BG Официален вестник на Европейския съюз C 128/74

457-А ПЛЕНАРНА СЕСИЯ ОТ 4 И 5 НОЕМВРИ 2009 Г.

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: нови умения за нови работни места — изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“

COM(2008) 868 окончателен

(2010/C 128/13)

Докладчик: г-жа Vladimíra DRBALOVÁ

На 16 декември 2008 г. Комисията реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: Нови умения за нови работни места - изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“

COM(2008) 868 окончателен.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 15 октомври 2009 г.

На 457-ата си пленарна сесия, проведена на 4 и 5 ноември 2009 г. (заседание от 4 ноември 2009 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 141 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК смята, че съобщението „Нови умения за нови работни места“ е навременна инициатива. Комитетът изразява съгласието си относно необходимостта от изграждането на капацитет и въвеждането на механизъм за предвиждане на умения, съответстващи на потребностите на пазара на труда на национално равнище и на равнище ЕС. Повишаването на квалификацията на всички равнища е необходимо условие не само за съживяването на икономиката в краткосрочен план, но и за развитието в дългосрочен план, за повишаването на производителността, за конкурентоспособността и заетостта в ЕС, за гарантирането на равните възможности, а също и за социалното сближаване. Предвиждането на бъдещите потребности на пазара на труда се извършва в определени граници и поради това е необходимо непрекъснато да се усъвършенстват използваните механизми и инструменти.

1.2. ЕИСК приветства предложените от CEDEFOP допълнителни подобрения с цел редовно да се предвиждат потребностите от умения в Европа, като например усъвършенстване на методите и на базите данни, както и едновременно актуализиране на предвижданията, свързани с търсенето и предлагането, което ще позволи да се анализират несъответствията. Същевременно Комитетът препоръчва да се задълбочи определението на термина „умения“ предвид многообразието на съществуващите практики в държавите-членки.

1.3. Въпреки това трябва да се отбележи, че не съществуват инструменти, които точно да определят бъдещите потребности, и че в условията на глобализация самото разделение на труда в световен мащаб не е стабилно в средносрочен план, докато продължителността на обучението вероятно съответства на този „средносрочен“ план.

1.4. ЕИСК смята, че е целесъобразно да се повишават уменията и да бъдат адаптирани към сегашните и бъдещите потребности на пазара на труда. Въпреки това той настоява да се използва максимално настоящият потенциал на пазара на труда, да се засили адаптивността на работниците, да се повиши качеството на съществуващите работни места, да се създават нови продуктивни работни места и да се развие потенциалът на новия „зелен“ пазар.

1.5. Комитетът безрезервно подкрепя идеята за партньорство и сътрудничество между всички заинтересовани страни. Той признава по-специално приноса на социалните партньори, които са основните участници на пазара на труда, както и приноса на гражданското общество. Комитетът подкрепя, освен това, засилването на сътрудничеството и координацията на дейностите на международно равнище и в частност в рамките на МОТ и ОИСР.

1.6. Комитетът акцентира по-специално върху тясното и ефективно сътрудничество между учебните заведения и предприятията с оглед въвеждането на конструктивни промени в образователните системи, намаляване на броя на младежите, напускащи преждевременно училище, повишаване привлекателността на техническите дисциплини, подобряване на качеството на чиракуването, предвиждане на тенденциите по отношение на квалификациите и на съответните умения, изисквани на пазара на труда в държавите-членки, с цел повишаване на общото равнище на заетостта в ЕС и по-добро адаптиране на тези умения към практиката на предприятията. Комитетът подчертава важността и на качеството на общата основна подготовка на учениците и тази на учителите, както и усъвършенстването на системите за професионална ориентация с оглед развитието на професионална кариера. По-специално следва да се определят специфичните потребности на малките и средните предприятия (МСП).

1.7. В този контекст ЕИСК насочва вниманието към препоръките, приети на извънредната среща на върха на ЕС по въпросите на заетостта, която се проведе в Прага през май 2009 г. Те са ориентирани към повишаване на уменията, инвестиране в образованието, насърчаване на мобилността в рамките на ЕС, прогнозиране на търсенето на професионални умения и по-пълно съответствие между тези умения и изискванията на пазара на труда, както и към засилване на възможността да се постигне високо качество на обучението по време на чиракуването и стажовете.

