BG Официален вестник на Европейския съюз C 305/3

Заключения на Съвета от 8 юни 2010 година„Действия за ограничаване на приема на сол сред населението за по-добро здраве“ — Приемане на заключенията

2010/C 305/04

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

1. ПРИПОМНЯ

а) Член 168 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1), в който се посочва, че при разработването и изпълнението на всички политики и дейности на Съюза се осигурява високо равнище на закрила на човешкото здраве, и се предвижда, че действията на Съюза, които допълват националните политики, са насочени към подобряването на общественото здраве, предотвратяването на болестите и заболеваемостта при хората и на източниците на опасност за човешкото здраве;

б) Резолюцията на Европейския парламент от 12 юли 2007 г. относно мерки за борба със сърдечносъдовите заболявания (2), в която се отправя призив към държавите-членки да доразвият плановете си за действие относно свързаните с начина на живот фактори, определящи здравето, с цел насърчаване на по-здравословен начин на живот, както и към Комисията да насърчава инициативите и сътрудничеството със заинтересованите участници, които целят подобряване на сърдечносъдовото здраве чрез подобрен хранителен режим и физическа активност като средство за предотвратяване на затлъстяването и високото кръвно налягане и свързаните с тях усложнения;

в) Плана за действие 2008—2013 г. на Световната здравна организация (СЗО) във връзка с Глобалната стратегия за профилактика и контрол на незаразните заболявания (3), в който се настоява да се ограничи равнището на излагане на отделните лица и на населението на обичайните, подлежащи на промяна рискови фактори за незаразните заболявания и техните детерминанти, и същевременно се цели подобряване на способността на отделните лица и на населението да правят по-здравословен избор и да следват модели на живот, допринасящи за добро здраве;

г) Заключенията на Съвета от 6 декември 2007 г. (4) относно Бялата книга на Комисията „Стратегия за Европа относно храненето, наднорменото тегло и здравословните проблеми, свързани със затлъстяването“, в която се установява интегриран подход на ЕС, който да съдейства за намаляване на здравословните проблеми, дължащи се на неправилно хранене, наднормено тегло и затлъстяване; в тези заключения на Съвета се приветства включеното в Бялата книга предложение държавите-членки да обмислят намаляването на солта като първи приоритет за дискусия в рамките на групата на високо равнище на Комисията по въпросите на храненето и физическата активност (Група на високо равнище), и се отправя призив към държавите-членки да подкрепят дейности, насочени към промяната на състава на храни с цел намаляване на нивото на сол, наситени мазнини, „транс“ мастни киселини, добавена захар и висока калоричност, отчитайки ролята, която тези елементи играят при развитието на незаразни заболявания, наднормено тегло и затлъстяване;

д) Форума на СЗО и техническата среща за ограничаване на приема на сол сред населението, състояла се на 5—7 октомври 2006 г. в Париж (5), на която бе преразгледана връзката между прекомерната консумация на сол и здравето и бяха отправени препоръки към държавите-членки и други заинтересовани участници относно начините за ограничаване на приема на сол сред населението, с оглед на дългосрочната цел за профилактика на незаразните заболявания;

е) научните становища на Европейския орган за безопасност на храните, според които дневният прием на натрий на повечето европейци (3—5 g натрий, около 8—11 g сол) надвишава значително препоръчваната дневна доза и че основният източник на натрий в хранителния режим са преработените храни, които съставляват около 70—75 % от общия прием (6);

2. СЧИТА, че

а) според европейската статистическа информация относно сърдечносъдовите заболявания за 2008 г. (7), сърдечносъдовите заболявания са причина за почти половината смъртни случаи в ЕС, а именно 42 %, което съответства на повече от 2 милиона смъртни случаи, и че общите разходи във връзка със сърдечносъдовите заболявания са достигнали 192 милиарда евро в ЕС през 2006 г.; около 57 % от тази обща сума се дължат на разходи за здравеопазване, 21 % — на спад на производителността и 22 % — на неформални грижи за хора със сърдечносъдови заболявания;

б) според оценките на СЗО високото систолично кръвно налягане е причина за смърт от сърдечносъдови заболявания, за 51 % от инсултите и за 45 % от смъртните случаи вследствие на исхемична болест на сърцето (8);

