ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 14.12.2011 
SEC(2011) 1563 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Предложение  за РЕГЛАМЕНТ  НА СЪВЕТА  за създаване  на програма  „Европа  за 
гражданите “ за периода  2014—2020 г. за насърчаване  на активното  европейско  
гражданство   
{COM(2011) 884 окончател eн} 
{SEC(2011) 1562 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. ОБОБЩЕНИЕ  
1.1. Определяне  на проблема  
Насърчаването  и улесняването  на по-широката  ангажираност  на гражданите  по 
отношение  на Европейския  съюз  и неговите  ценности  е от голямо  значение . Това  може  
да включва  както  необходимостта  от повишаване  на тяхното  участие  в текущите  
дейности , така и необходимостта  от осигуряване  на по-широко  разбиране  на историята  
на Съюза  и неговото  създаване  в резултат  на две ужасяващи  световни  войни . 
Предишните  насочени  към гражданите  програми  отговориха  успешно  на тези 
предизвикателства  и е налице  съществена  необходимост  от продължаването  на тази 
дейност  на равнището  на ЕС за предоставянето  на адекватен  отговор  на тези въпроси . 
Проблемът , чието  разрешаване  програмата  цели , е липсата  на капацитет  на 
гражданските  организации  — организации  в общ интерес , различни  видове  НПО , 
организации  на заинтересованите  страни , различни  групи  посредници  — за откриване  
и/или повлияване  на истински  дебати  по свързани  с ЕС въпроси  на местно , регионално  
и национално  равнище , които  могат  да добият  общоевропейски  измерения . Докато  това 
положение  продължава  за гражданите  няма  стимули  да обединяват  и да пренесат  на 
европейско  равнище  ангажимента  си към демократичните  принципи . По-доброто  
разбиране  на ЕС, познаването  на историческите  фундаменти  и ценности , на които  е 
основан  Съюзът , както  и познанията  относно  въздействието  на политиките  на ЕС върху  
ежедневието  на хората , позволява  на гражданите  да се възползват  пълноценно  от 
предимствата  на европейското  гражданство  и да се приобщят  към мисията  на ЕС. 
Предизвикателството  е да се достигне  чрез посредници  до големи  групи  от граждани , 
които  обикновено  не се стремят  да оказват  влияние  върху  или да вземат  участие  в 
дейностите  на ЕС, и да се улеснят  първите  стъпки  към участие  в свързани  с ЕС теми , 
които  надхвърлят  националните  граници  или които  са с европейско  измерение . 
Необходим  е хоризонтален  подход , който  няма  за цел да замести  конкретен  диалог  или 
консултации  на равнището  на ЕС, а цели  мобилизирането  на гражданите  на местно  
равнище  за обсъждане  на конкретни  въпроси  от европейски  интерес . 
Текущата  програма  „Европа  за гражданите “ 2007—2013 г. е важен  инструмент , който  
предоставя  рамка  за повишаване  на участието  на гражданите  в дейностите  на ЕС. Тя 
обаче  трябва  да бъде  доразвита  чрез по-нататъшна  намеса , така че да се предостави  
стимул  за гражданско  участие  в дейностите  на ЕС и реален  катализатор  за по-активното  
включване  на европейските  граждански  организации  във връзка  с тези въпроси .  
Амбициозната  задача , която  новата  програма  „Европа  за гражданите “ си поставя , 
съдържа  три компонента : 
1) развитие  на капацитета  на гражданското  общество  за участие  в процеса  на 
създаване  на политики  на ЕС; 
2) разработване  на помощни  структури  за насочване  на резултатите  от тези 
дебати  към създателите  на политики  на съответните  равнища ; както  и 
3) предоставяне  на възможности  за гражданите  да участват  в дебати  и дискусии  
по въпроси , свързани  с ЕС, включително  от историческа  перспектива . 
