РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Инструмент за УБП : Инструмент за управление на бизнес процеси

ПКИ : Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (ПКИ) е програма на Комисията, която подкрепя иновативните дейности (включително екоиновациите), осигурява по-добър достъп до финансиране и предоставя услуги в подкрепа на бизнеса в регионите.

DFG : Германската фондация за научни изследвания (Deutsche Forschungsgemeinschaft) финансира научноизследователски проекти във всички области на точните и хуманитарните науки. Тя има годишен бюджет от почти 2,5 милиарда евро.

ГД : Генерална дирекция

ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии" (CNECT) : Генерална дирекция "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии" на Комисията; предишната Генерална дирекция "Информационно общество и медии" (ГД INFSO)

ГД "Енергетика" (ENER) : Генерална дирекция "Енергетика" на Комисията

ГД "Предприятия и промишленост" (ENTR) : Генерална дирекция "Предприятия и промишленост" на Комисията

ГД "Мобилност и транспорт" (MOVE) : Генерална дирекция "Мобилност и транспорт" на Комисията

ГД "Изследвания и иновации" (RTD) : Генерална дирекция "Изследвания и иновации" на Комисията

ЕИБ : Европейска инвестиционна банка

База данни EMI : "Вътрешната бек-офис база данни за управление на експерти (EMI) за 7РП" е основният източник на информация, използван от групата на свързаните с научни изследвания генерални дирекции на Комисията, за откриване на експерти, както и за проверки за възможен конфликт на интереси.

ЕНИП : Европейското научноизследователско пространство (ЕНИП) обхваща всички изследователски и развойни дейности, програми и политики в Европа, които включват транснационална перспектива. Взети заедно, те дават възможност на учени, изследователски институти и предприятия да се движат, да се конкурират и да си сътрудничат през границите във все по-голяма степен. Основната цел е да се подобри организацията и координацията на изследователските усилия в Европа, така че да се използват напълно възможностите за транснационална синергия и взаимно допълване.

ERCEA : Изпълнителната агенция на Европейския научноизследователски съвет (ERCEA) беше създадена изключително за да управлява Специфичната програма "Идеи", следвайки стратегическите насоки на Европейския научноизследователски съвет (ERC).

"Европа 2020" : "Европа 2020" е стратегията на ЕС за растеж през следващото десетилетие, която цели превръщането на ЕС в интелигентна, устойчива и приобщаваща икономика.

Предварителни проверки : Предварителните проверки са превантивни проверки, извършвани или преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, или преди плащането им.

Последващи проверки : Последващите проверки са разследващи проверки, които се извършват след извършване на плащането.

7РП : Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (7РП) е основният инструмент на Европейския съюз за подкрепа на научните изследвания и иновациите. Общите цели на 7РП са групирани в четири специфични програми: "Сътрудничество", "Идеи", "Хора" и "Капацитети".

"Хоризонт 2020" : "Хоризонт 2020" е новата програма на ЕС за научни изследвания и иновации. Тя е програмата приемник на 7РП и ще се провежда от 2014 до 2020 г. За този период Комисията е предложила бюджет от 80 милиарда евро.

ИКТ : "Информационни и комуникационни технологии" (ИКТ) е една от темите в рамките на Специфична програма "Сътрудничество".

СТИ : Съвместните технологични инициативи (СТИ) са дългосрочни публично-частни партньорства. Те съчетават инвестиции от частния сектор с европейско публично финансиране. СТИ имат правния статут на съвместни предприятия по смисъла на член 187 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

KBBE : "Храни, земеделие и рибно стопанство и биотехнологии" е една от темите в рамките на Специфична програма "Сътрудничество".

КПИ : Ключов показател за изпълнение

NSF : Националната научна фондация (the National Science Foundation — NSF) е независима федерална агенция на САЩ, чиято цел е насърчаването на напредъка на науката, развиването на националното здраве, просперитет и благосъстояние и осигуряването на националната отбрана. Тя има годишен бюджет от около 6,9 милиарда долара (5,2 милиарда евро по данни за 2010 г.).

НМП : "Нанонауки, нанотехнологии, материали и нови производствени технологии" (НМП) е една от темите в рамките на Специфична програма "Сътрудничество".

Гаранционен фонд на участниците : Гаранционният фонд на участниците представлява обезпечение, което Комисията може да използва в случай на финансови загуби, свързани с проекти по 7РП. Той е собственост на бенефициентите, които участват във фонда с 5 % от общото участие на ЕС в техните проекти.

RCC : Комитетът за съгласуване на научноизследователската дейност (RCC) е създаден между генералните дирекции, компетентни за изпълнението на непреки дейности по 7РП. Комитетът има мандат да приема окончателни позиции по хоризонтални въпроси, свързани с изпълнението, по които службите не са стигнали до консенсус.

НИРИ (RDI) : Научни изследвания, развитие и иновации

REA : Изпълнителна агенция за научни изследвания

RES : Службата за справки по отношение на научните изследвания (RES) е електронна пощенска услуга за отговор на въпроси, свързани с който и да било аспект на европейските научни изследвания.

МФПР : Механизмът за финансиране с поделяне на риска (МФПР) е финансов инструмент, предназначен за подобряване на достъпа до дългово финансиране на инвестиции в научни изследвания, развитие и иновации (НИРИ) при приемливи условия за частни дружества или публични институции, които насърчават дейности в областта на НИРИ.

Правила за участие : Правилата за участие са закрепени в набор от документи, които заедно определят условията за финансиране на научни изследвания по Седмата рамкова програма (7РП). Той включва Регламент (ЕО) № 1906/2006 за определяне на правила за участие, както и правилата за прилагането му, приети от Комисията, и необвързващи документи с насоки.

МСП : Малки и средни предприятия

SNF : Швейцарската национална фондация (SNF) (Schweizerischer Nationalfonds) е швейцарска федерална агенция за насърчаване на научните изследвания. Тя има годишен бюджет от около 700 милиона швейцарски франка (580 милиона евро).

TSB : Съветът за технологични стратегии (the Technology Strategy Board — TSB) е агенция за иновации на Обединено кралство, чиято цел е ускоряването на икономическия растеж чрез стимулиране и подкрепа на водените от стопанския сектор иновации. Той има годишен бюджет от около 250 милиона евро.

Срок за отпускане на безвъзмездна финансова помощ (СЗОБФП) : "Срок за отпускане на безвъзмездна финансова помощ" е времето, необходимо за успешно избиране на предложение и сключване на договор.

Срок за плащане (СЗП) : "Срок за плащане" е времето, необходимо за извършване на плащане към консорциум от бенефициенти.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности е един от ключовите инструменти на Съюза за финансиране на научни изследвания и е приносът на ЕС за изпълнението на стратегията "Европа 2020". Тя има за цел да засили конкурентоспособността в промишления сектор и да отговори на нуждите от изследвания за други политики на Съюза, като така допринася за създаване на общество, основано на знанието. Тя обхваща периода 2007—2013 г. и общият и` бюджет възлиза на над 50 милиарда евро. По-голямата част от бюджета се изразходва от генералните дирекции на Комисията или от нейните изпълнителни агенции под формата на безвъзмездна финансова помощ за крайни бенефициенти (вж. точки 1—13).

II. За да провери дали Комисията е гарантирала ефективното изпълнение на 7РП, при одита на Палата бяха разгледани следните въпроси (вж. точки 14—16):

а) Правилата за участие позволили ли са ефективното изпълнение на 7РП?

б) Успяла ли е Комисията да рационализира процедурите по 7РП, без да прави компромис с качеството на разходите?

в) Управлява ли добре Комисията създаването на нови инструменти?

