Специален доклад Качество на водите 
в басейна на река Дунав:  
постигнат е напредък 
по отношение на 
прилагането на Рамковата 
директива за водите, но са 
необходими още действияBG 2015  № 23
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2016 г.
Print ISBN 978-92-872-3729-3 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/334577 QJ-AB-15-023-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-3776-7 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/188763 QJ-AB-15-023-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-3760-6 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/517911 QJ-AB-15-023-BG-E
© Европейски съюз, 2016 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
За всяко използване или възпроизвеждане на картата на стр. 65 следва да се потърси разрешение директно от 
притежателя на авторските права.
Printed in Luxembourg
Качество на водите 
в басейна на река Дунав: 
постигнат е напредък 
по отношение на 
прилагането на Рамковата 
директива за водите, но са 
необходими още действия
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2015  № 23
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответ -
ствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи 
така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, прове -
рявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. 
Този състав е специализиран в разходните области, свързани със структурните политики, транспорта и енергети -
ката. Одитът беше ръководен от члена на ЕСП George Pufan със съдействието на Patrick Weldon — ръководител на 
неговия кабинет, и Mircea Radulescu — аташе; Alain Vansilliette — ръководител на отдел; Marion Colonerus — ръко -
водител на екип; Zuzana Gullova, Daniela Jinaru, Maria del Carmen Jimenez, Attila Horvay-Kovacs, Dana Moraru, Radka 
Papouskova и Ildiko Preiss — одитори.
От ляво надясно:  A. Vansilliette, M. Radulescu, M. d. C. Jimenez, G. Pufan,  
Z. Gullova, P . Weldon, A. Horvay-Kovacs.
03
 Съдържание
Точки
 Речник на термините
I – X Кратко изложение
1 – 15 Въведение
16 – 21 Обхват и подход на одита
22 – 165  Констатации и оценки
22 – 50 Плановете за управление на речните басейни като средство за постигане на добро качество 
на водите до 2015 г.
26 – 27 Слабо подобрение в екологичното и химичното състояние на водните обекти
28 – 32 Идентифицирането на източниците на замърсяване на равнище воден обект е било затруднено от 
липсата на изчерпателни данни
33 – 44 Мерките, предвидени в плановете за управление на речните басейни, не са достатъчни за адекватно 
действие по отношение на източниците на замърсяване
45 – 46 Значителен брой водни обекти са освободени от крайните срокове през 2015 и 2021 г.
47 – 50 Комисията извършва внимателно проследяване, но подобренията зависят от готовността на 
държавите членки да действат
51 – 98 Мерки и инструменти, прилагани от държавите членки за намаляване на замърсяването, 
причинено от отпадъчните води
52 – 82 Замърсяване от агломерации: напредък в пречистването на отпадъчните води, но наличните 
инструменти биха могли да се използват за постигане на по-голям ефект
83 – 98 Замърсяване от промишлени инсталации: трудности при определянето на пределно допустими 
стойности за емисиите и слабости при тяхното прилагане
99 – 165  Мерки и инструменти, прилагани от държавите членки за борба с дифузното замърсяване 
от селското стопанство
101 – 122  Държавите членки не използват всички възможности, предоставени от Директивата за нитратите
123 – 132  Плановете за действие в областта на пестицидите имат недостатъци
133 – 144  Механизмът за кръстосано спазване оказва въздействие, но не се използва пълноценно
145 – 157  Потенциалът на мерките за развитие на селските райони по отношение на въпросите, свързани с 
качеството на водата, не се използва пълноценно
158 – 165  Принципът „замърсителят плаща“ се прилага само отчасти за дифузно замърсяване в резултат на 
селскостопанска дейност
04 Съдържание
166 – 191  Заключения и препоръки
 Приложение І —  Преглед на района на басейна на река Дунав
 Приложение II —  Замърсяване на повърхностни водни обекти
 Приложение III —  Норми за допустими емисии, определени в Директивата за 
пречистването на градските отпадъчни води
 Приложение ІV —  Такса за замърсяване на водата — размер по замърсители (в евро/t)
 Приложение V —  Норми за допустими емисии, определени в националните правни 
разпоредби
 Отговори на Комисията
05
 Речник на  
термините
Агломерация : Зона, в която съсредоточаването на населението и/или стопанските дейности е достатъчно, 
за да е възможно да се събират градските отпадъчни води и да се отвеждат към пречиствателна станция или 
пункт за окончателно изливане.
Биохимична потребност от кислород (БПК5): Количеството кислород, изразходено от микроорганизмите, 
за да премахнат биоразградимия органичен и минерален материал, който се съдържа във водата. БПК5 
традиционно се използва за измерване на консумацията на кислород в mg O2/l след 5 дни. Колкото по-висока 
е стойността на БПК5, толкова по-голяма е консумацията на кислород от микроорганизмите и замърсяването 
е по-голямо.
Воден обект : „Повърхностен воден обект“ означава отделен и значителен елемент от повърхностни води, 
като например езеро, язовир, поток, река или канал, част от поток, река или канал, преходни води или 
разширение на крайбрежни води. „Подземен воден обект“ означава отделно ниво на подземните води във 
водоносния хоризонт или хоризонти.
Вторично пречистване на отпадъчни води : Биологична фаза, която включва пречистването на отпадъчните 
води с цел отстраняване на биоразградимите органични замърсители.
Дифузни източници на замърсяване : Замърсяване, причинено от различни дейности, за които няма 
конкретна точка на заустване (вж. точкови източници на замърсяване). Например селското стопанство 
е ключов източник на дифузно замърсяване.
Европейски фонд за регионално развитие : Целта на Европейския фонд за регионално развитие е да 
се засили икономическото и социалното сближаване в рамките на Европейския съюз, като се преодолеят 
основните различия между регионите чрез финансова подкрепа за създаването на инфраструктура 
и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни места, най-вече за предприятията.
Еквивалент жители (ЕЖ) : Количествен израз на замърсителния товар на отпадъчните води, който се равнява 
на „еквивалентния“ брой лица, които биха произвели това ниво на замърсяване. Един ЕЖ съответства на 
количеството замърсяване от отпадъчни води, произведени от един жител, и представлява биоразградими 
органични вещества, за които биохимичната потребност от кислород за пет дни е 60 g дневно.
Екологично състояние/екологичен потенциал на повърхностните води : Израз на качеството на 
структурата и функционирането на водните екосистеми. Състоянието се оценява въз основа на следните 
елементи на качеството: биологични елементи (фауна и флора), хидроморфологични елементи, химични 
и физикохимични елементи, специфични замърсители и някои общи елементи (соленост, хранителни 
условия и др.). За водни обекти, чиято физическа структура е била силно модифицирана, за да обслужват 
различни видове водоползване като корабоплаване, предпазване от наводнения, производство на 
енергия от водноелектрически централи и земеделие, се оценява по-скоро екологичният потенциал, а не 
екологичното състояние. Това се дължи на факта, че в много случаи отказът от експлоатация и премахването 
на физическите модификации не са нито приложими, нито желателни от икономическа гледна точка.
Еутрофикация : Обогатяването на водата с хранителни вещества, по-специално със съединения на азота 
и фосфора, предизвикващи ускорен растеж на водорасли, който води до намаляване на нивата на кислород 
във водата и до изчезване на местни водни растения, риба и други водни животни.
Законоустановени изисквания за управление (ЗИУ) : Законоустановени стандарти на ЕС в областта на 
околната среда, безопасността на храните, здравето на животните и растенията и хуманното отношение към 
животните.
Земеделска земя : Земната площ на една държава се състои от земеделска земя, гори и друга земя. 
Земеделската земя може да бъде разделена на обработваема земя, земя за отглеждане на трайни насаждения, 
постоянни пасища и ливади и друга земя, включваща градините за лично ползване.
06 Речник на термините 
Изтичащ поток : В контекста на настоящия доклад „изтичащ поток“ означава пречистени отпадъчни води, 
зауствани във водни обекти.
Канализация : Физическа инфраструктура, включително тръби, помпи, филтри, канали и т.н., използвани 
за отвеждане на отпадъчните води от началната им точка до точката на евентуалното им пречистване или 
депониране.
Кохезионен фонд : Целта на Кохезионния фонд е да се засили икономическото и социалното сближаване 
в рамките на Европейския съюз чрез финансиране на проекти в областта на околната среда и транспорта 
в държавите членки, чийто брутен национален продукт (БНП) на глава от населението е по-малък от 90 % от 
средния за ЕС.
Кръстосано спазване : Механизъм в рамките на общата селскостопанска политика на ЕС, който обвързва 
преките плащания към земеделските производители и някои плащания от областта на развитието на селските 
райони със спазването на редица правила във връзка с околната среда, безопасността на храните, здравето 
на животните и растенията и хуманното отношение към животните, както и с поддържането на земеделската 
земя в добро земеделско и екологично състояние. Правилата за кръстосано спазване за програмния период 
2007—2013 г. се отнасят до 18 законоустановени изисквания за управление (ЗИУ) и 15 стандарта за добро 
земеделско и екологично състояние (ДЗЕС). Неспазването на тези стандарти и изисквания може да доведе до 
намаляване на плащанията на земеделските производители в рамките на общата селскостопанска политика.
Норми за допустими емисии : Концентрацията и/или нивото на емисиите, които не може да бъдат 
превишавани по време на един или повече периоди от време. „Емисия“ означава прякото или непрякото 
изпускане на вещества във водата от дадена инсталация.
Общо количество твърди вещества в суспензия (ОКТВС) : Количество минерални и органични частици, 
суспензирани във водата, които могат да бъдат уловени с порьозен филтър.
Оперативна програма:  В оперативната програма (ОП) се определят приоритетите и конкретните цели на 
дадена държава членка и как финансирането (от ЕС, както и националното публично и частно съфинансиране) 
ще бъде използвано в рамките на определен период от време (обикновено седем години) за финансиране 
на проекти. Тези проекти трябва да допринасят за постигане на известен брой цели, определени на 
равнището на приоритетната ос на оперативната програма. Програмите могат да бъдат съфинансирани от 
всеки от фондовете в областта на политиката на сближаване (т.е. Европейския фонд за регионално развитие, 
Кохезионния фонд и Европейския социален фонд). Оперативните програми се изготвят от държавите членки 
и трябва да бъдат одобрени от Комисията, преди да бъдат извършени плащания от бюджета на ЕС. Те могат да 
бъдат променяни само по време на обхванатия период, ако и двете страни са съгласни.
Отпадъчни води : Всички води, които са били неблагоприятно повлияни по отношение на качеството. 
Обикновено те се отвеждат в канализационната мрежа и се пречистват в пречиствателна станция за 
отпадъчни води. Пречистените отпадъчни води се заустват в приемни води посредством отточен канал. 
За отпадъчни води, генерирани в зони без достъп до обществена канализационна мрежа, се разчита на 
индивидуални системи, като например септични ями.
По-строго пречистване/третично пречистване на отпадъчните води : Съгласно изискванията на 
Директивата за пречистването на градските отпадъчни води тази биохимична фаза се прилага, когато 
е необходимо, за намаляване на нивата на концентрация на хранителните елементи (азот и фосфор) 
в обработени отпадъчни води преди тяхното заустване в приемни води, изложени на риск от еутрофикация.
07 Речник на термините 
Предварителни изисквания : В контекста на подготовката на програмите за развитие на селските райони 
и на оперативните програми, които получават съфинансиране от европейските структурни и инвестиционни 
фондове през програмния период 2014—2020 г., държавите членки трябва да преценят дали предварително 
определените условия са изпълнени. Ако те не са били изпълнени, трябва да бъдат изготвени планове за 
действие, които да осигурят изпълнението им до 31.12.2016 г.
Преки плащания : Плащания, които се отпускат директно на земеделските производители по силата на схема 
за подпомагане на доходите, като например схемата за единно плащане и схемата за единно плащане на 
площ.
Пречиствателна станция за градски отпадъчни води : Съоръжение за осъществяване на поредица от 
пречиствателни дейности, имащи за цел намаляване до допустимо ниво на замърсяването на градските 
отпадъчни води в дадена агломерация преди заустването им в приемните води.
Принцип „замърсителят плаща“ : Принцип, определен в Договора за функционирането на Европейския 
съюз (член 191, параграф 2). По отношение на отпадъчните води например това означава, че отговарящите 
за заустването на отпадъчни води следва да заплатят за причиненото замърсяване (примери: домакинствата 
заплащат такса за услугата по пречистване на отпадъчните води, пречиствателните станции за отпадъчни 
води заплащат такса за замърсяване и т.н.).
Програма от мерки : Част от плана за управление на речните басейни, която определя мерките, необходими, 
за да постигнат водните обекти добро екологично и химично състояние, предвид характеристиките на 
района на речния басейн.
Програмен период : Многогодишната рамка, в която се планират и реализират разходите по структурните 
фондове и Кохезионния фонд.
Продукти за растителна защита : Продукти, които се използват за защита на растенията или посевите срещу 
вредните влияния от плевели, болести или насекоми.
Разрешително за заустване на отпадъчни води : Разрешителни, издавани на оператори, отговарящи за 
заустването на отпадъчните води, в съответствие с националните правни разпоредби. Разрешителните 
включват, наред с другото, нормите за  допустими емисии, които трябва да бъдат спазвани за редица 
параметри и замърсители.
Речен басейн:  Териториална област, чийто повърхностен отток се влива изцяло през поредица от потоци, 
реки и, евентуално, езера в морето посредством единствено речно устие, естуар или делта.
Самостоятелни проверки : В настоящия доклад, i) проверки, които се извършват редовно от оператор 
в рамките на ежедневната експлоатация на пречиствателната станция за градски отпадъчни води, за да 
се следи качеството на заустваните отпадъчни води и съдържанието на утайката, и ii) проверки, които 
се извършват от промишлени инсталации, за да се следи качеството на отпадъчните води, зауствани 
в обществената канализационна мрежа.
Стандарти за добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) : Задължението за поддържане на земята 
в добро земеделско и екологично състояние се позовава на редица стандарти във връзка с опазването на 
почвата, запазването на органичните вещества и структурата на почвите, избягването на влошаването на 
местообитанията, както и във връзка с управлението на водните ресурси.
08 Речник на термините 
Точкови източници на замърсяване : Замърсяване, причинено от различни дейности, за които има 
конкретна точка на заустване (като заустване от градска или индустриална пречиствателна станция за 
отпадъчни води).
Уязвима зона : Земни площи, които се отводняват във води, засегнати — или които могат да бъдат 
засегнати — от замърсяване, причинено или породено от нитрати от земеделски източници. Тези площи 
допринасят за замърсяването. Държавите членки следва да създадат програми за действие за тези зони.
Химична потребност от кислород (ХПК) : Количеството кислород, изразходвано за окисляване по 
химичен път на органичен и минерален материал, присъстващ във водата. ХПК следователно включва както 
биоразградим материал, характеризиращ се с БПК5, така и бионеразградим окисляем материал. Химично 
състояние на повърхностните води : Израз на качеството на водите, отразяващо концентрацията на 
замърсители, която не следва да надвишава стандартите за качество на околната среда, установени 
в Рамковата директива за водите (приложение X). Понастоящем в директивата са посочени 45 замърсителя 
(като олово, никел, кадмий, живак, бензен).
Чувствителна зона : Даден воден обект трябва да се разглежда като чувствителна зона от държавите 
членки, ако попада в една от следните групи: i) воден обект или част от воден обект, който е изложен на 
риск от еутрофикация, ii) воден обект, предназначен за извличане на питейна вода, който може да съдържа 
прекалено голяма концентрация на нитрат, и iii) зони, където е необходимо по-строго пречистване, за да 
се изпълнят изискванията на директивите на Съвета. Правилното идентифициране на чувствителните зони 
е от решаващо значение, тъй като то определя вида на пречистване на отпадъчните води, което следва да се 
приложи за редуциране на факторите, причиняващи еутрофикация.
09
 Кратко  
изложение
I
Водите в Европа са засегнати от замърсяване с орга -
нични вещества и хранителни елементи, както и от 
замърсяване с химични вещества. Замърсяването 
на водите се причинява от различни източници, 
като например домакинства, промишлени инстала -
ции и селското стопанство. Рамковата директива за 
водите от 2000 г. хармонизира съществуващото преди 
това законодателство на ЕС в областта на политиката 
за водите. С директивата планът за управление на 
речните басейни беше въведен като ключов инстру -
мент за изпълнение. Първите планове трябваше да 
бъдат представени през 2009 г., а актуализациите 
им — през декември 2015 г.
II
В тези планове следва да се предоставя информация 
за качеството на водите в различните водни обекти, 
причините за непостигането на добро екологично 
и химично състояние и евентуалните необходими 
коригиращи мерки. Тези мерки се класифицират 
в категориите „основни мерки“, „други основни 
мерки“ и „допълнителни мерки“.
III
ЕС предоставя значително финансиране за пости -
гане на целите на политиката за водите, по-специ -
ално за инвестиции в областта на отпадъчните води 
(6,35 млрд. евро от Европейския фонд за регионално 
развитие/Кохезионния фонд през програмния период 
2007—2013 г. за девет държави членки в басейна на 
река Дунав1) и за компенсиране на земеделски произ -
водители, които поемат агроекологични ангажименти 
(6,39 млрд. евро от Европейския земеделски фонд за 
развитие на селските райони през програмния период 
2007—2013 г. за същите девет държави членки).
IV
Одитът на Сметната палата беше съсредоточен върху 
четири държави членки в басейна на река Дунав 
(Чешката република, Унгария, Румъния и Словакия). 
Сметната палата си постави за цел да отговори на 
въпроса: довело ли е прилагането на Рамковата 
директива за водите от страна на държавите членки 
до подобряване на качеството на водите?
1 България, Чешка република, Германия, Хърватия, Унгария, 
Австрия, Румъния, Словения и Словакия.V
Сметната палата заключава, че изпълнението на мер -
ките е довело до слабо подобряване на качеството на 
водите. Държавите членки са освободили значителен 
брой водни обекти от задължението за спазване на 
крайните срокове за постигане на добро състояние — 
2015 и 2021 г. Възможно е обаче напредъкът по отделни 
елементи, които се оценяват от гледна точка на качест -
вото на водите, да не е видим поради методиката на 
оценяване. Сметната палата препоръчва на Комисията 
да предостави насоки за диференцирано докладване 
за напредъка, а държавите членки да предоставят ясни 
и валидни основания, когато разрешават освобожда -
ване от задължението да се спазва крайния срок.
VI
Недостатъците в системите за мониторинг са довели 
до липса на данни както относно вида, така и относно 
източниците на замърсяване, поради които даден 
воден обект не е успял да постигне целта. Плановете за 
управление на речните басейни от 2009 г. са донесли 
ограничена добавена стойност, тъй като държавите 
членки са показали липса на амбиция при определя -
нето на мерки за борба със замърсяването. Мерките са 
съсредоточени върху изпълнението на съществуващи 
директиви на ЕС (част от „основните мерки“). В това 
отношение се наблюдават закъснения (такъв е случаят 
с Директивата за пречистването на градските отпа -
дъчни води) или предлаганите в директивите възмож -
ности не се използват пълноценно (такъв е случаят 
с Директивата за нитратите, където има възможност за 
по-нататъшно подобряване на изискванията, имащи за 
цел намаляването на емисиите на азот).
VII
„Другите основни“ и „допълнителните мерки“ не 
обхващат в достатъчна степен всички въпроси, 
свързани със замърсяването. Липсват целенасочени 
мерки за водните обекти с незадоволително качество 
на водите. В областта на отпадъчните води по-специ -
ално не са определени пречиствателните станции за 
градски отпадъчни води или промишлените инстала -
ции, които се нуждаят от конкретни норми за допус -
тими емисии. В областта на селското стопанство има 
възможност държавите членки да направят по-строги 
някои стандарти за кръстосано спазване. Освен това, 
възможността за ограничаване на употребата на фос -
фор върху почвите все още не е разгледана. Земедел -
ските мерки също така имат предимно доброволен 
характер и невинаги водят до пряко подобряване на 
качеството на водите.
Кратко изложение 10
VIII
Сметната палата препоръчва на държавите членки 
да подобрят своите системи за мониторинг и диагно -
стиката на проблемите, свързани със замърсяването 
на водите. Това следва да даде възможност за по-до -
бро насочване на мерките към водни обекти с неза -
доволително качество на водите и за вземане под 
внимание на свързани със замърсяването проблеми, 
които досега не са били разгледани в достатъчна 
степен. По-доброто насочване следва да доведе и до 
по-ефективни мерки и намаляване на разходите, 
свързани с изпълнението.
IX
Въведените механизми за прилагане са само отчасти 
ефективни, което се дължи или на малкия им обхват, 
или на ограничения възпиращ ефект на санкци -
ите. Сметната палата препоръчва на Комисията да 
прецени как най-добре да определи задължителни 
критерии за инспекциите, извършвани от държа -
вите членки на пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води и на промишлени инсталации. Освен 
това тя препоръчва Комисията и държавите членки 
съвместно да оценяват ефективността на въведените 
механизми за прилагане на правилата в областта на 
селското стопанство.
X
Принципът „замърсителят плаща“ се прилага само 
отчасти в случаите на дифузно замърсяване в резул -
тат на селскостопанска дейност. Пречиствателните 
станции за градски отпадъчни води и промишлените 
инсталации плащат такса за замърсяване на водите за 
своите емисии, но само за ограничен брой замърси -
тели. Размерът на таксите (според заустването в mg/l) 
варира значително в отделните държави членки 
и в нито един от плановете за управление на речните 
басейни не се посочва оценка на техния възпиращ 
ефект. Сметната палата препоръчва на Комисията да 
предостави насоки за възможните методи за възста -
новяване на разходите за екологични щети в областта 
на дифузното замърсяване. Тя също така препоръчва 
на държавите членки да оценят потенциала на иконо -
мическите инструменти (такси и данъци) за възпиране 
на емисиите на замърсители.
11
 Въведение
Рамкова директива за 
водите и планове за 
управление на речните 
басейни
01 
Основната цел на политиката на ЕС 
за водите е да се осигури достатъчно 
количество вода с добро качество 
за нуждите на хората и на околната 
среда в целия ЕС.
02 
През 2000 г. Европейският парламент 
и Съветът приеха Рамковата дирек -
тива за водите2, чиято основна цел 
е постигането на добро качество на 
водите3 до 2015 г. Директивата също 
така дава възможност за удължава -
не на срока (до 2021 и 2027 г.), както 
и за по-малко строги изисквания по 
отношение на качеството на водите 
при определени условия.
03 
Директивата е всеобхватен зако -
нодателен акт, който хармонизира 
съществуващото преди това зако -
нодателство в областта на полити -
ката за водите. Нейният подход към 
управлението на водите се основава 
на разглеждането на речния ба -
сейн като екологична и хидроложка 
единица.04 
Основният инструмент за прилагане 
на директивата е планът за управле -
ние на речните басейни. До декем -
ври 2009 г. всяка държава членка 
следва да приеме такива планове, 
включително програма от мерки 
за всеки район на речните басейни 
в рамките на нейната територия4. 
Актуализации на плановете за упра -
вление на речните басейни следва 
да бъдат приети до декември 2015 г. 
Съществуват общо 42 международни 
речни басейна (като басейните на ре -
ките Рейн и Дунав) в ЕС и 172 нацио -
нални плана за управление на речни 
басейни. Плановете за управление 
на речните басейни не се представят 
на Комисията за одобрение.
05 
В програмата от мерки следва да се 
включат онези мерки, които са не -
обходими за постигането на целите 
на Рамковата директива за водите 
за определените отделни водни 
обекти. В Рамковата директива за 
водите изпълнението на единадесет 
директиви се приема за минимално 
изискване (вж. таблица 1  за дирек -
тивите, засягащи настоящия доклад). 
Мерките за прилагането им се считат 
за „основни мерки“ в програмата, 
заедно с други задължителни мерки, 
включени в директивата (вж. точ -
ка 33). Докладването в контекста 
на Рамковата директива за водите 
(актуализациите на плановете за 
управление на речните басейни 
и докладването за напредъка) не 
е заменило задължението за доклад -
ване по отделните директиви.2 Директива 2000/60/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 23 октомври 
2000 г. за установяване на 
рамка за действията на 
Общността в областта на 
политиката за водите (ОВ 
L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).
3 Тя се отнася до 
повърхностни водни обекти, 
подземни водни обекти 
и защитени зони. Качеството 
на водите се изразява от 
гледна точна на 
екологичното и химичното 
състояние на водните 
обекти.
4 Когато на територията на 
държави членки се намират 
части от различни речни 
басейни (напр. в Чешката 
република се намират части 
от речния басейн на река 
Дунав, както и части от 
басейните на реките Одер 
и Елба), се изисква 
изготвянето на планове за 
всяка част (райони на 
басейна).
12 Въведение
06 
От 2001 г. насам Комисията, в съ -
трудничество с държавите членки, 
е изготвила 34 документа с насоки, 
които обхващат няколко аспекта на 
изпълнението на директивата.
07 
Въпреки че не са посочени в Рамко -
вата директива за водите, по отно -
шение на качеството на водите роля 
играят и други законодателни актове 
на ЕС (вж. таблица 2 ).Таблица 1Директиви на ЕС, чието изпълнение се счита за минимално изискване
Правно основание Значение за качеството на водите
Директива за пречистването на градските 
отпадъчни води1Всички агломерации с еквивалент жители (ЕЖ) ≥ 2 000 трябва да имат изградени канализационни 
системи, или да използват индивидуални системи или други подходящи системи, осигуряващи 
същото равнище на опазване на околната среда.
Агломерации с ЕЖ ≥ 2 000 трябва да спазват нормите за допустими емисии за биохимична потреб -
ност от кислород (БПК5) и химична потребност от кислород (ХПК).
Агломерации с ЕЖ над 10 000 в чувствителни зони трябва да спазват също и норми за допустими 
емисии за общо съдържание на азот (Ntot) и/или общо количество фосфор (Ptot), освен ако не се 
постигне минимален процент намаление на азот и фосфор в чувствителната зона като цяло.
В агломерации с ЕЖ под 2 000, където се използват системи за събиране на отпадъчни води, тряб -
ва да бъде осигурено подходящо пречистване в случаите на заустване в сладки води и в естуари.
Директива за нитратите2Държавите членки трябва да извършват мониторинг на повърхностните и подземните води и да 
определят зоните, уязвимите за замърсяване с нитрати. За да се намали замърсяването на водите, 
причинено от нитрати, държавите членки трябва да приемат програми за действие, които са задъл -
жителни в уязвимите за нитрати зони. Освен това, държавите членки трябва да изготвят наръчник 
с добри земеделски практики, който да се прилага на доброволен принцип на цялата територия.
Директива за комплексно предотвратяване 
и контрол на замърсяването, заменена 
от Директивата относно емисиите от 
промишлеността3Нормите за допустими емисии, включени в разрешителните на промишлените инсталации, следва 
да се основават на прилагането на най-добрите налични техники, които са най-ефективните техни -
ки за постигане на висока степен на опазване на околната среда.
1 Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. за пречистването на градските отпадъчни води (ОВ L 135, 30.5.1991 г., стр. 40).
2  Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източни -
ци (ОВ L 375, 31.12.1991 г., стр. 1).
3  Директива 2008/1/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 15 януари 2008 г. относно комплексното предотвратяване и контрол на 
замърсяването (OВ L 24, 29.1.2008 г., стp. 8), заменена с Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. 
относно емисиите от промишлеността (комплексно предотвратяване и контрол на замърсяването) (OВ L 334, 17.12.2010 г., стp. 17).
13 Въведение
Сътрудничество 
в басейна на река Дунав
08 
Басейнът на река Дунав обхваща те -
риторията на 19 различни държави, 
11 от които са държави членки на ЕС 
(вж. картата в  приложение I ). С площ 
от 807 827 km2, това е най-големият 
район на речен басейн в ЕС.
09 
Началото на сътрудничеството 
в басейна на река Дунав беше по -
ложено през 1985 г., а през 1998 г. 
влезе в сила Конвенцията за сътруд -
ничество при опазване и устойчиво 
използване на река Дунав5. Една от 
целите ѝ беше да се постигнат „цели -
те на устойчивото и равнопоставено 
управление на водите, включително 
съхранението, подобряването и ра -
ционалното използване на повърх -
ностните и подземните води във 
водосборния басейн, доколкото това 
е възможно“.10 
Международната комисия за опаз -
ване на река Дунав беше създадена 
през 1998 г., за да прилага Конвен -
цията за опазване на река Дунав. 
След влизането в сила на Рамковата 
директива за водите тя изпълнява 
ролята и на платформа за прилагане 
на всички трансгранични аспекти на 
директивата.
11 
През 2011 г. Съветът прие Стратеги -
ята на ЕС за региона на река Дунав, 
представена от Комисията по негово 
искане. Между въпросите, които 
стратегията разглежда, е и качество -
то на водите.5 14 държави имат 
водосборни басейни с площ 
над 2 000 km2 (девет 
държави членки и пет 
държави, които не са членки 
на ЕС). Тези държави, както 
и Европейският съюз, са 
страни по Конвенцията.Таблица 2Други директиви и регламенти на ЕС, които имат влияние върху качеството на 
водите
Правно основание Значение за качеството на водите
Регламент относно детергентите1Детергентите съдържат важен замърсител: фосфор;  
Не се допуска пускането на пазара на потребителски перилни почистващи препарати и потребител -
ски миещи препарати за автоматични миялни машини, които превишават определено количество 
фосфор, считано съответно от 30 юни 2013 г. и 1 юли 2017 г.
Директива за пестицидите2Държавите членки следва да приемат и да представят до 26 ноември 2012 г. на Комисията планове 
за действие, в които да се включат мерки за намаляване на риска и въздействието от употребата 
на пестициди върху здравето на хората и околната среда.
1  Регламент (ЕС) № 259/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2012 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 648/2004 по 
отношение на употребата на фосфати и други фосфорни съединения в потребителските перилни детергенти и потребителските 
детергенти за автоматични съдомиялни машини (ОВ L 94, 30.3.2012 г., стр. 16).
2  Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общност -
та за постигане на устойчива употреба на пестициди (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71).
