BG Официален вестник на Европейския съюз C 182/65

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновена социална програма: Възможности, достъп и солидарност в Европа на 21-ви век“

COM(2008) 412 окончателен.

(2009/C 182/14)

Докладчик: г-жа REGNER

Съдокладчик: г—н PEZZINI

На 2 юли 2008 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновена социална програма: Възможности, достъп и солидарност в Европа на 21-ви век“

COM(2008) 412 окончателен.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 10 декември 2008 г. (докладчик: г-жа REGNER, съдокладчик: г—н PEZZINI).

На 450-ата си пленарна сесия, проведена на 14 и 15 януари 2009 г. (заседание от 14 януари), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 162 гласа „за“, 21 гласа „против“ и 25 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки.

1.1 ЕИСК приветства Съобщението на Комисията относно обновената социална програма и във връзка с другите актуални социални инициативи го разглежда като правилна стъпка към модернизация на европейската социална държава с акцент върху това, да се даде право и възможност на всеки отделен човек да реализира своя потенциал и да се придаде по-социален облик на Европейския съюз.

1.2 Предвид колосалната световна финансова и икономическа криза е толкова по-важно Европейският съюз да се застъпи за една силна социална и конкурентоспособна Европа. Поради това ЕИСК настойчиво призовава за истинска програма за социално действие, надхвърляща обновената социална програма.

1.3 Съобщението на Комисията се концентрира главно върху това, да се реагира на новите дадености. Особено значение се отдава на необходимостта социалните политики да се настройват към промените в обществата, но преди всичко към икономическите промени и към промените на пазара на труда. Европа спешно се нуждае от модерни политики в областта на пазара на труда и от устойчиви социални системи, благоприятстващи заетостта.

1.4 ЕИСК констатира сдържаността на Комисията по отношение на по-нататъшното развитие на трудовоправните минимални стандарти. В миналото тези стандарти бяха гръбнакът на европейската социална политика и на подобряването на условията на живот и труд и затова би следвало и в бъдеще да бъдат част от всяка социална програма там, където са необходими и целесъобразни.

1.5 ЕИСК отбелязва, че социалният диалог продължава да е един от най-важните стълбове на европейския социален модел — както на национално, така и на европейско равнище. Социалните партньори имат ключова роля по всички въпроси на социалните промени и поради това би следвало да бъдат привличани в разработването, прилагането и проверката на всички мерки от обновената социална програма. Диалогът с гражданското общество в бъдеще също ще е един от основните стълбове.

1.6 Отвореният метод на координация би следвало да се засили особено чрез широкото прилагане на количествени и качествени цели. ЕИСК препоръчва при това в по-висока степен да бъде привлечен Европейският парламент и задължително да се вземат под внимание социалните цели или съответно насоки в рамките на възлагането на обществени поръчки.

1.7 ЕИСК смята за необходимо ЕС, в тясно сътрудничество със социалните партньори, да подкрепя държавите-членки при прилагането, съгласуването и наблюдението на общите им принципи на гъвкава сигурност. Поради това ЕИСК призовава за по-тясно обвързване на дебата върху гъвкавата сигурност с разширяването на социалния диалог на всички равнища, както и с колективното трудово договаряне на съответните нива.

1.8 Според Комитета действията на Общността за насърчаване на равнопоставеността, за подкрепа на хората с увреждания, борба срещу социалното изключване и насърчаване на активната интеграция би следвало да бъдат допълнени със засилени активни политически мерки, насочени също към заетост за възрастни хора, както и към групи от населението в неравностойно положение и към безработните. Борбата срещу бедността също следва да бъде приоритет.

1.9 ЕИСК смята за необходимо да се реагира подобаващо на актуалните решения на Съда на ЕО във връзка с командироването на работници и с предприемането на синдикални мерки. Форумът за дискусии, предложен от Комисията, е първа стъпка в това отношение. Би трябвало най-вече да се посочат различни алтернативи за това как може да бъде решен проблемът с противоречията между свободите на единния пазар, от една страна, и основните свободи — от друга. В случай, че е необходимо и уместно, трябва възможно най-бързо да бъдат предприети подходящи и конкретни мерки за защита на работниците, от които да става ясно, че нито икономическите свободи, нито правилата на конкуренцията имат предимство пред основните социални права.

