СПЕЦИАЛЕН ДОКЛАД № 9/2007

относно „Оценяването на рамковите програми на ЕС за научни изследвания и технологично развитие — може ли подходът на Комисията да бъде подобрен?“, придружен от отговорите на Комисията

(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея, ЕО)

(2008/С 26/01)

СЪДЪРЖАНИЕ

Приложение I: Измерване на въздействието и резултатите от публичната интервенция в областта на НИТРД

Приложение II: Разпоредби относно мониторинга и оценката в законодателните решения за 4РП—7РП

Приложение III: Основни разлики в последващата оценка на научноизследователските програми между ЕС (4РП—6РП), САЩ и Канада

Приложение IV: Възможна структура на комисията за оценка на 7РП

Отговори на Комисията

РЕЗЮМЕ

ВЪВЕДЕНИЕ

Роля на Европейския съюз в подкрепата на дейностите в областта на научните изследвания и технологичното развитие

Оценка и мониторинг на рамковите програми (РП)

ОДИТЕН ОБХВАТ И ПОДХОД

15. Основната цел на одита беше да се определи дали Комисията е прилагала адекватен подход при оценката на резултатите от рамковите програми за научни изследвания и технологично развитие.

ОДИТНИ КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

Логика на интервенцията, определяне на цели и показатели за изпълнение

Логиката на интервенцията за РП не е ясно определена

Без ясно определен логически модел е по-трудно да се поставят последователни цели на програмата

Липсата на ясно определена логика на интервенцията и добре формулирани цели затруднява разработването на показатели за изпълнение

БД/УД така, както се изпълнява понастоящем, е неподходящ инструмент за измерване на изпълнението на РП

Препоръки

34. В бъдещите законодателни предложения до Съвета и до Европейския парламент Комисията трябва да излага ясно логиката на интервенцията за РП като цяло и за отделните ѝ съставни елементи. 35. За 7РП Комисията следва да: — опише ясно целите на РП и нейните специфични програми (и подпрограми) и по какъв начин те следва да бъдат постигнати; — разясни връзката между научните и социално-икономическите цели за всяка специфична програма (и подпрограма); и — определи подходящи оперативни цели. 36. По отношение на системата за мониторинг на 7РП Комисията трябва да въведе набор от ограничени, но добре балансирани показатели за изпълнение, които да измерват ефикасността и ефективността на изпълнението за всяка специфична програма (и подпрограма). 37. „Генералните дирекции за изследвания“ трябва да хармонизират своята номенклатура по отношение на УД/БД с цел показателите за изпълнение да бъдат сравними както във времето, така и, където е възможно, между специфичните програми (и подпрограми).

Стратегия за оценка

Липсва цялостна стратегия за оценка на РП

Наличие на разлики в обхвата и интензивността на оценяването в различните РП

Препоръки

49. „Генералните дирекции за изследвания“ следва спешно да разработят и да съгласуват помежду си обща стратегия за оценка на РП. Без да предписва твърде строги правила, тази стратегия следва да включва единен подход към оценката на РП и съставляващите ги програми. Също така е препоръчително стратегията да предоставя насоки относно минималното ниво, на което трябва да се извършва детайлна оценка, за да се вземат предвид спецификите на всяка научна област.

Организация на оценяването на рамковите програми

Комисия

РП се изпълняват съвместно от няколко генерални дирекции, а отговорността за оценяването е децентрализирана

Централните служби на Комисията установяват стандарти, но нямат роля при тяхното налагане

Комисии

Комисиите от външни експерти са предвидени в нормативната уредба на рамковите програми още от 4РП

Слабости в начина, по който Комисията използва външните комисии за оценка

Ресурси

Липсват специално предназначени за оценката на РП ресурси

Финансирането за оценяването на РП е по-ниско от препоръчаното от Комисията

Препоръки

66. „Генералните дирекции за изследвания“ следва да обмислят създаването на съвместна служба за оценка, която да допълни съществуващите към всяка генерална дирекция отдели за оценка. В съответствие с настоящите практики в други области на политиката, тази служба би могла да координира дейностите на Комисията по оценката на РП като цяло. Препоръки за въвеждането на подобни общи подкрепящи функции са били отправяни към изпълняващите РП генерални дирекции и преди (40), а със създаването на ЕНС и делегирането на изпълнението на програмата на изпълнителни агенции тези функции могат да придобият още по-голямо значение. 67. Комисията следва да продължи да използва външни комисии, които да я подпомагат в нейните дейности по оценката. Въпреки това, Комисията трябва да обмисли как да приспособи структурата на комисиите към цялостната структура на РП. Това би могло да се осъществи, като се определят комисии за конкретни програми и, където е уместно, за подпрограми (вж. приложение IV). В допълнение тези комисии следва да бъдат съставени достатъчно рано, за да могат да предоставят ефективна подкрепа на Комисията през целия програмен период и след това. 68. Комисията следва да преразгледа размера на средствата, заделяни за оценката на РП и съставляващите ги програми.

Методологии и техники за оценка

Използване на стандарти и указания, специфични за РП

Информационни нужди и събиране на данни

Недостатъчен анализ на информационните нужди

Неефективен подход към набавянето на данни за оценка от участниците

Други източници на данни, използвани по неподходящ начин

Оценъчни проучвания, извършени от Комисията

Доклади, проверени от Палатата

Оценките се концентрират върху въпросите, свързани с мониторинга, а не върху последиците и въздействията

Разработването на иновационни методологии не е предмет на достатъчно внимание

Идентифицираните по време на оценките на петгодишен период предизвикателства не са могли да бъдат преодолени посредством специфичните оценъчни проучвания на Комисията

Оценки на рамкови програми, извършени на национално ниво

Препоръки

91. Комисията следва да изготви ръководство за оценка на дейностите, финансирани от РП, като предостави определения за основните понятия и терминология, и посочи серия от подходящи методологии за някои дейности на оценяване. Това ръководство следва да се основава на съществуващи ръководства и указания и да бъде редовно актуализирано. 92. Комисията следва да уточни нуждите си от информация, като има предвид необходимостта от ограничаване на административното натоварване на участниците. 93. Комисията следва да предоставя своевременна информация от мониторинга по отношение на изпълнението на РП. Както е посочено в „Правилата за участие“ на 7РП, спешно трябва да се преодолеят проблемите, засягащи ИТ системите на Комисията за обработване на данни, свързани с управлението на програми и с участниците. 94. Задълженията на участниците за отчитане пред Комисията следва да бъдат намалени значително, а проучванията да бъдат провеждани само на база на представителни извадки. Договорното задължение за предоставяне на данни за въздействието на база показатели за всеки проект следва да бъде заменено от кратка самооценка, извършена след приключване на проекта. 95. При извършването на оценки Комисията следва да използва по-често съществуващите допълнителни източници на подходящи данни (в рамките на Комисията и на държавите-членки). 96. Комисията следва да използва всички налични техники за оценка. Освен това, тя трябва да подкрепя разработването на иновационни подходи за преодоляване на методологичните трудности, присъщи на оценяването на публичната интервенция в областта на научните изследвания (вж. приложение I), и да използва тези подходи по време на собствените си оценки. 97. Комисията трябва да се консултира с държавите-членки за това как да оптимизира ползите от оценките на национално равнище на РП.

