Становище на Европейския комитет на регионите — Екологичен преход — какъв е балансът между социалната приемливост и екологичните изисквания за изграждане на устойчиви общности от гледна точка на градовете и регионите?

(2022/C 375/06)

Докладчик: Hanna ZDANOWSKA (PL/ЕНП), кмет на Лодз Отправeн документ: Искане за консултация от председателството на Съвета

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

1. приветства екологичния преход като един от ключовите приоритети на френското председателство, тъй като адаптирането към изменението на климата и смекчаването на последиците от него, възстановяването и опазването на биологичното разнообразие, гарантирането на териториална издръжливост на бедствия, насърчаването на здрава околна среда и по-добро качество на живот допринасят за изграждането на по-издръжлива Европа и за постигането на целите на Европейския зелен пакт и Парижкото споразумение;

2. изразява съгласие с публикуваното съобщение относно новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата ( 1 ) и специалния доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) ( 2 ) и подчертава, че екологичният преход не може да се осъществи без участието на местните и регионалните власти, както и на гражданите, предприятията, центровете за иновации и университетите;

3. счита, че екологичният преход следва да бъде в центъра на всички политически решения, свързани с изграждането на нов, системен и интегриран подход при разработването и изпълнението на бъдещите политики и програми. Подчертава, че той следва да се улесни от цифровия преход, включващ внедряването, насърчаването и инвестициите в модерни цифрови инструменти с високи стандарти за устойчивост, включително силни демократични и технологични гаранции, като ключови фактори за промяна; във връзка с това от съществено значение е също така да се подкрепят по-слабо развитите и селските райони, за да наваксват изоставането си с цел преодоляване на различията между отделните територии;

4. местното и регионалното равнище са основата, върху която се гради издръжливостта. Важно е да се увеличи чувството за ангажираност и съобщност на местно и регионално равнище — публична администрация, местно и регионално самоуправление, жители, икономически оператори — на всички, които са част от местната и регионалната тъкан, но това изисква подходяща и всеобхватна институционална и финансова подкрепа;

5. призовава за значително укрепване на цялата сфера на здравеопазването и грижите в контекста на кризите, свързани с климата и биологичното разнообразие, и войната в Украйна, като здравето се разглежда като основен мотив и приоритет на екологичния преход, със засилване на синергиите между политиките в областта на климата и здравеопазването в съответствие с препоръките на 8-ата програма за действие за околната среда;

6. счита, че една издръжлива общност е в състояние да устоява, да абсорбира и да се възстановява от последиците от климатичните заплахи и други смущения. Поради това е важно да се смекчат отрицателните последици, но също така да се създаде атмосфера, в която както обществото, така и околната среда и икономиката могат да процъфтяват чрез въвеждането на набор от мерки за стимулиране на действия;

7. подчертава, че издръжливи общности могат да бъдат изградени и чрез издръжливи политически системи, ангажирани с равенството, солидарността, социалната справедливост и равенството между половете, участието на децата и младите хора и принципа „никой да не бъде пренебрегнат“, по-специално уязвимите групи, както и чрез отчитане на териториалното многообразие, например селските, крайбрежните, планинските, островните, архипелажните или най-отдалечените региони;

8. подчертава, че политическите стратегии за екологосъобразни производствени методи и технологии трябва също така да повишават конкурентоспособността на местните МСП, позволявайки създаването и развитието на „зелени“ работни места и повишаването на квалификацията на работниците;

9. с оглед на високите цени на енергията и войната в Украйна отново призовава за пълна забрана на внос на руски газ, нефт и въглища в Европа и насърчава местните и регионалните власти да започнат да изготвят планове за действие в извънредни ситуации, за да се подготвят за последиците от подобни санкции; счита, че посредством плана REPowerEU може да се ускори енергийният преход, да се намали зависимостта на ЕС от внос на енергия и суровини като цяло и следователно да се намалят политическите и икономическите рискове и рисковете за сигурността. Въпреки това изразява дълбоко съжаление относно липсата на изрично упоменаване на ролята на градовете и регионите, както във връзка с преодоляването на настоящата енергийна криза, така и за осигуряването на дългосрочни решения;

