[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 22.7.2009

COM(2009) 385 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Състоянието на пазара на млечни продукти през 2009 г.

{SEC(2009) 1050}

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Състоянието на пазара на млечни продукти през 2009 г.

Мандат:

Заключенията на Европейския съвет през юни бяха следните: „Европейският съвет обсъди състоянието на пазара на млечни продукти към момента. Той прикани Комисията да представи в рамките на следващите два месеца задълбочен анализ на пазара, както и възможни варианти за стабилизиране на пазара на млечни продукти, като същевременно се отчитат резултатите от прегледа на състоянието“.

История на досието:

Състоянието на пазара на млечните продукти се влоши драстично през последните 12 месеца. След покачване на цените през 2007 г. на общия фон на високите цени на хранителни продукти, цените отбелязаха значителен спад, като това се отрази върху доходите на производителите на млечни продукти. Цените на млякото, доставено в млекопреработвателни предприятия, намаляха от 30—40 c/l на 24 c/l среднопретеглена цена за държавите от ЕС-27, като голям брой производители получаваха по 20—21 c/l и по-малко. Това положение предизвика масово недоволство сред производителите на млечни продукти, които организираха много протести.

1. Въведение

Настоящото съобщение съдържа описание на процеса на реформата в сектора на млечните продукти до извършването на прегледа на състоянието, предвид на това че Европейският съвет използва резултатите от прегледа на състоянието като основа за проучване на бъдещи мерки. В него се съдържа анализ на състоянието на пазара в ЕС и на международния пазар, кратък преглед на мерките за стабилизиране на пазара, предприети от Комисията, други инструменти на разположение на Комисията и държавите-членки в рамките на съществуващото законодателство, както и варианти за по-нататъшни действия и дискусии. Съобщението е придружено от работен документ на службите на Комисията, който съдържа повече подробности.

2. Процесът на реформа

2.1. План 2000 и реформата на ОСП през 2003 г.

Реформата в сектора на млечните продукти, която е в съответствие с цялостната реформа на ОСП, имаше за цел да постигне по-добра пазарна ориентация на производството. В тази връзка бяха преформулирани интервенционните мерки, като постепенно бяха въвеждани по-ниски интервенционни цени. Като компенсация на производителите на млечни продукти бяха отпуснати 5 млрд. EUR под формата на директно подпомагане на техните доходи, като тази сума бе обвързана с производството. Сега помощта е изцяло необвързана с производството, като зависи от спазването на стандартите в областта на общественото здраве и здравето на животните, както и стандартите за опазване на околната среда (кръстосано спазване). Освен това количеството за интервенционно изкупуване (изкупуване от Общността на фиксирана цена на непродадените количества на пазара) бе ограничено до 30 000 тона масло и 109 000 тона обезмаслено мляко на прах годишно. В случай обаче че пазарната ситуация го изисква, Комисията може да изкупува и по-големи количества. И накрая, квотите за мляко бяха увеличени с 1,5 % (в някои държави-членки с повече и от по-ранна дата) и срокът им на валидност бе удължен до 31 март 2015 г.

Всички тези мерки имаха за цел да засилят конкурентоспособността и да подготвят производителите на мляко за бъдещи предизвикателства на международната сцена, като в същото време осигуряват подкрепа на доходите посредством директни плащания.

2.2. Преглед на състоянието

След съобщението на Комисията относно прегледа на състоянието и преди окончателните решения вследствие на прегледа на състоянието Съветът бе подложен на силен натиск да увеличи производствените възможности. В резултат на това квотите бяха увеличени с 2 %. Резултатите от прегледа на състоянието потвърдиха логиката на реформите от 1992 г. насам. Срокът на валидност на квотите изтича през 2015 г. За да се осигури контролирано и плавно премахване на квотите, квотите се увеличават с 1 % годишно от 2009 г. до 2013 г., като успоредно с това се прилага допълнителна мярка (намаляване на корекцията във връзка с масленото съдържание), която още повече подсилва производствения потенциал. В идеалния случай „мекото приземяване“ следва да бъде осигурено чрез постепенно намаляване на стойността на квотите, като на 1 април 2015 г. тази стойност достигне нула. Тази стойност е вече ниска или близка до нулата в няколко държави-членки, чието производство е по-ниско от предоставените им квоти. Освен това съгласно втория стълб на ОСП „преструктурирането на сектора на млечните продукти“ бе признато като допълнителна приоритетна тема. Това позволява на държавите-членки да използват допълнителни средства от модулация за подпомагане на производителите на млечни продукти да се подготвят за премахването на квотите.