Разпространяване и използване на констатациите от оценките

Планирането на оценките не е било съобразено с вида информация, която реално е можело да се очаква

Комуникация и разпространение

Проследяване на констатациите от оценките

Препоръки

108. Комисията следва да определи вида и обхвата на оценката, която с основание може да бъде очаквана на посочените в законодателството дати (2008 г., 2010 г. и 2015 г.), да поясни начина, по който оценките могат да бъдат използвани при адаптиране на програмите („обучителни програми“), и да уточни какъв принос могат да имат оценките към политическите решения. По-специално, Комисията следва да поясни какъв подход смята да приеме във връзка с оценяването в дългосрочен план на резултатите от текущите и предходните РП, като се има предвид, че за реализирането на тези резултати понякога трябва да минат между 7 и 10 години (вж. фигура 8). 109. Комисията следва да преразгледа практиката си при комуникирането и разпространяването на констатациите, направени в рамките на нейните оценки така, че заинтересованите страни да могат да получат необходимата информация. По-специално, „генералните дирекции за изследвания“ трябва да предоставят официални отговори на всички оценки, както и да ги публикуват своевременно заедно със своите отговори. „Генералните дирекции за изследвания“ следва също така да предоставят информация за проследяването и използването на препоръките в декларациите си при съставянето на бюджета по дейности и годишните си отчети за дейността, когато актуализират работните програми и разработват бъдещи програми.

ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ

(1) Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) определя научните изследвания и развитието като „… систематично осъществявана творческа дейност, чиято цел е да се увеличи обемът на знанията, включително и знанията за човека, културата и обществото, и използването на този обем знания за изобретяване на нови приложения“ (вж. ОИСР, Frascati Manual — Proposed standard practice for surveys on research and experimental development (Предложение за стандартна практика за проучвания в областта на изследванията и експерименталното развитие), Париж, 2002 г., стр. 30). В контекста на Общността се използва съкращението НИТРД, което обхваща технологията, научните изследвания и развитието.

(2) ГД „Изследвания“ е главната генерална дирекция, която управлява и координира РП. Още пет генерални дирекции управляват (части от) специфични програми, от които най-важна е ГД „Информационно общество и медии“ (останалите са: ГД „Енергетика и транспорт“, ГД „Предприятия и промишленост“, ГД „Рибарство и морско дело“ и Съвместният изследователски център на Комисията).

(3) През 2000 г. Европейският съвет в Лисабон постави за цел до 2010 г. ЕС да се превърне в най-динамичната, конкурентна, устойчива икономика, базирана на знания, която се характеризира с пълна заетост и висока степен на икономическо и социално сближаване.

(4) През 2002 г. по време на Европейския съвет беше постигнато съгласие, че общият бюджет за разходи в областта на НИТРД и иновациите в Европейския съюз трябва да бъде увеличен, като целта е до 2010 г. той да достигне 3 % от БВП. Освен това беше отбелязано, че две трети от тази нова инвестиция трябва да идват от частния сектор (вж. Европейска комисия, „Инвестиране в изследователска дейност: план за действие за Европа“; Съобщение от Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, COM(2003) 226 окончателен, стр. 7).

(5) При прякото управление Комисията извършва необходимите операции за провеждане на своите дейности по изпълнението на бюджета, без да ангажира държавите-членки или трети страни, в които пребивават получателите на финансиране.

(6) Към 2006 г. само в 6РП са участвали повече от 22 000 публични и частни юридически лица, обикновено в консорциуми от множество партньори.

(7) Това е метод на сътрудничество, базиран на принципа на доброволно междуправителствено сътрудничество. Той се основава главно на наличието на референтни критерии и обмена на знания и добри практики.

(8) Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1), членове 27, 48, 59 и 60.

(9) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė в съгласие с председателя „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.; Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Schreyer „Акцентиране върху резултатите: засилване на оценяването на дейностите на Комисията“, SEC(2000) 1051, 26 юли 2000 г.

(10) Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) (ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 1): член 7, параграф 1; информацията от мониторинга, която Комисията следва да предоставя на програмните комитети, се определя в решенията относно специфичните програми (вж. напр. Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) (ОВ L 400, 30.12.2006 г., стр. 86): член 8, параграф 4 и приложение V).

(11) Европейска комисия, Съобщение до Съвета относно плана за действие на Общността, свързан с оценката на дейностите на Общността в областта на научните изследвания и развитието за годините 1987—1991, COM(86) 660 окончателен, 20 ноември 1986 г., в отговор на резолюцията на Съвета от 28 юни 1983 г.

(12) Европейска комисия, „Петтодишна оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1992—1996 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Viscount Davignon (1997 г.); Европейска комисия, „оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1995—1999 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Joan Majó (юли 2000 г.); Европейска комисия, „оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1999—2003 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.).

(13) Европейска комисия, „Оценка на ефективността на новите инструменти на Шеста рамкова програма“, 21 юни 2004 г., Доклад на комисията от висококвалифицирани експерти, председателствана от проф. Ramon Marimón.

(14) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Schreyer „Акцентиране върху резултатите: засилване на оценяването на дейностите на Комисията“, SEC(2000) 1051, 26 юли 2000 г.; Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от председателя и г-жа Schreyer „Стандарти за оценка и добри практики“, C(2002) 5267, 23.12.2002 г.

(15) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė в съгласие с председателя „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.

(16) Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, „Оценяване на въздействието и оценка ex ante“, SEC(2005) 430.

(17) Комисията на Европейския парламент по промишленост, изследвания и енергетика (ITRE) (по-специално) отговаря за политиката в областта на промишлеността и на научните изследвания (включително разпространението и използването на научните открития), космическата политика, дейностите на Съвместния изследователски център, Договора за създаване на Евратом, както и информационното общество и информационните технологии.

(18) CREST (Комитет за научни и технически изследвания) е създаден с резолюция на Съвета от 14 януари 1974 г. и е съставен от представители на националните органи, отговарящи за политиките в областта на науката и технологиите на държавите-членки. CREST има съвещателни функции и информира Комисията и Съвета предимно относно въпроси, свързани с координирането на националните политики за научни изследвания и развитие, както и с мониторинга и оценката на РП.

(19) Логическите модели, които показват как вложените в различните дейности средства водят до очакваните резултати, са най-подходящи за илюстриране на логиката на интервенцията. Тези модели дават ясно обяснение на хипотезите, върху които е построена една програма, и показват как общите цели са разделени на оперативни подцели.

(20) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, „Оценяване на дейностите на ЕС: практическо ръководство, предназначено за службите на Комисията“, юли 2004 г., стр. 87 и 106.

