BG Официален вестник на Европейския съюз C 303/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Достоен труд в световните вериги на доставки“

(становище по собствена инициатива)

(2016/C 303/03)

Докладчик: г-жа Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

На 21 януари 2016 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Достоен труд в световните вериги на доставки“.

(становище по собствена инициатива)

Секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 април 2016 г.

На 517-ата си пленарна сесия, проведена на 25 и 26 май 2016 г. (заседание от 25 май), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 188 гласа „за“ и 1 глас „против“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Въпросът за достойния труд в световните вериги на доставки (СВД), като например текстилната, шивашката и обувната промишленост, електрониката, полезните изкопаеми и селскостопанската промишленост действително е изключително важен за всички публични и частни участници на национално и международно равнище в управлението на веригите на доставки.

1.2 Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) адаптира вътрешните си процедури, за да успее да даде своето становище преди 105-ата сесия на Международната конференция по труда (МКТ) в Женева по въпросите на достойния труд в СВД. ЕИСК препоръчва:

1.3 Европейската комисия да приеме всеобхватна и амбициозна стратегия, за да насърчава достойните условия на труд в СВД с всички свои вътрешни (достъп до обществени поръчки на ЕС, етикетиране и др.) и външни политики (търговска политика, политика за развитие, политика на съседство и др.);

1.4 да се възприеме общ език, общи определения и да се направи оценка на статистическите данни от различните заинтересовани страни: ОИСР, МОТ, СТО, Европейската комисия, Световната банка и МВФ (1), за да се избегне объркване и погрешно тълкуване, и да се изготви последователна политика от публичните органи, участващи в тази област, с различни компетентности;

1.5 като се вземат предвид Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, да се разпознават и насърчават най-добрите практики и инициативи в разработения „инструментариум“: насоките на ОИСР за многонационалните предприятия, секторните насоки на ОИСР по надлежната проверка (текстил и облекла, полезни изкопаеми, селско стопанство и финанси), подпомагането на търговията, финансовите схеми за компенсиране на щети, кодексите за поведение, етикетите, стандартите и инструментите за самооценка. Целта е да бъде въведена постепенна, последователна и устойчива политика за отговорно управление на СВД;

1.6 да се насърчават практически и подходящи подходи, основани на риска, които да отчитат специфичното естество на световната верига за създаване на стойност и СВД (линейна или модулна, проста или сложна, краткосрочна или дългосрочна организация);

1.7 въз основа на оценка на съществуващите практики да се насърчава многостранният формат, включващ публични и частни заинтересовани страни, социални партньори, НПО, експерти и др., с оглед разработване на най-добрия набор от мерки, вдъхновени от насоките на ОИСР, с цел идентифициране на рискове, предотвратяване и смекчаване на последиците от тях, комуникация и отчитане на изпълнението на плана за действие. Мерките, предвидени в плановете за действие, могат да включват както законодателни, така и незаконодателни мерки, най-добри практики, финансови стимули, достъп до обучение и изграждане на капацитет за социален диалог и за профсъюзите;

1.8 да се настоява за анализ, посветен на видовете инструменти за прозрачност, които биха могли да се въведат с цел информиране на крайните потребители относно социалните условия на производство;

1.9 на предстоящата конференция на МОТ да бъдат обсъдени възможностите МОТ да изпълнява активна роля за гарантирането на достоен труд по световните вериги на доставки, като включително бъде разгледан въпросът за разработването и приемането в бъдеще на подходящи инструменти, чрез които с ангажимента на всички участници да се допринася за ефективното подобряване на условията на труд.

2. Въпросът за достойния труд в световните вериги на доставки: определения, контекст и залози

2.1 Определения

2.1.1 Световна верига за създаване на стойност (СВСС): това понятие се появи в средата на 90-те години, за да опише „пълния спектър от дейности, които се изискват, за да премине даден продукт от неговия замисъл, през разработката му, набавяните за него суровини и междинни продукти, до пускането му на пазара, дистрибуцията и подкрепата за крайния потребител“ (2). СВСС следва да подкрепят „модернизирането на процеса“ (производителят възприема по-добри технологии за повишаване на ефективността) и „функционалното модернизиране“ (уменията на производителя да разработва проекти, да създава репутация на търговската марка и да се занимава с маркетинг). При все това, редица примери показват, че това не винаги е така. Въпросът за постигане на устойчиво и отговорно управление на СВСС заема челно място в международния дневен ред (ОИСР, МОТ, Г-7, Г-20, ЕС и ООН), като се има предвид, че нарастващият обем на търговията и инвестициите в световен мащаб се осъществява чрез СВСС и че възлагането на външни изпълнители и трансграничната координация на световното производство от водещи предприятия имат значителни социални въздействия. Някои от тях са положителни, например по-добре платени работни места, по-голяма заетост сред жените, създаване на работни места, даващи възможност за достъп до заетост, развитие на умения и разпространение на знания и технологии. Други дават повод за тревога, като несигурна работа, лоши условия на труд (включително в областта на здравословните и безопасни условия на труд), липса на социални права (включително липса на социално осигуряване) и нарушаване на правата на човека и основните трудови права. Това води до разработването и прилагането на различни инструменти на национално и международно равнище, като например конвенциите на МОТ, Насоките на ОИСР и Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека (вж. също параграф 2.3.3), и рамки на политики, като например Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (3) и придружаващата Програма за действие от Адис Абеба относно финансирането за развитие (4) в подкрепа на спазването на трудовите стандарти и насърчаването на достойни условия на труд, както и по-нататъшното развитие на търговията, инвестициите, частния сектор и веригите на доставки.