И накрая, бе постигнато споразумение Комисията да представи два доклада относно състоянието на пазара преди декември 2010 г. и декември 2012 г., за да се прецени дали са необходими допълнителни мерки за осигуряването на „меко приземяване“, без да се поставя под въпрос постепенното премахване на квотната система.

3. Състояние на пазара

3.1. Състояние на пазара към месец юли 2009 г.

Производството на мляко в ЕС не бе увеличено вследствие на различните увеличения на квотите. Към 31 март 2009 г. общото количество произведено мляко се оценява на 4,2 % по-малко от общата квота. Търсенето обаче отбеляза спад както в ЕС, така и на световния пазар. Спадът на търсенето в ЕС се отрази предимно на качествени продукти като сирене, което е особено важно, тъй като повече от 40 % от млякото в ЕС се преработва в сирене.

Световният пазар се отличава с висока степен на променливост поради обстоятелството, че търгуваните количества са малки в сравнение с общото производство и потребление. Цените на световните пазари значително се понижиха вследствие на увеличено производство в други държави-доставчици (Нова Зеландия, Австралия, Аржентина, Бразилия и доскоро и САЩ) и спад в глобалното търсене, който се дължи на икономическата криза.

Отслабеното търсене в ЕС и намаляващите цени на световните пазари пряко се отразиха на пазарните цени в ЕС. В резултат на това цените на млякото в някои държави-членки се доближиха до 21 c/l и спаднаха дори под тази цена (вж. работния документ на службите на Комисията за повече подробности).

3.2. Цени в ЕС

През 2007 г. цените на световния пазар значително надминаха интервенционните цени в ЕС, като в същото време заедно с тях се повишиха и цените в ЕС. През втората половина на 2008 г. цените на световния пазар паднаха под интервенционните цени в ЕС, като за това допринесе и слабият американски долар, а цените в ЕС отново ги последваха. Комисията приложи мерки за подкрепа, които предотвратиха по-нататъшен спад на цените в ЕС.

Средните цени на суровото мляко в ЕС винаги са били малко по-високи от поддържащите цени за еквиваленти на мляко (вж. графиката по-долу). След реформата през 2003 г. намаляването на интервенционните цени оказа слабо въздействие и цените значително се повишиха през 2007—2008 г. Слабото търсене в момента обаче предизвика пазарен дисбаланс и цените се понижиха и се доближиха до поддържащата цена за еквиваленти на мляко, която е много по-ниска отколкото беше преди реформата през 2003 г.

[pic]

При настоящата средна цена на млякото в ЕС от около 24 c/l, като цените в отделните държави-членки силно варират (вж. работния документ на службите на Комисията за повече подробности относно цените в отделните държави), производителите на мляко все още успяват да покрият своите променливи разходи. Тъй като фуражът, торовете и другите необходими суровини може да са били закупени в началото на годината и тъй като в много райони тревата е все още в изобилие, земеделските стопани продължават да произвеждат мляко, за да могат да изплащат по-голям дял от своите фиксирани разходи, които много стопани не успяват да покрият изцяло.

3.3. Потребителски цени и производствени цени

Покачването на цените на суровините през втората половина на 2007 г. доведе до бързо нарастване на производствените цени на мляко и до силно увеличаване на потребителските цени, което достигна връх през пролетта на 2008 г. За разлика от това значителният спад на цените на млякото и млечните продукти след края на 2007 г. (-39 % за масло, -49 % за обезмаслено мляко на прах, -18 % за сирене и -31 % за мляко) доведе до само лек спад на потребителските цени на млечни продукти с около 2 %. Изненадващ е фактът, че въздействието на спада на фабричните цени върху потребителските цени е дори още по-слабо, ако се изчисли въз основа на по-дълъг период от време: докато фабричните цени на повечето млечни продукти сега са паднали под техните равнища от преди покачването на цените, потребителските цени на млечните продукти останаха високи (с повече от 14 % от потребителските цени преди покачването на цените).

Тъй като млякото представлява само един от разходите, включени в потребителската цена на млечните продукти, може да има няколко причини защо потребителските цени на млякото останаха непроменени, докато цените на суровото мляко и фабричните цени отбелязаха спад. Въпреки това размерът на спада на потребителските цени на млечните продукти, времето, необходимо за неговото осъществяване, и неговата асиметрия спрямо спада на фабричните цени — които са особено големи в някои държави-членки — ясно показват, че веригата за доставка на млечни продукти в ЕС не функционира ефикасно. Невъзможността потребителите да се възползват от по-ниските цени затруднява развитието на търсенето на млечни продукти и по-този начин отслабва и забавя възстановяването на сектора на млечни продукти. Освен това тази ситуация поражда сериозна загриженост по отношение на разпределението на добавената стойност между производителите, млекопреработвателните предприятия, млечната промишленост и продавачите на дребно по веригата.

Графика 2: Динамика на ценовия индекс на различни етапи от веригата за доставки на млечни продукти в ЕС (януари 2000 г.=100)

[pic]

Забележка: Потребителските цени за категорията „мляко, сирене и яйца“ не включват потребителската цена на маслото.

Подобряването на ефективността и ефикасността на веригата за доставки на млечни продукти е жизненоважна за повишаването на нейната конкурентоспособност, за смекчаването на спада на производствените цени и за прехвърлянето на ценовите промени на крайния потребител. Това зависи от разрешаването на някои проблеми, по-специално липсата на подробна и надеждна информация относно цените и печалбите на всеки етап от хранителната верига. По-голяма прозрачност, по-добро разбиране на разпределянето на добавената стойност и на преноса на цените, и по-ясна представа за структурните фактори би било значителна първа стъпка към определянето на подходящите мерки за подобряване на ефикасността на веригата за доставки на млечни продукти и за осигуряване на справедливи резултати за всеки един участник по веригата (вж. точка 10). На свой ред това би допринесло за засилването позициите за водене на преговори на заинтересованите участници.

3.4. Развитие на пазара: в краткосрочен и средносрочен план

Краткосрочните перспективи остават силно зависими от развоя на икономическата криза. Бъдещето на пазара на сирене и на пресни млечни продукти с добавена стойност се обуславя от слабо търсене в рамките на ЕС и по света, като през 2009 г. се очаква спад на производството, а през 2010 г. — леко подобрение вследствие на очакваното слабо възстановяване на търсенето. Тъй като в краткосрочен план не се очаква достатъчен подем на пазарните цени в ЕС и по света, натрупването на интервенционни запаси от масло и обезмаслено мляко на прах се очаква да продължи през 2009 и 2010 г. Освен това режимът на възстановяване при износ може за момента да балансира отчасти пазара в ЕС, въпреки че слабото търсене в световен мащаб и силната конкуренция от страна на износители, които предлагат по-ниски цени, намаляват потенциала за износ на ЕС.

Средносрочните и дългосрочните перспективи за пазара на млечни продукти в ЕС се очаква да останат положителни с оглед на евентуалното икономическо възстановяване, което ще спомогне за засилването на търсенето на млечни продукти с висока добавена стойност.

4. Състояние на пазара от гледна точка на търсенето

4.1. Мерки, предприети от Комисията: мерки за подкрепа на пазара

Комисията бързо осъзна сериозността на състоянието на пазара на млечни продукти поради очакваните сезонни увеличения на доставките на мляко през първата половина на годината и взе решение да предприеме проактивна политика на подкрепа:

а) Предоставянето на помощ за частно складиране на масло започна в началото на януари, два месеца по-рано от обикновено. Помощите се предоставят до 15 август, като към 28 юни са складирани 105 800 тона, което е с 14 000 тона по-малко отколкото през 2008 г.

б) На 23 януари възстановяванията при износ бяха отново активирани за всички млечни продукти, изнасяни за обичайните местоназначения (в пълно съответствие с международните ангажименти на ЕС). Въвеждането на режима за възстановявания при износ позволи на ЕС да запази същото равнище на износ като през предходната година. През юни обаче бе отбелязан силен спад на заявленията за сертификати за износ, което може да е знак за допълнително отслабване на търсенето на световния пазар.

в) На 1 март започна интервенционното изкупуване на масло и обезмаслено мляко на прах:

- Бяха изкупени 81 900 тона масло, което е около 8 % от произведеното количество масло за периода януари—юни. За количествата над максималния праг от 30 000 тона бяха приети оферти на стойност до 99,2 % от фиксираната референтна цена от 2 218 EUR на тон.

- Бяха изкупени 231 000 тона обезмаслено мляко на прах, което е около 43,5 % от произведеното количество обезмаслено мляко на прах за периода януари—юни 2009 г. За количествата над максималния праг от 109 000 тона бяха приети оферти на стойност до 98,9 % от фиксираната референтна цена от 1 698 EUR на тон. Освен това плащанията бяха извършени 2—3 месеца по-рано.

Запасът от масло от 81 900 тона е еквивалентен на 1,1 % от произведеното количество мляко в ЕС, а запасът от обезмаслено мляко на прах от 203 000 тона е еквивалентен на 1,8 % от произведеното количество мляко в ЕС.

4.2. Отражение върху бюджета

Общите разходи, свързани с предприетите мерки към този момент, се оценяват на около 350 млн. EUR. Голяма част от тези разходи още не е изплатена (напр. времето от момента на издаването на сертификатите до момента на плащанията на възстановявания). Общите разходи, свързани с предвидените мерки, включително и удължаването на срока на интервенцията (вж. точка 5), обаче се оценяват на повече от 600 млн. EUR.

4.3. Други мерки в подкрепа на пазарната реализация на произведеното мляко

а) стандарти за предлагане на пазара

Съгласно определенията в законодателството на Общността млечните продукти (в това число мляко, масло, сметана, суроватка, йогурт и сирене) трябва да бъдат на 100 % млечна основа. Появата на пазара на продукти-заместители, като например така наречените „аналогични“ сирена или сладоледи, в които млечната мазнина се замества с растителни масла, допълнително усложняват пазарната реализация на млечните продукти.

По отношение на съществуващите наименования на млечни продукти държавите-членки трябва да предприемат проактивни действия за налагане на спазването на определенията на млечните продукти, за да се предотврати по-нататъшното влошаване на състоянието на пазара на млечни продукти.

б) други мерки

Схемата за раздаване на мляко в училищата бе наскоро адаптирана и опростена, като в обхвата ѝ бяха включени и училищата за средно образование и беше увеличен асортимента на продуктите. В момента се обсъждат варианти за подобряване привлекателността на схемата от гледна точка на асортимента (например включване в схемата на продукти със съдържание 75 % мляко и 25 % плодове). По отношение на помощите за обезмаслено мляко на прах за фураж е извършен анализ, според който такава помощ е икономически необоснована (вж. работния документ на службите на Комисията за повече подробности).

5. Допълнителни мерки, които Комисията възнамерява да предприеме в подкрепа на производителите на млечни и други селскостопански продукти

а) авансови директни плащания

Комисията ще разреши на държавите-членки да изплатят до 70 % от директните плащания от 16 октомври вместо от 1 декември. Държавите-членки могат също да отпускат държавна помощ от типа de minimis или заеми при пазарни условия, за да помагат на млекопроизводители, които имат проблеми с ликвидността.

б) насърчаване

На заседанието на Управителния комитет през юли Комисията ще предложи допълнителен цикъл програми за популяризиране на млечните продукти на вътрешния пазар; като програмите ще бъдат представени на държавите-членки до 30 септември, които на свой ред ще представят на Комисията своите съображения до 15 октомври, за да може тя да приеме решения до 15 декември (вж. работния документ на службите на Комисията за повече подробности).

в) интервенции

На 13 юли Комисията представи предложение за временно продължаване на интервенционното изкупуване на масло и обезмаслено мляко на прах след август в периода 2009—2010 г. и евентуално 2010—2011 г.

Интервенционните запаси ще останат складирани докато вътрешния или световния пазар не бъде в състояние да поеме тези количества безпроблемно.

г) частно складиране

Продължителността на частното складиране ще бъде удължена и за периода след 15 август.

д) възстановявания

Комисията ще продължи да осигурява възстановяване при износ по обективни критерии дотогава, докогато е необходимо, като се съобразява с резултатите от текущите преговори на международно равнище.

е) тримесечен доклад

Комисията ще предоставя доклад на Съвета относно състоянието на пазара на млечни продукти на всеки три месеца.

6. Бюджет на осп за 2010 г.

Предварителният проектобюджет за 2010 г. предвижда теоретична свобода на действие в размер на 1 000 млн. EUR за пазарни мерки и преки помощи, но в съответствие с принципа на доброто бюджетно управление 300 млн. EUR от тази сума трябва да бъдат заделени за съответния подтаван. По-късно тази година Съветът и Европейският парламент ще вземат решение относно окончателния бюджет за 2010 г., както и относно предстоящото решение за финансирането в размер на 2 400 млн. EUR, предвидено в Европейския план за икономическо възстановяване. В плана за икономическо възстановяване вече се предвижда заделянето през 2010 г. на допълнителни 420 млн. EUR за бюджетен ред 2 за развитие на селските райони, включително и мерки за преструктуриране на сектора на млечните продукти.

Следователно възможността за финансиране на нови мерки в сектора на млечните продукти през бюджетна година 2010 изглежда силно ограничена. В рамките на годишната процедура за бюджета през есента Комисията ще проучи всички въздействия върху бюджета за 2010 г. в писмото за внасяне на корекции за разходите в областта на земеделието. През бюджетна година 2011 свободата на действие е ограничена по подобен начин, главно поради постепенното въвеждане на преки помощи в страните от ЕС-12.

7. Мерки за намаляване на предлагането

7.1. Промени в разпоредбите относно квотите

Промените в квотната система биха били в противоречие с резултатите от прегледа на състоянието, тъй като този въпрос бе подробно обсъждан по време на преговорите, по време на които бяха отхвърлени предложенията за намаление на квотите с 5 % и за замразяване на вече договорените увеличения на квотите. Подобни мерки не биха имали незабавен ефект, тъй като не би било възможно те да бъдат приложени преди новата квотна година от 1 април 2010 г. поради основателните очаквания на производителите.

7.2. Управление на квотите на ниво индивидуални производители

Квотната система за млечни продукти до голяма степен се ръководи от принципа на субсидиарност, което позволява на държавите-членки да управляват своите национални квоти въз основа на обективни критерии и на техните специфични нужди и структури (вж. работния документ на службите на Комисията).

По отношение на прилагането на индивидуалните квоти са налице две ситуации съгласно настоящото законодателство на Общността:

1) ако националната квота е превишена, държавите-членки могат да използват излишъка от вноски, заплатени от производителите, за финансиране на доброволното отказване от млекопроизводство или за преразпределяне към приоритетни групи, но

2) ако националната квота не е превишена, авансовите плащания, събрани от държавите-членки, се възстановяват на индивидуалните производители.

Алтернативен вариант би било временно да се позволи на държавите-членки да използват събраните авансови плащания във втория случай. Това би предоставило на държавите-членки възможност да забавят производството като налагат санкции на производителите, които са надвишили своите индивидуални квоти, в полза на процеса на преструктуриране на сектора на млечните продукти. Комисията ще проучи кой е най-ефикасният начин за прилагането на този вариант.

7.3. Схема за клане на крави в ЕС

Най-директният начин за намаляване на предлагането е премахването на производството още преди то да е започнало — т.е. чрез намаляване на броя на кравите (не е необходимо да бъдат отстранявани цели стада). Незабавен ефект обаче може да бъде постигнат само ако клането на крави е субсидирано от ЕС. Няма да е лесно да се мотивира харченето на парите на данъкоплатците за подобна мярка. (Вж. работния документ на службите на Комисията за повече подробности).

8. Мерки за подкрепа на доходите

8.1. Увеличаване на интервенционните цени

За първи път от 2003 г. насам настоящите пазарни цени достигнаха долната граница на интервенционната цена, определена в План 2000 г. и в реформата на ОСП през 2003 г. Увеличаването на интервенционните цени обаче не се разглежда като възможност. Подобна политика би била в пълно противоречие с насочените към пазара реформи на ОСП през последните 15 години, които гарантират, че намалените интервенционни цени имат функция на защитна мрежа при извънредни обстоятелства, а не представляват постоянна характеристика на пазара. Тя не би била в съответствие с прегледа на състоянието, тъй като би довела до увеличаване на стойността на квотите, което е в противоречие с целта за тяхното постепенно намаляване до пълното им премахване.

Освен това тази политика би предизвикала политически, както и практически проблем, тъй като производителите на млечни продукти са получили необвързано с производството плащане (3.5 c/kg) въз основа на намалените интервенционни цени. Необвързаните с производството суми не могат да бъдат възстановени, тъй като много производители преустановиха производството на млечни продукти от 2004 г. до днес, а премията за млечни продукти е включена в единното плащане на стопанство.

8.2. Преразпределяне на преките помощи — специфично подпомагане

Разпоредбите в член 68 от Регламент (ЕО) № 73/2009 позволяват известна степен на преразпределение на директните плащания между земеделските стопани, секторите и регионите в рамките на дадена държава-членка. Държавите-членки могат да създадат схеми за подобряване на качеството и реализацията на селскостопанските продукти, както и на околната среда и хуманното отношение към животните. По-специално, за да се ограничат последиците от постепенното премахване на квотите за мляко, държавите-членки могат да въведат специфично подпомагане за уязвими райони или уязвими видове селскостопански дейности в сектора на млечни продукти.

Държавите-членки имат възможност да приложат необвързани с производството мерки (чрез отпускане на нови права на плащане съгласно схемата за единно плащане или чрез увеличаване на тяхната стойност) в райони, в които се прилагат програми за преструктуриране или развитие, в размер до 10 % от схемата за единно плащане и схемата за единно плащане на площ, което възлиза на около 4 000 млн. EUR.

От тези 10 % могат да бъдат обвързани с производството 3,5 %, което се равнява на около 1 400 млн. EUR.

До 1 август 2009 г. държавите-членки трябва да представят решения относно специфичното подпомагане за 2010 г. Все пак държавите-членки, които биха желали да прилагат специфично подпомагане от 2011 г., могат да представят решенията до 1 август 2010 г. Регламентът на Съвета позволява на държавите-членки да преразгледат своите решения до 1 август 2011 г. Ако това създава затруднения, разпоредбите могат евентуално да бъдат направени по-гъвкави.

Прегледът на състоянието също разшири обхвата на държавната помощ, така че тя да включва и производителите на млечни продукти. За да се избегне намаляването на плащанията за производителите повече отколкото е необходимо, държавите-членки могат да финансират до 55 %, в рамките на ограничението от 3,5 %, посредством специфична държавна помощ за производителите на млечни продукти.

8.3. Държавни помощи

Вследствие на финансовата криза производителите на млечни продукти срещат все по-големи трудности за получаването на кредити. Съгласно временната рамка за държавни помощи за улесняване на достъпа до финансиране до 31 декември 2010 г. на предприятията може да бъде предоставяна парична безвъзмездна помощ, която не превишава сумата от 500 000 EUR, но към този момент рамката изключва производителите на първични селскостопански продукти. Всяка помощ от типа de minimis , получена от индивидуалните предприятия от началото на 2008 г., трябва да бъде приспадната от тази сума. С оглед на извънредните и преходни финансови проблеми, свързани с финансовата криза, може да бъде проучена възможността за изменение, което да позволи подобна възможност за земеделските стопани, като предоставената сума бъде значително по-малка, за да се избегне нарушаването на конкуренцията в селскостопанския сектор.

Чрез изменение на точка 4.2.2 от временната рамка може да бъде въведена отделна ограничена сума за помощ за земеделските производители. За да се избегне нарушаването на конкуренцията между стопанства на териториите на различни държави-членки, подходяща сума за помощ би била 15 000 EUR. Тази помощ ще бъде предназначена за всички производители, не само за тези на млечни продукти. Възможно е прибягването към извънредна процедура за изменението на временната рамка и за одобрение на националните схеми за помощ, съобщени на Комисията съгласно член 87, параграф 3, буква б) от Договора.

(Вж. работния документ на службите на Комисията за повече подробности).

9. Преструктуриране на сектора на млечни продукти

ОСП разполага с набор от инструменти за подпомагане на преструктурирането на сектора на млечни продукти. Тези инструменти могат да бъдат на разположение и на държавите-членки.

9.1. Развитие на селските райони

Политиката за развитие на селските райони не е насочена към незабавно подпомагане на доходите, а предлага варианти за подпомагане на производителите на млечни продукти да увеличат тяхната конкурентоспособност и да запазят производството на мляко в традиционни райони за производство на млечни продукти, където то допринася за запазването на природната среда.

Фондовете за развитие на селските райони в ЕС за периода 2007—2013 г. възлизат на 91,3 млрд. EUR, като към тях се добавят около 70 млрд. EUR национално публично подпомагане. Прегледът на състоянието и пакетът за възстановяване добавиха 4,2 млрд. EUR за преодоляване на новите предизвикателства. „Преструктурирането на сектора на млечни продукти“ бе определено като едно от новите предизвикателства.

Вариантите в рамките на развитието на селските райони за производителите на млечни продукти включват:

- подпомагане чрез инвестиции, напр. за подобряване на ефикасността на производството на мляко или на хуманното отношение към животните,

- плащания за производители на млечни продукти в по-малко облагодетелствани райони,

- подпомагане на природосъобразни способи на производство на млечни продукти, напр. биологично производство, стопанисване на пасищата с намалена употреба на торове или стопанисване на планински пасища,

- подпомагане на специфични практики за отглеждане на добитък, които подобряват хуманното отношение към животните, напр. премии за паша,

- подпомагане на диверсификация на техните дейности, напр. помощ за магазини на територията на стопанствата или производство на възобновяема енергия,

- подпомагане на производителите на млечни продукти, които биха желали да напуснат сектора, включително и да се пенсионират по-рано.

Освен това, като част от процеса на преструктуриране на сектора на млечни продукти, държавите-членки биха могли да насърчават създаването на стабилни организации на производители в сектора на млечни продукти.

9.2. Други мерки за преструктуриране

Както бе споменато в раздел 8.2, преструктурирането в сектора на млечните продукти може да бъде насърчено и чрез предоставяне на специфично подпомагане съгласно член 68. Във временната рамка за държавни помощи за улесняване на достъпа до финансиране се предвиждат допълнителни инструменти за помощ (по-специално субсидирани лихвени ставки и гаранции по заеми) за периода до края на 2010 г., които могат да бъдат използвани за стимулиране на процеса на преструктуриране. Освен това, както бе отбелязано в раздел 7.2, държавите-членки могат да използват излишъка за финансиране на доброволното отказване от млекопроизводство или за преразпределяне към приоритетни групи.

10. Прозрачност на пазара и конкуренция

В гореизложения анализ на пазара ясно личи настоящата загриженост по отношение на преноса на цените и разпределянето на добавената стойност по хранителната верига на млечни продукти между производители, преработватели и продавачи на дребно. Най-добрият начин за преодоляване на тези проблеми е ефективното и ефикасно функциониране на веригата за доставки, по-специално чрез подобряване на прозрачността на пазара и чрез по-справедливо функциониране на пазара. Органите за защита на конкуренцията в ЕС и на национално равнище следва да останат бдителни и да си сътрудничат ефективно с цел да предотвратят евентуални антиконкурентни практики, които могат да засегнат пазарите на млечните продукти. Земеделските стопани следва да бъдат активно насърчавани да работят заедно за подобряването на ефикасността на техните операции чрез увеличаване на техните икономии от мащаба или от обхвата. Още повече това би допринесло за засилването на позициите за водене на преговори с по-големи преработватели и продавачи на дребно. Диалогът между всички участници по хранителната верига би могъл да бъде допълнително стимулиран и чрез евентуално приемане на европейски кодекс за поведение, както се препоръчва от Групата на високо равнище по въпросите на конкурентоспособността на селскостопанската и хранително-вкусовата промишленост. Антиконкурентни мерки, като фиксиране на цени и ограничения на производството, които водят до създаването на картели, етикетиране на национални продукти или изисквания за национален произход, обаче са изключени.

10.1. Прозрачност на пазара

Комисията работи по изпълнението на пътната карта, предложена в нейното съобщение относно цените на храните в Европа. Окончателният доклад се очаква в края на 2009 г., както и специфичен анализ на хранителната верига в сектора на млечните продукти и свинското месо.

Още преди да се запознаем с пълното съдържание на доклада, струва си да се отбележи, че по-прозрачна информация относно цените може да улесни прилагането на законодателството по отношение на конкуренцията, както и потребителския избор. Може да бъде създадена постоянна европейска система за мониторинг на цените на храните, която да осигурява съпоставими данни относно цените и качеството на равнището на производители, преработватели и продавачи на дребно, както се предвижда в пътната карта. Тази система следва да обхваща всички сектори, не само сектора на млечни продукти, като използва механизми за статистическа отчетност под ръководството на Евростат.

В същото време не изглежда необходимо да се дублира представянето на Евростат на данните относно цените от страна на държавите-членки (доколкото те събират такива данни в момента) чрез създаването на ad hoc системи в сектора на млечни продукти. Независимо от това държавите-членки могат да укрепят своите собствени статистически служби, за да събират по-пълни данни на всеки етап от хранителната верига.

