Кризата с COVID-19 започна да се задълбочава няколко седмици след стартирането на процеса на консултация. Поради това в обратната информация относно пътната карта и обществената консултация няма конкретен акцент върху COVD-19. Ето защо Комисията организира поредица от три уебинара с основните заинтересовани организации, по време на които стана ясно, че COVID-19 е оказал въздействие върху цялата общност на специалистите, работещи в областта на профилактиката на рака и грижите за болните от рак.

Публикувани бяха обобщения на всяка от целевите консултации със заинтересованите страни [включително хипервръзка].

4.Ad hoc отговори

Ръководна група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания

Беше потърсена информация от държавите — членки на ЕС, както и от Норвегия и Исландия посредством Ръководната група по въпросите на промоцията на здравето, профилактиката на болестите и контрола на незаразните заболявания. Групата разгледа Европейския план за борба с рака по време на четири от своите срещи. Целта тази информация да бъде потърсена посредством ръководната група бе: i) да бъдат разбрани националните приоритети в областта на рака по отношение на стълбовете на пътната карта; и ii) да се придобие представа за видовете действия, които държавите членки считат, че трябва да са част от отговора на равнището на ЕС. Общо 27 държави — членки на ЕС, плюс Норвегия: i) отговориха на проучване, изпратено до ръководната група, което стартира на 2 юли и приключи на 21 септември 2020 г.; и/или ii) споделиха по други начини обратна информация относно инициативата. Наред с другото, държавите членки описаха своите национални приоритети и избраха теми, за които считат участието на ЕС за приоритет. Почти всички държави членки посочиха четирите основни стълба на Европейския план за борба с рака като висок или много висок национален приоритет и се очаква тези стълбове да придобият още по-голямо значение през следващите 5 години. Като предизвикателства пред изпълнението на действията в четирите области държавите членки най-често посочват недостига на финансиране и на персонал.

В рамките на стълба на профилактиката (стълб 1) почти всички държави членки определиха насърчаването на здравословен начин на живот като основен национален приоритет, като поставиха акцент върху повишаването на обществената осведоменост относно поведенческите рискови фактори. На въпроса в кои области на профилактиката следва да се има приоритет участието на ЕС, те най-често посочват работата във връзка с „профилактиката на дадено поколение“, тъй като по този начин се обръща внимание на поведенческите рискови фактори на младите хора. Други важни приоритети бяха: тютюнопушенето, замърсяването на околната среда, ваксинацията, като например срещу HPV и хепатит B, раковите заболявания при децата и консумацията на алкохол.

По отношение на ранното откриване и диагностиката (стълб 2) най-често като национални приоритети бяха посочени конкретни програми за скрининг на рака, като някои държави членки се стремят да подобрят достъпа до съществуващите програми за скрининг, а други се съсредоточават върху качеството на скрининга или стартират нова програма за скрининг. На равнището на ЕС като най-приоритетни области бяха посочени качеството на скрининга (включително гарантираното спазване на определените срокове), подобряването на връзките между данните от скрининга на рака, регистрите на раковите заболявания и диагностиката (включително срокове, наличност и стандарти).

Най-често повдиганите от държавите членки въпроси по отношение на лечението (стълб 3) бяха „координацията на национално равнище на центрове за високи постижения/експертни центрове“ и „наличието и финансовата достъпност на лекарствата“. Последният въпрос беше посочен като приоритет за съвместни действия на равнището на ЕС чрез осигуряване на достъп в целия ЕС до лекарства и лечения (на достъпни цени). Втори приоритет на равнището на ЕС във връзка с този стълб беше „обменът на утвърдени най-добри практики“.

По отношение на стълба за преживяване на заболяването и живот със/след раково заболяване (стълб 4) държавите членки посочиха като национален приоритет цялостното и мултидисциплинарно проследяване на преживелите рак лица, наред с въпроси от психосоциално естество, засягащи пациентите и техните семейства, както и палиативните грижи. В съответствие с тази подредба по важност държавите членки също така посочиха като приоритети на равнището на ЕС „качеството на живот на преживелите лица“ и „социалната защита“ (в „социалната защита“ се разглеждат въпроси като „правото да бъдеш забравен“ и защитата на преживелите лица от финансова дискриминация), като веднага след тях се нареждат „преживелите рак деца, включително роднините и полагащите неформални грижи лица“, и „реинтеграцията в работната среда“.