III. В хода на 7РП Комисията е въвела редица промени, които са довели до опростяване на правилата за участие. По-специално, Комисията по задоволителен начин е рационализирала изискванията и е подобрила своите документи с насоки за бенефициентите. Тя е успяла да съгласувала задоволително разпоредбите на 7РП с практиките на бе§нефициентите в някои случаи, но в бъдеще е необходимо да се положат повече усилия. Освен това бенефициентите по 7РП срещат непоследователност по отношение на някои аспекти на правилата за участие. Създаването на Комитета за съгласуване на научноизследователската дейност е стъпка в правилната посока за отстраняването на тези несъответствия, механизмите за установяване на различаващите се практики обаче са слаби (вж. точки 17—44).

IV. Процедурите на Комисията са насочени към това да гарантират, че финансовите средства се инвестират във висококачествени изследвания, които обаче невинаги са ефективни. Одитът установи, че:

а) управлението на Комисията на процедурите по 7РП е силно в три от пет области — разработване на процедури, дейности за подобряване и управленска информация, но не е толкова добро по отношение на инструментите и ресурсите. Съществуващите инструменти не позволяват ефективно изпълнение и съществуват индикации, че твърде много човешки ресурси се използват за изпълнението на определени теми в рамките на Специфична програма "Сътрудничество" за сметка на другите теми (вж. точки 45—55).

б) въпреки че в хода на 7РП процедурните срокове са съкратени, те са достигнали 9 месеца едва през 2012 г. При одита бяха откроени добрите практики за допълнително съкращаване на сроковете за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Вниманието, което ръководството обръща на този проблем, и наличието на среда, даваща възможност за ефективно споделяне на добри практики, са от ключово значение (вж. точки 56—66).

в) контролът на качеството по отношение на подбора и проследяването на проектите функционира добре. Моделът на финансов контрол на 7РП обаче не отчита в достатъчна степен риска от грешки. Това означава, че нискорисковите бенефициенти по 7РП подлежат на прекалено много проверки (вж. точки 67—83).

V. Проверката на Палатата на Механизма за финансиране с поделяне на риска и на съвместните технологични инициативи показа, че и двата инструмента са отговорили на нуждите, за които са били създадени. Те са имали успех в привличането на определени групи бенефициенти, като например МСП. Изпълнението на съвместните технологични инициативи обаче е пострадало от прекомерно сложната правна рамка, а Комисията не е успяла да докаже достатъчно убедително, че финансирането от Механизма за финансиране с поделяне на риска ще доведе до инвестиции над нивото на тези, които бенефициентите биха извършили и без използване на публични средства (вж. точки 84—97).

VI. Въз основа на тези оценки и констатации Палатата отправя редица препоръки, адресирани предимно към Комисията (вж. точки 98—103):

а) по отношение на правилата за участие Комисията следва да положи допълнителни усилия, за да гарантира, че практиките на бенефициентите могат да бъдат приложени в "Хоризонт 2020" и да управлява 7РП по по-последователен начин;

б) за да подобри управлението на процесите, Комисията следва да въведе ИТ инструменти, които да обхванат всички функционалности, и следва да разгледа дисбалансите в натовареността на персонала;

в) за да съкрати процедурните срокове, Комисията следва да гарантира, че процесите са автоматизирани и съгласувано прилагани във всички нейни служби;

г) Комисията следва да основава в по-голяма степен върху риска своите контролни дейности преди и след плащането, за да насочва по-добре усилията си за контрол; и

д) бюджетните органи и Комисията следва да съгласуват по-добре правната рамка на съвместните технологични инициативи с техния допълнителен персонал. За да се постигне максимално въздействие на Механизма за финансиране с поделяне на риска, Комисията следва да подобри насочването към тези бенефициенти, които имат ограничен достъп до финансиране.

ВЪВЕДЕНИЕ

ОБЩА ИНФОРМАЦИЯ

1. Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (7РП) представлява един от ключовите инструменти на Съюза за финансиране на научни изследвания и е неговият принос за изпълнение на стратегията "Европа 2020". Тя има за цел да засили конкурентоспособността на промишления сектор и да отговори на нуждите от изследвания за други политики на Съюза [1], като така допринася за създаване на общество, основано на знанието, като доразвива европейското научноизследователско пространство и допълва дейностите на национално и регионално равнище [2].

2. 7РП се състои от няколко схеми за финансиране, групирани в четири специфични програми (вж. фигура 1), които са предназначени за подкрепа на свързани с изследвания дейности, включително фундаментални и приложни изследвания, образователни и иновационни дейности. 7РП предвижда над 50 милиарда евро [3] за подкрепа на тези дейности за периода 2007—2013 г. Повечето от средствата се изразходват за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ на крайни бенефициенти в държавите членки, както и извън границите на ЕС. Дейностите, които ще бъдат финансирани от безвъзмездната финансова помощ, се определят въз основа на покани за представяне на предложения с конкурсен характер. Бенефициентите обикновено работят като консорциуми от партньори въз основа на споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, сключени с Комисията.

ФИГУРА 1

БЮДЖЕТ НА 7РП ЗА ПЕРИОДА 2007—2013 Г. (В МИЛИАРДИ ЕВРО)

+++++ TIFF +++++

Забележка: С пунктирани очертания са означени нововъведени инструменти в 7РП.

* С отделна специална програма се подкрепят неядрените дейности на Съвместния изследователски център, който е генерална дирекция, директно извършваща научноизследователски дейности за Комисията.

3. Седма рамкова програма е комплексна програма за финансиране на научни изследвания. Годишният и` бюджет се увеличава от година на година и през 2013 г. се очаква да достигне 11 милиарда евро. Това, заедно с отличителните и` характеристики (вж. каре 1), я прави една от най-големите обособени програми за научни изследвания в света.

4. Тези характеристики влияят пряко върху начина, по който 7РП трябва да бъде управлявана. Например поради транснационалния характер на 7РП и съчетанието от академични и промишлени организации в отделните проекти, участниците в един и същ консорциум могат да подлежат на различни данъчни, правни, счетоводни или финансови правила. Поради това правилата на 7РП трябва да бъдат достатъчно гъвкави, за да се обхванат тези различия, и в същото време достатъчно точни, за да се избегне погрешно тълкуване. Правилата на националните схеми за финансиране на научни изследвания трябва да вземат под внимание само съответното национално законодателство.

КАРЕ 1

ХАРАКТЕРИСТИКИ НА 7РП

7РП се ползва от бенефициенти от всички държави — членки на ЕС, асоциирани и присъединяващи се страни (14 [4]), както и от страни партньорки в международното сътрудничество.

Тя се управлява от 19 независими субекта: осем служби на Комисията (шест генерални дирекции и две изпълнителни агенции), Европейската инвестиционна банка, пет съвместни технологични инициативи и пет инициативи по член 185 [5].

В осемте служби на Комисията са наети повече от 2500 служители, които работят за изпълнението на 7РП.

Средният размер на участието на ЕС за проект е 1,75 милиона евро. Един типичен проект включва транснационално сътрудничество между пет или шест участници. За съвместни проекти, които представляват около две трети от бюджета на 7РП, средният брой на участниците е единадесет. Консорциумите в повечето проекти са съставени от участници както от академичните среди, така и от частния сектор.

Всяка година се оценяват около 15000 предложения, сключват се 2500 нови споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и се извършват около 10000 плащания. Портфейлът на 7РП се състои от около 14000 споразумения за отпускане на безвъзмездна финансова помощ (по данни за 2011 г.).

