[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 22.5.2007

SEC(2007) 526

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА ЗА

Мерки, произтичащи oт Препоръките на Работната група по конкурентоспособност на сектор Информационни и комуникационни технологии (ИКТ) и развитие на ИКТ

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Увод 3

2. Ключови препоръки и последващи мерки 4

2.1. Развитие на ИКТ 4

2.2 Малки и средни предприятия (МСП) и предприемачество 6

2.3 Единна регулаторна среда 7

2.4 Интелектуална собственост 8

2.5 Иновации, научноизследователска дейност, инвестиции и финанси 8

2.6 Стандарти и оперативна съвместимост 11

2.7 Умения и способности за работа 13

Техническо приложение (EN)

1. УВОД

Целта на този документ е да опише какви действия предприема Комисията по отношение на ключовите препоръки, дадени от Работната група по конкурентноспособност на сектор ИКТ и развитие на Информационните и комуникационни технологии, и да очертае други подходящи действия на ЕС в тази област. Техническото приложение разглежда подробно всяка една от препоръките на Работната група.

Работната група от експерти по ИКТ, създадена през юни 2006 г., беше една от няколкото специфични за сектора инициативи, обявени в Съобщението за индустриалната политика[1] от 2005 година, която има за цел да създаде по-благоприятна среда за бизнес в ЕС.Работната група допълва инициативата i2010[2], стратегията за информационното общество на ЕС за растеж и работни места, стартирала през юни 2005 г. и предназначена да подпомогне и да даде тласък на дигиталната икономика посредством съчетаване на научни изследвания, регулаторни инструменти и политически инициативи. Мандатът на Работната група беше да идентифицира основните пречки за конкурентоспособността на сектора и за развитието на Информационните и комуникационни технологии, да спомогне за активизиране на сектора и да препоръча възможни ответни действия от политически характер. Членският състав[3] включваше високопоставени представители на индустрията за ИКТ и на гражданското общество. Членовете от индустрията представяха целия сектор ИКТ и включваха както утвърдени и начинаещи, така и големи и средноголеми фирми. Неиндустриалните членове представяха браншови съюзи, малки и средни предприятия (МСП), търговски камари, потребители, инвеститори и академични среди.

Работната група изготви доклад[4] през ноември м.г., който дава ясна представа за това къде трябва да бъдат съсредоточени усилията, за да се подпомогне конкурентоспособността на сектор ИКТ[5]. Като цяло препоръките в доклада потвърждават, че политиката на Комисията по отношение на ИКТ е на правилен път. Те подкрепят добрата работа, която вече се извършва за подпомагане на развитието на ИКТ и предприемачеството, за заздравяване на вътрешния пазар и създаване на единнна регулаторна среда, за насърчаване на иновациите, за подобряване на достъпа до финансови ресурси, за съгласуване на политиката на стандартизация с настоящата динамика на индустрията и за разработване на дългосрочна стратегия за е-умения /умения за боравене с електроника/.

Средносрочният преглед на индустриалната политика на Комисията по-късно през тази година ще предостави по-нататъшни мерки, произтичащи от заключенията на Работната група по ИКТ.

2. Ключови препоръки и последващи мерки

2.1. Развитие на ИКТ

Ключови препоръки на Работната група: Да се проведат структурни реформи за по-голяма гъвкавост на продуктовия и на пазара на труда, да се създаде благоприятна среда за инвестиции в мрежи и услуги от следващо поколение и он-лайн обществени услуги, както и да се създаде харта за правата на потребителя в дигитална среда.

Преработената Стратегия от Лисабон за растеж и работни места предлага реформирана програма за цялостно пренасочване на икономиката и съсредоточаване на нейния микроикономически стълб към създаването на благоприятна среда за бизнеса. През февруари 2007 г. Комисията предложи широк пакет от мерки[6], които да помогнат за осигуряване на по-гладко функциониране на вътрешния пазар на стоки. Тези мерки ще улеснят компаниите, особено малките и средните предприятия, да търгуват своите продукти на пазара на ЕС, като същевременно гарантират високо равнище на качество и безопасност.