в) променящата се демографска структура на ЕС налага удължаване на професионалния живот, а последиците от високото кръвно налягане и сърдечносъдовите заболявания имат отрицателен ефект върху пазара на работна ръка (9);

г) съществуват солидни научни доказателства, че съществуващата висока консумация на сол в цяла Европа е основен фактор за повишаване на кръвното налягане и съответно за увеличаване на сърдечносъдовите заболявания, и може също така да има преки неблагоприятни последици освен за кръвното налягане и за повишаване на риска от инсулт, от хипертрофия на лявата сърдечна камера и от бъбречни заболявания (10);

д) за справяне с това предизвикателство са необходими конкретни и координирани мерки, напр. за повишаване на обществената осведоменост относно проблема и за намаляване на съдържанието на сол в храните;

е) следенето на напредъка в дългосрочен план е от първостепенно значение, тъй като ще е необходимо време, за да се направи връзката между резултатите от ограничаването на приема на сол и степента на заболеваемост;

3. ИЗТЪКВА, че е необходим всеобхватен подход за справяне с предизвикателството, като той следва да включва национални данни относно настоящите равнища на консумация на сол, действия за повишаване на обществената осведоменост, дейности във връзка с промяната на състава на храни с цел намаляване на равнището на сол в тях, както и процес на наблюдение и оценка;

4. ПРИВЕТСТВА предприетите дейности и постигнатия напредък през първите две години от работата на Групата на високо равнище, с която се осигурява обмен на информация относно инициативи на политиката и се разработват координирани действия;

5. ПРИВЕТСТВА разработването на доброволна европейска рамка за национални инициативи за ограничаване на приема на сол (11), предназначена да подпомага и укрепва националните планове за действие с цел изпълнение на националните препоръки или препоръките на СЗО;

6. ПРИВЕТСТВА предприетите от държавите-членки действия за промяна на състава на храни и оказаната във връзка с това подкрепа от страна на производителите на храни, търговците на дребно, ресторантьорите и кетъринговите фирми, като се има предвид, че преработените храни съставляват около 70—75 % от общия прием на сол;

7. ПОДКРЕПЯ договорената в рамките на Групата на високо равнище амбициозна цел за намаляване на равнището на сол в храните;

8. ИЗТЪКВА необходимостта от национални подходи за ограничаване на солта, които да са изработени така, че да обхванат всички социално-икономически групи от обществото, в т.ч. храните във всички ценови гами;

9. ИЗТЪКВА необходимостта да се разгледа транснационалното измерение на дейностите по промяна на състава на храните във връзка с ограничаването на солта и евентуалната роля в този подход на съществуващите форуми с участието на голям брой заинтересовани лица, като Платформата за действие на ЕС относно хранителния режим, физическата активност и здравето (12);

10. ИЗТЪКВА важната роля на етикетирането на храните като средство за осигуряване на видима, ясна и разбираема информация за потребителите, която да ги улеснява в избора на продукти с по-ниско съдържание на сол. По този въпрос отчита, че Групата на високо равнище е взела решение да използва термина „сол“ вместо „натрий“, който е реално разглежданият от инициативите хранителен елемент, тъй като понятието „сол“ се разбира по-ясно и е основната форма, под която се добавя натрий в храните;

11. ИЗТЪКВА необходимостта да се наблюдават дейностите, свързани с промяната на състава на продукти, с повишаването на обществената осведоменост и с приема на сол сред населението, за да се даде възможност за редовно извършване на оценка и да се направи преглед на политиките и действията, както и с цел констатациите да достигнат до по-широк кръг хора;

12. ПРИВЕТСТВА работата на Европейската мрежа за действие за ограничаване на приема на сол, създадена от Обединеното кралство след призивите на СЗО за установяване на мрежи за взаимодействие в държавите-членки, които да предоставят възможности за обмен на информация, насоки и технически опит по различните аспекти на стратегиите за ограничаване на солта;

13. ПРИЗОВАВА държавите-членки да укрепят или разработят, ако още нямат такива, координирани и устойчиви национални политики на храненето, включително програми за ограничаване на солта, с цел намаляване на консумацията на сол до подходящо равнище, както и:

а) при разработване на политиките да установят реалистични цели спрямо съществуващото равнище на прием на сол сред населението и изпълними графици за постигането на тези цели;