1.10 Предвид опасенията у голяма част от населението на Европа, че след 20 години за много хора вече няма да е гарантиран достъпът до качествени здравни грижи (1), би следвало да се разработят адекватни, ясни и прозрачни цели и те да бъдат съпроводени от подходящ мониторинг и от разяснителна работа сред обществеността.

1.11 Наред с новите възможности и с повишаването на икономическия растеж и на конкурентоспособността, миграцията има и свои сенчести страни. Комисията би следвало в бъдеще да се занимае също и с тези отрицателни аспекти и да изготви мерки за тяхното избягване.

1.12 Също както и Комисията, ЕИСК придава голямо значение на прилагането и спазването на действащите законови разпоредби. Но за тази цел, особено що се отнася до директивата за командироване на работници, не са достатъчни само призиви към държавите-членки. Във връзка с това при извършването на трансгранични операции трябва да се отдава по-голямо значение особено и на създаването на ефективни мерки. Комитетът приветства също така призива на Комисията към всички държави-членки да дадат пример, като ратифицират и започнат да прилагат конвенциите на МОТ, които МОТ счита за актуализирани.

2. Предложение на Комисията

2.1 Европейската комисия представи на 2 юли 2008 г. съобщение относно обновена социална програма (2). В него тя констатира, че новите социални дадености изискват нови отговори. Промените се извършват бързо. Политиките трябва да бъдат в крак, да отговарят по иновативен и гъвкав начин на предизвикателствата на глобализацията, на технологичния напредък и демографското развитие.

2.2 Комисията посочва, че потенциалният обхват на дейностите е широк и налага да бъдат определени приоритети. Ето защо програмата е съсредоточена върху редица ключови области, в които дейността на ЕС е стойностна и се провежда при пълно зачитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност:

— децата и младежите –утрешният ден на Европа;

— инвестиране в хората, повече и по-добри работни места, развиване на нови знания и умения;

— мобилност;

— по-дълъг живот в по-добро здраве;

— борба с бедността и социалното изключване;

— борба с дискриминацията;

— възможности, достъп и солидарност на глобално равнище.

2.3 Дейностите във всяка от тези области допринасят за реализирането на трите цели на програмата — възможности, достъп и солидарност.

2.4 Както посочва Комисията, прегледът на постигнатото в социалната област е потвърдил, че гражданите и заинтересованите страни очакват от ЕС да внесе европейска добавена стойност в социалното развитие.

2.5 Комисията възнамерява да продължи да си служи с инструментите на Договора за ЕO (законодателство, социален диалог, общностен метод, отворен метод за координация, финансиране на ЕС, привличане на гражданското общество) и да използва потенциала за положително взаимодействие между споменатите инструменти в цялостен подход и в едно „по-умно“ съчетание от инструменти за реализация на политиките. Посочва се, че координацията и наблюдението на икономическите и бюджетните политики също играят значителна роля в това отношение.

3. Общи бележки

3.1 В обновената социална програма Комисията отбелязва, че политиките на ЕС и сега вече имат силно социално измерение и положително социално въздействие. Съгласявайки се с това, ЕИСК във всеки случай е на мнение, че ЕС трябва да има по-силно изразено социално измерение и положително социално въздействие, особено по време на финансова криза в прословутото „глобално село“. Тази криза води след себе си и икономическа криза, а в държавите-членки на ЕС се очертава рецесия. Това от своя страна означава затруднения за предприятията и тежки времена за работниците и за обществото като цяло. Независимо от обстоятелството, че социалната политика в голямата си част попада в правомощията на правителствата на държавите-членки, Комитетът приветства инициативите, подети от Комисията през 2007 г. с прегледа на социалната действителност и сега — с представянето на обновената социална програма, и вярва, че една обща стратегия ще спомогне за намаляване на страховете, свързани с бъдещото развитие на благосъстоянието. Би трябвало обаче да се отправи още по-силно социално послание към гражданите на Европа.