(21) „Петгодишна оценка на рамковите програми на Европейския съюз за научни изследвания за периода 1999—2003 г.“, Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.): Раздел 6 „Оценяване на рамковата програма“, стр. 19.

(22) От страните, получаващи външна помощ, се изисква да представят логически модели за финансирането от Общността (Европейска комисия, Методи за предоставяне на помощ, том 1, Указания за управление на проектен цикъл, март 2004 г., раздел 5: Логическа рамка).

(23) Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, член 27, параграф 3.

(24) През 2006 г. областта „08 научни изследвания“ е структурирана въз основа на специфичните програми (и подпрограми) на текущия програмен период на 6РП (и впоследствие заменена с друга структура през 2007 г.), докато в областта „09 информационно общество“ текущите и предходните специфични програми са събрани заедно в една дейност от БД (Европейска комисия, ГД „Изследвания“, Дирекция A: Координиране на дейностите на Общността, планиране, изготвяне на програми, оценка, годишен план за управление за 2006 г., 20.12.2005 г.; Европейска комисия, ГД „Информационно общество и медии“, Годишен план за управление за 2006 г., 23.12.2005 г.).

(25) При ГД „Изследвания“ целите на УД (и показателите, използвани за измерване на тяхното постигане) са се променяли всяка година. ГД „Информационно общество и медии“, от друга страна, е използвала многогодишни цели, които обаче не съвпадат с програмните цели (или посочените цели на ниво работна програма).

(26) Европейска комисия, Служба за вътрешен одит, Проверка на ефективността и ефикасността на цикъла СПП/УД — генерален секретариат и ГД „Бюджет“, 2005 г., параграф 4.1, стр. 31.

(27) Европейска комисия, „Съобщение от Комисията до Съвета относно план за действие на Общността във връзка с оценката на програмите за научни изследвания и развитие на Общността“, COM(83) 1 окончателен, 19 януари 1983 г.

(28) Съобщение от Комисията до Съвета и Европейския парламент „Независим външен мониторинг и оценка на дейностите на Общността в областта на научните изследвания и технологичното развитие“, 22 май 1996 г. (COM(1996) 220 окончателен).

(29) Всяка изпълняваща РП генерална дирекция документира своите запланувани оценки в (много)годишните планове за оценка. Не може да се каже обаче, че тези документи сами по себе си представляват стратегия за оценка.

(30) Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002, член 27, параграф 4.

(31) Loi de programme pour la recherche no 2006-450 от 18.4.2006 г. и Décret no 2006-1334 relatif à l'organisation et au fonctionnement de l'Agence d'évaluation de la recherche et de l'enseignement supérieur (AERES) от 3.11.2006 г.

(32) Agencia Nacional de Evaluación y Prospectiva, Ministerio de Educación y Ciencia: Orden ECI/1252/2005 от 4.5.2005 г. за създаване на Comisión Asesora de Evaluación y Prospectivа (Консултативна комисия за оценка и прогнози).

(33) През 2004 г. Deutsche Forschungsgemeinschaft (DFG) създава специализиран институт Institut für Forschungsinformation und Qualitätssicherung (IFQ), на който се възлага отговорността за разработване и стандартизиране на методологии за оценка, осигуряване на качество и извършване на оценки на дейностите в областта на НИТРД, финансирани от DFG.

(34) В рамките на 7РП Комисията е създала 15 експертни консултативни групи, в сравнение с 12 при 6РП и 17 при 5РП. Тези групи консултират Комисията относно политиката и свързани с РП въпроси. Трябва да се отбележи обаче, че групите не отговарят изцяло на програмната структура на РП. С други думи, не всяка специфична програма (или подпрограма) разполага със съответна консултативна група.

(35) В Канада почти към всички отдели на федералните власти са създадени постоянни комисии за оценка, включващи старши държавни служители и обикновено и външни заинтересовани страни, които да наблюдават системата за оценка (Канадски съвет за научни изследвания в областта на социалните и хуманитарните науки (Social Sciences and Humanities Research Council of Canada): Постоянна комисия за оценка — мандат и членство).

(36) Европейска комисия, „Доклад за мониторинг за 2004 г.: изпълнение на дейностите в рамките на ЕО и Евратом и съответните специфични програми“, август 2005 г., стр. 5.

(37) Европейска комисия, „Планиране и оптимизиране на човешките ресурси на Комисията с цел осъществяване на приоритетите на ЕС“, SEC(2007) 530, 24 април 2007 г.

(38) Европейска комисия, Съобщение до Комисията от председателя и г-жа Schreyer „Стандарти за оценка и добри практики“, C(2002) 5267, 23.12.2002 г.; Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, „Оценяване на въздействието и оценка ex ante“, SEC(2005) 430, 6 април 2005 г., приложение 1, бележка под линия 209.

(39) През 2007 г. Европейският научноизследователски консултативен съвет (EURAB) също препоръча увеличаване на ресурсите, отделени за оценка на РП (EURAB, „Препоръки относно последващата оценка на въздействието“, юли 2007 г.).

(40) Специален доклад № 1/2004 относно управлението на косвени дейности в областта на научните изследвания и технологичното развитие по Пета рамкова програма (5РП) за изследвания и технологично развитие (1998—2002 г.) (ОВ C 99, 23.4.2004 г.), точки 116 и 122.

(41) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė, съгласувано с председателя, „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г.; Европейска комисия, Съобщение до Комисията от председателя и г-жа Schreyer „Стандарти за оценка и добри практики“, C(2002) 5267, 23.12.2002 г.

(42) 14 генерални дирекции разполагат с подобни ръководства за оценка за политиките и програмите под тяхна отговорност (Европейска комисия, ГД „Бюджет“ — Отдел за оценки, „Обзорен преглед на ръководствата за оценка на Комисията“, октомври 2004 г.).

(43) Fahrenkrog, G. et al, RTD Evaluation Toolbox — Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies, IPTS-JRC, 2002 г.; PREST et al.; Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme; University of Manchester; 2002 г.

(44) Макар че Комисията обикновено разполага с такава информация за участниците, тя често не може да се използва за подробен анализ, тъй като данните по отношение на даден участник не се пазят на едно място, нито се записват в съвместими формати. Това затруднява проследяването на включването на участника за по-продължителен период от време, като например оценяването на причините за неучастие, както и на връзките между участниците, например с цел да се изследва ефектът от създаването на мрежи (вж. точка 84).

(45) Годишен доклад за финансовата 2006 година, таблица 2.3; Годишен доклад за финансовата 2005 година, точка 7.13; Годишен доклад за финансовата 2004 година, точки 6.8 и 6.10; Годишен доклад за финансовата 2003 година, точки 6.9 и 6.70; Специален доклад № 1/2004, точки 105—108; Становище № 1/2006 относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правилата за участие на предприятия, изследователски центрове и университети в дейностите по Седма рамкова програма и за установяване на правила за разпространение на резултатите от изследванията (2007—2013 г.) (ОВ C 203, 25.8.2006 г.), точка 57.

