BG Официален вестник на Европейския съюз C 204/153

P8_TA(2016)0358

Достъп до финансиране за МСП и увеличаване на разнообразието на финансирането за МСП в рамките на съюз на капиталовите пазари

Резолюция на Европейския парламент от 15 септември 2016 г. относно достъпа до финансиране за МСП и увеличаване на разнообразието на финансирането за МСП в рамките на съюз на капиталовите пазари (2016/2032(INI))

(2018/C 204/19)

Европейският парламент,

— като взе предвид своята резолюция от 5 февруари 2013 г. относно улесняване достъпа на МСП до финансиране (1),

— като взе предвид своята резолюция от 27 ноември 2014 г. относно преразглеждането на насоките на Комисията за оценка на въздействието и ролята на теста за МСП (2),

— като взе предвид своята резолюция от 28 април 2016 г. относно годишния доклад на Европейската инвестиционна банка за 2014 г. (3),

— като взе предвид своята резолюция от 25 февруари 2016 г. относно годишния доклад за 2014 г. на Европейската централна банка (4),

— като взе предвид своята резолюция от 9 юли 2015 г. относно изграждането на съюз на капиталовите пазари (5),

— като взе предвид своята резолюция от 25 ноември 2015 г. относно данъчните постановления и другите мерки, сходни по естество или въздействие (6),

— като взе предвид своята резолюция от 19 януари 2016 г. относно годишния доклад относно политиката на ЕС в областта на конкуренцията (7),

— като взе предвид своята резолюция от 19 януари 2016 г. относно равносметка и предизвикателства във връзка с Регламента за финансовите услуги в ЕС: въздействие и пътят напред с оглед на постигането на по-ефикасна и ефективна рамка на ЕС за финансово регулиране и съюз на капиталовите пазари (8),

— като взе предвид своята резолюция от 8 септември 2015 г. относно семейните предприятия в Европа (9),

— като взе предвид дебата от 13 април 2016 г. на основата на въпроси с искане за устен отговор от името на групите PPE, S&D, ECR, ALDE и GUE/NGL относно преразглеждане на коефициента за подпомагане на МСП (10),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 7 декември 2011 г., озаглавено „План за действие за улесняване достъпа на МСП до финансиране“ (COM(2011)0870),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 30 септември 2015 г., озаглавено „План за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари“ (COM(2015)0468),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 28 октомври 2015 г., озаглавено „Осъвременяване на единния пазар: повече възможности за гражданите и предприятията“ (COM(2015)0550),

— като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено „Насоки относно държавните помощи за насърчаване на инвестициите в рисково финансиране“ (11),

— като взе предвид Директива 2011/7/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. относно борбата със забавяне на плащането по търговски сделки (12),

— като взе предвид проучването на Европейската централна банка от декември 2015 г. относно достъпа до финансиране за предприятия в еврозоната от април до септември 2015 г.,

— като взе предвид втория консултативен документ на Базелския комитет по банков надзор относно преразглеждането на стандартизирания подход за кредитен риск от декември 2015 г.,

— като взе предвид доклада на Комисията от 18 юни 2015 г. относно оценка на Регламент (ЕО) № 1606/2002 от 19 юли 2002 г. за прилагането на международните счетоводни стандарти (COM(2015)0301),

— като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен „Колективно финансиране в съюза на капиталовите пазари на ЕС“ (SWD(2016)0154),

— като взе предвид Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението за микропредприятия, малки и средни предприятия (13),

— като взе предвид месечния бюлетин на Европейската централна банка за юли 2014 г. (14),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 28 януари 2016 г., озаглавено „Пакет от мерки за борба с избягването на данъци: следващи стъпки към ефективно данъчно облагане и по-голяма данъчна прозрачност в ЕС“ (COM(2016)0023),

— като взе предвид предложението на Комисията от 30 ноември 2015 г. за регламент относно проспекта, който следва да се публикува, когато публично се предлагат ценни книжа или когато се допускат ценни книжа до търгуване (COM(2015)0583),

— като взе предвид доклада на Европейския банков орган (ЕБО) относно МСП и коефициента за подпомагане на МСП (15),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 22 юли 2015 г., озаглавено „Да работим заедно за работни места и растеж: ролята на националните насърчителни банки (ННБ) в подкрепа на Плана за инвестиции за Европа“ (COM(2015)0361),

— като взе предвид доклада на Комисията за механизма за предупреждение за 2016 г. от 26 ноември 2015 г. (COM(2015)0691),

— като взе предвид член 52 от своя правилник,

— като взе предвид доклада на комисията по икономически и парични въпроси и становищата на комисията по бюджети, комисията по регионално развитие и комисията по култура и образование (A8-0222/2016),

А. като има предвид, че микропредприятията, малките и средните предприятия и дружествата със средна пазарна капитализация играят важна роля за европейската икономика по отношение на растежа и заетостта, като МСП създават 67 % от общата заетост, 71,4 % от увеличението на заетостта и 58 % от добавената стойност в нефинансовия стопански сектор в ЕС през 2014 г. (16);

Б. като има предвид, че понастоящем в законодателството на Съюза не е посочено единно изрично определение за МСП с изключение на категоризациите „малки предприятия“ и „средни предприятия“ съгласно Директивата за счетоводството;

В. като има предвид, че европейските МСП са много разнообразни и включват огромен брой микропредприятия, които често извършват дейност в традиционни сектори, както и нарастващ брой нови стартиращи предприятия и бързо растящи иновативни предприятия; като има предвид, че тези бизнес модели са изправени пред различни проблеми и следователно имат различни нужди от финансиране;

Г. като има предвид, че по-голямата част от европейските МСП извършват дейност предимно на национално равнище; като има предвид, че сравнително малък брой МСП участват в трансгранични дейности в рамките на ЕС, а онези, които изнасят извън Съюза, представляват дребно малцинство;

Д. като има предвид, че 77 % от недостигащото финансиране за МСП в Европа се предоставя от банките (17);

Е. като има предвид, че финансирането на МСП следва да се извършва на възможно най-широка база, за да се осигури оптимален достъп на МСП до финансиране във всяка фаза на развитие на дадено предприятие; като има предвид, че това включва адекватна регулаторна среда за всички канали за финансиране, например банково финансиране, финансиране от капиталовия пазар, полици за кредити, лизинг, колективно финансиране, рисков капитал, кредитиране между лица и т.н.;