Източник: Пети мониторингов доклад за 7РП, Общ бюджет на ЕС за 2012 г. и Съобщение на Комисията "Опростяване на изпълнението на рамковите програми за научни изследвания" (COM(2010) 187).

5. 7РП е въвела редица нови инструменти в сравнение с 6РП. Най-важните от тях са подкрепата за "гранични" изследвания [6], съвместните технологични инициативи (СТИ) и Механизма за финансиране с поделяне на риска (МФПР). Подкрепата за "гранични" изследвания беше въведена за финансирането на фундаментални изследвания "синьо небе" [7], докато другите два инструмента бяха създадени, за да се подкрепят близки до пазара иновационни дейности, с цел да се насърчи участието на промишления сектор, което постоянно намалява от 4РП насам [8].

РЕГУЛАТОРНА СРЕДА

6. Целите и дейностите, които могат да бъдат финансирани по 7РП, са определени в Решение № 1982/2006/ЕО и решенията относно четирите специфични програми. Регламентът за 7РП [9] определя правилата за участие. Тази рамка се допълва от правилата за прилагане, приети от Комисията, и от необвързващи документи с насоки (по-нататък терминът "правила за участие" ще се отнася до йерархичната структура, представена на фигура 2).

7. В правилата за участие се посочват условията за подбор на проектите, участие на организации в проектите и финансиране на проектите. Заедно те определят условията на финансиране, като например процентите на финансиране и изискванията за допустимост на разходите.

8. Настоящите правила за участие са резултат от натрупания в продължение на над 20 години опит от предишните рамкови програми. Опростяването стана основната движеща сила в 6РП [10] и е ангажимент на Комисията в 7РП [11].

ФИГУРА 2

ЙЕРАРХИЯ НА ПРАВИЛАТА ЗА УЧАСТИЕ В 7РП

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейската сметна палата (ЕСП), Информационната служба на Общността за научноизследователска и развойна дейност (CORDIS).

ИЗПЪЛНЕНИЕ

9. Изпълнението на 58 % от 7РП (изчислено по стойност) попада под прякото централизирано управление [12] на шест генерални дирекции. За останалата част от средствата изпълнението е възложено на две изпълнителни агенции (Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) и Изпълнителната агенция на Европейския научноизследователски съвет (ERCEA), ЕИБ, СТИ и специалните изпълнителни структури за инициативите по член 185. Въпреки че изпълнителните агенции следват същите процедури като Комисията, другите организации могат да структурират своите вътрешни процеси по различен начин. Разбивка по режим на управление и отговорни организации е представена на фигура 3.

ФИГУРА 3

ОРГАНИЗАЦИИ, ОТГОВОРНИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО

+++++ TIFF +++++

Източник: ЕСП.

10. Независимо от организацията изпълнител, отпускането на безвъзмездна помощ обикновено се извършва чрез следните три основни процеса:

а) определяне на научните теми, които да бъдат финансирани, и създаване на работни програми за тяхното изпълнение;

б) подбор на проекти, който обикновено се основава на процедура за подбор с конкурсен характер, и договаряне с успешните кандидати; и

в) контрол на научното изпълнение на проектите и възстановяване на допустимите разходи на бенефициентите.

11. Опростяването в 7РП се отнася не само до правилата, но също и до вътрешните процедури на генералните дирекции и изпълнителните агенции. От последния одит на Палатата в тази област [13] през 2004 г. Комисията е въвела няколко нови системи, предназначени за опростяване на процесите по отпускане на безвъзмездна финансова помощ (например портал за участниците, система за единна регистрация, инструмент за провеждане на преговори).

НОВИ ИНСТРУМЕНТИ ПО 7РП

12. Съвместните технологични инициативи (СТИ) са дългосрочни публично-частни партньорства. Те съчетават инвестиции от частния сектор с европейско и национално публично финансиране. Те имат за цел да подкрепят съвместните изследвания в цяла Европа в различните области на промишлената изследователска дейност изследвания, когато съществуват ясно определени общи технологични и икономически цели. Финансирането от ЕС за СТИ по 7РП е повече от 3 милиарда евро. Двустранните СТИ са партньорства между ЕС и отраслови асоциации, докато тристранните СТИ включват ЕС, отрасловите асоциации и участващите държави членки (вж. таблица 1). Например Европейското съвместно предприятие, отговарящо за изпълнението на съвместната технологична инициатива за наноелектроника (ENIAC), включва Комисията, участващите държави членки [14] и Сдружението за дейности в областта на наноелектрониката в Европа.

13. Механизмът за финансиране с поделяне на риска (МФПР) е финансов инструмент, предназначен за подобряване на достъпа до дългово финансиране на инвестиции в изследвания, развитие и иновации (НИРИ) при приемливи условия за частни дружества или публични институции, които насърчават дейности в областта на НИРИ. Целевите бенефициенти на МФПР включват също и европейски организации, извършващи интензивна изследователска дейност, и изследователски инфраструктури. Европейската комисия чрез ГД "Изследвания и иновации" извършва мониторинг на МФПР по отношение на допустимостта на проектите и разпределянето на бюджетните средства, предоставени по 7РП, а ЕИБ отговаря за текущите дейности. Инструментът се финансира съвместно от ЕС и ЕИБ. Максималното участие на ЕС по 7РП за МФПР беше определено на един милиард евро.

ТАБЛИЦА 1

ПРЕГЛЕД НА СЪВМЕСТНИТЕ ТЕХНОЛОГИЧНИ ИНИЦИАТИВИ

Източник: Решенията на Съвета за създаване на СТИ.

Съвместна технологична инициатива | Стратегическа цел | Максимално участие на ЕС (в милиони евро) |

Двустранни СТИ | Инициатива за иновативни лекарства (ИИЛ) | Ускоряване на разработването на по-добри и по-безопасни лекарства за пациентите | 1000 |

"Чисто небе" | Разработване на революционни технологии с цел значително подобряване на екологичните показатели на самолетите и въздушния транспорт, което ще доведе до по-малко шумни въздухоплавателни средства с по-нисък разход на гориво. | 800 |

Съвместно предприятие "Горивни клетки и водород" | Ускоряване на въвеждането на пазара на технологии за горивни клетки и водородна енергия в Европа | 470 |

Тристранни СТИ | ENIAC | Съсредоточаване върху наноелектрониката с цел насърчаване на по-нататъшната интеграция и миниатюризация на уредите, както и разширяване на техните функционални способности | 450 |

ARTEMIS | Извършване на научни изследвания и преодоляване на структурните предизвикателства в областта на вградените компютърни системи | 420 |

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

14. При одита беше проверено дали Комисията е гарантирала ефективното изпълнение на 7РП. Този въпрос беше разгледан с помощта на следните три подвъпроса:

а) Правилата за участие позволили ли са ефективното изпълнение на 7РП?

б) Успяла ли е Комисията да рационализира процедурите по 7РП, без да прави компромис с качеството на разходите?

в) Управлява ли добре Комисията създаването на нови инструменти?

15. Одитът обхвана изпълнението на 7РП в периода между 2007 г. и първата половина на 2012 г. Одитните критерии и методите за събиране на одитни доказателства са описани в приложение I. Обхватът на одита включваше:

а) за първия одитен подвъпрос — правилата за участие за цялата 7РП;

б) за втория подвъпрос — вътрешните процедури, които са установени в рамките на ГД "Изследвания и иновации", ГД "Информационно общество и медии", ГД "Предприятия и промишленост" и Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) и които са свързани с проекти за сътрудничество по Специфична програма "Сътрудничество" [15]. По този начин анализът на вътрешните процедури обхвана изпълнението на почти две трети от бюджета на 7РП; и

в) за третия подвъпрос — анализ на двата нови инструмента: СТИ и МФПР.

