[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 17.3.2011

COM(2011) 131 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

във връзка със статистиката, изготвена в изпълнение на Регламент (ЕО) № 2150/2002 относно статистиката на отпадъците, и нейното качество

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

във връзка със статистиката, изготвена в изпълнение на Регламент (ЕО) № 2150/2002 относно статистиката на отпадъците, и нейното качество

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 3

1.1. Регламент за статистиката на отпадъците 3

1.2. Качество на данните в многометодна среда 3

1.3. Контрол на качеството 4

2. Точност и навременност 5

3. Пълнота 5

4. Точност на данните 6

4.1. Обхват на данните 6

4.2. Разпределение по икономически сектори 6

4.3. Класификация на отпадъците 6

5. Съпоставимост 6

5.1. Съпоставимост във времето 6

5.2. Съпоставимост между държавите 6

6. Тежест за предприятията 6

7. Преразглеждане на регламента за статистиката на отпадъците 6

8. Постижения и перспективи 6

Въведение

Регламент за статистиката на отпадъците

Член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2150/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 25 ноември 2002 г. относно статистиката на отпадъците[1] изисква на всеки три години Комисията да представя на Европейския парламент и Съвета доклад за изпълнението на регламента. Първият доклад беше публикуван през 2008 г.[2]

Раздел 7, точка 3 от приложения I и II съдържа изискването представяните от държавите-членки доклади за качеството да се включат в доклада по член 8. Тези доклади са достъпни в Интернет на следния адрес:

http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/data_transmission/quality_statistics/2008

Настоящият доклад прави обобщение на напредъка от първото предаване на данни през 2006 г. Докладът обхваща 27-те държави-членки на ЕС и взема предвид резултатите от последното предаване на данни през юни 2010 г. Докладът описва също така преминаването от NACE Rev. 1.1 към NACE Rev. 2 и очертава промените и очакваните подобрения в резултат на преразглеждането на регламента за статистиката на отпадъците.

С начало референтната 2004 г., регламентът изисква от държавите-членки на ЕС да предоставят данни всяка втора година. Приложения І и ІІ определят изискванията към статистиката за генерирането на отпадъци, третирането на отпадъци и капацитета за третиране на отпадъци. Резултатите са разделени по категории отпадъци в съответствие със статистическата номенклатура на отпадъците (EWC-Stat), определена в приложение III към регламента.

Качество на данните в многометодна среда

Регламент (ЕО) № 2150/2002 определя данните, които трябва да се представят и необходимото качество, но не предписва конкретен метод за изготвяне на статистиките на отпадъците, които по този начин се съставят в многометодна среда. Това дава възможност на държавите-членки да запазят установените си системи за събиране на данни и да сведат до минимум промените, необходими за спазване на регламента.

Многометодният подход обаче може да доведе до методически разлики между отделните държави, между различни набори данни в една и съща държава и дори в рамките на самите набори данни. Това затруднява запазването на съпоставимост на данните и осигуряването на високо качество на данните.

Начинът, по който може да се измерва качеството на данните, зависи от използваните методи. При различните методи съществуват различни параметри на качеството (напр. коефициент на вариация при извадковите изследвания, анализ на чувствителността за процеса на моделиране и др.). По-специално, комбинирането на методи в рамките на наборите данни затруднява дефинирането на показателите за цялостното качество на данните. Вследствие, многометодният подход в регламента затруднява оценката и оповестяването на качеството на данните.

В своите доклади за качеството държавите-членки описват данните по отношение на елементи на качеството, които обикновено се използват в Европейската статистическа система[3] и са определени в Регламент (ЕО) № 1445/2005 за качеството на статистиката на отпадъците[4].

Контрол на качеството

Откакто бяха предадени данни за пръв път през 2006 г., Евростат създаде ефикасна двуетапна система за контрол на качеството. Първият етап представлява бърза оценка на данните и на докладите за качеството, като на държавите се изпраща доклад с оценка в срок от два месеца след крайния срок за докладване. Вторият етап представлява по-задълбочено валидиране без строго определен срок.

