГМО продължават да се приемат от Комисията без квалифицирано мнозинство от държави членки, което е точно изключението за разрешенията за продукти като цяло, но се е превърнало в правило при вземането на решения относно разрешенията за генетично модифицирани храни и фуражи;

АА. като има предвид, че по време на осмия си мандат Парламентът прие общо 36 резолюции, в които се възразява срещу пускането на пазара на ГМО за храни и фуражи (33 резолюции) и срещу отглеждането на ГМО в Съюза (три резолюции); като има предвид, че до момента Парламентът е приел осем възражения по време на деветия си мандат; като има предвид, че не беше налице квалифицирано мнозинство от държавите членки в подкрепа на разрешаването на нито един от тези ГМО; като има предвид, че макар самата тя да признава наличието на недостатъци в демократичността на процеса, въпреки липсата на подкрепа от държавите членки и възраженията на Парламента, Комисията продължава да разрешава ГМО;

АБ. като има предвид, че съгласно Регламент (ЕС) № 182/2011 Комисията може да реши да не разрешава даден ГМО, когато няма квалифицирано мнозинство от държави членки „за“ в Апелативния комитет (23); като има предвид, че в това отношение не се изисква промяна на законодателството;

1. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията превишава изпълнителните правомощия, предвидени в Регламент (ЕО) № 1829/2003;

2. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията не е в съответствие с правото на Съюза, тъй като е несъвместим с целта на Регламент (ЕО) № 1829/2003, която, в съответствие с общите принципи, предвидени в Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и Съвета ( 24 ) , е да се гарантира основа за осигуряването на висока степен на защита на живота и здравето на човека, на здравето на животните и на хуманното отношение към тях, на околната среда и на интересите на потребителите по отношение на генетично модифицираните храни и фуражи, като едновременно с това се гарантира ефективното функциониране на вътрешния пазар;

3. отправя искане към Комисията да оттегли своя проект на решение за изпълнение;

4. приветства факта, че в писмо от 11 септември 2020 г. до членовете на ЕП Комисията в крайна сметка призна необходимостта от отчитане на устойчивостта, когато става въпрос за решения за разрешаване на ГМО ( 25 ) ; изразява силното си разочарование обаче, че на 28 септември 2020 г. Комисията разреши вноса на друга генетично модифицирана соя ( 26 ) въпреки възражението на Парламента и факта, че мнозинството от държавите членки гласуваха против;

5. призовава Комисията да предприеме спешни действия по отношение на разработването на критерии за устойчивост с пълното участие на Парламента; призовава Комисията да предостави информация за това как ще бъде извършен този процес и в какви срокове;

6. отново настоятелно призовава Комисията да вземе предвид задълженията на Съюза съгласно международните споразумения, като например Парижкото споразумение относно изменението на климата, Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и целите за устойчиво развитие на ООН;

7. повтаря призива си към Комисията да спре разрешаването на ГМО, независимо дали са предназначени за отглеждане или за употреба в храни и фуражи, когато в Апелативния комитет не е представено становище от държавите членки в съответствие с член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 182/2011;

8. отправя отново призивите си към Комисията да не разрешава устойчиви на хербициди генетично модифицирани култури, докато рисковете за здравето, свързани с остатъчните вещества, бъдат цялостно изследвани поотделно за всеки конкретен случай, което изисква пълна оценка на остатъчните вещества от пръскането на такива генетично модифицирани култури с добавъчни хербициди, оценка на продуктите от разпада на хербицидите и всякакви комбинаторни ефекти;

9. отправя отново призива си към Комисията да включи изцяло оценката на риска от използването на добавъчни хербициди и техните остатъчни вещества в оценката на риска от генетично модифицирани растения, устойчиви на хербициди, независимо дали съответното генетично модифицирано растение е предназначено за отглеждане в Съюза или ще се внася в Съюза за използване в храни или фуражи;

10. призовава Комисията да не разрешава никакви подкомбинации на генетично модифицирани събития с повече от една трансформация, освен ако те са били подложени на задълбочена оценка от ЕОБХ въз основа на пълни данни, предоставени от заявителя;

11. счита по-конкретно, че одобряването на ГМО сортове култури, за които не са предоставени данни за безопасност и които още не са били изпитвани или създадени, е в противоречие с принципите на общото законодателство в областта на храните, установени в Регламент (ЕО) № 178/2002;

12. призовава ЕОБХ да разработи допълнително и да използва систематично методи, които позволяват установяването на неочаквани въздействия на генетично модифицирани събития с повече от една трансформация, например във връзка с адювантните свойства на Bt токсините;

13. отново призовава Комисията да не разрешава пускането на пазара на генетично модифицирани растения, съдържащи гени, които придават антимикробна резистентност; отбелязва, че разрешението би било в нарушение на член 4, параграф 2 от Директива 2001/18/EО, в който се призовава за постепенно премахване на ARMG за ГМО, които могат да имат неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве или околната среда;

14. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 1.