2.1.2 Световна верига на доставки (СВД): тя е съставена от взаимосвързани организации, ресурси и процеси, които създават и доставят продукти и услуги до крайните потребители. Като такава тя е част от световната верига за създаване на стойност, предназначена за набавяне на суровини, а не за идейния замисъл или разпространението на стоките или услугите.

На пленарната сесия на Международната конференция по труда (върховния орган на МОТ за вземане на решения) през юни 2016 г. ще се проведе общо разискване относно достойния труд в СВД. Целта му е да помогне на участниците в МОТ (т.е. правителства, работодатели и работници) да добият по-добра представа как тяхната ангажираност в СВД може да помогне на националните и местните икономики да се развиват по устойчив и приобщаващ начин, допринасяйки за създаване и растеж на предприятията, както и за насърчаване на качествени работни места и спазване на трудовите стандарти. Целта на настоящото становище е да послужи като принос на ЕИСК към този дебат.

2.1.3 Достоен труд: концепция, формулирана от участниците в МОТ и приета от Международната конференция по труда в Декларацията относно социалната справедливост за справедлива глобализация (5); тази концепция обхваща национални и местни програми, въведени с цел постигане на четири стратегически цели: — насърчаване на създаването на работни места, развитието на умения и устойчив поминък, — гарантиране на правата на работното място и по-специално за работници в неравностойно положение и бедни работници, — разширяване на социалната закрила за мъжете и жените, за да се осигури подходящо обезщетение в случай на загуба или намаляване на доходите и достъп до подходящи здравни услуги, — насърчаване на социалния диалог чрез участието на силни и независими организации на работниците и работодателите. В качеството си на орган, задаващ световните стандарти, МОТ прие редица конвенции, които са от значение за световните вериги на доставки. Те включват основните (базови) трудови стандарти (т.е. утвърждаването на свободата на сдружаване и правото на колективно договаряне, насърчаване на недопускането на дискриминация на работното място и забраната на принудителния и детския труд), както и конвенциите в областта на здравословните и безопасни условия на труд, трудовите инспекции и други. Страните, които ги ратифицират, са длъжни да приведат своето законодателство и практики в съответствие с конвенциите. Освен това, въз основа на Декларацията на МОТ от 1998 г. за основните принципи и права в областта на труда (6), всички държави — членки на МОТ, са задължени да спазват и да въведат в законодателството и в практиката основните трудови стандарти, дори да не са ратифицирали съответните конвенции.

2.2 Структура и съдържание на СВСС и СВД в международната търговия

2.2.1 Тежестта на СВСС в световната търговия нарасна бързо и според данни на СТО, ОИСР, МОТ и УНКТАД от 2013 г. (7) СВСС представляват между 60 % и 80 % от международната търговия и осигуряват над 20 % от работните места в световен мащаб (8). Секторите, обхванати от такива взаимосвързани организационни компоненти като проектирането, производството, разпространението и потреблението, ориентирани към многонационалните предприятия, включват селско стопанство, промишленост (напр. автомобилостроене, аеронавтика, текстил и облекла, играчки, електроника) и услуги (напр. телефонни центрове, информационни технологии).

2.2.2 Формите и структурите на тези СВСС също се различават: някои от тях са доста къси (малък брой дейности), докато други са по-дълги и включват икономически, социални и финансови връзки между дружества, установени в многобройни и далечни страни (от САЩ до ЕС и Азия). Според Gary Gereffi (9) има три преобладаващи вида СВСС: обусловена от закупчика и в повечето случаи от разходите система (такъв е случаят със СВСС на облеклата и обувките) и обусловена от производителя система с някои технологични компетенции на доставчиците в развиващите се страни, включително разработването и иновациите (електроника).