(46) Договор за създаване на Европейската общност, член 173: „В началото на всяка година Комисията изпраща доклад на Европейския парламент и на Съвета. Докладът включва информация относно осъществената дейност в областта на научните изследвания и технологичното развитие, както и на разпространяването на резултатите през предходната година, и работна програма за текущата година.“

(47) Не е направен систематичен опит да се събират данни от участниците след приключването на проекта, с изключение на специфични проучвания в рамките на оценяването. Използването на проучвания е възпрепятствано от факта, че за разлика от няколко национални програми в областта на НИТРД (напр. в Германия), участниците не са правно задължени да предоставят подобни аналитични данни.

(48) Специален доклад № 1/2004, точка 94; Становище № 1/2006, точка 56.

(49) Годишен доклад за финансовата 2006 година, точка 7.33; Годишен доклад за финансовата 2005 година, точки 7.8 и 7.29; Становище № 1/2006, точки 58—61.

(50) CORDIS е единствената база данни, която предоставя информация относно предложения, проекти и резултати общо за 7РП, обхващаща няколко програмни периода и достъпна извън рамките на Комисията. Въпреки това, данните в CORDIS за отделните проекти не се актуализират след одобряване на предложението. До 6РП включително участниците в рамковите програми от публичния и частния сектор не са задължени да оповестяват резултатите си (Европейски научноизследователски консултативен съвет (EURAB), „Научни публикации: политика на отворен достъп“, декември 2006 г.).

(51) Hanne Foss Hansen, „Choosing evaluation models: A discussion on evaluation design“, Evaluation, Volume 11 № 4, 2005 г., стр. 447—462.

(52) До 6РП включително участниците в рамковите програми от публичния и частния сектор не бяха задължени да публикуват резултатите от научните си изследвания. През декември 2006 г. Европейският научноизследователски консултативен съвет (EURAB) препоръча на Комисията да направи публикуването им задължително, така че да се гарантира на обществеността безплатен достъп до резултатите от финансираните от Общността научни изследвания. Комитетът предложи също така Комисията да създаде интернет архив за публикуваните резултати от проектите (вж. EURAB, „Научни публикации: политики на отворен достъп“, декември 2006 г.).

(53) Следва да се отбележи, че подобни модели са били използвани, за да се предвидят микро- и макроикономическите ефекти от планираната 7РП (вж. Европейска комисия „Доклад за мониторинг за 2004 г.: изпълнение на дейностите в рамките на ЕС и Евратом и съответните специфични програми“, август 2005 г., стр. 23—25). Въпреки това не е доказано, че тази оценка на потенциалното икономическо въздействие на РП е свързана с план за последваща оценка.

(54) ГД „Информационно общество и медии“, „Мониторинг и оценка на ТИО и НИТРД: резултати и показатели за въздействие (2003—2004 г.)“, 2005 г.; „Мрежи за иновации в развитието и разгръщането на информационното общество в Европа“, 2006 г.

(55) ГД „Информационно общество и медии“, „ERAnets — оценка на мрежите за сътрудничество между участниците в научните изследвания по програма ТИО и развитието им към сътрудничество на ниво Европейско изследователско пространство“ (окончателен доклад), 2005 г.; „Оценка на напредъка в установяването на Европейско изследователско пространство за технологиите на информационното общество“, 2005 г.; „Мрежи за иновации в развитието и разгръщането на информационното общество в Европа“, 2006 г.

(56) ГД „Информационно общество и медии“: „Рамково споразумение за оценки на въздействието на научните изследвания в областта на технологиите на информационното общество“.

(57) EURAB, „Препоръки относно последващата оценка на въздействието“, юли 2007 г.

(58) Европейска комисия, „Оценка на петгодишен период на рамковите програми на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1999—2003 г.“ Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.), приложение 1.

(59) Европейска комисия, „Въздействието на политиката на ЕС в областта на НИТРД по отношение на европейската научна и технологична общност; Обобщение на окончателния доклад относно националните проучвания за въздействие“ (1995 г.).

(60) Европейска комисия, „Създаване на хармонизирана методология за проучване на въздействието за рамковите програми на ЕС в областта на НИТРД“, 1992 г.

(61) Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, „Европейско научноизследователско пространство: нови перспективи“, SEC(2007) 412/2, 4 април 2007 г., раздел 3.3.3 „ЕНП и насоките за мониторинг и оценка според данни и доказателства“, стр. 93.

(62) Трябва да се отбележи, че споразуменията за безвъзмездно отпускане на средства за проекти се подписват по време на програмния период, като първите споразумения обикновено влизат в сила в края на първата година от изпълнението на програмата. Продължителността на тези споразумения обикновено е от три до пет години, в резултат на което крайните продукти може да се очакват най-рано след четири до шест години.

Източник: Европейска сметна палата

(63) Европейска комисия, „Петгодишна оценка на програмите на Европейския съюз за научни изследвания и технологично развитие за периода 1999—2003 г.“; Доклад на независимата експертна комисия, председателствана от Erkki Ormala (15 декември 2004 г.); раздел 6 „Оценяване на рамковата програма“, стр. 19.

(64) Европейска комисия, „Инструмент за оценка — оценяване на социално-икономическото въздействие на политиките в областта на научните изследвания и технологичното развитие“, т. нар. „Инструмент EPUB“ (EPUB Toolbox), издание на Съвместния изследователски център (СИЦ) — Институт за бъдещи технологични науки (Institute for Prospective Technological Studies — IPTS) и Joannem Research (август 2002 г.), Обобщение, стр. 9 и 12.

(65) Европейска комисия, „Оценка на ефективността на новите инструменти на Шеста рамкова програма“, 21 юни 2004 г., Доклад на комисията от висококвалифицирани експерти, председателствана от проф. Ramon Marimón, стр. 20.

(66) Консорциум за оценка на европейските политики (EPEC) (European Policy Evaluation Consortium), Технополис Франция, „Изследване на използването на резултатите от оценките в Комисията: окончателен доклад“, досие № 1 Обобщителен доклад и приложения, май 2005 г.

(67) По-високото ниво на удовлетвореност, отчетено при анкетираните от CREST, които често са и членове на програмните комитети, може да се дължи и на длъжностите, които заемат в рамките на мониторинга на прилагането на програмите.

(68) Европейска комисия, работен документ на службите на Комисията, Годишен преглед на извършените оценки за 2004 г. — обзорен преглед на констатациите и дейностите по оценките на Комисията, SEC(2005) 587, 28 април 2005 г.

(69) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, Съобщение до Комисията от г-жа Grybauskaitė, съгласувано с председателя, „В отговор на стратегическите нужди: засилено използване на оценките“, SEC(2007) 213, 21 февруари 2007 г., стр. 4.

(1) Инструмент за оценяване на програма (PART) от 2002 г.: вж. Служба за управление и бюджет (Office of Management and Budget (OMB), Изпълнителна служба към президента (Executive Office of the President) САЩ.

ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА

I. През последните десетилетия рамковите програми на Общността за научни изследвания и технологично развитие (РП) се развиха в широкообхватна, но последователна система от механизми за подкрепа за изследователите в 27-те държави-членки на ЕС, асоциираните страни и други държави. Днес РП са най-голямата обществена мултинационална система за финансиране на изследователската дейност в света. Понастоящем РП представлява около 5 % от общия размер на средствата от ЕС за публично финансиране на изследователската дейност. От гледна точка на годишното финансово участие на Общността 7РП ще бъде с около 60 % по-голяма от 6РП. Оценяването на такава уникална схема представлява особено предизвикателство за всички участници в нея. Правилата за оценка и мониторинг претърпяха значителни промени през последните години, най-скоро със стартирането на 7РП през 2007 г. Въведената в Комисията система за оценка и мониторинг се основава на пряката отговорност на изпълнителните служби на Комисията. Там се намира и най-големият експертен опит. Оценките на равнище рамкова програма се извършват чрез координирани усилия във всички генерални дирекции (ГД).

IV. Комисията приветства констатацията и оценката на Палатата, че ГД, изпълняващи РП („ГД по изследователската дейност“), са спазили изискванията на Комисията, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г. В оценяването на РП са въведени значителни промени, включително основно преструктуриране на 7РП. Комисията смята също, че i) РП винаги са се базирали на здрава логика на интервенцията. В 7РП това е по-ясно формулирано, което допълнително ще укрепи системата за оценка и мониторинг на Комисията; ii) главните стратегически елементи на подхода на Комисията към оценяването и мониторинга бяха дефинирани в последователните законодателни актове за РП от средата на 90-те години насам. След като Комисията прие последното си съобщение за оценяването на изследвания през 1996 г., започна процес на постоянно усъвършенстване на подхода на Комисията към оценяването на РП и бяха направени значителни промени в извършваните оценки. През одитирания от Палатата период, на всеки четири години бяха извършвани основни оценки на РП, т.нар. „оценки на петгодишни периоди“; iii) РП се изпълняват съвместно от „ГД по изследователската дейност“, които действат независимо и при необходимост си сътрудничат. Централните служби на Комисията, и по-специално ГД „Бюджет“, участват активно в различните стъпки, свързани с процеса на оценяване. Предвид децентрализираната организация на Комисията и спецификите на всяка научна област, оценките трябва да се управляват от оперативните служби, на които са възложени. Вътрешната за Комисията „мрежа за оценка на НИТРД (научноизследователски и технологични развойни дейности)“ се оказа много полезна за координацията. Комисията е съгласна, че комисиите трябва да играят важна роля в оценяването, и приветства одитната констатация, че комисиите ѝ за „оценки на петгодишни периоди“ и за други основни оценки са възприети от заинтересованите страни на институционално ниво като гаранция за независимостта на подхода, следван от Комисията през одитирания период; iv) предоставянето на преки методологически указания за оценките се ограничава от необходимостта от запазване на независимостта на оценяващите. Комисията признава за наличието на трудности в миналото със събирането на данни и приема, че за по-дългосрочните последици и въздействия на РП се знае по-малко, което е вярно и за повечето оценки на публични интервенции в научноизследователската област и извън нея; v) планирането на повечето оценки е уточнено в законодателството за РП, прието от Европейския парламент и от Съвета. Като цяло Комисията смята своята система за оценка и мониторинг на РП за ефективна. Това мнение се споделяше от Европейския парламент и Съвета при приемането на скорошните законодателни предложения на Комисията за 7РП през 2006 г.

V. С оглед на препоръките на Палатата Комисията i) посочва по-ясната логика на интервенцията, включена в законодателството на 7РП (прието от Европейския парламент и от Съвета през 2006 г.), и ще засили използването на ясна логика на интервенцията в своите бъдещи законодателни предложения. Освен това Комисията възнамерява да разясни допълнително оперативните си цели за 7РП на равнище работни програми и да развие по-нататък своя подход към измерването на изпълнението; ii) ще развие по-нататък своята стратегия за оценка на 7РП въз основа на предложенията в оценката на въздействието на 7РП. Ще се внимава да се гарантира подходяща степен на гъвкавост, за да може всяка оперативна служба да определи своите конкретни нужди във връзка с оценяването; iii) въпреки че не смята за необходимо да създаде съвместна служба за оценка, е съгласна да обмисли други възможности за подобряване на координацията. Възможно най-рано трябва да се свикват комисии, които да подпомагат конкретната оценка. Специалните комисии, свикани за конкретни цели, е по-вероятно обаче да донесат ползи що се отнася до яснота и насоченост; iv) вече предприе действие за по-добро използване на съществуващите и новите източници на данни за своите оценки. Изискванията за отчитане за 7РП бяха частично преработени въз основа на нуждите от оценяване и мониторинг. Освен това понастоящем Комисията разработва нова ИТ система за 7РП, предназначена да осигури по-здрава основа от гледна точка на данните за проектите. Комисията ще обмисли възможността за създаване на ново ръководство за оценка на РП, вземайки под внимание наскоро дадените примери; v) Комисията възнамерява да развие и подсили своето планиране на оценките по 7РП, отразявайки възможните предимства за последователност, и вземане на мерки по констатациите.

1—13. През последните десетилетия рамковите програми на Общността за научни изследвания и технологично развитие (РП) се развиха в широкообхватна, но последователна система от механизми за подкрепа за изследователите в 27-те държави-членки на ЕС, асоциираните страни и други държави. Днес РП са най-голямата мултинационална система за финансиране на изследователската дейност в света (вж. точка 6 от доклада на Палатата). От гледна точка на годишното финансово участие на Общността 7РП ще бъде с около 60 % по-голяма от 6РП (вж. фигура 1 от доклада на Палатата). Оценяването на такава уникална схема представлява особено предизвикателство за всички участници в нея. Начините на оценяване претърпяха значителни промени през последните години (вж. фигура 2 от доклада на Палатата), най-скоро със стартирането на 7РП през 2007 г. (вж. например отговорите по точки 23, 30, 41, 46, 72, 76—78, 93).

14. ГД, които изпълняват РП за научни изследвания и технологично развитие („ГД по изследователската дейност“), официално са спазили изискванията на Комисията за оценяването, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г. (вж. точка 54 от доклада на Палатата).

22. Комисията е съгласна с това, колко е важна здравата логика на интервенцията за разработването на програми и споделя мнението, че мандатът, посочен в член 163 от Договора, е ключов елемент в това отношение. Освен това приносът на финансираните от Комисията дейности, свързани с научните изследвания и технологичното развитие, към други политики и цели на Общността е от голямо значение. Напоследък становището на Комисията относно ролята на инвестициите на ЕС в научните изследвания и технологичното развитие бе представено подробно в обновените стратегия от Лисабон и стратегия за устойчиво развитие (1).

23. РП винаги са се базирали на здрава логика на интервенцията. Това е по-ясно формулирано в 7РП (2), което допълнително ще укрепи системата за оценка и мониторинг на Комисията.