Ж. като има предвид, че институционалните инвеститори, като застрахователни дружества, чрез прехвърлянето и трансформирането на рисковете имат важен принос за финансирането на МСП;

З. като има предвид, че в своя доклад относно МСП и коефициента за подпомагане на МСП от март 2016 г. ЕБО установява, че няма доказателства, че коефициентът за подпомагане на МСП е създал допълнителни стимули за кредитиране на МСП в сравнение с кредитирането на големи корпорации; като има предвид обаче, че ЕБО признава, че може да е твърде рано за категорични заключения, с оглед на ограниченията на направената от него оценка, особено ограниченията по отношение на наличните данни, сравнително неотдавнашното въвеждане на коефициента за подпомагане на МСП, факта, че наслагването на промени може да е попречило на установяването на въздействията от коефициента за подпомагане на МСП, както и използването на големи корпорации като контролна група; като има предвид, че ЕБО достига до заключението, че в общ план по-добре капитализираните банки отпускат повече кредити на МСП и че за по-малките и по-новите дружества има по-голяма вероятност да са изправени пред кредитни ограничения, отколкото за големите или по-старите дружества; като има предвид, че ЕБО отбелязва също, че коефициентът за подпомагане на МСП беше въведен от законодателя като предпазна мярка, за да не бъде изложено на риск кредитирането на МСП;

И. като има предвид, че финансирането на микропредприятията и малките и средните предприятия, въпреки че напоследък отбеляза известно подобрение, беше засегнато в по-голяма степен от кризата, отколкото финансирането на големите предприятия, и като има предвид, че МСП в еврозоната бяха изправени пред затягане на изискванията на банките за обезпечение и все още в известна степен продължават да са изправени пред този проблем (18);

Й. като има предвид, че след първия етап от проучванията относно достъпа до финансиране за предприятията (SAFE) „намирането на клиенти“ остава преобладаващата причина за безпокойство за МСП от еврозоната, докато „достъпът до финансиране“ се нарежда по-назад по отношение на поводите за безпокойство; като има предвид, че последното проучване, публикувано през декември 2015 г., показва, че наличността на външно финансиране за МСП се различава значително в различните държави от еврозоната; като има предвид, че достъпът до финансиране остава по-голям повод за безпокойство за МСП, отколкото за големите предприятия;

К. като има предвид, че националните/регионалните насърчителни банки играят важна роля като катализатор за дългосрочно финансиране; като има предвид, че те разшириха дейността си, за да компенсират необходимото намаляване на задлъжнялостта в търговския банков сектор; като има предвид, че те също така играят важна роля при прилагането на финансовите инструменти на ЕС извън обхвата на Европейския фонд за стратегически инвестиции;

Л. като има предвид, че подобряването на достъпа до финансиране за МСП не следва да води до понижаване на финансовите стандарти и регулаторните норми;

М. като има предвид, че в Швейцария банка WIR представлява система за допълнителна валута, която обслужва МСП главно в сектора на ресторантьорството и хотелиерството, строителството, производството, търговията на дребно и професионалните услуги; като има предвид, че WIR предлага механизъм за уравняване на сметки, при който предприятията могат да купуват едни от други, без да използват швейцарски франкове; като има предвид обаче, че WIR често се използва в комбинация с швейцарския франк в трансакции с две валути; като има предвид, че делът на търговията чрез WIR е 1—2 % от БВП на Швейцария; като има предвид, че WIR се оказа антициклична спрямо БВП и още повече спрямо броя на безработните;

Н. като има предвид, че според сведенията към април 2015 г. Директивата от 2011 г. относно борбата със забавяне на плащането е била транспонирана правилно едва в 21 от 28 държави членки, въпреки че към въпросния момент бяха изминали над две години от крайния срок;

О. като има предвид, че в своя Доклад за механизма за предупреждение за 2016 г. Комисията предупреждава, че от една страна „търговията започна да разчита в по-голяма степен на източниците на вътрешно търсене, по-специално на едно по-изразено възстановяване на инвестициите“, а от друга — „въпреки че напоследък потреблението се засили, вътрешното търсене продължава да бъде потиснато, отчасти поради значителния натиск за намаляване на задлъжнялостта в няколко държави членки“;

П. като има предвид, че Директива 2004/113/ЕО на Съвета забранява дискриминацията, основана на пола, по отношение на достъпа до стоки и услуги, включително финансови услуги; като има предвид, че е установено, че достъпът до финансиране е една от основните пречки, с които се сблъскват жените предприемачи; като има предвид, че жените предприемачи често започват дейност с по-малък капитал, ползват по-малко кредити и използват финансиране от семейството вместо дългово или капиталово финансиране;

Разнообразните потребности от финансиране в един разнообразен сектор на МСП

1. Отчита разнообразието на МСП, включително микропредприятията и дружествата със средна пазарна капитализация в държавите членки, което се отразява в техните бизнес модели, големина, географско положение, социално-икономическа среда, етапи на развитие, финансова структура, правна форма и различно равнище на обучение в областта на предприемачеството;

2. Отчита предизвикателствата, пред които са изправени МСП поради различията между държавите членки и между регионите в условията и нуждите от финансиране на МСП, по-специално по отношение на количеството и цената на наличното финансиране, които се влияят от фактори, специфични за конкретните МСП и за държавата и регионите, в които са установени, включително икономическа нестабилност, бавен растеж и по-висока финансова уязвимост; отбелязва също други предизвикателства пред МСП, като достъпа до клиенти; подчертава, че капиталовите пазари са разпокъсани и се регулират по различни начини в рамките на ЕС, както и че част от постигнатата интеграция беше загубена поради кризата;