3.2 Оценява се като принципно положителен фактът, че програмата не се ограничава само върху класическите области на социалната политика, а обхваща и други сфери като образованието, здравето и междукултурния диалог.

3.3 В момента обаче един „традиционен“ общностен подход, пък макар и обновен и разширен върху нови сфери, не е достатъчен по мнение на Комитета. Въпросът за основната макроикономическа политическа ориентация не трябва да остава извън обсега на вниманието. В противен случай има опасност важни направления да останат и в бъдеще без осезаемо социално измерение.

3.4 Комитетът застъпва гледището, че социалното измерение на Европа би следвало да намери израз и в една истинска програма за социално действие. Само обновена социална програма не е достатъчна. Програмата за социално действие трябва да се основава на положителното сътрудничество между държавите-членки, а не на конкурентна „надпревара до край“ по отношение на социалните права, социалната закрила и условията на труд (3). Тази програма трябва да се концентрира върху онези аспекти, които носят резултати във връзка с подобряването на условията на живот и труд, укрепването на системите за социална сигурност при отчитане на тяхната устойчивост и степен на положително въздействие върху заетостта, повишаването на конкурентоспособността, по-добрата способност за адаптиране на предприемачите и работниците, както и по-добрите и повече на брой работни места.

3.5 Необходимо е да се тръгне активно към определянето на социални цели. Реактивна позиция в смисъл, че задачата на социалната политика е да реагира на промените и да адаптира хората към новите изисквания на икономиката, не е достатъчна. Човекът и инвестирането в хората трябва да заемат централно място, цел трябва да бъде подобряването на условията на живот и труд, а ясните, ефективни и задължителни инструменти трябва да изграждат гръбнака на европейската социална политика.

3.6 Именно предвид настоящата криза не бива да се забравя, че съществува обща на цялото общество отговорност за благосъстоянието на всеки отделен човек. Това включва най-вече справедливо разпределение на доходите, достатъчни възможности за заетост в конкурентоспособни предприятия, социална защита при рискове като болест, инвалидност, безработица и старост, подкрепа за семейства, възможности за образование за всички, защита срещу бедност, както и висококачествени и достъпни услуги от общ интерес.

3.7 Икономическата динамика и социалният прогрес не са в противоречие помежду си, а се подкрепят взаимно. Социалната пазарна икономика съчетава конкурентоспособност със социална справедливост. Важно е социалната, икономическата и екологичната сфера да бъдат поставени на равна нога помежду им.

4. Цели и приоритети

4.1 ЕИСК смята за уместно и необходимо ЕС, в тясно сътрудничество със социалните партньори, да подкрепя държавите-членки при прилагането, съгласуването и наблюдението на общите им принципи на гъвкава сигурност. При това приоритет би трябвало да бъде да се оказва подкрепа на хората и да се подобряват техните условия на живот и труд. Социалните аспекти следва специално да се вземат под внимание. Комисията и държавите-членки следва да се постараят да свържат дискусиите, които могат да доведат до реформи, с укрепването и модернизирането на индустриалните отношения на всички равнища. По този начин ЕИСК желае да стане свидетел на по-силна връзка между дебата за гъвкавост и сигурност и укрепването на социалния диалог на всички равнища, както и на колективното договаряне на съответните нива, при зачитане на многообразието на различните системи за индустриални отношения в държавите-членки. Концепцията за гъвкава сигурност следва да укрепи по балансиран начин както гъвкавостта, така и сигурността. Концепцията за гъвкава сигурност не означава едностранно и неправомерно ограничаване на правата на работниците — ЕИСК отхвърля тази идея (4).