25. Редица държави, включително някои държави-членки, разработват този подход, но това в никакъв случай не е единен подход. Опитът на САЩ и Канада може да е по-труден за предаване, отколкото този на държави-членки на ЕС.

26. Комисията смята, че през одитирания от Палатата период е разполагала с ефективна система за оценка и мониторинг (вж. също отговора по точка 23).

28. Да се гарантира, че всички цели се вместват точно в строгите дефиниции на критериите по отношение на това да са конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани, представлява предизвикателство, особено като се има предвид несигурността в изследователската дейност. Всички работни програми по 7РП съдържат анализи на очакваното въздействие, които съответстват на целите, обосновката и дейностите, посочени в специфичните програми.

29. Отделено бе по-голямо внимание на по-краткосрочните постижения през одитирания от Палатата период; целесъобразно би било извършването на повече дългосрочни анализи.

30. На равнище РП понастоящем Комисията разработва система за мониторинг за 7РП, насочена към осигуряването на по-последователно и систематично използване на показателите за изпълнение. В рамките на различните служби, изпълняващи 7РП, текат и няколко отделни инициативи за разработването на показатели за изпълнение.

34. Комисията вече се е ангажирала да гарантира по-голяма яснота в логиката на интервенцията на програмата, опирайки се на напредъка, въплътен в законодателството и оценката на въздействието на 7РП, и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за бъдещи законодателни предложения.

35. Комисията приветства препоръката на Палатата да внесе повече яснота по отношение на целите на програмите по 7РП и съблюдавайки ограниченията, наложени от съответните приети от Европейския парламент и Съвета основни актове, ще работи за изпълнението на тази задача.

36—37. Комисията приветства препоръките на Палатата и предприема инициативи за по-нататъшното развиване на измерването на изпълнението и за изменението на номенклатурата по отношение на УД/БД (управление по дейности/съставяне на бюджета по дейности).

38—39. Комисията смята, че стратегията ѝ за оценка за РП трябва да установи общи принципи за организирането и развиването на оценката и мониторинга на РП. Стратегията трябва да посочи цел, да определи ключовите компоненти на системата, включително основните задачи, и да изгради визия за бъдещето. Трябва да остане насочена към стратегическото равнище с оглед на децентрализираната система за оценка на Комисията за РП.

41. Главните стратегически елементи на подхода на Комисията към оценяването и мониторинга бяха дефинирани в последователните основни актове за РП от средата на 90-те години насам (вж. приложение II). След като Комисията прие съобщението си за оценяването на изследвания през 1996 г., започна процес на постоянно усъвършенстване на нейния подход към оценяването на РП и бяха направени значителни промени в извършваните оценки (вж. фигура 2 от доклада на Палатата). За настоящия програмен период планираната стратегия за оценка на Комисията е изложена по-ясно в предварителната оценка на въздействието на 7РП (SEC(2005) 430). Тя включва разработването на системата за оценка, начина на нейното прилагане и подробен график на планираните оценки на равнище РП. Необходима е още работа, за да се превърне тази стратегия в конкретни планове, и Комисията ще използва специални координационни структури за тази цел.

43. Комисията приема констатацията и оценката на Палатата, но същевременно отбелязва, че ситуацията в САЩ и Канада има значително повече нюанси, отколкото могат да се представят с отделни стратегии за оценка.

44. Различията в използването и подхода към оценяването на цялата РП отразяват децентрализираната система на Комисията, която свързва оценяването с вземането на решения.

46. Предвид децентрализираната организация на Комисията, въпросът за подходящото ниво за дейността по оценката трябва да получи отговор от отговорните оперативни служби (вж. също отговорите по точки 41 и 49). — (второ тире) Оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.), координирана от ГД „Изследвания“, осигури оценка на равнище цялостна РП. Решението дали да се осъществяват отделни задачи на равнище програми отразяваха нуждите на участващите служби и различните контексти и мащаб на съответните дейности.

47. Оценката на петгодишен период през 2004 г. предостави координирана, всеобхватна, навременна оценка на равнище цялостна РП в съответствие с Финансовия регламент. Това бе осъществено от изтъкнати външни експерти, а резултатите бяха разпространени до широк кръг лица.

48. Вж. отговорите по точки 41 и 46.

49. За настоящия програмен период планираната стратегия за оценка на Комисията е изложена в предварителната оценка на въздействието на 7РП (SEC(2005) 430). Тя включва разработването на системата за оценка, начина на нейното прилагане и подробен график на планираните оценки на равнище РП. Комисията приема, че е необходима още работа, за да се превърне тази стратегия в конкретни планове, и за целта ще използва специални координационни структури. Комисията смята обаче, че не може винаги да се определи минимално ниво на подробна оценка поради необходимостта от запазване на достатъчно гъвкавост, за да може управлението да установи подходящите нужди, свързани с оценката.

51. РП се изпълняват съвместно от „ГД по изследователската дейност“, които действат независимо и при необходимост си сътрудничат.

52. EuropeAid има оперативни и управленски отговорности, които упражнява в сътрудничество с делегациите на Комисията и изпълнителните органи в трети страни. Това затруднява разглеждането на тази част от Комисията като пример, тъй като не е сравнима с децентрализираната система от отговорности и роли в научноизследователската област.

53. Вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията предоставя неофициални начини за разработване на стратегия за оценка и за координиране на оценките на равнище РП. Този гъвкав механизъм се оказа много полезен.

55. Скорошната преработка на стандартите за вътрешен контрол на Комисията, приета на 16 октомври 2007 г. (SEC(2007) 1341), обхваща 21 стандарта за оценяване и следователно съблюдаването на тези стандарти ще бъде включено в обхвата на годишните отчети за дейността на ГД. Централните служби на Комисията, по-специално ГД „Бюджет“, участват активно в различните стъпки, свързани с процеса на оценяване. Дейностите по оценката на службите може да бъдат одитирани от структурата за вътрешен одит и службата за вътрешен одит. В бъдеще оценката на изискванията за минимално качество ще използват наскоро изготвената Рамка за оценяване на качеството на Комисията (3). От 2007 г. контролът на качеството за бъдещите оценки на въздействието се подпомага от Съвета за оценка на въздействието към Комисията.

56. Сравнението в приложение III обхваща одитирания от Палатата период. Следователно то не отчита значителните подобрения по 7РП, по-конкретно по отношение на нова стратегия за оценка, по-ясна логика на интервенцията и ясно посочени очаквани резултати в работните програми. Палатата посочва някои държави-членки, в които отговорността за оценяването и тази за финансирането са отделни. Аналогично, съществуват и други примери (като Обединеното кралство), при които оценката е част от управлението на програмата (какъвто е случаят с Комисията). По ключовия въпрос за независимостта одитът на Палатата показа, че външните заинтересовани страни са доволни от работата на Комисията по тази точка (вж. точка 58 и фигура 4 от доклада на Палатата).