Бързата оценка се извършва въз основа на пет критерия:

- пълнота на наборите данни;

- пълнота на доклада за качеството;

- навременност;

- правилно прилагане на дефинициите и класификациите;

- прилагане на добри статистически методи.

На този етап валидирането на данните се отнася главно до вътрешната съгласуваност на новите данни и развитието, настъпило във времето. Анализът се извършва на равнище силно обобщени данни и целта му е да открие съществени скокове в редовете.

Бързата оценка се цени от държавите, което личи от незабавните реакции на въпросите, повдигнати в докладите за оценка, и гарантира навременното публикуване на данните. Данните по държави се публикуват в базата данни за разпространение на Евростат три месеца след крайния срок за предаване.

Задълбоченото валидиране анализира данните на по-детайлно равнище (напр. по икономически сектори и по категории отпадъци) и сравнява моделите и настъпилите развития между държавите. Проверките за валидирането включват:

- вътрешнодържавни сравнения на генерирането на отпадъци със стойностите от предишни години за всяка икономическа дейност, като се използват подходящи показатели;

- междудържавни сравнения на данните за всяка икономическа дейност;

- насрещни проверки с данни за отпадъците по други задължения за докладване, каквото е мониторингът на спазването на изискванията при изпълнение на друго свързано с отпадъците законодателство.

Евентуални въпроси се сверяват с докладите за качеството на държавите и с получените реакции на бързата оценка и могат да доведат до втори пакет въпроси, изпратен на засегнатите държави.

Точност и навременност

Данните и докладите за качеството се внасят в срок от 18 месеца след референтната година, т.е. срокът за предаване за референтната 2008 г. е 30 юни 2010 г. Държавите бяха помолени, в случай на непълни данни или непредадени доклади за качеството, да предоставят липсващата информация възможно най-бързо.

До момента на изготвяне на настоящия доклад, спазването на срока за докладване за референтната 2008 г. може да се обобщи, както следва:

- 19 държави предадоха навреме своите набори от данни;

- 4 държави-членки внесоха данните в рамките на три седмици след крайния срок, така че те могат да бъдат разгледани в първия кръг на оценяване (Португалия, Австрия, Франция, Кипър);

- 1 държава-членка (Румъния) предаде данните на 20 септември 2010 г.;

- 3 държави-членки внесоха данните повече от 3 месеца след крайния срок: Италия ги предаде на 11 ноември, Гърция — на 1 декември, а Ирландия — на 21 декември 2010 г. Гърция и Ирландия отбелязаха сериозни закъснения в докладването и през предишните години на докладване.

В обобщение, спазването на срока за докладване за 2008 г. е задоволително. Всичко 23 от 27-те държави-членки внесоха необходимите документи навреме или със закъснение, не по-голямо от три седмици. В Евростат е установена процедура за мониторинг на спазването на изискванията и по определен график на кратки интервали се изпращат напомнителни съобщения на държавите-членки. С това точността се подобри в сравнение с референтната 2006 г., когато за същия период предадоха данни 18 държави.

- Публикуване

Данните за генерирането и третирането на отпадъци бяха публикувани в базата данни за разпространение на Евростат на 4 октомври. Актуализиране на базата данни се очаква след завършването на задълбоченото валидиране.

Пълнота

Предаването на пълни набори от данни е от решаващо значение за изготвянето на обобщени данни за ЕС. Липсващите данни ограничават тълкуването и информативната стойност на статистиката на отпадъците. Поради това от държавите се изисква да сведат до минимум липсващите данни, като, ако е необходимо, изпращат приблизителни стойности.

В първия кръг на докладване за референтната 2004 г., 6 от 27-те държави-членки можаха да предоставят пълни набори от данни за генерирането на отпадъци , обхващащи всички категории отпадъци и всички сектори. 21 държави-членки предадоха набори от данни с някои пропуски. Повечето пропуски в данните бяха свързани или с отпадъците, образувани в селското стопанство, горското стопанство, лова (NACE A 01, A 02) и рибарството (NACE A 03), или с докладването на утайките (по тегло и сухо тегло). Общо, делът на липсващите данни за образуването на отпадъци възлизаше на около 9 % от изискваните данни.