2.2.3 СВД като компонент на СВСС се основава на връзката между закупчици и доставчици и потенциални подизпълнители. Тази „верига“ може да бъде оформена по различни начини: вертикално интегрирана, каптивна верига, верига с модулно управление (основните доставчици могат да оперират независимо от водещото дружество) или пазарни вериги за стоковите пазари.

2.3 Управление на СВД в стратегията за корпоративна социална отговорност (КСО): основни участници и инструментариум

2.3.1 Определението на ЕС за КСО признава „отговорността на предприятията за тяхното въздействие върху обществото“ (10).

2.3.2 Въз основа на редица проблеми, настъпили през последните двайсет години, особено в сектори като електрониката, спортните стоки и облеклото, следните въпроси бяха откроени, по-специално от ОИСР, като изключително важни за устойчивото управление от страна на многонационално предприятие, в качеството му на водещо дружество, на неговите СВСС и СВД: 1) идентифициране на рискове от сериозни нарушения на правата на човека и трудовите права, екологични щети и корупция; 2) предотвратяване на възникването на такива рискове посредством подхода за надлежна проверка и прилагане на устойчиво управление чрез оценка на рисковия профил на страната и индивидуалната оценка на риска на доставчика (11); 3) смекчаване на рисковете чрез последователни, силни и трайни политики за КСО по отношение на веригата на доставки: избор на доставчик, изисквания и договор със съществуващите доставчици, социални одити и повишаване на критериите за оценка на постигнатия напредък; 4) докладване и комуникация с различни заинтересовани страни в дружеството, като профсъюзи, и извън дружеството, например НПО или органите на публичната администрация, отговарящи за здравословните и безопасни условия на труд или прилагането на конвенциите на МОТ за подобряване на устойчивото управление на СВД.

2.3.3 Голям кръг заинтересовани страни: множество публични и частни, национални, европейски и международни организации и органи понастоящем работят по тези въпроси, особено след драматичните събития в „Рана Плаза“ (Бангладеш) през 2013 г., при които загинаха над 1 100 работници: 1) на национално ниво, в допълнение към законодателните мерки в областите, обхванати от достойния труд и правата на човека (напр. Закона за съвременното робство в Обединеното кралство от 2015 г. с разпоредби относно прозрачността в рамките на веригите на доставки) (12), правителството и парламента, с подкрепата на социалните партньори, заинтересовани страни като НПО и с помощта на националното звено за контакт на ОИСР разработват и прилагат различни инициативи (напр. национални планове за действие в областта на стопанската дейност и правата на човека или относно КСО и други, като неотдавнашните инициативи, напр. във Франция или Германия относно надлежната проверка); 2) на равнището на ЕС бяха предприети действия в различни вътрешни и външни политики, както в контекста на по-широките партньорства с трети страни, така и чрез специфични секторни инициативи. Например главите относно търговията и устойчивото развитие в неотдавна договорените и влезлите в сила споразумения на ЕС за търговия и инвестиции включват задължителен ангажимент на страните да спазват основните трудови стандарти (включително чрез пристъпване към ратифициране на основните конвенции на МОТ и стремеж към по-високи равнища на защита на труда на национално равнище), ефективно да прилагат ратифицираните конвенции на МОТ, да насърчават достойните условия на труд, схемите за справедлива търговия и практиките, свързани с КСО. Те предвиждат и създаването на механизъм за мониторинг от страна на гражданското общество (в допълнение към междуправителствения орган), включващ социалните партньори, който да следи за прилагането на тези разпоредби и да съветва страните по различни въпроси, включително свързани с търговията и труда. Тарифните преференции за развиващите се страни, предоставени по схемата ОСП+, премахват изцяло тарифите по над 66 % от тарифните позиции за уязвимите държави, които поемат обвързващ ангажимент да ратифицират и да приложат ефективно 27 базови международни конвенции, включително осемте основни конвенции на МОТ (13). ЕС е разработил и изпълнява стратегия относно КСО, преразглеждането на Директива 2013/34/ЕС относно извънфинансовата отчетност (екологични и социални въпроси, права на човека, борбата с корупцията, многообразието в управителните съвети и т.н.); Пакта за устойчивост на Бангладеш (международна инициатива под егидата на ЕС, насочена към по-стриктно спазване на трудовите права, здравословните и безопасни условия на труд и стандартите за безопасност на сградите в сектора на конфекцията в страната) (14); нова стратегия за търговия и инвестиции на ЕС, включваща отговорно управление на СВД (15), а настоящото (нидерландско) председателство на ЕС поставя акцент върху отговорното управление на СВД; 3) на международно равнище се провеждат дискусии и се извършват дейности в ОИСР (напр. изготвяне на Насоките по надлежната проверка за отговорни вериги за доставки в текстилния и обувния сектор (16), Насоките за многонационалните предприятия (17), публикуването на Насоки за отговорни вериги за доставки на селскостопански продукти (18)), ООН (напр. Глобалния договор и Ръководните принципи за бизнеса и правата на човека (19)) и МОТ (преглед на Тристранната декларация относно многонационалните предприятия и социалната политика и подготовка на дебата на Международната конференция на труда през юни 2016 г., посветен на достойния труд в СВД). Бяха въведени различни частни инициативи на постоянна или временна основа, например за подобряване на здравето и безопасността във фабриките за облекла в Бангладеш след инцидента в „Рана Плаза“ (Споразумение за противопожарна безопасност и безопасност на сградите в Бангладеш) (20).