 
BG 3   BG Програмата  цели  да отговори  на необходимостта  от повече  истински  дебати  по 
свързани  с ЕС въпроси  на местно , регионално  и национално  равнище , които  могат  да 
добият  по-широки  европейски  измерения . Тя цели  да достигне  до голям  брой  
граждани  — тези, които  обикновено  не се стремят  да оказват  влияние  върху  дейностите  
на ЕС или да участват  в тях — и чрез широк  набор  от организации  да насърчи  тяхната  
първа  стъпка  към участие , независимо  от темата  или формата  (които  са свързани  с ЕС), 
стига  те да са с транснационално  или европейско  измерение . С хоризонталния  си 
подход  тя цели  не да замени  други  инициативи  или да дублира  консултациите  на 
равнището  на ЕС, а да мобилизира  гражданите  на „масово “ равнище  за обсъждане  на 
конкретни  въпроси  от европейски  интерес  и за постигане  на по-задълбочено  включване  
в дейностите  на ЕС.  
Програмата  ще се основава  на анализ  на силните  и слабите  страни  на текущата  
програма  „Европа  за гражданите “ (2007—2013 г.) по отношение  на изготвянето , 
определянето  на целите , обхвата  и популярността  на бъдещата  програма  в социално  и 
географско  отношение , анализа  на въздействието  ѝ и механизмите  ѝ за 
валоризация /разпространение . 
1.1.1.  Финансова  рамка  
Предложената  финансова  рамка  бе определена  на 29 юни 2011 г., когато  Европейската  
комисия  представи  многогодишната  финансова  рамка  (МФР ) за периода  2014—2020 г. 
Прогнозният  бюджет , приет  за бъдещата  програма  „Европа  за гражданите “, е 203 
милиона  евро  с очаквано  разпределение  на 29 милиона  евро  годишно .  
1.2. Субсидиарност  
Член  11 от Договора  за Европейския  съюз  (ДЕС ) предвижда , че институциите  на ЕС 
имат  за задача  да предоставят  на гражданите  и представителните  организации  
възможността  да изразяват  и обменят  публично  своите  мнения  във всички  области  на 
дейност  на Съюза . В същия  член  се посочва  задължението  на институциите  да 
поддържат  открит , прозрачен  и редовен  диалог  с гражданското  общество  и 
задължението  на Комисията  да провежда  широки  консултации  със заинтересованите  
страни , като с този член  се въвежда  и гражданската  инициатива . Освен  това в член  20 
от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  (ДФЕС ) се описват  правата , 
произтичащи  от гражданството  на Съюза . Важна  предпоставка , за да се даде  
възможност  на гражданите  да се ползват  напълно  от тези права , е по-доброто  разбиране  
на ЕС. 
Изпълнението  на тези разпоредби  от Договора  изисква  използването  на подходящи  
средства . Програмата  „Европа  за гражданите “ представлява  едно  от тези средства , а 
друго  такова  средство  е Регламент  (ЕС) № 211/2011 г. на Европейския  парламент  и на 
Съвета  относно  гражданската  инициатива . 
Договорите  приканват  ЕС да предостави  на „гражданите  и представителните  
организации  възможността  да изразяват  и обменят  публично  своите  мнения  във всички  
области  на дейност  на Съюза “ и да „поддържат  открит , прозрачен  и редовен  диалог  с 
представителните  организации  и гражданското  общество “. Докато  широк  кръг  от 
програми  и практиката  на ЕС гарантират  диалога  в сферите  на секторните  политики , 
програмата  „Европа  за гражданите “ предвижда  тази възможност  на хоризонтално  
 
BG 4   BG равнище . В този смисъл  програмата  отговаря  на принципа  на субсидиарност . Тези  
задачи  могат  да бъдат  изпълнени  само  от ЕС, а не на равнището  на държавите -членки . 
Програмата  отговаря  също  така и на принципа  на пропорционалност . Програмите  (за 
разлика  от препоръките ) предвиждат  гъвкав  инструмент , открити  са за всички  
участници  при условия  на равнопоставеност , спомагат  за изграждане  на капацитет  и 
вземат  предвид  променящата  се политическа  обстановка . 