3. Подчертава, че необходимостта от разнообразни и подобрени възможности за частно и публично финансиране за МСП не свършва след етапа на стартиране, а продължава да съществува през целия им жизнен цикъл, и посочва, че е необходим дългосрочен стратегически подход, за да се защити финансирането на бизнеса; подчертава, че достъпът до финансиране е от значение и за прехвърлянето на предприятия; призовава Комисията и държавите членки да подкрепят МСП в този процес, включително през първите години от функционирането им; отбелязва необходимостта от разнообразен и индивидуално съобразен подход по отношение на регулирането и на инициативите, които следва да бъдат подкрепени; посочва, че не съществува универсално приложим модел на финансиране и призовава Комисията да подкрепи развитието на широк набор от индивидуално съобразени програми, инструменти и инициативи за подкрепа на предприятията в етапите на тяхното стартиране, растеж и прехвърляне на собствеността, като се вземат предвид техният размер, оборот и нужди от финансиране; отбелязва, че предприятията — собственост на жени, по-често са в сферата на услугите и по други начини разчитат на нематериални ресурси, отколкото тези на мъжете; отбелязва, че ниският дял на жените, управляващи МСП, отчасти се дължи на по-трудния достъп до финансиране; изразява съжаление, че Европейският механизъм за микрофинансиране „Прогрес“, чиято цел е да насърчава равните възможности за жените и мъжете, през 2013 г. е имал съотношение между мъжете и жените 60:40 при микрокредитите; поради това призовава Комисията да гарантира, че нейните програми, насочени към улесняване на достъпа до финансиране за МСП, не ощетяват жените предприемачи;

4. Призовава Комисията да оцени дискриминацията, пред която са изправени МСП, управлявани от други уязвими групи в обществото;

5. Счита, че един диверсифициран, добре регулиран и стабилен сектор на финансовите услуги, който предлага широк кръг от разходно-ефективни и индивидуално съобразени възможности за финансиране, е най-добрият начин да се отговори на истинските нужди от финансиране на МСП и реалната икономика, давайки възможност за дългосрочно устойчиво развитие; в тази връзка подчертава значението на традиционните банкови модели, включително малките регионални банки, спестовните кооперации и публичните институции; отбелязва в това отношение необходимостта от гарантиране на еднакви усилия за подобряване на достъпа до финансиране за микропредприятията и за едноличните търговци;

6. Насърчава МСП да разглеждат целия ЕС като свой вътрешен пазар и да използват потенциала на единния пазар във връзка с потребностите си от финансиране; приветства инициативите на Комисията за оказване на подкрепа на МСП и стартиращите предприятия в един усъвършенстван единен пазар и настоява Комисията да продължи да изработва предложения, адаптирани към нуждите на МСП; счита, че инициативата „Start-up Europe“ следва да подпомага малки иновативни предприятия, като ги подкрепя, докато започнат да функционират; подчертава в тази връзка значението на сближаването на правилата и процедурите в рамките на Съюза и прилагането на Законодателния акт за малкия бизнес; призовава Комисията за последващи действия във връзка с този акт, които да подпомогнат допълнително предприятията да преодолеят както физическите, така и регулаторните бариери; във връзка с това признава, че иновациите са ключов двигател на устойчивия растеж и заетостта в ЕС и че следва да се обърне специално внимание на иновативните МСП; подчертава потенциалната роля на политиката на сближаване на ЕС и регионалния фонд на ЕС като източник за финансиране на МСП; призовава Комисията и държавите членки да гарантират координацията, съгласуваността и взаимодействията между различните европейски инструменти и програми за МСП, като Европейските структурни и инвестиционни фондове; призовава Комисията и държавите членки да насърчават всеобхватен подход към разпространението на информация за всички възможности за финансиране от ЕС; настоятелно призовава държавите членки и Комисията да постигнат значителен напредък към по-нататъшно опростяване, така че финансирането да стане по-привлекателно за МСП;

7. Припомня, че една по-хармонизирана правна и икономическа среда, която благоприятства плащанията в срок по търговските сделки, е от решаващо значение за достъпа до финансиране; в тази връзка подчертава финансовите проблеми, пред които са изправени МСП, и положението на несигурност, в което се намират доставчиците, породено от закъснелите плащания на по-големи дружества, обществени институции и органи; призовава Комисията, в хода на преразглеждането на Директивата относно борбата със забавяне на плащането, да извърши оценка на въвеждането на специфични мерки, насочени към улесняване на плащанията за МСП; призовава Комисията да публикува своя доклад за прилагането на Директивата относно борбата със забавяне на плащането, който се очаква на 16 март 2016 г., и ако е целесъобразно, да формулира нови предложения за свеждане до минимум на риска за трансграничните плащания и риска от нарушаване на паричния поток в по-общ план;

8. Приветства инициативата на Комисията за възобновяване на работата по създаването на истински европейски пазар на финансови услуги на дребно с публикуването на Зелената книга за финансовите услуги на дребно (2015 г.); отправя искане до Комисията да обърне специално внимание на особеностите на МСП и да гарантира, че трансграничните дейности в областта на финансовите услуги на дребно водят до по-добър достъп до финансиране за МСП;

9. Отбелязва, че по-конкретно за стартиращите предприятия и микропредприятията е трудно да получат подходящо финансиране, да установят какви са регулаторните изисквания във финансовата сфера и да ги изпълнят, особено в етапа на развитие; отбелязва липсата на хармонизация в националното законодателство за създаване на МСП; насърчава държавите членки да продължат усилията си за намаляване на административните пречки и да създават пунктове за обслужване „на едно гише“ като центрове за всички регулаторни изисквания за предприемачите; в тази връзка насърчава държавите членки, ЕИБ и националните насърчителни банки да предоставят информация за вариантите за финансиране и схемите за гарантиране на заеми;

10. Приветства инициативата на Комисията за установяване на необоснованите бариери и пречки пред финансовия сектор, за да се предостави финансиране за реалната икономика, и по-специално за МСП, включително микропредприятията; подчертава факта, че постигането на добре функциониращ европейски капиталов пазар е една от най-важните инициативи за финансовия сектор; подчертава, че е важно да се опростят или изменят правилата, които са довели до нежелани последици за МСП или са спъвали развитието им; подчертава, че това следва да не води до ненужно занижаване на регулаторните стандарти във финансовата сфера, като същевременно позволява опростяване на законодателството; подчертава освен това, че новите предложения от Комисията не трябва да водят до по-сложна регулация, която може да повлияе отрицателно на инвестициите; счита, че един европейски подход към финансовото регулиране и съюза на капиталовите пазари следва надлежно да взема под внимание промените в международен план с цел да се избегнат ненужни различия и дублиране в законодателството и Европа да се запази като привлекателно място за международните инвеститори; подчертава, че европейската икономика трябва да бъде способна да привлича високо равнище на преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), включително ПЧИ „на зелено“, като стимулира не само капиталовите пазари, но и сектора на частното дялово финансиране, както и рисковия капитал и инвестициите в европейската промишленост; счита освен това, че Комисията и държавите членки следва да приемат стратегически план за подпомагане на финансирането на МСП с оглед на тяхната интернационализация;