Избор на правилната комбинация от политики за изграждането на издръжливост на системите

10. подкрепя определението за устойчива на изменението на климата Европа в съответствие с мисията на програмата „Хоризонт Европа“, съчетаваща издръжливостта на екологичните, социалните и икономическите системи с ангажимент за дългосрочно устойчиво развитие, включително за равенство, социална справедливост и равенство между половете. Важно е да се включат децата и младите хора, никой да не бъде пренебрегнат и да се укрепи устойчивостта на политическите системи по отношение на споделените ценности, солидарността и зачитането на многообразието, постигнати чрез приобщаващ социален преход;

11. подчертава, в съответствие със съобщението относно новата стратегия за адаптиране към изменението на климата, необходимостта от възможно най-бързи системни и информирани ответни действия на изменението на климата; отбелязва, че издръжливостта е сложна концепция, която изисква интегрирани, многосекторни и гъвкави решения, разработени в съответствие с териториален подход и основани на данни. Подчертава, че изграждането на издръжливи системи е свързано с подходящ подбор на приоритети, синергия между различните политики в подкрепа на прехода към устойчиви територии, способни да се справят с кризи и сътресения и същевременно подготвени да смекчат съществуващите и очакваните последици;

12. с оглед на това предлага инвестиционните проекти да включват анализи на климатичния риск и анализи на уязвимостта спрямо изменението на климата, като сценариите относно разходите и ползите бъдат съответно адаптирани;

13. изразява загрижеността си относно очакваното асиметрично регионално въздействие на енергийната криза върху градовете и регионите на ЕС в отражение на различията във възможностите им да реагират на прекъсването на енергийните доставки и повишаването на цените на енергията, и призовава Европейската комисия и държавите членки надлежно да отчетат тези асиметрии при разработването и прилагането на съответните мерки;

14. подкрепя предложенията за ускоряване на производството на енергия от местни възобновяеми източници и на енергийната ефективност с цел гарантиране на енергийния суверенитет и сигурност на Европа и борба с енергийната бедност, по-специално в контекста на войната в Украйна и нейните неблагоприятни последици за енергетиката на Европа;

15. подкрепя плановете и действията за справедлив и приобщаващ преход на въгледобивните райони, за да им се помогне да постигнат напредък и да преодолеят пречките, с които могат да се сблъскат, като им се предоставят необходимите за това средства, както и да се създаде нов модел за тяхното развитие;

16. подчертава, че основните пречки пред бързото внедряване на нисковъглеродни технологии са свързани с липсата на финансови и човешки ресурси, със съществуващите политики, разпоредби и организационни структури, които все още зависят от изкопаеми горива, както и със социално-културни фактори, като например липсата на приемане от страна на обществото, предимно поради факта, че за въгледобивните региони преходът може да означава загуба на работни места и обезлюдяване. Във връзка с това счита, че иновациите следва да произтичат от специфичните местни условия и да имат непосредствено въздействие върху цялата система и общността, както и да противодействат на процесите, които водят до липса на приемане от обществото;

17. призовава за подкрепа за улесняване на разработването и достъпа до решения за активни обществени мобилност и транспорт с нулеви и ниски емисии;

18. отбелязва, че изменението на климата е потенциално най-голямата заплаха за здравето в световен мащаб през 21-ви век и поради това призовава за мултидисциплинарно и многосекторно сътрудничество и приемане на подхода „Едно здраве“, което ще доведе до координирани действия на всички равнища на управление в международните агенции, неправителствените организации и академичните институции за опазване на природата, възстановяване на биологичното разнообразие, възстановяване на местообитанията и екосистемите;

