C 323/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на организациите на гражданското общество като пазители на общото благо в следпандемичното възстановяване и реконструкция на обществата и икономиките на ЕС

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 323/03)

Докладчик: Ioannis VARDAKASTANIS

Решение на Пленарната асамблея 28.4.2021 г. Правно основание Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 3.5.2022 г. Приемане на пленарна сесия 18.5.2022 г. Пленарна сесия № 569 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 189/1/4

1. Заключения и препоръки

1.1. Гражданското общество и социалните партньори изграждат мост между създателите на политики и реалната ситуация на представляваните от тях граждани. Затова поддържането на диалог с тези заинтересовани страни е ефективен начин създателите на политики да разберат различните нужди на хората, спадащи към различни социални групи. Освен това гражданското общество насърчава участието на всички в „гражданската демокрация“, за да могат да оказват влияние върху проблемите, които ги засягат.

1.2. В ЕС гражданското общество и социалните партньори работят на различни равнища. Някои организации работят на равнище ЕС, други — на национално равнище, трети — на регионално или местно. Дейността им на всички равнища е допълваща по своя обхват. Когато става въпрос за застъпническа дейност, вниманието на ЕС — за разлика от националните организации — често се обуславя от начина, по който компетентността за съответната политика се поделя между равнището на ЕС и националното равнище.

1.3. Гражданското общество, което работи на най-близкото до гражданите равнище, може да играе роля и в мониторинга на прилагането и въздействието на новите политики и инициативи. Гражданското общество обаче не само влияе не политическите решения; ролята му се състои и в това да предоставя реални услуги на хората, които представлява.

1.4. По време на пандемията от COVID-19 и бавното възстановяване на Европа от дълбоката криза ролите на гражданското общество и социалните партньори трябваше да се адаптират. Вече се поставя още по-голям акцент върху предоставянето на жизненоважни услуги, защитата на правата на човека и спасяването на човешки живот, като същевременно се работи за преодоляване на предизвикателствата, с които организациите се сблъскват при осигуряването на финансиране и оказването на подкрепа на собствения си персонал. Освен това в резултат на пандемията бяха представени множество нови инициативи на ЕС за финансиране, което на свой ред наложи необходимостта от силно застъпничество, което да гарантира, че инвестициите достигат до хората, които най-много се нуждаят от тях.

1.5. Понастоящем европейското гражданско общество извършва преход от кризата с COVID-19 към една напълно нова криза. Много участници от гражданското общество сега съсредоточават усилията си върху справянето с последиците от непровокираното нахлуване на Русия в Украйна. Така например сега много НПО използват извлечените от пандемията поуки в областта на управлението на кризи, за да оказват подкрепа на украинските бежанци, да набират средства за спешна помощ и да им помагат да избягат от случващите се в страната им кръвопролития. Те също така съсредоточават усилията си върху хората в останалата част на ЕС, които са изложени на най-голям риск от бедност в резултат на драстичното повишаване на цените на горивата и бума на инфлацията.

1.6. Включването на гражданското общество в процеса на изготвяне на политиките е неразделна част от ценностите на ЕС, като в член 1 от Договора за Европейския съюз се посочва, че решенията следва да „се вземат при възможно най-голямо зачитане на принципа на откритост и възможно най-близко до гражданите“. Недопустимо е да се ограничават социалният диалог и диалогът с гражданското общество в ЕС. Зачитането на тези ценности следва да бъде поставено като условие за това държавите членки да могат да получават финансиране от ЕС.

1.7. ЕС следва да проявява нулева толерантност към държавите членки, в които гражданското пространство се свива. Ако една система заглушава гласа на гражданското общество, особено на критикуващите работата на правителството, това означава, че тя активно разрушава динамиката, при която създателите на политики обслужват интересите на своите граждани. Така тя се превръща в система, в която управляващите действат единствено в свой интерес. Този подход е заплаха за демокрацията в ЕС и няма място сред ценностите на Европа, изложени в критериите от Копенхаген ( 1 )

1.8. Спазването на ценностите на ЕС от страна на държавите членки не означава само готовност за диалог с гражданското общество, но и улесняване на неговото съществуване дори когато то критикува твоите политики или ти се противопоставя политически. Трябва да се гарантира свободата и независимостта на всички организации на гражданското общество (ОГО) в ЕС. Държавите членки, които приемат да водят диалог само със специално подбрани и симпатизиращи на правителството организации, са също толкова виновни в прилагане на недемократични практики, колкото и правителствата, които изобщо не водят диалог с гражданското общество.