59. — (първо тире) Трудно е да се гарантира съответно участие на висококвалифицираните членове на комисиите, свикани за дълги периоди от време. — (второ тире) Компетенциите на комисиите на равнище РП се определят с решение на Комисията след обширно неофициално допитване до заинтересованите страни, включително официалното становище на програмните комитети по 7РП, съставени от представители на държавите-членки и асоциираните страни. Такъв ще бъде случаят и с предстоящата последваща оценка на 6РП през 2008 г.

62. Комисията препоръчва средствата, заделени за оценка, да бъдат средно 0,5 % от бюджета на дадена програма. Реално отпуснатите средства зависят много от естеството на програмата.

66. Въпреки че Комисията не смята за необходимо да създаде съвместна служба за оценка, тя е съгласна да обмисли други възможности за подобряване на координацията. Връзката между оценяването и управленския процес на вземане на решения може най-добре да се осъществи чрез оценяващи функции във всяка ГД и чрез даване на нов тласък на съществуващата вътрешна „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията с подкрепата на централните служби. Това е в съответствие и със законодателния и бюджетния процес съгласно Финансовия регламент, съобщението на Комисията от 2007 г. за оценяването и процедурите в контекста на УД.

67. Комисията е съгласна, че комисиите могат да играят важна роля при оценяването. Въпреки че е съгласна и че комисиите трябва да се свикват възможно най-рано, за да подпомогнат конкретна оценка, Комисията не смята за уместно да създава постоянни комисии през програмния период. Специална комисия, свикана за конкретна цел, е по-вероятно да донесе ползи що се отнася до яснота и насоченост.

68. Комисията внимателно ще прецени нуждите от ресурси за извършване на оценката на РП през следващите години.

70—71. Методологически указания за оценяването, включително наличните инструменти и речник с термини, са предоставени с ръководството (4) на ГД „Бюджет“, което службите, включително „ГД по изследователската дейност“, в момента осъвременяват. Освен това през 2002 г. ГД „Предприятия“ изготви конкретни указания за оценяването, които обхващат всички дейности, за които отговаря тази ГД, включително РП. Допълнителни помощни инициативи ще бъдат обмислени за повторно стартираната „Европейска мрежа за оценка на НИТРД“ (съставена от експерти от държавите-членки и асоциираните страни) и вътрешната „мрежа за оценка на НИТРД“ на Комисията. Комисията ще продължи да подкрепя и независими проучвания и работни семинари върху оценъчните методологии.

72. Комисията е съгласна, че процесът на рутинно събиране на данни от проекти е само частично ефективен. Процедурите за отчитане по проектите бяха преработени в рамките на 6РП и ще бъдат допълнително усъвършенствани за 7РП (напр. периодичното отчитане ще бъде опростено; междинните въпросници са спрени; окончателното отчитане ще стане по-полезно, по-специално по отношение на събирането на данни за изпълнението на проектите и резултатите от тях).

74. Понастоящем „ГД по изследователската дейност“ разработват нова ИТ система за 7РП с подкрепата на ГД „Информатика“. Тази подобрена ИТ подкрепа е насочена към осигуряване на по-здрава основа за оценяването и мониторинга.

76—78. През обхванатия от одита период набавянето на данни за оценка бе ефективно само частично. Комисията въвежда подобрения по 7РП (вж. отговора по точка 72).

79. Комисията има за цел да насърчи предложените от Палатата видове количествени проучвания.

81. Комисията е на мнение, че наскоро бяха извършени много методологично по-интересни оценки (вж. точка 84) и трябва да се прави разграничение между широкомащабните и по-рутинните оценки.

82. Комисията приема, че като цяло работата по оценяването отдели по-голямо внимание на по-краткосрочните постижения, и е съгласна, че би било целесъобразно да се извършват повече анализи по отношение на последиците и въздействията. При все това този подход изисква по-дългосрочна перспектива и поради това оценките на Комисията обикновено могат да се сравняват с подобна работа на друго място.

83. Комисията иска да уважи независимостта на експертите по оценяване, по-специално по отношение на избора на подходящи методологии. За предстоящата последваща оценка на 6РП през 2008 г. се предлага да се направят проучвания на поведенческата добавъчност, анализа на мрежите и използването на научнометрични подходи.

84. Метаанализ на предишни оценъчни проучвания бе извършен от независим експерт за оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.) (5). — (второ тире) Освен посочените от Палатата проучвания, през 2007 г. бяха започнати допълнителни основни проучвания (6).

85. Комисията е съгласна, че съществува допълнителна нужда от разработване на нови методологически подходи за справяне с променящото се естество на РП. Комисията подкрепя и ще продължи да подкрепя тази методологическа разработка.

86. Тъй като въпросите, посочени в правилата за работа за оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.), бяха само индикативни, комисията беше свободна да избере областите, върху които да се съсредоточи, и да определи работните си методи. Членовете на комисията отбелязаха задоволството си от високото качество на работата по оценяването (7).

87. Самото естество на научноизследователска програма, в която има несигурност, означава, че степента, до която могат да бъдат посочени измеримите цели, е ограничена.

90. През 2007 г. Комисията отново даде начало на своята „Европейска мрежа за оценка на НИТРД“, съставена от служители на държавите-членки и експерти по оценяване, която смята да използва за насърчаване на по-голяма последователност в дейностите на ЕС по оценяването на изследвания, по-специално с оглед на проучванията на въздействието на равнище държави-членки.

91. Комисията ще обмисли възможността за създаване на ново ръководство за оценка на РП, вземайки под внимание наскоро дадените примери (8).

92. Процедурите за отчитане по проектите бяха преработени в рамките на 6РП и ще бъдат допълнително усъвършенствани за 7РП (вж. отговора по точка 72).

93. На равнище РП понастоящем Комисията разработва система за мониторинг за 7РП, насочена към осигуряването на по-последователно и систематично използване на показателите за изпълнение (вж. отговора по точка 30). Понастоящем „ГД по изследователската дейност“ разработват нова ИТ система за 7РП с подкрепата на ГД „Информатика“. Тази подобрена ИТ подкрепа е насочена към осигуряване на по-здрава основа за оценяването и мониторинга.

94. Комисията споделя опасенията на Палатата по отношение на проблема с тежестта на отчитането и специално го взе под внимание при уточняването на изискванията за отчитане за 7РП (вж. отговора по точка 72).

95. Понастоящем Комисията полага усилия да използва съществуващите и новите източници на данни за оценяване и мониторинг (вж. отговора по точка 72).

96. В рамките на 7РП в тема 8 има специална насока за действие (Социални и хуманитарни науки) за третиране на иновационните подходи към оценяването и мониторинга.

97. През 2007 г. Комисията отново стартира своята Европейска мрежа за оценка на НИТРД (вж. отговорите по точки 70—71 и 90), която възнамерява да използва за насърчаване на по-голяма последователност в дейностите на ЕС по оценяването на изследвания, по-специално проучванията на въздействието на държавите-членки. Комисията възнамерява също да запази авангардната си позиция на подкрепа на работата в мрежа и обмена на практика, свързана с оценяването на изследвания, на международно равнище чрез работни семинари и други мероприятия.