2.3.4 Всички тези публични и частни участници са ангажирани в разработването и прилагането на различни средства и инструменти, насочени към подобряване на условията на труд и правата на работното място: — регламенти, закони, конвенции; — кодекси за поведение; — социален диалог, включително в трансграничен контекст (21); — сертификати за КСО и социална отчетност; — схеми за финансиране за обезщетяване на жертви; — други инициативи с участието на множество заинтересовани страни; — помощ и програми за развитие, включително изграждане на капацитет (здравословни и безопасни условия на труд, социален диалог, изпълнение на конвенциите на МОТ и др.).

3. Оценка на някои най-добри практики в два различни икономически сектора

3.1 СВД в шивашката и обувната промишленост

3.1.1 СВД в шивашката и обувната промишленост обхваща различни участници и производствени процеси. Делът на Азиатско-тихоокеанския регион в световния износ на облекла, текстилни изделия и обувки възлиза на 601 милиарда щатски долара, което се равнява на 60 % от общата световна търговия, като лъвският дял се пада на Китай. Страни като Бангладеш и Камбоджа увеличават специализацията си в производството и износа на облекла и обувки, като имат съответно 89,2 % и 77,4 % от общия износ на стоки през 2014 г. (22). Това се дължи най-вече на рязкото увеличение на заплатите в шивашката и текстилната промишленост в Китай, което е накарало международните закупчици да търсят нови доставчици в Азия. Според МОТ (23) през 2014 г. средните доходи в повечето държави са били по-малко от 200 щ.д. на месец. Минимални месечни работни заплати за неквалифицирани работници от сектора за производство на облекло се прилагат в Китай (до 297 щ.д.), Филипините, Малайзия, Индонезия (247 щ.д.), Тайланд, Виетнам (145 щ.д.), Индия (136 щ.д.), Камбоджа (128 щ.д.), Пакистан (119 щ.д.), Бангладеш (71 щ.д.) и Шри Ланка (66 щ.д.). Основните рискове са липсата на заплата, гарантираща жизнен минимум, принудителният или детският труд, лошите трудови правоотношения поради слабата защита на свободата на сдружаване и ограниченото колективно договаряне, липсата на здравословни и безопасни условия на труд, недостатъчната трудова инспекция, недостатъчно развитите системи при трудови злополуки, замърсяването на водите, излагането на въздействието на химични вещества, както и експлоатацията на жените като работна сила.

3.1.2 На 24 април 2013 г. срутването на сградата „Рана Плаза“ в Бангладеш, в която се помещаваха фабрики за облекло, причини смъртта на 1 136 души, предимно жени. Мащабът на злополуката, предизвикана от много лошото състояние на сградата и липсата на аварийни изходи, доведе до изключителна мобилизация на правителства (ЕС и държавите членки, САЩ, Канада, Норвегия), международни организации (МОТ, ОИСР и Световната банка), международни и местни участници с амбициозен набор от действия, насочени към насърчаване на национални мерки в краткосрочен план (обезщетение за семействата на жертвите, инспекции на фабрики за облекло и коригиращи действия, нови методи за одит, преразглеждане на трудовото законодателство), националните средносрочни мерки (напр. създаване на независими профсъюзи и засилване на инспекциите на труда) и систематични мерки с цел насърчаване на отговорното управление на световните вериги на доставки. Пример: Оценка на постигнатия напредък в сектора на конфекцията в Бангладеш след срутването на фабриката „Рана Плаза“ (януари 2016 г.) — Споразумение за противопожарна безопасност и безопасност на сградите в Бангладеш: подписано от 220 закупчици на облекла. — Съюз за безопасност на работниците в Бангладеш: създаден през май 2013 г. от 26 предимно северноамерикански търговски марки. — До януари 2016 г. в сектора на конфекцията в Бангладеш са създадени 341 нови профсъюза (132 през 2014 г.). — До януари 2016 г. са извършени проверки в 3 734 фабрики за предназначена за износ конфекция по отношение на структурната стабилност на сградите и противопожарната и електрическата безопасност. — Наети са 235 нови инспектори (24). — Програмата за по-добра работа за Бангладеш: 38 фабрики, произвеждащи облекла за 17 търговски марки и търговци на дребно. — Обезщетение на жертвите: 24,1 милиона щ.д. за внесени 3 490 иска.

3.1.3 ОИСР подготвя Насоки по надлежната проверка за отговорни вериги за доставки в текстилния и обувния сектор.

3.1.4 МОТ, в сътрудничество с международни донори, правителства, работници и работодатели, изпълнява проекти в сектора за производство на облекла (напр. в Азия), имащи за цел увеличаване на достъпа до информация относно възнагражденията, условията на труд и трудовите правоотношения за подобряване качеството на социалния диалог относно трудовите стандарти, укрепване на капацитета на социалните партньори и механизмите за колективно трудово договаряне, както и гарантиране на трудовите стандарти на равнището на фабриката (25).

3.1.5 Европейската комисия работи по водеща инициатива за устойчива верига на доставки на облекла, включваща съвместно планиране, координирано финансиране, съвместно осъществяване на програми, повишаване на осведомеността сред потребителите и др.

3.1.6 Социалните партньори в ЕС от текстилния сектор и сектора на облеклата са разработили съвместна инициатива, подкрепена от Европейската комисия, с инструмент за оценка на риска за КСО от значение за СВД. Те са в процес на окончателното му завършване и го подготвят за разпространение сред МСП и други заинтересовани страни.

3.1.7 Нидерландското председателство на ЕС желае да проучи начините за засилване на синергиите между политиката на ЕС за развитие и търговската политика, за да се допринесе за устойчивото развитие на СВСС.

3.1.8 Германският федерален министър на икономиката, сътрудничеството и развитието г-н Gerd Müller създаде специален „Алианс за устойчив текстил“ с участието на основните партньори. На последната среща на Г-7 той направи много конкретно обобщение на положението: „Ще струва едно евро да се поеме отговорност, само по едно евро на рокля, яке или панталон, за да се гарантира, че усилената работа в Бангладеш, Камбоджа или в Африка е рентабилна и децата и шивачките получават възможности в живота“ (26).

3.1.9 С нарастването на броя на частните инициативи беше натрупан опит и това ще спомогне за обмена на най-добри практики. Сред тях са ICS (Инициатива социална клауза) с 22 големи вериги за търговия на дребно като Monoprix, Carrefour или Casino, с оборот от над 243 милиарда евро, които имат подобна методология за социалния си одит; и BSCI (Европейската инициатива за социално ангажиран бизнес), създадена през 2003 г. от FTA (сдружение за международна търговия), разположено в Брюксел, с над 1 700 търговци на дребно и вносители от 36 страни в бизнес отношения с 30 000 завода.

3.2 СВСС и СВД в електрониката

3.2.1 Според проучване на СВСС, изготвено от Sturgeon and Kawakami (27), „междинните ресурси на сектора за облеклата изглеждат много по-маловажни по отношение на стойността на междинните стоки, отколкото ресурсите, вложени в електрониката и производството на леки автомобили“.

3.2.2 СВСС в електрониката е една от най-важните вериги в сектора на стоките с над 17 % общо произведени междинни стоки през 2006 г. спрямо 2,7 % в сферата на химикалите и пластмасите и 1,9 % в тази за части за въздухоплавателни средства. Двете водещи страни в износа на междинни продукти в електрониката са Китай/Хонконг и Съединените щати.

3.2.3 Трите основни участници, които осигуряват „модулността на веригата за създаване на стойност“, са следните: — водещите дружества (главно в индустриализираните страни); — подизълнителите, отговорни за покупка на части, монтаж на платки, окончателен монтаж и тестване, най-вече в Китай, Тайван и Виетнам; — лидерите на платформата, определени като „дружества, които са успели да приложат своите технологии (под формата на софтуер, хардуер или комбинация) в продуктите на други предприятия“. Модулният характер на тази специфична верига за създаване на стойност се състои в кодификацията и стандартизацията на ключовите бизнес процеси като проектиране с помощта на компютър, планиране на производството и контрол на стоково-материалните запаси и логистиката.