Всички държави членки заявиха, че действията на равнището на ЕС имат добавена стойност, като подчертаха, че те са от особена полза в областта на знанията, данните и научните доказателства. Държавите членки подкрепиха също така подпомагането на научните изследвания, обмена на данни и споделянето на знания, например чрез Европейското пространство за здравни данни. Те също така подчертаха, че ЕС може да добави стойност чрез хармонизиране на усилията на държавите членки за намаляване на случаите на ракови заболявания и свързаните с тях неравенства.

Държавите членки определиха редица теми като подходящи приоритети. Почти всички държави членки заявиха, че висок приоритет по отношение на профилактиката (стълб 1) се отдава на „работата във връзка с профилактиката на дадено поколение“. Други важни приоритети бяха: тютюнопушенето, замърсяването на околната среда, ваксинацията, като например срещу HPV и хепатит B, раковите заболявания при децата и консумацията на алкохол. По отношение на ранното откриване и диагностиката (стълб 2) държавите членки оцениха най-високо две теми: „скрининг“ (включително качество и гарантирани срокове) и „по-добри връзки между данните от скрининга на рака и регистрите на раковите заболявания“. По отношение на лечението (стълб 3) държавите членки оцениха най-високо „достъпа в целия ЕС до (финансово достъпни) лекарства и лечения“ и „обмена на утвърдени най-добри практики“. По отношение на стълба за преживяване на заболяването и живот със/след раково заболяване (стълб 4) държавите членки оцениха най-високо „качеството на живот на преживелите лица“ и „социалната защита“ (в „социалната защита“ се разглеждат въпроси като „правото да бъдеш забравен“ и защитата на преживелите лица от финансова дискриминация).

Държавите членки посочиха също така две направления, в които Комисията е имала роля за създаване на възможности за: i) насърчаване на международни академични научни изследвания; и ii) укрепване на обмена на данни и сътрудничеството между регистрите на раковите заболявания. Те подчертаха добавената стойност на инициативи като Европейската мрежа на регистрите на раковите заболявания и поддържащата роля на Съвместния изследователски център на Европейската комисия. По отношение на обучението повечето държави членки подчертаха значението на обучението на здравните специалисти в мултидисциплинарното сътрудничество.

Повечето държави членки изразиха опасения, свързани със справедливостта, и почти всички от тях посочиха, че COVID-19 е оказал поне някакво въздействие върху услугите във връзка с рака в тяхната държава.

Публикувано бе обобщение на обратната информация от държавите членки.

Сътрудничество с Европейския парламент

На 15 юни Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните към Европейския парламент публикува доклад, озаглавен „Засилване на ролята на Европа в борбата с рака“ (Strengthening Europe in the fight against cancer). В доклада се представя всеобхватен набор от препоръки и се обхващат теми, които отразяват изразените по време на консултацията опасения относно: i) научните изследвания и действията по отношение на профилактиката на рака (включително чрез поставяне на акцент върху тютюнопушенето, консумацията на алкохол, здравословния начин на живот и ваксините); ii) прогнозирането на риска, скрининга и ранното откриване; и iii) лечението, качеството на грижите и потребностите на преживелите рак лица.

На 27 септември новосъздадената Комисия за борба с рака към Европейския парламент също така представи работен документ като принос към плана и обмени становища с комисар Кириaкиду.

На 12 октомври членовете на комисията се ангажираха да подкрепят разработването на общ стандарт за борба с рака. Той отразява схващането на специалната комисия, че постигането на по-голям напредък в областта на рака изисква обща политика, ръководена на европейско равнище. Работният документ от 27 октомври 2020 г. е в съответствие с другите направления на консултацията. В него се подчертават: i) профилактиката в световен мащаб (чрез действие по отношение на тютюнопушенето, консумацията на алкохол, хранителния режим, физическата активност, околната среда и връзките със „Зеления пакт“); ii) скринингът и ранното откриване; iii) равният достъп до ориентирани към пациентите лечения (с посочване на ролята на европейския пазар на лекарства); и iv) необходимостта от подкрепа за пациенти и болногледачи. В работния документ се установяват също следните пътища за действие: i) холистична научноизследователската дейност и иновации; ii) обмен на знания и най-добри практики, включително чрез европейските референтни мрежи и регистрите на раковите заболявания; и iii) работа в сферата на обучението и комуникацията. Членовете на специалната комисия за борба с рака изразиха също така опасенията си за въздействието на COVID-19 върху лечението на пациентите и потенциалното забавяне на ранната диагностика.