1.9. Създателите на политики следва да гарантират пълноценно, а не само повърхностно участие на гражданското общество. Това означава то да бъдат включено във всички етапи на процеса на вземане на решения. Това означава мнението на гражданското общество да бъде изслушвано по време на процеса на разработване на ново законодателство, проекти или инициативи, и да се провеждат редовни консултации с него по време на тяхното формулиране, приемане и прилагане. Твърде често мнението на гражданското общество се търси едва когато законодателството или проектите са почти завършени. Това отнема всякаква възможност създателите на политики да вземат предвид неговите предложения и създава прецедент, при който от гражданското общество се очаква просто да валидира представените му предложения.

1.10. Създателите на политики на всички равнища следва да гарантират, че процедурите на консултации са лесно откриваеми и достъпни. ЕИСК приветства системата на ЕК за обществени консултации, тъй като тя е отворена за участие на всички ОГО и на отделни граждани, както и факта, че всички консултации се публикуват систематично на специална уебстраница ( 2 ) . От друга страна, консултациите на равнище ЕС понякога могат да бъдат рестриктивни по отношение на вида принос, който се допуска.

1.11. Гражданското общество има потенциал да съдейства на създателите на политики при изпълнението на основни задачи, като например мониторинга. За да се подходи сериозно към ролята на гражданското общество в мониторинга на прилагането на новите политики и инициативи обаче, ЕС, националните и местните власти би следвало да подкрепят оперативните разходи на тези организации. Това е още по-важно предвид несигурността на финансирането и набирането на средства за проекти в резултат на COVID, както и увеличаването на оперативните разходи. За да се осигури възможно най-добро качество и най-конструктивна подкрепа от страна на гражданското общество, изключително важно е предлагането на финансова подкрепа за оперативната работа и изграждането на капацитет да не компрометира независимостта на ОГО.

1.12. Има редица мерки, които ЕС би могъл да предприеме, за да се възползва максимално от приноса на гражданското общество. Като за начало би могъл да определи неговия статут на участник. Би могъл също така да договори насоки и общи стандарти за правото на сдружаване и граждански диалог, които да се прилагат при всички съответни процеси, както и да приеме междуинституционално споразумение относно гражданския диалог. Признаването и насърчаването на ролята на сдруженията и НПО в рамките на Европейския съюз би допринесло значително и за подобряване на партньорството между създателите на политики и гражданското общество на равнище ЕС.

1.13. ОГО имат свой собствен набор от отговорности, които трябва да изпълняват в интерес на изготвянето на добри политики. На първо място, организациите следва постоянно да се информират за реалната ситуация на хората, които представляват, и да са сигурни, че дейностите им по застъпничество отговаря на техните нужди. Особено важно е да се насърчава ангажираността на младите хора с гражданското общество и да се гарантира бъдещето на движението. От първостепенно значение също така е гражданското общество да предлага конструктивен принос и ясни препоръки, за да спомага за формулирането на новите политики по най-добрия за гражданите начин. Приносът не бива да е съсредоточен единствено върху зле свършената работа, а да предлага конкретни подобрения, които могат да бъдат направени.

2. Общи бележки

2.1. В настоящия документ понятието „гражданско общество“ се отнася и до социалните партньори; следва обаче да се отбележи, че социалните партньори функционират по уникален и специфичен начин в областта на защитата на правата. Организациите на гражданското общество (ОГО) се застъпват и за интересите на групи, които не могат да влияят на политиката чрез вота си, като деца, хора с увреждания, лишени от право да гласуват, или мигранти и бежанци, и насърчават участието им в демокрацията. Затова диалогът между гражданското общество и създателите на политики е ключът към разбирането на потребностите на обществото и формулирането на ефективни политически отговори.

2.2. Независимите и информирани организации на гражданското общество могат да предложат безценен принос към изготвянето на политиките. Те могат да играят съществена роля и в мониторинга на ефективността на съществуващите политики и инициативи. От решаващо значение обаче е да се подкрепи изграждането на техния капацитет.

2.3. В някои части на Европейския съюз (ЕС) пространството за гражданското общество се свива драстично и институциите на ЕС трябва да реагират решително и безкомпромисно на тези обезпокоителни процеси. Включването на гражданското общество в процеса на изготвяне на политиките е неразделна част от ценностите на ЕС, като в член 1 от Договора за Европейския съюз се посочва, че решенията следва да „се вземат при възможно най-голямо зачитане на принципа на откритост и възможно най-близко до гражданите“. Недопустимо е то да бъде репресирано.