14 Въведение
Основни видове 
и източници на 
замърсяване в басейна 
на река Дунав
12 
В допълнение към националните 
планове за управление на речните 
басейни, приети от държавите член -
ки, през 2009 г. Международната 
комисия за опазване на река Дунав 
публикува план за управление на 
целия басейн на река Дунав6. В този 
план, както и в актуализацията на 
доклада за анализ на басейна на 
река Дунав от 2013 г.7, бяха устано -
вени различни видове замърсяване 
с международно въздействие, които 
оказват въздействие върху качество -
то на водите (вж. таблица 3 ).6 План за управление на 
района на басейна на река 
Дунав, окончателна 
редакция от 
14 декември 2009 г.
7 Актуализация на доклада за 
анализ на басейна на река 
Дунав от 2013 г., окончателна 
редакция от 
18 октомври 2014 г.Таблица 3Видове и източници на замърсяване в басейна на река Дунав
Видове замърсяване Източници на замърсяване
Органично замърсяване  
(нетоксични органични вещества)Основните източници на органично замърсяване са точкови източници: отпадъчни води от агло -
мерации (домакинства) и от промишлени инсталации, и по-специално събраните, но непречистени 
отпадъчни води и  отпадъчни води, които не са пречистени по подходящ начин.
Замърсяване с хранителни елементи  
(азот и  фосфор)По-голямата част от емисиите на хранителни елементи идват от дифузни източници (89 % за общите 
нива на емисии на азот и 78 % за общите нива на емисии на фосфор2), като например емисиите от 
селскостопански земи (дължащи се на прилагането на изкуствен или оборски тор3 и на атмосферни 
отлагания), ерозия на почвата и повърхностен отток.
Замърсяване с опасни вещества1Тези токсични вещества могат да бъдат отделяни както от точкови източници (градски и промишлени 
отпадъчни води), така и от дифузни източници (като повърхностен отток, използване на пестициди 
в земеделието, замърсени терени и  минодобивни терени).
Хидроморфологични измененияТези изменения водят до нарушаване на непрекъснатостта на реките и местообитанията, разделяне 
на прилежащите влажни зони или заливни зони, както и до изменения в количеството и условията на 
потока. Те се причиняват главно от водноелектрически инсталации, навигационни работи и инфра -
структура за предпазване от наводнения.
1  В Рамковата директива за водите е предвиден списък на т.нар. приоритетни вещества и други замърсители (първоначално 33, по-къс -
но увеличени на 45, вещества или групи вещества), някои от които се считат за приоритетни опасни вещества. Опасните вещества 
включват например пестициди, метали и лекарства.
2 Въз основа на оценка на дългосрочните средни хидроложки условия в басейна на река Дунав (за периода 2000—2008 г.).
3  Замърсяващите вещества (като например торове) се просмукват в повърхностните или подземните води в резултат на валежи, ин -
филтриране в почвата и повърхностен отток.
Източник : Актуализация на доклада за анализ на басейна на река Дунав от 2013 г.
15 Въведение
Инструменти на ЕС за 
прилагане на политиката 
на ЕС в областта на водите
13 
ЕС подкрепя своята политика в об -
ластта на водите чрез предоставяне 
на финансови ресурси, както и чрез 
правни и регулаторни инструменти. 
Основните източници на финансира -
не от бюджета на ЕС са:
— Европейският фонд за регионално 
развитие и Кохезионният фонд: 
по-голямата част от средствата, 
разпределени в програмния пе -
риод 2007—2013 г., са предназна -
чени за инфраструктурни проекти 
в областта на отпадъчните води. 
Други области на интервенция, 
където е възможно постигането 
на положително въздействие 
върху качеството на водите, са 
комплексното предотвратява -
не и контрол на замърсяването 
и възстановяването на промишле -
ни и замърсени терени;
— Европейският земеделски фонд 
за развитие на селските райони: 
редица мерки в програмите за 
развитие на селските райони 
могат да имат пряко или косвено 
въздействие върху качеството на 
водите. Плащанията за агроеко -
логия са пример за мярка, която 
може да има пряко въздействие. 
Те се предоставят на земеделски 
производители, които поемат 
доброволно агроекологични задължения, надхвърлящи за -
дължителните изисквания на 
законодателството.
14 
В таблица 4  е показана финансовата 
вноска на ЕС, разпределена между 
държавите членки, чиято територия 
изцяло или частично се намира в ба -
сейна на река Дунав.
15 
Основният правен инструмент, който 
се използва в допълнение към ди -
рективите и регламентите, посочени 
в таблици 1 и 2 , е механизмът за 
кръстосано спазване. Той обвързва 
преките плащания за земеделските 
производители, които се извършват 
в контекста на общата селскостопан -
ска политика, и редица плащания по 
програмите за развитие на селските 
райони, със i) спазването на редица 
правила, свързани с околната среда, 
безопасността на храните, здравето 
на животните и фитосанитарни -
те изисквания, както и хуманното 
отношение към животните, т.нар. 
законоустановени изисквания за 
управление (ЗИУ), и ii) поддържането 
на земеделската земя в добро земе -
делско и екологично състояние, т.нар. 
стандарти за ДЗЕС8. Неспазването на 
тези стандарти и изисквания може да 
доведе до намаляване на размера на 
помощта, предоставяна на земедел -
ския производител.8 През програмния период 
2007—2013 г. са се прилагали 
18 ЗУИ и 15 стандарта за 
ДЗЕС.Таблица 4Финансиране от ЕС, разпределено за програмния период 2007—2013 г. (считано 
от 31.12.2014 г.)1
Източник на финансиране Област на интервенция Сума в милиарди евро
Европейски фонд за регионално развитие и  Кохезионен фонд Отпадъчни води 6,35
Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони Плащания за агроекологични мерки 6,392
1 Сумите се отнасят за деветте държави членки, които имат повече от 2 000 km2 територия в басейна на река Дунав.
2 За Германия отчетената сума се отнася за двата региона, които се намират в басейна на река Дунав (Баден-Вюртемберг и Бавария).
Източник:  За Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд: база данни Infoview на Комисията; за Европейския земе -
делски фонд за развитие на селските райони: докладите за финансовото изпълнение за 2014 г.
16
 Обхват и подход  
на одита
16 
Чрез настоящия одит Сметната 
палата оцени дали прилагането на 
Рамковата директива за водите от 
държавите членки е довело до подо -
бряване на качеството на водите.
17 
Одитът беше съсредоточен върху 
качеството на повърхностните води 
в четири държави членки от басейна 
на река Дунав, обхващайки горната, 
централната и долната част на ба -
сейна: Чешката република, Унгария, 
Румъния и Словакия9. Той обхвана 
три основни аспекта: замърсяването 
от агломерации, от промишлени ин -
сталации и от селското стопанство.
18 
Сметната палата разгледа следните 
три въпроса:
a) Добре ли са били насочени мер -
ките в плановете за управление 
на речните басейни от 2009 г. 
и били ли са те с необходимо -
то естество и обхват, за да се 
гарантира постигането на добро 
качество на водите през 2015 г.?
б) Подходящи ли са мерките и ин -
струментите, прилагани от дър -
жавите членки, за намаляване 
на замърсяването от отпадъчни 
води?
в) Подходящи ли са мерките 
и инструментите, прилагани от 
държавите членки, за намалява -
не на дифузното замърсяване от 
селското стопанство?19 
Посещенията в държавите член -
ки бяха извършени в периода 
март 2013 г. — януари 2014 г. Пе -
риодите, за които се отнасят раз -
личните събрани доказателства, са 
посочени в различните раздели на 
настоящия доклад. Документните 
проверки и анализите продължи -
ха да се извършват и след януа -
ри 2014 г., по-специално за да се 
вземат предвид актуализациите на 
плановете за управление на речните 
басейни (публикувани за консулта -
ция10 от декември 2014 г. нататък) 
и новите програми за развитие на 
селските райони (за програмен пе -
риод 2014—2020 г.), одобрени през 
2015 г.
20 
Водните басейни могат също да бъ -
дат засегнати от хидрологични и/или 
морфологични промени, както и от 
други видове замърсяване, които не 
им позволяват да постигнат добро 
състояние на водите. Тези аспекти не 
бяха включени в настоящия одит.
21 
Сметната палата вече е публикувала 
други специални доклади11 в свърза -
ни области.9 Част от Чешката република, 
голяма част от Словакия 
и цялата територия на 
Румъния и Унгария са 
в речния басейн на река 
Дунав. Общата площ на тези 
държави членки (изразена 
в km2) представлява около 
половината (49,4 %) от 
басейна на река Дунав.
10 До декември 2015 г. 
държавите членки е 
трябвало да приемат 
вторите планове за 
управление на речните 
басейни. Съгласно Рамковата 
директива за водите 
проектите на планове за 
управление на речните 
басейни подлежат на 
процедура на консултация 
със страните, 
заинтересовани от 
прилагането на директивата.
11 Специален доклад № 8/2008 
„Ефективна политика ли 
е кръстосаното спазване?“, 
Специален доклад № 7/2011 
„Успешни ли са моделът 
и управлението на 
агроекологичното 
подпомагане?“, Специален 
доклад № 5/2011 „Схема за 
единно плащане (СЕП): 
въпроси, които следва да 
бъдат разгледани с оглед 
усъвършенстване на 
доброто финансово 
управление“, Специален 
доклад № 4/2014 „Частичен 
успех на интегрирането 
в ОСП на целите на 
политиката за водите на ЕС“ 
и Специален доклад 
№ 2/2015 „Финансиране от 
ЕС на пречиствателни 
станции за градски 
отпадъчни води в басейна на 
река Дунав: необходими са 
допълнителни усилия при 
подпомагането на 
държавите членки за 
постигане на целите на 
политиката на ЕС в областта 
на отпадъчните води“ ( http://
eca.europa.eu ).
17
 Констатации и оценки
Плановете за 
управление на речните 
басейни като средство 
за постигане на добро 
качество на водите до 
2015 г.
22 
Съгласно Рамковата директива за 
водите държавите членки трябва 
да оценяват качеството на водите 
с помощта на резултатите от техните 
национални мрежи за мониторинг 
на водите. Оценката се извършва на 
равнище воден обект12 въз основа на 
системите и методите, определени 
от държавите членки в рамките на 
правилата, установени с Рамковата 
директива за водите. Съществуват 
два компонента за оценка на качест -
вото на водите:
— екологично състояние/еколо -
гичен потенциал13: Държавите 
членки трябва да извършат 
оценката, като вземат предвид 
различни фактори, наречени 
„елементи на качеството“: био -
логични елементи (като водна 
флора и рибна фауна), хидро -
морфологични елементи, както 
и химични и физикохимични 
елементи14. Последните включват 
органично замърсяване (измер -
вано с параметрите биохимична 
потребност от кислород (БПК5) 
и химична потребност от кисло -
род (ХПК), хранителни условия 
и избрани химични вещества15. 
Класификацията се извършва 
в пет категории: отлично, добро, 
средно, недобро и лошо еколо -
гично състояние;
— химично състояние: Държавите 
членки трябва да оценят дали 
стандартите за качество на 
околната среда16 за определе -
ните от законодателството на 
ЕС вещества са спазени или не 
(т.е. за плановете за управление 
на речните басейни от 2009 г. 
е следвало да бъдат оценени 41 
приоритетни вещества или групи вещества). Класифицирането 
води до присъждане на резултат 
„добро“ или „несъответстващо“.
23 
Цялостната класификация на еко -
логичното състояние се определя 
от наблюдавания отделен елемент 
на качеството с най-ниско равнище. 
По същия принцип химическото 
състояние може да бъде класирано 
като „добро“ само когато са спазени 
стандартите за всички вещества. 
Това правило е известно като „one 
out all out“ („един отпада — всички 
отпадат“). Прилагането на такова 
правило може да скрие напредъка 
при отделни елементи на качеството.
24 
Един план за управление на реч -
ните басейни трябва да съдържа 
информация относно източниците 
на замърсяване, на които са под -
ложени водните обекти, относно 
оценката на състоянието, както 
и относно мерките, които трябва да 
бъдат изпълнени, за да се постигне 
добро качество на водите, и тяхната 
обща стойност. Плановете също така 
трябва да представят обосновка за 
освобождаването на водния обект 
от крайните срокове за постигане на 
добро качество на водите (първият 
краен срок е 2015 г., вж. точка 2).12 В съответствие 
с приложение II към 
Рамковата директива за 
водите държавите членки 
трябва да определят 
повърхностните водни 
обекти и подземните водни 
обекти.
13 За водни обекти, чиято 
физическа структура е била 
силно модифицирана, за да 
обслужват различни видове 
водоползване като 
корабоплаване, предпазване 
от наводнения, 
производство на 
водноелектрическа енергия 
и земеделие, в много случаи 
отказът от използването 
и премахването на 
физическите модификации 
не са нито приложими, нито 
желателни от икономическа 
гледна точка. Ето защо по 
отношение на силно 
модифицираните водни 
обекти в съответствие 
с директивата трябва да се 
оценява не състоянието, 
а потенциалът.
14 За приоритетните вещества, 
указани в приложение X към 
Рамковата директива за 
водите, стандартите за 
качество на околната среда 
са определени на равнището 
на ЕС. По отношение на 
другите вещества държавите 
членки следва да определят 
стандарти за качество на 
околната среда.
15 Държавите членки следва да 
изберат онези замърсители, 
които се считат от особено 
значение за съответния 
речен басейн.
16 Концентрацията на 
определени замърсители 
или група замърсители във 
водите, седимента или 
живата част на екосистемата, 
която не трябва да бъде 
превишавана, за да не се 
застрашат човешкото здраве 
и околната среда.
18 Констатации и оценки
25 
Сметната палата провери дали:
— качеството на повърхностните 
води се е подобрило в резултат 
на мерките, прилагани от държа -
вите членки;
— в плановете за управление на 
речните басейни от 2009 г. са ус -
тановени източниците на замър -
сяване за всеки воден обект;
— мерките, определени в плано -
вете за управление на речните 
басейни от 2009 г., разглеждат по 
подходящ начин установените 
източници на замърсяване;
— държавите членки се стремят 
да постигнат крайния срок през 
2015 г. за по-голямата част от 
своите водни обекти;
— Комисията е предприела дейст -
вия в случаите, когато е счела 
плановете за управление на 
речните басейни от 2009 г. за 
неадекватни.Слабо подобрение 
в екологичното 
и химичното състояние на 
водните обекти
26 
На фигури 1 и 2  са представени про -
мените между плановете за управле -
ние на речните басейни от 2009 г.17 
и проектите на планове за 2015 г. 
по отношение на екологичното 
и химичното състояние на повърх -
ностните водни обекти в четирите 
посетени държави членки.17 За Чешката република, чиято 
територия се намира само 
частично в басейна на река 
Дунав, се прави препратка 
към плана за управление на 
басейна на река Дунав 
(и плановете за 
подбасейните Дия 
и Морава).Фигура 1Екологично състояние/екологичен потенциал, представени в плановете за 
управление на речните басейни от 2009 г. и проектите на планове от 2015 г. 
(изразени като % от общия брой повърхностни водни обекти)
Източник : Информация, предоставена от държавите членки чрез WISE и проектите на планове за управление на речните басейни от 2015 г.
1  WISE (Европейската информационна система за водите) предоставя широк спектър от данни и информация по въпросите на водите, 
събирани от институциите на ЕС.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Чешка република
2009 г. 2009 г. 2009 г. 2015 г. 2015 г. 2015 г.Унгария Румъния
2009 г. 2015 г.СловакияНеизвестено
Слабо и лошо
Средно
Добро и високо2 %
12 %62 %
24 %2 %
26 %32 %
40 %39 %
9 %22 %
30 %22 %
13 %26 %
38 %2 %1 % 2 %
59 %39 % 33 %
64 % 63 %55 %34 %
36 %3 %9 %
19 Констатации и оценки
27 
Според данните, включени в пла -
новете за управление на речните 
басейни, промените в качеството 
на водите не са съществени, а край -
ният срок за постигане на добро 
качество — 2015 г. — не е спазен. 
Обектите с екологично състояние/
екологичен потенциал „добро или 
отлично“ са се увеличили с малък 
процент, като най-голямо увеличе -
ние бележи Чешката република. По 
отношение на химичното състояние 
ситуацията в Чешката република се 
е влошила. Унгария е успяла значи -
телно да намали броя на водните 
обекти с неизвестно състояние, 
което обяснява увеличението в броя 
на водните обекти с резултати за 
химическо състояние „добро“ или 
„несъответстващо“.Идентифицирането 
на източниците на 
замърсяване на равнище 
воден обект е било 
затруднено от липсата на 
изчерпателни данни
28 
Предвид липсата на мониторингови 
данни, държавите членки са осно -
вали своята оценка на състоянието 
отчасти на косвени методи, като 
например оценка и анализ на риска, 
което оказва въздействие върху 
степента на увереност по отношение 
на класификацията на състоянието. 
И макар Румъния и Словакия да имат 
голям брой водни обекти, класи -
фицирани като обекти с „добро“ 
и „високо“ състояние, в плановете от 
2009 г. (вж. фигури 1 и 2 ) увереност -
та в класификацията е слаба за зна -
чителен брой водни обекти. Колкото 
по-ниска е степента на увереност 
в класификацията на състоянието, 
толкова по-трудно е да се определят 
подходящите мерки за коригиране 
на ситуацията.Фигура 2Химично състояние, представено в плановете за управление на речните 
басейни от 2009 г. и проектите на планове от 2015 г. (изразено като % от общия 
брой повърхностни водни обекти)
Източник : Информация, предоставена от държавите членки чрез WISE и проекти на планове за управление на речните басейни от 2015 г.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Неизвестно
Несъответстващо
Добро
2009 г. 2009 г. 2009 г. 2015 г. 2015 г. 2015 г.Унгария Румъния 
2009 г. 2015 г.Словакия Чешка република 67 %2 %
31 %
94 %49 %
51 %
3 %3 %25 %29 %46 %7 %
93 %6 %2 %
95 % 92 %97 %5 % 3 %
20 Констатации и оценки
29 
Освен това броят на специфичните 
физикохимични вещества, оценява -
ни при определяне на екологичното 
състояние (вж. точка 22), се различа -
ва значително между отделните дър -
жави членки (от четири в Унгария до 
над 80 в Чешката република), като 
понякога това се дължи на непод -
ходящо определяне на веществата. 
Това може да доведе до прекалено 
оптимистична класификация на во -
дните басейни.
30 
В приложение ІІ  е представен про -
центът на водните обекти, които са 
били подложени на замърсяване от 
точкови и дифузни източници, както 
и процентът на водните обекти, под -
ложени на обогатяване с органични 
вещества, с хранителни елементи, 
както и на замърсяване с приоритет -
ни вещества или други специфични 
замърсители.
31 
Анализът на Сметната палата показа, 
че съществуват недостатъци по от -
ношение на информацията по водни 
обекти, представена в плановете за 
управление на речните басейни от 
2009 г.18 — в тях не винаги се посочва 
дали органичното замърсяване (БПК5 
и ХПК), хранителните елементи (азот 
и фосфор), физикохимичните и при -
оритетните вещества и пестицидите 
представляват проблем за качество -
то на водите в засегнатия обект.32 
Наред с това плановете за управле -
ние на речните басейни са засегнати 
от недостатъци и трудности по отно -
шение на наличната информация по 
източници на замърсяване:
— когато става въпрос за точкови 
източници на замърсяване (като 
пречиствателни станции за град -
ски отпадъчни води и промишле -
ни инсталации), липсват данни, 
по-специално по отношение на 
заустването на физикохимични 
и приоритетни вещества. Повече 
информация е налична за орга -
ничните вещества и хранителни -
те елементи от пречиствателните 
станции за градски отпадъчни 
води;
— когато става въпрос за дифузно 
замърсяване, изчисляването на 
дела на различните източници 
(използване на торове, ерозия, 
атмосферни отлагания и др.) 
е трудно и поради това оценките 
се основават главно на статисти -
чески модели;
— когато става въпрос за замърсе -
ни терени и терени за депонира -
не на отпадъци, липсва количест -
вена информация за големината 
на източника.
Мерките, предвидени 
в плановете за управле -
ние на речните басейни, 
не са достатъчни за адек -
ватно действие по отно -
шение на източниците на 
замърсяване
33 
Според документ с насоки № 21 от 
2009 г. за целите на докладването 
съгласно Рамковата директива за 
водите, държавите членки следва да 
представят мерките в своите планове 
за управление на речните басейни 
съобразно три категории: „основни 18 Това не изключва 
възможността на равнището 
на държавата членка да има 
налична друга информация, 
но тя да не е представена 
в плановете за управление 
на речните басейни.
19 Те включват i) за точкови 
зауствания: изискване за 
предварително регулиране 
или за предварително 
разрешение, или 
регистрация въз основа на 
общи задължителни 
правила и ii) за дифузни 
източници: мерки за 
предотвратяване или 
контролиране на 
замърсителите и iii) мерки 
считани за подходящи с цел 
възстановяване на 
разходите за водните услуги.
21 Констатации и оценки
мерки“ (мерки, изисквани за прила -
гане на директивите на ЕС), „други 
основни мерки“ (мерки, допълнител -
но въведени с Рамковата директива 
за водите19) и „допълнителни мерки“.
34 
Плановете на четирите държави 
членки за управление на речни -
те басейни от 2009 г. като цяло не 
включват информация за постиже -
нията, които могат да се очакват от 
изпълнението на „основните мерки“, 
и за свързаната с това необходимост 
от допълнителни мерки за постигане 
на добро състояние.
Замърсяване от агломерации: 
мерките, допълващи 
Директивата за пречистването 
на градските отпадъчни 
води, пропускат някои важни 
аспекти
35 
„Основната мярка“ за справяне със 
замърсяването от агломерации 
е прилагането на Директивата за 
пречистването на градските отпа -
дъчни води (вж. таблица 1 ).
36 
По отношение на „другите основни“ 
и „допълнителните мерки“ Сметната 
палата установи следните недос -
татъци в плановете на четирите 
държави членки за управление на 
речните басейни от 2009 г.:
— за агломерации с ЕЖ под 2 000 
в плановете за управление на 
речните басейни на Чешката 
република, Унгария и Словакия 
не се посочва каква част от тези 
агломерации са от значение за 
качеството на водите и следова -
телно ще се нуждаят от специ -
фични мерки;— качеството на водите във во -
дните обекти може да изисква 
определянето на норми за 
допустими емисии, надхвърлящи 
изискванията на Директивата 
за пречистването на градските 
отпадъчни води (вж. приложе -
ние III ). Унгария и Румъния са 
предвидили преглед на адекват -
ността на нормите за допустими 
емисии, определени в национал -
ните правни разпоредби. Чеш -
ката република не е включила 
такава мярка, тъй като пределно 
допустимите стойности, опре -
делени по закон, са били актуа -
лизирани през 2007 г., т.е. малко 
преди одобрението на плана за 
управление на речните басейни. 
За Унгария обхватът на мярката 
не е бил посочен. За Румъния 
в плана е било посочено, че са 
необходими по-строги пределно 
допустими стойности в ограни -
чен брой агломерации, но не 
е ясно дали това е достатъчно, за 
да обхване всички водни обекти, 
изложени на значимо замърсява -
не с органични вещества и хра -
нителни елементи;
— проблемът с управлението на 
дъждовните води е само час -
тично разгледан от държавите 
членки. Както преливанията, 
настъпващи по време на обилни 
валежи, когато капацитетът на 
дадена канализационна мрежа и/
или пречиствателна станция не 
е достатъчен, така и оттичащите 
се градски води20 могат да дове -
дат до замърсяване на водата. 
Унгария е включила специфична 
мярка, състояща се главно в из -
готвянето на национален план за 
управление на дъждовните води, 
а Румъния е идентифицирала 
агломерациите, които се нуждаят 
от системи за събиране на дъж -
довна вода. Нито един от плано -
вете не включва специални мер -
ки за справяне с преливанията21;20 Поради факта, че в градските 
райони има много 
непропускливи 
повърхности, дъждовната 
вода или водата от топенето 
на снегове не може да се 
пропие в земята и изтича, 
носейки всякакви видове 
замърсители.
21 В Специален доклад 
№ 2/2015 (точки 53—55) 
Сметната палата отбеляза, че 
за преливанията като цяло 
липсва информация относно 
количеството и параметрите 
на замърсяване. Освен това 
в Чешката република, 
Унгария и Румъния няма 
правни изисквания както за 
допустим брой, така и за 
допустим обем на 
преливанията или за 
съотношението на 
разреждане. В Словакия 
такива изисквания 
съществуват и те определят 
размера на преливните 
камери. Нито обемът, нито 
съотношението на 
разреждане на 
преливанията обаче са под 
наблюдение.
22 Констатации и оценки
— от края на 90-те години присъст -
вието на микрозамърсители все 
повече се определя като про -
блем във връзка с качеството 
на водите. Микрозамърсителите 
обикновено се намират във фар -
мацевтични продукти, продукти 
за лична хигиена и хранителни 
добавки. Въпреки неговото 
нарастващо значение, въпро -
сът за микрозамърсителите не 
е засегнат от четирите държави 
членки в техните планове за 
управление на речните басейни 
от 2009 г. Мерките, насочени към 
преодоляване на този проблем, 
са: i) предотвратяване/намалява -
не на замърсяването на мястото 
на неговото възникване („при 
източника“) и ii) пречистване на 
замърсените води (мерки, прила -
гани „в крайната точка“).
Замърсяване от промишлени 
инсталации: липса на 
целенасочени мерки
37 
„Основна мярка“ за справяне със за -
мърсяването от промишлени инста -
лации е прилагането на Директивата 
относно емисиите от промишленост -
та (вж. таблица 1 ).
38 
По отношение на „другите основни“ 
и „допълнителните мерки“ Сметната 
палата установи следните недос -
татъци в плановете на четирите 
държави членки за управление на 
речните басейни от 2009 г.:
— за да се намали замърсяването 
от опасни вещества, са необхо -
дими мерки, насочени към тези 
вещества, които не позволяват 
на водните обекти да постигнат 
добро екологично и химично 
състояние. Въпреки това нито 
една от четирите държави членки не е определила мерки, насочени 
към специфични вещества;
— въпреки че и четирите държави 
членки са включили мерки за ре -
хабилитация на замърсени тере -
ни и/или терени за депониране 
на отпадъци, само в плановете на 
Чешката република и Словакия 
са посочени терени, за които се 
счита, че представляват риск за 
качеството на водата. Въпреки 
това Сметната палата установи, 
че избраните терени не съвпадат 
непременно с терените, които 
са определени като приори -
тетни от националните органи, 
отговарящи за стратегията за 
пречистване22.
Замърсяване от селското 
стопанство: мерките, 
допълващи Директивата 
за нитратите, имат основно 
доброволен характер
39 
„Основната мярка“ за справяне със 
замърсяването от селското стопан -
ство е прилагането на Директивата 
за нитратите (вж. таблица 1 ).
40 
По отношение на „другите основни“ 
и „допълнителните мерки“ планове -
те за управление на речните басейни 
на четирите държави членки посоч -
ват основно мерките по програмите 
за развитие на селските райони, при 
които земеделските производители 
могат да прилагат действия отвъд за -
дължителните изисквания на законо -
дателството (като например правила 
за наторяване, по-строги от тези 
в Директивата за нитратите). Тези 
мерки обаче имат само доброволен 
характер и поради това може да не 
обхванат зоните, където замърся -
ването на водата е най-голямо (вж. 
също точки 145—157)23.22 В Специален доклад 
№ 23/2012 „Допринесли ли 
са успешно структурните 
мерки на ЕС за 
възстановяването на 
изоставени промишлени 
и военни терени?“ Сметната 
палата установи редица 
пречки, които са 
възпрепятствали 
определянето на 
приоритети по отношение 
на възстановяването на 
терени (като например 
липсата на пълни 
и подходящи регистри 
относно замърсените 
терени) (вж. точки 37—44) 
(http://eca.europa.eu ).
23 В този контекст в един 
документ на ОИСР , озаглавен 
„Качество на водата и селско 
стопанство: посрещане на 
предизвикателството пред 
политиките“, публикуван 
през 2012 г., се посочва, че 
посрещането на 
предизвикателствата пред 
устойчивото управление на 
качеството на водата 
в селското стопанство 
изисква високо ниво на 
политически ангажимент.
23 Констатации и оценки
41 
Сметната палата също така установи 
следните недостатъци в плановете 
за управление на речните басейни от 
2009 г. на четирите държави членки:
— въпреки че фосфорът от дифуз -
ното замърсяване има важно 
значение за замърсяването на 
водните обекти с хранител -
ни елементи, няма индикация 
в никоя от програмите за мерки, 
насочени пряко към ограничава -
не на съдържанието на фосфор, 
което се използва върху почвите 
(kg/ha)24;
— мерките, насочени към нама -
ляване на ерозията — която 
значително допринася за за -
мърсяването с фосфор — са 
посочени в програмите от мерки 
на Чешката република, Унгария 
и Румъния. В Унгария обаче мяр -
ката се отнася до прилагането на 
съответния стандарт за ДЗЕС (вж. 
каре 3 ), докато в програмите на 
Чешката република и Румъния 
липсва подробна информация 
за това как мерките следва да се 
изпълняват;
— мерки, насочени към намаляване 
на използването на пестициди, са 
посочени в програмите от мерки 
на всичките четири държави 
членки. Мерките обаче са неясно 
формулирани или се позовават 
на плановете за действие в об -
ластта на пестицидите, които 
е следвало да бъдат приети 
и представени на Комисията 
до 26 ноември 2012 г., съгласно 
изискването на Директивата за 
пестицидите (вж. таблица 2 ).Липсва конкретна информация 
относно финансирането на 
мерките
42 
Сметната палата установи, че не 
е предоставена оценка на разходите 
за всички мерки, изложени в пла -
новете за управление на речните 
басейни от 2009 г. И за четирите 
държави членки информацията 
относно източниците и наличието на 
средства е само частична.
43 
Липсата на информация за разхо -
дите и за очакваните резултати от 
мерките (вж. точка 34) затруднява 
идентифицирането на икономически 
най-ефективните мерки.
44 
Рядко се предоставя финансиране 
извън програмите на ЕС. Основни -
те източници на финансиране са 
програмите, съфинансирани от ЕС 
чрез Европейския фонд за регио -
нално развитие/Кохезионния фонд, 
както и Европейския земеделски 
фонд за развитие на селските ра -
йони. По този начин приоритетите 
и финансовото разпределение, 
определени в тези програми, оказ -
ват въздействие върху напредъка 
в областта на качеството на водите. 