11. Посочва отново, че преработените правила за възлагане на обществени поръчки и за концесионни договори не следва да затрудняват достъпа на МСП и на микропредприятия до пазара на обществени поръчки;

12. Призовава Комисията и Съвета да обръщат повече внимание на безпокойството на МСП по отношение на търсенето, да го отразят по по-подходящ начин в препоръката относно икономическата политика на еврозоната, в специфичните за всяка държава препоръки и в последващата оценка на спазването на препоръките от държавите членки;

Банково кредитиране за МСП

13. Признава, че банковото кредитиране е традиционно най-важният източник на външно финансиране за МСП в Съюза, тъй като банковото финансиране съставлява повече от три четвърти от финансирането на МСП в Съюза — за разлика от САЩ, където то е под половината — което прави МСП особено уязвими при затягане на банковото кредитиране; отбелязва, че финансовата криза допринесе за разпокъсване на банковото финансиране и на условията за кредитиране от банките; изразява съжаление относно съществуващите, макар и в процес на постепенно намаляване, различия между кредитните условия за МСП, разположени в различни държави от еврозоната, които отразяват и разлики във възприемането на риска и икономическите условия; отбелязва приноса на банковия съюз за борбата срещу тази разпокъсаност; приканва държавите членки изцяло да приложат Директива 2004/113/ЕО, както и да сътрудничат на финансовия сектор по отношение на задължението си да осигуряват пълен и равнопоставен достъп до банково кредитиране за МСП; подчертава важната и добре развита роля на банките със специфични регионални и местни познания за предоставяне на финансиране за МСП поради дългосрочните им отношения с тези предприятия; подчертава, че там, където има добре развити местни банки, те са доказали своята ефективност в кредитирането на МСП и избягването на загуби; поради това подчертава, че е важно да се развиват местните банки;

14. Подчертава, че макар цифровизацията да се развива и поради това да се появяват нови източници на финансиране, местното присъствие на традиционните кредитни институции, особено на островите и архипелазите, както и в селските, отдалечените и периферните райони, продължава да е от съществено значение за достъпа на МСП до финансиране;

15. Насърчава банките да разглеждат целия ЕС като свой вътрешен пазар и да използват потенциала на единния пазар, за да предлагат финансиране на МСП, включително тези, които не са установени в същата държава членка, в която е седалището на съответната банка;

16. Насърчава Комисията да проучи възможността да въведе програми за „финансиране за отпускане на заеми“, които биха предоставили на банките средства от ЕЦБ с единствената цел да отпускат кредити на МСП; призовава Комисията да оцени възможностите за разработване на нови инициативи за привличане на инвестиции;

17. Изтъква важната роля на националните и регионалните насърчителни банки и институции във финансирането на сектора на МСП; припомня тяхната централна роля в частта от ЕФСИ, свързана с МСП, и ролята, която играят при включването на държавите членки в проектите на ЕФСИ; счита, че ЕФСИ е важен източник на финансиране за МСП; счита, че Европейската инвестиционна банка (ЕИБ)/Европейският инвестиционен фонд (ЕИФ) следва да увеличат усилията си за предоставяне в полза на МСП на експертен опит за достъп до финансиране и инструменти за улесняване на контактите с инвеститорите, като например, наред с другото, Европейския фонд за бизнес ангели; призовава Комисията да направи оценка на ролята на националните/регионалните насърчителни банки като катализатор на дългосрочното финансиране за МСП, и по-специално да определя и разпространява най-добрите практики и да насърчава държавите членки да създават национални/регионални насърчителни банки въз основа на това в случаите, когато понастоящем не съществуват такива структури; призовава Комисията и държавите членки да насърчават приобщаващия растеж и да осигурят засилена координация и съгласуваност между всички инвестиционни политики на ЕС, насочени към МСП, включително ЕФСИ, регионалните фондове на ЕС и Европейския инвестиционен фонд;

18. Отново посочва, че също така е важно да се увеличи капацитетът на банките за кредитиране на МСП и да се увеличи тяхната способност да кредитират МСП; посочва, че само финансирането от капиталовите пазари няма да успее да осигури достатъчно средства и подходящи решения за финансиране, включително достъп до капитал за МСП; отбелязва, че разнообразяването на източниците на кредитиране би довело до по-голяма стабилност на финансовия сектор;

19. Подчертава, че един здрав, стабилен и устойчив банков сектор и съюз на капиталовите пазари е предпоставка за подобряване на достъпа на МСП до финансиране; отбелязва, че Регламентът за капиталовите изисквания (РКИ) и Директивата за капиталовите изисквания IV (ДКИ IV), и по-специално по-високото ниво и качество на капитала, са пряк отговор на кризата и представляват основата за обновената стабилност на финансовия сектор; приветства факта, че Комисията счита кредитирането на МСП за една от приоритетните области в прегледа на РКИ; отбелязва, че Комисията проучва възможностите всички държави членки да се възползват от местните кредитни съюзи, действащи извън обхвата на правилата на ЕС за капиталовите изисквания за банките; подчертава необходимостта от разумно законодателство за кредитните съюзи, което да осигурява както финансова стабилност, така и възможности за кредитните съюзи да предоставят кредити при конкурентни лихвени проценти;

20. Изразява загриженост относно множеството регулаторни изисквания към банките и евентуалните отрицателни последици върху кредитирането за МСП, като същевременно припомня, че изискванията бяха въведени в отговор на финансовата криза; подчертава необходимостта да се избягват изискванията за двойно докладване и множеството канали за докладване, и по-общо да се избягва ненужната административна тежест за кредитните институции, по-специално за по-малките банки; призовава Комисията да направи оценка на последиците от регулаторните изисквания към банките по отношение на кредитирането за МСП с подкрепата на Европейския банков орган (ЕБО) и Единния надзорен механизъм (ЕНМ);