2.4. Разделението на политическите правомощия между ЕС и националното, регионалното и местното равнище доведе до различни равнища на представителство на гражданското общество. В ЕС има ОГО, които се занимават конкретно с области на политиката, в които ЕС приема законодателни актове, и други, които работят на национално, регионално или местно равнище.

2.5. Две от основните пречки, с които се сблъсква гражданското общество на всички равнища, са нежеланието на създателите на политики да участват в диалог и липсата на пълноценно участие на всички етапи от процеса на вземане на решения. Следва да се въведат правни разпоредби на европейско и национално равнище, за да се премахнат тези нагласи.

2.6. Гражданското общество на национално равнище и на равнище ЕС играе решаваща роля за възстановяването на Европа след пандемията. Една от областите, в които двете равнища се координират, е начинът, по който държавите — членки на ЕС, инвестират средствата от Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), който има потенциала да промени значително начина, по който нашите общества и икономики ще изглеждат през следващите години и десетилетия. Този процес обаче изведе на преден план недостатъчната воля в много държави членки за провеждане на съдържателни консултации с гражданското общество; много ОГО са изключени или в най-добрия случай участват само повърхностно в разработването на националните планове за възстановяване и устойчивост (НПВУ). Това беше посочено в резолюция на ЕИСК от февруари 2021 г. ( 3 ) Освен това тази неадекватност на консултациите с гражданското общество е в разрез със задължението за провеждане на такива консултации, предвидено в член 18 от Регламент (ЕС) 2021/1241 на Европейския парламент и на Съвета ( 4 ) за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост.

3. Как участието на гражданското общество може да доведе до по-интелигентно изготвяне на политики

3.1. Създателите на политики на всички равнища трябва да служат на интересите на гражданите, а не обратното. Демокрацията може да функционира правилно само когато хората, които изготвят и прилагат законите, не са изгубили връзка с реалната ситуация и разбират нуждите на хората, които представляват. Съществуването на гражданското общество и неговото активно включване и пълноценно участие в процеса на вземане на решения на всички равнища са от първостепенно значение за ефективното и интелигентно управление.

3.2. Задачата на ОГО е да предават посланията на хората, които представляват, или да дават гласност на обществените опасения, синтезирайки ги до ясни и последователни послания и политически препоръки. Затова поддържането на диалог с гражданското общество е ефективен начин създателите на политики да разберат различните потребности на хората, принадлежащи към различни социални групи. Този диалог спомага да се минимизира рискът от недоглеждане на евентуални проблеми, които биха могли да възникнат при прилагането на политиките, и може да предложи на създателите на политики информация и експертен опит, до които в противен случай не биха имали достъп.

3.3. Създателите на политики са готови да се вслушат в това, което искат гласоподавателите; в същото време една от ключовите роли на гражданското общество е да представляват групи, които нямат право да гласуват. Това важи с особена сила за ОГО, които защитават правата на децата, хората с увреждания, на които е отнето правото на глас, хората под попечителство, имигрантите и бежанците, които нямат право да гласуват в държавата си на пребиваване. Гражданското общество защитава интересите на такива групи, чиито мнения не могат да бъдат изразени чрез упражняване на вот. То също така насърчава участието на всички в „гражданската демокрация“, за да могат да оказват влияние върху проблемите, които ги засягат. Без наличието на силно гражданско общество и без неговата способност да насърчава ангажираността на хората от тези групи, съществува риск много хора да бъдат пренебрегнати в още по-голяма степен от отговарящите за вземането на решения.

3.4. ОГО, които работят на най-близкото до гражданите равнище, по-специално националните или местните ОГО, могат да играят роля и в мониторинга на прилагането и въздействието на новите политики и инициативи. Мониторингът обаче е трудоемка задача, която често изисква много технически познания. Поради това е изключително важно ЕС и държавите членки да подкрепят ОГО чрез финансиране и техническа подкрепа, за да им позволят да изградят капацитет. Освен това Комисията следва да започне да разработва стратегия за мониторинг на начина, по който се използват средствата от ЕС — задача, която изглежда надхвърля нейните възможности да се справи сама. В тази стратегия следва ясно да се очертае как Комисията планира да подкрепи партньорите, които участват заедно с нея в дейностите за мониторинг.