Въвеждането от държавите-членки на Директивата за услугите [7], приета през декември 2006 г., ще премахне дискриминацията и необоснованите бариери, ще отстрани бюрократичните пречки и ще модернизира и опрости правната и административната рамка, и особено чрез задължението за въвеждане до 2009 г. на електронни процедури за формалностите и на процедури, свързани с достъпа до услуги и упражняването на обслужващи дейности. Така ще се подобри също и административното сътрудничество между държавите-членки и ще се въведе вътрешна пазарна информационна /ВПИ/ система за тази цел. Директивата за услугите трябва да се въведе от държавите-членки до края на 2009 г. и Комисията ще ги подкрепя и подпомага в процеса на нейното приложение. Директивата допълва Регулаторната рамка за вътрешния пазар на обществените информационни услуги, която беше въведена чрез Директива на Комисията за електронната търговия [8]. Нещо повече, базирайки се на приключването на законодателната фаза на плана за действие[9] през 2005 г., целяща развитието на истински пазар на финансовите услуги за целия Европейски съюз, сега Комисията прилага в действие една нова стратегия[10] с оглед на задълбочаване на финансовата интеграция и за предоставяне на по-нататъшни изгоди за индустрията, както и за потребителите.

Политическата подкрепа за разработването на ново поколение мрежи и услуги е осигурена преди всичко чрез протичащия в момента преглед на регулаторната рамка за електронни комуникации [11], а така също и чрез други мерки в първия стълб на инициативата i2010 [12], която цели да създаде Единно европейско информационно пространство /ИП/, като комбинира регулаторните и други инструменти, с които Комисията разполага, за изработването на модерна, пазарно ориентирана регулаторна рамка за дигиталната икономика. Разширяването на наличността на обществени онлайн услуги е ключов приоритет, по-специално чрез Плана за действие на електронното правителство [13] и разработването на европейска рамка за оперативна съвместимост при предоставяне на услуги от Паневропейско електронно правителство[14].

В допълнение, през декември 2006 г. Европейският съвет се ангажира да бъдат преразгледани предизвикателствата и въпросите, които стоят пред Интернет и мрежите от следващо поколение в рамките на Лисабонската стратегия, на пролетната сесия на Европейския съвет през 2008 г. Бъдещите тенденции в областта на мрежите и Интернет, както и предвидими препятствия за тяхното развитие, също ще бъдат обявени през 2007 г. в процеса на задълбоченото разглеждане, облекчаващо пътя към средносрочен преглед на i2010 през 2008 г.

През март 2007 г. Комисията прие стратегия за потребителска политика, обхващаща периода 2007-2013 г.[15] Тя подчерта, че липсата на доверие у потребителя и регулаторни пречки все още спъват съществуването на един пълноценно функциониращ вътрешен пазар, и целта й е да се справи с предизвикателствата на дигиталната среда, за да гарантира, че потребителите ще могат да пазаруват от което и да било място в Европейския съюз, от магазинчето на ъгъла до страницата в Интернет, с убеждението, че ще са еднакво ефективно защитени. В началото на 2007 г. стартира обширно консултантско прилагане в практиката н а правилата на ЕС за потребителите с приемането на Зелена книга на Комисията[16] за преглед на съществуващото законодателство. Една от целите на тази инициатива е да се адаптират съществуващите правила за потребителите към света на дигиталната техника. С помощта на обратната информация от зелената книга Комисията цели да насърчи потребителското доверие в Единния пазар чрез разработване на поредица от единни, опростени правила, които ще дадат възможност на потребителите да се запознаят със своите права, да направят разумен и добре обмислен избор и да се възползват от защита в случай на нередности. Предложения за конкретни инициативи – регулаторни или от друг тип – за отстраняване на съществуващите проблеми и недостатъци ще бъдат предоставени след консултацията. Освен това, чрез премахване на сега действащите минимални хармонизиращи клаузи в тази област, положителният ефект от Директивата за електронна търговия върху вътрешния пазар ще бъде затвърден.

Универсалното обслужване, един важен елемент от регулаторната рамка за електронните комуникации, цели да предостави финансово достъпно и висококачествено обслужване за всички, независимо от географското местоположение, и предвижда възможността всеки човек да разполага с телефонна или Интернет връзка на една разумна цена. В този смисъл, това представлява предоставяне на възможност за използване на ИКТ. Съществува необходимост да се преразгледат принципът и обхватът на Универсалното обслужване за електронни комуникации през 21-и век и Комисията ще публикува зелена книга по този въпрос в края на 2007 г. и ще го постави на широкомащабно обсъждане.

2.2. МСП и предприемачеството

Ключови препоръки на Работната група: Засилено обучение в предприемачески умения и по-добро осъзнаване от фирмите на ползите от ИКТ.