99. Планирането на оценките се определя от изискванията, посочени в основните актове, приети от Европейския парламент и Съвета. Комисията приема, че за дългосрочните въздействия се знае по-малко, и е съгласна, че би било целесъобразно да се свърши още работа в тази област.

100. Комисията е съгласна, че оценките на петгодишни периоди са били съсредоточени повече върху по-краткосрочната оценка, отколкото върху дългосрочната перспектива. Това се обяснява с фактори, включващи интереса на външните заинтересовани страни, като Европейския парламент и Съвета, към бързата обратна информация за изпълнението на РП, предизвикателството, което представлява приписването на ефекти на изследователската дейност в дългосрочен план, и акцентът, избран от независимите комисии, извършващи оценките. Комисията приема обаче, че трябва да се отдели повече внимание на оценяването на по-дългосрочните ефекти.

108. Комисията е в процес на планиране на главните дейности по оценката съгласно 7РП и внимателно ще обмисли препоръката на Палатата. Комисията приема, че за дългосрочните въздействия се знае по-малко, и е съгласна, че би било целесъобразно да се свърши още работа в тази област.

109. Както бе отбелязано от Палатата в точка 107, Комисията предоставя резюме на всички констатации и предприети действия за оценките на изследвания в своя годишен преглед на оценяването. Комисията се е ангажирала с пълна прозрачност на работата си по оценяването и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за преразглеждане на начините за комуникиране и разпространяване на констатациите.

110—111. Комисията е съгласна с Палатата, че оценяването на изследователската дейност, по-специално на всеобхватна програма като РП, представлява голямо предизвикателство. Тя отбелязва, че през последните 25 години са постигнати съществени подобрения в системата и че системата като цяло е била ефективна за създателите на политики, ръководителите в научноизследователската област и други заинтересовани страни.

112. Комисията приветства констатацията и оценката на Палатата, че ГД, изпълняващи РП, са спазили изискванията на Комисията, включително посочените в съобщенията за оценяването от 2000 и 2002 г. В оценяването на РП са внесени значителни промени, включително основно преструктуриране на 7РП, съгласно посоченото в стратегията, представена с оценката на въздействието (SEC(2005) 430).

113. По отношение на уместността и полезността на оценяванията Комисията може да посочи получената от нея като цяло положителна обратна информация, по-конкретно със скорошните ключови оценки, като оценката на петгодишен период през 2004 г. (1999—2003 г.). Констатациите от оценката на петгодишен период бяха разпространени до широк кръг лица, като бяха направени и презентации пред ключови органи, като Европейския парламент, Съвета, CREST (Комитета за научни и технически изследвания) и комитета на РП. Като се има предвид, че извършването на тази оценка преди предложението на Комисията за нова рамкова програма (в този случай 7РП) беше задължително изискване, цялостната ѝ приемливост се изразяваше в евентуалното приемане на 7РП. Това не значи, че не могат да бъдат направени подобрения, и Комисията напълно признава необходимостта от въвеждане на внимателно обмислени промени, които се опират на елементите на текущия подход, които вече действат добре.

114. Комисията е признателна, че Палатата приема значението на оценяването и мониторинга, и опирайки се на вече направените значителни подобрения, ще продължи да актуализира по-нататък настоящите си практики предвид новите политически и практически реалности.

115. Комисията вече се е ангажирала да гарантира по-голяма яснота в логиката на интервенцията на програмата, опирайки се на напредъка, въплътен в законодателството и оценките на въздействието на 7РП, и ще вземе под внимание препоръката на Палатата за бъдещи законодателни предложения.

116. Опирайки се на вече направените значителни подобрения в оценяването на РП, Комисията е съгласна, че все още биха могли да се извършат подобрения, включително по-тясна координация на оперативно равнище между съответните служби. Комисията ще продължи усилията си в подкрепа на развитията на оценъчната методология.

117. По отношение на организационните разпоредби Комисията е на мнение, че — (първо тире) възможно най-рано трябва да се свикват комисии, които да подпомагат конкретна оценка. Специалните комисии, свикани за конкретни цели, е по-вероятно обаче да донесат ползи що се отнася до яснота и насоченост; — (второ тире) координацията между ГД, изпълняващи РП, се нуждае от подсилване. Освен чрез новата стратегия за оценка на 7РП, това ще бъде постигнато чрез използване на специални координационни структури с цел допълване на вътрешната за Комисията „мрежа за оценка на НИТРД“, а не чрез създаване на съвместна служба за оценка.

(1) Съобщение на Комисията, представено на пролетната сесия на Европейския съвет, „Прилагане на обновената Лисабонска стратегия за растеж и работни места“ (COM(2006) 816).

(2) Например предложението на Комисията за 7РП бе изготвено въз основа на подробна предварителна оценка на въздействието, която включи иконометрично моделиране на потенциалните въздействия на изследователската дейност върху въпроси като икономически растеж и създаване на работни места (вж. Европейска комисия, работен документ на службите на Kомисията, „Оценка на въздействието и предварителна оценка на предложенията за решението на Съвета и Европейския парламент относно седмата рамкова програма (ЕО и Евратом)“, SEC(2005) 430). Решенията, свързани със 7РП, предоставят ясна структура, която свързва цели, обосновка и дейности. Освен това решенията за специфична програма по 7РП определят цели, подход и дейности.

(3) Рамката за оценяване на качеството може да бъде намерена на адрес: http://ec.europa.eu/budget/documents/evaluation_en.htm.

(4) Европейска комисия, ГД „Бюджет“, „Оценяване на дейностите на ЕС — практическо ръководство за службите на Комисията“, юли 2004 г., може да бъде намерено на адрес: http://ec.europa.eu/budget/publications/other_en.htm.

(5) E. Arnold, „What the Evaluation Record tells us about the Framework Programme Performance“, 2004 г.

(6) ГД „Изследвания“, „Structuring Effects of Community Research — The Impact of The Framework Programme on Research & Technological Development (RTD) Network Formation“, 2007 г.; ГД „Информационно общество и медии“, „Effectiveness of IST-RTD Impacts on the EU Innovation System“, 2007 г.

(7) Вж. C. Mandl, „Evaluating Evaluations or The Case for Action Research“, Austrian Platform Newsletter, № 30, юни 2007 г.

(8) Вж. например Европейска комисия, Съвместен изследователски център, „Assessing the Socio-Economic Impact of RTD-Policies“, (EPUB), 2002 г., и University of Manchester, „Assessing the Socio-economic Impacts of the Framework Programme“ (ASIF), 2002 г., които могат да бъдат намерени на адрес: http://circa.europa.eu/Public/irc/rtd/fiveyearasskb/library?l=/iii-knowledge_base/040-evaluation_methodolo&vm=detailed&sb=Title. Тези доклади са разпространени до широк кръг лица и бяха предоставени на изпълнителите и експертите, които извършват оценъчни проучвания от името на Комисията.