4. Ролята на гражданското общество на равнище ЕС за възстановяването след пандемията

4.1. „Гражданско общество на равнище ЕС“ означава участници, които се застъпват пред институциите на ЕС и представляват хората, живеещи във всички 27 държави членки и често в много по-отдалечени територии. Те играят съществена застъпническа роля в областите на компетентност на ЕС, където е необходимо да се проведе диалог със създателите на политики на равнище ЕС.

4.2. По-долу са изброени областите, върху които гражданското общество на равнище ЕС често съсредоточава вниманието си. Това са области на политиката, в които ЕС може да предлага законодателство или държавите членки могат да въвеждат законодателство на национално равнище, при положение че то не влиза в противоречие с вече действащото законодателство на ЕС: заетост и социални въпроси; икономическо, социално и териториално сближаване; селско стопанство; рибарство; околна среда; защита на потребителите; транспорт; трансевропейски мрежи; енергетика; правосъдие и основни права; миграция и вътрешни работи; обществено здравеопазване; сътрудничество за развитие и хуманитарна помощ. Понастоящем гражданското общество и социалните партньори съсредоточават вниманието си и върху политически инициативи на равнище ЕС като Европейския стълб на социалните права ( 5 ) и Европейския зелен пакт ( 6 )

4.3. Все още съществуват многобройни пречки пред застъпничеството от страна на ОГО на равнище ЕС. Както се посочва в информационния доклад на ЕИСК SOC/639 ( 7 ) , за разлика от други международни организации, ЕС все още не е създал статут на участници за европейските сдружения и НПО. Хартата на основните права на Европейския съюз обаче гарантира правото на събрания и сдружаване, по-специално по граждански въпроси, на всички равнища, включително на европейско ( 8 ) В контекста на възстановяването след COVID-19 гражданското общество в ЕС оказва влияние и следи как средствата от ЕС се използват за извеждане на хората от тази криза.

4.4. Използването на финансиране от ЕС, по-специално на Механизма за възстановяване и устойчивост ( 9 ) в размер на 723,8 млрд. евро, има потенциала да даде тласък на социалното и икономическото възстановяване от кризата с COVID-19. И все пак решението къде да се инвестират средствата е политически избор. Националните планове за изразходване на тези средства се изготвят от държавите членки, а Европейската комисия (ЕК) отговаря за тяхното оценяване и одобряване. Гражданското общество в ЕС нееднократно предупреди ЕС за някои обезпокоителни предложения за финансиране в националните планове. То изтъкна съществуващите системни проблеми, които пандемията разкри и изостри допълнително, като недостатъчните инвестиции в системите за обществено здравеопазване, социална сигурност и образование, и настоя МВУ да допринесе за решаването им.

4.5. Няколко НПВУ бяха адаптирани по искане на ЕК, а други или бяха отхвърлени, или одобряването им беше замразено ( 10 ) . Гражданското общество изигра важна роля за изтъкването на тези проблемни области ( 11 ) . Средствата от ЕС трябва да бъдат насочени към областите, в които по време на пандемията бяха отчетени най-сериозни проблеми, най-много жертви и най-тревожните нарушения на основните права на хората. Това ще включва финансиране на прехода от институционални структури за полагане на грижи, по-специално за хора с увреждания и възрастни хора, както и по-добра подготвеност и устойчивост на спешното предоставяне на здравни грижи, за да се избегне повторение на системата на сортиране на пациентите, при която на определени групи беше отказвано да бъдат приети в болница.

4.6. Средствата от ЕС са предназначени и за подпомагане на икономическото възстановяване и връщането на работа на хората, които изгубиха препитанието си по време на пандемията. Според оценките само в ЕС в резултат на COVID-19 са били изгубени 6 милиона работни места ( 12 ) . Тази загуба на работни места обаче не засегна всички в еднаква степен. Социалните партньори играят ключова роля за формулирането на икономическите, трудовите и социалните политики, които насърчават добре функциониращите пазари на труда и така защитават работниците, включително изложените на най-голям риск от загуба на доходи, както и работодателите. Гражданското общество на равнище ЕС също положи усилия, за да гарантира, че инвестициите се насочват към най-засегнатите. Гражданското общество, представляващо интересите на жените, младите хора, хората с увреждания и хората от етнически малцинства, играе особено важна роля за това да се гарантира, че средствата се насочват към преквалификация и подпомагане на тези групи. ОГО на равнище ЕС работят за тази цел, като оказват влияние върху приоритетите и препоръките на ЕК относно използването на средствата, оценката на ЕС на националните планове и мониторинга на начина, по който средствата се изразходват в държавите членки, съвместно с националните и местните ОГО.