4.2 Преди всичко младите хора, търсещи работа, се сблъскват с големи затруднения при достъпа до заетост. Пазарът на труда нерядко предлага на т.нар. „поколение на вечните стажанти“ нетипични форми на заетост, които в някои случаи биха могли да доведат до временни трудови отношения (5). Мерките за активно включване и подкрепата за ученето през целия живот трябва да бъдат подчертано приветствани. Качествените и сигурни работни места са в силна взаимовръзка с добрата и широка образованост. Европейският съюз и особено държавите-членки обаче следва освен това да разработят микс от политики, за да съгласуват по-добре помежду им уменията и квалификацията, от една страна, и изискванията към предприятията, от друга. Би трябвало да се осигури по-висока степен на „пригодност за заетост“ на абсолвентите и да се подобрят рамковите условия за предприятията, така че те да могат да създават качествени работни места. Освен това е необходимо да се предприемат мерки за избягване на временните и несигурни трудови отношения. В навечерието на оценката на Европейския пакт за младежта (2005 г.) би било полезно най-сетне да се пристъпи към действия.

4.3 Целесъобразна би била също и една общностна инициатива за стимулиране на качествени работни места за млади хора. Целта на тази инициатива би трябвало да бъде, с активната подкрепа на социалните партньори да се оценят по достойнство качествата и постиженията на абсолвентите с помощта на нова точка за контакт в рамките на програмата за микрокредитиране JASMINE (6).

4.4 ЕИСК смята за важни насърчаването на предприемаческата дейност, преподаването на предприемачески умения и подкрепата за финансовото обучение в ЕС. Предприемаческият дух в най-широк смисъл, който може да стимулира и насърчава иновационна и творческа нагласа, е ключов инструмент на Лисабонската програма, който спомага за повишаване на растежа, за създаването на по-добри работни места, за постигане на социално сближаване и за борба със социалното изключване (7).

4.5 В рамките на стратегията за заетостта и на отворения метод на координация би трябвало да се поставят много по-амбициозни, по-ефективни и по-лесно измерими цели с повече изпълнителни правомощия на Европейската комисия. Отново е необходимо концентриране върху измерими европейски цели, особено в сферата на включването в дейности, образованието и ученето през целия живот, младежката заетост, достъпа до висококачествено здравеопазване и равнопоставеността между половете (8).

4.6 При подкрепата за ученето през целия живот особено внимание следва да се обърне на един парадокс в образователната политика, а именно обстоятелството, че при обучението лица с по-ниска квалификация биват поставяни в по-неблагоприятно положение.

4.7 Борба срещу продължителната безработица и младежката безработица, насърчаване на равнопоставеността между мъжете и жените, както и на по-висок процент на заетост на жените, укрепване на програмата на Общността за заетост и социална солидарност — „Прогрес“ 2007—2013 г (9)., особено с цел увеличаване на капацитета на най-важните мрежи на ЕС за насърчаване и подкрепа на политиките на Общността и за въвеждане на прогресивни инструменти за проучване на потребностите и перспективите чрез процедури за участие „отдолу нагоре“.

4.8 Необходимо е да бъдат подобрени рамковите условия за социалния диалог. Във връзка с това Комитетът констатира, че все още не е създадена незадължителна рамка за транснационално колективно трудово договаряне като част от Социалната програма 2005 г (10)..

4.9 ЕИСК споделя мнението на Комисията, че бързото постигане на съгласие по предложенията за директиви за работното време (11) и за временната работа, предоставена от посредническа агенция, е от голямо значение (12). В този смисъл ЕИСК приветства приемането от Съвета на директивата за временната работа, предоставена от посредническа агенция.

4.10 Няколко неотдавнашни решения на Съда на ЕО (делата Laval (13), Viking (14) и Rüffert (15)) демонстрираха по драстичен начин зареденото с напрежение противопоставяне между правата на единния пазар, от една страна, и основните права — особено синдикалните права, от друга, и повдигнаха принципни въпроси. Оттук произтича съответна необходимост от действия. Форумът за дискусии, предложен от Комисията, е първа стъпка в това отношение. Сега Комисията би следвало да подложи на задълбочено проучване въздействието на единния пазар върху правата на работниците и върху колективното трудово договаряне. В случай, че е необходимо и уместно, трябва възможно най-бързо да бъдат предприети подходящи и конкретни мерки за защита на работниците, от които да става ясно, че нито икономическите свободи, нито правилата на конкуренцията имат предимство пред основните социални права.