(2) ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

(3) Научно становище на експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми относно оценката на генетично модифицираната царевица MON 87427 × MON 87460 × MIR162 × NK603 и подкомбинации за употреба като храна и фураж съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 (заявление EFSA-GMO-NL-2016-134), EFSA journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2019 г.; 17(8):5774, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5774

(4) В рамките на осмия си мандат Парламентът прие 36 резолюции, в които възразява срещу разрешаването на ГМО. Освен това в рамките на деветия си мандат Парламентът прие следните резолюции:

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0028).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0029).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 и DAS-40278-9, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0030).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0054).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 89788 (MON-89788-1), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0055).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и подкомбинации MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и NK603 × DAS-40278-9, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0056).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три, четири или пет от отделните събития Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 и GA21, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0057).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 май 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0069).

(5) Становище на ЕОБХ, стр. 12.

(6) Становище на ЕОБХ, стр. 12.

(7) Коментари на държавите членки: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00686

(8) Становище на ЕОБХ, стр. 4.

(9) Вж. например Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: overview and Impact“ („Генетично модифицирани култури, устойчиви към хербициди, плевели и хербициди: преглед и въздействие“), Environmental Management, януари 2016 г., 57(1), стр. 31 — 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 , и Benbrook, C.M., „Impacts of genetically enginered crops on pesticide use in the U.S. — the first 16 years“ („Въздействия на културите, продукт на генно инженерство, върху употребата на пестициди в САЩ — първите шестнадесет години“), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012 г.), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24, и Schütte, G. , Eckerstorfer, M., Rastelli, V. и др., „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“ („Устойчивост на хербициди и биологично разнообразие: агрономически и екологични аспекти на генетично модифицираните растения, устойчиви на хербициди“), Environmental Sciences Europe 29, 5(2017 г.),

https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y

(10) Становище на ЕОБХ, стр. 9.

(11) Генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие съдържа изменение на EPSPS.

(12) Преразглеждане от ЕОБХ на съществуващите максимално допустими граници на остатъчни вещества за глифосат в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 396/2005 — преработена версия, за да се вземат предвид пропуснатите данни, EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2019 г.; 17(10):5862, стр. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862

(13) Заключение на ЕОБХ относно партньорската проверка на оценката на риска от употребата на активното вещество глифосат като пестицид, Бюлетин на ЕОБХ , 2015 г.; 13(11):4302, стр. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14) Такъв действително е случаят с глифосата, както е посочено в прегледа от ЕОБХ на съществуващите максимално допустими граници на остатъчни вещества (МДГОВ) за глифосат в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 396/2005, Бюлетин на ЕОБХ 2018 г.;16(5):5263, стр. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15) За преглед по въпроса, вж. Rubio Infante, N. Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ („Преглед на безопасността и биологичните ефекти на Cry протеини от вида Bacillus thuringiensis при бозайниците“), Journal of Applied Toxicology, май 2016 г., 36(5): стр. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(16) Заявление EFSA-GMO-DE-2010-86 (Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 царевица и три подкомбинации, независимо от произхода им), становище на малцинството, J.M. Wal, член на експертната група на ЕОБХ по ГМО, Бюлетин на ЕОБХ 2018; 16(7):5309, стр. 34 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309

(17) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ („Широкомащабно внедряване на третиране на семена с ускорено увеличаване на употребата на неоникотиноидни инсектициди и превантивно управление на вредителите при полевите култури в САЩ“), Environmental Science and Technology 2015 г., 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(18) Неоникотиноиди; https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(19) http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1, стр. 21.

(20) Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 март 2001 г. относно съзнателното освобождаване на генетично модифицирани организми в околната среда и за отмяна на Директива 90/220/ЕИО на Съвета (ОВ L 106, 17.4.2001 г., стр. 1).

(21) Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 на Комисията от 3 април 2013 г. относно заявленията за разрешение за генетично модифицирани храни и фуражи в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) № 641/2004 и (ЕО) № 1981/2006 на Комисията (ОВ L 157, 8.6.2013 г., стр. 1).

(22) Обобщен доклад на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите, секция „Генетично модифицирани храни и фуражи“, 15 септември 2020 г., https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/sc_modif-genet_20200915_sum.pdf

(23) Комисията „може“, а не „трябва“ да продължи с издаването на разрешение, ако в Апелативния комитет няма квалифицирано мнозинство от държави членки в съответствие с член 6, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 182/2011.

(24) Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

(25) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100