4.7. Освен това ЕС прави първи стъпки към създаването на здравен съюз, който ще подобри готовността му да се справя с бъдещи здравни кризи. В рамките на здравния съюз ще бъдат направени редица промени в координацията на равнище ЕС в области като проучване на недостига на лекарства и предварително натрупване на запаси, изпитване и одобряване на нови лекарства и лечения, както и обмен на животоспасяващи устройства между държавите в зависимост от нуждите. И тук гражданското общество в ЕС трябва да изиграе своята роля, за да гарантира, че новият план ще осигури по-добра защита на групите, които бяха най-пренебрегнати от мерките на ЕС и държавите членки в отговор на пандемията. Тези цели бяха представени в становище SOC/665 на ЕИСК ( 13 ) . Целта е да се гарантира, че Европейската агенция по лекарствата (EMA) ще създаде европейски модел за справедливо, отговорно и прозрачно ценообразуване на лекарствата. То ще настоява и за това Европейският център за профилактика и контрол върху заболяванията да получи необходимите мандат и ресурси, за да се справи с неравенствата в областта на здравеопазването и да гарантира, че ответните мерки на ЕС в тази сфера са насочени към лицата, класифицирани като изложени на най-голям риск, както и за това здравните кампании и предоставяната от ЕС информация за общественото здраве да бъдат много по-достъпни и разбираеми за всички хора при бъдещи кризи.

4.8. Бъдещите кризи вероятно ще бъдат причинени не само от вируси, но също така и дори предимно от природни бедствия, причинени от изменението на климата. ЕС има ключова роля за подпомагането на усилията на държавите членки да намалят своите емисии на CO 2 , както и за подготовката и съвместното справяне с нарастващите проблеми като наводнения и горски пожари, на които сме свидетели през последните години. С оглед на това екологичните НПО допринасят за оказването на подкрепа на създателите на политики при определянето на областите, които се нуждаят в най-голяма степен от инвестиции, и при предлагането на решения за по-добро управление на екологичните бедствия, така че никой да не бъде изоставен.

5. Ролята на националното и местното гражданско общество за възстановяването към по-добро

5.1. В контекста на ЕС има редица области на политиката, в които отговорността за застъпничеството пада изцяло върху националните и местните ОГО. Както и в случая с гражданското общество на равнище ЕС, това се предопределя от начина, по който са разпределени правомощията между ЕС и неговите държави членки. В партньорство с гражданското общество на равнище ЕС, националните и местните ОГО гарантират, че са обхванати всички области на политиката.

5.2. Областите, върху които обикновено се съсредоточават националните и местните ОГО, са следните: общественото здравеопазване; промишлеността; културата; образованието; младежта и спортът; социалната закрила, опазването на околната среда, социалните услуги, правната помощ за жертвите, осигуряването на подслон за жертвите на насилие и т.н.

5.3. На националното, регионалното и местното гражданско общество се падна задачата да се справят с много проблеми, които се влошиха заради COVID-19. На национално равнище бяха взети решения за това какви да бъдат правилата за спиране на разпространението на вируса, как да се предоставят спешни здравни грижи, как да се приоритизира процесът на ваксинация, как да се продължи образованието на учащите се от всички възрасти и как да бъдат защитени доходите на работниците, загубили работата си. Дейността им включваше също борба с невярната информация относно ваксините и изтъкване на риска от дискриминация и увеличаване на бедността сред определени групи хора.

5.4. Гражданското общество на национално и местно равнище вероятно изигра най-важна роля за подпомагане на усилията на ЕС да постигне възстановяване към по-добро, като се има предвид, че то оформя националните и регионалните политики и предоставя основни услуги на своите общности в следните области: — усилията да се гарантира, че завръщането към присъствено образование след пандемията ще бъде приобщаващо за всички учащи; — преодоляването на цифровото разделение, особено при маргинализираните групи; — усилията да се гарантира, че политиките улесняват качествената заетост сред хората, които понастоящем е най-вероятно да бъдат изключени от пазара на труда, по-специално младите хора, жените, хората от имигрантски произход и хората с увреждания; — укрепването на схемите за социална закрила и тяхната способност да помагат на всички хора да поддържат достоен стандарт на живот; — усилията да се гарантира, че националните политики за дългосрочни грижи и социални услуги са съсредоточени върху общностни и семейни алтернативи на институционалните грижи, където бяха отчетени най-много смъртни случаи по време на пандемията; — застъпването за политики и инвестиции, които да улеснят приобщаването на мигрантите и бежанците на пазара на труда и към системите за социална закрила; — Гражданското общество има ключова роля и за подобряването на икономическите и политическите условия. По-специално социалните партньори са изключително важни за увеличаването на адекватността на доходите и справедливите условия на труд чрез колективно договаряне.