4.11 Мобилността на хората предлага многообразни възможности и допринася за повишаване на икономическия растеж и на конкурентоспособността. Наред с тези положителни аспекти обаче Комитетът смята за също така необходимо да бъдат разгледани и отрицателните страни на мобилността, особено във връзка с по-големите миграционни вълни. Тук се имат предвид особено социалните въздействия като социалното и семейното положение на мигрантите и на членовете на техните семейства, социалният дъмпинг — преди всичко във връзка с незаконната заетост, жилищните условия на мигрантите, както и възможните отражения върху пазара на труда. Освен това би следвало да бъдат разгледани средно- и дългосрочните въздействия върху образователната система в страната на произход и „изтичането на мозъци“ (16). Резултатите от тези анализи следва да станат основата за мерки за отстраняване на такива въздействия.

4.12 ЕИСК приветства волята на Комисията да действа за разработването на качествени, достъпни и устойчиви социални услуги. Той категорично застъпва мнението, че общият интерес от тези услуги следва да има приоритет пред правилата на единния пазар и на конкуренцията. Във всеки случай е нужно изясняване на съответните понятия и разпоредби. Поради това Комитетът предлага многопистова, прогресивна концепция, в която секторните и тематичните отправни точки да се обвържат помежду си. Това би следвало да доведе до приемането на законодателни актове там, където те са необходими и/или до адаптиране на тези принципи и условия към различните засегнати отрасли (хоризонтален подход със секторна ориентация) (17).

4.13 Имайки предвид опасенията у голяма част от населението на Европа, че след 20 години за много хора вече няма да е гарантиран достъпът до качествени здравни грижи (18), би следвало да се разработят адекватни, ясни и прозрачни цели и те да бъдат съпроводени от подходящ мониторинг и от разяснителна работа сред обществеността.

4.14 Като се има предвид решението на Съда на ЕО по делото Rüffert, е твърде дръзко да се говори за „силен социален рефлекс“ точно във връзка с правилата на ЕС за обществените доставки (19). Не трябва също така да се пропуска, че европейските директиви за обществените поръчки се концентрират предимно, а практиката на възлагане на обществени поръчки — почти изцяло — върху икономическите аспекти. За да могат съответно да вземат предвид социалните аспекти, възложителите на обществени поръчки се нуждаят от ясни и задължителни рамкови условия. Освен това процедурите за възлагане на обществени поръчки биха добили социален облик, ако не само се даде възможност, но и се поставят задължителни изисквания за вземане под внимание на определени социални аспекти. ЕИСК смята, че следователно е целесъобразно Комисията да обмисли конкретни предложения в тази посока. Така например биха могли да се включат социални разпоредби, основаващи се върху основни насоки на ЕС, за да се използва по този начин по-пълноценно потенциалът на отворения метод на координация.

4.15 В своето становище относно директивата за работното време (20) ЕИСК вече изрази съжалението си, че Европейският съюз пропуска една възможност, ако не вземе под внимание съвместяването на личния и професионалния живот. Поради това ЕИСК изрично приветства резултатите от консултацията на Комисията със социалните партньори относно съвместяването на личния и професионалния живот и публикуваните междувременно предложения за подобряване на закрилата при майчинство (21) и за повече права за жените, които извършват дейности в качеството на самостоятелно заети лица (22). Комитетът приветства също и факта, че европейските социални партньори предприемат преразглеждане на директивата за родителския отпуск.

4.16 Според Комитета действията на Общността за насърчаване на равнопоставеността, за подкрепа на хората с увреждания, за борба срещу социалното изключване и за насърчаване на активната интеграция би следвало да бъдат допълнени със засилени активни политически мерки, насочени също към заетост за възрастни хора, както и към групи от населението в неравностойно положение и към безработните. Борбата срещу бедността също следва да бъде приоритет. При това особено внимание следва да се отдели на жените и на самотните родители. Същевременно е желателно да се засилят политическите мерки за балансирано интегриране на имигрантите. Чрез Обсерваторията на пазара на труда ЕИСК може активно да допринесе за тези анализи.