1.3. Цели  на инициативата  
Общата  цел на бъдещата  програма  ще бъде : „укрепване  на паметта  за миналото  и 
подобряване  на капацитета  за гражданско  участие  на равнището  на ЕС“. Тя ще 
удовлетвори  нуждата  от истински  дебат  по свързани  с ЕС въпроси  на местно , 
регионално  и национално  равнище , които  могат  да добият  общоевропейски  измерения , 
както  и свързаната  с тях необходимост  от помощни  структури  за насочване  на 
резултатите  от тези дебати  към създателите  на политики  на съответните  равнища . В 
това отношение  програмата  би могла  да допринесе  чрез развитие  на капацитета  на 
гражданските  организации  за включване  на техните  членове  и на по-широка  публика  в 
демократичния  живот  на ЕС. Конкретните  цели  включват : 
1) насърчаване  провеждането  на дебати , размисъл  и сътрудничество  във 
връзка  с паметта  за миналото , интеграцията  на ЕС и неговата  история ; 
2) подпомагане  на по-доброто  разбиране  от страна  на гражданите  и 
развиване  на капацитета  им за участие  в процеса  на създаване  на 
политики  на ЕС и създаването  на условия  за солидарност , социална  
ангажираност  и доброволческа  дейност  на равнището  на ЕС. 
1.3.1.  Оперативни  цели  
След  стесняването  на конкретните  цели , предложени  за новата  програма  (по-горе), 
следва  да се приложи  нов набор  от оперативни  цели . Последните  ще повишат  
капацитета  на Комисията  да определи  по-устойчиви  показатели  и впоследствие  да бъде  
в състояние  да установи  обективно  и по-подробно  напредъка  и въздействието . 
1) Подкрепа  на организациите  за насърчаване  на дебата  и дейностите  във 
връзка  с паметта  за миналото , европейските  ценности  и история ; 
2) Подкрепа  на организациите  от общ европейски  интерес , 
транснационалните  партньорства  и мрежите  за насърчаване  на 
взаимодействията  между  гражданите  по въпросите  на ЕС; 
3) Хоризонтално  измерение : анализ , разпространение  и валоризация  на 
резултатите  от проектите  чрез вътрешни  и външни  дейности .  
1.4. Варианти  на политика  
4) След  първата  среща  на заинтересованите  страни , проведена  на 22 юни 2010 г., 
и в периода  до доклада  за оценка  на въздействието  бяха  анализирани  редица  
различни  решения  на проблема , описан  в раздел  1. Бяха  възприети  и 
подложени  на по-нататъшно  разглеждане  три основни  варианта  на политика  с 
техните  съответни  подварианти : 
 
BG 5   BG 1) Продължаване  на програмата  „Европа  за гражданите “ в настоящия  ѝ вид. 
2) Продължаване  на програмата  „Европа  за гражданите “ в изменена  и 
преработена  форма . Бяха  разгледани  четири  подварианта : 
– Смесен  подход  
– Подкрепа  само  за безвъзмездно  отпуснати  средства  в по-големи  размери  
– По-широк  географски  обхват  
– Инструмент  за консултации  
3) Децентрализиране  на програмата  „Европа  за гражданите “, като няма  да 
има друга  програма  за целия  ЕС, която  да последва  текущата  програма , 
приключваща  на 31 декември  2013 г. Четири  алтернативни  
децентрализирани  подхода  бяха  взети  предвид : 
– Подход , основан  на отделните  държави -членки  
– Само  комуникационен  подход  
– Секторен  подход  
– Сливане  с други  програми   
1.5. Сравнение  на вариантите  
Беше  извършена  сравнителна  оценка  на трите  варианта , включително  на съответните  
им подварианти . Резултатите  са подробно  описани  по-долу . 
1.5.1.  Продължаване  на програмата  в сегашния  ѝ вид 
Този  вариант  вероятно  ще се счита  за недостатъчен  в контекста  на ангажимента  на 
Комисията  да постави  гражданите  в центъра  на европейския  процес , новите  
демократични  принципи , произтичащи  от Договора  от Лисабон , и в светлината  на 
съществуващите  критика  относно  твърде  ограничените  средства  на текущата  програма . 
Продължаването  на програмата  — без структурни  промени  в нея, които  да доведат  до 
повишена  ефикасност , ефективност  и устойчивост  — няма  да помогне  за 
преодоляването  на сегашната  ситуация  на незадоволено  търсене  и на неосъществени  
полезни  взаимодействия . 
1.5.2.  Приемане  на преработена  програма  
Вариант  2 представя  една  изменена  програма . Тя би могла  да бъде  изпълнена  чрез по-
ефективна  програмна  архитектура  и засилено  използване  на резултатите . Тази  нова  
архитектура  ще се състои  от две „нишки “ — „Памет  за миналото  и европейско  
гражданство “ и „Демократична  ангажираност  и гражданско  участие “ — които  биха  
осигурили  по-добро  използване  на полезните  взаимодействия  между  широкото  
разнообразие  от участващи  организации  и повече  гъвкавост  за заявителите  по 
отношение  на разработването  на техните  предложения  за проект  или за инициатива  
(като се премахва  съставеният  от 4 действия  подход  на текущата  програма ). Новата  
 
BG 6   BG хоризонтална  характеристика  „валоризация “ би отговорила  на всеобщия  интерес  от 
оптимизиране  на резултатите . Бяха  разгледани  четири  подварианта : 
Подвариант  1 „Смесен  подход “ би отдал  приоритет  изцяло  на резултатите  чрез: 
1) свеждане  на единичните  проекти  за побратимяване  на градове  до 
минимум  и преобразуване  на проектите  за побратимяване  на градове  в 
проекти  с участието  на няколко  партньора  и с ясна  тематична  ориентация , 
известно  въздействие  върху  политиките  и дългосрочна  валидност ;  
2) включване  на иновационни  граждански  проекти  и мерки  за подкрепа  в 
частта  от програмата , свързана  с общия  проект  с участието  на няколко  
партньора ; 
3) намиране  на подходящ  баланс  на безвъзмездните  средства  за оперативни  
разходи , предоставяни  на мозъчни  тръстове  и организации  на 
гражданското  общество  на ЕС, по отношение  на броя  и нивото  на тези 
безвъзмездни  средства ; 
4) засилване  на стратегическата  насоченост  на проектите  на гражданското  
общество  чрез подбор  на по-големи  и по-дългосрочни  проекти , които  
предвиждат  конкретен  принос  и гарантират  подхранването  на процеса  на 
вземане  на решения  с конкретни  идеи ; 
5) увеличаване  на наличните  ресурси  за проекти  в областта  на паметта  за 
миналото  (и разширяване  на обхвата  на действията , извършвани  в тази 
област ) и създаване  на възможности  за проекти , свързани  с ценностите  на 
ЕС и историята  на интеграцията  на ЕС. 
6) разработване  на дейности  за видимост /валоризация  като хоризонтална  
характеристика  на програмата . 
Подвариант  2 „Подкрепа  само  за безвъзмездно  отпуснати  средства  в по-големи  
размери “ (300 000—500 000 EUR на проект ) би довел  до икономии  от мащаба  и шанс  за 
по-структурирани  работни  програми , но също  така би имал  съществени  недостатъци : 
съществуват  само  ограничен  брой  организации , които  имат  необходимия  технически  и 
организационен  капацитет  да провеждат  широкомащабни  проекти . 
Подвариант  3 „По-широк  географски  обхват “ би разширил  обхвата  на дискусията  до 
„универсалните  ценности /човешките  права “ и би включил  покана  за участие  и на 
съседните  страни . Този  подвариант  има два недостатъка . Той би изисквал  значително  
по-голям  бюджет . Освен  това включването  на „универсалните  ценности /човешките  
права “ би могло  да доведе  до толкова  широк  обхват , че да не могат  да бъдат  
определени  конкретни  цели . 