10.2. Конкуренция

ГД „Конкуренция“ на Комисията проучва евентуални антиконкурентни практики по веригата за хранителни доставки, по-специално в сектора на млечни продукти. Политиката за защита на конкуренцията играе основна роля в поддържането на равнопоставеност, както и за гарантирането, че конкуренцията в сектора не е нарушена. Ако Комисията установи, че конкуренцията не функционира правилно, тя няма да се колебае да използва всичките си правомощия съгласно Договора. Националните органи за защита на конкуренцията разполагат с подобни правомощия и трябва да играят също толкова важна роля за прилагането на законодателството за конкуренцията поради особеностите на националните пазари. Следователно официално трябва да бъдат засилени сътрудничеството и обменът на най-добри практики между тези служби с помощта на засилен диалог в рамките на европейската мрежа по конкуренция и провеждането на допълнителни неофициални разговори. На заседанието на подгрупата за хранителните продукти на европейската мрежа по конкуренция в началото на юли бе предложено провеждането на кратко проучване на пазарите на млечни продукти, за да се насърчи и координира едновременен мониторинг и събиране на данни от националните органи за защита на конкуренцията, като за тази цел ще бъде създадена работна група.

Участниците на пазара също трябва да се стремят към подобряването на неговата ефикасност. Много производители на млечни продукти вече са организирани в кооперативи на преработватели, които могат да търсят по-добри начини за адаптиране на предлагането на мляко от страна на техните членове към настоящото и бъдещото търсене. Производителите на млечни продукти могат също така да си сътрудничат по-ефективно посредством организации на производителите, за да бъдат в по-силна позиция за водене на преговори с преработвателите и търговците на дребно

Междубраншовите организации, които включват всички участници по хранителната верига в сектора на млечни продукти, също могат да насърчат полезен диалог между всички участници на пазарите на млечни продукти. Горепосочените инициативи обаче подлежат на ограниченията и условията, определени в правилата за конкуренцията, приложими в земеделския сектор, а позволяването на антиконкурентни практики във всеки един сектор би било безпрецедентно и силно нежелателно.

В своето съобщение относно мониторинга на продажбите на дребно Комисията проучва също така най-добрите практики сред държавите-членки по отношение на договорни отношения между доставчици и продавачи на дребно. Това би помогнало да се определят средства за подобряване и повишаване на прозрачността на договорните условия между например кооперативи от земеделски стопани и сектора на търговията на дребно.

Държавите-членки биха могли да използват възможностите съгласно законодателството на Общността за насърчаване на създаването на организации на производители в сектора на млечни продукти. За предприемането на по-нататъшни действия с цел предоставянето на специфична финансова помощ за оперативните разходи на производителите или пазарните организации:

- на равнището на Общността ще са необходими законодателни актове на Съвета и допълнителни финансови средства. Средствата за организациите за производство на маслиново масло и хмел първоначално бяха взети от директните плащания, предназначени за тези сектори. Съществува специален бюджет за сектора на плодовете и зеленчуците, съгласно който цялата специфична за сектора помощ се изплаща чрез оперативните програми на организации на производителите. Настоящата възможност за такъв вид подпомагане в рамките на законодателството относно директните плащания е силно ограничена, дори и в рамките на специфични мерки за подпомагане, тъй като тези мерки изискват помощта да бъде изплащана директно на земеделските стопани, а не на организациите на производители.

- на национално равнище, това може да бъде постигнато посредством разрешение за предоставяне на държавна помощ. Съгласно регламента за групово освобождаване в селскостопанския сектор и насоките за държавна помощ в селскостопанския сектор вече се позволява помощ, предназначена за започване на дейност, за групи производители за период до 5 години и в размер на общо 400 000 EUR Тези разпоредби биха могли да бъдат изменени с цел да позволят повече дългосрочна помощ и/или по-високи суми.

11. Заключителни бележки

Комисията се ангажира да продължи да подкрепя производителите на млечни продукти и да стабилизира пазара на мечни продукти със средствата, с които разполага.

Списъкът с мерки показва, че държавите-членки разполагат със значителен брой инструменти за облекчаване на ситуацията, за подпомагане на процеса на преструктуриране и за допринасяне за „меко приземяване“ в сектора на млечни продукти с оглед на премахването на квотите на 1 април 2015 г.

Европейският съвет призова за възможни варианти за стабилизиране на пазара на млечни продукти, без да се пренебрегват резултатите от прегледа на състоянието, изключвайки по този начин промените в политиката в сектора на млечните продукти вследствие на трудности в краткосрочен план.

Поставянето на тази политика под въпрос само би довело до несигурност, би забавило процеса на преструктуриране и не би било от полза за големия брой производители на млечни продукти, които имат нужда от ясни насоки при планирането на своето бъдеще. Трябва да се продължава напред по набелязания път, като в същото време се мисли за дългосрочните перспективи.