5. Инструменти

5.1 ЕС въведе през последните години законодателни минимални стандарти в областта на равнопоставеността на жените и мъжете и на недискриминацията, както и в някои сфери на условията на труд и на колективната защита на правата на работниците. Тези правни разпоредби са изключително важна част от европейската социална политика. Въпреки че бяха предприети някои стъпки напред, има още много място за по-нататъшни подобрения.

5.2 ЕИСК се застъпва за това, да бъде използвана цялата палитра на социалнополитическите инструменти (законодателни разпоредби, метод на отворена координация, самостоятелни споразумения между социалните партньори) и да се прилага най-подходящият за съответната тема инструмент. Факт е, че някои области изобщо не са разгледани досега на европейско равнище — например обезщетенията за отпуск по болест, определянето на статут на заето лице или защитата при преместване на друга работа; други области са покрити само частично, като например съчетаването на професионалния и семейния живот и защитата на труда.

5.3 Безспорно важно е ефикасното въвеждане в националното законодателство, прилагането и спазването на действащите законодателни разпоредби. По този въпрос ЕИСК е напълно съгласен с Комисията. Важно е също така при прилагането на минималните стандарти те да се разглеждат като трамплин за действителното подобряване на условията на труд и живот, а не като крайна цел на развитието. Доброто прилагане изисква ефикасни и подходящи инструменти и подкрепа преди всичко при трансгранични операции. Това се прояви особено ясно при въвеждането и прилагането на директивата за командироване на работници (23). Само призив за сътрудничество не е достатъчен, а ще са необходими валидни за цяла Европа обвързващи общи условия. Във връзка с това по-специално при извършването на трансгранични операции трябва да се отдава по-голямо значение и на създаването на ефективни мерки.

5.4 Междусекторният, секторният и транснационалният социален диалог остава един от основните стълбове на социалния модел в държавите-членки и на равнище ЕС. Работодателите и профсъюзите играят ключова роля за преодоляването на социалните предизвикателства, тъй като те са мощни движещи сили за постигането на икономически и социален напредък (24).

5.5 Гражданският диалог — който следва да бъде ясно разграничен от социалния диалог — ще бъде друг основен стълб в бъдеще. Включването на гражданите и техните организации на всички нива в изграждането на социална Европа ще бъде истинско предизвикателство (25).

5.6 ЕИСК споделя гледището на Комисията, че потенциалът на отворения метод на координация (ОМК) следва да се засили, като при това е необходимо определянето както на количествени, така и на качествени цели. ЕИСК потвърждава, че отвореният метод на координация трябва да стане „по-местен“, отразявайки по този начин подхода за участие отдолу нагоре и осигурявайки необходимата координация на партньорите и политиките (26). Освен това обаче Комитетът препоръчва също Европейският парламент да бъде включен в по-висока степен в ОМК. По този начин би могла да се засили политическата легитимация на ОМК.

5.7 Определянето на цели за благоденствието на гражданите, които да надхвърлят обичайния показател БВП на глава от населението, се приветства от Комитета и може да допринесе за това, да се ограничи преобладаващо икономическият подход към резултатите, постигани от националните икономики (27).

Брюксел, 14 януари 2009 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Mario SEPI

(1) Вж. „Expectations of European citizens regarding the social reality in 20 years' time“ (Очаквания на европейските граждани относно социалната реалност след 20 години), аналитичен доклад, май 2008 г., т. 2.9; Флаш Евробарометър Серия #227.

(2) СOM(2008) 412 окончателен; Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновена социална програма: Възможности, достъп и солидарност в Европа на 21-ви век.

(3) Становище на ЕИСК относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г—н OLSSON (ОВ C 27, 3.2.2009 г.), параграф 4.1, стр. 99.

(4) Вж. становище на ЕИСК относно „Гъвкавост и сигурност (колективното договаряне и ролята на социалния диалог като механизъм за регулиране и реформиране на пазарите на труда)“, докладчик: г—н JANSON (ОВ C 256, 27.10.2007 г.; параграф 1.4, стр. 108).