21. Отбелязва, че не кредитирането на МСП беше причината за финансовата криза; припомня решението на съзаконодателите да въведат коефициента за подпомагане на МСП в рамката на РКИ/ДКИ IV и че неговата цел беше капиталовите изисквания за кредитиране на МСП да останат в съответствие с равнищата съгласно Базел II, а не Базел III; подчертава значението на коефициента за подпомагане на МСП по отношение на запазването и увеличаването на банковото кредитиране за МСП; отбелязва доклада на ЕБО от март 2016 г. относно коефициента за подпомагане на МСП; изразява загриженост във връзка с възможното отрицателно въздействие от премахването му; приветства намерението на Комисията да запази коефициента за подпомагане, да го оцени допълнително и да разгледа дали прагът следва да бъде повишен, за да се увеличи допълнително достъпът на МСП до банково финансиране; призовава Комисията да проучи възможността за пренастройване на коефициента за подпомагане, включително неговия размер и праг, и да разгледа евентуалните взаимодействия с други регулаторни изисквания, както и външни елементи като географското положение и социално-икономическата среда, с оглед на повишаване на ефекта му; призовава Комисията да проучи възможността да превърне коефициента в постоянен; призовава Базелския комитет по банков надзор (БКБН) да застане зад коефициента за подпомагане на МСП и да разгледа възможността да намали капиталовите изисквания за експозиция към МСП;

22. Подчертава, че благоразумното оценяване на риска и оценката на качествена информация е едно от основните предимства на банките, по-специално по отношение на сложното кредитиране на МСП; счита, че знанията и информираността относно особеностите на МСП в рамките на банковата общност следва да бъдат допълнително повишени; подчертава поверителния характер на кредитната информация, която банките получават при оценяването на кредитоспособността на МСП;

23. Приветства различните текущи инициативи за подобряване на наличието на стандартизирана и прозрачна кредитна информация за МСП, които имат потенциала да увеличат доверието на инвеститорите; въпреки това подчертава необходимостта от прилагане на принципа на пропорционалност при искането на подобна кредитна информация;

24. Подчертава, че пропорционалността е водещ принцип, с който европейските институции, европейските надзорни органи и Единният надзорен механизъм (ЕНМ) са обвързани при разработването и прилагането на регламенти, стандарти, насоки и надзорни практики; призовава Комисията да предостави допълнителни насоки на европейските надзорни органи и ЕЦБ/ЕНМ относно това как следва да се прилага принципът на пропорционалност и да настоява за спазването му, без да се намаляват настоящите регулаторни стандарти, като същевременно се дава възможност за опростяване на законодателството;

25. Подчертава ползите за предприемачите от гаранции от трети страни в споразуменията за кредитиране; призовава да бъде обърнато по-голямо внимание на тези гаранции от трети страни, когато става въпрос за оценка на кредитните рейтинги, както и за пруденциалните правила и надзорните практики;

26. Припомня, че кредитните институции трябва при поискване да предоставят на МСП обяснения на своите рейтингови решения; призовава Комисията да оцени прилагането на тази разпоредба и да укрепи разпоредбите, посочени в член 431, параграф 4 от РКИ, както и да насърчава даването на обратна връзка на МСП; отбелязва текущите дискусии на Комисията със съответните заинтересовани страни с оглед на подобряване на качеството и последователността на подобна обратна връзка; отбелязва, че тази обратна връзка би могла да бъде отправната точка за намиране на източници на информация и съвети за небанково финансиране;

27. Отбелязва, че кредитните рейтинги са важен и понякога решаващ елемент на инвестиционните решения; обръща внимание на наличието в някои държави членки на вътрешни системи за кредитна оценка, управлявани от националните централни банки, които имат за цел оценяване на допустимостта на обезпеченията и които дават възможност на МСП да получат оценка на своята кредитоспособност; призовава Комисията, ЕЦБ и националните централни банки да проучат допълнително дали и как тези системи могат да бъдат използвани, за да се подпомогне достъпът на МСП до капиталовите пазари;

28. Призовава Комисията и ЕБО да предоставят повече насоки относно прилагането на настоящите регулаторни норми в сферата на разсрочването на задължения; иска от Комисията да извърши оценка на въздействието на настоящия режим за разсрочване на необслужваните кредити и припомня, че необслужваните кредити в баланса на банките възпрепятстват предоставянето на нови кредити, особено за МСП; подчертава, че въвеждането на ограничение de minimis за незначителни нарушения би помогнало да се предотврати ненужно и неоправдано понижаване на кредитоспособността на МСП; отбелязва текущата консултация на Базелския комитет по банков надзор относно определенията за необслужвани експозиции и разсрочване;

29. Отбелязва, че ограничения на закупуването на държавни облигации от банките или увеличение на корекционния коефициент за тези облигации биха могли да повишат кредитните разходи и да увеличат разликите в конкурентоспособността в ЕС, освен ако това не бъде извършено съгласно определени условия;

30. Отбелязва мерките, приети от ЕЦБ на 10 март 2016 г., и по-специално новата поредица от четири целеви операции по дългосрочно рефинансиране (TLTRO II), които ще стимулират банковото кредитиране за реалната икономика; подчертава, че сами по себе си паричните политики не биха били достатъчни за стимулиране на растежа и инвестициите и че те трябва да бъдат придружени от подходящи фискални политики и структурни реформи;

31. Подчертава значението на публичните институции като алтернатива на частното банкиране в ролята на източник на финансиране за МСП;

32. Призовава Комисията да разгледа въпроса за пропорционалност по отношение на предсрочното погасяване на кредити в рамките на целия ЕС, като например горна граница за ограничаване на разходите за МСП и по-голяма прозрачност в договорите за МСП;

Небанкови източници на финансиране за МСП

33. Призовава държавите членки да развиват култура на поемане на риск и на ползване на капиталовия пазар; отново посочва, че финансовото образование за МСП е от ключово значение не само за повишаване на банковото кредитиране, а и за по-широко използване и приемане на решения, свързани с капиталовите пазари, както и за насърчаване на жените и младите хора да започват и да разширяват стопанската си дейност, като така се даде възможност за по-добра оценка на разходите, ползите и свързаните с това рискове; подчертава, че е важно да има ясни изисквания относно финансовата информация; насърчава държавите членки да включат в учебните програми на училищата и университетите основните принципи на финансовото образование и бизнес етиката, стимулирайки по този начин участието на младите хора в дейности, свързани с МСП; призовава държавите членки и Комисията да повишават финансовата грамотност и достъпа до финансови умения и знания за МСП и да гарантират споделянето на най-добрите практики; посочва обаче, че самите МСП също носят отговорност във връзка с това;