1.8. Комитетът също приветства ангажимента, поет от държавите-членки на заседанието на Съвета по образование през май т.г., за създаване на по-стабилна европейска рамка с цел задълбочаване на сътрудничеството в областта на образованието и професионалното обучение и определяне на четири стратегически цели, насочени към увеличаване на пригодността за заетост и на предприемаческия потенциал на всички, които следват или участват в курсове за професионално обучение. В това отношение Европейската квалификационна рамка (1) е от особено значение.

1.9. Освен това ЕИСК приветства решението на шведското председателство да включи в програмата си за прояви конференция на тема „Нови умения за нови работни места“, която ще се проведе на 22 и 23 октомври 2009 г. и по време на която ще бъде отделено централно място на въпроса за бъдещите потребности на пазара на труда и ролята на публичните служби по заетостта.

2. Въведение

2.1. В резултат на световната финансова криза икономиката на ЕС навлезе в рецесия, която оказа значително въздействие върху европейския пазар на труда и върху заетостта. Съгласно настоящите прогнози равнището на безработицата през 2009 г. ще бъде 9,4 %, като през 2010 г. ще достигне 10,9 %.

2.2. Европейската комисия отговори на положението в Европа с Европейски план за икономическо възстановяване (2), в който постави ударението върху координиран подход, определи стратегическите цели и предложи набор от мерки, отнасящи се до четирите приоритетни области на Лисабонската стратегия.

2.3. Една от областите, към които бяха насочени действията на ЕС за преодоляване на това положение, е защитата на работните места и човешките ресурси, както и насърчаване на предприемачеството. Комисията призова да се предприеме широкомащабна европейска инициатива за насърчаване на заетостта и препоръча, наред с другите действия, да се наблюдава съществуващото и очакваното предлагане на свободни работни места, както и да се реагира по-адекватно на предлаганите работни места, като се развиват и повишават уменията.

2.4. Основният фактор за растеж и развитие на благосъстоянието е способността на една страна да създава възможности за качествена заетост. Политиката за създаване на възможности за заетост и растеж почива върху множество основни принципи. Съвременният, гъвкав, приобщаващ и конкурентоспособен пазар на труда обхваща широка гама от дейности и задачи. Освен това свободното движение на работници представлява един от главните стълбове на ЕС. Целта е не само да се даде възможност на гражданите да работят по-лесно в друга държава-членка и да се подобри качеството на предлаганите работни места, но и да се осигури достъп на предприятията до по-широко и по-гъвкаво предлагане на работна ръка, която да бъде по-добре адаптирана към потребностите на пазара на труда.

2.5. В заключенията от пролетния Европейски съвет от 2009 г. категорично се подчертава необходимостта от насочване на вниманието към укрепването на капацитета на ЕС да повишава уменията на всички равнища, да предвижда потребностите на пазара на труда и да постига съответствие между квалификациите и тези потребности. Освен това участниците в срещата на върха отправиха настойчив призив към държавите-членки да прилагат интегрирана насока № 24 и да адаптират образователните си системи и системите за професионално обучение към потребностите от нови умения.

2.6. На състоялата се на 7 май 2009 г. в Прага извънредна среща на върха на ЕС по въпросите на заетостта бяха приети десет конкретни мерки, които са насочени към предизвикателствата в дългосрочен и краткосрочен план и следва да бъдат въведени на национално и европейско равнище съвместно със социалните партньори. Четири от мерките се отнасят до образованието, професионалното обучение, ученето през целия живот, чиракуването, подкрепата за мобилността, по-доброто предвиждане на уменията и съответствието им с потребностите на пазара на труда.

3. Общи бележки

3.1. През 2008 г. Комисията публикува съобщението си „Нови умения за нови работни места - изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“ (3), в което, с оглед на настоящата криза, се подчертава необходимостта от осигуряване на по-голяма подкрепа на човешкия капитал и увеличаване на пригодността за заетост посредством повишаване на нивото на уменията. Предложението на Комисията има за цел да се подобри капацитетът на ЕС при оценяването и предвиждането на уменията и да се постигне по-добро съответствие между тези умения и естеството на новосъздадените работни места.

3.2. От една страна, Комисията извършва първоначална оценка на уменията с оглед на потребностите на пазара на труда до 2020 г., но в същото време предлага и систематичен процес на наблюдение, оценка и своевременно определяне на бъдещите потребности на пазара на труда. Чрез програмата ПРОГРЕС и програми за учене през целия живот Комисията ще се насочи и към нови методи за измерване на уменията.

3.3. За ефикасното осъществяване на тези процеси Комисията мобилизира всички съществуващи инструменти, като понастоящем създава и нови с цел засилване или опростяване на процеса. Тя поставя ударението върху политиката на гъвкавост и сигурност и прилагането на мерки за повишаване на уменията. Сред наскоро предложените инструменти са „Европейският център за наблюдение на пазара на труда“ - стандартизиран многоезичен каталог на професиите и уменията, както и инструментът „Match and Map“, предназначен да улеснява ползвателите на системата EURES. Споменава се и ключовата роля на Европейския социален фонд (ЕСФ) и на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР). Предвиждането на бъдещите потребности на пазара на труда се извършва в определени граници и поради това е необходимо непрекъснато да се усъвършенстват използваните механизми и инструменти, като едновременно с това се следи капацитетът за усвояване на различните държави-членки.

3.4. Комисията основателно подчертава и нарастващото значение на интердисциплинарните умения и на „меките“ умения като работа в екип, езикови познания и комуникационни умения. Следва да се отдели специално внимание на повишаването на стандартите и на равнището на придобитите четивни, писмени и математически умения от най-ранна възраст.

3.5. Създаването на секторни комитети за квалификация по силата на споразумения, сключени на секторно равнище между работодателите, учебните заведения и други заинтересовани страни, представлява добра практика. Дейността на тези комитети може да бъде включена към съществуващите структури за отраслов социален диалог, тъй като ролята на социалните партньори придобива голямо значение в това отношение (4).

3.6. На състоялото се на 12 май 2009 г. заседание на Съвета по образование държавите-членки се ангажираха да си сътрудничат по-интензивно в областта на образованието и професионалното обучение. Набелязаните приоритети извеждат на преден план ключовата роля на образованието и професионалното обучение в един разширен дебат по икономическите и социалните политики. Общите предизвикателства са: 1) осигуряване на работна ръка, която да притежава подходящи умения за бъдещите работни места; 2) приспособяване към потребностите на едно застаряващо общество; 3) по-голяма световна конкуренция.

3.7. Съветът също прие заключения относно задълбочаване на партньорството между учебните заведения и социалните партньори. Важен аспект на ролята на образованието и професионалното обучение в областта на социалното сближаване е, че чрез тях отделните хора придобиват знания, умения и квалификации, необходими за улесняване навлизането и задържането им на пазара на труда. Именно поради това социалните партньори, които са основни участници на пазара на труда, имат ключова роля.

4. Факти и цифри

4.1. В заключенията от заседанието си от юни 2008 г. Съветът на ЕС отново отправи призив за извършване на цялостна оценка на потребностите от умения в Европа до 2020 г. - „Изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения, като се отделя специално внимание на младежите“ (5).

4.2. Поради това CEDEFOP извърши анализ на потребностите от умения за периода 2006-2020 г. (6), който обхваща двадесет и пет държави-членки на ЕС плюс Норвегия и Швейцария. Анализът предвижда създаването на 20,3 милиона допълнителни работни места до 2020 г. Допълнително 85 милиона работни места ще бъдат създадени чрез заместване (работни места, които са освободени поради излизане на работниците в пенсия или напускане на пазара на труда, което обаче не може да се смята за нетно създаване на работни места). Очаква се до 2020 г. секторът на услугите да представлява три-четвърти от всички работни места.

4.3. Понастоящем около 40 % от упражняващите професионална дейност лица изпълняват функции, изискващи умения на по-високо равнище, като ръководни функции, такива, свързани със свободните професии или с технически работни места. През следващото десетилетие се очаква да продължи нарастването на броя на работните места, изискващи умения на високо или средно равнище. Предвижда се освен това увеличаване на броя на някои работни места, които не изискват никакво образование или изискват ниска образователна степен.

4.4. Ако тази тенденция се запази, въпросните промени ще доведат до поляризиране на увеличаването на работните места. В резултат на това ще намалее търсенето на работни места, характеризиращи се с изпълнението на обикновени рутинни задачи, изискващи средно ниво на квалификация, въпреки че за всички работни места новите работници трябва да са преминали подходяща професионална подготовка поради големия брой работници, които се пенсионират.

4.5. Същевременно равнището на търсените квалификации се повишава във всички категории професии, включително в тези, които се намират на най-ниското стъпало от квалификационния спектър. Предлагането на умения оказва влияние върху тенденцията „към увеличаване“ на нивото на търсената квалификация. Най-общо образователното ниво на населението се е увеличило през последните десет години, по-специално поради това, че в много държави-членки хората избират възможността да придобият по-високо образование, а по-възрастните работници, характеризиращи се средно с по-ниски квалификации, напускат пазара на труда, за да преминат в пенсия.

4.6. От друга страна, в заключенията на CEDEFOP съвсем ясно се поставя ударението върху общото и дългосрочно повишаване на нивото на квалификация, което се изисква за голям брой/голяма част от работните места. Предвижданията на агенцията показват, че в периода 2006-2020 г. за приблизително 91 % от общия брой свободни работни места ще се изисква средно или висше образование. През следващото десетилетие ще се наложи да се промени настоящата структура на квалификация на работната ръка, тъй като все повече свободни работни места – до 55 милиона – ще изискват средно равнище на квалификация (което включва и професионалното обучение). По-малко от 10 милиона работни места ще бъдат предназначени за кандидати без образование или с ниска образователна степен.

4.7. Данните на Евростат показват, че от 2000 г. насам ЕС е успял да създаде качествени работни места. Освен това се наблюдава положителна зависимост между дела на заетостта на висшистите и увеличаването на заетостта. В повечето държави-членки на ЕС заетостта на висшистите се е увеличила в по-голяма степен, отколкото средното повишаване на заетостта. В Малта например заетостта на висшистите е нараснала повече от два пъти от 2000 г. насам, докато общото равнище на заетостта се е увеличило само с 12 %. Необходимо е да се наблюдава и обратната тенденция на създаване на несигурни работни места.

4.8. В проучването на CEDEFOP се съдържа цяла поредица от изводи:

— общото търсене на умения ще продължи да расте в бъдеще;

— прилаганите политики трябва да гарантират адаптивността на работната ръка към тези изисквания. Полезно би било да се знае дали недостигът на работни места на пазара на труда е само временен и преходен или се касае за дългосрочно явление, изискващо целенасочени мерки;

— непрекъснатото обучение и ученето през целия живот трябва да допринасят за това, уменията на хората да следват непрекъснато структурните промени на пазара на труда;

— броят на младежите, които ще навлязат на пазара на труда през следващото десетилетие, няма да може да отговори на всички изисквания на пазара на труда. Това ще има последици за образователната система и системата на професионалното обучение. Ученето през целия живот има изключително важно значение;

— колкото и важни да са образованието и обучението за по-адекватното реагиране на изискванията на пазара на труда, те няма да могат да разрешат проблема със свръхквалификацията и недостатъчната квалификация;

— важно е добре да се оценят уменията, да се предотврати загубата на умения и да се извлече възможно най-голяма полза от тези, които притежаваме.

