СЪКРАЩЕНИЯ

ГОИ : Годишен отчет за изпълнението

ЕС : Европейски съюз

ЕСФ : Европейски социален фонд

ИТ : Информационни технологии

ОВ : Официален вестник на Европейския съюз

ОП : Оперативна програма

УО : Управляващ орган

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Европейският социален фонд (ЕСФ) е основен финансов инструмент, с който разполага Европейският съюз (ЕС) за подпомагане на държавите членки в областта на заетостта. За програмния период 2007—2013 г. разходите на ЕСФ ще възлязат на над 75 милиарда евро, което представлява приблизително 8 % от общия размер на бюджета на ЕС.

II. Целта на настоящия одит е да провери дали и в каква степен държавите членки и Комисията са разработили и използват инструменти, необходими за оценка на изпълнението на планираните цели. За целите на тази проверка Сметната палата избра една от основните групи в неравностойно положение, а именно възрастните работници.

III. Палатата установи недостатъци при разработването на оперативните програми (ОП), както и при системите за мониторинг и оценка. Освен това тя констатира, че Комисията не разполага с последователни данни на ниво ЕС относно оперативните цели, показателите и отпуснатите средства.

IV. В резултат на това, въпреки факта, че увеличаването на процента на заетост на възрастните работници е част от стратегическите цели на ЕС, нито държавите членки, нито Комисията могат да установят колко възрастни работници са придобили нова квалификация или са намерили или запазили работа, след като са се възползвали от финансирани по ЕСФ дейности. Освен това размерът на средствата, изразходвани за такива дейности, също не е известен.

V. Палатата препоръчва на Комисията да:

а) изисква от държавите членки да разработват своите ОП по такъв начин, че да е възможно измерването на резултатите от използването на средства от ЕСФ. Целевите групи трябва да бъдат определени недвусмислено и да бъдат набелязани подходящи, остойностени оперативни цели и показатели за измерване на предоставените продукти и услуги, резултатите и конкретното въздействие на нивото на целевата група. Следва да бъдат определени междинни референтни нива и да се създаде йерархично подредена структура от целеви стойности;

б) изисква от държавите членки да разработят системи за мониторинг и оценка, чрез които да се измерва и доказва през определени интервали напредъкът в постигането на всички определени целеви стойности;

в) получава последователна и надеждна информация от държавите членки, за да може да предоставя подходяща информация относно използваните средства и постигнатите резултати от ЕСФ;

г) следи за извършването на задълбочен анализ по въпросите на изпълнението при оценката и мониторинга на системите за управление и контрол на държавите членки; както и;

д) подобри документирането на своите проверки, като следи за наличието на одитна следа, позволяваща да бъдат оценени обхватът и последователността на тези проверки.

ВЪВЕДЕНИЕ

ЦЕЛИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, СВЪРЗАНИ СЪС ЗАЕТОСТТА, И ЕВРОПЕЙСКИЯ СОЦИАЛЕН ФОНД

1. През 2000 г. държавните и правителствените ръководители одобриха Лисабонската стратегия [1], а през 2010 г. — стратегията "Европа 2020" [2], като и в двата случая бяха определени икономическите и социалните стратегии на Европейския съюз (ЕС) за следващите десет години. И двата стратегически документа включват планове за действие за постигане на по-голям растеж и повече работни места и определят цели в няколко области, по-конкретно по отношение на заетостта.

2. Европейският социален фонд (ЕСФ) е основен финансов инструмент, създаден да подпомага държавите членки в постигането на целите на политиката на ЕС по отношение на заетостта. Той е насочен към насърчаване на интеграцията на пазара на труда на безработните и лицата, намиращи се в неравностойно положение, най-вече чрез подпомагане на дейностите по обучение. През програмния период 2007—2013 г. разходите от ЕСФ ще възлязат на над 75 милиарда евро, което представлява приблизително 8 % от общия бюджет на ЕС.

ОПЕРАТИВНИ ПРОГРАМИ И СПОДЕЛЕНО УПРАВЛЕНИЕ

3. ЕСФ се администрира от Комисията съгласно принципа на споделеното управление. Това означава, че някои функции са делегирани на държавите членки, а Комисията носи крайната отговорност за всички разходи на ЕС [3].

4. ЕСФ функционира посредством многогодишни оперативни програми (ОП), които се изготвят от държавите членки, договарят се с Комисията и се приемат с решения на Комисията [4]. ОП представлява стратегически документ. В нея се анализират проблемите и нуждите на съответната географска област, идентифицират се групите в неравностойно положение, които се нуждаят от подпомагане, и се определят цели, които трябва да се постигнат със средствата на ЕСФ.

ФИГУР 1

ОПЕРАТИВНА ПРОГРАМА — ДИАГРАМА НА ПРОГРАМИРАНЕТО, ИЗПЪЛНЕНИЕТО И ОТЧИТАНЕТО

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата.

5. За управлението и изпълнението на ОП държавите членки определят управляващи органи (УО), чиято основна отговорност е да гарантират, че програмата се изпълнява ефективно и правилно. За да постигнат тази цел УО трябва да създадат и поддържат подходящи системи за финансово управление и контрол за изпълнение на функциите по програмиране, контрол, мониторинг и отчитане. УО могат да решат да делегират част от дейността по изпълнението на едно или повече междинни звена. Проектите се осъществяват от изпълнители, избрани от УО или междинните изпълнителни звена. Изпълнителят им предоставя мониторингова информация за развитието на проекта, а УО изпращат консолидираната информация на Комисията под формата на годишни отчети за изпълнението [5].

6. На фигура 1 схематично са представени основните аспекти на процедурите на програмиране, изпълнение и отчитане на дейностите по ЕСФ.

ИЗМЕРВАНЕ НА РЕЗУЛТАТИТЕ

7. Както всички финансови средства в бюджета на ЕС, и при ЕСФ следва да се спазват разпоредбите на Финансовия регламент на ЕС и в частност основните принципи на доброто финансово управление [6]: икономичност, ефективност и ефикасност [7]. Това изискване е заложено в Регламента за структурните фондове [8].

8. За да могат УО да отчитат постигнатите резултати, ОП следва от самото начало да съдържат остойностени оперативни цели (целеви стойности) и показатели, чрез които да се измерва постигнатият по ОП напредък. Освен това е необходимо да се изградят солидни системи за мониторинг и оценка на изпълнението на ОП.

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

9. Целта на одита беше да се провери дали държавите членки и Комисията са изградили и прилагат инструментите, необходими за оценка на ефективността на дейностите по ЕСФ, свързани с възрастните работници, по време на програмния период. Одитът беше насочен към съдържанието на ОП и в частност към остойностените оперативни цели и показатели, както и към системите за мониторинг и оценка.

10. Възрастните работници са една от групите, идентифицирана в многогодишните стратегии на ЕС. Лисабонската стратегия съдържа конкретна цел за заетостта на тази група, която продължава да бъде основна група за постигане на целта за заетост в стратегията "Европа 2020" [9].

11. В програмния период 2007—2013 г. съществуват 117 ОП по ЕСФ, от които 63 са насочени към възрастните работници в най-малко един от следните аспекти:

а) В ОП възрастните работници са изрично посочени като целева група.

б) В ОП са определени конкретни показатели за мониторинг на напредъка по отношение на тази група.

в) Разпределени са средства за мерки, насърчаващи активното стареене и продължаването на трудовия живот, т.e. приоритетна тема № 67на ЕС [10].

12. За целта на настоящия одит Палатата избра шест ОП [11] измежду тези 63. За тези ОП, взети заедно, се изразходват 222 милиона евро, т.e. 22 % от общия размер на средствата, определени за приоритетна тема № 67 на ЕС (1 милиард евро), като те се изпълняват в четири държави членки (Германия, Италия, Полша и Обединеното кралство).

13. Одитът обхвана програмния период 2007—2013 г. до май 2011 г. За всяка избрана ОП Палатата анализира системите за управление и извърши проверки на тяхното функциониране, като провери на място редица проекти — между два и четири, в зависимост от случая. В Комисията одиторите проведоха събеседвания с компетентните служители и извършиха документни проверки. Освен това за 63-те оперативни програми, включително тези, които бяха посетени на място, беше организирана анкета с цел да се получи информация от съответните УО относно използваните от тях системи и начина, по който те оценяват предоставяната от Комисията помощ [12].

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

СЪДЪРЖАНИЕ НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ

14. Този раздел разглежда най-напред използваните дефиниции за възрастни работници и предоставената подкрепяща информация, и след това различните необходими елементи за оценка на резултатите (цели, показатели и целеви стойности). Третата част разглежда връзката между целите на даден проект и тези на ОП. Последната част се отнася до оценката на Комисията.

В ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ ДЕФИНИЦИИТЕ ЗА "ВЪЗРАСТНИ РАБОТНИЦИ" НЕ СЕ ПРИЛАГАТ ПОСЛЕДОВАТЕЛНО И ЛИПСВА ДОСТАТЪЧНО ПОДКРЕПЯЩА ИНФОРМАЦИЯ

НЕПОСЛЕДОВАТЕЛНИ ДЕФИНИЦИИ ЗА "ВЪЗРАСТНИ РАБОТНИЦИ"

15. Въпреки че Лисабонската стратегия дефинира възрастния работник като трудоспособно лице на възраст от 55 до 64 години [13], анкетата разкри, че много УО в своите ОП използват различни възрастови групи (т.е. над 45 години, над 50 години, както и над 55 години, със или без горна граница на възрастта). Това може да се обясни с различните социално-икономически и демографски условия.

16. Въпреки това дефиницията за възрастни работници не се прилага последователно в рамките на целия документ и това е неоснователно. Така е например в четири от шестте избрани ОП [14]. По-конкретно, възрастовата група, използвана в анализа на нуждите, се различава от възрастовата група, използвана в приоритетните оси [15] и/или в съответните дейности и цели (вж. каре 1).

КАРЕ 1

ДЕФИНИЦИЯТА ЗА "ВЪЗРАСТНИ РАБОТНИЦИ" НА ОПЕРАТИВНАТА ПРОГРАМА НЕ СЕ ПРИЛАГА ПОСЛЕДОВАТЕЛНО В РАМКИТЕ НА ЦЕЛИЯ ДОКУМЕНТ

a) В ОП на Emilia Romagna единствената определена целева стойност и планираните мерки за възрастните работници се отнасят до възрастовата група над 45 години, но описанието на ситуацията (в това число статистическите данни) и оценката на нуждите се фокусира върху възрастовата група 55—64 години.

б) В ОП на Puglia оперативните цели на ниво приоритетни оси на ОП и планираните мерки се отнасят до възрастовата група над 45 години. Описанието на ситуацията обаче (в това число статистическите данни) и оценката на нуждите се отнасят само до възрастовата група 55—64 години.

в) В ОП на Sachsen-Anhalt и в ОП на Thüringen в описанието на ситуацията и за определените на ниво ОП целеви стойности за възрастни работници се приема възрастовата група 55—64 години. Схемите, насочени към възрастните работници, обаче, са отворени за възрастовата група над 50 години.

НЕДОСТАТЪЧНА ПОДКРЕПЯЩА ИНФОРМАЦИЯ

17. Отсъствието в по-голяма или в по-малка степен на количествени данни в анализа на нуждите затруднява разбирането на условията на национално или регионално ниво. По-конкретно, в три от избраните шест ОП не се използват показатели за контекста, които да предоставят количествена информация относно социално-икономическата ситуация в съответната област (напр. ниво на активност, ниво на безработица).

18. Палатата установи, че в нито една от избраните ОП не се посочва изрично причинно-следствената връзка между описаните дейности и преследваните цели. Това затруднява проверката на последователността на програмата по отношение на идентифицираните нужди, избраната стратегия и определените специфични цели на нивото на приоритетната ос. [16]

19. Въпреки че в избраните ОП възрастните работници са определени като група в неравностойно положение, и в съответствие с целта за заетост от Лисабонската стратегия и стратегията "Европа 2020", само по изключение може да се открие финансова информация относно дейностите, насочени към тях като специфична група [17]. Настоящата регулаторна рамка осигурява финансова информация само на ниво приоритетна ос. Нито една от избраните ОП не разполага с приоритетна ос, която да е насочена конкретно към възрастните работници.

20. ОП също така включват примерно разпределение на финансовите средства по ЕСФ по различните приоритетни теми на ЕС [18]. Няма обаче приоритетна тема, която да се отнася конкретно до действията в полза на възрастните работници. Формулировката на приоритетна тема № 67 на ЕС "насърчаване на активното стареене и удължаване на професионалния живот" предполага в най-голяма степен включване на дейности за възрастните работници [19], но различните УО интерпретират по различен начин съдържанието на приоритетна тема № 67 (вж. каре 2).

21. Следователно не е възможно да се установи какво финансиране е разпределено за ОП с цел увеличаване на заетостта на възрастните работници.

ОПРЕДЕЛЕНИТЕ ЦЕЛИ, ПОКАЗАТЕЛИ И ЦЕЛЕВИ СТОЙНОСТИ СА НЕПОДХОДЯЩИ

22. Целите, показателите и целевите стойности трябва да позволяват разбиране на целите на оперативната програма и измерване на нейните резултати. С цел да се провери дали са ефективни интервенциите на УО, последните следва да дефинират в своите ОП показатели за продукти и услуги, за резултати и за конкретно въздействие, както и остойностени цели за различните групи, които те са избрали да подпомагат със средства от ЕСФ.

КАРЕ 2

РАЗЛИЧНА ИНТЕРПРЕТАЦИЯ НА СЪДЪРЖАНИЕТО НА ПРИОРИТЕТНА ТЕМА № 67 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

a) В ОП на Sachsen-Anhalt приоритетна тема № 67 включва само дейностите "Активни до пенсиониране". Други дейности, насочени към подобряване адаптивността и достъпа до заетост на възрастните работници, са представени в други приоритетни теми.

б) В ОП на Emilia Romagna приоритетна тема № 67 включва много различни дейности, които не са насочени непременно към възрастните работници.

в) В ОП на Англия и Гибралтар приоритетна тема № 67 не включва конкретни дейности. Всъщност разпределените за тази приоритетна тема финансови средства представлява разчет на всички разходи, свързани с участници на възраст над 50 години.

23. На фигура 2 е представена допълнителна информация за различните елементи, необходими за правилна оценка на резултатите, както и илюстративни примери.

ФИГУРА 2

ОПЕРАТИВНА ПРОГРАМА — ПРЕГЛЕД НА ПОТЕНЦИАЛНИ ЦЕЛИ, ПОКАЗАТЕЛИ И ЦЕЛЕВИ СТОЙНОСТИ

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата въз основа на дефинициите на Комисията в нейните индикативни насоки за методите за оценка: показатели за мониторинг и оценка (работен документ № 2 от август 2006 г.).

ЛИПСВАТ КОНКРЕТНИ ПОКАЗАТЕЛИ И ЦЕЛЕВИ СТОЙНОСТИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ВЪЗРАСТНИТЕ РАБОТНИЦИ

24. В избраните ОП за възрастните работници, въпреки че са определени като група, която следва да бъде подпомогната, не винаги са определени специфични показатели и целеви стойности. Поради това не е възможно да се оцени ефективността на дейностите, насочени към техните нужди (вж. каре 3).

КАРЕ 3

ЛИПСА НА КОНКРЕТНИ ПОКАЗАТЕЛИ И ЦЕЛЕВИ СТОЙНОСТИ ЗА ВЪЗРАСТНИТЕ РАБОТНИЦИ

a) В ОП на Англия и Гибралтар има конкретни целеви стойности за продуктите и услугите относно възрастните работници за всяка приоритетна ос, свързана с тях (напр. за приоритетна ос 1 — 18 % oт всички безработни и/или неактивни участници трябва да бъдат на възраст най-малко 50 години). Целевите стойности за резултати и въздействие обаче са определени по приоритетни оси за участниците като цяло, а не специално за възрастните работници (напр. за приоритетна ос 1 — 22 % от участниците следва да бъдат заети при напускане на проекта).

б) В ОП на Puglia възрастните работници се споменават изрично в две приоритетни оси. Само една от тях обаче включва конкретни целеви стойности, като в случая това е показател за въздействие (33,3 % от възрастните работници и мигрантите следва да намерят работа до една година след приключване на проекта). Всички други представени показатели са общи и се ограничават до продукти и услуги (напр. брой проекти).

в) В ОП на Sachsen-Anhalt безработните възрастни работници са целева група по приоритетната ос, която е насочена към трайно безработните и някои групи безработни в неравностойно положение, застрашени от трайна безработица (приоритетна ос В). За възрастните работници за тази приоритетна ос са определени само два конкретни остойностени показатели — един показател за продукти и услуги (11 % от участниците са безработни и са на възраст най-малко 55 години) и един макроикономически показател (намаляване най-малко с една четвърт на разликата между регионалния дял и средния национален дял на безработните във възрастовата група над 55 години спрямо всички безработни лица). За тях не са определени конкретни показатели за резултати или въздействие (в съответствие с определението от фигура 2).

г) В ОП на Thüringen възрастните работници са определени като отделна целева група, която попада в обхвата на приоритетните оси А и В. Единствено по приоритетна ос А има определени конкретни целеви стойности за възрастните работници, по-точно — две количествено измерими целеви стойности за продукти и услуги (12000 възрастни работници трябва да бъдат допуснати до курсове за квалификация; степента на покритие на популацията на възрастните работници е 10 %) и един макроикономически показател (стабилизиране на процента на участие на работната сила на възраст над 55 години на 43,3 %). Не са посочени целеви стойности за резултати или конкретно въздействие (в съответствие с определението от фигура 2).

25. Палатата отбеляза също, че показателите се отнасят най-вече до предоставените продукти и услуги и до резултатите, но не и до конкретното въздействие. Въпреки че намирането на работа може да се разглежда като недвусмислено доказателство за успех на дадена дейност, насочена към увеличаване на заетостта на участниците в нея, в избраните ОП тази цел не се остойностява и измерва систематично за различните целеви групи (вж. каре 3).

ЦЕЛИТЕ И ПОКАЗАТЕЛИТЕ НЕ ВИНАГИ СА ПРЯКО СВЪРЗАНИ С ДЕЙНОСТИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СОЦИАЛЕН ФОНД

26. Някои от използваните цели и показатели в одитираните дейности не са пряко свързани с интервенциите на ЕСФ, като това затруднява оценката на изпълнението.

27. Такъв е случаят с определените в ОП макроикономически цели (например до 2013 г. да се постигне целева стойност на заетостта за възрастовата група 55—64), защото успехът или неуспехът на изпълнението на тези цели е извън контрола на дейностите по ЕСФ, тъй като до голяма степен зависи от външни фактори (като икономическите условия, приложимите социална система и пенсионна схема, местните инвестиции). Две [20] от избраните шест ОП съдържат подобни цели с глобално въздействие за възрастните работници, а 34 от прегледаните 63 ОП съдържат показатели за глобално въздействие.

28. Същият проблем по отношение на актуалността може да възникне когато УО използват показатели, които обхващат и други дейности, а не само дейности по ЕСФ. Такъв случай се наблюдава при ОП на Полша, при която един показател за продукти и услуги се отнася за всички мерки за подкрепа, без значение какъв е техният източник на финансиране (средства по ЕСФ или други фондове).

ЛИПСА НА МЕЖДИННИ РЕФЕРЕНТНИ НИВА И ЙЕРАРХИЧНО ПОДРЕЖДАНЕ НА ЦЕЛИТЕ

29. Целите на ОП следва да бъдат постигнати до момента на приключване на програмата, т.е. след девет години [21]. Определянето на междинни (годишни или двегодишни) референтни целеви нива би позволило на УО да установят в ранен етап наличието на отклонения при изпълнението на ОП и би им дало възможност да предприемат навременни корективни мерки.

30. В нито една от избраните ОП не са включени междинни референтни нива. В Полша обаче УО поставя цели на изпълнителните органи, които трябва да бъдат постигнати до края на следващата година. В ОП на Англия и Гибралтар се предвиждат два периода за сключване на договори с изпълнителите (2007—2010 г. и 2011—2013 г.), така че промените в икономическите перспективи и вече постигнатите резултати могат да бъдат взети под внимание.

31. Наличието на йерархична структура на целите позволява на създателите на политики да изяснят кой е най-важният им приоритет и помага на изпълнителните органи да действат целенасочено. Липсата на йерархия води до риск от конфликти между целите (например достъпност на обучението за лица в изключително неравностойно положение, противопоставено на намиране на работа от голям процент от участниците) и неподходящ избор от страна на изпълнителните органи. Нито една от избраните ОП не е подредила в йерархична структура различните количествено измерими цели, а само седем от проследените 63 УО са докладвали, че са направили това.

ЛИПСА НА ОБЩИ ПОКАЗАТЕЛИ

32. На последно място, поради липсата на задължителни общи показатели за всички ОП, с изключение на изходните данни във връзка с участниците [22], Комисията не разполага със стандартизирани данни за изпълнението, които могат да бъдат обобщени на нивото на ЕС. Въз основа на това Комисията не е в състояние да докладва относно общите резултати и въздействието на финансираните от ЕСФ дейности, свързани с възрастните работници.

РЕЗУЛТАТИТЕ И КОНКРЕТНИТЕ ЦЕЛИ ЗА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ НЕ СЕ ВКЛЮЧВАТ СИСТЕМАТИЧНО В УСЛОВИЯТА НА ПРОЕКТИТЕ

33. При пет от шестте избрани ОП Палатата установи, че проектите обикновено съдържат само количествено измерими цели за продукти и услуги (например брой на участниците). Рядко от изпълнителите се изисква да постигнат определен резултат или конкретно въздействие. Изключение прави ОП на Англия и Гибралтар, при която определените в ОП целеви стойности на резултатите систематично се включват в условията на проектите [23].

34. Когато целите на ОП не са включени в проектите, съществува риск тези цели да не бъдат постигнати до края на програмния период или избраните проекти да не допринесат в никаква степен за изпълнението им, дори в случаите, когато проектите са успешни според собствените им критерии (вж. каре 4).

35. Освен това ако в проектните споразумения се включат резултати или конкретни цели за въздействие, които изпълнителят трябва да постигне, ще се създаде алтернатива за управлението. Така УО могат да обвържат размера на плащанията към изпълнителите с изпълнението на проектите, а не само с действителните разходи. От шестте избрани ОП само УО на Англия и Гибралтар понастоящем прилага систематично тази техника, но два други УО използват този подход ограничено, а един УО обмисля опит в тази насока [24].

КАРЕ 4

НЕСЪОТВЕТСТВИЯ В ЦЕЛЕВИТЕ СТОЙНОСТИ МЕЖДУ ПРОЕКТИТЕ И ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ

а) В ОП на Emilia Romagna поканите за представяне на оферти не съдържат никакви целеви стойности, а договорите с изпълнителите посочват само планирания брой на участниците. Единствената целева стойност за крайния резултат [25], измерена на ниво ОП (64 % от участниците над 45 години следва да си намерят работа в рамките на една година след приключване на интервенцията), не е отразена в договорите.

б) В ОП на Puglia единствената определена в ОП целева стойност за крайния резултат, която се отнася за възрастните работници и може да бъде включена в проекта, е брутният процент на интегриране на участниците в пазара на труда (33,3 % от участващите в проекти имигранти и възрастни работници следва да си намерят работа в рамките на една година след приключване на интервенцията). Това обаче не е постигнато.

в) В решенията за проектите в Sachsen-Anhalt не се съдържат определените в ОП проценти на участие за различните целеви групи. Даденото обяснение е, че всеки отделен проект има своите различни цели. Освен това процентът на участие и квотите за намиране на работа, посочени на нивото на финансиращата схема [26], не са обвързващи за изпълнителните органи и за изпълнителя, понеже се счита за реално невъзможно те да бъдат определени с някаква точност за седемте години на изпълнение на ОП.

КОМИСИЯТА НЕ ДОКУМЕНТИРА ДОСТАТЪЧНО ДОБРЕ СВОЯТА ОЦЕНКА НА СЪДЪРЖАНИЕТО НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ

36. Задачата на Комисията [27] е да провери дали ОП съдържа цялата изисквана информация и дали е в съответствие с други стратегически документи [28]. След като приключи този анализ, Комисията приема ОП.

37. Палатата отбеляза, че Комисията проверява подаването на данни в ОП, както и тяхното качество. През 2006 г., с цел да осигури последователен подход от своите служби, тя изготвя наръчник [29], който съдържа практически съвети по всички основни аспекти, свързани с програмирането за периода 2007—2013 г. С цел да се постигне по-голяма прозрачност, този наръчник е предоставен на разположение на държавите членки.

38. От гледна точка на одитната следа Комисията не документира по задоволителен начин извършваните от самата нея контроли на ОП. За да проверят дали изискваната информация е предоставена (така наречената проверка за допустимост) служителите на Комисията използват общ контролен списък. Контролният списък е кратък и в повечето случаи липсва съответната програма за контрол или документиране на проведените проверки. Освен това не съществува контролен списък за оценката на качеството на предоставените данни [30].

39. В резултат на това контролите на избраните шест ОП, извършени от службите на Комисията, могат да бъдат идентифицирани само непряко, като се направи преглед на препоръките и повдигнатите въпроси. Следователно не е възможно да се оцени обхвата и задълбочеността на проверките, или дали е бил прилаган систематично един и същ подход.

СИСТЕМИ ЗА МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА

40. Настоящият раздел разглежда на първо място системите за мониторинг, а след това планирането и изпълнението на оценките. Последната част е свързана с оценката на Комисията на изпълнението на ОП.

СИСТЕМИТЕ ЗА МОНИТОРИНГ НЕ ВИНАГИ ПОЗВОЛЯВАТ ДА СЕ ПРОВЕРИ НАПРЕДЪКА КЪМ ПОСТИГАНЕ НА ОПРЕДЕЛЕНИТЕ ЦЕЛИ

41. Задача и отговорност на държавите членки е да следят изпълнението на ОП. С цел да се проследи напредъка към постигане на определените в ОП цели, необходимо е УО да имат достъп до пълни, надеждни и навременни данни на ниво участници, което да им позволи да правят всички необходими справки, или да имат на разположение необходимата обобщена информация, предоставена им от междинните изпълнителни органи.

42. Мониторинговите данни са събрани чрез изпълнителите или от други външни източници (например министерства на заетостта или статистически служби). От изключително значение за последователността е УО да определи предварително съдържанието на данните, които трябва да бъдат събрани, и също така да гарантира, че качеството е или поне може да бъде проверено.

43. За избраните ОП УО обикновено определят ясно данните, които изискват, въпреки че са установени случаи на непълни мониторингови данни (вж. каре 5).

КАРЕ 5

НЕПЪЛНИ МОНИТОРИНГОВИ ДАННИ

а) В ОП на Sachsen-Anhalt само през първото тримесечие на 2009 г. УО е определил пълното съдържание на данните, които трябва да бъдат събрани от изпълнителите по отношение на участниците и проектите. Липсват данни за проектите, които са стартирали преди това.

б) В ОП на Thüringen са включени два показателя за брутния процент на ефективност на намирането на работа, които наред с други групи включват и възрастните работници: първият е свързан с преминаването към заетост на участниците в рамките на четири седмици след приключване на проекта, а вторият е свързан с устойчивостта на работата на участниците след шест и след 12 месеца. За втория показател липсва дефиниция на точното съдържание и поради това не са събрани данни.

44. Недостатъците на метода за събиране на данни могат да имат негативно отражение върху надеждността на събраните данни. Това се отнася за случаите, в които не е необходимо изпълнителят да документира или да оправдава своите данни, или УО няма възможност да провери тяхната надеждност. Законите за защита на данните специално могат да забранят на агенциите по заетостта в държавите членки да разкриват информация относно участниците в проект по ЕСФ, дори и на УО [31] (вж. каре 6).

45. В случаите, когато независима трета страна е поела отговорността да осигури мониторинговите данни, методът за събиране на информация, избран от някои от одитираните УО, не е подходящ, тъй като информацията е събрана твърде късно, за да може УО да получат навременна актуализация на ситуацията (вж. каре 7).

КАРЕ 6

СЪМНИТЕЛНИ МОНИТОРИНГОВИ ДАННИ

В Sachsen-Anhalt и Thüringen участниците в проект по ЕСФ не са правно задължени да предоставят вярна информация, а изпълнителят не е задължен да документира или да оправдае трудовия статус, заявен от участника в края на проекта. Понеже законите за защита на данните не позволяват на УО и на междинните органи достъп до бази данни на агенциите по заетостта, те не могат да проверят надеждността на тези данни.

КАРЕ 7

НЕДОСТАТЪЦИ В ПОДХОДА ЗА СЪБИРАНЕ НА ДАННИ ОТ ВЪНШНИ СТРАНИ

В ОП на Puglia, въпреки че УО разполага с интегрирана ИТ система за мониторинг и възможност за проверка на трудовия статус на всички участници в проект по ЕСФ в база данни за заетостта, е взето решение данните относно показателя "намиране на работа на участници в проекти по ЕСФ" да бъдат събирани чрез проучвания, организирани от статистическата служба на национално ниво. До момента на одитното посещение на място (през май 2011 г.) на УО все още не са били предоставени такива данни.

46. Одитът подчерта, че не всички ИТ системи имат вградени контроли за проверка на навременността, пълнотата и достоверността на въведените мониторингови данни. Това увеличава риска УО да нямат на разположение изчерпателна и надеждна информация, необходима за мониторинга на ОП (вж. каре 8).

47. Палатата установи също така, че УО не използват напълно данните, събрани в различен контекст, като поради това губят възможност да подобрят мониторинговата информация с незначителни разходи (вж. каре 9).

КАРЕ 8

НЕДОСТАТЪЦИ НА ЕЛЕКТРОННАТА СИСТЕМА ЗА МОНИТОРИНГ

а) В ОП на Полша някои междинни изпълнителни органи използват таблици за мониторинг на техните проекти, като това увеличава риска от грешки. УО получава консолидирани данни, ограничени до продуктите и услугите. Освен това двете ИТ системи, които съдържат съответно финансовите данни и данните за участниците, не са взаимно свързани.

б) В ОП на Sachsen-Anhalt междинните организации използват таблици, за да проследяват отделните проекти, тъй като оценяват данните от мониторинговата система като непълни и неточни.

КАРЕ 9

НЕ СА ИЗПОЛЗВАНИ НАЛИЧНИ ДАННИ

Действащата процедура по акредитация в ОП на Emilia Romagna постановява, че с цел да запазят акредитацията си, изпълнителите следва да достигнат два предварително определени от УО прага: процент на ефективност в размер на 70 % (процентът на участниците в проекти, които дванадесет месеца след края на проекта са трудово заети или все още учат) и 50 % процент на ефективност при намирането на свързана с обучението работа (броят на участниците, извършващи работа, свързана с преминатото обучение като процент от броя на участниците, които са трудово заети). Изпълнителите изпращат тези данни на УО, а той проверява тяхната надеждност. УО обаче не използва тези предоставени данни за проследяване на показатели за ефективност при намиране на свързана с обучението работа, защото ОП предвижда този показател да бъде проследяван като се използва информация от национални проучвания, организирани от статистическата служба.

48. На последно място, УО и Комисията като цяло не са в състояние да установят какви средства са били изразходвани за възрастните работници или за други целеви групи. УО предоставят финансови данни в своите годишни отчети за изпълнението за приоритетните оси на ОП (изразходвани суми) и за приоритетните теми на ЕС (разпределени суми) [32], но не на нивото на целевите групи (вж. също точка 19). Освен това данните, подадени за приоритетните теми на ЕС, не са последователни (вж. точка 20), а за някои УО разпределените суми означават поети задължения за плащане на суми, докато за други УО те означават изплатени суми.

СЪЩЕСТВУВАТ НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПЛАНИРАНЕТО И ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОЦЕНКИТЕ

49. Оценката на изпълнението на ОП е задача и отговорност на държавите членки. Оценката би трябвало да помага на управляващите да разберат и да обяснят защо и как конкретни дейности са допринесли за постигането на поставените цели, или защо не са имали никакво въздействие.

50. Непрекъснатата и навременна оценка на напредъка на дадена програма изисква не само текущо оценяване още от самото начало на програмата, но също така избор на теми за оценка и подходи, които правят възможно оценяването на ефективността на различните дейности за различните популации.

51. Когато ОП определя целеви групи, количествено измерими цели и показатели, оценката на ефективността на дейностите по отношение на тези групи, цели или показатели следва да бъде основна тема. В противен случай УО пропуска възможността да получи подробна обратна връзка относно своето изпълнение на ОП.

52. Нормативните изисквания относно наложените на УО оценки са много общи [33]. Те не определят минимален набор от теми, които следва да бъдат обхванати, нито налагат задължително изработване на план за оценка.

53. Комисията публикува незадължителни ръководни бележки, за да помогне на държавите членки при изпълнението на ОП. По отношение на въпроса за оценяването, Комисията подчертава колко е важно да има план за оценка, да се използват показатели, да се прави текущо оценяване и да се събират данни [34]. Освен това от 1997 г. тя насърчава измерването на нетното въздействие на ОП върху трудовата заетост [35] като най-добрият инструмент за оценяване на ефективността на дейностите в областта на заетостта. Посочената по-горе актуализирана ръководна бележка определя стъпка по стъпка как да се оценява прякото въздействие върху заетостта на нивото на програмите, като това включва използването на мониторингови данни относно проектите.

54. Според Комисията [36] нейните насоки се използват в различна степен в държавите членки при оценяването на въздействието върху заетостта на програмите за периода 2000—2006 г. По отношение на програмния период 2007—2013 г. Палатата отбеляза, че УО на избраните ОП предпочитат минималния подход — каквото не е задължително, не се прави. Вследствие на това възникват недостатъци при подхода за оценяване на избраните ОП (вж. каре 10).

КАРЕ 10

НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПОДХОДА ЗА ОЦЕНЯВАНЕ

а) За ОП на Puglia и ОП на Emilia Romagna по време на одитното посещение на Палатата през май 2011 г. липсват доклади за оценка (през петата година на изпълнение).

б) С изключение на ОП на Англия и Гибралтар [37] и на ОП на Полша [38], не са планирани или извършени оценки на въздействието на дейностите върху възрастните работници като конкретна целева група.

в) От шестте избрани ОП нетното въздействие на извършените дейности върху трудовата заетост е измерено количествено само за ОП на Англия и Гибралтар [39]. За другите пет ОП оценителите не планират да правят подобни изчисления.

В СВОЯТА ОЦЕНКА НА СИСТЕМИТЕ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ КОМИСИЯТА ПОСТАВЯ ПРИОРИТЕТ НА ФИНАНСОВИТЕ ВЪПРОСИ

55. Регламентът [40] изисква Комисията да провери съществуването и правилното функциониране на системите за управление и контрол, въведени от държавите членки, годишните доклади относно изпълнението на ОП (ГДИ), както и напредъка, постигнат през изминалата година.

56. За проверката на изпълнението на ОП Комисията разполага с много информация. Нейните служители получават копие от всички финализирани доклади за оценка, участват в срещи на комитетите за мониторинг [41], извършват посещения на място и контроли, и поне веднъж годишно обсъждат с УО постигнатия напредък. На последно място, те проверяват ГДИ.

57. При оценката на действащите системи за управление и контрол в държавите членки Комисията набляга на финансовото управление и на законосъобразността и редовността на дейностите, а все още не на процесите на мониторинг и оценка на изпълнението. Основната цел явно е да се намали броя на финансовото отражение на грешките. Същият подход се вижда и при насоките, изпратени на УО от Комисията относно техните отговорности в тази област.

58. Комисията разбира, че анализът на добавената стойност на финансирането от ЕС, вместо на вложените средства или на направените разходи, налага да се наблегне по-силно на нефинансовите мониторингови данни [42]. За програмния период 2007—2013 г. обаче това не се наблюдава.

59. Освен това при документирането от Комисията на нейната оценка на изпълнението на ОП се наблюдават същите основни слабости, както при нейната оценка на съдържанието на ОП (вж. точки 38—39) — липса на достатъчна одитна следа. По-специално, тъй като Комисията не е разработила стандартен формат за регистриране на действията, предприети във връзка с нейните писмени констатации и оценки по ГДИ, изпратени на УО, Комисията не може да покаже качеството на този процес.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

60. Въпреки факта, че увеличаването на работната заетост на възрастните работници е част от стратегическите цели на ЕС, нито УО, нито Комисията са в състояние да установят колко възрастни работници са придобили нови квалификации или са намерили и запазили работа след като са се възползвали от дейност, финансирана от ЕСФ. Необходимите инструменти за осигуряване на актуална и надеждна информация в това отношение все още не са въведени от повечето УО. Освен това не са известни и сумите, изразходвани за този вид дейности.

61. При избраните ОП невъзможността да бъдат показани резултатите от използването на средствата на ЕСФ има две основни причини. На първо място, въпреки че по принцип са определени целеви стойности за продуктите и услугите, на нивото на ОП и проектите не се определят систематично постижими и актуални резултати и конкретни цели за въздействие. На второ място, съществуват недостатъци при събирането и вписването на мониторинговите данни и при организирането на текущото оценяване. Липсата на достъп до надеждни, проверими и навременни данни за изпълнението и оценки на различните дейности възпрепятства формирането на заключения относно настоящия и бъдещия процес на вземане на решения.

62. Някои от тези слабости на модела на ОП и на процеса на мониторинг вече са установени от Палатата в нейния Специален доклад № 17/2009 "Професионално обучение за жени, съфинансирано от ЕСФ", който обхваща предходния програмен период (2000—2006 г.).

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва да изисква от държавите членки:

а) да разработват своите ОП така, че да могат да бъдат измервани резултатите от използването на средствата от ЕСФ. Целевата популация следва да бъде определена недвусмислено, както и да бъдат определени актуални, остойностени оперативни цели и показатели за измерване на крайните резултати и специфичното въздействие на мярката на нивото на целевата популация. Трябва да бъдат определени междинни референтни нива и да бъде изградена йерархия на целевите стойности. Целите на ОП за резултати и конкретно въздействие следва да бъдат въведени на ниво проект, тъй като това ще спомогне за постигането на целевите стойности на ОП и ще направи възможно свързването на плащанията с изпълнението.

б) да проектират системите си за мониторинг и оценка така, че да е възможно навременно и разбираемо измерване на напредъка по отношение на всички определени целеви стойности на подходящи интервали, което би позволило да бъдат предприети корективни действия и да бъдат извлечени поуки за вземане на решения в бъдеще. Подобно проектиране изисква навременно събиране на надеждни и проверими данни, правилно функциониране на електронните системи за обработка на данни, текущо оценяване, също и на нивото на целевата група, и — за дейностите на ЕСФ, насочени към увеличаване на заетостта — измерване на нетното въздействие върху трудовата заетост.

63. По отношение на Комисията беше установено, че тя не разполага с последователни и надеждни данни за изпълнението относно целевите стойности и средствата, които могат да бъдат обобщени на ниво ЕС, като така се осигури обща информация относно постиженията на ЕСФ и a fortiori относно изпълнението на стратегическите цели на ЕС по отношение на трудовата заетост. Липсата на информация се дължи най-вече на три факта. На първо място, законодателят все още не е определил точното съдържание на приоритетните теми на ЕС, затова УО тълкуват тяхното съдържание различно. На второ място, всеки УО понастоящем има възможност да определи свои собствени показатели и целеви стойности. На трето място, нито една от избраните ОП не предоставя данни относно средствата, разпределени за различните целеви групи.

ПРЕПОРЪКА 2

За да може Комисията да осигури подходящи данни относно мобилизираните средства и постигнатите резултати от ЕСФ, тя трябва да получи последователна и надеждна информация от държавите членки. По-точно, Комисията следва да определи задължителни общи показатели, които държавите членки да включат в своите ОП. Приоритетните теми на ЕС следва да съответстват на стратегиите на ЕС и тяхното съдържание да бъде ясно определено от законодателя.

64. Оценката на Комисията на системите за управление и контрол в държавите членки понастоящем е ориентирана към плащанията и финансовото съответствие, а все още не към изпълнението. Основната цел на контролите е намаляването на финансовото отражение на грешките, като насоките на Комисията към УО относно техните отговорности в тази област също са ориентирани в тази посока. Освен това, извършените от Комисията проверки следва да бъдат по-добре документирани. Липсата на достатъчна одитна следа затруднява извънредно много оценката на обхвата, задълбочеността и последователността на контролите.

ПРЕПОРЪКА 3

Комисията следва:

а) да анализира задълбочено въпросите на изпълнението при организирането на оценката на системите за управление и контрол; както и

б) да подобри документирането на извършваните от нея проверки, като осигури одитна следа, която позволява оценяването на задълбочеността, обхвата и последователността на тези проверки.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Harald NOACK — член на Сметната палата, на заседанието му в Люксембург от 12 декември 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Целта на Лисабонската стратегия е до 2010 г. да превърне ЕС в найконкурентоспособната и динамична икономика на знанието в света, способна на устойчив икономически растеж, с повече и подобри работни места и подобра социална интеграция.

[2] Стратегията "Европа 2020", стартирана през 2010 г., замества Лисабонската стратегия. Тя се отнася до постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Стратегията е насочена към пет цели, които трябва да бъдат постигнати до 2020 г. в областта на заетостта, иновациите, образованието, намаляването на бедността и климата/енергетиката.

[3] Член 17, параграф 1 от Договора за Европейския съюз и член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 115, 9.5.2008 г., стp. 1).

[4] Оперативната програма е документ, който се изготвя след дълга и обстоятелствена процедура на преговори, включваща консултации със заинтересованите страни, предварителна оценка и двустранни срещи между Комисията и държавите членки.

[5] Институционалната рамка завършва със сертифициращ орган, чиято функция е да потвърди пред Комисията, че декларираните за възстановяване разходи са коректни, обработени са от надеждна счетоводна система и са в съответствие с приложимите правила на ЕС и на държавите членки. Одитният орган извършва одит на ефективността на работата на системите за контрол и отговаря за декларацията за приключване и доклада до Комисията.

[6] Член 27 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 година относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (OВ L 248, 16.9.2002 г.,стp. 1).

[7] Принципът на икономичността изисква използваните от дадена институция ресурси за изпълнение на нейните дейности да бъдат предоставяни навреме, в необходимото количество и качество и на найдобрата цена. Принципът на ефикасността се отнася до найдоброто съотношение между използваните ресурси и получените резултати. Принципът на ефективността предполага постигане на конкретните набелязани цели и постигане на планираните резултати.

[8] Членове 14 и 60 от Регламент (EO) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 година за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и за отмяна на Регламент (EO) № 1260/1999 (OВ L 210, 31.7.2006 г., стр. 25).

[9] Стратегията ЕС 2020 не включва конкретна количествена целева стойност за заетостта на възрастните работници. За да се постигне обаче единствената количествено определена цел на ЕС по отношение на заетостта, а именно заетост на общо 75 % от работниците на възраст 20—64 години, ще бъде необходимо поголям процент от населението да продължи да работи до покъсна възраст. Освен това Комисията следи процента на заетост на възрастните работници като елемент, допринасящ за изпълнението на целите на "Европа 2020" в годишния отчет за дейността на ГД "Заетост, социални въпроси и приобщаване".

[10] Приложение IV на Регламент (EO) № 1083/2006 съдържа списък с номерирани теми, като например заетост в № 62 (Разработване на системи и на стратегии за учене през целия живот в предприятията; обучение и услуги за служители с цел да се подобри капацитета им за адаптивност към промените; насърчаване на предприемачеството и иновациите) или № 74 (Развитие на човешкия потенциал в областта на изследванията и иновациите, поспециално чрез следдипломно обучение и образование за изследователи и дейности за изграждане на мрежи между университети, изследователски центрове и предприятия). Приоритетна тема № 67 е озаглавена "Мерки за насърчаване на активното стареене и удължаване на професионалния живот". Регламентът изисква управляващите органи да представят в своите ОП информация за средствата от ЕСФ, които планират да изразходват по тези теми, а в годишните им отчети за изпълнението — кумулативните суми, ангажирани по тези теми. Разчетът на планираните разходи е индикативен и УО не са задължени да го изпълнят.

[11] ОП включват Emilia Romagna (Италия), Англия и Гибралтар (Обединено кралство), Полша, Puglia (Италия), SachsenAnhalt и Thüringen (Германия).

[12] Анкетата е стартирана през май 2011 г. и приключена през септември 2011 г.

[13] Определение, използвано от Европейския съвет в Стокхолм през 2001 г. при завършването на Лисабонската стратегия.

[14] Изключения правят ОП на Англия и Гибралтар и ОП на Полша.

[15] Във всяка ОП УО определя приоритетите, за които ще разходва средства от ЕСФ (напр. адаптивност на рaботната сила, достъп до заетост, техническа помощ). Тези приоритети се наричат приоритетни оси и включват, на пониско ниво, операции и действия, които ще бъдат изпълнени от изпълнителите на проекти.

[16] Настоящата регулаторна рамка изисква определянето на специфични цели само на нивото на приоритетната ос.

[17] От шестте одитирани ОП това е възможно само за оперативната програма на Англия и Гибралтар.

[18] Съгласно модела, съдържащ се в приложение XVI на Поправката на Регламент (ЕО) № 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 година относно реда и начина на изпълнение на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета за определянето на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд и на Регламент (ЕО) № 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета относно Европейския фонд за регионално развитие (OВ L 45, 15.2.2007 г., стp. 3).

[19] В публикация на Европейската комисия от 2012 г. (Demography, active ageing and pensions, Social Europe guide, Том 3, стр. 31), активното стареене се определя като насърчаване на възрастните хора да продължават да бъдат активни, като работят подълго и се пенсионират покъсно, като се ангажират в доброволна работа след пенсиониране и като водят здравословен и самостоятелен живот. Това определение очевидно надхвърля всички цели за заетост за групата от 55 до 64 години.

[20] ОП на SachsenAnhalt и ОП на Thüringen.

[21] Изпълняваните понастоящем ОП се прилагат в периода 2007—2013 г. Тъй като УО имат на разположение допълнителни две години за приключване, реалната продължителност на ОП е девет години.

[22] В Приложение XXIII от Поправка на Регламент (ЕО) № 1828/2006 са представени количествено измеримите данни за участниците, които УО трябва да докладват на Комисията по приоритетна ос. Данните са свързани с броя на участниците, класифицирани според пол, трудов статус, възраст, уязвима група и образователни постижения.

[23] В Полша през 2011 г. за някои мерки е определен процент на работна ефективност, който да се въведе на ниво проекти. По време на одитното посещение през май 2011 г. обаче все още не е бил стартиран проект по тази нова процедура.

[24] Полша обмисля да въведе такъв подход в бъдеще. По време на одитното посещение през май 2011 г. обаче все още не са били стартирани проекти в рамките на тази нова процедура. В ОП на Emilia Romagna плащанията за някои курсове за обучение — които не влизат в обхвата на приоритетна тема № 67 на ЕС — са свързани до известна степен с успешното участие на обучаваните. В ОП на Puglia при някои проекти, обхващащи +/- 390 жени, плащанията са били зависими от изпълнението на условието 75 % от участниците да си намерят работа.

[25] "Краен резултат" тук се използва в смисъл на резултат или конкретно въздействие.

[26] В Германия ОП по ЕСФ се изпълняват посредством регионални (Land) административни схеми за финансиране. Те определят условията за финансиране, видовете дейности и административните процедури, които трябва да бъдат следвани. Не е необходимо УО или изпълнителният орган да стартират собствени схеми за финансиране по ЕСФ, а могат да използват вече съществуващите.

[27] Член 32 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[28] Другите стратегически документи, свързани с това, са Националната стратегическа референтна рамка и стратегическите насоки на Съюза относно сближаването. Тези два документа — първият изготвен от държавите членки, а вторият от Комисията — свързват структурните фондове и политиката на сближаване с постигането на целите от Лисабон, а сега и от "Европа 2020".

[29] Европейска комисия, ГД "Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване", програмен период 2007—2013 г.: справочник за служителите, ноември 2006 г.

[30] Следва обаче да се отбележи, че в ОП на SachsenAnhalt и ОП на Thüringen, Комисията е изготвила доклад с коментари относно различните раздели на ОП.

[31] Такъв е случая за УО на ОП на Полша, SachsenAnhalt и Thüringen. Възможно решение, което понастоящем все още не е използвано от УО, може да бъде да се получат от службите по заетостта обобщени (и следователно анонимни) данни относно участниците в проектите по ЕСФ като група.

[32] Член 67 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[33] Членове 37, 47 и 48 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 постановяват, че ОП следва да съдържат описание на системата за оценка и следва да се правят оценки преди, по време и след програмния период от експерти или органи, които са функционално независими от заверяващите и одитните органи на ЕСФ, а държавите членки следва да осигурят необходимите ресурси за извършване на оценката, да организират създаването и събирането на необходимите данни и да използват различните типове информация от системата за мониторинг.

[34] Работен документ № 2 — показатели за мониторинг и оценка (август 2006 г.); и Работен документ № 5 — оценяване по време на програмния период (април 2007 г.).

[35] Работен документ № 6 — измерване на въздействието на структурните фондове върху заетостта (март 2007 г.).

[36] Работен документ № 6 — измерване на въздействието на структурните фондове върху заетостта, март 2007 г., стр. 3.

[37] Оценителите на ОП на Англия и Гибралтар обсъждат в своя доклад констатациите на общо ниво и на нивото различните целеви популации на дейностите, включително групата на възрастните работници. Такъв е по-специално случаят на изследването на равенството между половете и равните възможности, кохортните проучвания, и ранното въздействие на Европейския социален фонд 2007—2013 г.

[38] В ОП на Полша след одитното посещение на Палатата през май 2011 г. са изготвени два доклада от междинни изпълнителни организации относно въздействието на определени действия върху професионалната дейност на възрастните работници (в единия доклад това е възрастовата група над 45 години, а в другия — възрастовата група над 50 години). През 2012 г. се планира да се изготви трети доклад за възрастовата група над 55 години.

[39] Оценителите на ОП на Англия и Гибралтар публикуват през май 2011 г. изчисления за нетните въздействия на ЕСФ върху заетостта (Ранно въздействие на ЕСФ за периода 2007—2013 г.), въпреки че използват различен метод от препоръчания от Комисията.

[40] Членове 14, 67, 68 и 72 от Регламент (ЕО) № 1083/2006.

[41] Държавите членки създават комитет за мониторинг за всяка ОП. Неговата основна цел е да наблюдава изпълнението на ОП от УО.

[42] Годишен доклад относно финансовата 2010 година, стр. 131 (OВ C 326, 10.11.2011 г.).

--------------------------------------------------