б) да повишават обществената осведоменост относно ползите за здравето от консумацията на подходящи равнища на сол и действията, които могат да се предприемат за ограничаване на приема ѝ, и да насърчават здравните специалисти да предоставят информация за необходимостта от ограничаване на солта в хранителния режим;

в) да насърчават производителите и доставчиците на храни да засилят действията по промяна на състава на храни, за да се ограничи във възможно най-висока степен съдържанието на сол в предлаганите на пазара храни и ястия;

г) да събират необходимата съпоставима информация относно приема на сол сред населението и равнищата на сол в основните храни, които са част от националните хранителни навици, за да се извърши наблюдение и оценка на напредъка на националните политики за ограничаване на солта;

д) да оказват подкрепа за рамката на ЕС за националните инициативи за ограничаване на приема на сол;

14. ПРИЗОВАВА Комисията

а) да продължи систематичния си подход за преодоляване на проблема с високата консумация на сол на европейско равнище, като прилага рамката на ЕС за ограничаване на солта, като отчита работата на съответните международни организации, особено на СЗО;

б) да оказва непрекъсната твърда подкрепа за усилията на държавите-членки да укрепват, поддържат или разработват национални инициативи, насочени към постигане на съответни равнища на консумация на сол;

в) редовно да определя с държавите-членки най-ниските текущи равнища на прием на сол в ЕС в отделните категории и под-категории храни, които обикновено представляват основен източник на сол при средностатистическите хранителни навици, като средство за определяне на технически осъществимите решения във всяка категория;

г) да подкрепя предприетите от държавите-членки, производителите и доставчиците на храни дейности по промяна на състава на храни и да проучва и определя механизмите и инструментите, които ще стимулират хранителната промишленост да продължава да напредва в ограничаването на равнищата на сол в храните;

д) да укрепи сътрудничеството със заинтересованите участници в рамките на Платформата за действие на ЕС относно хранителния режим, физическата активност и здравето, специално да насърчава дейностите по промяна на състава на храни, с цел намаляване на равнището на сол в тях;

е) редовно да докладва относно напредъка по дейностите на Комисията за прилагане на рамката на ЕС за ограничаване на солта. Докладите за напредъка следва да включват резултатите от обсъжданията и срещите, провеждани с дружества, които извършват транснационална търговия, или с европейски търговски органи/сектори, както и оценка на отговора на различни заинтересовани страни, участващи в процеса. Докладите за напредъка следва също да включват оценка на въздействието на дейностите на ЕС, както и на въздействието на предприетите от отделни държави-членки дейности;

ж) да анализира положението и действията, предприети в ЕС и неговите държави-членки, и да докладва през 2012 г. за констатираните резултати.

(1) ОВ C 115, 9.5.2008 г., стр. 47.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2007-0346&language=EN&ring=B6-2007-0277

(3) http://www.who.int/nmh/publications/9789241597418/en/

(4) 15612/07.

(5) http://www.who.int/dietphysicalactivity/reducingsaltintake_EN.pdf

(6) Научни становища на Експертната група по диетични храни, хранене и алергии по искане на Комисията, свързани със:

а) допустимите горни равнища на прием на натрий (прието на 21 април 2005 г.). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_opinion_ej209_sodium_v2_en1,5.pdf

б) прегледа на етикетирането на референтните стойности за прием на определени хранителни елементи (прието на 13 март 2009 г.). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_op_ej1008_labelling_reference_intake_values_en.pdf

(7) Европейска статистическа информация относно сърдечносъдовите заболявания, издание от 2008 г. Европейска мрежа за борба със сърдечносъдовите заболявания.

(8) Глобални здравни рискове, смъртност и заболеваемост, дължащи се на определени значими рискове. СЗО 2009 г. http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241563871_eng.pdf

(9) Kanavos P, Östergren J, Weber MA et al. High blood pressure and health policy. (Високото кръвно налягане и политика в областта на здравеопазването.) New York: Ruder Finn, Inc., 2007.

(10) FJ He and GA Mac Gregor. A comprehensive review on salt and health and current experiences of worldwide salt reduction programmes. (Общ преглед на въпроса за солта и здравето и на текущия опит от световните програми за намаляване на солта.) Journal of Human Hypertension (2009) 23, 363–384.

(11) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf

(12) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm