Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Спешни мерки в подкрепа на заетостта и доходите по време на пандемичната криза“

(становище по собствена инициатива)

(2021/C 517/03)

Докладчик: Cinzia DEL RIO

Решение на Пленарната асамблея 26.4.2021 г. Правно основание член 32, параграф 2 от Правилника за дейността становище по собствена инициатива Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 7.9.2021 г. Приемане на пленарна сесия 22.9.2021 г. Пленарна сесия № 563 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 211/1/4

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК одобрява стратегията на ЕС за справяне с пандемичната криза, за даване на нов тласък и укрепване на икономическите, социалните и здравните системи на държавите членки и за защита на производствената система, заетостта и подпомагането на доходите на физическите лица.

1.2. ЕИСК подкрепя създаването на SURE като иновативен финансов инструмент за европейска солидарност с цел запазване на работните места, подпомагане на доходите на работниците и подкрепа за предприятията, както и инструмент за интеграция и социално-икономическа устойчивост в ЕС.

1.3. ЕИСК подчертава социалната стойност на SURE, който чрез емитирането на облигации за финансиране на инициативи със социални цели вече извършва действия, предвидени в механизма Next Generation EU.

1.4. ЕИСК приветства действието на SURE, който, чрез финансирането на схемите за намаляване на работното време, на форми на подпомагане на доходите и подкрепа на бизнеса, защити една четвърт от цялото работещо население, като запази работните места и производствения капацитет на предприятията и оказа положително въздействие върху икономиката и пазара на труда. Отбелязва се обаче, че тези данни не подчертават в достатъчна степен индивидуалните мерки, финансирани от различните държави, техните вноски и категориите работници, обхванати от помощта.

1.5. ЕИСК предлага да се създаде обсерватория за функционирането на SURE през целия му срок на действие, с участието на социалните партньори и други организации на гражданското общество, с цел наблюдение и оценка на въздействието на финансираните мерки в отделните държави, включително с оглед на определянето на модели, които да са валидни за бъдещото развитие на системите за намаляване на работното време и подкрепа на доходите в подобни кризисни ситуации.

1.6. По време на икономическа криза бързината на вземане на решения и на избор е определящ фактор. Поради тази причина ЕИСК оценява бързината, с която Европейската комисия създаде SURE и приключи в кратък срок преговорите с държавите членки, което показа способност да се отговори на сериозността на кризата.

1.7. ЕИСК препоръчва използването на SURE да се съчетае с активни политики по отношение на пазара на труда и с програми за професионално обучение и преквалификация, насочени към създаване на стабилна и качествена заетост, борба с формите на бедност на работещите, както и с формите на разпокъсан и нестабилен труд, които не предоставят никакви гаранции за адекватна социална сигурност и засягат и обществените системи за социална закрила.

1.8. ЕИСК счита, че SURE е един от подходящите инструменти за осигуряване на стимули за работодателите да задържат работници въпреки намаляването на производствената дейност. Мерките за предназначение на част от работното време за обучение могат да бъдат насърчавани чрез колективни трудови договори. Това позволява на предприятията да адаптират уменията на своите работници, чрез предназначаване на част от работното време за обучение, като възнаграждението на персонала, който преминава обучение, се поема от SURE.

1.9. ЕИСК подчертава необходимостта от последователно определяне и допълване на европейското социално измерение, като същевременно се гарантира конкурентоспособността на Европа в световен план, включително с оглед на новите предизвикателства на зеления и цифровия преход, като се вземат предвид мерките, набелязани в плана за действие на Европейския стълб на социалните права, включително интервенциите и инвестициите в подкрепа на политиките в областта на заетостта, на обучението и активните политики на пазара на труда.

1.10. ЕИСК подкрепя съобщението на ЕК за суспендиране на общата клауза за дерогация от Пакта за стабилност и растеж и призовава да се премине към преразгледана и уравновесена рамка за икономическо управление, насочена към насърчаване на инвестициите в производството. От съществено значение ще бъде да се помогне на държавите членки да поставят публичните си финанси на устойчива основа, като по този начин се укрепи доверието в инвестициите.

1.11. ЕИСК счита, че одобрението и участието на социалните партньори носят добавена стойност на европейските и националните политики. Поради това тяхното участие и в дейностите, съфинансирани от SURE, е от решаващо значение, като се акцентира и върху колективното договаряне в конкретните сектори, които са най-силно засегнати от кризата. От решаващо значение е обаче ролята на социалните партньори да бъде съществена и легитимна, а не формална.

1.12. ЕИСК признава напълно положителните резултати от SURE, изтъкнати в доклада на Комисията от март 2021 г., и се присъединява към предложението за неговото стабилизиране в подкрепа на работниците и предприятията като инструмент за интеграция и социално-икономическа устойчивост на ЕС по време на криза като настоящата, също и след наблюдението и оценката на Обсерваторията за функционирането на SURE, която ЕИСК предлага да бъде създадена.

1.13. ЕИСК приветства Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията ( 1 ) (ЕАПЗ), в която се възприема стратегическият подход за постепенно преминаване от спешните мерки, предприети по време на пандемията, към новите мерки, необходими за осигуряване на придружено от създаването на работни места възстановяване, по-специално активни политики по заетостта, като стимули за временно наемане на работа на хора от уязвимите групи, възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация и подкрепа за предприемачестното, включително за социалната икономика.

2. Въведение

2.1. Европейската икономика пострада сериозно от продължаващата пандемия. ЕИСК приветства икономическите и социалните мерки, въведени от ЕС с извънредни инструменти за справяне с последиците от пандемичната криза, тъй като те представляват чудесна възможност за преначертаване на една по-справедлива и основана в по-голяма степен на солидарност Европа, конкурентоспособна социална пазарна икономика, както и за справяне с новите предизвикателства, свързани със зеления и цифровия преход. Тези инструменти, в допълнение към плана Next Generation EU са: — национални мерки, предприети като част от гъвкавостта на бюджетните правила на ЕС; — национални мерки за подкрепа на ликвидността, одобрени съгласно временни и гъвкави правила за държавна помощ; — укрепване на кредитните линии, гарантирани от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за предприятията, чрез създаването на нов гаранционен фонд; — Европейският механизъм за стабилност (ЕМС), въведен чрез изменения на Договора от Лисабон с цел предоставяне на безусловни заеми в областта на здравеопазването; — Европейският инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE).

2.2. Целта на настоящото становище е да се анализира въздействието на спешните мерки за ограничаване на безработицата, да се подпомогнат доходите и подкрепят предприятията, като се обърне специално внимание на инструмента SURE.

2.3. ad hoc за справяне с временната частична или пълна загуба на работно време. Eurofound е регистрирал 500 мерки, повечето от които са насочени към помощ за предприятията (35 %), подпомагане на доходите (в допълнение към мерките за намаляване на работното време, 20 %) и към защита на заетостта (13 %) До април 2020 г. над 50 милиона работници в различни европейски държави бяха включени в програми за намаляване на работното време ( 2 ) или подобни мерки, създадениза справяне с временната частична или пълна загуба на работно време. Eurofound е регистрирал 500 мерки, повечето от които са насочени към помощ за предприятията (35 %), подпомагане на доходите (в допълнение към мерките за намаляване на работното време, 20 %) и към защита на заетостта (13 %) ( 3 ) . Предприятията, работещи в областта на производството, търговията, услугите, туризма и културата бяха засегнати в най-голяма степен от кризата ( 4 )

2.4. Различните форми на обезщетения за подпомагане за часовете от работното време, в които не е полаган труд, съществуващи в повечето европейски държави, са най-използваният инструмент за защита на работните места в периодите на икономическа криза, тъй като оказват положително въздействие върху работниците и предприятията. В своя доклад от 2020 г. относно представянето на програмата SURE Европейската комисия подчертава, че „като избягват съкращенията, схемите за работа с намалено работно време могат да предотвратят по-сериозно и трайно отрицателно въздействие върху икономиката и пазара на труда в държавите членки. Това спомага за поддържане на доходите на семействата и запазване на производствените мощности и човешкия капитал на предприятията и икономиката като цяло“ ( 5 )

2.5. ad hoc мерки за улесняване на достъпа, критериите за допустимост, разширяване на обхвата и увеличаване на икономическата подкрепа, но с големи различия между отделните държави В държавите, в които такива програми вече съществуват, правителствата предприехамерки за улесняване на достъпа, критериите за допустимост, разширяване на обхвата и увеличаване на икономическата подкрепа, но с големи различия между отделните държави ( 6 )

2.6. Тези мерки позволиха на предприятията да покрият намаляването на работното време в съответствие с намаляването на икономическата активност при ограничени или несъществуващи разходи, като значително намалиха броя на изложените на риск работни места поради липса на ликвидност. В редица държави — членки на ЕС, някои категории работници, заемащи нетипични работни места, останаха изключени от подкрепа, по-специално работници на временни договори, а в някои случаи дори работници, наети чрез агенции, и работници на срочни договори, докато в други държави публичната помощ беше разширена, за да обхване и някои форми на самостоятелна заетост ( 7 ) . В държавите се наблюдават и различни начини и критерии за достъп до тези субсидии, свързани с обхвата, бенефициерите, продължителността и др. ( 8 )

2.7. Схемите за намаляване на работното време спомогнаха за предотвратяване на прекъсването на трудовото правоотношение, което е много скъпо за предприятията и работниците. През второто тримесечие на 2020 г. тези мерки за запазване на работни места намалиха значително загубата на работни места в държавите от ОИСР, според оценките от 12 % на 4 %. В ЕС данните показват, че през второто тримесечие на 2020 г. официално наетите работници с договор за нула часове, са се удвоили до 17 % в сравнение със същия период през 2019 г. ( 9 )

2.8. Трябва да се вземе предвид въздействието на кризата със заетостта върху жените и младите хора, които често се наемат на нетипични договори и нископлатени работни места и са по-изложени на нестабилна заетост, която не предоставя никакви гаранции за адекватна соцеална сигурност. Освен това те представляват много голям дял от работната сила в секторите на туризма, хотелиерството и ресторантьорството, които са особено засегнати, както и в областта на културата и забавленията, в нестопанския сектор и социалните услуги. Икономическото възстановяване ще трябва да включва и конкретни реформи и мерки, съгласувани със социалните партньори за преодоляване на неравенството по отношение на пол и възраст, което съществуваше преди настоящата криза, и да въведе мерки в краткосрочен, средносрочен и дългосрочен план ( 10 )

2.9. В допълнение към мерките в подкрепа на намаляването на работното време няколко държави приеха мерки за защита срещу уволнение в дружества, получаващи публична подкрепа за фонда за обезщетения при частична безработица, както за избягване на злоупотреби по време на кризата, а също и за създаване на условия за използване на национални и европейски публични помощи, които трябва да служат за избягване на уволненията и за временна подкрепа на предприятията до възстановяването им. В някои държави самите колективни трудови договори предвиждат забрана за уволнения в случай на публична помощ ( 11 )

2.10. Колективното договаряне със специфични споразумения и протоколи изигра важна роля както за изправянето пред и управлението на извънредната здравна ситуация на работното място, така и за въвеждането на ad hoc договорни споразумения по време на пандемията, като промени организацията и условията на труд (напр. в Германия, Франция, Италия, Швеция, Испания, Австрия, Дания). В някои държави бяха приети и други форми на подкрепа на предприятията (мораториум върху ипотеките, отлагане или спиране на плащането на данъци, наеми или социалноосигурителни вноски), които забавят ангажиментите за плащане и са създадени за да подкрепят предприятията, по-специално МСП, или самостоятелно заетите лица с цел запазване на работните места и осигуряване на ликвидност в краткосрочен план.

3. Характеристики, регулиране и първи резултати от SURE

3.1. Европейският инструмент SURE е временен фонд, предоставящ финансова помощ под формата на заеми при преференциални условия в размер до 100 милиарда евро на държавите членки за борба с безработицата, подпомагане на доходите на всички работници и намаляването на работното време. Фондът ще продължи да функционира до 31 декември 2022 г.

3.2. Облигациите, емитирани за пръв път от Европейската комисия в рамките на инструмента SURE, са „социални облигации“, които гарантират на тези, които инвестират в такива облигации, че мобилизираните средства действително са предназначени за социални цели. Търсенето беше 10 пъти по-високо от предлагането и осигури конкурентна възвращаемост на пазара.

3.3. След въвеждането му над 90 % от общия пакет бяха разпределени от Съвета към 19 държави членки, въз основа на предложения на Комисията ( 12 ) . 15 от тях са го използвали за подпомагане на финансирането на схеми за работа с намалено работно време или подобни мерки, а 14 държави са финансирали и мерки в подкрепа на самостоятелно заетите лица.

3.4. Някои държави не кандидатстваха за средства от инструмента SURE. Причините, посочени от правителствата, са различни: в някои държави наличните национални средства са били достатъчни за покриване на допълнителните публични разходи, свързани с увеличаването на безработицата; търсенето на допълнителни ресурси на пазара би било също толкова благоприятно; в други случаи изборът се дължи на разходите, свързани с административните процедури за достъп до SURE; някои страни използваха временните мерки, въведени от ЕК по отношение на гъвкавостта на бюджетите и държавните помощи ( 13 )

3.5. Въз основа на докладите, предоставени от държавите членки, в доклада си от март 2021 г. ( 14 ) ЕК оценява, че през 2020 г. SURE е подпомогнал между 25 и 30 милиона работници, което представлява една четвърт от цялото заето население в държавите членки бенефициери. Това са около 21,5 милиона служители и 5 милиона самостоятелно заети лица. Освен това между 1,5 милиона и 2,5 милиона предприятия са се възползвали от този механизъм, което представлява 12—16 % от предприятията в държавите членки бенефициери ( 15 )

3.6. В доклада се подчертава, че схемите за публично подпомагане, финансирани от SURE, водят до намаляване на разходите за труд за предприятията и предлагат алтернативно подпомагане на доходите на домакинствата, с по-добри резултати в сравнение с традиционните обезщетения за безработица. Освен това ЕК подчертава, че схемите за подпомагане на заетостта са по-ефективни в държави, които вече са разполагали с национални схеми за помощ, за да смекчат въздействието на безработицата.

3.7. До края на 2020 г. вече са извършени 80 % от общо планираните публични разходи за допустимите мерки. Почти всички държави членки вече са изразходвали или планират да изразходват общата сума, отпусната по линия на SURE.

3.8. Благодарение на високия кредитен рейтинг на ЕК държавите членки спестиха около 5,8 млрд. евро лихви чрез използване на инструмента SURE в сравнение с това, което би трябвало да платят ако самите те бяха емитирали суверенен дълг. Бъдещите плащания вероятно ще доведат до допълнителни икономии.

4. Общи бележки

4.1. ЕИСК одобрява стратегията на ЕС за справяне с пандемичната криза, за даване на нов тласък и укрепване на икономическите, социалните и здравните системи на държавите членки и за защита на заетостта, ЕИСК счита, че стратегията ще може да оформи и да доизгради европейското социално измерение, като същевременно гарантира конкурентоспособността на Европа в световен план. В плана за действие за прилагането на Европейския стълб на социалните права се определят мерките, които трябва да бъдат предприети за насърчаване на инвестициите, необходими за устойчив и приобщаващ растеж.

4.2. ЕИСК многократно е подчертавал необходимостта от постигане на по-голямо икономическо и социално сближаване в ЕС, за да се засили конкурентоспособността на европейската социална пазарна икономика и да се гарантира, че всички граждани могат да се възползват пълноценно от правата си и да подкрепят изграждането на пазар на труда, който е в състояние да отчита текущите промени с действия и стратегии, отговарящи на Европейския стълб на социалните права и на зеления и цифровия преход. От съществено значение е държавите членки да използват пълноценно подкрепата, която получават от Механизма за възстановяване и устойчивост ( 16 )

4.3. Важно е да се подпомогнат растежът и производителността на устойчивите предприятия, включително на МСП и микропредприятията. SURE е един от подходящите инструменти за осигуряване на стимули за работодателите да задържат работници въпреки намаляването на производствената дейност. Трябва да се насърчават и колективните споразумения за нови форми на преобразуване на работното време, насочени към достъп до курсове за обучение, както и мерки за подпомагане на дружествата да запазят работните си места, компетенциите и доходите си.

4.4. SURE е ключов инструмент за защита на работниците и смекчаване на тежкото социално-икономическо въздействие на пандемията върху системата на заетостта, тъй като от една страна се оказва финансова подкрепа на националните схеми за намаляване на работно време и подобни мерки, включително при постоянни трудови правоотношения, като се защитават работните места и се ограничават безработицата и загубата на доходи на работниците, а от друга страна, се помага на предприятията за разходите за обезщетения за безработица и социалноосигурителни вноски, които до голяма степен се покриват от публични средства чрез спешни мерки.

4.5. ЕИСК оценява бързината на изготвянето на предложението на ЕК за създаване на SURE и незабавните преговори с държавите членки, които приключиха за няколко седмици. Чрез SURE се подчертава значението на краткосрочни програми за намаляване на работното време и за подпомагане на доходите и държавите членки се насърчават да ги използват. Една от целите на европейския семестър в средносрочен и дългосрочен план е насърчаването на инвестициите, насочени към пълна и стабилна заетост и борбата с новите форми на бедност, включително чрез социално устойчиви структурни реформи.

4.6. ЕИСК счита, че е важно да се предоставя финансова подкрепа под формата на заеми при преференциални условия, отпускани от ЕС на държавите членки, и приветства факта, че емитираните от ЕК облигации са „социални облигации“ за конкретни цели.

4.7. Финансирането на схемите за намаляване на работното време и на формите на подпомагане на доходите оказва положително въздействие върху икономиката като цяло, тъй като отношенията между работодателите и работниците се запазват, което спомага за запазването на уменията на работниците и производствения капацитет на предприятията и предотвратява допълнителното отрицателно и трайно въздействие на пандемията върху икономиката и пазара на труда.

4.8. ЕИСК счита, че създаването на SURE е още една стъпка към солидарна система в ЕС, зачитаща принципите на субсидиарност и пропорционалност, тъй като това е форма на европейски защитен актив, който може да бъде подсилен с европейските облигации, които ще се използват за финансиране на програмата Next Generation EU ( 17 ) . ЕИСК подчертава, че важно предимство на SURE е да покаже, че ако е необходимо, ЕС може да създаде капацитет за кредитиране и да издаде „общ сигурен актив“ по общностния метод, а не чрез междуправителствени споразумения, както за ЕМС и ЕИФС.

4.9. ЕИСК призовава за преразглеждане на процедурите за подпомагане и достъп до финансиране по линия на SURE с цел опростяване на административните процедури и механизмите за докладване.

4.10. ЕИСК препоръчва да се съчетае използването на SURE с активни публични политики и професионално обучение и преквалификация както за работниците, така и за предприятията ( 18 ) . В този контекст се подновява дебатът за това как да се повиши ефективността на службите по заетостта дори по време на криза. По време на периоди на принудително намаляване на работното време трябва да се насърчават курсове за обучение за преквалификация или за придружителни мерки за преход към нови възможности за квалифицирана и стабилна заетост. За съжаление примерите за активни политики в този контекст са по-скоро скромни ( 19 )

4.11. ЕИСК счита, че мерките по SURE в отделните държави членки би трябвало да гарантират, че са обхванати всички служители и всички видове самостоятелна и нетипична заетост, характерна в особена степен за младите хора.

4.12. От малкото налични данни личи, че социалните партньори не са били поканени за активно участие нито от европейските институции, нито от националните институции в подобряването на използването на SURE; ЕИСК препоръчва да се предвиди стабилен механизъм за консултации.

4.13. ЕИСК взе под внимание прогнозите относно хората и предприятията, които ползват подкрепа по линия на SURE ( 20 ) , но отбелязва, че тези данни не подчертават в достатъчна степен какви са били отделните мерки, финансирани от различните държави, и съответните им вноски, нито въздействието, което те са оказали върху устойчивостта с цел смекчаване на рисковете от безработица и защита на доходите.

5. Конкретни бележки — Какво е въздействието?

5.1. Пандемичната криза оказа натиск върху икономическите, социалните и здравните системи на ЕС и засегна живота на хората и дейността на предприятията, като увеличи неравенствата в рамките на всяка държава, а в някои случаи и между отделните държави. Поради тази причина ЕИСК посочва, че е необходимо европейското социално измерение да бъде определено и допълнено по по-завършен и последователен начин, като се вземат предвид мерките, набелязани в плана за действие на Европейския стълб на социалните права, и същевременно се гарантира конкурентоспособността на Европа в световен план.

5.2. ЕИСК вече подчерта ( 21 ) необходимостта от възобновяване на процеса на преразглеждане на рамката на ЕС за икономическо управление, което беше преустановено до 2022 г. със съобщението на Комисията от 20 март 2020 г. ( 22 ) ЕИСК подкрепя това съобщение, в което се изразява намерение да се вземе решение за бъдещо дезактивиране на общата клауза за дерогация на Пакта за стабилност и растеж въз основа на цялостна оценка на икономическите резултати на базата на количествени критерии. Поради тази причина ЕИСК призовава да се премине към преразгледана и уравновесена рамка за икономическо управление, насочена към просперитет, за предпочитане с опростени правила и намалена процикличност, отразяваща обстановката след пандемията. От съществено значение ще бъде да се помогне на държавите членки да поставят публичните си финанси на устойчива основа и по този начин да се укрепи доверието в инвестициите.

5.3. Сред мерките в икономическия и социален пакет за противодействие на последиците от пандемията ЕИСК подкрепя приемането на SURE като иновативен финансов инструмент за европейска солидарност, който, като вече извършва действия, предвидени от механизма Next Generation EU, за пръв път емитира облигации за социални цели.

5.4. SURE се доказа като мрежа за сигурност и защита на съществуващите работни места и запазване на предприятията, под различните форми и в съответствие с националните правомощия за закрила. Необходимо е, обаче, мерките за социална закрила, приети по линия на SURE, да бъдат придружени от активни политики по отношение на пазара на труда за създаване на качествена и стабилна заетост и системи за приспособяване на уменията, като се води борба с формите на бедност сред хората, които работят, сред работещите на разпокъсана и нестабилна заетост, които не предоставят никакви гаранции за адекватна социална сигурност и засягат и обществените системи за социална закрила.

5.5. ЕИСК оценява препоръката на Европейската комисия „EASE“, приета като част от прилягането на Европейския стълб на социалните права и насочена към активна подкрепа за заетостта след кризата с COVID-19. Подчертава стратегическия си подход за постепенно преминаване от спешни мерки, предприети по време на пандемията, към нови мерки, необходими за осигуряване на възстановяване, характеризиращо се с висока заетост, особено в екологичния и цифровия сектор. Ефективните политики за насърчаване на създаването на качествени работни места и на прехода от едно работно място към друго следва да бъдат придружени от добре функциониращи служби по заетостта, които предоставят съобразена с нуждите подкрепа за търсещите работа, по-специално младите хора, жените и социалните предприемачи.

5.6. За ЕИСК одобрението и участието на социалните партньори е ценност, поради което привличането им за участие както на европейско, така и на национално равнище в обсъждането, ангажираността с и договаряне на дейностите, съфинансирани от SURE е от решаващо значение, като се акцентира и върху колективното договаряне в конкретни сектори, които са най-силно засегнати от кризата. От решаващо значение е обаче ролята на социалните партньори да бъде съществена и легитимна, а не формална.

5.7. ЕИСК счита, че е добре да се отбележи колко важно е ресурсите на SURE да се използват за финансиране и на мерки за ограничаване на разпространението на вируса на работното място, с помощта на мерки и действия за предотвратяване и защита на безопасността и здравето, като се намалят разходите на дружествата за адаптиране на производството към протоколите за безопасност.

5.8. ЕИСК предлага да се създаде обсерватория за функционирането на SURE през целия му срок на действие, отворена за активното участие на социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел наблюдение и оценка на въздействието на финансираните мерки, като се анализират най-добрите практики и схеми за защита, осъществени в отделните държави, с оглед набелязването на модели, които са валидни и за бъдещото развитие на системите за намаляване на работното време и подпомагане на доходите в кризисни ситуации.

5.9. ЕИСК признава изцяло положителните резултати от SURE, изтъкнати в доклада на Комисията от март 2021 г. Програмата SURE отговаря на временни критерии за оказване на подкрепа на държавите членки, с цел да се помогне на работниците и предприятията да преодолеят кризата, да спасят работни места и да проправят пътя за икономическо и социално възстановяване. ЕИСК подкрепя предложението за стабилизиране на SURE в подкрепа на работниците и предприятията като инструмент за интеграция и социално-икономическа устойчивост на ЕС по време на криза като настоящата, също и след наблюдението и оценката на Обсерваторията за функционирането на SURE. Това предложение е резултат от дебата с участието на правителства, социални и икономически партньори, организации на гражданското общество, представители на академичните среди и учени от различни европейски държави, както и в рамките на самата Комисия ( 23 )

5.10. В случай на икономическа криза ЕИСК призовава европейските институции да играят по-ефективна и подкрепяща роля в социалните въпроси, по-специално чрез регулиране и финансиране на мерки в подкрепа на работниците и предприятията. Европейските институции би трябвало да насърчават публичен дебат за създаването на постоянна Европейска застрахователна схема за обезщетения при безработица с различно правно основание, като се позовават и на предходни становища на ЕИСК ( 24 )

Брюксел, 22 септември 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Препоръка (ЕС) 2021/402 на Комисията от 4 март 2021 г. относно ефективна активна подкрепа за заетостта вследствие на кризата с COVID-19 (ЕАПЗ) (OB L 80, 8.3.2021 г., стр. 1)

(2) COVID-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: Последици за заетостта и професионалния живот), Eurofound, март 2021 г.

(3) COVID-19: Policy responses across Europe (COVID-19: Политически отговори в цяла Европа), Eurofound, юни 2020 г.

(4) OECD — Employment Outlook 2021 („ОИСР — Перспективи за заетостта за 2021 г.“), глава 2.

(5) COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г.

(6) OECD — Employment Outlook 2021 („ОИСР — Перспективи за заетостта за 2021 г.“), глава 2, таблица 2.1 Job retention schemes in OECD countries (Схеми за запазване на работните места в държавите от ОИСР) — пак там (Eurofound).

(7) COVID-19: Policy responses across Europe (COVID-19: Политически отговори в цяла Европа), Eurofound, юни 2020 г.

(8) Данни от ОИСР, Европейски синдикален институт (ETUI), ЕК, информационен документ на ЕП.

(9) COVID-19: Policy responses across Europe (COVID-19: Политически отговори в цяла Европа), Eurofound, юни 2020 г., данни на Евростат, събрани от Eurofound.

(10) Анализ на ЕК, Eurofound и вж. също ILO-UN Women Joint Programme (Съвместна програма за жените на МОТ и ООН), инструмент на политиката, Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery (Съвместната програма на МОТ и ООН — жени, политики, оценка на въздействието на COVID-19 върху заетостта, в зависимост от пола и подкрепа за възстановяване, съобразено с пола), март 2021 г.

(11) ETUI — Информационен документ за политиката № 7, 2020 г.

(12) COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г. и уебсайта относно SURE на Европейската комисия за актуализиране на отпуснатите средства на държавите членки.

(13) Eurofound, пак там, глава 3, 2021 г.

(14) COM(2021) 105 final, Съобщение на Комисията до Съвета „Една година от началото на пандемията от COVID-19: ответни мерки на фискалната политика“.

(15) COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г.

(16) Резолюция на ЕИСК „Принос на Европейския икономически и социален комитет към работната програма на Комисията за 2022 г.“ (юни 2021 г.) (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 1).

(17) Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Защита на заетостта през 2021 г. и след това: какво може да направи новият инструмент SURE?), документ за политиката на ELIAMEP, 2021 г.; L. Andor, „Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period“ (Защита на работните места и доходите в Европа: Към капацитет на ЕС за стабилизиране на заетостта през пандемичния период), 2021 г., Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance“ (Нови предизвикателства пред управлението на еврозоната).

(18) Implications for Employment and working life (Covid-19: Последици за заетостта и професионалния живот), Eurofound, март 2021 г.

(19) OECD — Employment Outlook, cap. Combining job retention policies with job reallocation, (ОИСР — Перспективи за заетостта), глава 2.5, и пак там „Съчетаване на политиките за запазване на работни места с преразпределяне на работни места“, 2021 г. и Eurofound, пак там, с примери за мерки, предприети в някои държави.

(20) COM (2021) 148 final.

(21) Резолюция на ЕИСК „Принос на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2022 г.“, приета на пленарната сесия през юни 2021 г. (ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 1).

(22) COM (2021) 148 final.

(23) Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do? (Защита на заетостта през 2021 г. и след това: какво може да направи новият инструмент SURE?), документ за политиката на ELIAMEP, 2021 г.; L. Andor, „Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period“ (Защита на работните места и доходите в Европа: Към капацитет на ЕС за стабилизиране на заетостта през пандемичния период), 2021 г., Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance“ (Нови предизвикателства пред управлението на еврозоната); вж. доклада на ЕК и Еврофонд + ОИСР (COVID-19: Implications for Employment and working life (COVID-19: Последици за заетостта и професионалния живот), Eurofound, март 2021 г.; COM (2021) 148 final. SURE: Taking stock after six months (SURE: Преглед след шест месеца), 22 март 2021 г.; вж. също Информационен документ на Европейския парламент SURE Implementation (Прилагането на SURE), април 2021 г.).

(24) становище относно общите минимални стандарти (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme („Европейска застрахователна схема за обезщетения при безработица: осъществимост и добавена стойност“), CEPS, 2017 г.