За референтната 2006 г. пълнотата на данните се подобри значително. Делът на липсващите стойности за генерирането на отпадъци спадна на 2,1 %. Липса на данни беше докладвана само от 7 държави, докато 20 държави-членки предоставиха пълни набори от данни. Делът на липсващите данни е най-висок в секторите вече упоменати по-горе (NACE A 01–03). Най-високи дялове на липсващи стойности през 2006 г. бяха докладвани от Ирландия, Италия и Латвия.

По отношение на данните за третирането на отпадъци броят на държавите с непълни набори от данни на национално равнище също спадна значително между 2004 и 2006 г. През 2004 г. 15 държави докладваха непълни набори данни. Делът на липсващите данни за ЕС-27 възлиза на 2,5 % от изискваните данни. През 2006 г. само 5 държави предадоха непълни данни за количествата третирани отпадъци. Делът на липсващите данни спадна на 1,5 %. Над 70 % от липсващите данни са свързани с обезвреждането на отпадъци посредством „земна обработка и изхвърляне във водни обекти“, което се прилага главно за безопасни утайки.

По-нататъшно подобряване на пълнотата на данните за генерирането на отпадъци е отбелязано за референтната 2008 г. Поради късното предаване на данни от страна на три държави обаче, оценката все още продължаваше в момента на изготвянето на настоящия доклад.

Точност на данните

Точността се отнася до близостта между оценената или изчислената стойност и точната или истинската стойност, като включва аспекти като извадкови грешки, обхват на данните, приложени прагове, липса на реакция, поправки, контроли и корекции или поверителност.

Обхват на данните

Целта на регламента е да се изготвя статистика на отпадъците в съответствие с обхвата на Директива 2008/98/ЕО. Статистика за генерирането на отпадъци трябва да се съставя за всички икономически сектори и за домакинствата, и трябва да включва получаването на отпадъци от операции по оползотворяване и по обезвреждане на отпадъци — известни като вторични отпадъци. Статистиката следва да обхваща и отпадъци от малки предприятия (< 10 служители), въпреки че такива предприятия следва да бъдат освободени от проучвания, когато е възможно.

Статистиката за третирането на отпадъците обхваща всички оползотворени или обезвредени отпадъци в дадена държава, независимо от произхода им. Основната идея на регламента е да се събират данни за крайното местоназначение на отпадъците; операции за предварително третиране не са обхванати.

От обхвата на регламента са изключени всички отпадъци, които се рециклират направо на обекта, където се генерират.

- Грешки от обхвата

Наблюдаваните грешки от обхвата главно са свързани с един от следните аспекти:

- неясни (правни) дефиниции, напр. по отношение на разграничението между това кое е отпадък и кое не е;

- внесени и изнесени отпадъци;

- обхват по отношение на вторични отпадъци и малки предприятия;

- проблеми, засягащи специфични икономически сектори (напр. строителни дейности и дейности по събаряне на сгради).

Пълното въздействие на грешките от обхвата е трудно да се оцени. Грешките от обхвата могат да доведат както до недооценяване, така и до надценяване при оценката. Възможните въздействия на методическото адаптиране са демонстрирани с примери от Полша и Швеция. За референтната 2008 г. Полша приведе обхвата на данните за животински фекалии и оборски тор в съответствие с европейската съдебна практика (Дело C-416/02) , и изключи от статистиката на отпадъците количеството оборски тор, използвано върху земеделски земи. В Швеция обхватът на данните за дървесни отпадъци и животински и растителни отпадъци беше подложен на преоценка по отношение на критериите за разграничаване между отпадъци и странични продукти[5]. В двете държави тези корекции доведоха до значително намаляване на образуваните количества, съответно с около 96 млн. тона в Полша и около 21 млн. тона в Швеция.

Разпределение по икономически сектори

Регламентът приканва държавите-членки да разпределят данните си в 20 генериращи отпадъци дейности (19 икономически сектора плюс домакинствата). Правилното разпределение по генериращи дейности е необходимо условие за:

- съпоставимостта на количествата на отпадъците по сектори;

- съгласуваността на статистиката на отпадъците със статистиката на стопанската дейност.