19. посочва, че мерките за намаляване на риска от бедствия, основани на екосистемен подход, са икономически ефективни инструменти на политиката. Те обаче не се използват пълноценно и техният потенциал следва да бъде допълнително укрепен на равнище ЕС ( 3 )

20. призовава за ускоряване на прехода към кръгова икономика и подчертава ролята на местните и регионалните власти в този процес. Призовава за стимулиране на нови бизнес модели и укрепване на инструментите, по-специално в рамките на комунално-битовите услуги и техните механизми за разширена отговорност на потребителите, механизми за публично-частно партньорство и свързаното с тях насърчаване на модели на устойчиво потребление и производство, екологосъобразни или устойчиви обществени поръчки;

21. се застъпва за прилагането на новаторски решения за управление в публичния сектор, като се използва концепцията за „жива лаборатория“. Подчертава, че за изграждането на издръжливи общности от решаващо значение е те да бъдат подкрепени в търсенето на ефективни начини за справяне с предизвикателствата, като се използват творчеството и иновациите на ползвателите на обществени услуги;

22. призовава в инвестиционните процеси да се вземат предвид природосъобразните решения. Вписвайки се в новата стратегия на ЕС за адаптиране към изменението на климата, тази инициатива отдава приоритет на природосъобразните решения ( 4 )

23. приветства инициативите (в това число Конвента на кметовете и Пакта за климата), които насърчават местните и регионалните власти да повишават своите амбиции и преобразуващи действия. Дейностите на посланиците на тези инициативи следва да се активизират и възпроизведат и на други места, за да се повиши осведомеността на всички равнища на местното управление по отношение на климата и да се ускори техният преход;

24. подкрепя насоките относно държавната помощ в областта на климата, опазването на околната среда и енергетиката (CEEAG). Те ще дадат възможност за по-ефективно постигане на целите на Европейския зелен пакт — по-специално по отношение на санирането на сгради, биологичното разнообразие, чистата мобилност, енергията от възобновяеми източници, както и ефективното използване на ресурсите в подкрепа на прехода към кръгова икономика;

25. се застъпва за създаването на подходящи условия за развитие на социалната икономика. Политическата и правната рамка са от ключово значение за създаването на подходяща среда за развитието на социалната икономика. Това включва рамка за данъчното облагане, обществените поръчки и държавната помощ, която трябва да бъде адаптирана към нуждите на социалната икономика;

Местните и регионалните власти като ключови действащи лица в екологичния преход

26. призовава за въвеждането на добре функционираща рамка за многостепенно управление на местно, метрополно, регионално, национално, европейско и световно равнище. Радикалните и трайни промени на начина на живот, необходими за създаването на справедливо, устойчиво и издръжливо общество с ниски емисии на въглероден диоксид, изискват сътрудничество както „от долу нагоре“, така и „от горе надолу“;

27. подчертава факта, че местните и регионалните власти са „водещи участници“ в екологичния преход. Те прилагат 70 % от цялото законодателство на ЕС, 70 % от мерките за смекчаване на изменението на климата, 90 % от стратегиите за адаптиране към изменението на климата, изпълняват 65 % от целите за устойчиво развитие и осъществяват една трета от публичните разходи и две трети от публичните инвестиции. Те познават най-добре предизвикателствата на местно и регионално равнище и поради това следва да разполагат с инструменти за търсене на системни решения, които отговарят най-добре на ситуацията по места; тази роля обаче не означава, че отговорността е само тяхна. По-високите равнища на управление са задължени да подкрепят местните и регионалните власти във всичките им усилия в тази насока;

28. насърчава по-широкото прилагане на основаното на участие управление (дискусии, бюджети и др.) и управление с участието на множество заинтересовани страни, тъй като това увеличава шансовете за оптимални екологосъобразни инвестиции в малките населени места, градовете и регионите. Посочва, че местните и регионалните власти подкрепят процеса на вземане на решения на всички етапи и предоставят активна подкрепа в рамките на политическите стратегии;