3.2.4 Битовата електроника има кратък жизнен цикъл на продуктите, който варира от три до 18 месеца, с бързо излизане от употреба. В резултат на това доставчиците на тези продукти са изправени пред поръчки за все по-бързо достигане до пазара. Например когато Apple представи iPhone през 2007 г., времето за достигане до пазара беше шест месеца; през 2012 г. то се сви до по-малко от две седмици (28). Това е предизвикателство за производителите и работниците и е необходимо да се разработят и приложат решения за справяне с този проблем. Докато в някои дружества беше постигнато споразумение за извънреден труд или работа на смени през върховия сезон и компенсиране за това през останалата част от годината, в други беше наблюдавано значително увеличение на броя на временните договори и наемането на работници или имигранти чрез агенция (например в Мексико през 2009 г. 60 % от работещите в сектора на електрониката са били наети чрез агенции за временна заетост, достигайки 90 % през върховия сезон) (29). Това често означава намаляване на правата на работниците, напр. по-ниски заплати, липса на социално осигуряване или забрана за членство в профсъюзи. Решенията биха могли да включват, в допълнение към националното законодателство, споразумения на ниво предприятие, както и по-добра координация и обмен на информация между закупчици и доставчици, като по този начин се даде възможност за по-добро планиране на производството и използване на постоянни вместо временни работници.

3.2.5 Въпросите за спазването на правата на човека и трудовите права свързват електронната промишленост и с темата за добива на полезни изкопаеми в засегнати от конфликти и високорискови зони, като например региона на Големите езера в Африка (30). След приемането на законодателството на САЩ (закона Dodd-Frank) през 2014 г. Европейската комисия представи предложение за регламент за създаване на механизъм за самостоятелно сертифициране за вносителите на калай, тантал, волфрам и злато на пазара на ЕС, за да се гарантира, че постъпленията от добива и търговията с тези полезни изкопаеми не подклаждат местни въоръжени конфликти. Вместо това надлежната проверка, съпътствана от други мерки, следва да допринася за прозрачността по веригата на доставки и да окаже положително влияние върху създаването на работни места и условията на труд в мините, като здравословни и безопасни условия на труд, равнища на доходите или излизане от сивата икономика. Това ще даде възможност и за продължаване на добива в Африка, вместо да се търсят други региони в света, незасегнати от конфликт (31).

3.2.6 ОИСР изготви Насоки по надлежната проверка за отговорни вериги за доставки на полезни изкопаеми от засегнати от конфликти и високорискови зони (32).

3.3 СВСС и СВД в други сектори

3.3.1 ЕИСК би желал също да подчертае, че СВСС и СВД в други сектори, като сектора на услугите и селскостопанската промишленост, може да се сблъскат с проблеми по отношение на условията на труд, по-специално здравословните и безопасни условия на труд.

3.3.2 Подкрепата на МОТ за достойния труд в икономиката в селските райони (33) е съсредоточена върху 3 приоритетни области за действие: достоен труд за лицата в неравностойно положение и маргинализираното и уязвимо население на селските райони, достоен труд за работниците във веригите на доставки в селските райони, достоен труд за работниците в плантациите в селските райони.

4. Приносът на ЕИСК относно начините за осигуряване на достоен труд в СВД

С оглед на 105-ата сесия на Международната конференция на труда през юни 2016 г. (Женева), ЕИСК би желал да направи публично достояние своя принос с различни препоръки за най-ефикасните начини и средства, за да се гарантира подобряване на условията на труд на работниците в дружествата доставчици или подизпълнители, занимаващи се с производствени мощности в СВД.

4.1 Да се изясни ролята на всяка заинтересована страна

Ролите и задълженията на всяка заинтересована страна следва да се изяснят, за да се избегне объркване:

— Правителствата отговарят за изготвяне, изпълнение и привеждане в изпълнение на националното трудово и социално законодателство, ратифициране и ефективно прилагане на конвенциите на МОТ, а в случая със страните — членки на ЕС, и за транспонирането и изпълнението на директивите на ЕС; тяхно задължение е също да осигуряват всички административни и финансови ресурси, включително за трудова инспекция, за да гарантират спазване на нормативната уредба.

— Международните организации задават стандарти и разработват световни инициативи с цел насърчаване на международните трудови стандарти и отговорното бизнес поведение. В този контекст документи като например Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека (рамката „Утвърждаване, спазване и правни средства за защита“) предоставят насоки по отношение на ролите и отговорностите на основните участници.

— Социалните партньори се насърчават да участват и да подкрепят социалния диалог по отношение на трудовите стандарти и условията на труд, включително в секторен и трансграничен контекст, а правителствата следва да гарантират, че свободата на сдружаване и колективно договаряне е ефективно защитавана и поощрявана.

— Многонационалните предприятия следва да спазват законите, приложими в страните, в които оперират; те биват насърчавани да се ангажират да спазват подходите на КСО и надлежната проверка.