Разбивката на икономическите дейности е определена въз основа на Класификацията на икономическите дейности в Европейската общност (NACE). За референтните 2004 и 2006 години се прилага NACE Rev. 1.1; считано от 2008 г., данните се събират в съответствие с NACE Rev. 2.

- Преминаване към NACE Rev. 2

Новото разпределение по икономически категории в съответствие с NACE Rev. 2 е определено в приложение IV към Регламент (ЕО) № 1893/2006[6]. Поради високата степен на събирателност, използвана в регламента за статистиката на отпадъците, въздействието на преминаването от NACE Rev. 1.1 към NACE Rev. 2 е ограничено; 17 от 19-те икономически събирателни групи, приложени към статистиката на отпадъците, като цяло са еднакви.

Най-голямата промяна е свързана с класификацията на дейностите по управление на отпадъците. Дейностите по управление на отпадъците, които досега бяха обхванати от Обезвреждане на отпадъчни води и отпадъци, хигиенно-санитарни и подобни дейности (NACE Rev. 1.1, раздел 90), са разпределени в новия раздел 38 Дейности по събиране, третиране и обезвреждане на отпадъци ; оползотворяване на материали, а Събиране и третиране на отпадъчни води (NACE rev. 1.1, код 9001) е разпределено в новия раздел 37 Отпадъчни води. В резултат, повечето дейности по управление на отпадъците ще са концентрирани в новия раздел 38. С цел да се поддържа времевия ред на нивото на икономическите сектори, данните за дейностите по управление на отпадъците за 2004 г. и 2006 г. са преобразувани в разпределението съобразно NACE Rev. 2. Преобразуването е извършено от Евростат след консултации с държавите-членки.

Освен това, Издателска дейност (NACE rev. 1.1, код 221) беше преместена от производствената промишленост (подраздел ГД) в новия раздел Й Информация и съобщения , като така стана част от дейностите по услуги. В този случай не се предвижда преобразуване на данните от 2004 г. и 2006 г., освен ако анализите на данните разкриват значително въздействие върху времевия ред .

- Погрешно класифициране

Начинът, по който отпадъците се разпределят към сектора на генериране, зависи от методите, които се прилагат за събирането на данни. В държави, в които данните за генерирането на отпадъците са получени непряко от данните за третирането на отпадъци, съществува значителен риск от неправилно разпределяне. Такъв е подходът, възприет от Дания, Германия, Литва, Австрия и Малта. Информацията за дружеството или сектора, генериращи отпадъци, става известна само чрез вторични източници (напр. операторът по събирането на отпадъци или по третирането на отпадъци) или трябва да бъде получена по друг начин (напр. чрез модели или чрез използването на европейския списък на отпадъците[7], който съдържа информация за произхода на отпадъците).

Някои от засегнатите държави промениха подхода си с цел да подобрят класификацията по икономически сектори. Германия въведе допълнително извадково проучване на генераторите на отпадъци с цел да разпредели генерираните отпадъци по-правилно по източници. Литва също възнамерява да въведе допълнително проучване на генерирането на отпадъци. Австрия очаква подобряване на разпределянето на отпадъците по сектори посредством нова електронна информационна система. Дания въвежда нова система за данни за отпадъците, за да повиши съответствието с изискванията за подробното разпределяне от референтната година 2012 г. нататък.

Класификация на отпадъците

Важността на класификацията на отпадъците за точната и сравнима статистика на отпадъците е очевидна: категориите отпадъци трябва да покриват едни и същи видове отпадъци в държавите-членки с цел да могат да бъдат използвани за мониторинг на политиките по отпадъците на равнище ЕС.

Регламентът определя разбивката по категории отпадъци в съответствие със статистическата номенклатура EWC-Stat, но не предписва използването на конкретна класификация за събирането на данни. Държавите са свободни да използват всяка класификация на отпадъците, ако могат да изготвят определените формати и да постигнат необходимото качество.