(5) Вж. предложения от ЕИСК пакет от мерки за предоставяне на младите хора на перспективи за бъдещето отвъд несигурната заетост, в становище по собствена инициатива „Заетост на приоритетни категории“ от 12.7.2007 г., докладчик г—н GREIF, част 5: „Ефективна борба с безработицата сред младежта“ (ОВ C 256, 27.10.2007 г., стр. 93).

(6) Вж. становище на ЕИСК „Микрокредитиране“, докладчик: г—н PEZZINI, ОВ C 77, 31.3.2009 г., стр. 23.

(7) Вж. становище на ЕИСК относно „Предприемаческият дух и Лисабонската програма“, докладчик: г-жа Sharma, съдокладчик: г—н OLSSON (ОВ C 44, 16.2.2008 г.; параграф 1.1, стр. 84).

(8) Вж. становище CESE относно „Насоки за политиките по заетостта“, докладчик: г—н GREIF (ОВ C 162, 25.6.2008 г., параграф 2.1, стр. 92).

(9) Решение № 1672/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на програма на Общността за заетост и социална солидарност — „Прогрес“ (ОВ L 315, 15.11.2006 г.).

(10) Съобщение на Комисията „Социалната програма“ от 9.2.2005 г., СOM(2005) 33 окончателен.

(11) Изменено предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/88/ЕО относно някои аспекти на организацията на работното време, СOM(2005) 246 окончателен.

(12) Изменено предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно условията на труд за временни работници, СOM(2002) 701 окончателен.

(13) Съд на ЕО, дело C-341/05: Laval un Partneri Ltd срещу Svenska Byggnadsarbetareförbundet (шведския професионален съюз на строителните работници).

(14) Съд на ЕО, дело C-438/05: Международна федерация на транспортните работници и др.срещу Viking Line ABP и др.

(15) Съд на ЕО, дело C-346/06: адвокат д—р Dirk Rüffert в качеството му на синдик на Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG срещу федерална провинция Долна Саксония.

(16) Емиграция на особено високообразовани или надарени хора от дадена страна.

(17) Вж. становище на ЕИСК относно „Единен пазар за Европа през 21-ви век“, докладчик: г—н Cassidy, съдокладчици: г—н HENCKS и г—н CAPPELLINI, параграфи 1.13 и 1.15 (ОВ C 77, 31.3.2009 г., стр. 15).

(18) Вж. „Expectations of European citizens regarding the social reality in 20 years' time“ (Очаквания на европейските граждани относно социалната реалност след 20 години), аналитичен доклад, май 2008 г., т. 2.9; Флаш Евробарометър Серия 227; проучване, проведено от The Gallup Organization — Унгария по поръчка на ГД „Трудова заетост“.

(19) COM(2008) 412 окончателен, параграф 5.6.

(20) Вж. становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/88/ЕО относно някои аспекти на организацията на работното време“, докладчик: г-жа Engelen-Kefer (ОВ C 267, 27.10.2005 г., стр. 16).

(21) Предложение за изменение на Директива 92/85/EИО от 3 октомври 2008 г., COM(2008)600/4.

(22) Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за прилагане на принципа на равно третиране на мъжете и жените, които извършват дейности в качеството на самостоятелно заети лица, и за отмяна на Директива 86/613/ЕИО, СOM(2008) 636 окончателен.

(23) Директива 96/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1996 г. относно командироването на работници в рамките на предоставянето на услуги (ОВ L 18, 21.1.1997 г.).

(24) Вж. становище на ЕИСК от 9.7.2008 г. относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г—н OLSSON (ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 99), параграф 5.6.

(25) Вж. становище на ЕИСК от 9.7.2008 г. относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г—н OLSSON (ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 99), параграф 5.7.

(26) Вж. становище на ЕИСК от 9.7.2008 г. относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г—н OLSSON (ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 99), параграф 7.9.3.

(27) Вж. становище на ЕИСК от 9.7.2008 г. относно „Нова европейска програма за социално действие“, докладчик: г—н OLSSON (ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 99), параграф 7.9.2.