Поощряването на предприемачеството и уменията в тази област е едно от петте конкретни направления на политиката на Комисията спрямо МСП[17]. Комисията признава нарастващата важна роля на обучението в областта на предприемачеството и, по-конкретно, на ключовата роля на училищата и университетите в насърчаване на предприемачески нагласи. Нещо повече, на пролетната Европейска среща на върха през март 2006 г. държавите-членки бяха приканени да насърчат предприемачеството, включително чрез образование и обучение по предприемачество. Съобщението “Поощряване на предприемачески нагласи чрез образование и практическо обучение” [18] допринесе за формулирането на по-систематизирани подходи към обучението по предприемачество и за засилване на ролята на образованието и практическото обучение в създаването на по-добра предприемаческа култура в Европа. То привежда едновременно примери от добрата практика, насочва вниманието към политика на подкрепящи мерки и предлага редица препоръки за действия, които биха могли да се предприемат на националано или регионално ниво.

Много от действията на информационното общество са подкрепени от структурни фондове, които включват компоненти, свързани с електронния бизнес /е-бизнес и МСП.

Европейската мрежа за подкрепа на електронния бизнес (eBSN) [19] предвижда платформа за координиране на политиката за национални и регионални инициативи, популяризиращи възприемането на практиките за електронен бизнес от МСП, и насърчава обмена на информация и индивидуалното обучение по въпроси, свързани с електронния бизнес.

Европейската мрежа за подкрепа на електронния бизнес проучи кампаниите за повишаване на осъзнатата потребност на национално ниво и потвърди промяната в политиката във всички държави-членки, като се започне от спонсорирането и съвместното финансиране на инвестициите в ИКТ, през използването на интернет до подготовката на МСП да постигнат обновление чрез използването на ИКТ. Съвсем наскоро Европейската мрежа за подкрепа на електронния бизнес (eBSN) отбеляза, че наблюдава по-нататъшна промяна на политиката към конкретните сектори[20], т.е. политики в подкрепа на МСП при възприемането на ИКТ, отчитайки и тяхната конкретна бизнес среда (бизнес партньори, доставчици, клиенти и др.). Европейската мрежа за подкрепа на електронния бизнес ще продължи да сближава представителите на държавите-членки, за да се обучават и подтикват взаимно и да спомогнат за стимулирането на по-динамичен подход към повишено осъзнаване на потребностите.

2.3. Единна регулаторна среда

Ключови препоръки на Работната група: Създаване на регулаторна среда , която да улеснява конвергенцията и едно всеобщо информационно общество, да насърчава създаването на вътрешен пазар на общодостъпни интензивни услуги, основани на познания, и преразглеждане на таксите за ползване на авторските права.

Конвергенцията е един от трите приоритета на инициативата i2010 “Създаване на информационно пространство”. Тази инициатива предвижда приспособяване на законодателството, което включва преглед на регулаторната рамка за електронните комуникации и приемането на Директива за аудиовизуални и медийни услуги, а също така съдържа и редица инициативи за насърчаване появата на нови аудиовизуални услуги, като Хартата за онлайн филми и предстоящи съобщения за онлайн съдържание и мобилно излъчване. Конвергенцията включва и други предизвикателства в областта на правата върху интелектуалната собственост (IPR), сигурност и защита на потребителите[21]. Тези въпроси ще бъдат повдигнати за обсъждане в процеса на обстойно разглеждане при средносрочния преглед на стратегията i2010 през 2008 г.

Средносрочният преглед на стратегията i2010, насрочен за 2008 година, ще постави въпроса за обема на услугите, извършвани с ИКТ на вътрешния пазар, включително базираните на интензивни познания, и е синхронизиран с цялостния преглед на Стратегията за единен пазар [22]. В резултат на гореспоменатия преглед ще бъде изготвен доклад за Единния пазар през 21-и век, включващ конкретни предложения за бъдещи действия, който ще бъде представен от Комисията пред Европейския съвет през 2007 г.

Що се отнася до таксите за ползване на авторски права , през декември 2006 г., след пространни консултации[23], включващи заинтересовани лица и държавите-членки, Комисията реши, че се налага по-задълбочено разглеждане на този сложен въпрос.