Повечето държави събират данните си съгласно Европейския списък на отпадъците (СО), който включва 839 вида отпадъци. Въпреки някои проблеми при прилагането на СО, широко разпространеното използване на тази класификация осигурява висока степен на съпоставимост. Цялостното въздействие на грешките в класификацията върху точността на данните се приема, че е малко.

Съпоставимост

Съпоставимост във времето

С приключването на третия кръг на докладване първата оценка на съпоставимостта на данните във времето става възможна.

Оценката на представените от държавите доклади за качеството показва, че почти всички държави-членки са направили значителни корекции на подходите на националните статистики за отпадъците. Повечето държави в момента допълнително подобряват събирането на данни по отношение на качеството на данните (напр. запълване на пропуски в данните; подобряване на обхвата) и по отношение на ефикасността на методите.

Въпреки това, сравняването на данни за 2008 г. с предишни години, при което се вижда намаляване на генерирането на отпадъци с около 309 млн. тона или 10,9 %, показва, че методическите изменения в отделните държави могат все така да имат значително въздействие върху събирателните данни за ЕС. Това най-добре се илюстрира от факта, че това развитие може да бъде отдадено на методическите промени в три държави-членки. Докато намаляването в Полша и Швеция се дължи на корекции в обхвата на данните (вж. раздел 4.1), Франция докладва значително по-ниски количества отпадъци от строителния сектор (NACE Rev. 1.1, раздел Е), като резултат от нововъведено, по-точно проучване на строителния сектор.

Системата за валидиране на данните на Евростат осигурява, че скоковете по времевия ред са определени и са коригирани или обяснени. В допълнение, представените от държавите доклади за качеството се доказаха като полезно средство за наблюдение на методическите промени и тяхното въздействие в държавите-членки.

За да се осигури съгласуван времеви ред на нивото на икономическите сектори, данните за 2004 г. и 2006 г. бяха коригирани съобразно промените в разпределението по сектори в резултат на преминаването към NACE Rev. 2. В допълнение, данните за 2004 г., които липсваха поради дерогациите за 11 държави, бяха въведени със задна дата въз основа на данните за 2006 г.

Съпоставимост между държавите

Благодарение на общите определения и класификации съпоставимостта на данните между държавите е много висока. Разликите между държавите по отношение на генерираните и третираните общи количества все повече намират обяснение. Остават някои проблеми в случаите, когато държавите не са използвали статистически единици за връзка с икономическите дейности, които генерират отпадъците. Това не влияе на общите количества докладвани отпадъци, но затруднява съпоставимостта по икономически сектори.

Задълбоченият анализ на данните, наред с другото, посредством специфични по сектори индикатори, осигурява непрекъснато подобряване на съпоставимостта между държавите.

Тежест за предприятията

Регламентът за статистиката на отпадъците изисква от държавите-членки да намалят тежестта, като осигурят достъп до административни данни и изключат от проучванията по-малките предприятия, които са с по-малко от 10 служители, освен в случай че допринасят значително за генерирането на отпадъци.

Повечето държави-членки не измерват тежестта с физични величини и поради това могат да предоставят само количествени оценки. В докладите за качеството за референтната 2008 г. седем държави-членки предоставиха данни за времето, което е било необходимо на респондентите. Чешката република, Дания, Германия, Словения и Обединеното кралство докладват тежест между 30 минути и четири часа на респондент. Отчетливо по-дълго време е докладвано като необходимо от Швеция (до 25 ч. на респондент) и от Полша (до 40 ч.) Независимо от големите потребности от време, Швеция счита, че общата тежест от статистиката на отпадъците е много малка, тъй като огромната част от информацията е получена от административни източници, като прякото проучване е използвано само за много малък брой предприятия. В Полша голямата тежест се дължи отчасти на факта, че системата за докладване се променя от статистически проучвания в посока на използването на административна информационна система и дружествата трябва да докладват и по двете системи, докато се установи новата система.

Най-голямата помощ за дружествата е да се избегне двойното докладване чрез използването на административни данни и/или чрез координиране на проучванията за отпадъците между засегнатите институции (статистически служби, министерства на околната среда, агенции за околната среда). За 15 държави-членки административните данни са главният източник за статистиката на отпадъците. Други държави използват административните данни като един от многото източници на данни.