29. посочва, че принципът „мисли глобално, действай локално“ е единственият начин за постигане на амбициозните цели в областта на климата, определени в Парижкото споразумение. Във връзка с това призовава РКООНИК да привлече местните и регионалните власти за активно и реално участие като надежден партньор на Конференцията на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата;

30. насърчава местните и регионалните власти да организират местни срещи на високо равнище по въпросите на климата, които оказват положително въздействие върху ангажирането им с проблемите, свързани с адаптирането към изменението на климата и енергийния преход, и предоставят възможност за подготвяне на препоръките на Комитета на регионите за годишните конференции на ООН по въпросите на климата;

Социалното измерение на изграждането на издръжливост

31. подчертава, че участието на местните общности в процесите на вземане на решения е от решаващо значение за всеки преход. Призовава за по-голяма ангажираност с овластяването, приобщаването, споделените ценности и солидарността, като се включат всички участници в изграждането на по-издръжливи общности; в това отношение от съществено значение е и участието на младите хора;

32. призовава за разработването на инструменти, които да мотивират домакинствата да участват в процесите на преход и в различните форми на подкрепа, по-специално за най-уязвимите групи граждани и територии. Във връзка с това приветства създаването на Социалния фонд за климата и призовава за предоставяне на финансова подкрепа чрез система на споделено управление, при зачитане на принципите на партньорство и многостепенно управление;

33. призовава за укрепване на позицията на произвеждащите потребители и потребителите в екологичния преход чрез законодателство за ограничаване на заблуждаващия „зелен маркетинг“ и за стимулиране на информиран избор;

34. призовава за улесняване и стимулиране на инициативите и за намаляване на пречките пред създаването на местни енергийни общности за производството на енергия от възобновяеми източници като ключов инструмент за насърчаване на широкото използване на възобновяеми енергийни източници и за постигане на децентрализирана енергийна система, като същевременно се гарантират икономически и социални ползи на местно равнище;

35. отбелязва, че в плана REPowerEU не се поставя достатъчен акцент върху потенциала за икономии на енергия и призовава Комисията и държавите членки да обмислят мерки, например кампании, за повишаване на осведомеността на гражданите и насърчаване на промяна в поведението;

Образование и обучение за изграждане на издръжливост

36. подчертава, че екологичният преход не е възможен без изграждането на капитал от знания чрез образование в областта на климата на всички образователни равнища както и без придобиването на квалификация и преквалификация;

37. подчертава, че Пактът за климата следва да ускори изпълнението на ангажиментите, които вече са поети на местно равнище от местните участници (МСП, училища, местни власти, университети и др.), и да доведе до нови ангажименти за превръщането на Европа в първия неутрален по отношение на климата континент до 2050 г.;

38. подкрепя целите, принципите и насоките на програмата „Хоризонт Европа“ и призовава за засилване на изискванията за дълготрайност на проектите и за мониторинг на тяхното въздействие;

39. подчертава значението на действията за насърчаване, разширяване и финансиране на съществуващите и новите инициативи за подкрепа на споделянето на знания и най-добри практики от страна на европейските, националните, регионалните и местните мрежи и сътрудничеството между градовете като дейности за взаимно обучение, проучвателни посещения, наставничество и напътстване между партньори;

40. призовава местните и регионалните органи да положат всички възможни усилия за насърчаване на взаимното и трансграничното административно сътрудничество при изпълнението на проекти, свързани с прехода, включително междурегионално, междуобщинско и трансгранично сътрудничество в целия ЕС;

41. предлага използването на най-добри практики в борбата с изменението на климата на местно и регионално равнище, породени от инициативи като Конвента на кметовете, Under2 Coalition, мисиите на ЕС и др. Целта е събраните данни да се използват при разработването на дългосрочни стратегии в областта на климата, и да се споделя опит относно успешни методологии, иновативни решения и ценни поуки от подобни инициативи;