5.5. Рамката за официалното участие на гражданското общество в изготвянето на политиките е различна в различните държави членки. Някои държави членки имат национални аналози на ЕИСК, макар че предоставените им правомощия са различни и постоянно се променят. Структурата на ЕИСК, обособена около представители на три групи — работодатели, работници и „Многообразие Европа“, може да бъде възпроизведена успешно на национално, регионално и местно равнище. Успоредно с работата, която свърши гражданското общество на равнище ЕС, националните ОГО също изиграха важна роля за оформянето на начина, по който Механизмът за възстановяване и устойчивост се използва в държавите членки.

5.6. В своя информационен доклад SOC/639 ( 14 ) и в резолюцията си относно участието на националното гражданско общество в НПВУ ( 15 ) ЕИСК приветства споразумението, постигнато между Европейския парламент и Съвета през декември 2020 г., относно Регламента за създаване на МВУ ( 16 ) , в чийто член 18 се изтъква необходимостта от участие на ОГО, посредством консултации, в изготвянето и прилагането на НПВУ.

5.6.1. И все пак, въпреки упоменаването на участието на гражданското общество в Регламента за МВУ, парадоксално то не участва в изготвянето на частта от регламента, отнасяща се до участието на гражданското общество в процеса. Освен това в регламента ОГО никога не се посочват изрично като бенефициери, за разлика например от МСП. Това създаде някои проблеми по отношение на участието на ОГО в изпълнението. Това е парадоксално, като се има предвид, че ОГО ще бъдат ключово действащо лице по време на възстановяването от COVID.

5.6.2. Освен това, въпреки насоките на ЕК ( 17 ) , на практика за националните ОГО се оказа изключително трудно да окажат влияние върху резултатите от НПВУ. Една от пречките беше видимото нежелание на някои национални правителства да включат гражданското общество в изготвянето на своите планове. Много правителства не включиха активно гражданското общество, което принуди ОГО да отправят открит апел към националните органи да им позволят да участват. Дори в случаите, в които те участваха, времето, отделено за консултации с гражданското общество, като цяло беше недостатъчно. Това попречи на провеждането на съдържателен дебат и не позволи приносът на гражданското общество към НПВУ да се вземе под внимание. В резултат на това, въпреки че много държави членки доказаха, че са провели някаква форма на консултации с гражданското общество, в твърде много случаи националното гражданско общество нямаше реално участие в изготвянето на плановете.

Брюксел, 18 май 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Критерии за присъединяване (https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/enlargement-policy/glossary/accession-criteria_en)

(2) https://ec.europa.eu/info/consultations_en

(3) https://www.eesc.europa.eu/bg/documents/resolution/involvement-organised-civil-society-national-recovery-and-resilience-plans-what-works-and-what-does-not

(4) Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 година за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

(5) Европейски стълб на социалните права, Европейска комисия (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights_bg)

(6) Европейски зелен пакт, Европейска комисия (https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_bg).

(7) Създаване на европейски статут на сдруженията и НПО, включващ точно определение за НПО или европейско сдружение (информационен доклад), Европейски икономически и социален комитет (https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information)

(8) Член 12

(9) https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_bg

(10) Българският план не беше одобрен, а одобряването на унгарския беше замразено.

(11) ОВ C 517, 22.12.2021 г., стр. 1.

(12) COVID-19 has already wiped out 6 million jobs, EU study finds („COVID-19 вече е ликвидирал 6 милиона работни места, показва проучване на ЕС“), Coronavirus pandemic News | Al Jazeera.

(13) ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 109.

(14) Създаване на европейски статут на сдруженията и НПО, включващ точно определение за НПО или европейско сдружение (информационен доклад), Европейски икономически и социален комитет (https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/information-reports/creation-european-statute-associations-and-ngos-incorporating-precise-definition-ngo-or-european-association-information).

(15) ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 1.

(16) ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17.

(17) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/document_travail_service_part1_v2_en.pdf