34. Подчертава ползите за МСП от лизинга, чрез който се освобождава капиталът на дадено дружество за допълнителни инвестиции в устойчив растеж;

35. Отбелязва, че съюзът на капиталовите пазари представлява възможност както за запълване на регулаторните пропуски в настоящата рамка, така и за хармонизиране на трансграничните регулаторни норми; посочва, че там, където банковото кредитиране не отговаря на финансовите и стопанските нужди на МСП, се създава вакуум по отношение на капитала; посочва, че текущото разработване на съюза на капиталовите пазари (СКП) и банковия съюз трябва да бъде придружено от постоянни усилия за сближаване на процесите и процедурите на ЕС и за оценка на съществуващата финансова регулаторна рамка, по-специално по отношение на нейното въздействие върху МСП и цялостната макрофинансова и макроикономическа стабилност; подчертава, че такава оценка следва да се направи, като се вземат предвид препоръките относно практичността на въведените мерки; призовава Комисията да предостави подходяща, адаптирана регулаторна рамка за източници на финансиране на МСП, която не представлява товар за тях и също така печели доверието на инвеститорите; счита, че в един всеобхватен и добре структуриран съюз на капиталовите пазари всички участници на пазара с еднакви съответни характеристики следва да се подчиняват на един набор от правила, да имат равен достъп до набор от финансови инструменти или услуги и да бъдат третирани еднакво, когато извършват дейност на пазара; приветства плана за действие на Комисията за изграждане на съюз на капиталовите пазари, който има за цел да осигури по-лесен достъп за МСП до по-разнообразни възможности за финансиране; подчертава, че моделите на банково и капиталово финансиране следва да се допълват взаимно;

36. Припомня значителните разходи за МСП за достъп до капиталовите пазари, например дълговите пазари и тези за дялов капитал; подчертава необходимостта от пропорционално регулиране, с не толкова сложни и обременяващи изисквания за оповестяване на информация и за борсова регистрация за МСП, с цел да се избегне дублирането и да се намалят разходите, свързани с техния достъп до капиталовите пазари, но без да се излага на риск защитата на инвеститорите или системната финансова стабилност; отбелязва въвеждането на минимален режим на оповестяване за МСП в предложението на Комисията за нов регламент относно проспектите, което се обсъжда понастоящем; отбелязва, че регламентът не следва да създава твърде високи препятствия при преминаването например от една категория на големина към друга или между регистрирани и нерегистрирани на борсата дружества; следователно счита, че следва да се предпочита поетапен подход с постепенно увеличаване на регулаторните изисквания; в този контекст посочва предвидените от Директивата за пазарите на финансови инструменти II пазари за растеж на МСП и настоява за бързото реализиране на този инструмент;

37. Подчертава значението на прозрачността, стандартизацията и обществената достъпност на информация относно финансирането на МСП за банките, инвеститорите, надзорните органи и другите заинтересовани страни, с цел те да разбират профила на риска, да вземат информирани решения и да намаляват разходите за финансиране; счита, че за тази цел би могло да послужи създаването на европейска база данни, която да събира информация относно бизнес стратегиите и нуждите от финансиране на МСП и в която тези предприятия биха могли доброволно да въвеждат своите данни и да ги осъвременяват; призовава Комисията да разгледа възможността за единен идентификационен номер за МСП; насочва допълнително вниманието към потенциала на структурите, които свързват банки и небанкови субекти, за предоставяне на подкрепа за МСП; приветства информационна стратегия на Комисията за МСП, особено определянето във всяка държава членка на най-подходящите капацитети за подкрепа и консултиране на МСП, които търсят алтернативно финансиране, и за популяризиране на примери за най-добра практика на равнище ЕС, както и проучването на възможностите за подкрепа за общоевропейски информационни системи, които намират съответствия между МСП и източници на алтернативно финансиране;

38. Припомня, че счетоводните стандарти са от решаващо значение, доколкото те оформят начина, по който информацията се предоставя на надзорните органи и инвеститорите, както и доколкото налаганата на дружествата административна тежест се различава в зависимост от прилаганите счетоводни стандарти; отбелязва текущите обсъждания относно целесъобразността на създаването на специфични общи счетоводни стандарти за МСП и очаква по-нататъшни размишления по този въпрос;

39. Подчертава потенциала на новите иновативни финансови технологии (FinTech) за по-добро намиране на съответствия между МСП и потенциални инвеститори; призовава Комисията и държавите членки да насърчават разработването на инициативи за финансови технологии и да проучват потенциалните рискове и необходимостта от подходяща хармонизирана регулаторна рамка на ЕС, без да се потискат иновациите;

40. Подчертава необходимостта да се стимулират иновациите чрез платформи за кредитиране; насърчава банките да разглеждат използването на подобни иновативни технологии като възможност; подчертава, че алтернативните източници на финансиране представляват решения, особено за стартиращи предприятия, жени предприемачи и иновативни МСП; призовава Комисията да проучи необходимостта от хармонизирана рамка на ЕС за източници на алтернативно финансиране и потенциала на подобна рамка, за да се увеличи наличието на този вид финансиране в целия ЕС за МСП; припомня, че за да бъде системата ефикасна, както МСП, така и кредиторът трябва да са напълно наясно с потенциалните рискове/възможности, свързани с механизма за финансиране; отбелязва, че съществуващите закони и правила за колективно финансиране се различават значително в отделните държави членки и не изглежда да са насърчили трансграничните дейности; приветства оценката на Комисията относно съществуващата рамка за колективното финансиране; подкрепя възприетия подход за непрекъснато наблюдение на пазара и наблюдение на регулаторните промени и за насърчаване на по-точното координиране на регулаторните подходи, споделянето на най-добри практики и улесняването на трансгранични инвестиции; призовава в същото време колективното финансиране и кредитирането между лица да не се подлагат на свръхрегулиране, тъй като по този начин би се възпрепятствало развитието им; призовава Комисията да насърчи създаването на нови платформи за частно дялово финансиране, като например финансиране тип „мецанин“ и бизнес ангели; призовава Комисията да насърчава безопасното кредитиране на дружества от частни лица чрез кредитиране между лица или облигации на дребно; подчертава необходимостта да се гарантира, че тези нови форми на финансиране са изцяло съобразени със съответното данъчно и финансово законодателство, така че те да не се превръщат в инструмент за избягване на данъци или за финансова непрозрачност; подчертава необходимостта от преразглеждане на действащото законодателство във връзка с това;