2.4. Интелектуална собственост

Ключови препоръки на Работната група : При съществуващото разнообразие от стратегии за защита на правата върху интелектуалната собственост (IPR) в сектора на ИКТ, трябва да се проведат широки консултации преди промяна на законодателството на ЕС. Също така, ограничаване на криминализирането на посегателствата върху правото на интелектуална собственост до съзнателно фалшифициране на търговски марки, нарушаване на авторските права и пиратски дизайн. Да се насърчи приемането на Лондонския протокол и намаляването на разходите за патенти.

Комисията предложи Директива[24] за мерки срещу криминални посегателства, за да гарантира практическото прилагане на правната закрила на интелектуалната собственост (IPR). Това предложение не съдържа ограничение само до търговските марки, авторски права и дизайнерски права. Европейският парламент и Съветът в настоящия момент обсъждат предложението на Комисията. Следвайки заключенията от декември 2006 г. на Европейския съвет и разширените консултации на заинтересованите страни, проведени през 2006 г., Комисията прие през април 2007 г. Съобщение относно подобряване на патентната система в Европа [25]. Докато намаляването на разходите за патентоване се очертава като една от главните цели, трябва да се има пред вид, че ратифицирането на Лондонското споразумение е в ръцете на държавите-членки. Освен това, през 2008 година Комисията възнамерява да представи разработена ясна и конкретна стратегия за правна закрила на иинтелектуалната собственост (IPR), за да предостави на ЕС подходяща рамка за насърчаване и защита на иновациите.

2.5. Иновации, научни изследвания, инвестиции и финанси

Ключови препоръки на Работната група : Обмяна на най-добрите иновационни практики, стимулиране на научните изследвания чрез схеми за освободено от данъци кредитиране, подкрепа на съвместни научни изследвания чрез Европейските платформи за нови технологии и съвместни технологични инициативи, подкрепа за развитието на водещи пазари чрез обществени доставки, обезпечаване на равни възможности за европейската индустрия за полупроводници, създаване на благоприятна среда за инвестиране на капитали в съвместни предприятия и по-нататъшна реформа в политиката за държавно подпомагане.

Държавите-членки планират да се отпуснат 9.1 милиарда еуро за финансиране на научни изследвания в областта на ИКТ през периода на действие на Седмата рамкова програма (FP7), като я превърне в най-обширната тема за научни изследвания в Програмата за сътрудничество, която сама по себе си е най-обширната специфична програма на Седмата рамкова програма (FP7).

Всичките 31 на брой Европейски технологични платформи[26] вече публикуваха документа “Визия” и мнозинството са попълнили или са в напреднал етап на разработване на проект на техните програми за стратегически изследвания (SRA). Тези платформи сега се подготвят да преминат към етапа на приложение. Комисията отчете резултатите от тяхната работа, когато разработваше своята политика за научни изследвания, и това беше отбелязано при изготвянето на Седмата рамкова програма (FP7) . Това беше един стойностен начин да се гарантира тяхната индустриална приложимост. Анализът показва, че 15 от програмите за стратегически изследвания (SRA) ще бъдат обхванати от единна изследователска тема по Седмата рамкова програма (FP7) (демонстрирайки тясното сътрудничество съгласно формулировката на Седмата рамкова програма) и че останалите 16 програми за стратегически изследвания ще се насочат към няколко научноизследователски теми. Първата Инициатива за съвместни технологии ARTEMIS[27], покриваща научноизследователска и развойната дейност във вградени изчислителни системи, се очаква да стартира през първата половина на 2007 г., последвана от Европейки консултативен съвет по наноелектроника ENIAC[28] (European Nanoelectronics Advisory Council).

Наскоро Комисията даде старт на инициативата PRO INNO Europe [29], която обединява повече от 200 създатели на иновационни политики и заинтересовани лица от 33 страни, включително държавите-членки. Тя съчетава анализи и маркира жалони при изпълнението на политиките за иновации на национално и регионално ниво с подкрепа на сътрудничеството между националните и регионалните иновационни програми и стимулира съвместни дейности, включващи иновационни агенции и иновационни акционерни предприятия, като транснационалното сътрудничество в развитието на клъстерните политики[30].

В своето неотдавнашно Съобщение “Към по-ефективно използване на стимулиращи данъчни облекчения в полза на научноизследователската и развойната дейност”[31] Комисията очертава съществуващата законова рамка (като специално се посочва съвместимостта с основните свободи и наскоро изменените Правила за държавни помощи за научни изследвания, развитие и иновации[32] ) и насърчава държавите-членки да подобрят използването и координиране на стимулиране чрез данъчни облекчения по отношение на научноизследователската и развойната дейност (R&D). Съобщението предоставя също така и насоки за данъчно отношение по-специално спрямо широкомащабни транснационални проекти за научноизследователската и развойната дейност, разрастването на новосъздадени иновационни предприятия, трансгранична мобилност на научни работници, ДДС и данъците, свързани с научноизследователската и развойната дейност, данъчното облагане в общата консолидирана корпоративна данъчна база и финансирането за благотворителни цели. Комисията ще продължава да наблюдава ситуацията.

Комисията извършва подробен анализ с участието на заинтересовани лица, включително и консултации по Европейските технологични платформи и европейските екипи по иновационни програми INNOVA[33], за да идентифицира възможни области, където комбинацията от мерки за търсене и предлагане може да спомогне за появата на водещи пазари. Това е в съответствие с широкобазираната иновационна стратегия, очертана през 2006 г.[34] Основавайки се на постигнатите резултати, Комисията ще подготви политически документ през втората половина на 2007 г.

Индустрията за полупроводници има очевидно стратегическо значение за ЕС. Както за всички клонове на европейската индустрия, установяването на равни възможности в световен мащаб продължава да бъде всеобхватна цел. Подобряването на рамковите условия с цел да се стимулират повече инвестиции в научноизследователската и развойната дейност (R&D) и развитието на умения на високо ниво са също въпроси от ключово значение.

Наскоро приетата рамка на Общността за държавни помощи за научноизследователска и развойна дейност и иновации [35] определя няколко категории помощ за фундаментални изследвания, индустриални изследвания и експериментални развойни дейности. Допустимият интензитет на помощта за индустриални изследвания е максимум 50%.

В своето Съобщение от юни 2006 г. “Чрез финансиране на растежа на МСП – към създаване на европейска добавена стойност”[36], Комисията предприе поредица от инициативи за подпомагане на МСП за получаване на по-лесен достъп до източници на финансиране за стартиране и растеж. Включват се мерки за генериране на повече рискови капиталови инвестиции, развитие на банковото финансиране за иновации и привеждане на съществуващите системи за финансиране в по-благоприятни за МСП. Като последваща стъпка Комисията създаде експертни групи за премахване на препятствията за трансграничните инвестиции чрез съвместни капиталови фондове[37] , за първоначално финансиране и за добрите практики в рисковите капиталови инвестиции на регионално ниво . Новата рамкова Програма за конкурентоспособност и иновации (CIP)[38] ще осигури допълнителни стимули за частните капиталови инвеститори да инвестират във фирми с потенциал за разрастване, с помощта на Европейския инвестиционен фонд (EIF), опериращ или оказващ помощ за оперирането с няколко финансови инструменти за МСП от името на Комисията: инструментът за висок растеж и иноваторски МСП (GIF), инструментът за осигуряване на гаранции за малките и средни предприятия (SMEG) и Схемата за изграждане на капацитет (CBS). В сътрудничество с Европейската инвестиционна банка (EIB), Комисията ще задейства използването на Финансов инструмент за подялба на риска [39] , за да подкрепи инвестициите в проекти за развитие на нови технологии чрез заеми и гаранции, при което ЕС ще участва със средства в размер до 1 милиард еуро от Седмата рамкова програма (FP7) и съответната сума, отпусната от Европейската инвестиционна банка.

2.6. Стандарти и оперативна съвместимост

Ключови препоръки на Работната група: Тъй като индустрията е в най-висока степен отговорна за техническата оперативна съвместимост, да продължи подкрепата на усилията за насърчаване на правната и семантичната оперативна съвместимост, да се популяризират ефективни системи на съответствие, както и да се разработят политики за доставки, които да поощряват оперативната съвместимост.

Европейските организации по стандартизация (ESOs) разработиха и продължават да разработват насоки с инструкции, за да помогнат за обезпечаване на условия, при които оперативната съвместимост да се взема под внимание при изготвянето на стандарти.

Някои стандарти в момента се актуализират, за да се разширят характеристиките на тяхната оперативна съвместимост. Що се отнася до приоритети на политиката, оперативната съвместимост е вече в центъра на целите на стандартизацията и се счита за критичен въпрос, който трябва да бъде наблюдаван съгласно предстоящия преглед на стандартизационната политика в областта на ИКТ. Различни специфични действия по стандартизацията поставят въпроси, свързани с оперативната съвместимост в конкретни области, като е-здравеопазването[40], Единната европейска система за плащане (SEPA), електронното фактуриране и др. Освен това, през 2006 г. Комисията стартира едно проучване[41] , за да подготви препоръки , които да помогнат за обезпечаване на политиката на ЕС по стандартизация в сектора на ИКТ, което отговаря на промените, внесени в сектора чрез либерализация, глобализация и конвергенция.

Темата за ИКТ в Седмата рамкова програма (FP7) включва предварителни и съвместни изследвания за нормативната база, подходящи за подобряване на оперативната съвместимост и качеството на стандартите и тяхното приложение . Индустрията провежда повече преднормативни изследователски дейности. Работната програма за сектор ИКТ по Седмата рамкова програма (FP7) вече включва действия, насочени към подобряване на сътрудничеството в разработването на стандарти и интероперабилни рашения.

Работните програми на Европейските организации по стандартизация (ESOs) са фокусирани върху техническата оперативна съвместимост, по-специално в рамките на ETSI, докато семантичната оперативна съвместимост е интегрирана в работните програми на секторните групи по стандартизация, като електронно здравеопазване [42] (eHealth) и eBIF[43]. Други аспекти на оперативната съвместимост – правните аспекти, например – не са в обхвата на техните компетенции, въпреки че някои от тях сe включват от тематичната работна програма за сектор ИКТ по Седмата рамкова програма (FP7). Като отправна точка за идентифицирането на ключови улеснения за оперативната съвместимост, работните програми на Европейските организации по стандартизация включват дейности по идентифициране на проблеми и изисквания. Цялостната рамка на оперативната съвместимост в сектор ИКТ ще бъде разгледана под рубриката “вътрешен пазар” на средносрочния преглед по i2010. Опитът в прилагането на законодателството, регламентиращо свободното движение на стоки, показа, че съществува известен риск от изкривяване на конкуренцията, тъй като практиките при определяне и акредитиране на органи и системи за оценка на съответствието от националните институции варират в най-широки граници. Поради тази причина и като част от предложението на Комисията за нов пакет за вътрешния пазар на стоки[44], наскоро Комисията прие предложение за Регламент[45], въвеждащ засилени правила за наблюдение на пазара.

Планът за действие на електронните доставки [46] включва оперативната съвместимост като изискване от първостепенна важност , а Планът за действие на електронното правителство [47] (e- Правителство) включва ясно формулирани цели в това отношение. В момента текат проучвания и консултации за преразглеждане на Европейската рамка за оперативна съвместимост за услуги на Паневропейско електронно правителство [48] и своевременно ще бъдат направени предложения за изменения.

2.7. Умения и способности за работа

Ключови препоръки на Работната група: Тъй като нарастващите пропуски в електронните умения ограничават иновацията и развитието на ИКТ, трябва да се увеличат инвестициите в професионалното развитие на учителите и в подкрепящи механизми, в разширяване на сътрудничеството между индустрията, правителствата, работодателите и образователните институции и да продължат усилията за включване на предприемачеството в учебните планове.

Действията по образование, обучение и подкрепа, са отговорности главно на държавите-членки. Комисията ще подкрепи такива инициативи чрез организиране на изследвания, мероприятия, проекти за сътрудничество и обмен на най-добрите практики чрез съществуващите програми на ЕС, и особено чрез новата Програма за обучение през целия живот [49]. Подкрепата ще обхване широка гама от умения, даващи възможност за работа, които започват от компютърни и предприемачески умения[50] и стигат до комуникационни и умения за работа в екип, както и умения за решаване на проблеми.

Нещо повече, Комисията ще вземе под внимание препоръките на Работната група и декларацията на неотдавнашната Европейска конференция по електронни умения[51] при изготвянето на Съобщението относно дългосрочната стратегия за електронни умения, което се превдижда да бъде прието през 2007 г.

[1] COM(2005) 474, 5.10.2005 г.

[2] За пълна информация относно инициативата i2010, вижhttp://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[3] Членство в Работната група: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf

[4] За пълния доклад на Работната група, списък на членовете и организация на работата вижhttp://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm

[5] Доклад на Комисията от 2006 г. за конкурентоспособността в Европа, COM(2006) 697, включващ раздел, анализиращ конкурентоспособността в сектор ИКТ

[6] Виж прес-изданието IP/07/181 oт 14.2.2007 г. Пакетът включва по-специално "Предложение за регламент, определящ процедури, свързани с прилагането на някои национални технически правила към продукти, законно търгувани в друга държава-членка", COM(2007) 36, 14.2.2007 г.