16. Палатата проследи изпълнението на предишните си препоръки, отправени в Специален доклад № 1/2004 относно управлението на непреки дейности в областта на научните изследвания и технологичното развитие по Пета рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (1998—2002 г.). Резултатите, включително препратките към съответните констатации и оценки в този доклад, са представени в приложение II.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

КОМИСИЯТА Е ПРЕДПРИЕЛА РЕДИЦА СТЪПКИ ЗА ОПРОСТЯВАНЕ НА ПРАВИЛАТА ЗА УЧАСТИЕ, НО Е НЕОБХОДИМО ДА СЕ НАПРАВИ ПОВЕЧЕ

17. При стартирането на 7РП Комисията представи редица планове за опростяване, засягащи различни аспекти на правилата за участие. В настоящата част на доклада са използвани следните принципи като основа за оценката на постигнатия напредък при изпълнението на тази програма за опростяване:

а) рационализиране на изискванията чрез постигане на по-добър баланс между рисковете и контрола;

б) оптимизиране на методите за възстановяване на разходите на бенефициентите, свързани изследователските им усилия;

в) предоставяне на насоки на бенефициентите във връзка със сложността на схемата;

г) съгласуване на разпоредбите с практиките на бенефициентите; и

д) избягване на дублирането и несъответствията.

18. Тези принципи бяха извлечени от различни документи на Комисията [16], които представят планове за опростяване, и от позициите на законодателните органи [17] относно правилата за участие. Така тези принципи ръководят развитието на правилата за участие от 2005 г., когато Комисията започва изготвянето на 7РП. Относно прегледа на напредъка по отношение на програмата за опростяване вж. таблица 2.

ТАБЛИЦА 2

НАПРЕДЪК ПРИ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА НА КОМИСИЯТА ЗА ОПРОСТЯВАНЕ

Източник: ЕСП.

Принципи с примери за планирани мерки | Оценка на Палатата |

Рационализиране на изискванията: Замяна на банковите гаранции с Гаранционния фонд на участницитеПо-малко използване на одитни сертификати при исканията за плащанеРационализиране на отчетните периоди | Задоволително Вече не са необходими банкови гаранции, което облекчава бенефициентите от свързаната с тях административна тежест. В резултат на въвеждането на праг само 6 % от исканията за възстановяване на разходи изискват одитен сертификат, което представлява една трета от разходите, финансирани по 7РП. В някои аспекти (напр. продължителността на отчетните периоди) 7РП се откроява положително в сравнение с националните схеми за финансиране. Въпреки това е възможно по-нататъшно рационализиране на изискванията за отчитане, ако: отчетните периоди бъдат удължени също и за проекти по тема ИКТ; иголемината на отчетите подлежи на строги ограничения, както в някои национални агенции за финансиране (SNF, DFG, TSB). |

Оптимизиране на методите за възстановяване на разходите: По-широко използване на единни ставкиОпростяване на модела на финансиране, основан на действителните разходи | Отчасти задоволително 7РП включва нови методи на финансиране въз основа на единни ставки вместо на действителните разходи. Моделът на финансиране по 7РП, основан на действителните разходи, продължава да бъде сложен (вж. точка 20). |

Предоставяне на насоки на бенефициентите във връзка със сложността на схемата: Подобряване на насокитеОбщи електронни инструменти за взаимодействие с бенефициентитеДопълнителни инструменти за предоставяне на насоки, като например специализирани информационни бюра | Задоволително Документите с насоки са станали по-къси и по-ясни в сравнение с тези по 6РП, както се потвърждава и от отговорите на бенефициентите на проучването на Палатата. Новите ИТ инструменти улесняват взаимодействието между Комисията и бенефициентите. Въведени са специализирани информационни бюра за бенефициентите. |

Съгласуване на разпоредбите с практиките на бенефициентите: Сертифициране на методологиите на бенефициентите за изчисляване на разходитеПо-широко приемане на методологиите на бенефициентите | Незадоволително Възприемането на схемата за сертифициране от страна на бенефициентите беше слабо, приемането на методологиите за изчисляване на средните разходи за персонал беше въведено късно, бенефициентите трябва да носят пълния риск от неправилно тълкуване на разпоредбите на 7РП и тези разпоредби невинаги отразяват общата практика в областта на изследванията (вж. точки 21—29). |

Избягване на дублирането и несъответствията: Служба за електронна регистрация на бенефициенти (система за единна регистрация)Съгласувано оценяване на финансовата жизнеспособностЕдинен координационен център (Служба за справки по отношение на научните изследвания)Комитет за съгласуване на научноизследователската дейност | Незадоволително Повечето от планираните мерки са въведени, но изпълнението им все още се характеризира с несъответствия (вж. точки 30—44). |

ДОБЪР НАПРЕДЪК В ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПРОГРАМАТА ЗА ОПРОСТЯВАНЕ

19. По отношение на петте принципа, Комисията по задоволителен начин е рационализирала изискванията и е подобрила различните документи с насоки. Комисията е успяла да съгласува разпоредбите на 7РП с практиките на бенефициентите в някои случаи (например, приела е средните разходи за персонал), но е необходимо в бъдеще да се положат повече усилия. Бенефициентите по 7РП срещат непоследователност по отношение на някои аспекти на правилата за участие (вж. съответно точки 21 и 30).

20. Що се отнася до модела на финансиране, въведени са нови условия за финансиране въз основа на единни ставки, вместо на действителните разходи. Финансирането въз основа на действителните разходи продължава да бъде основен модел на финансиране в 7РП. В сравнение с националните агенции за финансиране моделът на финансиране по 7РП е сложен поради големия брой комбинации от категории разходи, методи за изчисляване на разходите и ставки за възстановяването им. Това е тежест за бенефициентите и има редица важни последици за административните процедури в Комисията. В своя доклад № 1/2004 Палатата препоръча опростяване на модела на финансиране (вж. приложение II). Опростяването на модела на финансиране е важен елемент от предложението относно правилата за участие в програмата "Хоризонт 2020" [18].

ЦЕЛТА ЗА ПОДОБРЯВАНЕ НА СЪГЛАСУВАНЕТО НА РАЗПОРЕДБИТЕ НА 7РП С ПРАКТИКИТЕ НА БЕНЕФИЦИЕНТИТЕ НЕ Е ИЗПЪЛНЕНА ИЗЦЯЛО

21. При стартирането на 7РП Комисията посочи, че при модела на финансиране въз основа на действителните разходи ще се прилагат обичайните счетоводни и управленски принципи на участниците [19]. Законодателните органи и самата Комисия наскоро подчертаха необходимостта от това правилата на 7РП да станат по-съвместими с общите бизнес практики [20].

ИЗИСКВА СЕ ПО-ДОБРО СЪГЛАСУВАНЕ С ПРАКТИКИТЕ НА БЕНЕФИЦИЕНТИТЕ

22. За по-добро съгласуване на правилата на 7РП с практиките на бенефициентите правилата следва да предвиждат механизъм за своевременно признаване на тези практики и съответно коригиране на тълкуването и практиките на Комисията, при условие че това не застрашава постигането на общите цели и целите, свързани с контрола, на 7РП.

23. В началото на изпълнението на 7РП Комисията създаде механизъм за сертифициране за одобрение на методологиите за изчисляване на разходите, с цел бенефициентите да получат гаранция, че използваните от тях методологии се признават. Строгите изисквания обаче доведоха до слабо използване на схемата за сертифициране от страна на бенефициентите. Комисията е предвидила, че ще бъдат издадени най-много 350 сертификата [21]. Към март 2012 г. тя е получила заявления за сертифициране на методологията от 71 бенефициента, което представлява 20 % от тези бенефициенти. Резултатите от проведеното от Палатата проучване посочват, че основните причини, поради които не използват предварителното сертифициране, са продължителността и сложността на процеса на кандидатстване, трудността при изпълнението на критериите за сертифициране и ограниченото приложение на сертификата. Ниската степен на участие възпрепятства усилията на Комисията да опрости процедурите [22].