41. Отбелязва предложенията на Комисията за рамка за опростена, прозрачна и стандартизирана (ОПС) секюритизация и за прецизиране на пруденциалните изисквания за банките; отбелязва, че може да има както рискове, така и ползи, свързани със секюритизацията на МСП; отбелязва възможното въздействие на тези предложения върху банковото кредитиране за МСП и инвестициите в тях; подчертава необходимостта от прозрачност относно базисните рискове и необходимостта да се допринася за стабилността на финансовата система;

42. Отбелязва, че хетерогенността на националното законодателство относно несъстоятелността и свързаната с това правна несигурност представляват една от пречките пред трансграничното инвестиране в МСП и стартиращи предприятия; счита, че едни опростени и хармонизирани правила в тази област биха подпомогнали стартиращите предприятия, микропредприятията и малките и средните предприятия и биха подобрили бизнес средата в ЕС; следователно приветства решението на Комисията да разгледа този въпрос чрез законодателно предложение, както е посочено в нейния план за действие за изграждане на съюз на капиталовите пазари, и очаква това бъдещо предложение; счита, че Комисията следва да разгледа различни варианти за прилагане на рамка на ЕС за несъстоятелността и да издаде препоръки до държавите членки, така че те да могат да приемат или прилагат законодателни норми за ефективни и прозрачни режими на несъстоятелност и своевременен процес на преструктуриране и за премахване на административните и регулаторните тежести, налагани на МСП, както е посочено в специфичните за всяка държава препоръки;

43. Подчертава потенциала на финансирането чрез рисков капитал и рисково инвестиране, особено за нерегистрираните на борсата стартиращи и иновативни МСП; отбелязва, че тези пазари са недостатъчно развити в ЕС; приветства инициативата на Комисията за преразглеждане на законодателството за европейски фонд за рисков капитал и за европейски фонд за социално предприемачество; подчертава освен това спешната необходимост Комисията да се справи с разпокъсаността поради националните граници в целия сектор на европейските инвестиционни фондове;

44. Подчертава влиянието на структурата на системите за корпоративно и подоходно данъчно облагане и на евентуалните данъчни облекчения върху вътрешния капацитет за финансиране на МСП; насочва вниманието към това, че в много държави членки данъчното облагане за МСП и за някои големи многонационални предприятия варира значително, което се отразява негативно на конкурентоспособността на МСП и значително намалява ефективността на финансирането на МСП чрез различни източници; посочва, че поради нелоялните данъчни практики от страна на някои многонационални дружества МСП се сблъскват с до 30 % по-високи данъчни задължения, отколкото биха имали при лоялни данъчни практики, което съответно влияе на техния вътрешен капацитет за финансиране; приветства в този контекст пакета на Комисията за борба с избягването на данъци, целящ да се постигне по-опростено, по-ефективно и по-лоялно данъчно облагане в ЕС; посочва, че държавите членки следва да се стремят към лоялна, ефективна и прозрачна данъчна система, която привлича финансиране и инвестиции, за да се създадат по-добри възможности за стартиране и растеж на МСП; подчертава необходимостта от въвеждането на финансови изключения за МСП, главно в тяхната първоначална фаза, за да им се даде възможност да разполагат с достатъчно средства за следващите периоди от жизнения си цикъл; подчертава необходимостта от политика на данъчно облагане, която намалява общата данъчна тежест и снижава данъците върху труда и върху предприятията; подчертава, че е важно да се разгледа въпросът за преференциалното данъчно третиране на дълга спрямо дяловия капитал;

45. Посочва, че пряката държавна помощ, която не нарушава ползите от конкуренцията, понякога е необходима, за да се предоставят необходимите средства за стартиращите предприятия, микропредприятията, малките и средните предприятия, по-специално там, където социално-икономическите условия не позволяват друг източник за достъп до финансиране; подчертава значението на прозрачността по отношение на публичните схеми и държавната помощ в подкрепа на инвестициите в МСП, както и появата на нови институции за финансиране и инвестиране;

46. Настоятелно призовава държавите членки да вземат под внимание и да използват опита на швейцарската WIR, която е създадена през 1934 г. и се основава на кредитна асоциация за уравняване на сметки между МСП, като се има предвид, че WIR действа успешно като макроикономически стабилизатор в периоди на затягане на кредитирането или кризи на ликвидността;

47. Призовава Комисията да представя на Европейския парламент годишен доклад, който очертава състоянието на инициативите за изпълнение и неговото въздействие върху подобряването на достъпа до финансиране за МСП в Европа; призовава Комисията да включи своя собствена оценка на стратегическото ръководство и препоръчваните промени, където това е приложимо;

48. Призовава Комисията да извърши одит на съществуващите инструменти, като структурните фондове и други съответни програми, във връзка с адекватността на тяхната финансова подкрепа за МСП по отношение на преследваните цели и където е целесъобразно, по отношение на тяхното въздействие за смекчаване на последствията от кризата върху МСП;

49. Признава нарастващото значение на микропредприятията и на МСП в секторите на културата и творчеството за инвестициите, растежа, иновациите и заетостта, но също така и тяхната роля за опазването и насърчаването на културното и езиковото многообразие;

50. Подчертава, че през октомври 2013 г. Комисията публикува резултатите от проучване, озаглавено „Изследване на достъпа до финансиране за секторите на културата и творчеството“, от което стана ясно, че културните и творческите предприятия имат огромни затруднения с достъпа до кредит и страдат от недостиг на финансови средства, оценяван като обща стойност на между 8 и 13,3 милиарда евро;

51. Подчертава, че данните на Евростат показват, че 2,9 % от работната ръка в ЕС, т.е. 6,3 милиона души, са били заети в сектора на културата и на творчеството през 2014 г., което е сравнимо със съотношението на работната ръка, наета в банковия и застрахователния сектор; подчертава освен това, че секторите на културата и творчеството съставляват приблизително 4,5 % от европейската икономика, като почти 1,4 милиона малки и средни предприятия създават и разпространяват културно и творческо съдържание в цяла Европа, и че заетостта в културния и творческия сектор непрекъснато се увеличава от 2008 г. насам, като това е един от най-бързо развиващите се сектори на европейската икономика, създаващ около 4,2 % от общия БВП на ЕС;