Координация между органите, одо -
бряващи приоритетите и проектите, 
и органите, одобряващи програмите 
от мерки в плановете за управление 
на речните басейни, обаче, не винаги 
е била постигана (вж. също точка 38).24 Торовете включват 
по-конкретно едно или 
повече от следните активни 
вещества: азот, фосфат 
и поташ.
24 Констатации и оценки
Комисията извършва вни -
мателно проследяване, но 
подобренията зависят от 
готовността на държавите 
членки да действат
47 
Комисията не одобрява плановете 
за управление на речните басей -
ни, приети от държавите членки. 
Ако някоя държава членка обаче 
не изпълнява изискванията на законодателството на ЕС, Комиси -
ята разполага с правомощията да 
започне процедура за нарушение и, 
ако е необходимо, да отнесе слу -
чая до Съда на Европейския съюз. 
През 2008 г. Комисията въведе така 
наречената „пилотна процедура“ 
на ЕС, която се използва като първа 
стъпка в опита да се решат пробле -
мите, така че ако е възможно, да се 
избегнат официалните процедури за 
установяване на нарушения.Значителен брой водни 
обекти са освободени от 
крайните срокове през 2015 
и 2021 г.
45 
Според плановете за управление на 
речните басейни от 2009 г. четири -
те държави членки са освободили 
значителен брой водни обекти от за -
дължението за спазване на крайния 
срок през 2015 г. (вж.  таблица 5 ), но 
без да предоставят ясни обосновки 
за удължените срокове.46 
Броят на отложените срокове в рам -
ките на проектите за планове за 
управление на речните басейни от 
2015 г. остава висок, с изключение на 
Румъния и Словакия (по отношение 
на химичното състояние). Това озна -
чава, че водните обекти, освободени 
от задължението да спазват сроко -
вете, добро качество на водата може 
да се очаква да бъде постигнато едва 
в периода 2021—2027 г.Таблица 5Повърхностни водни обекти, освободени от задължението да спазват крайния 
срок (като % от общия брой на повърхностните водни обекти)
Държави 
членкиПланове за управление на 
речните басейни от 2009  г.Проекти на планове за 
управление на речните 
басейни от 2015 г.Планове за управление на 
речните басейни от 2009  г.Проекти на планове за 
управление на речните 
басейни от 2015 г.
Екологично състояние Химично състояние
Чешка 
република90 % 63 % 31 % 36 %
Унгария 88 % 84 % 44 %275 %
Румъния 36 % 14 % 6 % 2 %
Словакия147 %11 %
1 Словакия е предоставила стойност (37 %), която се отнася както до екологичното, така и до химичното състояние, взети заедно.
2 Процентът е изчислен въз основа на броя обекти с известно състояние.
Източник : Информация, предоставена от държавите членки чрез WISE или в плановете за управление на речните басейни.
25 Констатации и оценки
48 
Комисията е разгледала плановете 
за управление на речните басейни 
от 2009 г. на всички държави членки 
и е представила конкретни наблюде -
ния и препоръки по държави членки 
в два доклада25, придружаващи две 
съобщения на Комисията. Тя също 
така е организирала двустранни 
срещи през 2013 и 2014 г. с всичките 
четири държави членки, на които 
е изложила основните си опасения.
49 
В контекста на одобрението на 
споразуменията за партньорство26 
и оперативните програми за окол -
на среда за програмния период 
2014—2020 г. Комисията е извърши -
ла оценка на „приемането на план 
за управление на речните басейни“ 
като критерий за изпълнението на 
предварително условие27. В Чешката 
република, Унгария и Словакия този 
критерий не е счетен за изпълнен. 
Оперативните програми предвиж -
дат действия, които трябва да се 
предприемат като последица от това 
неизпълнение, но не обхващат всич -
ки установени слабости, установени 
при двустранните срещи за Унгария 
и Словакия (вж. точка 48). Вместо 
това Комисията приема действията, 
определени в протоколите от тези 
двустранни срещи, като действия, 
които държавите членки трябва да 
предприемат. Тези протоколи обаче 
нямат същата договорна сила като 
оперативните програми. Само за 
Чешката република в оперативната 
програма има конкретно позова -
ване28 на исканията от Комисията, 
отправени по време на двустранна -
та среща. Като цяло този начин на 
действие отслабва ефекта на предва -
рителните условия.50 
Проектите за планове за управление 
на речните басейни от 2015 г. все 
още съдържат някои от недоста -
тъците, констатирани от Сметната 
палата и Комисията в плановете от -
носно определянето на подходящи 
мерки от 2009 г.
Мерки и инструменти, 
прилагани от държавите 
членки за намаляване 
на замърсяването, 
причинено от 
отпадъчните води
51 
Сметната палата проучи дали мерки -
те и инструментите, прилагани в че -
тирите държави членки, се справят 
добре със замърсяването от отпа -
дъчните води, изпускани от агломе -
рации и промишлени инсталации.
Замърсяване от 
агломерации: напредък 
в пречистването на 
отпадъчните води, но 
наличните инструменти 
биха могли да се използват 
за постигане на по-голям 
ефект
52 
Важен начин за намаляване на за -
мърсяването от агломерации в чети -
рите държави членки е да се увеличи 
процентът на добре пречистените 
отпадъчни води. Поради това Смет -
ната палата провери дали четирите 
държави членки:
— са постигнали напредък по 
отношение на количеството на 
отпадъчните води, което е добре 
пречистено;25 SWD(2012) 379 окончателен 
от 14 ноември 2012 г.: 
доклади по държави членки, 
придружаващи доклада от 
Комисията до Европейския 
парламент и до Съвета 
относно прилагането на 
Рамковата директива за 
водите (2000/60/ЕО) — 
Планове за управление на 
речни басейни, 
и SWD(2015) 50 окончателен 
от 9 март 2015 г.: доклад за 
напредъка по изпълнението 
на Рамковата директива за 
водите и програмите от 
мерки, придружаващ 
съобщението на Комисията 
до Европейския парламент 
и до Съвета относно 
Рамковата директива за 
водите и Директивата за 
наводненията: действия за 
постигане на статус „добро 
състояние“ за водите в ЕС 
и за намаляване на риска от 
наводнения.
26 Споразумението за 
партньорство 
е стратегически план, 
договорен между Комисията 
и националните органи 
с инвестиционни 
приоритети, обхващащи 
европейските структурни 
и инвестиционни фондове.
27 В случай че 
предварителните условия, 
определени от регламентите 
на ЕС, не са изпълнени, 
трябва да бъдат изготвени 
планове за действие, за да се 
гарантира изпълнението им 
преди 31.12.2016 г.
28 Оперативната програма 
е одобрена през 
април 2015 г.
26 Констатации и оценки
— са разполагали със система за 
инспекции, която да осигури 
спазването на нормите за допус -
тими емисии, заложени в раз -
решителните за заустване на 
отпадъчни води;
— са използвали таксата за замър -
сяване на водата, която трябва 
да се заплаща от пречиствател -
ните станции за градски отпа -
дъчни води, като инструмент 
за възпиране на емисиите на 
замърсители.
Постигнат е напредък по 
отношение на количеството 
на отпадъчните води, което се 
пречиства
53 
Четирите държави членки трябва 
да постигнат целите, определени 
в Директивата за пречистването 
на градските отпадъчни води (вж. 
таблица 1 ), в рамките на крайните 
срокове29, заложени в договорите за 
присъединяване.
54 
Според член 5 от Директивата за 
пречистването на градските от -
падъчни води държавите членки 
следва да определят чувствителни 
зони, по-специално зони, застра -
шени от еутрофикация. Чешката 
република, Румъния и Словакия са 
определили целите си територии 
като чувствителни зони. От гледна 
точка на качеството на водата това 
е един положителен аспект, тъй като 
в тези зони се изисква по-строго 
пречистване/третично пречистване 
на отпадъчните води за агломера -
ции с ЕЖ над 10 000, т.е. намаляване 
на хранителните елементи, които 
са отговорни за еутрофикацията 
(вж. приложение ІІІ ). За Унгария вж. 
точка 64.55 
За да постигнат напредък, държавите 
членки е трябвало да увеличат дела 
на населението, свързано към пре -
чиствателни станции, както и да подо -
брят технологията за пречистване, т.е. 
да гарантират спазването на нормите 
за допустими емисии за органично 
замърсяване (БПК5 и ХПК) чрез вто -
рично пречистване и за замърсяване 
с хранителни елементи (Ntot и Ptot) — 
чрез по-строго пречистване/третично 
пречистване. Освен това нормите за 
допустими емисии по пречиствателни 
станции следва да отразяват качест -
вото на водата в обекта, приемащ 
отпадъчните води.
Постигнат е напредък по отно -
шение на свързването с канали -
зационната мрежа и пречист -
вателните станции, но остават 
пропуски, по-специално в две от 
държавите членки …
56 
На фигура 3  е показан напредъкът по 
отношение на процента на свързва -
не на населението към обществени 
канализационни мрежи и пречиства -
телни станции. И в четирите държа -
ви членки процентът на свързване 
се е увеличил между 2008 и 2012 г. 
Румъния, която се присъедини към 
ЕС три години по-късно от другите 
три държави членки, има най-ниските 
проценти на свързване като цяло.
57 
Разликата между процента от общия 
брой на населението, свързано към 
обществени канализационни мрежи, 
и процента от населението, свърза -
но към пречиствателни станции за 
градски отпадъчни води, показва, че 
не всички отпадъчни води от свърза -
ното население се третират от пре -
чиствателни станции. Тази разлика 
е най-голяма в Унгария и най-малка 
в Словакия.29 Крайни срокове за 
прилагане на Директивата за 
пречистването на градските 
отпадъчни води: Чешка 
република — 31.12.2010 г., 
Унгария — 31.12.2015 г., 
Румъния — 31.12.2018 г. 
и Словакия — 31.12.2015 г.
27 Констатации и оценки
58 
Общият брой на населението, което 
все още не е свързано към общест -
вена канализационна мрежа, може 
да се раздели както следва:
— население от агломерации с ЕЖ 
равен или надхвърлящ 2 000, за 
което все още няма събиране. Та -
къв е случаят с Румъния, където 
39,8 % от количеството веще -
ства30 не са били събирани в края 
на 2012 г. Срокът на Румъния за 
изпълнение на нейните задъл -
жения по Директивата за пре -
чистване на градските отпадъчни 
води, е до 2018 г.;— население от агломерации с ЕЖ 
равен или надхвърлящ 2 000, за 
което количеството вещества се 
събира чрез индивидуални сис -
теми (като септични ями)31. За че -
тирите държави членки количе -
ството вещества, събирани чрез 
индивидуални системи, е както 
следва: за Чешката република — 
7 %, за Унгария — 14 %, за Румъ -
ния — 1 %, за Словакия — 13 %;
— население от агломерации с ЕЖ 
под 2 000, за което не се осъ -
ществява събиране.30 Количеството вещества 
представлява 
биоразградимите органични 
вещества за дадена 
агломерация, изразени в ЕЖ. 
Един ЕЖ съответства на 
количеството замърсяване 
от отпадъчни води, 
произведени от един жител, 
и представлява 
биоразградими органични 
вещества, за които 
биохимичната потребност 
от кислород за пет дни 
е 60 g дневно.
31 Вж. Специален доклад 
№ 2/2015, точки 21 и 22.Фигура 3Процент от общия брой на населението, свързано към обществени 
канализационни мрежи, и свързано към пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води: напредък в периода между 2008 и 2012 г.
Източник : За процента от населението, свързано към обществени канализационни мрежи — статистически служби на Чешката ре -
публика, Унгария, Словакия и доклад на Румъния за прилагането на Директивата за пречистването на градските отпадъчни води от 
30.06.2013 г. за данните за 2008 г., и статистическа служба за данните за 2012 г.  
За процента от населението, свързано към пречиствателни станции за градски отпадъчни води — статистически служби на Чешката 
република, Румъния и Словакия и Евростат (данни от 2011 г.) за Унгария.Чешка република100
9083 %
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
0100
90
4050607080
102030
078 %85 %
73 %
44 %
41 %62 %
61 %
Унгария Румъния Словакия
Процент от населението, свързано към обществени канализационни мрежи
Процент от населението, свързано към пречиствателни станции за градски отпадъчни води
28 Констатации и оценки
59 
Директивата за пречистването на 
градските отпадъчни води изисква 
индивидуалните системи да оси -
гуряват сходно ниво на защита на 
околната среда както при градските 
отпадъчни води, зауствани в сис -
теми за събиране. Сметната палата 
заключава, че въз основа на инфор -
мацията, предоставена на Комисията 
от държавите членки, не може да се 
направи оценка за това дали тези 
системи са в съответствие с дирек -
тивата. По същия начин и плановете 
за управление на речните басейни 
от 2009 г. не предоставят информа -
ция за това. През втората половина 
на 2014 г. Комисията е поискала от 
държавите членки да предоставят 
информация за това как е било по -
стигнато съответствие.60 
По отношение на агломерациите с ЕЖ 
под 2 000, директивата изисква на 
местата, където се използват системи 
за събиране на отпадъчни води, да се 
гарантира подходящо пречистване 
в случаите на заустване в сладки води 
и в естуари. Въпреки това в плановете 
за управление на речните басейни 
от 2009 г. на Чешката република и на 
Унгария не е предоставена никаква 
информация за броя на агломераци -
ите, където са инсталирани системи 
за събиране, но няма пречиствателни 
станции за градски отпадъчни води. 
В допълнение към изискванията 
в Директивата за пречистването на 
градските отпадъчни води, в съот -
ветствие с Рамковата директива за 
водите държавите членки трябва да 
определят мерки за агломерациите, 
където заустването на отпадъчни 
води има отрицателно въздействие 
върху качеството на водата. Мерките 
в плановете за управление на речните 
басейни от 2009 г. обаче са неясно 
формулирани (вж. точка 36).
Снимка 1 — Пречиствателна станция за отпадъчни води в Унгария
Източник:  ЕСП.
29 Констатации и оценки
… и е постигнат значителен 
напредък по отношение на 
вторичното и третичното 
пречистване на отпадъчните 
води в три от държавите членки, 
но всички те все още изостават от 
графика.
61 
Напредъкът по отношение на вто -
ричното пречистване на градските 
отпадъчни води от агломерациите 
с ЕЖ равен или надхвърлящ 2 000 
в течение на периода от 2007/2008 г. 
до 2011/2012 г.32 е значителен (вж. 
фигура 4 ). В края на 2012 г. в три от 
четирите държави членки над 90 % 
от градските отпадъчни води от 
агломерации са спазвали нормите 
за допустими емисии, наложени от 
Директивата за БПК5 и ХПК.62 
По-ниският процент на вторично 
пречистване за Румъния (39 %) 
частично се дължи на факта, че тя 
се присъедини към ЕС три години 
по-късно от другите държави член -
ки. През 2012 г. Румъния също така 
изостава от графика по отношение 
на междинния краен срок, посочен 
в Директивата за пречистването на 
градските отпадъчни води по отно -
шение на вторичното пречистване 
(съответно пречистване на 51 % от 
количеството вещества до 2010 г.).32 Данни, предоставени на 
Комисията от държавите 
членки през 2010 г. относно 
периода 2007/2008 г. 
и в средата на 2014 г. относно 
периода 2011/2012 г.Фигура 4Напредък през периода от 2007/2008 г. до 2011/2012 г.1 по отношение на 
вторичното пречистване на градските отпадъчни води за агломерации с ЕЖ ≥ 
2 000 (изразено като % от общото количество вещества на тези агломерации, 
с изключение на количеството вещества, постъпващи в индивидуални системи)
1  Данните за Унгария се отнасят до 2007 и 2011 г., за Румъния до 2007 и 2012 г., а данните за Чешката република и Словакия се отнасят до 
2008 и 2012 г.
2 Данните за Чешката република се отнасят за цялата територия, т.е. не са само за басейна на река Дунав.
Източник : Извършен от ЕСП анализ на данни, предоставени на Комисията от държавите членки.Чешка република2Унгария Румъния Словакия2007/2008 г.
2011/2012 г.
26 %56 %
13 %44 %99 %92 % 97 %
39 %
30 Констатации и оценки
63 
Напредъкът по отношение на тре -
тичното пречистване на градските 
отпадъчни води в течение на пе -
риода от 2007/2008 г. до 2011/2012 г. 
е също толкова значителен. На 
фигура 5  е показана ситуацията за 
количеството вещества на всички 
агломерации с ЕЖ над 10 000. На 
нея е показан процентът на общото 
количество вещества (с изключение 
на количеството вещества, постъп -
ващи в индивидуални системи), 
който е в съответствие с пределно 
допустимите стойности за емисии на 
Ntot и Ptot, посочени в Директивата за 
пречистването на градските отпа -
дъчни води.64 
Унгария не е декларирала цялата 
си територия като чувствителна 
зона, но прилага член 5, параграф 
4 от Директивата за пречистването 
на градските отпадъчни води. Това 
означава, че индивидуалните пре -
чиствателни станции за отпадъчни 
води не трябва да прилагат предел -
но допустимите стойности за Ntot 
и Ptot, стига да може да се докаже, че 
минималният процент на намалява -
не на общото количество вещества, 
постъпващи във всички пречист -
вателни станции (с ЕЖ равен или 
надхвърлящ 2 000), е най-малко 75 % 
за Ntot и за Ptot. Макар че за Унгария 
цялостният процент на пречистване 
е значително по-нисък от този за 
Чешката република и Словакия33, 
в края на 2012 г. той е близо до спаз -
ване на изискването за 75 %34.33 Според данните от 2012 г., 
предоставени на Комисията 
от държавите членки, 
количеството вещества от 
агломерациите с ЕЖ равен 
или надхвърлящ 2 000, което 
е в рамките на пределно 
допустимите стойности на 
директивата, е следното: i) за 
Ntot: Чешка република: 83 %, 
Унгария: 33 %, Словакия: 
60 % и ii) за Ptot: Чешка 
република: 77 %, Унгария: 
39 %, Словакия: 86 %.
34 Според информация, 
предоставена на Комисията 
от унгарските органи, 
процентът на намаляване на 
количеството вещества, 
навлизащи 
в пречиствателните станции, 
е бил 73,1 % за Ntot и 74,4 % за 
Ptot.Фигура 5Напредък през периода от 2007/2008 г. до 2011/2012 г.1 по отношение на 
третичното пречистване на градските отпадъчни води за агломерации с ЕЖ над 
10 000 (изразено като % от общото количество вещества на тези агломерации, 
с изключение на количеството вещества, постъпващи в индивидуални системи)
1 Вж. бележка 1 към фигура 4  за референтни данни.
2  За Чешката република пречиствателната станция на Прага, която третира 15 % от общото количество вещества за агломерациите 
с ЕЖ равен или надхвърлящ 2 000, през 2012 г. не отговаря на изискванията на директивата. Очаква се отпадъчните води на Прага да 
бъдат адекватно пречиствани към 2018 г.
3  За Словакия не са налични отделни данни за Ntot и Ptot. Използваните данни съответстват на количествата, отговарящи на пределните 
стойности за емисии за единия или двата параметъра.
Източник : Извършен от ЕСП анализ на данни, предоставени на Комисията от държавите членки.Чешка
република2Унгария Румъния Словакия3Чешка
републикаУнгария Румъния Словакия31 %78 %
32 %
10 %20 %
3 %20 %32 %67 %NtotPtot
96 %
34 %96 %
2007/2008 г.
2011/2012 г.Вж. точка  64.
Вж. точка  64.
31 Констатации и оценки
65 
Въпреки постигнатия напредък, 
главно благодарение на средствата 
от Европейския фонд за регионално 
развитие и от Кохезионния фонд35, 
Сметната палата отбелязва, че и че -
тирите държави членки изостават от 
графика по отношение на междинни -
те и/или крайните срокове за прила -
гане на директивата36. Тя също така 
отбелязва, че финансовата устой -
чивост37 на новоизградената или 
рехабилитираната инфраструктура 
не може да бъде гарантирана, което 
представлява риск за качеството на 
водата в дългосрочен план.
Нормите за допустими емисии 
надхвърлят изискванията на 
директивата в 25 % от случаите, 
разгледани от Сметната палата
66 
Качеството на водата на даден воден 
обект може да е такова, че да е на -
ложително за пречиствателните 
станции за градски отпадъчни води 
да се определят по-строги пределно 
допустими стойности от тези, опреде -
лени в Директивата за пречистването 
на градските отпадъчни води. В из -
вадка от 28 пречиствателни станции 
за градски отпадъчни води, изследва -
на от Сметната палата, разрешителни -
те за заустване на отпадъчни води за 
седем пречиствателни станции (25 %) 
са включвали пределно допустими 
стойности, които са по-строги от 
заложените в националните закони38: 
три от четирите разгледани случая 
в Чешката република39 (отнасящи се 
до хранителни елементи) и четири от 
седемте разгледани случая в Унгария 
(от които два се отнасят до хранител -
ния елемент Ptot).
67 
От друга страна в Унгария три от 
седемте проверени пречиствателни 
станции имат техническия капацитет за отстраняване на хранителните 
елементи (Ntot и Ptot) и по този начин 
за подобряване на качеството на от -
падъчните води, но в разрешително -
то за заустване не им е било наложе -
но задължение да правят това.
68 
Според данни, предоставени на Ко -
мисията от държавите членки, около 
20 %40 от пречистените отпадъчни 
води от агломерации с ЕЖ между 
2 000 и 10 000 през 2012 г. са били 
в рамките на пределно допустими -
те стойности от директивата за Ntot 
и Ptot. Това не е изискване на дирек -
тивата, но е положително за качест -
вото на водата.
69 
Националните правни разпоредби 
в четирите държави членки не опре -
делят норми за допустими емисии 
за микрозамърсители. Ще е необ -
ходимо значително подобрение на 
настоящите процеси на пречистване, 
за да се отстранят тези вещества (вж. 
точка 36).
70 
Инициативата е поета на равнището 
на ЕС с изменението на Рамковата 
директива за водите през 2013 г.41 
от Европейския парламент и Съве -
та, като наред с другото се отправя 
искане към Комисията да разработи 
до септември 2015 г. стратегически 
подход към замърсяването на води -
те с фармацевтични вещества и да 
предложи до септември 2017 г. мер -
ки, които да бъдат предприети на 
равнището на ЕС и/или на държавите 
членки за прилагането на този под -
ход. Концепцията за списък с наблю -
давани вещества, за които следва да 
се събират мониторингови данни от 
целия ЕС, е въведена със същото из -
менение. Първият списък с 10 наблю -
давани вещества е съставен през 35 Към 31.12.2014 г. 
финансирането от ЕС, 
предоставено за 
отпадъчните води, 
в бюджета на оперативните 
програми в четирите 
посетени държави членки 
е било 5,07 млрд. евро.
36 Вж. Специален доклад 
№ 2/2015, точки 24—26.
37 Вж. Специален доклад 
№ 2/2015, точки 89—105.
38 За някои параметри 
националните закони 
и в четирите държави 
членки налагат пределни 
стойности, които са 
по-строги от стойностите, 
определени в директивата 
за пречистване на градските 
отпадъчни води.
39 През 2011 г. Чешкото 
законодателство е въвело 
набор от норми за 
допустими емисии, които са 
резултат от прилагането на 
най-добрите налични 
техники. Това са пределно 
допустимите стойности, 
които органите, издаващи 
разрешителното, следва да 
вземат предвид, когато искат 
да наложат по-стриктни 
стойности от стандартно 
наложените по закон. На 
практика това означава, че 
тези пределно допустими 
стойности са станали 
максималните, които 
органите могат да налагат. 
Повечето от нормите за 
допустими емисии за 
четирите проверени 
пречиствателни станции за 
отпадъчни води, които са 
били по-строги от тези 
в директивата и стандарта, 
определен в националното 
право, съответстват на тези 
максимални стойности.
40 В Чешката република 
количеството вещества 
в съответствие с пределно 
допустимите стойности за 
Ptot е дори по-високо: 97 %.
41 Директива 2013/39/ЕС на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 12 август 2013 г. за 
изменение на директиви 
2000/60/ЕО и 2008/105/ЕО по 
отношение на 
приоритетните вещества 
в областта на политиката за 
водите (ОВ L 226, 24.8.2013 г., 
стр. 1).
32 Констатации и оценки
март 2015 г. и включва фармацев -
тични вещества и пестициди.
Възпиращият ефект на 
системата за инспекции 
е ограничен
71 
Добре определените норми за 
допустими емисии ще имат ефект 
върху качеството на водата само 
ако се спазват. Ето защо е важно да 
се прилага ефективна система за 
инспекции42, която да гарантира, че 
пределно допустимите стойности, 
определени в разрешителните за 
заустване на отпадъчни води за пре -
чиствателните станции за градски 
отпадъчни води, се спазват.
72 
Съответствието се осигурява чрез 
два вида проверки:
— проверки, извършвани от опе -
раторите на пречиствателните 
станции въз основа на проби от 
водата, взети от самите тях (на -
ричани по-долу „самостоятелни 
проверки“);
— проверки, извършвани от дър -
жавните органи за инспекция43.
73 
По отношение на самостоятелните 
проверки Сметната палата заклю -
чава, че в извадка от 28 проверени 
пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води всички с изключение 
на една пречиствателна станция са 
спазвали изискванията на Директива -
та за пречистването на градските от -
падъчни води по отношение на броя 
на проверките. Освен това през 2012 г. 
25 от 28-те станции са спазвали пре -
делните стойности, посочени в техни -
те национални разрешителни44.74 
Що се отнася до проверките, из -
вършвани от държавните органи 
за инспекция, тяхната честота не 
е определена в нито една от чети -
рите държави членки45. Следова -
телно това зависи от преценката на 
съответния орган, като се вземат 
предвид ограниченията в неговите 
ресурси. Действителната честота на 
проверките варира в зависимост от 
държавата членка (вж. таблица 6 ). 
Сред държавите членки, които са 
предоставили данни на Сметната 
палата, Словакия е извършвала про -
верки най-рядко. От Унгария не са 
получени данни за честотата. В Сло -
вакия органът за инспекция рядко 
взема свои собствени проби от 
изтичащия поток, разчитайки вместо 
това на самостоятелните провер -
ки на операторите, извършвани от 
акредитирани лаборатории.
75 
Когато нормите за допустими 
емисии са превишени и това бъде 
установено от държавните органи за 
инспекция, съгласно националните 
правни разпоредби и в четирите 
държави членки се дължат глоби46.
76 
В Унгария и Румъния глобите се при -
лагат за всеки замърсител, за който 
пределно допустимите стойности са 
превишени. Размерът на глобите за 
килограм замърсяване над пределно 
допустимата стойност варира в зави -
симост от съответния замърсител47. 
В Румъния се оценява също така 
и сериозността на нарушението, така 
че органът за инспекция може да 
предпочете да отправи предупреж -
дение вместо да наложи глоба. Ру -
мънската статистика за резултатите 
от проверките през 2012 г. показва, 
че са били издадени пет пъти повече 
предупреждения, отколкото глоби.42 На равнището на ЕС 
съществува Препоръка 
2001/331/EО на Европейския 
парламент и на Съвета от 
4 април 2001 г. за определяне 
на минимални критерии за 
инспекции на околната среда 
в държавите членки (ОВ L 118, 
27.4.2001 г., стp. 41). Тя 
предоставя насоки за 
организацията (създаване на 
планове за инспекции) 
и извършването на проверки 
(посещения на място 
и докладване).
43 Тези органи са следните: 
в Чешката република — Чеш -
ки инспекторат по околна 
среда (CZIP), в Унгария — На -
ционална генерална 
дирекция за управление на 
бедствията към Министер -
ството на вътрешните работи 
(от април 2014 г.), в Румъ -
ния — Национална 
администрация „Румънски 
води“ (ANAR), в Словакия — 
Словашки инспекторат по 
околна среда (SZIP). Други 
органи също могат да 
извършват проверки на 
равнище пречиствателни 
станции за отпадъчни води, 
като например органите, 
които издават разрешително -
то. Тези проверки не са 
включени в оценката на 
Сметната палата.
44 Вж. Специален доклад 
№ 2/2015, точки 48 и 50.
45 В заключенията на Съвета от 
11 юни 2012 г. се призовава за 
подобряване на инспекциите, 
а в становище на Комитета на 
регионите е подчертано, че 
една обхващаща целия ЕС 
рамка за националните 
инспекции може да 
гарантира равни условия 
и съгласуваност в правните 
действия. В становището 
също така се отбелязва колко 
важно е ролята на Комисията 
във връзка с инспекциите да 
бъде добре определена.
46 Санкциите съгласно 
наказателното право (като 
например присъди за 
лишаване от свобода) не са 
разгледани в настоящия 
доклад.
47 Например в Унгария 
размерът на глобата за 
килограм замърсяване 
(преобразувана от унгарски 
форинти по обменния курс 
на 31.12.2014 г.: 315,54) 
е 1,11 евро за Ntot и 7,29 евро 
за Ptot. В Румъния глобата за 
килограм замърсяване 
33 Констатации и оценки
77 
В Чешката република и Словакия 
глобата не зависи от съответния 
замърсител, нито от размера на за -
мърсяването над пределно допусти -
мата стойност. Вместо това размерът 
на глобата е фиксиран в зависимост 
от сериозността на несъответстви -
ето с условията на разрешителното 
според оценката на обществения 
орган за инспекция (при максимален 
размер48, определен в националните 
правни разпоредби).
78 
Нито един от плановете за упра -
вление на речни басейни от 2009 г. 
не е включвал мярка, насочена към 
оценка на ефективността и въз -
пиращия ефект на системата за 
инспекции.Таксата за замърсяване на 
водата се използва частично 
като инструмент за възпиране 
на емисиите на замърсители
79 
Правната рамка и на четирите 
държави членки предвижда прила -
гането на такса за замърсяване на 
водата, която се плаща от зауства -
щите замърсена вода. Тя се основава 
на количеството и/или концентра -
цията (mg/l) на заустените замър -
сители. Тази такса е в съответствие 
с принципа „замърсителят плаща“49, 
според който замърсителите трябва 
да поемат разходите за огранича -
ване на причиненото замърсяване. 