— НПО допълват усилията на други участници и играят ключова роля за повишаване на осведомеността относно трудовите права, както и за разкриването на злоупотреби. Предвид сложността и очевидните огромни рискове, свързани с тези ключови участници, ЕИСК отправя призив в полза на структурирани, прозрачни и приобщаващи платформи на заинтересованите страни за търсене на решения на такива сложни въпроси.

4.2 Да се отговори на статистическото предизвикателство на измерването на търговските и инвестиционните потоци

ЕИСК има амбицията да направи оценка на действителното състояние на СВСС и СВД по отношение на стойността, растежа и създаването на работни места, както и на настъпилите неотдавна качествени промени в тези вериги. Това означава да се работи например с Евростат и ГД „Търговия“ по наличните данни, събрани от СТО и ОИСР. Това по-добро разбиране на новата организация на международната търговия със сигурност ще доведе до нови предложения относно използването на традиционните инструменти на споразуменията за търговия и развитие като премахване на тарифи, регулаторно сближаване, по-добър достъп до обществени поръчки, общи правила за произход, изграждане на капацитет и подпомагане на търговията.

4.3 Да се настоява за действително интегриран подход на ЕС, например по отношение на търговията, развитието и политиката за съседство

ЕИСК подкрепя желанието на Европейската комисия, заявено в неотдавнашното съобщение за търговската и инвестиционната политика на ЕС, да се използват всички външни политики на ЕС, за да се насърчава устойчивото развитие в трети страни, по-специално в развиващите се страни като Бангладеш, Виетнам, Мианмар (34), Камбоджа или Лаос, както и в страни от други континенти, посредством различни инструменти. Това означава включване на глави относно търговията и устойчивото развитие в договаряните и бъдещи споразумения за свободна търговия, по-добра връзка между търговската политика и помощта/изграждането на капацитет, насърчаване на отговорното бизнес поведение в инвестиционната политика и развитието на частния сектор, специализирани проекти, целящи по-добро спазване на трудовите стандарти, подкрепа за обучение на националните социални партньори, информационни семинари и т.н.

4.4 Да се предложат реалистични ангажименти

ЕИСК има богат опит в областта на устойчивостта, с участие в изпълнението и мониторинга на специални глави в споразумението за свободна търговия, участие в множество комисии на гражданското общество, и това му дава възможност да предложи справедлив баланс между необходимите правни изисквания в областта на правата на човека и трудовите права, прозрачността, борбата с корупцията и необходимата гъвкавост на многонационалните предприятия да организират и развиват своите СВД по ефективен начин, съобразен с различните местни условия.

4.5 Да се насърчават ефективни превантивни мерки

В световен мащаб МСП са все по-ангажирани в СВД и продължават да имат значителен неизползван потенциал в това отношение. Ето защо ЕИСК би желал да даде по-голяма публичност на някои конкретни инструменти, които съществуват на пазара, вече изпробвани и изпитани от дружества, което ще помогне на МСП да участват в устойчивото управление на техните СВД, включително картографиране на доставчиците, инструменти за самооценка, стандарти и предложения за договорни клаузи.

4.6 Да се съдейства за създаване на ново поколение одити

Социалните одити се появиха през 1990-те години и бяха критикувани както заради техническите им аспекти (напр. квалификацията на одиторите, начините за извършване на одити, естеството на въпросите), така и заради аспекти по същество (условно измерване за един доставчик, липса на системен и постепенен напредък, трети страни, отговарящи за подобряване на социалните условия и др.). ЕИСК би искал да подкрепи появата на ново поколение одити, които ще обхващат не само социални, но и екологични и управленски въпроси с по-амбициозни цели. Крайната цел ще бъде да се заменят стандартизираните въпросници с диагнози въз основа на множество критерии, специфични за отделните дружества в конкретна световна верига на доставки и да се въведе надеждна процедура за последващи действия с подкрепата на социалните партньори.

4.7 Да се създадат ефективни инструменти за прозрачност за потребителя

На срещата на върха на Г-7 през декември 2015 г. бяха приветствани, например, практически инструменти, като приложения за мобилни устройства, които могат да помогнат на потребителите да сравняват и разбират социалните и екологичните етикети на продуктите.

ЕИСК подкрепя настоящите усилия на ЕС за измерване и показване на въглеродния отпечатък на някои категории потребителски стоки и е готов да насърчава най-добрите национални практики в областта на екологичното етикетиране, като например проведения във Франция експеримент между 2010 и 2013 г. за екологично етикетиране по множество критерии.

4.8 Да се подкрепят програми за изграждане на капацитет и други инициативи, насочени към насърчаване на социалния диалог и подходи с участието на множество заинтересовани страни

Световните икономически резултати на дружествата и спазването на принципите на достойния труд са тясно свързани с наличието на независими профсъюзи и организации на работодателите, качеството на социалния диалог и благосъстоянието на работната сила.

ЕИСК подкрепя „Програмата за по-добра работа“ на МОТ, чиято цел е да се подпомогнат местните социални партньори да играят ефективна роля и да бъдат в състояние да провеждат колективно трудово договаряне.

Секторни инициативи, като например Споразумението за противопожарна безопасност и безопасност на сградите в Бангладеш в сектора на конфекцията, могат да мобилизират закупчиците, производителите и профсъюзите да разработят и прилагат цялостен и ефективен подход, обхващащ целия сектор.

ЕИСК подкрепя и междуотрасловия социален диалог, включително споразуменията за търговия и сътрудничество/международните рамкови споразумения. Съществуващите споразумения от този вид се доказаха като важен инструмент за насърчаване на правата на работниците в световните вериги на доставки. При по-нататъшното развитие или по-широкото прилагане обаче следва да се вземе предвид необходимостта от запазване на гъвкавостта както по отношение на съдържанието, така и на механизмите за последващи действия на тези споразумения. Въз основа на извлечените поуки по отношение на изпълнението, партньорите следва също да се стремят към тяхното непрекъснато усъвършенстване.

Брюксел, 25 май 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) ОИСР (Организация за икономическо сътрудничество и развитие), Международна организация на труда (МОТ), Световна търговска организация (СТО), Международен валутен фонд (МВФ).

(2) www.globalvaluechains.org/concept-tools.

(3) http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E.

(4) http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf.

(5) http://www.ilo.org/global/meetings-and-events/campaigns/voices-on-social-justice/WCMS_099766/lang--en/index.htm.

(6) http://www.ilo.org/declaration/thedeclaration/textdeclaration/lang--en/index.htm.

(7) http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/wir2013_en.pdf.

(8) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_368626.pdf.

(9) The organisation of Buyer-Driven Global Commodity Chain: How US Retailers Shape Overseas Production Networks, Commodity Chains and Global Capitalism („Организация на обусловената от закупчика световна верига за стоки: как търговците на дребно в САЩ влияят на мрежите за производство в чужбина“, „Стокови мрежи и световен капитализъм“), Wesport, 1994 г.

(10) http://ec.europa.eu/growth/industry/corporate-social-responsibility/index_en.htm.

(11) Вж. например инструмента за самооценка, разработен от Euratex и IndustriAll с подкрепата на Европейската комисия за текстилните и шивашките предприятия в ЕС.

(12) http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2015/30/contents/enacted.

(13) През 2011 г. ЕИСК прие становище относно схемата: ОВ C 43, 15.2.2012 г., стр. 82.

(14) http://trade.ec.europa.eu/doclib/events/index.cfm?id=1433 и http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1447.

(15) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf.

(16) https://mneguidelines.oecd.org/responsible-supply-chains-textile-garment-sector.htm.

(17) https://mneguidelines.oecd.org/text/.

(18) http://www.oecd.org/daf/inv/investment-policy/rbc-agriculture-supply-chains.htm.

(19) http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf.

(20) http://bangladeshaccord.org/.

(21) Той може да бъде под формата на транснационални споразумения между предприятия, наречени още международни рамкови споразумения. За подробности, вж. Информационен доклад REX/443, стр. 8: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.35349.

(22) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/documents/publication/wcms_419798.pdf.

(23) Пак там.

(24) „Напредък в изпълнението, резултати от заседанието за преразглеждане на Пакта за устойчивост на Бангладеш“, 11 януари 2016 г.

(25) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---asia/---ro-bangkok/---ilo-islamabad/documents/publication/wcms_363149.pdf.

(26) http://www.bmz.de/g7/en/Entwicklungspolitische_Schwerpunkte/Menschenwuerdige_Arbeit/index.html.

(27) Was the crisis a Window of Opportunity for Developing Countries? (Беше ли кризата възможност за развиващите се страни?), Timothy J. Sturgeon, Momoko Kawakami, Документ за изследване на политиката, изготвен от Световната банка.

(28) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_345445.pdf.

(29) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/meetingdocument/wcms_317267.pdf.

(30) През октомври 2013 г. ЕИСК прие становище относно гарантирането на жизненоважния за ЕС внос, включително на полезни изкопаеми и суровини: ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 47.

(31) http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-157_en.htm.

(32) http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm.

(33) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_norm/---relconf/documents/meetingdocument/wcms_311653.pdf.

(34) Например инициативата за трудови права в Мианмар (МОТ, САЩ, Япония, Дания, ЕС).