Изключването на малки дружества от проучванията се осъществява по различни начини. Някои държави обхващат малките предприятия чрез извадкови проучвания и екстраполират резултатите. Повечето обаче напълно ги изключват, като стойностите или се пренебрегват, или се екстраполират чрез приблизителни методи с използването на коефициенти. Държавите са установили различни прагове за изключване, определени най-често от броя на служителите или от количеството отпадъци, генерирани на година. Някои държави комбинират двата критерия, за да осигурят обхващането дори и на малките предприятия със събиране на данни, когато те надхвърлят определения праг на генериране на отпадъци.

Преразглеждане на регламента за статистиката на отпадъците

След първите два периода на докладване някои недостатъци станаха очевидни, като някои области за подобряване бяха набелязани още в първия доклад до Европейския парламент и Съвета (COM(2008) 355). В допълнение преразгледаната Рамкова директива за отпадъците (2008/98/EО) установява нови нужди от информация, както и изменени определения.

Поради това през есента на 2008 г. беше създадена работна група, която да разгледа всички възможни теми и да изготви окончателни препоръки за преразглеждането на приложенията към регламента. В края на юли 2009 г. за консултации, на държавите-членки беше изпратен комплект документи, съдържащи подробности и обяснение на предложените промени. Произтеклото правно предложение беше прието от Комисията на 27 септември 2010 г.[8]

Целите на преразглеждането бяха да се:

- увеличи използваемостта на статистиката на отпадъците;

- опростят разпоредбите на регламента;

- уеднакви регламента с други задължения за докладване за отпадъците.

Най-важната промяна е хармонизирането на разпределянето по категории отпадъци в раздел 2 от приложения I и II към регламента. Различните разпределяния пречат на валидирането на данните, както и на тълкуването и на оповестяването на резултатите. В бъдеще генерирането и третирането на отпадъци ще се докладва в съответствие с едни и същи 51 категории отпадъци. Въпреки че това ще доведе до номинално увеличение в данните, които трябва да се докладват, новата разпоредба не се очаква да доведе до допълнителна тежест.

В допълнение някои категории отпадъци бяха реорганизирани или новосъздадени с цел да се повиши използваемостта на данните, напр. за мониторинг на политиките по отпадъците. Това включва:

- отделни категории отпадъци за инертни отпадъци от строителството и събарянето на сгради, за почва и за драгажна маса;

- отделни категории отпадъци за течни и инертни отпадъци от третирането на отпадъци (вторични отпадъци);

- реорганизиране на категориите животински и растителни отпадъци и метални отпадъци;

- събиране на различните химични отпадъци в една категория.

В допълнение категориите за третиране на отпадъците бяха реорганизирани, за да се приведе регламентът в съответствие с определенията и изискванията на преработената Рамкова директива за отпадъците и за да се включат данни за броя и капацитета на депата за отпадъци, които досега се събираха съгласно Директива 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци[9].

Данните за количествата на третираните отпадъци в съответствие с приложение II ще е необходимо да се докладват само на национално равнище. Докладването на равнище NUTS 1 отпада, тъй като няма документирана нужда на политиката от тази информация. Изискванията за докладване за броя и капацитета на съоръженията за третиране на отпадъци бяха намалени, тъй като някои от събираните данни се оказаха с ограничена полза.

Като цяло, преразглеждането на регламента се очаква да повиши използваемостта и яснотата на данните, без да се поставя допълнителна тежест върху държавите. Въпреки че преразглеждането ще доведе до някои скокове, непрекъснатостта на данните във времето ще бъде запазена във висока степен. Преразгледаният регламент ще се прилага от референтната 2010 г.

Наръчникът за прилагането на регламента за статистиката на отпадъците беше коригиран в съответствие с предстоящите промени.