5. Специфични бележки

5.1. Целта на Комисията е да осигури съответствие между предлаганите умения и потребностите на пазара на труда. Премахването на препятствията, в това число и административните бариери, пред свободното движение на работници в ЕС, както и повишаването на прозрачността на информацията, свързана с тенденциите на пазара на труда, биха допринесли за насърчаване на професионалната, отрасловата и географската мобилност (7) и биха позволили по-добро съчетаване на уменията на населението с възможностите за работа. Особено важно е също така да се повиши преходната мобилност, която позволява по-лесен преход при загуба на работа към нова и по-качествена работа, като се ползват предимствата на сигурността (концепцията за съчетаване на сигурност и гъвкавост).

5.2. В придружаващия съобщението на Комисията документ (8) се предлага определение на някои понятия като квалификация, умения, познания и способности. Практиката показва обаче, че тези термини са свързани с подходи, които се различават чувствително в отделните държави-членки. Комисията следва да определи по-ясно обхвата на понятието „умение“ за целите на разглежданото съобщение.

5.3. Проблемът на Европа, свързан с уменията, съществува още преди настъпването на настоящата криза. Преди повече от десет години европейските институции и ръководителите на предприятия обърнаха внимание върху факта, че Европа не произвежда, не привлича и не задържа необходимия за нуждите на нейната промишленост брой учени, инженери и компютърни специалисти. Въпросът придобива неотложен характер, а данните показват продължаваща липса на интерес от страна на младите поколения към научните дисциплини. Проблемът с недостига на умения, съответстващи на потребностите на европейския пазар, се задълбочава и представлява бомба със закъснител, която застрашава Европа по пътя към конкурентоспособността. Адекватно равнище на умения, по-добър достъп до информация и усъвършенстване на структурите ще окажат положително въздействие, особено върху дейността на МСП.

5.4. Имигрантите от трети страни също могат да допринесат за развитието на ЕС, по-конкретно с оглед на намаленото предлагане на работна ръка в много държави. Новият подход на ЕС в областта на икономическата имиграция от трети страни и притокът на талантливи хора от други места по света могат да бъдат само временно решение. Опитът ще покаже дали въвеждането на синя карта ще помогне на Европа да спечели битката за привличане на таланти. Понастоящем Европа използва само 2 % от висококвалифицираните работници от трети страни.

5.5. Сега, когато Европа навлезе в един бурен период, проблемът с недостига на необходими умения изисква повече внимание и популяризиране. Освен това, въпреки че в средносрочен и дългосрочен план Европа има още по-голям потенциал за създаване на работни места – както нови, така и чрез заместване, нетният прогнозиран брой работни места показва поляризация на работните места, като силно се увеличава броят на тези, които изискват високо равнище на умения.

5.6. Намаляването на броя на работниците в период на намалено търсене представлява много недалновидно решение. Изграждането на умения е скъпоструващ процес в дългосрочен план, независимо дали става въпрос за официално образование (начално, средно и висше образование) или за обучение на работното място в предприятието (фирмена култура, организация на предприятието, отношения с клиентите и т.н.). Възстановяването на икономиката би било невъзможно, ако предприятията трябва да се борят с липса на достатъчно квалифицирана работна ръка.

5.7. Съгласно един прогнозен и ориентиран към бъдещето сценарий се изискват съвместни действия от страна на правителствата и частния сектор, с цел:

— да се преориентира финансирането от ЕСФ към професионалното обучение и преквалификация за периода 2007-2013 г.;

— да започне осъществяването на съвместни действия и партньорство между частния и публичния сектор;

— да се въведе обща политика, чрез която се цели да се намали броят на преждевременно напусналите училище и да се предизвика интересът на младежите към математиката, науката и кариерата в областта на инженерството, информационните и комуникационни технологии и опазването на околната среда;

— да се укрепи и развие на високо равнище партньорството между училищата и университетите посредством планирани стажове, които дават възможност на учащите, по-специално през последните години от обучението им, да влезнат в пряк контакт със света на труда, за който ги подготвя тяхното образование;

— да се насърчава мобилността на умения в Европа;

— да се засили новаторският подход към образованието, включително електронното обучение и дистационното обучение;

— да се мобилизира потенциалът на категориите лица, засегнати от изключване (поради бедност, безработица, увреждания, дискриминация …), които могат да преминат обучения и за които вече са отпуснати значителни бюджетни средства за реинтеграция;

— да се управлява образованието на имигрантите.

5.8. Европа трябва да подобри своята пирамида на уменията (9): четивни и писмени умения и основни умения, професионални знания и това, което наричаме талантите на GKE (талантите на Световната икономика на знанието). Сега редица страни трябва да изминат дълъг път, за да може Европа да постигне такава пирамида на уменията, която да удовлетворява нейните амбиции.

5.9. Ако Европа иска да създава, гарантира и поддържа уменията, от които се нуждае, тя трябва да въведе набор от мерки, които да са насочени както към предлагането, така и към търсенето на европейски умения. Известно е, че сред факторите, които оказват влияние върху търсенето, са потребностите на отраслите, в които се наблюдава растеж, приоритетите в дългосрочен план, които бързо се променят на световно и местно равнище, както и други тенденции, свързани със световните ресурси или демографското развитие. Що се отнася до предлагането, главно демографските тенденции, слабата мобилност и способността на Европа да създаде необходимите умения ще окажат въздействие върху наличната работна ръка.

5.10. Комитетът подчертава значението на висококачествената подготовка на учителите (10). Образованието и професионалното обучение на учителите трябва да е свързано с провежданите основни политики в областта на иновациите, научните изследвания и предприемачеството. Учителите трябва да разполагат с подготовка, която да им позволява да се адаптират по-добре към промените на пазара на труда и развитието на умения, съответстващи на всички нива на образованието.

5.11. В това отношение ролята на социалните партньори е изключително важна. Сътрудничеството между предприятията и учебните заведения трябва да води до конкретни резултати, по-специално по отношение на определянето на учебни програми и създаването на системи за занаяти и квалификации на национално равнище, които трябва да отразяват изискванията на работодателите във връзка с изпълнението на конкретни задачи в предприятието. Освен това е важно да се обучат чираци, да се предвидят стажове за младите работници и да се направят по-привлекателни някои сектори. Европейската комисия следва да се интересува от задачите, които трябва да бъдат изпълнени на равнище предприятие, преди да разгледа въпроса с уменията. Следва да се прави ясно разграничение между съответните потребности на малките и на големите предприятия.

5.12. Европа трябва да вземе под внимание и последиците за заетостта в резултат на адаптирането към изменението на климата. Затоплянето на климата ще окаже влияние върху производствените фактори и процеси. Европейската комисия започна провеждането на редица анализи във връзка с новата концепция за икономика с ниско съдържание на въглеродни емисии и създаването на свързани с нея „зелени“ работни места и екологосъобразни промишлени отрасли. Първите резултати показват ограничени източници на данни, неточности и големи различия в прогнозите относно въздействието на изменението на климата върху пазара на труда. Следва да се вземе под внимание прехода към икономика с ниски въглеродни емисии като дългосрочен процес, по време на който пазарът на труда ще се адаптира постепенно.

5.13. Съобщението на Комисията е посветено преди всичко на създаването на нови работни места и повишаването на уменията, необходими за тези бъдещи работни места. ЕС трябва освен това да използва ефективно съществуващия потенциал на пазара на труда и да повиши квалификацията и адаптивността на работниците, които са заплашени да загубят или вече са загубили работата си. Ето защо следва да се отделя по-голямо внимание на преквалификацията, повишаването на професионалната квалификация и ученето през целия живот. Освен това ЕС трябва да е в състояние да гарантира условия, които стимулират създаването на продуктивни, качествени и добре платени работни места.

5.14. Инициативите за повишаване на уменията трябва да отразяват също така амбициите и потребностите на всеки човек. Образованието придобива съществено значение за свободата на избора и възможностите за личностно развитие на гражданите. Що се отнася до пазара на труда, образованието също служи за предаване на знания и умения на хората, които са необходими, за да се отговори на непрекъснато променящите се изисквания и по този начин да се гарантира високо равнище на заетост.

5.15. Политиките за повишаване на уменията и адаптивността на работниците трябва да се основават на принципите на равенство между всички граждани и на недискриминация. Това изисква премахването на всички съществуващи пречки в системата на образованието и на професионалното обучение, независимо дали са от формален характер или са в рамките на предприятието. Тези пречки се отразяват най-вече на особено уязвимите групи, каквито са възрастните работници и лицата с увреждания.

5.16. В заключенията на Съвета по образование от 12 май 2009 г. се изтъква и важната роля на социалните партньори. В рамките на социалния диалог европейските социални партньори насочват вниманието си по-специално към проблематиката в образованието и професионалното обучение по отношение на потребностите на пазара на труда. През 2002 г. те изготвиха съвместно Рамка за действие за развитието на умения и квалификация през целия живот, а през 2006 г. проведоха анализ на ключовите елементи на пазара на труда. Именно върху тези документи ще се основават съвместните действия в рамките на третата им работна програма за 2009-2010 г. - Самостоятелно споразумение относно приобщаващи пазари на труда и доклад за заетостта.

5.17. В заключенията си Съветът също настоява за засилване на партньорството с гражданското общество и сътрудничество с всички заинтересовани страни - предприятия, учебни заведения, публични служби по заетостта и др. Сътрудничеството със съответните неправителствени организации и социалните инициативи могат успешно да допълват традиционния социален диалог.

5.18. Едно от най-важните предимства на отворения метод на координация (ОМК) в областта на образованието и професионалното обучение на европейско равнище е Европейската квалификационна рамка (ЕКР), която трябва да допринесе за по-голяма прозрачност и разбираемост на квалификациите и в резултат на това да се увеличи мобилността в Европа.

5.19. Европейският социален фонд (ЕСФ) се оказа полезен инструмент по отношение на потребностите на Европа, свързани с професионалното обучение. Премахването на бюрократичните процедури и дублирането с инициативи на структурните фондове, както и по-голямата ангажираност на социалните партньори, могат да се окажат фактори за подобряване на ситуацията в бъдеще.

5.20. Така наречените референтни нива на средните европейски постижения („референтни европейски критерии“) ще се превърнат в инструмент за проследяване на постигнатия напредък. Държавите-членки са се споразумели, че до 2020 г.:

— най-малко 15 % от възрастните хора следва да участват в програми за учене през целия живот;

— делът на 15-годишните ученици с недостатъчни умения по четене, математика и природни науки, трябва да падне под 15 %;

— делът на висшистите между 30-34 години трябва да бъде най-малко 40 %;

— делът на младежите, които напускат преждевременно училище в рамките на образованието си или професионалното си обучение, трябва да бъде под 10 %;

— най-малко 95 % от децата между 4 години и задължителната училищна възраст трябва да участват в предучилищно обучение.

Брюксел, 4 ноември 2009 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Mario SEPI

(1) Препоръка на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейска квалификационна рамка за обучение през целия живот (2008/C 111/01).

(2) Европейски план за икономическо възстановяване, COM(2008) 800 окончателен от 26.11.2008 г.

(3) „Нови умения за нови работни места – Изпреварващо предвиждане на потребностите на пазара на труда и осигуряване на съответстващи на тях умения“ COM(2008) 868 окончателен от 16.12.2008 г.

(4) ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 15.

(5) Cedefop, Panorama Series 160, „Skill needs in Europe“ („Потребностите от умения в Европа“) (2008 г.).

(6) Следва да се отчете фактът, че анализът беше извършен преди настъпването на икономическата и финансова криза и поради това в него не са отразени последиците от нея.

(7) Становище CESE 629/2009 относно „Установяване на съществуващите пречки за мобилността на вътрешния пазар на труда“.

(8) SEC(2008) 3058 – работен документ на службите на Европейската комисия, придружаващ съобщението COM(2008) 868 окончателен.

(9) Основен документ, изготвен за European Business Summit (Европейска бизнес среща на високо равнище), март 2009 г., публикация на INSEAD (The business school for the world) съвместно с Microsoft и Белгийската федерация на предприятията (FEB).

(10) Становище SOC/288 – CESE 75/2008 относно „Подобряване на качеството на подготовката на учителите“.