42. призовава Европейската комисия да обмисли създаването на специален инструмент за техническа помощ и обмен на информация между местните и регионалните власти, изправени пред сходни предизвикателства по отношение на екологичния преход и изграждането на издръжливи общности, чрез предоставяне на финансова подкрепа за споделяне на най-добрите практики на ЕС (проучвателни посещения);

43. подчертава значението на сътрудничеството между поколенията, включването на гледната точка на младежта и подкрепата, предоставяна от програмата „Млади политици на изборни длъжности“. Застъпва се за изграждането на иновационна екосистема чрез проекти, програми и действия, насочени към талантливи млади хора, за да се използва потенциалът на младите хора за екологичния преход;

44. предлага инициатива за създаването на местни/регионални центрове по въпросите на климата, които да действат като информационни бюра и да мобилизират местните общности за постигане на по-нататъшен напредък в екологичния преход. Те могат да предложат потенциал за стартиране на инициативи и проекти „от долу нагоре“, които да мобилизират и насърчават взаимодействието между ангажираните и скептичните „ползватели“ на градовете и регионите, както и онези, които не участват;

Повишаване на обществената осведоменост и наблюдение на промените

45. подчертава, че обществената осведоменост относно изменението на климата, неговите източници и последици е предпоставка за ефективна политика в областта на климата. Използването на съвременни технологични инструменти (дистанционно наблюдение, транспортна телематика, дронове, ИКТ) значително засилва прилагането на приетите политики в областта на климата;

46. общество, което е осведомено за климатичните рискове, демонстрира по-голяма солидарност, когато трябва да се приемат трудни и често скъпоструващи мерки. Актуалната и надеждна информация е в основата на мерките и тяхното приемане от страна на местните и регионалните общности;

47. подчертава, че успехът на процеса на екологичния преход зависи от участието на голям брой местни партньори. От значение са разбираемата и навременна комуникация относно процеса на преход и диалогът, особено по трудни теми като ограничаването на индивидуалния транспорт и разполагането на трудни за приемане общински благоустройствени обекти;

Икономическите оператори за изграждането на издръжливост

48. подчертава, че предприятията и промишлеността следва да подкрепят усилията за адаптиране към изменението на климата и че следва да се въведат правни и финансови средства, за да се избегне интернализиране на разходите за отрицателните външни бизнес фактори за сметка на гражданите;

49. призовава за мобилизиране на устойчиво производство с помощта на правно регулиране чрез разширена отговорност на производителя за все по-голям брой групи продукти и различни етапи от жизнения им цикъл;

50. приветства преразглеждането на Директивата относно емисиите от промишлеността, което има за цел не само да спомогне за предотвратяването и контрола на замърсяването, но и да стимулира иновациите, да възнаграждава лидерите и да спомага за постигането на еднакви условия на конкуренция на пазара на ЕС;

51. посочва, че трябва да се разработят повече трансгранични проекти и инфраструктура в областта на устойчивата енергия, ако искаме да постигнем напълно интегрирана енергийна система с нулеви въглеродни емисии в ЕС. Необходимо е да се премахнат съществуващите пречки и да се засили трансграничното сътрудничество в областта на нисковъглеродните и възобновяемите енергийни източници;

52. посочва необходимостта от стимулиране на вътрешния пазар на строителни продукти чрез регулаторна рамка, подходяща за насърчаване на осъществяването на вълната на саниране и за стимулиране на инвестициите в строителството в духа на устойчивото строителство;

Устойчиво потребление

53. призовава за предприемането на законодателни действия, за да станат всички материални стоки на пазара на ЕС по-екологосъобразни, кръгови и енергоефективни през целия си жизнен цикъл — от проектирането, при ежедневното им използване до промяната на предназначението и повторната употреба;