- Статистика за вноса и износа на отпадъци

Член 1, параграф 3 от регламента за статистиката на отпадъците постановява, че след провеждането на пилотните проучвания съгласно член 5, параграф 1 статистиката на отпадъците трябва да обхваща вноса и износа на отпадъци, за които не се събират данни съгласно регламента за превоза на отпадъци (Регламент 1013/2006/ЕО)[10], т.е. за така наречените отпадъци от „зеления списък“. Въз основа на тези разпоредби Евростат изготви програма за пилотно проучване през периода от 2003 до 2007 г., в което участваха 11 държави.

Въз основа на проучванията, резултатите от които са обобщени в доклада на Комисията COM(2008) 501, с държавите-членки беше обсъдено предложение през ноември 2009 г. Обсъждането показа, че няколко държави биха имали значителни трудности с прилагането на редовна статистика на вноса и на износа на отпадъци. В резултат на това Евростат реши да прегледа нуждите на ползвателите и политическата обосновка за тези статистики.

Постижения и перспективи

От първото докладване през 2006 г. досега беше постигнат значителен напредък по отношение на съставянето на статистики на отпадъците. Точността и пълнотата на предаването на данни от държавите-членки, както и навременността на публикуването на данните постоянно се подобряват. Статистиките на отпадъците достигнаха висока степен на съпоставимост между държавите и беше постигнат значителен напредък към пълен обхват на данните. Като цяло, за повечето държави данните са с подходящо качество.

Хармонизацията на данните е нараснала благодарение на набор от документи с методически насоки, които могат да бъдат открити на уебсайта на Центъра за екологични данни за отпадъците. Грешките и методическите недостатъци се откриват от системата за контрол на качеството.

С предаването на данните за 2008 г., сега има налични данни за генерирането и третирането на отпадъци за периода 2004—2008 г. С удължаването на времевия ред данните стават все по-полезни, напр. за показатели за сградния фонд и за използване в областта на счетоводните сметки за околната среда.

В същото време трябва да се спомене, че методическите промени в отделните държави могат все още да имат значително въздействие върху времевия ред на национално равнище, но също така и на равнището на събирателните данни за ЕС-27. Поради това развитията във времето следва все още да се тълкуват предпазливо, след внимателен анализ на съответните данни. Също така, трябва да се наблюдава ефектът от новите концепции, въведени с преразгледаната Рамкова директива за отпадъците, т.е. критериите за прекратяване на статута на отпадък, върху статистиката на отпадъците.

Бяха разработени показатели за генерирането на опасни отпадъци и за генерирането на неинертни отпадъци и бяха включени в набора показатели за устойчиво развитие и в показателите за наблюдение на стратегията „Европа 2020“. Разработването на индикатор за рециклирането обаче все още е в ход.

Значително подобрение по отношение на използваемостта и тълкуваемостта на статистиката на отпадъците се очаква от преразгледания регламент, който ще се прилага, считано от референтната 2010 г.

[1] ОВ L 332, 9.12.2002 г., стр. 1, изменен с Регламент (ЕО) № 849/2010 (ОВ L 253, 28.9.2010 г., стр. 2).

[2] COM(2008) 355 окончателен, 13.6.2008 г.

[3] Уебсайт на Евростат за качеството: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2273.1 2273_47140765&_dad=portal&_schema=PORTAL.

[4] ОВ L 229, 6.9.2005 г., стр. 6.

[5] Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент — Тълкувателно съобщение относно отпадъците и страничните продукти (COM(2007) 59 окончателен).

[6] ОВ L 393, 30.12.2006 г., стр. 1.

[7] Решение 2000/532/EО, свързано със списъка на отпадъците, ОВ L 226, 6.9.2000 г., стр. 3.

[8] Регламент (ЕС) № 849/2010 на Комисията от 27 септември 2010 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 2150/2002 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на отпадъците (ОВ L 253, 28.9.2010 г., стр. 2).

[9] Решение 2000/738/ЕО на Комисията от 17 ноември 2000 г. относно въпросника към докладите на държавите-членки за прилагането на Директива 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци (ОВ L 298, 25.11.2000 г., стр. 24).“

[10] ОВ L 190, 12.7.2006 г., стр. 1, последно изменен с ОВ L 119, 13.5.2010 г., стр. 1.