Подвариант  4 „Инструмент  за консултации “ би използвал  програмата  като тест за 
основните  политики  и/или предизвикателства  на ЕС, например  създаване  и 
финансиране  на граждански  дискусионни  групи , които  да представят  становища  по 
определени  въпроси . Чрез  подобен  подход  институциите  на ЕС биха  постигнали  по-
добро  разбиране  на разглежданите  въпроси , а също  и за това как да информират  по-
ефикасно  гражданите  за своите  намерения . Това  би осигурило  и конкретна  връзка  
 
BG 7   BG между  програмата  и създаването  на политики . Недостатък : той би изисквал  значително  
по-голям  бюджет  или изземване  на ресурси  от други  канали  за участие . 
1.5.3.  Вариант  3: Децентрализиране  на програмата  
В сравнение  с варианти  1 и 2 вариант  3 „Децентрализиране  на програмата “ ще окаже  
най-слабо  въздействие  върху  нуждите , посочени  в раздел  1. Бяха  анализирани  няколко  
подварианта , но те в крайна  сметка  бяха  отхвърлени . 
Подвариант  1: „Подход , основан  на отделните  държави -членки “ би означавал  самите  
държави -членки  да развиват  участието  в политиките  и гражданската  ангажираност  във 
връзка  с общите  ценности  на ЕС. Това  би означавало  цялостна  децентрализация  и 
опростяване  на управлението  на ЕС. Това  би означавало  също  и да се даде  възможност  
за пълно  адаптиране  на дебата  относно  ЕС към националните  проблеми  и перспективи . 
Но този подвариант  също  така би довел  до сериозен  риск  от ограничаване  на обхвата  на 
дебата  до въпроси  от чисто  национален  интерес . При това положение  за институциите  
на ЕС не би имало  политически  принос  от представителни  организации , обхващащи  
целия  ЕС, и мозъчни  тръстове , организирани  на равнището  на ЕС. Също  така не би 
била  налице  и възможност  за стимулиране  на дебати  в целия  ЕС. 
Подвариант  2 „Само  комуникационен  подход “ би означавал  да се ограничи  общата  цел 
само  до предоставяне  на информация  относно  мисията  и политиките  на ЕС, а въпросът  
за участието  да бъде  оставен  за решаване  на местно  равнище . Този  подход  би имал  
ограничено  отражение  върху  бюджета  на ЕС. В същото  време  той би довел  до риск  от 
„национализиране “ на въпросите  на политиката  и не би отговорил  на нуждата  от 
подход , включващ  по-широко  участие  на гражданите  с цел да се отговори  по-добре  на 
техните  нужди . 
Подвариант  3: „Секторен  подход “ би означавал , че постигането  на целите  за 
информиране  и консултиране  ще продължи  да се осъществява  единствено  чрез 
секторни  диалози , като отделните  генерални  дирекции  ще се консултират  със 
съответните  заинтересовани  страни . Дебатът  би се съсредоточил  върху  секторни  
въпроси  във всяка  област  на политиката . При липса  на хоризонтален  инструмент  този  
вариант  би ограничил  приноса  за политиките  от представителните  организации  от 
целия  ЕС и мозъчните  тръстове , организирани  на равнището  на ЕС. Това  би 
ограничило  и възможността  за подпомагане  изграждането  на капацитет  за 
гражданското  участие  и не би била  налице  възможност  за оказване  на подкрепа  за 
общоевропейски  дебат  за отправните  точки  в европейската  история .  
Следва  да се отбележи , че програмата  „Европа  за гражданите “ е хоризонтален  
инструмент , който  няма  за цел да замени  съществуващите  форми  на диалог  или 
консултации , а да ги допълни . 
Подвариант  4: „Сливане  с други  програми “. Беше  разгледана  възможността  за сливане  
с бъдещата  програма  на ГД „Правосъдие “, обхващаща  областите  на правосъдието  и 
гражданството , но беше  отхвърлена  след  внимателно  проучване , извършено  от двете  
генерални  дирекции , тъй като не бяха  налице  доказателства  за евентуални  полезни  
взаимодействия  поради  различните  им цели  и целеви  групи . 
Въпреки  че възможността  за децентрализиране  на програмата  не беше  автоматично  
отхвърлена , трябва  да се подчертае , че тя също  има своите  недостатъци  — и би била  в 
 
BG 8   BG противоречие  с решението  на Комисията  относно  МФР  2014—2020 г. — като не само  
би се сблъскала  със силно  противопоставяне  от различни  сектори , но и би оставила  
празнини  в насърчаването  на гражданското  участие  и съпричастността  на гражданите  
на европейско  равнище . Това  би означавало  загуба  на важен  инструмент  за насърчаване  
на гражданското  участие  в случаите , когато  няма  подобен  съществуващ  хоризонтален  
инструмент , който  да може  да отговори  на тези нужди . Няколко  други  инструменти  
целят  да позволят  диалог  между  институциите  на ЕС и гражданите , но в рамките  на 
техните  съответни  секторни  политики . 
В заключение , вариант  2 „Приемане  на преработена  програма “, подвариант  1 „Смесен  
подход “ е предпочитаният  вариант .  
1.6. Оценка  на въздействието  
1.6.1.  Разходи  във връзка  с програмата  
На 29 юни 2011 г. Европейската  комисия  представи  многогодишната  си финансова  
рамка  (МФР ) за периода  2014—2020 г.1 Прогнозният  бюджет , приет  за бъдещата  
програма  „Европа  за гражданите “, е 203 милиона  евро  с очаквано  разпределение  от 29 
милиона  евро  годишно . Това  представлява  леко  понижение  в сравнение  с текущата  
програма  (215 милиона  евро ). Тези  суми  не вземат  предвид  бъдещи  корекции  чрез 
индексиране . 
1.6.2.  Резултати  и разходи  
Резултатите  от програмата  ще обхванат  безвъзмездни  средства  за проекти  (около  600 
годишно  с прогнозни  разходи  в размер  на 15 милиона  евро  на година ), безвъзмездни  
средства  за оперативни  разходи  (около  90 годишно  с прогнозни  разходи  в размер  на 10 
милиона  евро  на година ) и договори  за услуги  (около  5 годишно  с прогнозни  разходи  в 
размер  на 1 милион  евро  на година ). Основната  причина  за предлагане  на „равномерно “ 
разпределение  на резултатите  през  периода  на програмата  (2014—2020 г.) е фактът , че 
програмата  „Европа  за гражданите “ е „зряла “ програма  — няма  известни  или очаквани  
„пиковете “, които  да трябва  да се вземат  предвид . Необходимостта  от по-нататъшно  
обвързване  и ангажиране  на гражданите  в делата  на ЕС е постоянна . 
Прогнозираната  сума  от 29 милиона  евро  на година  ще включва  също  така 
административните  разходи  (около  3 милиона  евро  на година ), за да може  
управлението  на програмата  да се поеме  от изпълнителна  агенция . 
1.6.3.  Въздействие  върху  персонала  
Въз основа  на опита  от провеждането  на текущата  програма  „Европа  за гражданите “ е 
изчислено , че новият  инструмент  би изисквал : 
– 9 длъжностни  лица  или временно  нает персонал  
                                                 
1 COM (2011 г.) 500 I Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“, част I — Съобщение  на Комисията  до 
Европейския  парламент , Съвета , Европейския  икономически  и социален  комитет  и Комитета  на 
регионите ; COM (2011 г.) 500 II Бюджет  за стратегията  „Европа  2020“, част II — 
Информационни  документи  за политиките  — Съобщение  на Комисията  до Европейския  
парламент , Съвета , Европейския  икономически  и социален  комитет  и Комитета  на регионите . 
 
BG 9   BG – 1 командирован  национален  експерт  
Общо  10 души  ще отговарят  за управлението  на дейностите . 
1.6.4.  Опростяване  и намаляване  на административната  тежест  
Опростяването  вече е от ключово  значение  в текущата  програма  и ще бъде  
допълнително  развито  в новата . Използването  на изпълнителна  агенция  за управление  
на пълния  цикъл  на програмата  позволява  реализирането  на значителни  икономии  по 
отношение  на администрацията  и човешките  ресурси . Освен  това прибягването  до 
еднократни  общи  суми , фиксирани  ставки  и разходи  за единица  продукт , електронни  
заявки  и ефективни  проверки  на място  чрез групиране  на посещения  на организации  в 
същия  регион  допълнително  намалява  административната  тежест  и допринася  за 
реални  бюджетни  икономии . Извършената  от ECORYS междинна  оценка  (стр. 39) 
показва , че „от анкетите  с бенефициерите  и със заинтересованите  страни  е видно , че 
изпълнителната  агенция  управлява  програмата  ефективно , като въвежда  значителни  
процедурни  подобрения  във връзка  с финансирането , критериите  за допустимост , 
хармонизирането  на процесите  и разработването  на електронни  формуляри  за 
заявления “. В нея също  се подчертават  и полезните  взаимодействия  с други  програми , 
управлявани  от изпълнителната  агенция .  
1.7. Мониторинг  и оценка  
Общата  цел за „укрепване  на паметта  за миналото  и подобряване  на капацитета  за 
гражданско  участие  на равнището  на ЕС“ ще бъде  сравнена  с броя  и качеството  на 
инициативите , подпомагани  от граждански  организации , които  имат  за цел да: 1) 
окажат  въздействие  върху  процеса  на създаване  на политики  в ЕС, 2) укрепят  
сближаването  в обществото , и 3) да подобрят  разбирането  на ролята  на ЕС. 
Дългосрочната  цел ще бъде  подобряване  на капацитета  на гражданското  общество  да 
оказва  влияние  върху  европейския  проект . Важни  етапи  ще бъдат  оказването  на помощ  
за Европейските  години  под формата  на интелектуален  принос  или дейностите  за 
обвързване  на Годините  с местната  и регионалната  действителност  и подпомагането  на 
политическите  платформи  в навечерието  на европейските  избори  за периода  2014—
2019 г. Трябва  да бъде  определена  референтна  стойност , тъй като общата  цел е новост  
за програмата .  
Определени  са две конкретни  цели : 1) „насърчаване  провеждането  на дебати , размисъл  
и сътрудничество  във връзка  с паметта  за миналото , интеграцията  на ЕС и неговата  
история “ и 2) „подпомагане  на по-доброто  разбиране  от страна  на гражданите  и 
развиване  на капацитета  им за участие  в процеса  на създаване  на политики  на ЕС и 
осигуряването  на условия  за солидарност , социална  ангажираност  и доброволческа  
дейност  на равнището  на ЕС“. Първата  цел ще бъде  преценявана  с оглед  на броя  на 
проектите  и качество  на получените  резултати , както  и процента  на ползващите  се за 
пръв  от програмата  бенефициери . Втората  цел ще бъде  преценявана  с оглед  на броя  на 
преките  участници , броя  на участващите  организации  и броя  на транснационалните  
партньорства  и мрежи , географския  обхват  на дейностите  и процента  на ползващите  се 
за пръв  от програмата  бенефициери . Новата  програма  ще трябва  да определи  
референтни  стойности  за някои  от тези показатели  за резултати . 
Първият  доклад  ще бъде  изготвен  три години  след  началото  на програмата  (най-късно  
до 31 декември  2016 г.). Целта  на този доклад  ще бъде  да се направи  първоначална  
 
BG 10   BG оценка  на постигнатите  междинни  резултати , така че всички  промени  и корекции , 
които  са необходими , да могат  да бъдат  направени  за втората  половина  на програмата  
(най-късно  до 31 декември  2017 г.).  
Последващият  доклад  за въздействието  на въпросното  действие  ще бъде  изготвен  в 
края  на 7-годишната  програма  (1 юли 2023 г.). Целта  на този доклад  ще бъде  да се 
оценят  сравнителните  резултати  на механизмите  за подкрепа  в светлината  на целите  на 
програмата .  
Оценката  ще се извърши  посредством  външни  и вътрешни  проучвания  и изследвания , 
командировки  и заседания . Разходите , свързани  с тези мерки  по оценяване , са 
стандартните  разходи  за програмите  на ЕС и ще бъдат  покрити  от административния  
бюджет  на бъдещата  програма .