54. призовава за законодателни промени с цел повишаване на ефективността в борбата срещу разхищаването на храни, включително стимулиране на развитието на устойчив хранително-вкусов сектор (стратегията „От фермата до трапезата“) и намаляване на въздействието на сектора на преработката на храни и търговията на дребно върху околната среда чрез предприемане на действия в областта на транспорта, съхранението, опаковането и предотвратяването на разхищаването на храни и стимулиране на устойчивото потребление на храни;

55. подкрепя действията на Комисията за подпомагане на развитието на европейска социална икономика, която да може действително да се справи с предизвикателствата, свързани с разхищаването на храни, краткия жизнен цикъл на продуктите и разработването на нови области на екологосъобразна дейност;

56. посочва, че по време на днешните кризи и произтичащите от тях предизвикателства местните и регионалните власти са принудени постоянно да преразглеждат своите цели, да идентифицират рисковете и да реагират динамично на възникващите ограничения на развитието, които могат да възпрепятстват изпълнението на действия, свързани с екологичния преход, по непрекъснат и всеобхватен начин;

Финансовото измерение на изграждането на издръжливост

57. подчертава изрично, че най-важните фондове (политиката на сближаване на ЕС, Механизмът за възстановяване и устойчивост, Фондът за справедлив преход, Модернизационният фонд и др.), както и пряко насочените към местното и регионалното равнище (LIFE, Механизмът за свързване на Европа и др.), които имат за цел да подкрепят екологичния преход, се програмират на национално равнище и че обхватът на проектите на местните и регионалните власти зависи от насоките на централното правителство. Следва да се въведат процедури, за да се гарантира възможно най-голямо участие на местните и регионалните власти в програмирането и усвояването на средствата на ЕС, в съответствие с техните нужди;

58. подчертава, че планът REPowerEU, представен от Европейската комисия, който има за цел увеличаване на икономиите на енергия, диверсифициране на доставките, ускоряване на развитието на възобновяеми енергийни източници, намаляване на потреблението на изкопаеми горива и интелигентни инвестиции, следва да предвиди финансова подкрепа за местните и регионалните власти за неговото изпълнение, както и заделяне на средства за тази цел от съществуващо или ново финансиране от ЕС. Призовава държавите членки да пренасочат неизползваните средства от Механизма за възстановяване и устойчивост в подкрепа на местното планиране в областта на енергийната сигурност и инвестициите във възобновяеми енергийни източници и енергийна ефективност;

59. припомня ролята на разпоредбите на Договора за финансирането на дейностите на местните и регионалните власти, по-специално в областта на опазването на климата. Осъществяването на промените трябва да бъде адаптирано към реалностите и възможностите на местните общества, така че промените да могат да бъдат реализирани по ефективен начин и без да се налага прекомерна тежест върху населението. Поради това призовава Европейската комисия да преразгледа правилата за финансиране на комунално-битови услуги, така че да могат да се въведат по-добри решения за финансиране на най-неотложните нужди в тази област, която оказва въздействие върху околната среда;

60. призовава за опростяване на регулирането на публичната помощ, включително подкрепа за решения за финансиране и поддръжка на системи, които са от съществено значение за управлението на отпадъците, по-специално създаването на възможности за финансиране от страна на местните и регионалните власти на функционирането на тези системи, както и подкрепа за управлението на кризисни ситуации и подкрепа за икономическите оператори, включително микропредприятията;

61. подчертава необходимостта от борба с енергийната бедност и бедността по отношение на мобилността чрез мерки за енергийна ефективност и по-широко внедряване на възобновяеми енергийни източници, както и свързаната с това необходимост държавите членки да предоставят подкрепа на местно и регионално равнище в това отношение. Поради това счита, че е от съществено значение да се намали тежестта на първоначалните разходи във връзка с мерките за енергийна ефективност и възобновяемите енергийни източници, по-специално за домакинствата, микро- и малките предприятия, и уязвимите потребители;

62. подчертава, че финансирането, предвидено в рамките на преразглеждането на настоящата СТЕ, е недостатъчно, за да се гарантира истински справедлив преход, и че следва да се обмисли заделянето на приходи извън СТЕ за автомобилния транспорт и сградите (СТЕ II) за Социалния фонд за климата. Предлага обединяването на приходите, предназначени за Социалния фонд за климата, да започне преди прилагането на СТЕ II;

63. счита, че Социалният фонд за климата следва да компенсира отрицателните последици за домакинствата, микро- и малките предприятия и най-уязвимите ползватели на услуги за мобилност и да гарантира устойчиво социално развитие;

64. насърчава частния сектор (наред с другото, чрез разширена отговорност на производителя) да участва в по-голяма степен в изграждането на издръжливост на градовете и регионите;

65. призовава за по-голяма гъвкавост в европейското право в областта на конкуренцията, по-специално по отношение на държавните помощи, тъй като то не отчита в достатъчна степен естеството на конкуренцията, пред която са изправени европейските предприятия в трети държави, в които тези правила не се спазват;

66. посочва, че поеманите от органите на местното самоуправление разходи, свързани с многобройните кризи и забавената във времето подкрепа от страна на по-високите равнища на управление, се подценяват. Поради това призовава за предлагане на по ефективни решения;

67. призовава за засилване на финансовата подкрепа за екологосъобразни инвестиции, които имат „лавинообразен ефект“, мобилизирайки допълнителни действия за стимулиране на екологичния преход;

68. посочва, че освен пряк достъп до финансиране, на местните и регионалните власти следва да се осигурят подходяща техническа помощ и подкрепа за изграждане на капацитет, за да могат да използват съществуващите възможности за финансиране, а също и да им се помогне да постигнат ефективен баланс между частните и публичните средства. Освен това следва да се извлече максимална полза от екологосъобразните и устойчиви обществени поръчки за осъществяването на инвестиции;

69. подкрепя идеята за „зелен бюджет“ като инструмент за изготвяне на фискална политика за постигане на целите в областта на околната среда. Той ще позволи да се направи оценка на въздействието на бюджетните или фискалните политики върху околната среда и на тяхната съгласуваност с изпълнението на националните и международните ангажименти ( 5 )

70. призовава за допълнително административно опростяване и намаляване на регулаторните пречки по отношение на разработването и въвеждането на нови и иновативни технологии и бизнес модели;

71. посочва, че предизвикателствата, свързани с изпълнението на политиката в областта на климата, до голяма степен са съсредоточени около дейностите на местните и регионалните власти, докато потенциалното финансиране (напр. данъчни приходи, права за емисии) се предоставя до голяма степен на централния бюджет. Призовава за коригиране на правилата за достъп до средствата;

Укрепване на предлагането на екосистемни услуги

72. посочва необходимостта от предприемане на специални действия за рационализиране на управлението на водите в урбанизираните райони, по-специално управлението на водните ресурси, като се вземат предвид връзките с водосборната система, както и от създаване на програма за развиване на инвестиции за задържане на вода в малък мащаб и на съответния фонд за тази цел;

73. изразява загриженост, че въпреки широкия обхват на законодателството в областта на околната среда в ЕС все още съществуват големи пропуски в правната защита на екосистемите ( 6 ) , а тяхното възстановяване е от решаващо значение за поддържането на високо качество на живот и непрекъснатост на процесите, необходими за устойчиво развитие;

Брюксел, 30 юни 2022 г. Председател на Европейския комитет на регионите Vasco ALVES CORDEIRO

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN.

(2) https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

(3) Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices (Адаптиране към изменението на климата и намаляване на риска от бедствия в Европа — Подобряване на съгласуваността на базата от знания, политиките и практиките) 15/2017, EАОС, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster.

(4) https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem.

(5) https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/.

(6) Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment (Картографиране и оценка на екосистемите и техните услуги), 2020 г. https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383.