52. Признава, че културата и иновациите са ключови фактори за подпомагане на регионите в привличането на инвестиции; подчертава факта, че има малка вероятност заетостта в сектора на културата и творчеството да бъде изнесена навън, тъй като тя е свързана с конкретни културни и исторически компетенции, които също допринасят за опазването на широк спектър от традиционни изкуства и занаяти; подчертава, че е важно да се подкрепят МСП, които осъществяват дейност на малцинствени езици или на по-малко използвани езици, които защитават и популяризират културното и езиковото многообразие на Европа, както и че е важно да се подкрепят стартиращи проекти на млади хора, които се занимават със защита на културата и с културното наследство;

53. Подчертава, че допълнителното стимулиране и инвестиране в културните и творческите индустрии ще бъде от полза за създаването на нови работни места и борбата срещу младежката безработица, като се има предвид големият брой млади хора, които следват курс на обучение в тази област; отбелязва, че съгласно неотдавнашно проучване секторите на културата и творчеството осигуряват заетост за повече младежи на възраст между 15 и 29 години от който и да е друг икономически сектор (19,1 % от общата заетост в секторите на културата и творчеството спрямо 18,6 % в останалите сектори на икономиката) ( 19 ) ; насърчава държавите членки да засилят развитието на културните и творческите компетенции и да създадат мрежи за развитие на бизнес умения между системите на образование и обучение, творческите предприятия и културните и художествените институти с цел насърчаване на междудисциплинарен подход; насърчава ЕС и държавите членки да намерят още решения за насърчаване на развитието на таланта и уменията в секторите на културата и творчеството, като например предоставяне на иновативни и гъвкави безвъзмездни помощи за подпомагане на творчеството и развитието на иновациите и таланта;

54. Посочва, че според проучване, проведено през 2013 г. от Комисията, пречките пред достъпа до финансиране в секторите на културата и творчеството имат много конкретни характеристики, изразяващи се в това, че имат по-големи затруднения да привличат капитал и инвестиции поради ограничената база данни, липсата на готова и налична информация относно източниците на финансиране, липсата на бизнес умения, зависимостта от публични инвестиционни схеми, както и липсата на достатъчна информация, дължаща се на проблеми при оценката на рисковете и оценяването на нематериалните активи, като правата върху интелектуалната собственост;

55. Следователно подчертава, че за да се подобри достъпът до финансиране в секторите на културата и творчеството са необходими решения за достъп до финансиране, които са специфични за съответния сектор, по-специално развиването на експертни умения за оценка на конкретните рискове, възникващи поради липсата на материални обезпечения, зависимостта от нематериални активи и несигурността на търсенето на пазара във време на промени, свързани с цифровизацията; отбелязва, че тези експертни умения са необходими както в рамките на микропредприятията и МСП, така и във финансовите институции; подчертава, че правата на интелектуална собственост могат да бъдат приемани като обезпечение; подчертава, че е важно в ЕС да има хармонизирана законодателна рамка по отношение на данъчното облагане и интелектуалната собственост, която би могла да спомогне за привличане на инвестиции и финансиране за МСП от секторите на културата и творчеството;

56. Приветства стартирането на механизма за гарантиране по програмата „Творческа Европа“ независимо от силното забавяне във времето, тъй като това е едно от ключовите средства за преодоляване на острата нужда от достъп до кредитиране за новаторски и устойчиви проекти в секторите на културата и творчеството, обхващащи микропредприятия, МСП, по-малки сдружения с нестопанска цел и НПО, и едно от ключовите средства за гарантиране на необходимото справедливо възнаграждение на творците; приветства инициативата на интегрираната схема за обучение, която механизмът за гарантиране предлага на банкерите и финансовите посредници; настоятелно препоръчва да се въведат необходимите мерки през 2016 г., съгласно първоначалното предложение на Комисията; припомня, че недостигът от финансиране се очаква да надхвърли 1 милиард евро годишно съгласно предварителната оценка на Комисията и че този недостиг представлява изгубеният размер на инвестициите, неизвършени поради факта, че на дружества с добри бизнес стратегии и добри рискови профили бива отказан кредит, или че те решават изобщо да не кандидатстват за кредит, защото не разполагат с достатъчно активи, които да послужат за обезпечение;

57. Приветства новия доклад, публикуван от експертната група на държавите членки относно достъпа до финансиране за секторите на културата и творчеството — доклад, изготвен чрез отворения метод на координация, и подчертава, че съдържащите се в него препоръки трябва да бъдат изпълнени от Комисията, така че да се създадат по-ефикасни и иновативни инструменти, както и да се улесни достъпът до финансиране;

o

o o

58. Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията.

(1) ОВ C 24, 22.1.2016 г., стр. 2.

(2) Приети текстове, P8_TA(2014)0069.

(3) Приети текстове, P8_TA(2016)0200.

(4) Приети текстове, P8_TA(2016)0063.

(5) Приети текстове, P8_TA(2015)0268.

(6) Приети текстове, P8_TA(2015)0408.

(7) Приети текстове, P8_TA(2016)0004.

(8) Приети текстове, P8_TA(2016)0006.

(9) Приети текстове, P8_TA(2015)0290.

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=CRE&reference=20160413&secondRef=ITEM-024&language=BG&ring=O-2016-000060.

(11) ОВ C 19, 22.1.2014 г., стр. 4.

(12) ОВ L 48, 23.2.2011 г., стр. 1.

(13) ОВ L 124, 20.5.2003 г., стр. 36.

(14) https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/art2_mb201407_pp79-97en.pdf.

(15) EBA/OP/2016/04, 23.3.2016 г.

(16) Годишен доклад на Комисията относно европейските МСП за 2014—2015 г.

(17) Проучване на ЕЦБ относно достъпа до финансиране за предприятия в еврозоната от април до септември 2015 г.

(18) Проучване на ЕЦБ относно достъпа до финансиране за предприятия в еврозоната от април до септември 2015 г.

(19) Cultural Times — The first global map of cultural and creative industries (Културни времена — първата световна карта на културните и творческите индустрии), декември 2015 г.