[7] Директива 2006/123/EО на Европейския Парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. за услугите, предлагани на вътрешния пазар, OВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36–68.

[8] Директива 2000/31/EО Европейския парламент и на Съвета от 8 юни 2000 г. за някои правни аспекти на услугите на информационното общество, и по-специално електронната търговия на вътрешения пазар.

[9] План за действие за Финансови услуги (FSAP),http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm

[10] Политика за финансови услуги 2005-2010 г. (Бяла книга), COM(2005) 629, 5.12.2005 г.

[11] Вижhttp://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm Законодателни предложения ще бъдат предложени на дневен ред до края на 2007 г.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm

[13] i2010 План за действие на електронното правителство: ускоряване на е-Правителство в Европа за благото на всички, COM(2006) 173, 25.4.2006 г.

[14] Виж http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[15] "Стратегия за политиката на ЕС към потребителите 2007-2013 г.", COM(2007) 99, налична чрез линк:http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm

[16] Зелена книга относно прегледа на ЕС законодателство за потребителите acquis, COM(2006) 744, 8.2.2007 г.

[17] Залегнали в "Прилагане на Лисабонската програма на Общността: Съвременна политика спрямо МСП за растеж и работни места”", COM(2005) 551, 10.11.2005 г.

[18] COM(2006) 33, 13.02.2006 г.

[19] Виж портала (eBSN) : http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[20] Наблюдения от неотдавнашни работни семинари по eBSN и база данни на еBSN от национални проекти

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf

[22] Виж портала на линк http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm

[23] Виж http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm

[24] Изменение на предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за мерки срещу криминални прояви, целяща да гарантира правната закрила на интелектуалната собственост, COM(2006) 168, 26.4.2006 г.

[25] COM(2007) 165, 03.4.2007 г.

[26] За списъка на Платформите за европейски технологии, вижhttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[27] За повече подробности относно ARTEMIS, вижhttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[28] За повече подробности относно ENIAC, виж http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html

[29] Виж http://www.proinno-europe.eu

[30] За подробности, виж http://www.proinno-europe.eu/eca.html

[31] COM(2006) 728, 22.11.2006 г.

[32] OВ C 323, 30.12.2006 г., стр.. 1-26

[33] Секторно-базирани екипи от експерти по иновациите, които предлагат специфични за сектора приоритети за действие и формулират въпроси и материи, които да се разглеждат, представляват централното ядро на инициативата на Европа INNOVA

[34] COM(2006) 502, Прилагане на знанията в практиката: Широко базирана иновационна стратегия за ЕС.

[35] OВ C 323, 30.12.2006 г., стp. 1-26

[36] COM(2006) 349, 29.6.2006 г.

[37] Главната цел на тази група е да идентифицира, за всяка отделна участваща страна, регулаторната рамка влияеща на вътрешни и външни съвместни капиталови фондове, а в случай, когато съществуващите регламенти спъват задграничните дейности на съвместните капиталови фондове, да намери начини за преодоляването на тези пречки. Вижhttp://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm

[38] CIP: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[39] Виж http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff

[40] Подгрупата по i2010, отговаряща за е-здравеопазване, обсъжда в момента Препоръка на Комисията, адресираща насоки и добри практики в областта на оперативната съвместимост за записи на данни и карти при електронното здравеопазване.

[41] "Проучване от ЕС на специфичните нужди на политиката за стандартизация в ИКТ ",http://www.ictstandardisation.eu

[42] CEN's TC 251

[43] CEN's Форум по оперативна съвместимост на електронния бизнес /e-Бизнес/

[44] За детайли, виж http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm

[45] Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета, определящ изискванията за акредитация и наблюдение на пазара, свързано с търговията на продукти, COM(2007) 37, 14.2.2007 г.

[46] План за действие за прилагане на юридическата рамка за електронни обществени доставки, COM(2004) 841, 13.12.2004 г.

[47] COM(2006) 173, 25.4.2006 г.

[48] Виж http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[49] Виж http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html

[50] Комисията неотдавта представи “Програма на Осло за обучение по предприемачество в Европа” като част от усилията й да изгради нагласа към предприемачеството в обществото. Виж:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm

[51] За декларацията от конференцията вижhttp://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf