4.2.4.Проекти за помощ и развитие

В докладите на международните наблюдаващи органи — които са основният източник за набора от показатели за оценка — се посочват не само слабостите и елементите на напредък, но и ограниченията, които могат да възпрепятстват и да попречат на бенефициера да изпълнява дадена конвенция. Това е от съществено значение, тъй като редица такива ограничения може да не попадат в обхвата на контрол или в пряката сфера на влияние на публичните органи, с което може да се обяснят някои от слабостите. Макар да е ясно, че държавата носи отговорност за пълното спазване на своите международни ангажименти, при наблюдението от страна на Комисията следва да се отчитат фактори като липса на ресурси, бедност, природни бедствия или липса на контрол върху определени области в случай на въоръжен конфликт. През 2015 г. Комисията стартира съвместни проекти с МОТ за подпомагане на административния капацитет на държави по ОСП+ с цел ефективно изпълнение на основните конвенции на МОТ и докладване във връзка с тях. През следващия отчетен период Комисията ще продължи да обмисля варианти за подпомагане на бенефициерите да преодолеят тези ограничения с помощта на експертен опит, техническа помощ и специфични проекти за изграждане на капацитет.

4.2.5.Вътрешна организация на бенефициерите по отношение на ОСП+

Първите признаци за политическа ангажираност с процеса на ОСП+ бяха наблюдавани при начина, по който самите бенефициери са се организирали при решаването на въпросите, обхванати от конвенциите, залегнали в основата на ОСП+. Конвенциите често попадат в правомощията на различни правителствени ведомства и агенции, които могат да имат различни нива на ресурси и влияние.

Поради това бенефициерите трябва да се координират както на равнището на централното управление, така и на равнището на местното управление. Някои бенефициери избраха да създадат специфични оперативни групи по ОСП+, ръководени от високопоставени служители (например Пакистан), докато други предпочетоха да координират дейностите на ad hoc основа в рамките на Министерството на търговията или на външните работи (например Филипините, Гватемала). Очаква се с течение на времето тази координация да стане по-ефикасна. Посещенията за наблюдение на ОСП+, които Комисията осъществява с помощта на делегациите, се оказаха много полезни в това отношение. Усилията на бенефициерите, насочени към координация по отношение на ОСП+ и съответните конвенции, са важен и необходим инструмент за подобряване на изпълнението на място. Ето защо Комисията ще продължи да отделя специално внимание на координацията.

4.2.6.Заключения относно първия период на наблюдение на ОСП+ (2014—2015 г.)

Както беше посочено по-горе, наблюдението започва при включването на съответния бенефициер в схемата ОСП+. Базовото равнище за текущото наблюдение на всеки бенефициер се определя от прегледа на слабостите във връзка с всяка от конвенциите, залегнали в основата на ОСП+, който се представя от международните наблюдаващи органи. От бенефициерите се очаква да положат сериозни усилия за подобряване на изпълнението на 27-те основни конвенции и преодоляване на тези слабости. Наблюдението обхваща всички аспекти от изпълнението на 27-те конвенции, включително дискусии относно ограниченията на капацитета или относно напредъка. Освен това, като част от базовото равнище, при наблюдението на ОСП+ се взема под внимание вече съществуващата правна и административна рамка в държавите бенефициери.

Първият период на наблюдение представляваше процес на учене за всички бенефициери и за Комисията. Независимо от това всички бенефициери демонстрираха сериозна ангажираност с процеса на ОСП+ както от гледна точка на политическата воля, така и при провеждането на институционални и законодателни реформи. По-специално бенефициерите демонстрираха истинска ангажираност в работата си с Комисията, като отговориха своевременно на годишните набори от показатели за оценка и позволиха осъществяването на специални посещения за наблюдение на ОСП+, както и като създадоха специфични структури за управление на ОСП+. Освен това всички бенефициери предприеха стъпки — макар и постепенни в някои случаи — за подобряване на изпълнението на своите ангажименти на място съгласно конвенциите, залегнали в основата на ОСП+, включително чрез представянето на няколко просрочени доклада за отделни държави.

Приложеният работен документ на службите на Комисията съдържа цялостна оценка на отделните бенефициери, включително положителните развития и националните ограничения, които може да ограничават способността на бенефициерите да постигнат ефективно изпълнение. Извършена е индивидуална оценка за всяка конвенция и обща оценка за всяка тематична група от конвенции (права на човека, трудови права, околна среда, добро управление). На този етап, предвид разнообразното естество на 27-те конвенции, залегнали в основата на ОСП+, и краткия срок на първия отчетен период (18 месеца), беше счетено, че не би било подходящо или реалистично да се извършва количествена оценка на напредъка отвъд очевидните критерии (например своевременно предаване на националните доклади). Прилагането на стандартизирана и количествено измерима оценка на резултатите на бенефициерите би могло да бъде подвеждащо и оценката в известна степен би била произволна.

Инструментите за наблюдение обаче ще продължат да се усъвършенстват. По-специално през следващия отчетен период ще бъде от съществено значение бенефициерите да поемат отговорност за процеса и да бъдат по-активни в решаването на проблемите, посочени в набора от показатели за оценка. Комисията ще обърне по-голямо внимание на приоритетите за действие на самите бенефициери, на техните срокове за преодоляване на слабостите и на ресурсите, отделени за изпълнението. В това отношение Комисията ще засили своята работа с бенефициерите, за да определи приоритети за действие.

В действителност в това се изразява основната логика на реформираната ОСП+. След като се гарантира пълно спазване на критериите за включване, ОСП+ осигурява на бенефициерите търговски стимули чрез постепенно подобряване на изпълнението на съответните конвенции от тяхна страна. Поради това от бенефициерите по ОСП+ се очаква постоянно да подобряват своите резултати. Независимо от това конкретните обстоятелства и ограниченията за бенефициерите ще бъдат взети под внимание. В това отношение в Регламента за ОСП се предвижда, че ако даден бенефициер не спазва своите обвързващи ангажименти, преференциите могат временно да бъдат оттеглени.

Комисията ще продължи да осъществява наблюдение на бенефициерите по структуриран начин и през следващия отчетен период (2016—2017 г.). До следващия преглед тя ще обмисли действия за реагиране, ако това е необходимо, включително евентуалното започване на разследване, ако даден бенефициер не спази своите ангажименти по ОСП+.

4.2.7.Придружаващи документи към настоящия доклад: работен документ на службите на Комисията относно ОСП+

Регламентът за ОСП изисква в настоящия доклад да се обърне специално внимание на функционирането на ОСП+. Поради това настоящият доклад се придружава от работен документ на службите на Комисията (РДСК), озаглавен „Специален насърчителен режим на ЕС за устойчиво развитие и добро управление (ОСП+) за периода 2014—2015 година“ („The EU Special Incentive Arrangement for Sustainable Development and Good Governance ('GSP+') covering the period 2014 – 2015“), който беше изготвен съвместно от службите на Комисията и Европейската служба за външна дейност (ЕСВД).

РДСК съдържа повече подробности относно функционирането на ОСП+ след влизането в сила на Регламент № 978/2012 за ОСП на 1 януари 2014 г. Освен това РДСК включва подробна оценка на отделните бенефициери по ОСП+ съгласно конвенциите, залегнали в основата на ОСП+, и отчита използването на ОСП+ от държавите бенефициери.

5.Бъдещи доклади на Комисията

Съгласно Регламента за ОСП Комисията е длъжна да представи на Европейския парламент и на Съвета доклад относно прилагането на Регламента за ОСП пет години след влизането му в сила, т.е. до ноември 2017 г. В доклада ще бъде разгледана цялата схема на ОСП за петгодишния период от 2012 до 2017 г. Освен това в него ще бъдат взети предвид последиците от схемата за нуждите на бенефициерите в областта на развитието, търговията и финансите. Комисията също така ще оцени необходимостта от преглед на схемата, включително ОСП+ и разпоредбите за временно оттегляне на тарифните преференции, по целесъобразност заедно със законодателно предложение. Освен това в доклада ще бъде включен подробен анализ на въздействието на Регламента за ОСП върху търговията, както и върху митническите приходи на ЕС, като специално внимание се обърне на въздействието върху държавите бенефициери. На последно място докладът, който ще бъде публикуван през ноември 2017 г., ще обхваща и конкретни събития и тенденции, настъпили по време на втория цикъл на докладване за ОСП+ (2016—2017 г.).

6.Таблици със статистическа информация относно държавите, които са се ползвали от ОСП към 1 декември 2015 г.

Таблица 1 — Стойност на преференциалния внос за всички държави по ОСП (хил. евро)