Таксата за замърсяване на водата 
може да служи за три цели: i) наби -
ране на средства, ii) стимулиране на 
спазването на нормите за допустими 
емисии, определени в разрешител -
ните за източниците на отпадъчни 
води, и/или iii) насърчаване да се на -
мали допълнително замърсяването, 
като се приемат по-строги пределно 
допустими стойности.(преобразувана от румънски 
леи по обменния курс на 
31.12.2014 г.: 4,4828) 
е 1,71 евро за Ntot и Ptot.
48 В Чешката република 
глобата за неспазване на 
условията на 
разрешителното може да 
достигне до 180 278 евро 
(преобразувана от чешки 
крони по обменния курс на 
31.12.2014 г.: 27,735). 
В Словакия глобата за 
неспазване на условията на 
разрешителното може да 
варира от 1 000 евро до три 
пъти годишната такса за 
замърсяване на водата или 
1 евро на заустен кубичен 
метър за максимален 
период от една година.
49 Член 191, параграф 2 от 
Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз 
(консолидирана версия).Таблица 6Проверки, извършвани от държавните органи за инспекция
Държава членка Действителна честота на проверките на пречиствателните станции за градски отпадъчни води
Чешка републикаПречиствателни станции с капацитет над 10 000 ЕЖ: веднъж годишно.
Пречиствателни станции с капацитет между 2 000 и 10 000 ЕЖ: веднъж на всеки три години.
Други станции: на всеки пет години.
УнгарияНе е  получена информация.
Въз основа на наблюдаваната честота в извадка от седем пречиствателни станции за отпадъчни води 
Сметната палата заключава, че пречиствателните станции не се проверяват задължително всяка година.
Румъния През 2013 г. са проверени всички пречиствателни станции с капацитет ≥ 2 000 ЕЖ.
СловакияПречиствателни станции с капацитет над 10 000 ЕЖ: покритие под 10 % през 2013 г.
Всички пречиствателни станции заедно: покритие под 12 % през 2013 г.
Източник : Анализ на ЕСП на националното законодателство и данните, получени от органите за инспекция.
34 Констатации и оценки
80 
Таксата, плащана за заустването на 
отпадъчни води в повърхностни 
води, е ограничена до определен 
брой замърсители (вж. приложе -
ние ІV ). По отношение на замърся -
ването с органични вещества в три 
от четирите държави членки не се 
дължи такса за БПК5. По отношение 
на замърсяването с хранителни 
елементи в Чешката република 
и в Унгария няма определена такса 
за Ntot, но е въведена такса за Ninorg 
(който е елемент на Ntot). Размерът на 
таксата, изразена в евро/тон по за -
мърсители, се различава значително 
между четирите държави членки.
81 
Обикновено всички пречиствателни 
станции за градски отпадъчни води 
са задължени да плащат такса за за -
мърсяване на водите, с изключение 
на по-малките източници на отпа -
дъчни води50 в Словакия (заустващи 
под 10 000m3/година или 1 000m3/
месец). При все това,
— в Чешката република51 и Слова -
кия не се дължи такса по замър -
сители под определени праго -
ве52, установени със закон;
— в Румъния не се дължи такса по 
замърсители, когато изтичащи -
ят поток е по-малко замърсен 
от приемащите повърхностни 
водни обекти53. Това например 
облагодетелства тези, които зау -
стват във водни обекти с висока 
степен на замърсяване.
82 
Плановете за управление на речните 
басейни от 2009 г.54 не включват мер -
ки за оценка на целесъобразността 
на таксите55.Замърсяване от 
промишлени инсталации: 
трудности при 
определянето на пределно 
допустими стойности за 
емисиите и слабости при 
тяхното прилагане
83 
Държавите членки разполагат с две 
важни средства за оказване на 
влияние върху емисиите на замър -
сяващи вещества от промишлени 
инсталации: определяне на предел -
но допустими стойности в техните 
разрешителни56 и налагане на такса 
за замърсяване на водата.
84 
Промишлените инсталации могат да 
заустват своите отпадъчни води пря -
ко във водните течения или непряко 
чрез обществената канализационна 
мрежа, за да бъдат пречистени от 
пречиствателните станции за град -
ски отпадъчни води.
85 
Съгласно Директивата относно еми -
сиите от промишлеността (вж. таб -
лица 1 ) промишлените инсталации, 
извършващи определени дейности57, 
трябва да притежават разрешително. 
Разрешителното трябва да включва 
пределно допустими стойности за 
емисиите на замърсители, както 
и изисквания за мониторинг на 
емисиите. Тези норми следва да не 
надхвърлят емисионните нива, свър -
зани с „най-добрите налични техни -
ки“, приети от Комисията с помощта 
на експертен комитет. До ноември 
2015 г. са приети седем такива 
„заключения относно най-добрите 
налични техники“. Пречиствателните 
станции за градски отпадъчни води 
по принцип не попадат в обхвата на 
тази директива.50 На практика това означава, че 
само около 30 % от източниците 
на отпадъчни води в Словакия 
имат задължение за заплащане 
на такса.
51 В Чешката република такса се 
дължи също и за количеството 
заустени отпадъчни води, когато 
това количество надвишава 
100 000 m3/година, и тази такса 
не зависи от степента на 
замърсяване в отпадъчните 
води.
52 Праговете се отнасят до i) обема 
на замърсяването (изразен в kg/
година) и ii) концентрацията на 
замърсителите в изпуснатата 
вода (изразена в mg/l). Праговете 
са такива, че в Чешката 
република пречиствателни 
станции с капацитет над 
10 000 ЕЖ е малко вероятно да 
заплащат такса за Ptot и за Ninorg. 
В Словакия пречиствателните 
станции с капацитет равен или 
надхвърлящ 2 000 ЕЖ е малко 
вероятно да заплащат такса за 
общото количество твърди 
вещества в суспензия (ОКТВС), 
а пречиствателните станции над 
10 000 ЕЖ е малко вероятно да 
заплащат такса за Ntot и Ptot.
53 Такса винаги се дължи в случай 
на заустване в подземни води.
54 Планът за управление на речните 
басейни на Чешката република 
посочва, че е препоръчително да 
се оцени ефективността на 
системата за таксуване.
55 В проучване на Службата на ЕП 
за парламентарни изследвания 
относно „Законодателство 
в областта на водите — доклад 
относно цената на отказа от 
Европа“ се отбелязва, че 
пречките пред достатъчното 
използване на икономически 
инструменти са причинени от 
недостатъчни познания относно 
използването на такива 
инструменти […]. Доку -
мент PE 536.369, публикуван през 
май 2015 г.
56 В проучване на Службата на ЕП 
за парламентарни изследвания 
относно „Законодателство 
в областта на водите — доклад 
относно цената на отказа от 
Европа“ се отбелязва, че ще 
е необходимо въвеждането на 
контрол на емисиите, предвиден 
в Рамковата директива за водите, 
за да се подобри контролът на 
промишлени химикали […] във 
водата. Документ PE 536.369, 
публикуван през май 2015 г.
57 Директивата обхваща, наред 
35 Констатации и оценки
86 
В четирите посетени държави член -
ки Сметната палата провери дали:
— съществува процедура за опре -
деляне на норми за пределно 
допустимите емисии;
— е въведена система за инспек -
ции, която да осигури прилагане -
то на нормите;
— таксата за замърсяване на вода -
та, която следва да се заплаща 
от промишлените инсталации, 
е била използвана като инстру -
мент за ограничаване на емисии -
те на замърсители.
Органите, които определят 
нормите за допустими емисии, 
често зависят от информация -
та, предоставяна от отговорни -
те за заустването дружества
87 
В случай на пряко заустване на от -
падъчни води и в четирите държави 
членки е необходимо разрешител -
но за заустване. Срокът на валид -
ност на разрешителното е между 4 
и 10 години, в зависимост от държа -
вата членка. И в четирите държави 
членки правната рамка предвижда, 
че компетентните органи могат да 
отнемат или променят разреши -
телното по всяко време, ако това 
е необходимо по причини, свързани 
с качеството на водата в приемащи -
те водни обекти.
88 
При пряко заустване националното 
законодателство в четирите държа -
ви членки определя пределно допус -
тими стойности за редица вещества, 
често определяни според вида 
промишленост. Органите, издаващи 
разрешителните, могат също така 
да определят пределно допустими стойности за вещества, които не са 
включени в правните разпоредби.
89 
Въпреки това, поради сложността на 
определени процеси и непрекъсна -
тото техническо развитие, издаващи -
ят разрешителните орган зависи от 
информацията, предоставяна от самите 
инсталации за заустване, както по отно -
шение на вида замърсители, така и по 
отношение на разумно постижимите 
норми за допустими емисии. Това дава 
възможност за оказване на влияние от 
страна на промишлените инсталации 
и особено от тези, в които не са приети 
най-добрите налични техники.
90 
Макар че в разрешителните на про -
мишлените инсталации, извършващи 
преки зауствания във водни обекти, 
по принцип се съдържат пределно 
допустими стойности за химични -
те вещества, за пречиствателни -
те станции за градски отпадъчни 
води — въпреки че те често получа -
ват отпадъчни води от промишлени 
инсталации — рядко са определени 
такива стойности. Сметната палата 
установи повече вещества, отколкото 
се изискват от Директивата за пре -
чистването на градските отпадъчни 
води, най-вече в разрешителните на 
12-те проверени румънски пречиства -
телни станции за градски отпадъчни 
води (вж. приложение ІІІ ).
91 
В случай на непреки зауствания на от -
падъчни води, пределните стойности, 
които следва да спазва промишлената 
инсталация, се определят от дого -
вора58 между оператора на канали -
зационна мрежа/пречиствателна 
станция и промишлената инсталация. 
За веществата, за които национално -
то законодателство определя само 
ориентировъчни пределни стойности с другото, енергийната 
промишленост, производ -
ството и обработването на 
метали и промишлените 
отрасли за производство на 
минерали, химикали 
и управление на отпадъци.
58 Ако дадена промишлена 
инсталация, попадаща под 
разпоредбите на 
Директивата относно 
емисиите от 
промишлеността, зауства 
отпадъчни води 
в обществена 
канализационна мрежа, 
пределните стойности 
следва да бъдат определени 
съгласно разрешителното, 
издадено при прилагането 
на тази директива.
36 Констатации и оценки
(Чешка република и Словакия) или 
не определя никакви пределни 
стойности (вж. примерите в  прило -
жение V ), договорените норми за 
допустими емисии зависят от възмож -
ността за въздействие на съответните 
страни при договарянето.
92 
Унгария и Словакия са включили пре -
разглеждането на съществуващите 
разрешителни или на процедурата за 
издаване на разрешителни като мер -
ки в своите планове за управление на 
речните басейни. В Чешката републи -
ка съществува мярка, която се отнася 
само до използването на най-добрите 
налични техники. В случая на Унгария 
обхватът на мярката не е посочен. 
Освен това в Унгария няма база данни 
за разрешителните за заустване на от -
падъчни води, издадени на промиш -
лени предприятия, които не попадат 
в обхвата на Директивата относно 
емисиите от промишлеността, като 
така се ограничава възможността за 
извършване на подробен преглед. 
В Словакия Сметната палата устано -
ви слабости по отношение на пре -
разглеждането на разрешителните на 
две проверени инсталации.
Слабости в системата за 
инспекции
93 
Спазването на нормите за допустими 
емисии се осигурява по два начина: 
самостоятелни проверки, извършва -
ни от отговарящите за заустването на 
отпадъчни води дружества, и провер -
ки, извършвани от държавни органи 
за инспекция.
94 
В четирите посетени държави членки 
промишлените инсталации, зауства -
щи пряко в повърхностни води, са задължени по закон да извършват 
самостоятелни проверки на своя 
изтичащ поток59. Честотата на тези 
самостоятелни проверки обикновено 
е посочена в разрешителното за за -
устване на отпадъчни води. В Унгария, 
Румъния и Словакия националното 
законодателство предвижда годишен 
минимален брой проверки.
95 
Що се отнася до проверките, извърш -
вани от държавните органи за инспек -
ция, тяхната честота не е предвидена 
в нито една от четирите държави 
членки, като единственото изключе -
ние са проверките на промишлени 
инсталации, попадащи в обхвата на 
Директивата относно емисиите от 
промишлеността. За този вид провер -
ки Директивата определя минимална 
задължителна честота на извършва -
не. Съгласно статистическите данни, 
предоставени от държавите членки за 
2012—2013 г., Сметната палата заклю -
чава, че:
— обхватът на проверките по 
отношение на инсталациите, 
попадащи в приложното поле на 
посочената директива, отговаря 
на изискванията;
— при пряко заустване от инстала -
ции, които не попадат в обхвата 
на Директивата относно емисиите 
от промишлеността, ситуацията 
с действителната честота на дър -
жавните инспекции е много сход -
на с представеното в  таблица 6 : 
честотата е най-ниска в Словакия, 
а за Унгария не са получени дан -
ни, които да позволяват оценка на 
честотата на инспекциите;
— при непряко заустване държавни -
те органи за инспекция извърш -
ват малко проверки в съответните 
промишлени инсталации, тъй като 
отговорността за осигуряване на 
спазването на нормите за допус -
тими емисии, определени в до -
говора, е основно на оператора 59 За самостоятелни проверки 
в случай на непряко 
заустване, вж. Специален 
доклад № 2/2015 г., точка 60.
60 Операторите на 
канализационни мрежи/
пречиствателни станции за 
градски отпадъчни води, 
които получават отпадъчни 
води, в Чешката република, 
Румъния и Словакия са 
задължени по закон да 
извършват проверки на 
място.
37 Констатации и оценки
на пречиствателната станция за 
градски отпадъчни води. Смет -
ната палата установи, че в 22 от 
26 анализирани пречиствателни 
станции за градски отпадъчни 
води (85 %) операторите са из -
вършвали проверки на място60. За 
три от останалите четири стан -
ции, операторите са разчитали на 
резултатите от самостоятелните 
проверки на промишлените дру -
жества, извършващи зауствания.
96 
Една от мерките в плана за управление 
на речните басейни на Словакия от 
2009 г. е била прилагане на по-строга 
система за инспекции. Не е посочено 
обаче как и кога ще бъде приложена 
тази мярка, а липсата на финансиране 
за прилагането на системата е била 
посочена като основен проблем.
97 
Когато бъде установено, че нормите 
за допустими емисии са били преви -
шени, съгласно правните разпоредби 
и в четирите държави членки се дължат 
глоби:
— в случай на пряко заустване глоби -
те се налагат от държавния орган за 
инспекция. Процедурата е същата 
като тази, която се прилага за пре -
чиствателните станции за градски 
отпадъчни води (вж. точки 76 и 77);
— в случай на непряко заустване 
глобите се налагат от оператори -
те на пречиствателни станции за 
градски отпадъчни води. Дока -
то в Унгария и Румъния глобата 
е свързана с количеството замърся -
ване61, изпуснато между две измер -
вания (в рамките на една година), 
в Чешката република и Словакия 
изчислената глоба обикновено се 
определя от количеството замър -
сяване в деня, в който е извър -
шено измерването62. Сметната 
палата счита, че в такива случаи съществува вероятност дължимата 
сума да бъде малка, а възпиращият 
ефект — ограничен.
Таксата за замърсяване на 
водата се използва частично 
като инструмент за възпиране 
на емисиите на замърсители
98 
Броят на замърсителите, за които се 
дължи такса, е особено ограничен 
в Чешката република, Унгария и Сло -
вакия (вж. приложение ІV ). Поради 
това таксата рядко може да пред -
ставлява стимул за спазване или на 
пределно допустимите стойности, 
определени в разрешителното, или 
за придържане към по-стриктни 
стойности.
Мерки и инструменти, 
прилагани от държавите 
членки за борба с дифуз -
ното замърсяване от 
селското стопанство
99 
Важен начин за намаляване на еми -
сиите от селското стопанство е регу -
лирането на земеделските практики 
(например правила за използването 
на торове, съхранението на обор -
ски тор, употребата на пестициди, 
ротацията на култури и т.н.). Налице 
са няколко инструмента (вж. точ -
ка 15) за налагане или насърчаване 
на добри земеделски практики и за 
насърчаване на съответствието на 
селскостопанските дейности със 
законодателството в областта на 
околната среда.61 Това съответства на 
количеството, изпуснато 
в по-голям размер от 
договореното (обемът, 
умножен по определена 
концентрация, изразена 
например в mg/l).
62 Ако точното време, през 
което нормите за допустими 
емисии са били превишени, 
не може да бъде 
определено, в договорите 
обикновено се посочва 
стандартен период (с обхват 
най-често от пет до 30 дни).
38 Констатации и оценки
100  
Поради това Сметната палата прове -
ри дали:
— Директивата за нитратите се 
използва максимално ефективно 
като инструмент за справяне със 
замърсяването с нитрати;
— националните планове за 
действие в областта на пестици -
дите показват ясен ангажимент 
за намаляване на рисковете 
и въздействията, свързани с упо -
требата на пестициди;
— кръстосаното спазване е ефек -
тивно за изискване на добри 
земеделски практики и за оси -
гуряване на спазването на тези 
практики;
— потенциалът на мерките за 
развитие на селските райони 
за справяне с въпросите, свър -
зани с качеството на водата, се 
използва пълноценно;
— принципът „замърсителят плаща“ 
се прилага в случаите на дифуз -
но замърсяване в резултат на 
селскостопанска дейност.
Държавите членки не 
използват всички възмож -
ности, предоставени от 
Директивата за нитратите
101  
Съгласно Директивата за нитратите 
(вж. таблица 1 ) държавите членки 
следва да посочат уязвимите по отно -
шение на замърсяване с нитрати зони 
и да ги преразглеждат най-малко на 
всеки четири години. Един от критери -
ите за определянето им е състоянието 
на еутрофикация на водните обекти63. 
Директивата за нитратите от 1991 г. 
оставя на държавите членки възмож -
ността да определят критериите за 
класификация на понятието „еутро -
фикация“. Документ с насоки относно оценката на еутрофикацията в кон -
текста на европейските политики за 
водата е одобрен едва през май 2009 г. 
от директорите на службите по водите 
на държавите членки (и Норвегия).
102  
Държавите членки следва да приемат 
програми за действие, определящи 
изискванията, които трябва да бъдат 
спазвани от земеделските производи -
тели в уязвимите от замърсяване с ни -
трати зони. Тези програми за действие 
следва да бъдат преразглеждани и, 
ако е необходимо, променяни на всеки 
четири години. Държавите членки 
също така следва да приемат кодекс на 
добрите земеделски практики, който 
да се прилага доброволно от извърш -
ващите земеделска дейност извън уяз -
вимите от замърсяване с нитрати зони. 
Програмите за действие и кодексите 
не се одобряват официално от Коми -
сията. Ако Комисията оцени тяхното 
качество като незадоволително, тя 
се ограничава до предприемането на 
правни действия (вж. точка 47).
Повечето държави членки 
постепенно са повишили из -
искванията, които трябва да 
бъдат спазвани от земеделски -
те производители в уязвими -
те на замърсяване с нитрати 
зони, но има възможност за 
още подобрения
103  
След присъединяването си към ЕС 
през 2004 и 2007 г. Чешката републи -
ка, Унгария и Румъния постепенно 
са увеличили територията на зоните, 
посочени като уязвими от замърся -
ване с нитрати, а в Словакия е имало 
намаление от 5 %. В  таблица 7  е по -
казан процентът земеделска земя, 
която понастоящем е посочена като 
уязвима от замърсяване с нитрати 
в четирите държави членки.63 Други критерии: i) подземни 
води, в които съдържанието 
на нитрати е по-високо от 
50 mg/l или има риск да 
надхвърли тази стойност, 
ако не се предприемат 
мерки и ii) повърхностни 
сладки води, и по-специално 
води, които служат или са 
предназначени за каптиране 
на питейна вода, и съдържат 
или съществува риск да 
съдържат повече от 25 или 
50 mg/l нитрати, както 
е посочено 
в Директива 75/440/ЕИО на 
Съвета от 16 юни 1975 г. 
относно изискванията за 
качество на повърхностните 
води, предназначени за 
производство на питейна 
вода в държавите членки 
(ОВ L 194, 25.7.1975 г., стр. 26).
39 Констатации и оценки
104  
Решението на Румъния да приложи 
програмата за действие за цялата 
страна по принцип е положително 
от гледна точка на качеството на 
водата, особено като се има пред -
вид, че Румъния има най-малък 
брой водни обекти, подложени на 
обогатяване с хранителни вещества 
(вж. приложение ІІ ). Въпреки това 
увеличаването на зоната само по 
себе си не е достатъчно, за да се по -
стигне намаляване на нитратите във 
водата. В предишната определена 
зона (която представлява само 58 % 
от земеделската земя) се наблюдава 
ограничен напредък в постигането 
на подходящо съхранение на обор -
ски тор — едно от изискванията на 
програмата за действие (вж. също 
точка 122).105  
Сметната палата установи, че при 
всяко ревизиране на програмите за 
действие в Чешката република, Унга -
рия и Румъния броят на изисквания -
та се е увеличавал или те са ставали 
по-строги, докато в Словакия част 
от изискванията са били облекчени. 
Засилването на изискванията отчас -
ти се дължи на действия на Комиси -
ята (вж. примерите в  каре 1 ). Фактът, 
че редица изисквания са станали 
по-прецизни, подпомага тяхното 
прилагане и изпълнение.Таблица 7Процент земеделска земя, посочена като уязвима от 
замърсяване с нитрати към 31.12.2014 г.
Държава 
членкаПроцент земеделска земя в уязвими 
от замърсяване с нитрати зониПромяна след първоначалното 
определяне
Чешка република 49 % + 15 %
Унгария 63 % + 42 %
Румъния58 % + 625 %
През 2013 г. румънското правителство взема решение програмата за действие да се 
прилага за цялата територия на Румъния1.
Словакия 57 % - 5 %
1  Съгласно член 3, параграф 5 от Директивата за нитратите държавите членки са освободени от 
задължението да посочват специални уязвими зони, когато създават програми за действие, 
прилагани в цялата им национална територия.
Източник : Анализ на ЕСП на националните правни разпоредби.
40 Констатации и оценки Каре 1Примери за последиците от исканията на Комисията, отправени към Чешката 
република и Унгария
Държавите членки е следвало да определят капацитета на съоръженията за съхранение на оборски 
тор. Този капацитет следва да бъде такъв, че в съоръжението да може да се съхранява произведеният 
оборски тор за период, дълъг поне колкото периода, през който разпръскването на оборски тор върху 
земята не е разрешено. Ето защо капацитетът се изразява в месеци. В Чешката република капацитетът 
е бил увеличен в резултат от действия на Комисията. Не е наложено незабавно спазване на изискването 
за земеделските производители, за които задължението е влязло за първи път в сила през 2012 г., когато 
е увеличена територията на уязвимите от нитрати зони. Вместо това те са се възползвали от преходен 
период (краен срок за постигане на съответствие: края на 2015 г.). Този период е бил отменен в резултат 
от действия на Комисията, считано от средата на 2014 г.
В Унгария Комисията е обсъдила задълженията за съхранение и преходните периоди с компетентните 
органи. За някои земеделски производители първоначалният краен срок е удължен до 31.12.2014 г. Сле -
дователно тези земеделски производители са разполагали с 10 години след присъединяването на дър -
жавата, за да отговорят на изискванията. За земеделските производители в зони, определени за първи 
път като уязвими от замърсяване с нитрати през 2013 г., крайният срок е 31.12.2014 г. за съхранение на 
течен тор и 22.12.2015 г. за съхранение на оборски тор. Тези преходни срокове, определени от унгарски -
те органи, не са оспорени от Комисията.
Снимка 2 — Съоръжение за събиране течен оборски тор
Източник:  ЕСП.

41 Констатации и оценки
106  
Въпреки налагането на по-стриктни 
изисквания, те все още не са тол -
кова строги, колкото посочените 
в проучване65 от 2011 г., проведено 
от името на Комисията и използвано 
от нея при оценките на плановете 
за действие. В  каре 2  са посочени 
някои примери.
107  
Редица въпроси66, за които дър -
жавите членки са определили или 
са могли да определят изисквания 
съгласно Директивата за нитратите, 
се превръщат във въпроси, за които 
държавите членки следва да опреде -
лят стандарти за добро земеделско 
и екологично състояние67. Сметната 
палата установи, че стандартите 
за ДЗЕС за „управление на земя -
та“ и „поддържане на минимална 
почвена покривка“ са идентични 
или дори по-строги от тези, които са 
включени в програмите за действие 
на четирите държави членки. Освен 
това има възможност за допълнител -
но подобряване на стандартите (вж. 
точка 135).65 Вж. окончателния доклад, 
представен на Комисията през 
декември 2011 г., „Препоръки 
за създаване на програми за 
действие съгласно Директи -
ва 91/676/ЕИО за опазване на 
водите от замърсяване 
с нитрати от селскостопански 
източници“ от консорциум 
(DLO-Alterra Wageningen UR, 
DLO-Plant research International 
Wageningen UR, NEIKER Tecnalia, 
Дерио, Испания, Institute of 
Technology and Life Sciences 
(ITP), Варшава, Полша, Swedish 
Institute of Agricultural and 
Environmental Engineering (JTI), 
Упсала). Тези препоръки по 
климатични зони са били 
предоставени едва през 2011 г., 
или 20 години след одобрение -
то на Директивата за 
нитратите.
66 Тези въпроси са: условията за 
разпръскване на торове 
в близост до потоци, управле -
нието на земеползването 
(включително системи за 
ротация на културите) 
и поддържането на минимално 
количество растителна 
покривка през време на 
дъждовните периоди. 
Последните две не са 
задължителни.
67 Съответните общи селскосто -
пански и екологични условия 
са: ерозия на почвата 
(включително минимално Каре 2Примери за изисквания в Унгария и Румъния, които не са толкова строги, 
колкото препоръките в проучването, проведено от името на Комисията
В Унгария периодът, през който разпръскването на определени видове тор е забранено, продължава от 
31 октомври до 15 февруари (3 ½ месеца). В препоръките е предложен период от 1 август до 1 февруари 
(шест месеца) за обработваемите земи, с вероятна несигурност от плюс/минус един месец.
В Румъния общото правило е, че разпръскването на торове не е разрешено в рамките на 1 метър от 
речно корито върху физически участък от земя със среден наклон до 12 % и в рамките на 3 метра върху 
физически участък от земя с наклон над 12 %. Съществуват и други специфични правила за различните 
видове зони за защита на водата.
В препоръките се предлагат буферни ивици64 с широчина най-малко 25 метра, а в случаите на земя с на -
клон (над 8 %), защитните ивици следва да бъдат удвоени или дори утроени. В своята кореспонденция 
с Румъния Комисията е изразила също така становище, че буферните ивици не са достатъчно широки, 
но не е проследила този въпрос.
64 Ивица земя по протежението на воден басейн, за която съществуват ограничения по отношение на селското стопанство, като например 
ограничения по отношение на наторяването.
42 Констатации и оценки
108  
По отношение на торовете държа -
вите членки са определили ограни -
чения относно количеството азот, 
което може да се разпръсква (kg/ha). 
Въпреки това те не са използвали 
възможността да предвидят сход -
ни ограничения по отношение на 
фосфора68.
Недостатъците в програмите 
за действие на Словакия 
и Чешката република са довели 
до допълнителни действия от 
страна на Комисията
109  
През ноември 2012 г. Комисията е за -
почнала процедура за нарушение 
срещу Словакия във връзка с вто -
рата програма за действие, която 
е била одобрена през 2011 г. През 
януари 2013 г. е стартирана „пилотна 
процедура“ с Чешката република от -
носно третата програма за действие, 
одобрена през 2012 г.
110  
До ноември 2015 г. Комисията все 
още не беше изразила окончателна -
та си позиция в резултат от пре -
доставената информация от тези 
две държави членки69 и действията, 
предприети от тях.Програмите за действие все 
още не оказват влияние върху 
употребата на торове, а ефек -
тът върху еутрофикацията 
е трудно да бъде оценен
111 
Един показател, който може да отра -
зи адекватността на изискванията, 
наложени на земеделските произво -
дители, е развитието в употребата 
на азотни торове. Употребата на 
минерални70 торове се е увеличила 
и в четирите държави членки през 
периода 2004—2012 г.71, а площта на 
обработваемата земя не се е про -
менила съществено. Същевременно 
употребата на органични торове 
(например оборски тор) не показва 
ясна тенденция нито към увеличе -
ние, нито към намаление.
112  
Друг полезен показател за оценяване 
на ефективността на програмите за 
действие е развитието в състоянието 
на еутрофикация на водите, въпреки 
че то е резултат от въздействието на 
всички източници на замърсяване, 
а не само на селското стопанство.
113  
Държавите членки следва да из -
готвят програми за наблюдение на 
водата, за да измерват концентра -
циите на нитрати в сладките води, 
и да преразглеждат състоянието 
на еутрофикация на своите води 
най-малко на всеки четири години. 
Последните доклади за изпълнение 
са представени от държавите членки 
през 2012 г. и се отнасят за периода 
2008—2011 г. Следващият доклад 
трябва да бъде представен през 
юни 2016 г. за периода 2012—2015 г. 
Отчетният период съгласно Директи -
вата за нитратите не е хармонизиран 
с графика за приемане на плановете 
за управление на речните басейни72.управление на земята, 
вземащо предвид специфич -
ните за района условия, 
и поддържане на минимална 
почвена покривка) и буферни 
ивици по протежението на 
водните басейни. Стандартът 
за ерозията е приложим от 
1.1.2005 г. (или 1.1.2007 г. 
в случая на Румъния), а този 
по отношение на буферните 
ивици е приложим от 
1.1.2012 г. в четирите посетени 
държави членки.
68 За Румъния Сметната палата 
отбеляза, въз основа на 
извадка от плановете за 
управление на торовете, 
които са задължителни за 
някои земеделски стопан -
ства, че препоръчителните 
количества торове, 
установени посредством 
агрохимични проучвания, се 
отнасят както за съдържа -
нието на азот, така и за 
съдържанието на фосфор.
69 Последното писмо от 
Чешката република е от 
ноември 2014 г., а последно -
то писмо от Словакия — от 
февруари 2015 г. Чешката 
република вече е одобрила 
измененията на съществува -
щата нормативна уредба, за 
да вземе под внимание 
становището на Комисията.
70 Торовете могат да бъдат 
поставени в две категории: 
минерални (наричани също 
химически или неорганични) 
и органични торове (като 
оборския тор).
71 Според данни от Евростат 
(промяна в употребата на 
азотни торове от селското 
стопанство) процентът на 
увеличение е както следва: 
15 % в Чешката република, 
7 % в Унгария, 7 % в Румъния 
и 32 % в Словакия.
72 Анализът на състоянието на 
водните обекти, залегнал 
в основата на плановете, 
следва да бъде актуализи -
ран през 2013 г. (актуализа -
цията следва да бъде 
включена в плана за 
управление на речните 
басейни от 2015 г.), а следва -
щата актуализация трябва да 
се извърши през 2019 г. (като 
следва да бъде включена 
в плана от 2021 г.).
43 Констатации и оценки
114  
Трудно е да се направят заключе -
ния за развитието в състоянието на 
еутрофикация, тъй като наборите 
от данни за периодите 2004—2007 г. 
и 2008—2011 г. не са съпоставими73. 
Данните от докладите за 2012 г. от -
носно прилагането на Директивата 
за нитратите не са пряко съпостави -
ми и с данните от плановете за упра -
вление на речните басейни поради 
използването на различни критерии 
за оценка (вж. точка 101).
115  
Въз основа на докладваните данни 
за 2008—2011 г., в Чешката републи -
ка, Унгария и Словакия между 31 % 
и 65 % от повърхностните води са 
били еутрофни. В Румъния по-малко 
от 15 % от реките са били еутрофни, 
а състоянието на останалите води 
(например езера и крайбрежни 
води) е било оценено като не толко -
ва добро.
Механизмът за прилагане на 
Директивата за нитратите 
няма възпиращ ефект
116  
Директивата за нитратите не съдър -
жа специални разпоредби относно 
механизма за осигуряване на спазва -
нето на правилата.117  
С въвеждането на кръстосано 
спазване (вж. точка 133) държавите 
членки трябва да проверяват при -
лагането на определени стандарти 
и да намалят плащанията на помощ, 
когато бъдат установени несъответ -
ствия. Съгласно законоустановено -
то изискване за управление № 474 
(ЗИУ-4) държавите членки следва да 
проверяват прилагането на про -
грамите за действие в областта на 
нитратите от страна на земеделски -
те производители. Земеделските 
производители, които не получават 
помощ (преки плащания) съгласно 
общата селскостопанска политика и/
или помощ съгласно някои мерки на 
програмите за развитие на селските 
райони, не подлежат на проверки по 
ЗИУ-4.
118  
Освен проверките по ЗИУ-4, и че -
тирите държави членки извършват 
проверки на прилагането на Ди -
рективата за нитратите, по-нататък 
наричани „национални проверки“. 
В нито една от четирите посетени 
държави членки не съществуват 
правни изисквания по отношение на 
обхвата на „националните провер -
ки“ (процент от общия брой, който 
подлежи на проверка), както и по 
отношение на подбора на извадки. 
Действителният процент от общия 
брой земеделски производители, об -
хванати от тези национални провер -
ки през 2012 г.75, е бил много нисък 
(по-малко от 3 %).73 Това се дължи например на 
различните методи за 
оценка или на значителни 
разлики в броя на станциите 
за наблюдение.
74 Това се прилага в Чешката 
република, Унгария 
и Словакия от 2009 г., 
а в Румъния — от 2012 г. За 
програмния период 
2014—2020 г. броят 
е променен на ЗУИ-1.
75 За Румъния данните се 
отнасят за периода 
2008—2011 г.
44 Констатации и оценки
119  
В Чешката република и Словакия 
„националните проверки“ и про -
верките по ЗИУ-4 се извършват от 
един и същ орган, а в другите две 
държави — от различни органи. По 
отношение на изискванията, които 
в действителност са обхванати от 
„националните проверки“, ситуация -
та в държавите членки варира:
— почти всички изисквания на про -
грамите за действие са част от 
националните проверки в Унга -
рия76 и Словакия;
— В Чешката република някои от 
изискванията на програмата за 
действие се проверяват съглас -
но „националните проверки“, 
а други — в рамките на провер -
ките по ЗИУ-4. Тъй като извадката 
е еднаква за двете проверки, на 
практика се проверяват почти 
всички изисквания, но налага -
ните санкции са различни (вж. 
точки 120 и 144);
— В Румъния редица изисквания 
не са включени в указанията, 
които трябва да бъдат спазвани 
от инспекторите на стопанства, 
наброяващи между 8 и 100 живо -
тински единици77.
120  
Сметната палата установи, че когато 
при „националните проверки“ се 
разкрие неспазване на изисквания -
та, невинаги се налагат санкции, или 
когато се налагат глоби, сумите са 
малки, като по този начин се ограни -
чава възпиращият ефект:
— в Румъния при проверките на 
стопанства, наброяващи между 
8 и 100 животински единици, 
обикновено не се налагат санк -
ции, а вместо това се изискват 
коригиращи действия;— в Словакия няма законово 
определени санкции за редица 
проблеми (например неспазване 
на изискванията за съхранение 
или неспазване на периода за 
забрана на разпръскването на 
торове);
— в Унгария правната рамка 
предвижда санкция, ако не се 
предоставят данни или възникне 
замърсяване с нитрати. Въпреки 
това и в двата случая максимал -
ната глоба е сравнително ниска. 
Освен това налагането на санк -
ция за замърсяване с нитрати 
е трудно, тъй като изисква i) 
доказателство, че неспазването 
на правилата за разпръскване 
на торове е довело до замърся -
ване и ii) оценка на степента на 
замърсяване;
— в Чешката република се налагат 
санкции за неспазване на усло -
вията за разпръскване на торове 
и за съхранение, но средната 
глоба, налагана според вида 
нарушение между 2010 и 2013 г., 
е била сравнително ниска.
121  
Като цяло Сметната палата уста -
нови, че информацията, включена 
в изпратения до Комисията доклад 
за изпълнение за 2012 г. във връзка 
с извършените проверки и установе -
ните несъответствия, е била много 
обща и понякога непълна. Освен 
това беше установено, че данните 
не винаги са надеждни. Това значи -
телно ще затрудни всяка оценка на 
цялостното състояние от страна на 
Комисията.76 За Унгария това се отнася за 
извършваните проверки на 
неживотновъди.
77 Стопанствата, наброяващи 
над 100 животински 
единици, се проверяват от 
друг орган. Според 
информацията, включена 
в доклада за изпълнение по 
отношение на Директивата 
за нитратите, представен на 
Комисията през 2012 г., 
проверките разглеждат 
основно въпроса за 
капацитета за съхранение. 
Сметната палата не 
е получила информация 
относно това дали са 
извършвани проверки на 
земеделски производители, 
които не притежават 
селскостопански животни, 
и такава информация липсва 
в доклада за изпълнение, 
представен на Комисията 
през 2012 г.
45 Констатации и оценки
122  
При тези проверки често се уста -
новява неспазване на изискването 
относно капацитета за съхранение 
на животински тор. Една от доклад -
ваните причини е липсата на финан -
сови средства за финансиране на 
изграждането на подходящи съоръ -
жения за съхранение.
Плановете за действие 
в областта на пестицидите 
имат недостатъци
123  
Държавите членки следва да прием -
ат национални планове за действие, 
съдържащи количествени цели, 
задачи, мерки и срокове, които да са 
насочени към намаляване на риско -
вете и въздействието от употребата 
на пестициди (вж. таблица 2 ). Тези 
планове за действие е следвало да 
бъдат приети и представени на Ко -
мисията до 26 ноември 2012 г.
Плановете за действие не 
съдържат количествени цели 
и крайни срокове за прилагане 
на мерките
124  
Сметната палата установи, че на -
ционалните планове за действие не 
включват:
— график за изпълнение на мерки -
те в Унгария и Словакия;
— размера на финансовите сред -
ства, необходими за изпълне -
нието на предложените мерки 
в Унгария, Словакия и Румъния;
— общи количествени цели като 
процента на намаляване на упо -
требата на пестициди или нама -
ляването на индекса за честота на обработване (интензивността 
на употребата на пестициди).
125  
В положителен план следва да се от -
бележи, че плановете за действие на 
Чешката република, Румъния и Сло -
вакия включват мерки по отношение 
на установяването на буферни зони 
с подходящ размер, където не могат 
да се използват пестициди. За Румъ -
ния вж. също точка 135. В своя план 
за управление на речните басейни 
от 2009 г. Унгария има мярка относно 
буферните ивици.
126  
Докладът на Комисията относно 
оценката на плановете за действие, 
който следваше да бъде представен 
до декември 2014 г., не беше публи -
куван все още към средата на 2015 г. 
Комисията не е започнала процеду -
ри за нарушение за недостатъчност 
по отношение на съдържанието на 
мерките, включени в плановете за 
действие.
Интегрираната борба 
с вредителите ще бъде 
прилагана постепенно
127  
Съгласно Директивата за пестици -
дите, от 1 януари 2014 г. държавите 
членки трябва да осигурят при -
лагането на общите принципи за 
интегрирана борба с вредителите78. 
Основната цел е да се гарантира, че 
употребата на продукти за растител -
на защита79 е ограничена до необхо -
димия минимум.78 Интегрирана борба 
с вредителите означава 
внимателно проучване на 
всички налични методи за 
растителна защита 
и последващо интегриране 
на подходящи мерки. Тези 
мерки следва да ограничат 
развитието на популациите 
от вредни организми, да 
поддържат икономически 
и екологично обосновани 
равнища на употреба на 
продукти за растителна 
защита и на други форми на 
намеса и да намалят или 
сведат до минимум 
рисковете за здравето на 
хората и околната среда. 
Интегрираната борба 
с вредителите е насочена 
към производството на 
здрави култури с възможно 
най-малки нарушения на 
агроекологичните системи 
и насърчава естествените 
механизми за контрол на 
вредителите.
79 Терминът „пестицид“ (който 
включва, наред с другото, 
хербициди, фунгициди 
и инсектициди) често се 
използва взаимозаменяемо 
с „продукт за растителна 
защита“. Въпреки това 
„пестицид“ е по-широк 
термин, който обхваща 
и употребата не върху 
растения/култури, например 
биоциди.
46 Констатации и оценки
128  
За правилното прилагане на принци -
пите за интегрирана борба с вреди -
телите трябва да бъдат предоставе -
ни насоки. Към момента на изготвяне 
на доклада държавите членки са 
в процес на създаване на специ -
фични за отделните култури насоки. 
Спазването на общите принципи на 
интегрираната борба с вредители -
те трябва да бъде включено като 
основно изискване по програмите за 
развитие на селските райони за пе -
риода 2014—2020 г., при които могат 
да бъдат финансирани само разходи -
те, свързани с ангажименти, над -
хвърлящи това основно изискване.
129  
Успехът на интегрираната борба 
с вредителите ще зависи от адекват -
ността на насоките и от аспекти като 
финансовите средства, предоставе -
ни за земеделски консултантски ус -
луги, качеството на мерките за обу -
чение на потребителите на продукти 
за растителна защита и улесняването 
на проверките на изискванията.
Механизмът за осигуряване на 
спазването на Директивата за 
пестицидите трябва да бъде 
засилен
130  
Директивата изисква от държавите 
членки да установят система от санк -
ции за нарушаване на националните 
разпоредби, приети съгласно тази 
директива. Сметната палата уста -
нови, че санкциите, определени от 
националните правни разпоредби, 
не обхващат всички видове наруше -
ния. Например в Унгария, Румъния 
и Словакия в действащите национал -
ни правни разпоредби към средата 
на 2015 г. още не са определени 
санкции, които да бъдат налагани 
в случай на неспазване на правилата 
във връзка с интегрираната борба с вредителите. Също така не са 
определени глоби за всички случаи 
на употреба на продукти за расти -
телна защита, които не отговарят на 
условията, посочени върху етикета 
на продукта.
131  
Не съществуват специфични изиск -
вания на ЕС по отношение на обхва -
та на проверките80. В нито една от 
четирите държави членки национал -
ните правни разпоредби не посочват 
минимален обхват, който трябва да 
бъде постигнат. Въпреки това, някои 
аспекти на употребата на продукти 
за растителна защита са включе -
ни в изискванията за кръстосано 
спазване:
— основната цел на проверките 
съгласно ЗИУ-981 е да установят 
дали се използват само разре -
шени продукти и дали тяхната 
употреба отговаря на условия -
та, посочени върху етикета на 
продукта. ЗИУ-9 се проверява от 
2011 г. в три от държавите член -
ки, а в Румъния — от 2014 г.;
— устойчивата употреба на пес -
тициди, по-специално чрез 
придържане към принципите за 
интегрирана борба с вредители -
те, първоначално е трябвало да 
бъде включена в механизма за 
кръстосано спазване от 2014 г. 
нататък. Въпреки това, съгласно 
Регламент (ЕС) № 1306/201382 сро -
кът за това включване вече не 
е точно определен, тъй като за -
виси от постигнатия напредък от 
държавите членки в прилагането 
на Директивата за пестицидите.80 С изключение на 
проверките, които следва да 
бъдат извършвани съгласно 
член 8 от Директива 
2009/128/ЕО, който изисква 
оборудването за 
разпръскване на пестициди 
да бъде проверено до 26 
ноември 2016 г.
81 За програмния период 
2014—2020 г. този брой 
е променен на ЗУИ-10.
82 Регламент (ЕС) № 1306/2013 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 17 декември 
2013 г. относно 
финансирането, 
управлението 
и мониторинга на общата 
селскостопанска политика 
и за отмяна на регламенти 
(ЕИО) № 352/78, (ЕО) 
№ 165/94, (ЕО) № 2799/98, 
(ЕО) № 814/2000, (ЕО) 
№ 1290/2005 и (ЕО) 
№ 485/2008 на Съвета (ОВ 
L 347, 20.12.2013 г., стр. 549).
47 Констатации и оценки
132  
Предвид ограничения брой елемен -
ти, обхванати от изискванията за 
кръстосано спазване, всички други 
аспекти (като например забрана на 
въздушното пръскане, подходящо 
оборудване за третиране с пести -
циди, интегрирана борба с вредите -
лите) следва да бъдат обхванати от 
„националните проверки“. Планове -
те за действие във всички държави 
членки, с изключение на Словакия, 
също посочват необходимостта от 
засилване на проверките в областта 
на продуктите за растителна защита.
Механизмът за кръстосано 
спазване оказва 
въздействие, но не се 
използва пълноценно
133  
Кръстосаното спазване, което об -
вързва преките плащания по обща -
та селскостопанска политика със 
спазването на редица изисквания, 
е въведено през 2005 г. (вж. точка 15). 
Степента, до която екологичните 
цели — в този случай подобряване 
на качеството на водата — ще бъдат 
постигнати от такъв механизъм 
зависи основно от строгостта на 
изискванията на държавите членки 
и от ефективността на съществува -
щия механизъм за осигуряване на 
спазването на правилата.134  
Държавите членки отговарят за при -
лагането на механизма за кръстосано 
спазване. По отношение на ЗИУ83 това 
включва въвеждане на съответните 
елементи от конкретното законода -
телство в обхвата на механизма за 
кръстосано спазване. По отношение 
на ДЗЕС това включва транспониране 
на съответните стандарти в нацио -
налното или регионалното законода -
телство и определянето на практиче -
ските изисквания, които се очаква да 
бъдат спазвани от земеделските про -
изводители. Държавите членки също 
така следва да определят минимални 
изисквания за употреба на торове84 
и продукти за растителна защита85, 
които са приложими за определени 
мерки съгласно програмите за раз -
витие на селските райони (например 
агроекологичната мярка).
Изискванията, които трябва да 
бъдат спазвани от земеделски -
те производители, биха могли 
да бъдат по-стриктни с цел 
подобряване на качеството на 
водата
135  
Съществуват два стандарта за ДЗЕС, 
които са от особено значение за подо -
бряването на качеството на водата: 
i) стандартът относно изграждането 
на буферни ивици по протежението 
на водните басейни и ii) стандартът 
относно ерозията на почвата. Въпре -
ки това нито една от четирите дър -
жави членки не е изградила буферни 
ивици с големината, препоръчана от 
проучването, проведено за Комисията 
(вж. точка 106 и  каре 2 ). Надхвър -
ляйки изискванията на Директивата 
за нитратите, Румъния е забранила 
също така употребата на пестициди 
в тези буферни ивици. Изискванията, 
наложени от държавите членки по 
стандарта против ерозия на почвата, 
биха могли да бъдат по-строги, както 
се вижда от примерите, посочени 
в каре 3 .83 Одитът обхвана следните 
ЗИУ, свързани с качеството 
на водата: ЗИУ-3 относно 
разпръскването на утайките 
от отпадъчни води върху 
земеделска земя, ЗИУ-4 
относно прилагането на 
Директивата за нитратите, 
ЗИУ-9 относно пускането на 
пазара на продукти за 
растителна защита.
84 Минималните изисквания за 
употребата на торове трябва 
да включват, наред 
с другото, и кодексите на 
добри земеделски практики, 
въведени съгласно 
Директивата за нитратите 
(вж. точка 0) за земеделски 
стопанства извън уязвимите 
от замърсяване с нитрати 
зони, и изисквания относно 
замърсяването с фосфор.
85 Минималните изисквания за 
употребата на продукти за 
растителна защита трябва да 
включват, наред с другото, 
и изискването за 
притежаване на лиценз за 
използването на продукта 
и за спазване на 
задълженията за обучение, 
изисквания за безопасното 
съхранение, проверки на 
машините за третиране 
с пестициди и правила за 
използването на пестициди 
в близост до води и други 
чувствителни обекти, както 
това е установено от 
националното 
законодателство.
48 Констатации и оценки
136  
По отношение на минималните из -
исквания за плащанията за развитие 
на селските райони за програмния 
период 2007—2013 г. (вж. точка 134):
— нито една от четирите държави 
членки не е определила изиск -
вания по отношение на замър -
сяването с фосфор от торове, 
въпреки че това се изисква от 
съответния регламент на ЕС;
— Унгария не е определила значи -
ми минимални изисквания по 
отношение на торовете за зе -
меделски производители извън 
уязвимите зони, а изискванията 
за производителите в тези зони 
са непълни;
— по отношение на правилата за 
употреба на пестициди в близост 
до води, четирите държави член -
ки са установили правила главно 
за специални защитени зони като 
тези, определени за производ -
ство на вода, предназначена за 
консумация от човека. Вж. също 
и точка 135 относно буферните 
ивици.137  
В контекста на одобряването на 
програмите за развитие на селски -
те райони за програмния период 
2014—2020 г., Комисията е извър -
шила оценка на следните предвари -
телни условия: i) определени ли са 
стандарти за ДЗЕС и ii) изпълнени 
ли са минималните изисквания за 
употреба на торове и продукти за 
растителна защита, приложими за 
определени мерки по програмите 
за развитие на селските райони. 
Комисията не поставя под въпрос 
адекватността на съществуващи -
те изисквания от гледна точка на 
ефективността им за изпълнение на 
целите на политиката за водата на 
ЕС, въпреки горепосочените слабо -
сти (вж. точки 135 и 136)87.
Механизмът за осигуряване 
на кръстосано спазване — 
недостатъчен възпиращ ефект
138  
Земеделските производители, които 
не получават помощ по общата 
селскостопанска политика и/или по 
програмите за развитие на селските 
райони, не подлежат на проверки за 
кръстосано спазване. В действител -
ност земеделските стопанства, чиято 
площ е по-малко от един хектар, не 
отговарят на условията за получава -
не на преки плащания в рамките на 
общата селскостопанска политика. 87 Подобна констатация 
е изразена от Сметната 
палата в Специален доклад 
№ 4/2014, точка 46.
88 Съгласно данните, 
публикувани от румънската 
статистическа служба, 54 % 
от земеделските стопанства 
имат площ от под един 
хектар и представляват 
около 10 % от земеделската 
земя.Каре 3Примери за изисквания във връзка с ерозията, които биха могли да бъдат 
по-стриктни и в четирите държави членки
Видът на засадената култура86 е фактор, който влияе върху степента на ерозия. В Румъния и Словакия 
няма забранени култури върху земя, уязвима на ерозия.
В Чешката република и Унгария някои култури са забранени върху определени земеделски парцели. Въ -
преки това площта, обхваната от тези правила, е по-малка от действителната площ, податлива на ерозия.
86 Например редовите култури като царевица, слънчоглед и захарно цвекло са приети като причиняващи ерозия на почвата.
49 Констатации и оценки
С изключение на Румъния88 земедел -
ските стопанства с площ по-малко от 
един хектар представляват незначи -
телен дял от земеделската земя.
139  
Сметната палата заключава, че по 
отношение на размера на извадката, 
изискването на ЕС89 за обхващане 
на 1 % от земеделските произво -
дители, които трябва да прилагат 
стандартите за кръстосано спазване, 
е било леко надвишено от четирите 
държави членки между 2011 и 2013 г. 
Нивото от 1 % означава, че за един 
земеделски производител има ве -
роятност да бъде проверен средно 
веднъж на 100 години.
140  
И четирите посетени държави член -
ки са спазвали изискването на ЕС 
за разделение между основани на 
риска извадки90 и извадки на случа -
ен принцип. Въпреки това анализът 
на риска отчасти се обезсмисля, 
тъй като действителната проверена 
извадка не се състои непременно 
само от тези земеделски производи -
тели, които се считат за най-високо 
рискови при оценката на риска. Това 
се дължи на факта, че окончателният 
подбор взема под внимание и налич -
ните човешки ресурси в национал -
ния/регионалния орган, извършващ 
проверките.
141  
По отношение на съдържанието на 
проверките Сметната палата устано -
ви, че:
— по отношение на ЗИУ-4 относно 
прилагането на Директивата 
за нитратите, проверките в Ун -
гария, Румъния и Словакия 
обхващат повечето изисква -
ния, определени в програми -
те за действие в областта на нитратите. В Чешката република 
някои изисквания на програмата 
за действие в областта на нитра -
тите са обхванати от проверките 
за кръстосано спазване, докато 
други са обхванати от „национал -
ните проверки“ (вж. точка 119);
— по отношение на минималните 
изисквания, приложими за оп -
ределени мерки по програмите 
за развитие на селските райо -
ни, в Унгария проверките не са 
били достатъчни (вж. точка 136). 
В Чешката република и Румъния 
проверките не обхващат изисква -
нето за капацитета за съхранение 
на оборски тор. В Румъния не са 
определени всички аспекти на 
минималните изисквания за упо -
треба на продукти за растителна 
защита, поради което проверките 
са били ограничени до това да се 
установи дали се използват само 
разрешени продукти.
142  
Едно от присъщите ограничения на 
системата за проверки на кръстоса -
ното спазване е, че поради естест -
вото на някои изисквания, тяхното 
изпълнение е много трудно прове -
римо. Например, някои изисквания 
могат да бъдат проверени единстве -
но в рамките на определен период 
от годината или при липсата на 
определени метеорологични усло -
вия (например силен вятър, слана), 
което не винаги съвпада с графика 
на посещението на място. За четири -
те посетени държави членки кон -
центрацията на проверките е била 
най-висока през втората половина 
на годината. През зимните месе -
ци и през основния вегетационен 
период не са извършвани проверки 
(Унгария и Румъния) или е проведе -
на много малка част от тях. Освен че 
противоречи на някои регулаторни 
изисквания, това означава, че някои 
изисквания, свързани с водите, не 
могат да бъдат проверени визуално 
на място.89 Регламент (ЕО) № 1122/2009 
на Комисията от 30 ноември 
2009 г. за определяне на 
подробни правила за 
прилагане на Регламент (ЕО) 
№ 73/2009 на Съвета относно 
кръстосано спазване, 
модулация и интегрираната 
система за администриране 
и контрол по схемите за 
директно подпомагане на 
земеделски производители, 
предвидени за посочения 
регламент, както и за 
прилагане на Регламент (ЕО) 
№ 1234/2007 на Съвета 
относно кръстосано 
спазване по предвидената 
схема за подпомагане на 
лозаро-винарския сектор 
(ОВ L 316, 2.12.2009 г., стр. 65).
90 И в четирите държави 
членки рисковите фактори, 
използвани при подбора на 
извадките, са се променяли 
през годините, отразявайки 
известни затруднения при 
установяването на 
подходящите фактори.
50 Констатации и оценки
143  
Ефективността на проверките също 
така е засегната от факта, че важни 
данни се представят под формата на 
декларации от самите земеделски 
производители, по-специално под 
формата на регистър на наторяване -
то (който включва данни за периода 
на наторяване и разпръснатите 
количества). Колкото по-често се 
актуализира регистърът, толкова 
по-точна ще бъде информацията. 
Този регистър трябва или да се води 
постоянно (Унгария, Румъния и Сло -
вакия), или да се актуализира в края 
на всеки месец (Чешка република).
144  
И на последно място, при голям 
брой изисквания разходите на земе -
делските производители по тяхното 
спазване (например по отношение 
на пропуснатото производство 
и приходи) са по-високи от глобата, 
която може да бъде наложена, т.е. 
максималното намаление на раз -
мера на помощта е най-много 5 %91, 
поради което подобни намаления 
нямат реален възпиращ ефект92.
Потенциалът на мерките 
за развитие на селските 
райони по отношение 
на въпросите, свързани 
с качеството на водата, не 
се използва пълноценно
145  
Мерките за допълване на съществу -
ващото законодателство (например 
Директивата за нитратите), опреде -
лени в плановете за управление на 
речните басейни, са свързани главно 
с програмите за развитие на селски -
те райони93.146  
Тези програми съдържат набори 
от мерки, с които целевите групи 
(например земеделските производи -
тели) могат да се ангажират добро -
волно. Бенефициентите на мерките 
за развитие на селските райони се 
ангажират да отговарят на конкрет -
ни условия, определени от съответ -
ната държава членка.
По-малко от 30 % земеделската 
земя е обхваната от агроеко -
логичните схеми, които могат 
да доведат до подобряване на 
качеството на водата
147  
Сметната палата установи, че на -
тискът от замърсяването върху вода -
та от селското стопанство е описан 
много общо в програмите за разви -
тие на селските райони за периода 
2007—2013 г. на четирите държави 
членки и не винаги е в съответ -
ствие94 с информацията в плановете 
за управление на речните басейни95.
148  
Регламент (ЕО) № 1974/2006 на Коми -
сията96 посочва мерките, които могат 
да бъдат част от една програма за 
развитие на селските райони. В че -
тирите държави членки най-важните 
използвани мерки с пряко положи -
телно въздействие върху качеството 
на водата са следните:
— Мярка 121 „модернизация на зе -
меделските стопанства“ — чети -
рите държави членки97 са използ -
вали тази мярка за финансиране 
на съоръжения за съхранение на 
оборски тор. Годишните докла -
ди за изпълнението, описващи 
напредъка на мерките, не пре -
доставят информация за броя 
на съоръженията за съхранение 
и за съфинансираните инвести -
ционни разходи;91 Регламентът на Комисията 
постановява като общо 
правило намаление 
в размер на 3 % от 
отпуснатата сума. Държавите 
членки могат да решат да не 
налагат никакво намаление, 
да намалят процента на 1 % 
или да го увеличат на 
максимум 5 %. По-висок 
процент се прилага при 
повтарящи се случаи на 
неспазване и в случаите на 
неспазване, считани от 
държавите членки за 
умишлени.
92 Вж. Специален доклад 
№ 8/2008, точка 69.
93 Във всяка от четирите 
посетени държави членки 
съществува по една 
програма за развитие на 
селските райони.
94 Подобна констатация 
е направена от Сметната 
палата и в Специален доклад 
№ 4/2014, точка 52.
95 Екологичните оценки на 
програмите за развитие на 
селските райони са 
изготвени през 2006 г., 
а екологичните анализи, 
извършени в контекста на 
плановете за управление на 
речните басейни е следвало 
да бъдат завършени не 
по-късно от 22 декември 
2004 г. (член 5 от Рамковата 
директива за водите).
96 Регламент (ЕО) № 1974/2006 
на Комисията от 15 декември 
2006 г. за определянето на 
подробни правила за 
прилагане на Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005 на Съвета 
относно подпомагане на 
развитието на селските 
райони от Европейския 
земеделски фонд за 
развитие на селските райони 
(ЕЗФРСР) (OB L 368, 
23.12.2006 г., стр. 15).
97 В Румъния съоръженията за 
съхранение обикновено се 
предоставят от местните 
органи. Тези органи не 
отговарят на условията за 
получаване на безвъзмездна 
помощ от програмата за 
развитие на селските 
райони.
51 Констатации и оценки
— Мярка 214 „плащания за агрое -
кология“ (вж. точка 13) — значе -
нието на мярката по отношение 
на финансовите ресурси, пре -
доставени по програмен период 
2007—2013 г.98, варира в държа -
вите членки (вж. таблица 8 );
— Мярка 221 „първоначално зале -
сяване99 на земеделски земи“ — 
тази мярка не е приоритетна 
в нито една от четирите държави 
членки, като за нея са отпуснати 
много малко средства.149  
Чешката република и Унгария също 
докладват100, че мерките 211 „пла -
щания за неблагоприятни природни 
условия на земеделски производи -
тели в планински райони“ и/или 212 
„плащания на земеделски произво -
дители в области с неблагоприятни 
природни условия, различни от 
планинските райони“ имат принос 
в областта на качеството на вода -
та. Другите две държави членки не 
посочват такива райони, въпреки че 
те също са изразходвали средства 
по тези мерки. Сметната палта счита, 
че тези мерки имат само непряко 
въздействие, тъй като основната им 
цел е да гарантират продължава -
щото използване на земеделските 
земи. Поддържането не подобрява 
състоянието на околната среда, но 
липсата на грижи по опазването би 
го влошило101. В Чешката републи -
ка земеделските производители 
получават безвъзмездни средства 
само за поддържането на пасища. 
Пасищата имат по-благоприятно 
въздействие102 върху качеството 
на водата от земята, използвана за 
отглеждане на култури. Независимо 
от това, във всички случаи плаща -
нията се извършват с цел поддър -
жане/опазване на съществуващия 
ландшафт.98 За еквивалентната мярка по 
програмен период 
2014—2020 г. от държавите 
членки са предоставени 
по-малко средства. Това 
важи особено за Словакия 
(63 % по-малко) и Унгария 
(43 % по-малко).
99 Според доклад относно 
„подобрения в качеството на 
водата от залесяване 
в селскостопански водосбор 
в Дания, илюстрирани от 
модела INCA (за интегриран 
водосбор)“ от A. Bastrup-Birk 
и P. Gundersen, публикуван 
в Hydrology and Earth System 
Sciences, 8(4), 764—777, 
„промяната в земеползване -
то от интензивно земеделие 
в гора значително намалява 
проникващите потоци от 
нитрати в подпочвените 
и повърхностните води, 
главно чрез прекратяване на 
количеството азот от 
изкуствен и от оборски 
тор. […].“
100 Докладване пред Комисията 
за предварително 
определения показател 
„R6 — район с успешно 
управление, което 
допринася за качеството на 
водата“: Чешката република: 
844 717 ha (или 20 % от 
общата земеделска земя) 
и Унгария 59 959 ha (или 1 % 
от общата земеделска земя).
101 Словакия също докладва за 
348 860 ha по мярка 226 
„възстановяване потенциала 
на горското стопанство 
и въвеждане на превантивни 
мерки“. Тъй като основната 
цел е възстановяване на 
горите, увредени от 
природни бедствия 
и пожари, въздействието 
върху качеството на водата 
няма пряк характер, тъй като 
не увеличава горската земя.
102 Пасищата могат да намалят 
ерозията на почвата. 
Качеството на почвите като 
цяло също е по-добро, 
отколкото при 
обработваемите земи, 
и позволява по-добро и/или 
по-голямо проникване на 
дъждовете, като по този 
начин намалява оттичането 
(което включва 
хранителните вещества, 
съдържащи се в или на 
повърхността на почвата).Таблица 8Финансови ресурси за мярка 214 „плащания за 
агроекология“ към 31.12.2014 г. (изразени в млн. евро)
Държава 
членкаБюджет (и като дял от общите 
публични средства, предоставени 
по програмата за развитие на 
селските райони)Изпълнение на бюджета (и като 
дял от бюджета за мярката)
Чешка 
република1 101,2 (30 %) 1 085,7 (99 %)
Унгария 1 137 ,3 (22 %) 1 169,6 (103  %)
Румъния 1 270,6 (14 %) 1 340,9 (106  %)
Словакия 390,2 (15 %) 35 7, 3 (92 %)
Източник : Доклади за изпълнението на програмите за развитие на селските райони за 2014 г.
52 Констатации и оценки
150  
По мярка 214 „плащания за агроеко -
логия“ държавите членки са включи -
ли редица различни схеми. За раз -
личните схеми се прилагат различни 
задължения, които могат да включват 
ограничаване или забрана на упо -
требата на торове, ограничаване или 
забрана на употребата на продукти за 
растителна защита и/или налагане на 
правила за ротацията на култури103. 
Задълженията, които земеделски -
ят производител приема да поеме, 
трябва да надхвърлят изисквания -
та на съществуващото приложимо 
законодателство, включително ЗИУ 
и ДЗЕС (например изискванията по 
отношение на употребата на торове 
трябва да бъдат по-строги от тези 
в програмите за действие съгласно 
Директивата за нитратите).151  
Не всички схеми, с които земедел -
ските производители могат да се 
ангажират доброволно, имат ед -
накъв успех сред тях. Таблица 9  
показва най-успешните схеми по 
държави членки, където общата 
площ (в хектари), получила подкрепа 
по тези схеми в програмен период 
2007—2013 г., представлява повече 
от 10 % от земеделската земя на 
държавата членка в края на 2014 г. 
В таблицата се посочват също и за -
дълженията, които трябва да бъдат 
спазвани от земеделския произво -
дител по отношение на употребата 
на торове и продукти за растителна 
защита и правилата за ротацията на 
култури.103 Чрез смяна на културите 
ерозията на почвите може 
да бъде намалена или 
предотвратена.Таблица 9Дял от земеделската земя и задължения, които трябва да бъдат спазвани 
съгласно най-успешните агроекологични схеми към 31.12.2014 г.
Държава 
членкаСхема (и подпомогната площ в хектари1, 
като % от общата земеделска земя)Задължения, които трябва да бъдат спазвани (списъкът не 
е изчерпателен)
Чешка 
републикаПоддържане на пасища (16,5  %)За двете най-важни подсхеми — ограничаване на влагането на азот при 
едната и елиминиране на минералните торове при другата.
Биологично земеделие (10,7  %)Употреба само на разрешени торове и продукти за растителна защита.
От 2009 г. прилагане на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета2.
УнгарияСхема за интегрирано производ -
ство на полски култури(11 %)Изисква се план за управление на средствата за обогатяване на почвата3.
Прилагат се правила за ротация на култури.
Употреба само на определени екологични продукти за растителна защита.
РумънияПасища с „висока природна стой -
ност“ и  традиционно земеделие(22,2  %)Не се разрешава употреба на пестициди.
Употребата на минерални торове не е разрешена и съществува ограничение 
за влагането на азот при органичните торове.
СловакияЕкологично земеделие  — основ -
на схема(18,4  %)Употреба само на определени продукти за растителна защита. В зависимост 
от подсхемите: не се разрешава употребата на минерални торове или същест -
вува ограничение за влагането на азот.
1  Площта, която се взема предвид, е общата площ, попадаща под агроекологичните ангажименти. Една и съща площ може да се отчита 
няколко пъти, ако няколко задължения се прилагат по отношение на една и съща земя. Няма налични данни по схеми, които изключ -
ват двойното отчитане.
2  Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти 
и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (ОВ L 189, 20.7.2007 г., стр. 1), който влезе в сила на 1.1.2009 г.
3  Основната цел на плана за управление на средствата за обогатяване на почвата е да определи количеството торове, необходимо 
в конкретни моменти, като се вземат предвид почвените характеристики, нуждите на насажденията, климата и т.н., за да се постигне 
оптимална употреба на торовете и се избегне прекомерното наторяване.
Източник : Доклади за изпълнението на програмите за развитие на селските райони за 2014 г.
53 Констатации и оценки
152  
Въз основа на предоставената ин -
формация Сметната палата счита, че 
за програмния период 2007—2013 г. 
в четирите държави членки меж -
ду 15 и 30 % от земеделската земя 
е обхваната от различни агроеколо -
гични ангажименти, благоприятни 
за качеството на водата. В Чешка -
та република, Унгария и Румъния 
обаче някои от най-важните схеми 
са свързани с пасищата (вж. табли -
ца 9 ). Тези схеми се отнасят главно 
до съществуващите пасища и въпре -
ки че поддържането не подобрява 
състоянието на околната среда, 
неподдържането на съществуващото 
положение би го влошило.
153  
В съответствие с разпоредби -
те на член 39 от Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005104 земеделските произ -
водители трябва да спазват поетите 
задължения по агроекологична 
схема за период между пет и седем 
години. Дали след периода от пет до 
седем години земеделските произ -
водители ще продължат да изпъл -
няват подобни ангажименти зависи 
от редица фактори, като например 
предоставянето на финансова под -
крепа под формата на безвъзмездни 
средства и съображения, свързани 
с рентабилността.
154  
Анализът на Сметната палата на раз -
личните задължения, които трябва 
да бъдат спазвани, показва следните 
недостатъци:
— въпреки значението на буфер -
ните ивици за опазването на 
водите, нито една от агроеколо -
гичните схеми не налага размер 
на ивиците, по-голям от този, 
който земеделските производи -
тели трябва да спазват съгласно 
ДЗЕС (вж. точка 135 и  каре 2 );— наложените ограничения за упо -
треба на торове по най-важните 
схеми в Румъния и Словакия 
(вж. таблица 9  (основна схема 
в Словакия) по отношение на ко -
личеството азот на хектар са или 
много близки (в Румъния), или 
надвишават (в Словакия) сред -
ното количество азот, използва -
но в страната, поради което се 
очаква допълнителните ползи 
за качеството на водата от тези 
схеми да бъдат малки;
— най-важните схеми, подпомага -
щи борбата срещу ерозията, са 
тези, свързани със съществува -
щите пасища (вж. точка 152).
Механизмът за осигуряване на 
спазването на програмите за 
развитие на селските райони 
няма възпиращ ефект
155  
Схемите по агроекологичната мярка 
съдържат редица разпоредби, до -
принасящи за качеството на вода -
та, но те са ефективни само ако се 
прилагат правилно. Съгласно Регла -
мент (ЕС) № 65/2011 на Комисията105 
държавите членки са задължени да 
извършват административни про -
верки на всички получени заявления 
за подпомагане, както и проверки на 
място, които обхващат, в зависимост 
от схемата за подпомагане, минимум 
5 % от всички бенефициенти или от 
разходите.
156  
В своя годишен отчет за дейността 
за 2014 г. Комисията (ГД „Земеделие 
и развитие на селските райони“) 
изразява резерви по отношение на 
увереността106, представена от сис -
темите за контрол на разходите за 
развитие на селските райони в Румъ -
ния и Унгария.104 Регламент (ЕО) № 1698/2005 
на Съвета от 20 септември 
2005 г. относно подпомагане 
на развитието на селските 
райони от Европейския 
земеделски фонд за 
развитие на селските райони 
(ЕЗФРСР) (OВ L 277, 
21.10.2005 г., стр. 1).
105 Членове 11, 12 и 25 от 
Регламент (ЕС) № 65/2011 на 
Комисията от 27 януари 
2011 г. за определяне на 
подробни правила за 
прилагане на Регламент (ЕО) 
№ 1698/2005 на Съвета по 
отношение на прилагането 
на процедури за контрол, 
както и кръстосано спазване 
по отношение на мерките за 
подпомагане на развитието 
на селските райони (ОВ L 25, 
28.1.2011 г., стр. 8).
106 Увереност, че въведените 
системи за контрол дават 
необходимите гаранции по 
отношение на 
законосъобразността 
и редовността на 
съответните операции.
54 Констатации и оценки
157  
Сметната палата счита, че системата 
за контрол на ЕС за агроекологичната 
помощ не е достатъчно ефективна107. 
Основните причини са, че i) земедел -
ските производители имат слаба мо -
тивация за спазване на правилата, тъй 
като положените усилия не са въз -
наградени с незабавен положителен 
ефект за земеделското стопанство, ii) 
съществува слабо ниво на контрол на 
проверките на място108 и iii) системата 
за санкции и намаления на помощите 
няма голям възпиращ ефект109.
Принципът „замърсителят 
плаща“ се прилага само 
отчасти за дифузно 
замърсяване в резултат на 
селскостопанска дейност
Принципът „замърсителят 
плаща“ е труден за прилагане
158  
Съгласно Директивата относно еколо -
гичната отговорност110 предотвратя -
ването и отстраняването на екологич -
ните щети следва да се осъществява, 
като се утвърждава принципът 
„замърсителят плаща“ — оператор, 
чиято дейност е причинила екологич -
ни щети, трябва да поеме финансо -
вата отговорност. Директивата също 
така признава, че отговорността не 
е подходящ инструмент за справяне 
с широко разпространени дифузни 
замърсявания, където е невъзможно 
да се направи връзка между негатив -
ните екологични последици и дейст -
вията или бездействието на опреде -
лени индивидуални участници.159  
Прилагането на принципа „замърси -
телят плаща“ в областта на дифузното 
замърсяване в резултат на селскосто -
панска дейност поставя методологич -
ни проблеми — от една страна е труд -
но да се установи замърсителят, а от 
друга страна е трудно да се установи 
причинно-следствена връзка между 
определена практика на земеделския 
производител и нивото на замърсява -
не или нанесените щети.
160  
В контекста на селското стопанство 
налагането на ограничения за зе -
меделските производители (като 
например изискванията, наложени от 
програмите за действие в областта 
на нитратите) без предоставяне на 
финансово обезщетение се счита за 
прилагане на принципа „замърсите -
лят плаща“. От друга страна, когато 
земеделските производители полу -
чават възнаграждение за добровол -
ното си участие в дейности, свързани 
с околната среда, като например тези 
по мярка 214 „плащания за агроеко -
логия“, това е по-скоро пример за 
принципа „доставчикът получава“, 
а не „замърсителят плаща“.
161  
Един от начините да се покрият 
екологичните разходи, свързани със 
замърсяването („разходи за екологич -
ни щети“), е прилагането на подхо -
дяща система от санкции в случай 
на неспазване на ограниченията, 
наложени на земеделските произво -
дители. Съдебната палата установи 
редица слабости в това отношение 
(вж. точки 120, 130, 144 и 157). Механи -
змът за кръстосано спазване може да 
предостави полезен, но само части -
чен отговор на принципа „замърсите -
лят плаща“, тъй като санкциите не са 
изчислени въз основа на разходите по 
причинените щети и така е възможно 
да съответстват само на част от тях. 
В много случаи те не отговарят на 107 Вж. Специален доклад 
№ 23/2014 г. „Грешки 
в разходването на средства 
за развитие на селските 
райони: какви са причините 
и какви мерки се 
предприемат?“, точки 59, 62, 
64 и 65 ( http://eca.europa.eu ).
108 Нивото от 5 % (вж. точка 0) 
означава, че един 
земеделски производител 
вероятно ще бъде проверен 
средно веднъж на 20 години.
109 В изключително тежки 
случаи, при които 
земеделските 
производители не са 
изпълнили нито едно от 
поетите задължения и е 
възстановена цялата помощ, 
земеделските 
производители може да се 
окажат в същата ситуация, 
както ако не са поемали 
никакъв ангажимент.
110 Съображение 2 на 
Директива 2004/35/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 21 април 2004 г. 
относно екологичната 
отговорност по отношение 
на предотвратяването 
и отстраняването на 
екологичните щети (OВ L 143, 
30.4.2004 г., стр. 56), 
изменена с Директива 
2006/21/ЕО (ОВ L 102, 
11.4.2006 г., стр. 15) 
и Директива 2009/31/ЕО 
(OВ L 140, 5.6.2009 г., стр. 114).
55 Констатации и оценки
сериозния характер на извършеното 
от страна на земеделския произво -
дител нарушение на задълженията за 
кръстосано спазване.
162  
Друг начин за прилагане на прин -
ципа „замърсителят плаща“ и за 
възстановяване на разходите е чрез 
използване на икономически ин -
струменти (като например еколо -
гични данъци върху торовете или 
продуктите за растителна защита). 
Словакия и Чешката република пла -
нират да анализират използването 
на икономически инструменти за 
тези цели, докато нито Унгария, нито 
Румъния споменават възможната им 
употреба в своите планове за упра -
вление на речните басейни.
Комисията не изисква 
от държавите членки да 
осигурят възстановяването 
на разходите за дифузно 
замърсяване
163  
Рамковата директива за водите 
(член 9) изисква съответен принос на 
различните потребители на вода111 
към възстановяването на разходи -
те112 за водни услуги. Изпълнението 
на член 9 от директивата е един от 
критериите за оценка на изпълне -
нието на конкретните предварител -
ни условия, определени за програм -
ния период 2014—2020 г.164  
Комисията е извършила оценка на 
изпълнението на член 9 в контекста 
на одобрението на споразуменията 
за партньорство и по-специално 
по отношение на селското стопан -
ство в контекста на одобрението на 
програмите за развитие на селските 
райони за периода 2014—2020 г. За 
четирите държави членки Комисията 
отбеляза, че разходите, произти -
чащи от дифузно замърсяване от 
селскостопанския сектор, следва да 
бъдат изчислени и включени в ико -
номическия анализ на разходите 
и тяхното възстановяване, но не 
изисква план за действие от държа -
вите членки, които не възстановяват 
или само частично възстановяват 
разходите за дифузно замърсяване.
165  
В съобщение от 2015 г.113 Комисия -
та посочва, че мерките, включени 
в плановете за управление на реч -
ните басейни, насочени към гаранти -
ране на възстановяването на разхо -
дите за околна среда и ресурси, са 
ограничени. Комисията все още не 
е изготвила насоки относно възмож -
ните методи за възстановяване на 
разходите и най-добрите практики 
в тази област.111 То включва всички дейности, 
имащи значителен ефект 
върху състоянието на 
водите.
112 Разходите за водни услуги 
включват екологични 
и суровинни разходи. 
Екологични разходи са 
разходите за щетите, които 
нанасят потребителите на 
вода върху околната среда 
и екосистемите, както 
и ползвателите на околната 
среда (например намалява -
не на екологичното качество 
на водните екосистеми или 
засоляването и деградация -
та на продуктивните почви). 
Суровинни разходи са 
разходите за пропуснати 
възможности, които понасят 
другите потребители поради 
изчерпване на ресурса над 
естествената му степен на 
възстановяване (например 
свързани с прекомерното 
водочерпене на подземни 
води).
113 COM(2015) 120 окончателен 
от 9 март 2015 г. „ Рамковата 
директива за водите 
и Директивата за 
наводненията: действия за 
постигане на статус „добро 
състояние“ за водите в ЕС 
и за намаляване на риска от 
наводнения“.
56
 Заключения  
и препоръки
166  
Четирите държави членки следва 
да положат известни усилия, за да 
постигнат добро качество на повърх -
ностните води, което е основната цел 
на Рамковата директива за водите. Те 
ще трябва да увеличат усилията си за 
ускоряване на напредъка по отноше -
ние на качеството на водите.
Използване на плано -
вете за управление на 
речните басейни като 
средство за постигане на 
по-добро качество на 
водите
167  
Въвеждането на плановете за упра -
вление на речните басейни като 
средство за интегрирано управле -
ние на водите е една от силните 
страни на Рамковата директива за 
водите от 2000 г., но на практика пла -
новете са засегнати от недостатъци 
по отношение на установяването на 
натиска от замърсяване и определя -
нето на корективни мерки.
168  
Сравнението на плановете за упра -
вление на речните басейни от 2009 г. 
с проектите за техните актуализа -
ции от 2015 г. в четирите държави 
членки показва, че е постигнато 
малко подобрение на екологичното 
и химическото състояние на водни -
те обекти. Въпреки това Сметната 
палата отбелязва, че напредъкът по 
отношение на отделните елементи, 
формиращи общото състояние, може 
да не е видим заради прилагането 
на правилото „one out all out“114. Това 
ниско ниво на подобрение може да 
се очаква предвид големия брой 
водни обекти, които са освободени 
от задължението да спазват крайния 
срок за постигане на добро състоя -
ние през 2015 г. (вж. точки 26—27 
и 45—46).169  
Недостатъците в мониторинговите 
системи на четирите държави член -
ки водят до липса на данни както по 
отношение на вида замърсяване, до -
вело до непостигане на добро със -
тояние от даден воден обект, така 
и по отношение на относителното 
значение на различните източници 
на замърсяване. Сравнимостта на 
данните е засегната също и от факта, 
че съществуват големи различия 
между държавите членки по отноше -
ние на броя оценени физикохимични 
замърсители. Липсата на изчерпа -
телни данни затруднява определяне -
то на целенасочени и икономически 
ефективни мерки (вж. точки 28—32).
170  
Държавите членки показват огра -
ничени амбиции по отношение на 
определянето на мерките за подо -
бряване на ситуацията. В резултат 
плановете за управление на речните 
басейни осигуряват ограничена 
добавена стойност в това отношение 
(вж. точки 33—41), тъй като:
— те са насочени към „основните 
мерки“, т.е. към прилагане на съ -
ществуващото законодателство 
(директивите на ЕС), и
— „другите основни“ и „допъл -
нителните мерки“ не обхващат 
всички проблеми на замърся -
ването, не включват оценка на 
възможностите, предоставени от 
някои инструменти, или обхватът 
им не е ясен.114 Общото състояние на един 
воден обект се определя от 
най-лошия елемент, 
установен в процеса на 
оценяване.
57 Заключения и препоръки 
171  
Освен това очакваното въздействие 
на различните мерки в най-добрия 
случай е посочено само отчас -
ти в плановете за управление на 
речните басейни. Информацията за 
необходимия размер на средствата 
за изпълнението на мерките, както 
и вероятната им наличност, е непъл -
на. Не винаги е предвидена коорди -
нация между изготвящите плановете 
за управление на речните басейни 
и тези, които одобряват и разпреде -
лят средствата (вж. точки 42—44).
172  
Комисията, в сътрудничество с дър -
жавите членки, е разработила 
насоки за прилагане на Рамковата 
директива за водите. Освен това Ко -
мисията е представила специфични 
за отделните държави членки пре -
поръки по отношение на плановете 
за управление на речните басейни 
от 2009 г. в няколко свои съобщения. 
Комисията не е започнала проце -
дури за нарушение срещу четирите 
държави членки по отношение на от -
белязаните недостатъци в плановете 
от 2009 г. Действията, които според 
оперативните програми за периода 
2014—2020 г. следва да се предпри -
емат при неизпълнение на съответ -
ните предварителни условия, не об -
хващат всички недостатъци. Вместо 
това Комисията разчита на добрата 
воля на държавите членки и на анга -
жимента им да увеличат усилията си 
въз основа на исканията, отбелязани 
в протоколите от двустранните сре -
щи. Проектите за планове за упра -
вление на речните басейни от 2015 г. 
все още съдържат голям брой изклю -
чения от крайния срок за постигане 
на статус „добро състояние“ и много 
от недостатъците, установени от 
Сметната палата и от Комисията по 
отношение на определянето на под -
ходящи мерки, все още са актуални 
(вж. точки 47—50).Препоръка 1
Комисията следва да:
а) предостави насоки за по-диферен -
цирано докладване на напредъка 
по отношение на качеството на 
водите, който понастоящем не 
е видим заради прилагането на 
правилото „one out all out“;
б) насърчи постигането на сравни -
мост на данните, например чрез 
намаляване на несъответствията 
в броя на физикохимичните веще -
ства, които се оценяват във връзка 
с екологичното състояние;
в) продължи своето проследяване на 
ситуацията в държавите членки по 
отношение на напредъка за пости -
гане на добро качество на водите, 
което е цел на Рамковата директи -
ва за водите.
Държавите членки следва да:
г) осигурят добър мониторинг на 
качеството на водите, за да раз -
полагат с точна информация за 
състоянието и произхода на замър -
сяването на водните обекти, която 
да им позволи по-добра насоченост 
и увеличаване на разходната ефек -
тивност на корективните мерки. За 
селското стопанство например това 
може да означава да се намери под -
ходяща комбинация между задъл -
жителните и доброволните мерки;
д) предоставят в своите планове за 
управление на речните басейни i) 
ясна обосновка за използването на 
изключения от крайните срокове 
на Рамковата директива за водите, 
ii) информация относно начина, по 
който ще се финансира изпълнение -
то на мерките, и iii) информация за 
очакваното въздействие на мерките;
е) осигурят координация между орга -
ните, определящи мерките в пла -
новете за управление на речните 
басейни, и органите, одобряващи 
проектите за финансиране.
58 Заключения и препоръки 
Изпълнение на мерките 
за намаляване на 
замърсяването от 
градски и промишлени 
отпадъчни води
173  
Държавите членки са постигнали на -
предък в премахването на замърся -
ването с органични вещества и хра -
нителни елементи от отпадъчните 
води, изпускани от пречиствател -
ните станции за градски отпадъчни 
води. Въпреки това наличните ин -
струменти за намаляване на замър -
сяването от отпадъчни води, като 
механизмът за прилагане и таксата 
за замърсяване на водата, не се из -
ползват максимално ефективно.
Агломерации
174  
По отношение на изпълнението 
на Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води (вж. 
точки 53—65) — „основната мярка“ 
във връзка със замърсяването от 
агломерации, е постигнат напредък 
в събирането на отпадъчни води 
(т.е. увеличаване на броя на дома -
кинствата, свързани към канализа -
ционни системи и пречиствателни 
станции) и в съответното пречиства -
не на отпадъчните води. Въпреки 
това и четирите държави членки 
изостават от графика по отношение 
на междинните или крайните сро -
кове за изпълнение на директивата 
(вж. също заключенията и препоръ -
ките, направени в Специален доклад 
№ 2/2015).175  
В плановете за управление на речни -
те басейни от 2009 г. липсва инфор -
мация относно „другите основни“ 
и „допълнителните мерки“, необхо -
дими за водните обекти, които не са 
постигнали статус „добро състояние“:
— за отпадъчните води, които все 
още не са свързани към пречист -
вателна станция, не е посочено 
как ще се реши проблемът с ко -
личествата вещества (количества 
вещества от агломерации с ЕЖ 
равен или надхвърлящ 2 000, 
постъпващи в индивидуални сис -
теми, и количества вещества от 
агломерации с ЕЖ под 2 000) (вж. 
точки 58—60);
— не е посочено кои пречиствател -
ни станции за градски отпадъчни 
води се нуждаят от по-строги нор -
ми за допустими емисии (с изклю -
чение на плана на Румъния) (вж. 
точки 66—68);
— въпросът за микрозамърсителите 
не е разгледан. В четирите държа -
ви членки не съществуват разпо -
редби на ЕС и национални правни 
разпоредби за нормите за допус -
тими емисии (вж. точки 69—70).
176  
Във връзка с механизма за осигурява -
не на спазването на правилата Смет -
ната палата заключава, че системата 
за самостоятелни проверки, които 
трябва да бъдат извършвани от опе -
раторите на пречиствателни станции 
за отпадъчни води по отношение на 
изтичащите потоци, като цяло е за -
доволителна. Системата за публични 
инспекции обаче показва слабости, 
тъй като честотата на инспекциите 
не е определена, а в някои държави 
членки е ниска (Словакия) или не 
може да бъде оценена (Унгария). Ос -
вен това в Румъния проверките имат 
ограничен възпиращ ефект, тъй като 
се отдава предпочитание на отпра -
вянето на предупреждения вместо 
59 Заключения и препоръки 
налагане на глоби, когато нормите за 
допустими емисии са превишени (вж. 
точки 71—78).
177  
В приложение на принципа „замър -
сителят плаща“ отговарящите за 
заустването на отпадъчни води дру -
жества дължат такса за замърсяване 
на водата, но в Чешката република, 
Румъния и Словакия съществуват ня -
кои изключения. Таксата не е дължи -
ма за всички параметри, отразяващи 
замърсяването с органични вещества 
и хранителни елементи, а размерът 
на таксите спрямо замърсителите 
(според заустването в mg/l) варира 
значително между четирите дър -
жави членки. В Чешката република 
и Словакия таксата може да послужи 
като стимул за спазване на нормите 
за допустими емисии, определени 
в разрешителните, по отношение на 
някои параметри (тъй като не се дъл -
жи такса, когато те са спазени), докато 
в Унгария, а понякога и в Румъния, 
тя може да послужи като стимул за 
спазване на по-стриктни норми за до -
пустими емисии за параметрите, при 
които се дължи такса. Дали таксите 
могат да послужат като стимул зависи 
от дължимите суми — нито един от 
плановете за управление на речни -
те басейни не оценява възпиращия 
ефект (вж. точки 79—82).
Промишлени инсталации
178  
Някои категории промишлени 
инсталации попадат в обхвата на 
Директивата относно емисиите от 
промишлеността („основна мярка“). 
Заключенията относно най-добрите 
налични техники, приети от Комиси -
ята според вида промишлен отра -
съл, посочват нормите за допустими 
емисии. Към края на 2015 г. са били 
приети само седем такива заключе -
ния (вж. точка 85).179  
Плановете за управление на речните 
басейни от 2009 г. не съдържат „други 
основни“ и „допълнителни мерки“ за 
водните обекти, които не са постигна -
ли статус „добро състояние“ — липс -
ват мерки, насочени към конкретни 
замърсители или конкретни източни -
ци на отпадъчни води (като например 
посочване на специфични вещества 
и пределно допустими стойности, 
които да бъдат включени в разреши -
телните за заустване на отпадъчни 
води). Все пак Унгария и Словакия 
са включили преразглеждането на 
процедурата за издаване на разре -
шителни или на специалните разре -
шителни като мерки в своите планове 
за управление на речните басейни. 
Сметната палата обаче установи, че 
това преразглеждане не е ефективно 
поради редица слабости и пропуски 
(вж. точки 87—92).
180  
Сметната палата заключава, че 
(вж. точки 89—91):
— при определянето на нормите 
за допустими емисии компетент -
ните органи до известна степен 
зависят от информацията, пре -
доставена от самите отговарящи 
за заустването дружества. Това 
важи в особена степен, когато 
националните правни разпоредби 
определят само ориентировъчни 
пределни стойности или изобщо 
не определят такива;
— разрешителните за заустване на 
отпадъчни води на пречиствател -
ните станции за градски отпадъч -
ни води, приемащи промишлени 
отпадъчни води, само в някои 
случаи съдържат пределно допус -
тими стойности на замърсителите, 
различни от органични вещества 
и хранителни елементи.
60 Заключения и препоръки 
181  
По отношение на механизма за оси -
гуряване на спазването на правилата 
се извършват твърде малко публични 
инспекции в случаите на индирект -
но заустване, осъществявано чрез 
обществената канализационна мрежа 
за инсталации, които не попадат под 
изискванията на Директивата относ -
но емисиите от промишлеността. 
Вместо това в повечето случаи (85 % 
от извадката от 28-те одитирани пре -
чиствателни станции) операторите 
на пречиствателни станции за град -
ски отпадъчни води са извършвали 
проверки на място на площадките на 
промишлените инсталации. Въпреки 
това наложените глоби в Чешката 
република и Словакия вероятно ще 
имат ограничен възпиращ ефект. 
При инспекциите на извършителите 
на преки зауствания положението 
е подобно на описаното в точка 176 
(инспекции на пречиствателни стан -
ции за градски отпадъчни води) (вж. 
точки 93—97).
182  
Таксата за замърсяване на водата 
рядко може да служи като стимул за 
спазване или превишаване на нор -
мите за допустими емисии, опреде -
лени в разрешителните, тъй като тя 
е дължима само за ограничен брой 
замърсители (органични вещества, 
хранителни елементи и няколко теж -
ки метала) (вж. точка 98).Препоръка 2
Комисията следва да:
а) извърши оценка на най-добрите 
начини за определяне на задъл -
жителни критерии за ефективни 
инспекции в държавите членки 
на пречиствателните станции 
за отпадъчни води, които не 
попадат в обхвата на Дирек -
тивата относно емисиите от 
промишлеността.
Държавите членки следва да:
б) посочат за кои водни обекти, по -
ради тяхното незадоволително 
качество, са необходими мерки 
за конкретни източници на отпа -
дъчни води. За пречиствателните 
станции за градски отпадъчни 
води това включва определяне 
на норми за допустими емисии 
в разрешителните, които са 
по-строги от законово определе -
ните параметри за замърсяване 
с органични вещества и храни -
телни елементи, както и опре -
деляне на пределно допустими 
стойности на приоритетни 
и други химически вещества или 
микрозамърсители;
в) да оценят и гарантират ефек -
тивността на механизмите за 
прилагане, по-специално обхва -
та, който трябва да се постигне, 
и възпиращия ефект на налага -
ните санкции;
г) да оценят потенциала на използ -
ването на таксата за замърсяване 
на водата като икономически 
инструмент и като начин за при -
лагане на принципа „замърсите -
лят плаща“ поне по отношение 
на основните вещества, които се 
отразяват неблагоприятно върху 
качеството на водите.
61 Заключения и препоръки 
Изпълнение на мерките 
за борба с дифузното 
замърсяване в резултат 
на селскостопанска 
дейност
183  
Като цяло държавите членки са из -
ползвали по-ефективно Директивата 
за нитратите, но не са били склонни 
да използват максимално наличните 
инструменти като механизмите за 
осигуряване на спазването на прави -
лата, стандартите за ДЗЕС в рамките 
на механизма за кръстосано спазва -
не, мерките за развитие на селските 
райони и принципа „замърсителят 
плаща“.
184  
По отношение на изпълнението на 
Директивата за нитратите — „основ -
на мярка“ във връзка със замърсява -
нето от селското стопанство, Чеш -
ката република, Унгария и Румъния 
постепенно са увеличили изисква -
нията, които трябва да бъдат спазва -
ни от земеделските производители 
в уязвимите от замърсяване с нит -
рати зони. Това е главно в резултат 
на действия на Комисията. Словакия 
не е спазила в достатъчна степен 
препоръките на Комисията, поради 
което през 2012 г. Комисията е започ -
нала процедура за нарушение срещу 
Словакия (вж. точки 101—110).
185  
Въпреки подобренията в трите 
държави членки, има възможност 
за повишаване на изискванията 
(вж. точки 111—115).186  
Тенденцията по отношение на еутро -
фикацията не може да бъде оценена 
заради несъпоставимите набори от 
данни. Сметната палата отбелязва, 
че отчетният период по Директивата 
за нитратите не съвпада с този по 
Рамковата директива за водите (вж. 
точк и 113 —114).
187  
По отношение на „другите основни“ 
и „допълнителни мерки“ (вж. точ -
ки 123—129 и 135—137), Сметната 
палата заключава, че:
— мерките относно употребата 
на пестициди са неясни или се 
отнасят за плановете за действие 
в областта на пестицидите. 
В тези планове обаче отчасти 
липсват количествени цели, 
крайни срокове за изпълнение 
и информация относно необхо -
димите средства за прилагане на 
мерките. Към средата на 2015 г. 
Комисията не е започнала про -
цедури за нарушение, свързани 
с недостатъци по отношение на 
тези планове;
— има възможност стандартите за 
ДЗЕС и „минималните изисква -
ния“ в областта на развитието на 
селските райони да бъдат форму -
лирани по-строго. Комисията не 
извършва систематична оценка 
на адекватността на изисква -
нията от гледна точка на тяхната 
ефективност за постигане на 
целите на политиката за водите 
на ЕС, а проверява само тяхното 
съществуване и приложимост;
62 Заключения и препоръки 
— държавите членки не са опре -
делили пределно допустими 
стойности за количеството фос -
фор в торовете, прилагани върху 
почвите (в kg/ha).
— държавите членки разчитат 
предимно на доброволни агрое -
кологични мерки.
188  
Потенциалът на мерките за развитие 
на селските райони по отношение на 
въпросите, свързани с качеството на 
водата, не се използва пълноценно 
(вж. точки 145—154):
— В програмния период 2007—
2013 г. земеделската земя, 
обхваната от агроекологични 
ангажименти с благоприятно 
влияние върху качество на води -
те, е варирала между 15 и 30 %. 
Голяма част от тях обаче са 
свързани с поетите ангажименти 
от земеделските производители 
за поддържане на съществува -
щите пасища. Поддържането 
е положително, но не води до 
подобрения на качеството на 
водите. Освен това, тъй като тези 
задължения трябва да бъдат 
спазвани само за период от пет 
до седем години, дългосрочното 
въздействие върху качеството 
на водите не е задължително 
осигурено;
— ограниченията по отношение 
на количеството разпръснати 
азотни торове на хектар земя се 
доближават до или надхвърлят 
средното използвано количество 
в Румъния и Словакия, поради 
което допълнителните ползи за 
качеството на водите вероятно 
ще бъдат малки.189  
Един земеделски производител 
може да бъде обект на множество 
механизми за осигуряване на спазва -
нето на правилата — регулирани 
от ЕС проверки на кръстосаното 
спазване и проверки във връзка 
с плащанията за развитие на сел -
ските райони, както и „национални 
проверки“ съгласно Директивата 
за нитратите и в областта на про -
дуктите за растителна защита (вж. 
точки 116—122, 130—132, 138—144 
и 155—157). Всички тези проверки са 
засегнати от присъщи ограничения, 
като например предаване на важни 
данни под формата на декларации, 
изготвени от самите земеделски 
производители. Освен това
— възпиращият ефект е ограничен 
при механизма за кръстоса -
но спазване и проверките на 
развитието на селските райони. 
Това се дължи главно на тяхното 
устройство — малкият обхват на 
проверките (съответно 1 % и 5 %) 
и санкциите (намаления на помо -
щите) са по-ниски от разходите 
по спазването. „Националните 
проверки“ съгласно Директива -
та за нитратите имат подобни 
слабости;
— всички посетени държави членки 
с изключение на Словакия посоч -
ват в своите планове за действие 
в областта на пестицидите 
необходимостта от засилване 
на прилагането на задължения -
та, свързани с пестицидите. По 
време на одита четирите държа -
ви членки не бяха определили 
обхвата, който техните проверки 
трябва да постигнат, нито глоби 
за всички видове нарушения.
63 Заключения и препоръки 
190  
Освен това принципът за интегрира -
на борба с вредителите може да се 
превърне в задължително изискване 
съгласно механизма за кръстосано 
спазване само когато се постигне 
напредък в области като наличието 
на насоки, професионални квалифи -
кации и определяне на проверими 
изисквания (вж. точка 131).
191  
Прилагането на принципа „замърси -
телят плаща“ в областта на дифузно -
то замърсяване в резултат на селско -
стопанска дейност е изправено пред 
методологични проблеми. Налагане -
то на задължения на земеделските 
производители без предоставяне на 
финансово обезщетение (какъвто 
е случаят с програмите за действие 
в областта на нитратите) обикнове -
но се счита за един от начините за 
прилагане на принципа „замърсите -
лят плаща“. Налагането на санкции 
в случай на неспазване може да ком -
пенсира разходите, причинени от за -
мърсяването. Въпреки това Сметната 
палата установи редица недостатъци 
по отношение на използването на 
глоби. Друг начин за прилагане на 
принципа е използването на еколо -
гични данъци (като например данъ -
ци върху торовете или пестицидите) 
и Чешката република и Словакия 
възнамеряват да проучат употре -
бата на такива данъци. Комисията 
не е изискала от четирите държави 
членки да предприемат специфични 
мерки за гарантиране на възстано -
вяването на разходи и не е издала 
насоки относно възможните методи 
за възстановяване на разходите (вж. 
точки 158—165).Препоръка 3
Комисията следва да:
а) продължи усилията си, за да 
гарантира, че държавите членки 
използват максимално ефектив -
но изискванията по програмите 
за действие в областта на нитра -
тите и че прилагат плановете за 
действие в областта на пестици -
дите в рамките на разумен срок;
б) извършва систематична оценка 
не само на наличието, но и на 
подходящия характер на стан -
дартите за ДЗЕС и минималните 
изисквания, приети от държави -
те членки;
в) разгледа въвеждането на задъл -
жение за определяне на ограни -
чения за количеството фосфор, 
които се прилага върху почвите, 
както за азота;
г) намали възможността за двой -
но отчитане на състоянието на 
еутрофикация от държавите 
членки, като хармонизира отчи -
тането съгласно Директивата за 
нитратите с това по Рамковата 
директива за водите, и да насър -
чи използването на насоките от -
носно оценката на еутрофикаци -
ята от 2009 г., така че и по двете 
директиви да се използват едни 
и същи параметри за оценяване;
д) предостави насоки относно 
възможните методи за възстано -
вяване на разходите в областта 
на дифузното замърсяване.
64 Заключения и препоръки 
Държавите членки следва да:
е) определят изисквания в пла -
новете за действие в областта 
на нитратите, в плановете за 
действие в областта на пестици -
дите, при условията за ДЗЕС и за 
плащанията за агроекология, 
които са достатъчно амбициоз -
ни, за да постигнат намаляване 
на употребата на торове и пес -
тициди и адекватна защита от 
ерозия;
ж) извършат оценка на потенциала 
на използването на икономи -
чески инструменти (например 
екологични данъци) като стимул 
за намаляване на замърсяване -
то и като начин за прилагане на 
принципа „замърсителят плаща“.
Комисията и държавите членки след -
ва, въз основа на списък на механи -
змите за прилагане (както на ЕС, така 
и национални), да определят начини 
за опростяване на организацията 
и изпълнението на проверките и за 
гарантиране на тяхната ефективност.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител 
Henri GRETHEN — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието 
му от 9 декември 2015 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател

65
 Приложения Приложение І
Преглед на района на басейна на река Дунав
© Международна комисия за опазване на река Дунав (ICPDR).
66 Приложения Приложение IIЗамърсяване на повърхностни водни обекти  
(планове за управление на речните басейни от 2009 г.)
1. Процент на повърхностните водни обекти, подложени на различни източници на замърсяване
Източници на 
замърсяванеЧешка република Унгария Румъния Словакия
Точкови източници 46 % 19 % 8 % Няма данни
Дифузни източници 61 % 25 % 32 % Няма данни
Източник : Информация, предоставена от държавите членки чрез WISE.
2. Процент на повърхностните водни обекти, подложени на различни източници на замърсяване
Вид замърсяване Чешка република Унгария Румъния Словакия
Обогатяване с органични вещества 31 % 27 % 13 % Няма данни
Обогатяване с хранителни вещества 61 % 45 % 32 % Няма данни
Замърсяване с приоритетни вещества или 
други специфични замърсители31 % 2 % 4 % Няма данни
Източник : Информация, предоставена от държавите членки чрез WISE.
67 Приложения Приложение IIIНорми за допустими емисии, определени от Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води
Параметри Концентрация Минимален процент на намаляване2
Вторично пречистване
Биологична потребност от кислород (БПК5) 25 mg/l 70—90
Химична потребност от кислород (ХПК) 125 mg/l 75
Общо количество твърди вещества  
в суспензия (ОКТВС)35 mg/l
60 mg/l  
(за агломерации с ЕЖ между 2 000 и 10 000)90
70 
(за агломерации с ЕЖ между 2 000 и 10 000)
По-строго пречистване
Общо количество фосфор (Ptot)2 mg/l  
(за агломерации с ЕЖ между 10 000 и 100 000)
1 mg/l  
(за агломерации с ЕЖ над 100 000)80
Общо количество азот1 (Ntot)15 mg/l  
(за агломерации с ЕЖ между 10 000 и 100 000)
10 mg/l  
(за агломерации с ЕЖ над 100 000)70—80
1  Общо количество азот означава сумата от общото съдържание на азот по Келдал (органичен N + NH3), нитратен азот (NO3) и нитритен 
азот (NO2).
2 Намаление спрямо стойностите на входа.
68 Приложения Приложение ІVТакса за замърсяване на водата — размер по замърсители (в евро1/t)
Замърсители Чешка република Унгария Румъния Словакия
ХПК 576,9 285,2 10,4 199,2
БПК5– – 10,4 –
Общо количество твърди вещества в суспензия 72,1 – 2,5 99,6
Ptot2 523,9 4 753,8 41,5 3 319,4
Ntot– – 41,5 497,9
Ninorg1 081,7 570,5 – –
N-NH4 (амонячен азот) – – 41,5 497,9
Hg (живак) 721 110,5 6 97 217, 5 10 384,1 497 908,8
Разтворени неорганични соли 18,0 – – 16,6
Cd (кадмий) 144 222,1 139 443,5 10 384,1 99 581,8
AOX (абсорбиращи се органични халогенни съединения) 10 816,7 – – 6 638,8
Cr (хром) – 27 888,7 2 596,0 –
Ni (никел) – 27 888,7 2 596,0 –
Pb (олово) – 27 888,7 2 596,0 –
Cu (мед) – 13 944,3 2 596,0 –
Zn (цинк) – – 124,57 –
Феноли – – 41,51 –
As (арсен) – – 8 074,5 –
Co (кобалт) – – 124,6 –
– – и други2–
1  Сумите в чешки крони, унгарски форинти и румънски леи са конвертирани в евро, като са използвани обменните курсове към 
31.12.2014 г.
2  В Румъния таксата се заплаща за следните групи замърсители: i) общи химични показатели (22), специфични химични показатели (11), 
iii) токсични и силно токсични химични показатели (9) и iv) бактериологични показатели (2). Не всички са посочени в таблицата.
Източник : Анализ на ЕСП на националното законодателство.
69 Приложения Приложение VНорми за допустими емисии, определени в националните правни разпоредби
Следната таблица предоставя преглед на нормите за допустими емисии, включени в националните правни разпоредби за определен брой вещества.
(в mg/l)
Пряко заустване
Чешка република  
(посочени като диапазон, тъй 
като пределно допустимите 
стойности зависят от вида 
дейност)Унгария  
(минимални и  макси -
мални стойности)2РумънияСловакия  
(посочени като диапазон, тъй 
като пределно допустимите 
стойности зависят от вида 
дейност)
Арсен и неговите съединения 0,5–1,5 0,1–1 0,1 0,1 – 1
Мед и  нейните съединения 0,5–1 0,1–4 0,1 0,5 – 1
Цинк и  неговите съединения 2–3 0,5–10 0,5 1,5 – 3
Хром и неговите съединения 0,1–1 0,2–2 1 0,5 – 2
Абсорбиращи се органични 
халогенни съединения0,5–5 0,1–7 – 0,1–2
Кадмий и неговите съединения 0,2 0,005 – 0,3 0,2 0,05– 0,2
Олово и неговите съединения 0,5–1 0,05  – 0,4 0,2 0,2–1,5
Живак и неговите съединения 0,01– 0,05 0,001  – 0,08 0,05 0,03  – 0,1
Никел и неговите съединения 0,5– 0,8 0,1–2 0,5 0,5–0,8
Бензо(g,h,i)перилен1 Пределно допустима стой -
ност за PAH: 0,010,015–0,03 –Пределно допустима стойност 
за PAH: 0,01
Непряко заустване
Чешка република  
(препоръчителни пределно 
допустими стойности)Унгария  
(постоянни водни 
потоци)РумънияСловакия  
(препоръчителни пределно 
допустими стойности)
Арсен и неговите съединения 0,2 0,2 – 0,2
Мед и  нейните съединения 1 2 0,2 1
Цинк и  неговите съединения 2 2 1 2
Хром и неговите съединения 0,3 1 1,5 0,8
Кадмий и неговите съединения 0,1 0,1 0,3 0,1
Олово и неговите съединения 0,1 0,2 0,5 0,3
Живак и неговите съединения 0,05 0,05 0,05 0,05
Никел и неговите съединения 0,1 1 1 0,2
1 Бензо(g,h,i)перилен е полицикличен ароматен въглеводород (PAH).
2  Унгарското законодателство определя пределно допустими стойности по вид дейност (технологични ограничения) и териториални 
пределно допустими стойности (в зависимост от вида воден обект, който приема отпадъчните води). Органът, издаващ разрешител -
ното, може да се отклони от тези пределно допустими стойности, но трябва да спази минималните и максималните пределно допус -
тими стойности за всяко вещество, които са определени в правната рамка.
70
Съществуват насоки за изчисляване на екологичните 
и суровинните разходи. Неотдавнашните опити за 
допълване на тези насоки в рамките на СІS не успяха 
поради различните гледни точки на държавите членки 
и Комисията. Работната програма за СІS за периода 
2016—2018 г. понастоящем се обсъжда и може да 
включва допълнителна работа по този въпрос.
Въведение
13, второ тире
Агроекологичната мярка може да се приложи за 
решаване на различни проблеми, свързани с окол -
ната среда и климата. Качеството на водата е само 
един от тези проблеми.
Една от характеристиките на тази мярка е силната 
взаимосвързаност между различните действия 
и мерки, осигуряващи ползи за околната среда. Това 
предполага, че действие, насочено преди всичко към 
биологичното разнообразие, може да бъде от полза 
и за други природни ресурси, като почвите и водите, 
но това става по по-косвен начин.
Тази двойнственост на мярката често отразява 
концепцията, че мярката е насочена към първични (и 
вторични) цели, което е свързано с основните еколо -
гични нужди и проблеми, посочени в анализа SWOT. 
Следователно тези преки и косвени последици 
трябва да се вземат под внимание, когато се обсъжда 
приносът на общия бюджет, отпуснат за агроеколо -
гична мярка за постигане на целите на политиката 
в областта на водите.
15
От 2005 г. кръстосаното спазване включва важни 
законови разпоредби относно inter alia  опазването на 
околната среда, включително качеството на водите, 
в рамката на общата селскостопанска политика (ОСП). 
Освен кръстосаното спазване съществуват други, не 
по-малко важни инструменти на ОСП, насърчаващи 
устойчивото селско стопанство, носещо ползи за кли -
мата и околната среда, включително за качеството на 
водите, като задължителния компонент за екологизи -
ране на механизма за преките плащания, приложим 
за финансовия период 2014—2020 г., или системата 
за съвети в селското стопанство, задължително 
приложно поле за които са Рамковата директива за 
водите (РДВ) и Директивата за устойчива употреба на 
пестициди, както и агроекологичните плащания.Кратко изложение
V
През 2015 г. Комисията и държавите членки разрабо -
тиха насоки за общата стратегия за прилагане (СІS) 
„Съобщаване на напредъка към постигане на добро 
състояние във втория план за управление на речните 
басейни (ПУРБ)“, които дават възможност за доклад -
ване на частични подобрения на качеството на водите1.
VІ
Комисията счита, че плановете от 2009 г. осигуряват 
значителна добавена стойност. Така например за 
първи път се представя преглед на всички имащи 
значение натоварвания и въздействия  върху басейна 
(включително на международно равнище в междуна -
родния план за река Дунав), в това число идентифи -
циране на видовете и източниците на замърсяване.
Комисията обаче е съгласна, че липсва амбиция по 
отношение на мерките , тъй като акцентът в първия 
план е поставен главно върху основните мерки.
VII
Важни законодателни актове на ЕС относно защитата 
на водите на ЕС от селскостопанско замърсяване, 
като Директивата за нитратите или Регламентът за 
пестицидите, са част от кръстосаното спазване от 
самото начало през 2005 г. Що се отнася до фосфора 
и пестицидите, в някои държави членки те попадат 
в обхвата на законоустановените изисквания за упра -
вление (ЗИУ) във връзка с прилаганото понастоящем 
законодателство на ЕС. В някои държави членки 
плановете за действие относно Директивата за 
нитратите включват изискванията за фосфора и тази 
директива е част от кръстосаното спазване.
Х
От 2001 г. силно се увеличи подкрепата за прилага -
нето съгласно общата стратегия за прилагане (СІS) — 
процес, управляван от Комисията и държавите 
членки. В контекста на СІS Комисията и държавите 
членки работиха много интензивно за възстановя -
ване на разходите през последните години. 
1 „Показатели за съобщаване на напредъка към постигане 
на добро състояние“. Обща стратегия за прилагане на 
Рамковата директива за водите. Одобрена от директорите 
на службите по водите на 25 ноември 2015 г.Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 71
Рамките на оценката за състоянието на водите, 
използвани в плановете за управление на речните 
басейни от 2009 г., имаха в много случаи същест -
вени ограничения. Така например към момента на 
публикуването на първите планове не бяха раз -
работени методи за всички биологични елементи 
на качеството (напр. в Унгария, Румъния и Слова -
кия). Установени бяха също така недостатъци на 
мониторинга (напр. в Чешката република). Повече 
подробности за пропуските могат да бъдат наме -
рени в докладите на Комисията за прилагането на 
Рамковата директива за водите. Поради това към 
резултатите от този анализ трябва да се подходи 
предпазливо.
29
Комисията счита, че разликите в броя на веще -
ствата, оценявани при определянето на еколо -
гичното състояние, по принцип не представляват 
непременно лошо прилагане. Веществата трябва 
да се използват за класификацията, само ако са 
от значение, т.е. ако създават риск от непостигане 
на добро състояние в конкретния басейн. Броят 
на веществата, създаващи риск, зависи много от 
съществуващите натоварвания. Следователно 
разликите в броя на веществата може да се окажат 
добре обосновани.
Въпреки това Комисията счита, че броят на веще -
ствата, използван от някои държави членки, 
е твърде малък, поради липсата на адекватна иден -
тификация на веществата от значение и поради 
недостатъчен мониторинг. Ако Директивата беше 
приложена правилно, щяха да бъдат взети предвид 
веществата, които са от значение, и класификаци -
ята щеше да бъде правилна. Този въпрос бе посо -
чен от Комисията в доклада за прилагането и беше 
обсъден със съответните държави членки. Комиси -
ята очаква подобрените оценки и мониторинг на 
рисковете да допринесат за изготвянето на вторите 
планове за управление на речните басейни.
36, трето тире
Комисията събира данни от целия ЕС относно 
вида на мерките, използвани на равнището на 
държавите членки за ограничаване на преливани -
ята (в съответствие с изискването в приложение 
ІА към Директивата за пречистване на градските 
отпадъчни води — ДПГОВ), тяхната ефективност 
и практическото им прилагане: извършва се проуч -
ване по тези въпроси. Въз основа на резултатите от Обхват и подход на одита
20
Поради големия брой водни обекти, които не са 
в добро състояние заради хидроморфологични 
въздействия, мерките, предназначени единствено 
за намаляване на замърсяването, не са достатъчни 
за постигането на добро състояние.
Констатации и оценки
23
Комисията е съгласна, че подходът one-out-all-out 
(„един отпада — всички отпадат“) може да скрие 
частичния напредък в областта на качеството на 
водите.
Подходът one-out-all-out е израз на интегрирания 
подход на Рамковата директива за водите към 
управлението на водите, който отчита всички нато -
варвания и въздействия върху водните ресурси. 
Целта е да се гарантира, че качеството на водите 
се определя като добро, само когато то е наистина 
добро, а не когато са добри известен брой еле -
менти/параметри на качеството. Ако например 
даден воден обект има сериозен проблем със 
замърсяването от един конкретен замърсител, 
премахването на всички останали замърсители ще 
представлява напредък към постигане на добро 
състояние (може би дори значителен напредък), но 
водата няма да бъде чиста, освен ако не се реши 
проблемът с този конкретен замърсител.
През 2015 г. Комисията и държавите членки разра -
ботиха насоки за СІS „Съобщаване на напредъка 
към постигане на добро състояние във втория 
ПУРБ“, които дават възможност за докладване на 
частични подобрения на качеството на водите2.
27
Комисията счита, че оценките на състоянието 
между плановете за управление на речните 
басейни от 2009 г. и тези от 2015 г. не са непре -
менно непосредствено сравними. 
2 „Показатели за съобщаване на напредъка към постигане 
на добро състояние“. Обща стратегия за прилагане на 
Рамковата директива за водите. Одобрена от директорите 
на службите по водите на 25 ноември 2015 г.
Отговори на Комисията 72
Комисията би желала също така да посочи, че 
в няколко одитирани държави членки се използ -
ват и национални източници на финансиране за 
инвестиции в инфраструктурата за пречистване на 
отпадъчни води и че само с финансирането от ЕС 
не се очаква да се постигне съответствие, а то не 
е и в такива размери.
Комисията е установила пропуски при изготвянето 
на адекватни разпоредби за възстановяване на 
разходите. Запълването на тези пропуски ще даде 
възможност за редовни приходи от ползвателите/
замърсителите, които могат да се използват в под -
крепа на мерките и така да увеличат финансира -
нето от източник извън ЕС.
48
В резултат на двустранните срещи, проведени 
през 2013—2014 г., за всяка държава членка беше 
изготвен списък с действия за подобряване с оглед 
на приемането на втория план за управление на 
речните басейни през 2015 г. Препоръките, фор -
мулирани за всяка държава членка в доклада за 
прилагането, публикуван през март 2015 г., отразя -
ват тези одобрени действия.
(Работен документ на службите на Комисията 
SWD(2015)50 final, вж. бележка под линия 26 за 
пълни подробности).
49
В случаите, когато съответните предварителни 
условия за Европейския фонд за регионално разви -
тие и/или Кохезионния фонд (ЕФРР/КФ) не са били 
изпълнени към момента на приемането на опера -
тивната програма, държавите членки са разрабо -
тили планове за действие за тяхното изпълнение 
преди края на 2016 г. Планът за действие е нераз -
делна част от оперативната програма, вследствие 
на което неговото изпълнение по договор е гаран -
тирано. Комисията наблюдава изпълнението на 
плановете за действие и може да спре финансира -
нето, ако предварителните условия останат неиз -
пълнени след 2016 г. Действията обаче са свързани 
само с критериите за изпълнение на предвари -
телните условия, определени от Регламента, и не 
могат да се използват като средство за налагане на 
спазването на цялото законодателство на ЕС.проучването Комисията ще разгледа възможност -
ите за справяне със замърсяването от преливани -
ята по систематичен начин на равнището на ЕС.
41, второ тире
Комисията споделя становището на Сметната 
палата и счита, че мерките за намаляване на ерози -
ята и предотвратяване на замърсяването следва да 
бъдат по-конкретно посочени в ПУРБ, независимо 
от това дали са свързани със стандарта за добро 
земеделско и екологично състояние (ДЗЕС), или не.
41, трето тире
Комисията е съгласна, че мерките за намаляване 
на замърсяването на водите с пестициди в съот -
ветствие с член 11, параграф 3, буква з) следва да 
бъдат конкретни и да бъдат включени в програ -
мите за мерки по РДВ. Тя подчертава, че Дирек -
тива 2009/128/ЕО относно устойчивата употреба 
на пестицидите предоставя голяма гъвкавост на 
държавите членки при изготвянето на плановете за 
действие.
44
Комисията е запозната с проблемите с координа -
цията, установени от Сметната палата в държавите 
членки. Координацията между органите, които 
разработват и изпълняват оперативни програми 
и програми за развитие на селските райони, и орга -
ните, отговарящи за изготвянето на мерки съгласно 
плановете за управление на речните басейни, 
остава в компетенцията на държавите членки. 
Задължение на държавите членки е да изграждат 
партньорства с компетентните органи, с партньори 
и със съответните представители на гражданското 
общество в хода на изготвянето и изпълнението на 
оперативните програми и програмите за развитие 
на селските райони.
В някои случаи решението за финансовите сред -
ства за периода на програмиране 2007—2013 г. бе 
взето преди одобрението на плановете за управле -
ние на речните басейни от 2009 г. Тези проблеми 
с координацията бяха решени при изготвянето на 
оперативните програми за периода на програми -
ране 2014—2020 г. Освен това предварителните 
условия имат за цел инвестициите да се приведат 
в съответствие с плановете за управление на реч -
ните басейни.
Отговори на Комисията 73
63
Комисията отбелязва, че използва специфична 
методика за оценката на спазването на правните 
изисквания от страна на държавите членки3, която 
се основава на агломерации, а не на общия про -
цент на количеството вещества, които са в съот -
ветствие с изискванията. Опитвайки се да отрази 
по-добре подобренията и да даде по-реалистична 
картина на положението в държавите членки, 
Комисията въвежда понятието „отдалеченост от 
съответствието“ (distance to compliance) в Осмия 
доклад за прилагането на Директивата за пре -
чистване на градските отпадъчни води.
64
Съгласно Договора за присъединяване само малка 
част от територията на Унгария се счита за чувст -
вителна зона. Освен това след присъединяването 
на Румъния Унгария се задължи да постигне за 
цялата си територия целта от 75 % премахване на 
хранителните елементи (съответно азот и фосфор) 
до 31 декември 2018 г. съгласно възможността, 
предложена по силата на член 9 от Директивата за 
пречистване на градските отпадъчни води.
65
Що се отнася до Чешката република, Словакия 
и Унгария, Комисията вече изпрати писма за откри -
ване на процедурата EU Pilot за разследване на 
предполагаеми случаи на неспазване на Директи -
вата за пречистване на градските отпадъчни води 
(за Чешката република) и на междинните срокове 
(за Словакия и Унгария). Освен това Комисията 
понастоящем подготвя подобно писмо по EU Pilot 
за разследване на спазването на междинните сро -
кове от Румъния.
Що се отнася до въпроса за финансовата устойчи -
вост, Комисията насочва вниманието към съответ -
ните си отговори по специалния доклад на Смет -
ната палата № 2/2015 от 28 януари 2015 г. относно 
басейна на река Дунав.
3 Оценка на информацията, докладвана в рамките на 
въпросниците съгласно Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води. Обща методика и работни етапи. 
Изготвена от UBA през март 2012 г., преразгледана през 
октомври 2014 г.Последващите мерки по действията в резултат на 
двустранните срещи са отделен процес и не всички 
тези действия могат да се вземат под внимание 
в оперативните програми.
Общ отговор на Комисията по точки 
56 и 57
За целите на Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води Комисията не събира 
данни за общия брой на населението, а само за 
„еквивалента жители“ (ЕЖ) в агломерации с ЕЖ не 
по-малко от 2 000. Комисията отбелязва, че про -
центите във фигура 3 се основават на общия брой 
на населението. Според Комисията те не отразяват 
спазването на правните изисквания от страна на 
агломерациите с ЕЖ не по-малко от 2 000 в дадена 
държава членка.
58
Комисията отбелязва, че категориите, анализирани 
от Сметната палата в точка 58, не са непременно 
свързани със задълженията за спазване съгласно 
Директивата за пречистване на градските отпа -
дъчни води.
58, второ тире
От гледна точка на спазването, използването на 
индивидуални системи, като септични ями, е в 
съответствие със задълженията съгласно Директи -
вата за пречистване на градските отпадъчни води, 
при условие че постигат същата степен на опаз -
ване на околната среда.
58, трето тире
Агломерациите с ЕЖ под 2 000 имат само ограни -
чени задължения съгласно Директивата за пре -
чистване на градските отпадъчни води — напри -
мер те не са длъжни да събират отпадъчните си 
води.
Отговори на Комисията 74
105
По отношение на Унгария Комисията отбелязва, че 
правилата за съхранение на оборски тор са били 
вече в сила, когато Комисията взе предвид пре -
ходните периоди, предоставени на земеделските 
производители за построяване на складовете, 
изисквани съгласно новата програма за действие 
(ПД) и новите, уязвими на замърсяване с нитрати 
зони (УСНЗ), влезли в сила съответно през 2012 г. 
и 2013 г.
108
Ограниченията за съдържанието на фосфор могат 
да помогнат за постигане на целите на Директивата 
за нитратите, но следва да се отбележи, че самата 
Директива за нитратите не изисква от държавите 
членки да въведат стандарти за прилагането на 
фосфор. РДВ обаче задължава държавите членки 
да въведат мерки за контрол на дифузните източ -
ници на замърсяване и там, където фосфатът от 
селското стопанство трябва да се ограничи, за да 
може да се постигне добро състояние. Това може 
да се направи чрез програмата за действие по 
отношение на нитратите или с помощта на друг 
механизъм.
109
Комисията подчертава, че понастоящем се оценява 
адекватността на чешката ПД в контекста на про -
дължаващата процедура EU Pilot. Освен това чеш -
ката ПД беше изменена през 2014 г. и обсъждането 
в контекста на процедурата EU Pilot включваше 
и изменението, а не само версията на програмата 
за действие от 2012 г.
115
Комисията отбелязва, че числените данни се отна -
сят както до еутрофните, така и до хипертрофните 
води, а не само до еутрофните.
При оценка на еутрофикацията важно е също така 
да се има предвид подходът, основан на речния 
басейн. Така например високите съдържания 
на нитрати може да не оказват съществено въз -
действие върху реките, но ще причинят еутрофи -
кация в крайбрежните зони по долното течение, 
какъвто е случаят с устието на река Дунав в Черно 
море.69
Комисията счита, че решенията в края на веригата 
може да не са икономически най-ефективният 
начин за решаване на проблема с микрозамърсите -
лите. Необходимо е да се обсъдят мерки за намаля -
ване на замърсяването още при източника.
Изпълнението следва да се съсредоточи върху 
правилната оценка на мащабите на проблема (чрез 
добър анализ на натоварванията и въздействи -
ята и добри мрежи за мониторинг) и след това да 
оцени най-добрите мерки (най-добрата комбина -
ция от мерки) за постигане на целите.
71
Комисията е напълно съгласна, че е важно да се 
гарантира спазването и да има адекватни системи 
за проверка в това отношение. Тази констатация 
обхваща всички натоварвания от замърсяване, 
които Палатата упоменава в своя доклад. Коми -
сията потвърждава също така връзката между 
проверките на спазването и санкциите, използвани 
за предотвратяване на констатираното неспазване. 
Комисията има за цел да представи през 2016 г. 
обща инициатива за гарантиране на спазването на 
екологичните норми в целия ЕС.
84
Що се отнася до непрякото заустване на отпадъч -
ните води от промишлени инсталации, то подлежи 
на предварително регулиране и/или на специално 
разрешение от компетентния орган. Необходимо 
е да се извършва предварителна обработка, за да 
се постигнат целите, описани в приложение ІВ към 
Директивата за пречистване на градските отпа -
дъчни води.
90
Вж. отговора на Комисията по точка 84.
Отговори на Комисията 75
ясно определени други елементи поради принципа 
на субсидиарност и различните агроклиматични 
условия, които трябва да се вземат предвид.
131
Комисията е съгласна с констатацията, че не са 
посочени количествени изисквания на ЕС за 
обхвата на проверките, с изключение на член 8 
от Директива 2009/128/ЕО, в който се посочва, 
че всяко оборудване за прилагане на пестициди 
трябва да бъде проверено до 26 ноември 2016 г.
134
Минималните изисквания се основават на нацио -
налните правила, които са с по-широк обхват от 
правилата на ЕС. Поради това съдържанието на тези 
национални правила зависи от решението, взето 
от всяка държава членка. Посочените минимални 
изисквания са част от основните параметри за опре -
делени мерки за развитие на селските райони. До 
1.1.2015 г. те бяха включени и в обхвата на кръстоса -
ното спазване, но с цел опростяване и постигане на 
равнопоставени условия за земеделските произво -
дители те бяха извадени от обхвата на кръстосаното 
спазване в хода на последната реформа на ОСП. Те 
обаче продължават да са част от основните изиск -
вания в рамките на развитието на селските райони 
и поради това подлежат на проверка.
136
Вж. отговора на Комисията по точка 134.
136, второ тире
Унгарската ПРСР за периода 2007—2013 г. включва 
определение и спецификации на минималните 
изисквания по отношение на торовете (храни -
телните вещества) и използването на продукти за 
растителна защита.
137
В хода на одобряването на програмите за развитие 
на селските райони Комисията проверява дали са 
изпълнени съответните предварителни условия. 
В случая на предварителни условия относно мини -
малните изисквания за торовете и продуктите за 
растителна защита критерият за тяхното изпълне -
ние определя, че тези изисквания трябва да бъдат 
посочени в програмите.117
Комисията подчертава, че кръстосаното спазване не 
е механизъм за прилагане на европейското зако -
нодателство в областта на околната среда. Кръсто -
саното спазване обвързва плащанията по общата 
селскостопанска политика (ОСП) със спазването 
на определени правила, докато нарушаването на 
тези правила води до намаляване на плащанията 
по ОСП. Кръстосаното спазване следва по принцип 
да използва съществуващите системи за контрол. 
То трябва обаче да гарантира също така минимален 
процент на проверките, когато системата за контрол 
на секторното законодателство не е достатъчно 
ефективна. Само на бенефициери на такива пла -
щания могат да бъдат наложени санкции, докато 
секторното законодателство и неговите механизми 
за изпълнение се прилагат за всички земеделски 
производители, независимо от ОСП.
119
В съответствие с член 96, параграф 1 от Регла -
мент (ЕС) № 1306/2013 „ държавите членки могат 
да използват съществуващите си системи за 
администриране и контрол, за да гарантират 
придържането към правилата за кръстосано 
съответствие “. Следователно държавите членки 
са тези, които трябва да организират проверките 
на кръстосаното спазване.
123
Директивата предоставя на държавите членки 
голяма гъвкавост при изготвянето на национал -
ните планове за действие.
124, второ тире
Комисията отбелязва, че Директивата не изисква 
такава степен на подробност в националните пла -
нове за действие.
130
Комисията е съгласна, че общите принципи на 
интегрираната борба с вредителите, изложени 
в приложение ІІІ към Директива 2009/128/ЕО, не 
определят ясно правно основание за идентифи -
циране на евентуални нарушения. Изключения са 
задължението за водене на документация и изис -
кването за способността да се обоснове третиране 
с пестициди на базата на мониторинг или на съот -
ветни технически консултации. В Директивата не са 
Отговори на Комисията 76
142
Вярно е, че ежегодната кампания за кръстосано 
спазване не може да бъде съобразена с всички 
видове изисквания, но по констатациите от други 
източници също трябва да се предприемат послед -
ващи действия съгласно кръстосаното спазване 
(напр. кръстосано докладване). Освен това зако -
нодателството изисква всеки от бенефициерите, 
избран за проверка на място, да бъде проверен 
в момент, когато повечето от изискванията и стан -
дартите, за които е избран, могат да бъдат про -
верени4. Освен това проверките на място следва, 
като общо правило, да бъдат извършвани в рам -
ките на едно посещение и да се състоят от про -
верка на изискванията и стандартите, които могат 
да бъдат проверени към момента на посещението5 
в зависимост от природния цикъл.
143
Контролът на регистрите е предвиден за няколко 
стандарта и изисква един от задължителните еле -
менти на проверката да бъде обхванат по време на 
проверка на място на кръстосаното спазване. Те 
трябва обаче да се допълнят с други елементи на 
проверката, напр. условия на складиране, фактури 
и посещения на място, произтичащи от секторното 
законодателство.
144
Административната санкция за кръстосано спаз -
ване се налага като процентно намаление на 
всички плащания по ОСП на бенефициера. Такава 
санкция трябва да се налага след оценяване на 
тежестта, обема и постоянството на нарушенията 
и следва да нараства до 100 % дори през следва -
щата година6, осигурявайки по този начин възпи -
ращ ефект.
Действително в бележка под линия 86 се посочва, 
че 5 % не е максималното намаление.
4 Член 71, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 809/2014.
5 Член 71, параграф 3 от Регламент (ЕС) № 809/2014.
6 Член 75 от Регламент (ЕС) № 809/2014.Наличието и значението на конкретните изисква -
ния и стандартите за ДЗЕС, свързани с определени 
задължения, се оценяват допълнително при анали -
зирането на съдържанието на мерките и видовете 
действия, за които тези два елемента представля -
ват част от съответните основни параметри.
Съдържанието на минималните изисквания за 
торовете и пестицидите следва да отразява поне 
разпоредбата на приложение І, точка 8, подточка 9 
от Регламент (ЕС) № 808/2014.
138
Вж. отговорите на Комисията по точки 117 и 119.
Общ отговор по точки 139 и 140
Законодателството изисква наистина минимален 
процент на проверки от 1 %, но вероятността 
някои земеделски производители да станат обект 
на проверка за кръстосано спазване може да 
надхвърли 1 %, тъй като се намесват няколко други 
фактора:
— приложеният специфичен метод на правене на 
извадки;
— секторното законодателство определя раз -
личен процент на проверките (напр. 3 % за 
идентификационния номер на животното);
— в случай на значителна степен на неспазване на 
даден акт или стандарт, броят на проверките на 
място се увеличава;
— случаите на неспазване, установени от други 
източници (напр. секторни проверки), трябва 
да се докладват кръстосано и да се разследват 
от компетентния орган;
— на земеделските производители, при които 
е установено нарушение, следва да се даде спе -
циален коефициент на претегляне при оценка -
та на риска.
141, второ тире
Вж. отговора на Комисията по точка 134.
Отговори на Комисията 77
Употребата на пестициди и минерални торове не 
е разрешена в Румъния. Разрешени са само орга -
ничните торове при определени условия. В този 
случай не се изплаща помощ от ЕС за намаляване 
на употребата на торове, но условието има за цел 
да предотврати по-нататъшната интензификация 
на селскостопанските системи в областите, за 
които е поето задължение, която може да доведе 
до потенциални отрицателни последици за качест -
вото на водите (вж. точка 16).
157
Помощта по агроекологичната мярка има за цел да 
компенсира допълнителни разходи и пропуснати 
приходи в резултат на доброволните задължения, 
поети от бенефициерите. Когато е необходимо, 
тя може да покрива и разходи по сделките. Тази 
помощ не дава възможност за поощрителни еле -
менти и не води до незабавни икономически ползи 
за бенефициерите (въпреки че такива ползи не се 
изключват в по-дългосрочен план).
Въпреки това се счита, че тази компенсация, заедно 
с дългосрочните ползи за селскостопанската 
дейност в резултат на изпълнението на поетите 
задължения (напр. подобрено качество на почвата), 
насърчава земеделските производители да прила -
гат мярката.
160
ОСП е изградена върху прилагането на принципа 
„замърсителят плаща“ чрез изпълнение на задъл -
жителните изисквания на кръстосаното спазване 
и върху доброволния подход за компенсиране на 
доставката на обществени блага и услуги в допъл -
нение към осигурените в резултат на тези изисква -
ния обществени блага и услуги, напр. посредством 
плащания за агроекология.
161
Комисията счита, че извън прилагането на кръсто -
саното спазване, задача на държавите членки е да 
изберат инструментите за прилагане на принципа 
„замърсителят плаща“.146
Плащанията по член 30 могат също да се програ -
мират от държавите членки за компенсация на 
задължителни мерки по РДВ. Тези мерки все още не 
са програмирани в четирите държави.
147
Държавите членки имат задължение да включват 
в своите програми за 2014—2020 г. анализ SWOT, 
който включва анализа на състоянието на тяхната 
околна среда. Този анализ включва информация за 
състоянието на екологичните активи, като водите 
и тяхното състояние. Проблемите, установени при 
анализа SWOT, следва да се решават чрез прила -
гане на съответните мерки за развитие на селските 
райони или други инструменти. Освен това про -
грамите подлежат и на стратегическата екологична 
оценка (СЕО), която е част от доклада за предвари -
телната оценка.
Вж. също отговора на Комисията по точка 44.
153
Държавите членки решават дали възнамеряват 
да продължат агроекологичните дейности от 
предходното програмиране през новото програ -
миране, като това решение може да бъде повли -
яно от различни фактори, като например успеха 
и ефективността на дейностите, техния принос за 
постигането на целите на политиката, значението 
за архитектурата на новото програмиране, вклю -
чително приоритетите и целите, както и характера 
на екологичните нужди, констатирани при анализа 
SWOT на новото програмиране.
154, второ тире
Основната схема, прилагана по линия на програ -
мата за развитие на селските райони на Словаш -
ката република за периода 2007—2013 г., ограни -
чава употребата на торове. Освен това схемата 
включва забрана за употреба на минерални торове 
на пасищата, включително ограничената употреба 
на пестициди, което също влияе на качеството на 
водите.
Отговори на Комисията 78
Заключения и препоръки
168
Комисията и държавите членки работят по показа -
тели за напредъка към постигане на добро състоя -
ние. Очаква се показателите да бъдат одобрени до 
края на 2015 г.
Оценките на състоянието между плановете за 
управление на речните басейни от 2009 г. и тези 
от 2015 г. не са непременно непосредствено 
сравними. Рамките на оценката за състоянието на 
водите, използвани в плановете за управление на 
речните басейни от 2009 г., имаха в много случаи 
съществени ограничения. Така например към 
момента на публикуването на първите планове не 
бяха разработени методи за всички биологични 
елементи на качеството (напр. в Унгария, Румъния 
и Словакия). Установени бяха също така недоста -
тъци на мониторинга (напр. в Чешката република). 
Повече подробности за пропуските могат да бъдат 
намерени в докладите на Комисията за прилага -
нето на Рамковата директива за водите.
169
Комисията счита, че разликите в броя на веще -
ствата, оценявани при определянето на еколо -
гичното състояние, по принцип не представляват 
непременно лошо прилагане. Веществата трябва 
да се използват за класификацията, само ако са 
от значение, т.е. ако създават риск от непостигане 
на добро състояние в конкретния басейн. Броят 
на веществата, създаващи риск, зависи много от 
съществуващите натоварвания. Следователно 
разликите в броя на веществата може да се окажат 
добре обосновани.
Въпреки това Комисията счита, че броят на веще -
ствата, използван от някои държави членки, 
е твърде малък, поради липсата на адекватна иден -
тификация на веществата от значение и поради 
недостатъчен мониторинг. Ако Директивата беше 
приложена правилно, щяха да бъдат взети предвид 
веществата, които са от значение, и класификаци -
ята щеше да бъде правилна. Този въпрос бе посо -
чен от Комисията в доклада за прилагането и беше 
обсъден със съответните държави членки. Комиси -
ята очаква подобрените оценки и мониторинг на 
рисковете да допринесат за изготвянето на вторите 
планове за управление на речните басейни.Общ отговор на Комисията по точки 
163—165 и 191
Комисията твърди, че в контекста на прилагането 
на Рамковата директива за водите тя не е издавала 
насоки до този момент. Силната подкрепа за при -
лагането се разработва от 2001 г. съгласно общата 
стратегия за прилагане (СІS) — процес, управляван 
от Комисията и държавите членки. В контекста на 
СІS Комисията и държавите членки работиха много 
интензивно за възстановяването на разходите 
през последните години. Съществуват насоки за 
изчисляването на екологичните и суровинните 
разходи7. Неотдавнашните опити за допълване 
на тези насоки в рамките на СІS не успяха поради 
различните гледни точки между държавите членки 
и Комисията. Работната програма за СІS за периода 
2016—2018 г. понастоящем се обсъжда и може да 
включва допълнителна работа по този въпрос.
164
Предварителните условия за Европейския земе -
делски фонд за развитие на селските райони 
(ЕЗФРСР) са свързани с ценообразуването на 
водата и са в сила само за инвестициите в ефектив -
ността на използването на водите, поради което 
плановете за действие, за които предварителните 
условия не са изпълнени, се съсредоточиха върху 
това да се гарантира, че земеделските произво -
дители ще плащат за количеството изразходвана 
вода. Към момента, когато бяха оценени предвари -
телните условия, Комисията съобщи на държавите 
членки и за необходимостта от възстановяване на 
разходите, произтичащи от дифузно замърсяване, 
но тъй като това не влизаше в обхвата на ЕЗФРСР , 
в плановете за действие нямаше конкретно изис -
кване в това отношение.
7 „Оценка на екологичните и суровинните разходи 
в Рамковата директива за водите“. Информационен 
лист, изготвен от работна група ЕСО2. Обща стратегия за 
прилагане на Рамковата директива за водите. Юни 2004 г. 
(одобрена от директорите на службите по водите на 3 
декември 2004 г.).
Отговори на Комисията 79
На последно място, Комисията би желала също 
така да посочи, че в няколко одитирани държави 
членки се използват и национални източници на 
финансиране за инвестиции в инфраструктурата за 
пречистване на отпадъчни води и че само с финан -
сирането от ЕС не се очаква да се постигне съответ -
ствие, а то не е и в такива размери.
172
Комисията ще продължи да наблюдава усилията 
и постиженията на държавите членки. При все това 
поради огромния брой райони с речни басейни 
и огромния брой водни обекти, за които Комисията 
трябва да оцени планове за управление на речните 
басейни и програми за мерки, изборът бе неизбе -
жен в миналото и остава необходим и занапред.
Възприетият подход се състои в насърчаване на 
спазването пред органите на държавите членки 
и прибягване само по изключение до официална 
процедура за установяване на неизпълнение на 
задължения, когато това не може да бъде избе -
гнато/когато обстоятелствата оправдават тази 
крайна мярка.
Не само Комисията следва да проверява дали орга -
ните на държавите членки спазват изискванията. 
Националните съдебни институции също имат 
жизненоважна роля в това отношение.
В случаите, когато съответните предварителни 
условия за ЕФРР не са били изпълнени към 
момента на приемането на оперативната про -
грама, държавите членки са разработили планове 
за действие за тяхното изпълнение преди края 
на 2016 г. Планът за действие е неразделна част 
от оперативната програма, вследствие на което 
неговото изпълнение по договор е гарантирано. 
Комисията наблюдава изпълнението на плановете 
за действие и може да спре финансирането, ако 
предварителните условия останат неизпълнени 
след 2016 г. Действията обаче са свързани само 
с критериите за изпълнение на предварителните 
условия, определени от Регламента, и не могат да 
се използват като средство за налагане на спазва -
нето на цялото законодателство на ЕС.170
Комисията счита, че плановете от 2009 г. осигу -
ряват значителна добавена стойност. Така напри -
мер за първи път се представя преглед на всички 
имащи значение натоварвания и въздействия  
върху басейна (включително на международно 
равнище в международния план за река Дунав), 
в това число идентифициране на видовете и източ -
ниците на замърсяване. Това е много важно и има 
голяма добавена стойност, макар прегледът да не 
беше съвсем пълен.
Комисията обаче е съгласна, че липсва амбиция по 
отношение на мерките , тъй като акцентът в първия 
план е поставен главно върху основните мерки.
Освен изискването за изпълнение на основните 
мерки, трябва също да е ясно какви допълнителни, 
по-подробни мерки трябва да се въведат и как 
трябва да се изпълняват те.
171
Комисията е наясно, че информацията за налич -
ните средства в плановете за управление на 
речните басейни от 2009 г. е непълна в някои 
случаи. Комисията е също запозната с проблемите 
с координацията, установени от Сметната палата 
в държавите членки. Координацията между орга -
ните, които разработват и изпълняват оперативни 
програми и програми за развитие на селските 
райони, и органите, отговарящи за изготвянето на 
мерки съгласно плановете за управление на реч -
ните басейни, остава в компетенцията на държа -
вите членки. Задължение на държавите членки е да 
изграждат партньорства с компетентните органи, 
с партньори и със съответните представители на 
гражданското общество в хода на изготвянето 
и изпълнението на оперативните програми и про -
грамите за развитие на селските райони.
В някои случаи решението за финансовите сред -
ства за периода на програмиране 2007—2013 г. бе 
взето преди одобрението на плановете за управле -
ние на речните басейни от 2009 г. Тези проблеми 
с координацията бяха решени при изготвянето на 
оперативните програми за периода на програми -
ране 2014—2020 г. Освен това предварителните 
условия имат за цел инвестициите да се приведат 
в съответствие с плановете за управление на реч -
ните басейни.
Отговори на Комисията 80
180, второ тире
Директивата за пречистване на градските отпа -
дъчни води не регламентира елементите на 
разрешителните, като напр. пределно допустимите 
стойности на замърсителите, а само описва кои са 
основните цели, които следва да бъдат постигнати 
чрез предварителна обработка на промишлените 
отпадъчни води преди заустването им в градските 
канализационни системи.
181
Комисията е напълно съгласна, че е важно да се 
гарантира спазването и да има адекватни системи 
за проверка в това отношение. Тази констатация 
обхваща всички натоварвания от замърсяване, 
които Палатата упоменава в своя доклад. Коми -
сията потвърждава също така връзката между 
проверките на спазването и санкциите, използвани 
за предотвратяване на констатираното неспазване. 
Комисията има за цел да представи през 2016 г. 
обща инициатива за гарантиране на спазването на 
екологичните норми в целия ЕС.
Препоръка 2, буква а)
Комисията приема препоръката и работи по ини -
циатива на политиката за по-добро гарантиране на 
спазването в държавите членки при същевременно 
зачитане на принципите на пропорционалност 
и субсидиарност.
Препоръка 2, буква б)
Комисията подкрепя тези препоръки, отправени 
към държавите членки.
186
Комисията вече работи за оптимизиране на мони -
торинга и докладването по Директивата за нитра -
тите и Рамковата директива за водите.Препоръка 1, буква а)
Комисията приема препоръката.
Комисията и държавите членки работят съвместно 
по показатели за напредъка към постигане на 
добро състояние. Очаква се показателите да бъдат 
одобрени до края на 2015 г. Констатациите на 
Сметната палата относно докладването ще бъдат 
взети предвид и при широкообхватната проверка 
за пригодност на докладването по въпросите на 
околната среда, която Комисията извършва и която 
ще приключи през 2017 г.
Препоръка 1, буква б)
Комисията приема тази препоръка. Тя ще про -
дължи да настоява пред държавите членки да 
подобрят оценката на натоварванията и въз -
действията и мрежите за мониторинг, за да бъдат 
идентифицирани веществата, създаващи риск на 
равнището на речния басейн.
Комисията би искала същевременно да отбележи, 
че разполага с много ограничени средства, за да 
докаже, че съответните вещества не фигурират 
в плановете за управление на речните басейни.
Препоръка 1, буква в)
Комисията приема тази препоръка и понастоящем 
подготвя всеобхватна оценка на вторите планове 
за управление на речните басейни, по които дър -
жавите членки ще докладват до март 2016 г.
Препоръка 1, буква г)
Комисията подкрепя тези препоръки, отправени 
към държавите членки.
174
Що се отнася до Чешката република, Словакия и Унга -
рия, Комисията вече изпрати писма за откриване на 
процедурата EU Pilot за разследване на предполага -
еми случаи на неспазване на Директивата за пре -
чистване на градските отпадъчни води (за Чешката 
република) и на междинните срокове (за Словакия 
и Унгария). Освен това Комисията понастоящем под -
готвя подобно писмо по EU Pilot за разследване на 
спазването на междинните срокове от Румъния.
Вж. също отговорите на Комисията по специалния 
доклад № 2/2015.
Отговори на Комисията 81
188, второ тире
Поетите задължения в областта на агроекологията 
трябва да бъдат установени над равнището на задъл -
жителните изисквания. Те трябва освен това да избяг -
ват компенсирането за практики, чието равнище 
отговаря на обичайните практики. Намаляването на 
количествата азот, което леко превишава обичайните 
практики, може да не доведе до съществени ползи 
за околната среда, но не може да се приеме, че то не 
осигурява ползи, надхвърлящи равнището на задъл -
жителните изисквания и обичайните практики.
Когато решават какво равнище да изберат, държа -
вите членки следва да имат предвид какво нама -
ление на натоварването с хранителни вещества от 
селскостопанския сектор е необходимо, за да се 
гарантира, че условия на хранителните вещества, 
отговарящи на добро състояние съгласно РДВ, 
могат да се постигнат във всички водни обекти.
189, първо тире
Комисията отбелязва, че административните санк -
ции могат да достигнат 100 % от общото плащане 
по ОСП на даден бенефициер дори през две после -
дователни календарни години.
191
Политиката на ЕС в областта на водите се осъ -
ществява отчасти с подкрепата на средства на ЕС, 
но отчасти и без тях (в изпълнение на принципа 
„замърсителят плаща“). Нефинансираните зако -
нови изисквания имат много важна роля в целия 
пакет от мерки, необходими за намаляване на въз -
действието на селското стопанство върху водите.
Препоръка 3, буква а)
Комисията приема тази препоръка.
Препоръка 3, буква б)
Комисията не приема тази препоръка.
Що се отнася до минималните изисквания, Комиси -
ята извършва оценката им в зависимост от тяхното 
наличие и целесъобразността им за мерките, за 
които те са част от основните параметри. Поради 
различните ситуации, в които се определят тези 
изисквания, Комисията разчита на преценката 
на държавите членки по отношение на тяхната 
адекватност.187, второ тире
Считано от 1 януари 2015 г., минималните изиск -
вания вече не попадат в обхвата на кръстосаното 
спазване, тъй като бяха извадени при последната 
реформа на ОСП поради опростяване. Те продъл -
жават да са част от основните изисквания в рам -
ките на развитието на селските райони и поради 
това подлежат на проверка. Държавите членки 
трябва да прилагат стандартите на ЕС за ДЗЕС, 
като определят свои национални стандарти за 
ДЗЕС. Тези национални стандарти за ДЗЕС трябва 
да отчитат националните, регионалните или 
местните нужди. Съответно стандартите за ДЗЕС 
могат да бъдат различни в отделните държави 
членки. Комисията оценява доколко стандартите 
за ДЗЕС съответстват на рамката на ОСП. Ако даден 
стандарт за ДЗЕС липсва или е в очевидно несъо -
тветствие с определението на ОСП, той се класи -
фицира като „липсващ“ и този пропуск се обсъжда 
надлежно с държавите членки.
188, първо тире
Различните задължения по агроекологичната 
мярка могат да помогнат до известна степен пряко 
и активно за решаване на въпросите, свързани 
с качеството на водата. Формулирането и подборът 
на задълженията следва да са резултат от специ -
фичните нужди на територията, за която се отнася 
програмата.
Има много други мерки в програмите за разви -
тие на селските райони (ПРСР), които могат да се 
използват за постигане на целите по отношение на 
водата — член 30, инвестиции в непроизводствени 
дейности и пр.
Задължението за изпълняване на поетите задъл -
жения по тази мярка за срок от пет до седем 
години ще помогне за постигане на целите на тези 
задължения. Изпълнението на задълженията може 
да продължи, ако това е обосновано от необходи -
мостта за опазване или по-нататъшно подобряване 
на качеството на водата.
Отговори на Комисията 82
Комисията ще подчертае необходимостта държа -
вите членки да определят параметрите на мини -
малните изисквания на равнището, което отразява 
тяхното положение, и да спазват правилата, по 
които следва да се определят тези изисквания.
Що се отнася до стандартите за ДЗЕС, Комисията 
оценява наличието и адекватността на тези стан -
дарти. Комисията счита този подход за съответ -
стващ на правната рамка на ОСП.
Препоръка 3, буква в)
Комисията приема тази препоръка.
Държавите членки имат задължения по отношение 
на постъпленията от фосфор, когато това е необхо -
димо за постигане на целите на РДВ. Те трябва да 
включат в програмата си от мерки такива мерки, 
които да контролират дифузните източници на 
замърсяване, за да може да се постигне добро 
състояние. Ако източниците на фосфат от селското 
стопанство бъдат идентифицирани като значителни, 
държавите членки трябва да въведат проверки на 
фосфата. Това е една от областите, които ще се про -
веряват от Комисията при оценката на вторите ПУРБ.
Препоръка 3, буква г)
Комисията приема тази препоръка и отбелязва, че 
работи за оптимизиране на мониторинга и доклад -
ването по Директивата за нитратите и Рамковата 
директива за водите.
Препоръка 3, буква д)
Комисията приема препоръката и я счита за 
изпълнена, тъй като документ с насоки относно 
възстановяването на разходите бе разработен 
в рамките на процеса за СІS. Неотдавнашният опит 
за допълване на тези насоки в рамките на СІS не 
успя поради различните гледни точки на държа -
вите членки. По-нататъшна работа по този въпрос 
може да бъде включена в работната програма на 
СІS за периода 2016—2018 г., която е в процес на 
обсъждане. Трябва да се отбележи, че държавите 
членки могат да изберат метода на изчисляване на 
екологичните и суровинните разходи.
Препоръка 3, буква е)
Комисията подкрепя тези препоръки, отправени 
към държавите членки.
/uni041A/uni0410/uni041A /uni0414/uni0410 /uni0421/uni0415 /uni0421/uni0414/uni041E/uni0411/uni0418/uni0415/uni041C /uni0421 /uni041F/uni0423/uni0411/uni041B/uni0418/uni041A/uni0410/uni0426/uni0418/uni0418/uni0422/uni0415 /uni041D/uni0410 /uni0415C?
/uni0411/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
/uni041F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНАПАЛАТА
 
Замърсяването на водите се причинява от различни 
източници, като например домакинства, промишлени 
инсталации и селското стопанство.
В съответствие с Рамковата директива за водите от 
2000 г. държавите членки приемат планове за 
управление на речните басейни, които трябва да 
включват мерки за борба с това замърсяване. 
Сметната палата провери дали изпълнението на 
мерките от плановете от 2009 г. от страна на 
държавите членки е довело до подобряване на 
качеството на водите.