24. За да се улесни съгласуването на разпоредбите на 7РП с практиките на бенефициентите, свързани с разходите за персонал, през 2011 г. Комисията въведе възможността те да използват свои вътрешни практики за начисляване на средните разходи за персонал при определени условия. Интервютата, проведени от Европейската сметна палата (ЕСП) с научноизследователски организации и участници в проектите, показаха положителна реакция на по-широкото приемане на методологиите за изчисляване на средните разходи за персонал. Въпреки това, макар че проблемът с приемането на средните разходи за персонал беше установен сравнително рано [23], бяха необходими 21 месеца за промяна на правилата. Това е късно за една седемгодишна програма, която финансира проекти със средна продължителност 36 месеца.

25. Дори ако финансовите правила на 7РП са по-малко нормативни и в по-голяма степен основани на принципи, има ситуации, в които е трудно да се съгласува реалността, пред която е изправен даден бенефициент, с принципите на 7РП. Ако бенефициентът се сблъска с такава ситуация, има три варианта. Бенефициентът може:

да се свърже със служителя, отговарящ за неговия проект,

да се свърже с националното звено за контакт [24], което ще предаде искането на Службата за справки по отношение на научните изследвания (RES), или

да изпрати запитване директно до RES.

26. Служителите, отговарящи за проектите, могат да се позовават само на съществуващите правила и насоки. Службата за справки по отношение на научните изследвания (RES) може да предоставя по-специални, съобразени с конкретната ситуация, насоки, които при сложни правни въпроси се изготвят от правния отдел на ГД "Изследвания и иновации". Този вариант обаче все още е предмет на отказ от правна отговорност, което може значително да намали ползата от него в случай на по-късни разногласия с Комисията. Правилността на тълкуването може да бъде поставена под въпрос до пет години след приключването на проекта. Въпреки че могат да съществуват основателни причини за наличието на отказ от правна отговорност, при настоящата система бенефициентите носят пълния риск от неправилно тълкуване на разпоредбите на 7РП.

РАЗПОРЕДБИТЕ НА 7РП НЕВИНАГИ ОТРАЗЯВАТ ОБЩАТА ПРАКТИКА НА БЕНЕФИЦИЕНТИТЕ

27. За да оцени степента на съгласуване на 7РП с общата практика на бенефициентите, Палатата сравни практиката на 7РП с практиките, използвани от националните агенции за финансиране, както и с вътрешните практики на бенефициентите. Анализът на Палатата беше насочен към разходите за персонал, тъй като те често представляват най-важната категория преки разходи, извършени при изпълнението на даден проект.

28. Някои национални агенции за финансиране приемат фиксирани суми или категории разходи без наличието на изисквания за отчитане на работното време (например Германската фондация за научни изследвания, DFG) или използват предвидени в бюджета разходи, основани на категориите заплати и предварително определеното работно време (Швейцарската национална научна фондация (SNF). Други следват изисквания за отчитане на работното време, подобни на изискванията на 7РП (напр. Министерството на енергетиката в САЩ) и за оправдаване на разходите за персонал наблягат на наличието на проверима система за разпределяне на времето. Въпреки това в някои случаи правилата на националните агенции за финансиране в по-голяма степен вземат под внимание обичайните управленски и счетоводни практики на бенефициентите.

29. Проведеното от Палатата проучване сред бенефициентите показва, че въпреки положителната реакция на по-широкото приемане на методологиите за изчисляване на средните разходи за персонал, изискванията на 7РП, отнасящи се до разходите за персонал, в повечето случаи не са съвместими с практиките на бенефициентите. По отношение на отчитането на работното време 29 % от респондентите потвърдиха, че не могат да използват своите вътрешни системи, за да изпълнят изискванията на Комисията (вж. фигура 4). 30 % са въвели система за отчитане на времето, за да участват в проекти на ЕС. Някои от бенефициентите посочиха, че за своите вътрешни цели използват други подходи, различни от отчитането на работното време (вж. каре 2).

ФИГУРА 4

ПРАКТИКИ НА ОТЧИТАНЕ НА ВРЕМЕТО НА БЕНЕФИЦИЕНТИ ПО 7РП

+++++ TIFF +++++

Източник: ЕСП.

КАРЕ 2

ПРИМЕРИ ЗА РАЗЛИЧНИ ПОДХОДИ ЗА ИЗПЪЛНЯВАНЕ НА ИЗИСКВАНИЯТА ЗА ОТЧИТАНЕ НА РАБОТНОТО ВРЕМЕ

Подход, основан на резултата: определени служители от даден изследователски отдел са напълно ангажирани с възложените изследователски задачи, не се изискват графици за отбелязване на отработените часове. Методът(ите) за мониторинг например включва(т) напредъка на работата, качеството на резултатите или постигането на етапните цели.

Подход, основан на алтернативни доказателства: набавят се достатъчно доказателства чрез трудовите договори (напр. специалист с докторска степен, който е напълно ангажиран с конкретен проект) или чрез вътрешна декларация, в която се потвърждава пълната ангажираност с даден проект или задача (например за определен период от време).

Източник: ЕСП въз основа на преглед на отговорите, дадени на изготвения от нея въпросник.

НЕНУЖНИТЕ НЕСЪОТВЕТСТВИЯ НАМАЛЯВАТ ЕФЕКТИВНОСТТА

30. Невинаги е възможно да се осигури еднаквост в прилагането на отделните програми, които могат да имат различни цели. При все това следва да съществуват само ограничен брой различия в прилагането на един и същ инструмент за финансиране в рамките на една и съща специфична програма. В началото на изпълнението на 7РП Комисията заяви, че съгласуваността е един от трите принципа на изпълнението на 7РП [25]. Тя също така посочи, че:"във всички служби на Комисията трябва да се гарантира еднаквото тълкуване, по-специално на правните и финансовите разпоредби на проектите" [26].

31. Съгласуваността на изпълнението намалява административната тежест за бенефициентите. Тя улеснява тяхната информираност относно изискванията, както и спазването им, и прави управлението на програмата по-лесно за Комисията.

ВЪПРЕКИ ВЪВЕЖДАНЕТО НА НЯКОИ МЕРКИ ЗА ХАРМОНИЗИРАНЕ...

32. За да гарантира по-съгласуваното изпълнение, в подготвителните актове [27] Комисията предвижда:

създаване на служба за електронна регистрация (система за единна регистрация);

осигуряване на последователно оценяване на финансовата жизнеспособност на участниците; и

създаване на единен координационен център.

33. Системата за единна регистрация не позволява от бенефициентите многократно да се изисква предоставянето на една и съща информация относно техния правен статут и финансово състояние при всеки проект. Първоначалното изоставане, причинено от едновременната регистрация на много бенефициенти, е преодоляно и в момента не са налице значителни забавяния. Според междинната оценка на 7РП системата за единна регистрация е имала успех [28]. Проверката за финансово утвърждаване на бенефициентите понастоящем се извършва от централен екип за утвърждаване от REA, което гарантира последователността, тъй като се използват едни и същи финансови коефициенти [29].

34. Не е създаден единен координационен център [30]. Вместо това Комисията първо създаде Службата за справки по отношение на научните изследвания, чрез която да отговоря на въпросите на бенефициентите. През 2011 г. Комисията създаде Комитета за съгласуване на научноизследователската дейност (RCC) с мандат да приема окончателни позиции по хоризонтални въпроси, свързани с изпълнението, по които службите не могат да стигнат до консенсус [31].

… НЯКОИ АСПЕКТИ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА 7РП СА ЗАСЕГНАТИ ОТ ЛИПСА НА СЪГЛАСУВАНОСТ

35. Въпреки постигнатия напредък, някои аспекти на изпълнението на 7РП са засегнати от липса на съгласуваност. Като се вземат предвид само съвместните проекти в рамките на Специфична програма "Сътрудничество", при направеното от Палатата сравнение на правилата и процедурите бяха установени практики, които водят до различия в третирането на фактически една и съща ситуация от страна на различните служби или дори на различните отдели в една и съща служба (вж. каре 3).

КАРЕ 3

ПРИМЕРИ ЗА РАЗЛИЧАВАЩИ СЕ ПРАКТИКИ

1. Използване на единни ставки за покриване на командировъчни пътни разходи — не се приема от ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии", но се приема от другите служби.

2. Изслушвания по време на оценката на големи проекти — използват се от ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии", ГД "Предприятия и промишленост" и Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA), но не и от ГД "Изследвания и иновации".

3. Изискване за сключване и представяне на споразумение за консорциум — различава се при различните теми.

4. Третиране на непредвиденото възлагане на подизпълнители — различава се при различните служби.

5. Определение на "бюджет за управление" — различава се при различните служби.

6. Процедура при промяна на правното име на бенефициента — само в ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии" се прави официално изменение.

7. Честота на докладване — по-често докладване в ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии" в сравнение с другите служби.

8. Използване на научни прегледи с цел мониторинг на проектите — по-често в ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии" в сравнение с другите служби

9. Възможност за извършване на няколко плащания за период — частични плащания се използват в ГД "Изследвания и иновации" и ГД "Предприятия и промишленост", но не и в ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии" и Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA).

РАЗЛИЧАВАЩИ СЕ ПРАКТИКИ, КОИТО СА БИЛИ ОБСЪДЕНИ И РАЗРЕШЕНИ ЧРЕЗ КОМИТЕТА ЗА СЪГЛАСУВАНЕ НА НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКАТА ДЕЙНОСТ

10. Допустимост на разходите за издаване на сертификат за финансовите отчети, който не е бил задължителен.

11. Прилагане на корекции в полза на бенефициента при приключени проекти.

Източник: ЕСП. Този списък се основава на анализа на правилата, вътрешните документи на Комисията, отговорите на бенефициентите и проведените интервюта с ръководителите на съответните служби на Комисията.

36. Проучването на Палатата показва, че бенефициентите считат, че липсва съгласуваност в изпълнението на 7РП: 51 % от бенефициентите посочиха, че поне в отделни случаи са били обект на различно третиране, което не е било оправдано от правната рамка или особеностите на конкретната програма, а 15 % от бенефициентите посочиха, че са срещали такива различия в третирането при почти всеки проект. Коментарите на бенефициентите показват, че тълкуването може да се различава в зависимост от служителя по проекта (вж. каре 4).

МЕХАНИЗМИТЕ ЗА УСТАНОВЯВАНЕ НА РАЗЛИЧАВАЩИТЕ СЕ ПРАКТИКИ СА СЛАБИ

37. Към септември 2011 г. Комитетът за съгласуване на научноизследователската дейност беше обсъдил и разрешил три въпроса, свързани с по-добрата координация между службите. Два от тях са пряко свързани с хармонизирането на процедурите по 7РП. Анализът на Палатата обаче установи (вж. каре 3) девет примера за различаващи се правила и процедури, които не са били обсъдени в Комитета за съгласуване на научноизследователската дейност. Това предполага, че макар Комитетът да е ефективен в намирането на единни позиции, въведените механизми не могат да установят всички различаващи се процедури, свързани с изпълнението на 7РП.

КАРЕ 4

ПРИМЕРИ ЗА КОМЕНТАРИ НА БЕНЕФИЦИЕНТИТЕ ОТНОСНО РАЗЛИЧАВАЩИТЕ СЕ ПРАКТИКИ

За всеки проект преговорите следват правилата така, както те са тълкувани от дадения служител по проекта. В резултат на това провеждането на преговори се различава в зависимост от тълкуването и водещата организация трябва да се адаптира и реагира на указанията, дадени от конкретния служител по проекта.

В някои от случаите различни служители по проекти от различни отдели са третирали една и съща ситуация по различен начин.

Изисканите подробности във връзка със съдържанието на заявлението за кандидатстване, техническото (резултати, етапните цели, докладите за напредъка) и финансовото отчитане, както и използването на ИТ инструментите на 7РП и организацията на процесите се различават в зависимост от конкретния служител, отговарящ за проекта. Това важи за всички етапи от изпълнението на проекта.

Източник: Въпросник на ЕСП.

38. Съществуват два основни канала, чрез които един въпрос може да бъде отнесен на вниманието на Комитета за съгласуване на научноизследователската дейност:

чрез решение на вътрешната работна група на Комисията или от генералните директори на изследователските генерални дирекции или техните представители; и

чрез запитване, публикувано от бенефициент на уебсайта на Службата за справки по отношение на научните изследвания.

39. И при двата начина Комитетът за съгласуване на научноизследователската дейност разчита на по-активната ангажираност на служителите на Комисията или бенефициентите. Направен е само ограничен опит да се набележат всички възможни различия в настоящите процедури по 7РП. Налице е потенциал за по-нататъшно хармонизиране на процедурите по 7РП, тъй като някои от тях ще бъдат използвани до пет години след 2013 г., предвид многогодишния характер на много от проектите.

ОПИТЪТ С 7РП ПОКАЗВА КОЛКО ТРУДНО ЩЕ БЪДЕ ДА СЕ ПОСТИГНАТ ПОДОБНИ ЦЕЛИ, СВЪРЗАНИ С ЕВРОПЕЙСКОТО НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКО ПРОСТРАНСТВО (ЕНИП)

40. Рамковата програма представлява само малка част от публичните разходи за изследвания в Европа [32]. Основната идея, залегнала в основата на европейското научноизследователско пространство (ЕНИП), е, че усилията в изследователската дейност в Европа трябва да бъдат по-добре организирани и координирани. Съгласуването на правилата е един от аспектите, свързани с по-добрата координация в рамките на ЕНИП. По отношение на ЕНИП правилата за участие в 7РП следва да осигуряват съгласувана рамка, която да гарантира възможно най-ефективното изпълнение [33]. 7РП следва да се прилага по такъв начин, че да се осигурят взаимното благоприятно сътрудничество и взаимното допълване с политиките и програмите на Съюза [34].

41. 7РП включва инструменти, като например СТИ, които имат свой собствен набор от правила и процедури по отношение на поканите за представяне на предложения и собствени финансови разпоредби (напр. за критериите за допустимост или правилата за финансиране). По същия начин инициативите по член 185 могат да приемат свой собствен набор от правила, които следва да бъдат подобни на правилата на 7РП, но все пак може да се различават от тях в своите подробности.

42. По отношение на други програми, финансирани или съфинансирани от Съюза, се използват различни набори от правила за участие. Правилата на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ) се основават на различни критерии за допустимост, модели на финансиране, схеми за разходите, процедури и др. Режимът на споделено управление, който се използва за структурните фондове, ограничава свободата на действие на Комисията да налага каквото и да било съгласуване на определените от регионите или държавите членки правила с правилата за участие в 7РП. Все още има случаи обаче, при които биха могли да се постигнат повече полезни взаимодействия. И структурните фондове, и 7РП дават възможност за одобряване на методологии за изчисляване на разходите за персонал и непреките разходи, но одобрението, предоставено от Комисията за една схема, не е валидно за други. Невъзстановимият ДДС е допустим за финансиране по структурните фондове, но не и по 7РП. Въпреки че някои бенефициенти по 7РП [35] могат да се възползват от единна ставка в размер на 60 % за покриване на непреките си разходи, за структурните фондове съответният регламент [36] ограничава единната ставка за непреки разходи на 20 %.

43. Някои от установените проблеми се очаква да бъдат решени в рамките на "Хоризонт 2020", когато РПКИ и 7РП ще бъдат обединени. Структурните фондове обаче покриват широк кръг от дейности, които не са непременно свързани с изследвания, и хармонизирането на изследователските дейности би могло да доведе до допълнителни несъответствия с други дейности.

44. Случаят с 7РП показва колко трудно е да се постигне целта на Европейското научноизследователско пространство за по-добра координация чрез съгласуване на правилата. Бенефициентите по 7РП срещат различия, породени от относителната автономност на генералните дирекции на Комисията или на другите органи, отговарящи за изпълнението. Освен това агенциите за финансиране от структурни фондове или национални програми се ползват от още по-висока степен на автономност. Поради това хармонизирането на правилата ще бъде много трудно, като се има предвид, че това не е било напълно постигнато в контекста на програмите, при които Комисията отговаря за вземането на решения.

ВНИМАНИЕТО Е СЪСРЕДОТОЧЕНО ПРЕДИМНО ВЪРХУ ОСИГУРЯВАНЕТО НА ФИНАНСИРАНЕ ЗА ВИСОКОКАЧЕСТВЕНИ ПРОЕКТИ, А НЕ ТОЛКОВА ВЪРХУ ЕФЕКТИВНОСТТА

КОМИСИЯТА Е СЪЗДАЛА ДОБРИ ПРОЦЕСИ, НО НЕ Е ПРИСПОСОБИЛА ИЗЦЯЛО СЪЩЕСТВУВАЩИТЕ РЕСУРСИ ЗА ТЯХНОТО ИЗПЪЛНЕНИЕ

45. Добрите процеси [37] улесняват подобряването на ефективността на организацията. За да оцени резултатите в тази област, одитът беше съсредоточен върху петте елемента [38], които характеризират доброто управление на процеси: проектиране на процесите, подобряване, инструменти, информация и човешки ресурси (вж. фигура 5).

ФИГУРА 5

ПЕТТЕ ЕЛЕМЕНТА НА ДОБРОТО УПРАВЛЕНИЕ НА ПРОЦЕСИ

+++++ TIFF +++++

Източник: ЕСП.

ПРОЕКТИРАНЕТО НА ПРОЦЕСИТЕ, ДЕЙНОСТИТЕ ЗА УСЪВЪРШЕНСТВАНЕ И УПРАВЛЕНСКАТА ИНФОРМАЦИЯ СА СИЛНИ ОБЛАСТИ, ПРИ КОИТО СЕ НАБЛЮДАВАТ САМО МАЛКО СЛАБОСТИ

46. Всички служби използват процесния подход за управлението на своите оперативни дейности. Процедурите и ролите на всички потребители, включени във вътрешните процеси, са документирани и разпространени. Всички служби са създали вътрешни комисии или са определили човешки ресурси, които да се занимават с дейностите за подобряване. Редица дейности за подобряване вече са осъществени и са в ход от началото на 7РП. Примери за добра практика в проектирането и подобряването на процесите съществуват във всички служби.

47. Информацията също е една от силните области. В съответствие с предишната препоръка на Палатата (вж. приложение II) Комисията е създала система за събиране на набор от ключови показатели за изпълнение, обхващащи цялата 7РП, които са залегнали в основата на годишните мониторингови доклади за 7РП. За вътрешни цели ключовите показатели за изпълнение, свързани с процесите, или друга управленска информация, като изразходване на бюджета, срокове за плащане, срокове за отпускане на безвъзмездна финансова помощ и свободни работни места, се докладват на ръководителите всяко тримесечие, ежемесечно или дори на текуща база. При все това определени важни показатели, като натовареност или използване на човешките ресурси, не се събират по начин, който да позволява лесно сравняване между различните служби. Освен това взаимозависимостите между различните показатели за процесите не са анализирани в достатъчна степен, като например ползата от по-често докладване или научни прегледи за по-нисък процент грешки или по-добро проследяване на проектите [39].

СЪЩЕСТВУВАЩИТЕ ИНСТРУМЕНТИ НЕ ПОЗВОЛЯВАТ ЕФЕКТИВНО ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРОЦЕСИТЕ

48. Процесите следва да бъдат поддържани от интегрирана ИТ система [40]. Системите следва да бъдат оперативно съвместими, а възможните полезни взаимодействия между информационните системи на генералните дирекции следва да се използват [41]. Поради това одитът беше съсредоточен върху начина, по който ИТ инструментите, използвани за фронт-офис, бек-офис и управление на бизнес процесите (УБП) [42], подпомагат изпълнението на 7РП и до каква степен съществуват общи инструменти за цялата група на свързаните с изследвания генерални дирекции.

49. По отношение на фронт-офис функциите инструментите са подобрени чрез създаване на портала за участниците, като взаимодействието с бенефициентите се осъществява главно чрез едни и същи инструменти, използвани в цялата група на генералните дирекции, свързани с изследвания. Съответните бек-офис инструменти обаче не са хармонизирани в същата степен. Поддържането и по-нататъшното разработване на множество бек-офис инструменти, които по същество имат една и съща цел, не представлява икономично използване на ресурсите.

50. Инструментите за УБП са най-слабо развити с изключение на iFlow в ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии". iFlow представлява електронен инструмент за проследяване на работните потоци, който взаимодейства с останалите бек-офис инструменти и автоматизира процесите. Този инструмент допринася за намаляване на времето, необходимо за извършване на процесите (вж. точка 63). Другите служби (ГД "Изследвания и иновации", ГД "Предприятия и промишленост" и Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) разчитат повече на работни потоци върху хартия, локални инструменти, които обхващат конкретни фази от процеса ха отпускане на безвъзмездна финансова помощ, или използване на електронни таблици в Excel формат.

51. Различните инструменти, използвани за управление на отпускането на безвъзмездна финансова помощ, са разработени до голяма степен като независими модули, без да е обмислено как те могат да бъдат свързани помежду си. Това поражда необходимост от създаване на механизми за синхронизиране на системите. Също така ако даден ръководител желае да направи общ преглед на проектите в портфейла, за който отговаря, той често трябва ръчно да събира данни от до шест различни системи.

52. Въпреки че електронните инструменти на 7РП като цяло имат преимущество пред инструментите на повечето от посетените национални агенции за финансиране, някои национални инструменти са примери за добра практика. Например инструментът за управление на отпускането на безвъзмездна финансова помощ на Швейцарската национална научна фондация (SNF) интегрира всички фронт-офис и бек-офис функционалности. Това намалява сложността и повторяемостта на данните и подобрява своевременното управление на данните. SNF и Националната научна фондация (NSF) използват външни източници на данни, като бази данни с цитирани източници, за да подобрят точността на своите системи.

СЛЕДВА ДА СЕ ОБЯСНЯТ РАЗЛИЧИЯТА ПРИ ИЗПОЛЗВАНЕТО НА ЧОВЕШКИТЕ РЕСУРСИ В ОТДЕЛНИТЕ СЛУЖБИ

53. Разпределянето на персонала следва да се основава на целите и приоритетите на дадената генерална дирекция. Когато е необходимо — най-малко веднъж в годината -— ръководството следва да съгласува организационните структури и разпределянето на персонала с приоритетите и работната натовареност [43].

54. В осемте служби на Комисията за изпълнението на 7РП работят над 2500 служители, от които 1500 (60 %) са пряко натоварени с ръководството на изпълнението на Специфична програма "Сътрудничество". Този процент съответства на дела на бюджета, определен за тази програма (61 %). При все това в рамките на тази програма има показания за съществуването на значителни различия при използването на човешките ресурси при различните теми (вж. таблица 3), въпреки че сложността на управлението на проектите не се различава съществено.

ТАБЛИЦА 3

ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ИЗПОЛЗВАНЕ НА ПЕРСОНАЛА ПО РАЗЛИЧНИ ТЕМИ В СПЕЦИФИЧНА ПРОГРАМА "СЪТРУДНИЧЕСТВО"

Забележка: Показателите за използване на персонала бяха изчислени на базата на целия персонал, работещ по темите, въз основа на информацията, предоставена в годишните отчети за дейността.

Източник: ЕСП.

Тема | Бюджет на член от персонал (в милиони евро) | Договори на член от персонала | Участници на член от персонала |

Енергетика (ГД "Изследвания и иновации", ГД "Енергетика") | 20,4 | 2,2 | 25 |

Околна среда (ГД "Изследвания и иновации") | 13,8 | 2,5 | 39 |

Здраве (ГД "Изследвания и иновации") | 35,7 | 4,1 | 48 |

ИКТ (ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии") | 12,5 | 2,1 | 20 |

KBBE (ГД "Изследвания и иновации") | 16,0 | 2,9 | 41 |

Нанонауки, нанотехнологии, материали и нови производствени технологии (НМП) (ГД "Изследвания и иновации") | 24,5 | 3,6 | 48 |

Социални и хуманитарни науки (ГД "Изследвания и иновации") | 9,9 | 2,8 | 29 |

Космическо пространство и сигурност (REA, ГД "Предприятия и промишленост") | 22,5 | 2,7 | 32 |

Транспорт (ГД "Изследвания и иновации") | 35,0 | 3,8 | 47 |

55. Комисията не разполага с достатъчна база за прозрачно и обективно сравнение на различията в използването на персонала между отделните теми в Специфична програма "Сътрудничество".

ПРОЦЕСИТЕ МОГАТ ДА БЪДАТ ДОПЪЛНИТЕЛНО СЪКРАТЕНИ

56. Процедурите и процесите на генералните дирекции, използвани за изпълнение и контрол на техните дейности, следва да бъдат ефективни [44]. Една от ключовите характеристики на ефективността на процесите е своевременното им изпълнение. Значението на своевременността беше подчертано в решението относно 7РП: "участието в дейностите по Седмата рамкова програма следва да бъде улеснено посредством [...]" "целесъобразно използване на [...]" "бързи процедури" [45], както и в правилата за участие: "необходимо е финансовото участие на Общността да стига до участниците без ненужно закъснение" [46]. Поради тази причина настоящият раздел е съсредоточен върху два ключови показателя, свързани с процесите на 7РП:

а) срокът за отпускане на безвъзмездна финансова помощ (СЗОБФП) е времето, необходимо за успешно избиране на предложение и сключване на договор; и

б) срокът за плащане (СЗП) е времето, необходимо за извършване на плащане към консорциум от бенефициенти.

СРОКЪТ ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ СЕ СЪКРАЩАВА, НО ПРЕЗ ПЪРВИТЕ ПЕТ ГОДИНИ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА 7РП СА СЪЩЕСТВУВАЛИ РАЗЛИЧИЯ МЕЖДУ ОТДЕЛНИТЕ СЛУЖБИ

57. В началото на изпълнението на 7РП Комисията посочи в оценката си на въздействието, че "следва да се положат усилия за намаляване на продължителността на времето, необходимо за успешно сключването на договор [47]". При проектите със сходни характеристики (напр. сложност, размер и опит на бенефициентите) не би следвало да съществуват значителни различия в срока за отпускане на безвъзмездна финансова помощ между отделните проекти. Краткият срок за отпускане на безвъзмездна финансова помощ е важен, защото:

а) дава възможност за по-ранно стартиране на проектите, което е много важно в областта на изследвания и иновациите, където идеите остаряват бързо; и

б) води до по-ранно предоставяне на финансиране и по този начин до "по-голяма флуидност на средствата за всички бенефициенти" [48], включително за МСП.

58. Срокът за отпускане на безвъзмездна финансова помощ за всички успешно договорени проекти в 7РП е средно 333 календарни дни [49]. В хода на 7РП е налице ясна тенденция за съкращаване на срока за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. Също така с непрекъснатото подобряване на вътрешните процедури статистиката по отделни служби за сроковете за отпускане на безвъзмездна финансова помощ се изравнява, но все още съществуват различия между тях. Дори ако се вземат предвид само сходни проекти (например проекти в рамките на Специфична програма "Сътрудничество"), срокът за отпускане на безвъзмездна финансова помощ е около 260 дни в ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии", 315 дни в ГД "Изследвания и иновации" и 380 дни в Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) и ГД "Предприятия и промишленост" [50] (вж. фигура 6).

59. Срокът за отпускане на безвъзмездна финансова помощ по 7РП все още е по-дълъг от този на националните агенции за финансиране. Техният среден срок за отпускане на безвъзмездна финансова помощ е в интервала от пет до седем месеца. Проектите, финансирани от националните агенции за финансиране обаче, обикновено са по-малки от гледна точка на бюджета и често включват само един участник.

ФИГУРА 6

РАЗВИТИЕ НА СРОКА ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ В РАМКИТЕ НА СПЕЦИФИЧНА ПРОГРАМА "СЪТРУДНИЧЕСТВО"

+++++ TIFF +++++

Източник: ЕСП.

НЯКОИ ОТ ПРИЧИНИТЕ ЗА ЗАБАВЯНИЯТА В СРОКА ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ СА ПОД КОНТРОЛА НА КОМИСИЯТА

60. Служителите на Комисията посочиха редица фактори, които според тях могат да повлияят на срока за отпускане на безвъзмездна финансова помощ [51]. За факторите, които е възможно да бъдат количествено определени и за които има лесно достъпни данни, Палатата използва мултипликационен регресионен анализ, за да оцени относителната сила на тяхното въздействие. Това предполага, че сред възможните фактори, които оказват въздействие върху срока за отпускане на средства, важен фактор е разпределението на проектите на различните служби. Например ако едно предложение се договаря от ГД "Съобщителни мрежи, съдържание и технологии", срокът за отпускане на безвъзмездна финансова помощ намалява с 29 %, при положение че всички други фактори са еднакви. Ролята на другите фактори (например натоварването на персонала, броя на участниците, опита на консорциума с 7РП) не е съществена.

61. Констатацията, че разпределянето на даден проект на определена служба е важна променлива, влияеща на срока за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, показва, че няма една единствена причина, която да обяснява различията в този срок. Разпределението на проекти на различни служби е свързано главно с различните характеристики на службите, като например техните вътрешни процедури, ИТ системи, вътрешно организационна структура, приоритети на управлението или други особености, които не присъстват в другите служби. По този начин се съчетават множество фактори, които заедно оказват въздействие върху срока за отпускане на средства.

62. Палатата също така анализира основните причини за дългия срок за отпускане на безвъзмездна финансова помощ на равнището на отделните проекти. В приложение III тези причини са обобщени, като са разделени на причини, които са били непредотвратими, причини, които са могли да бъдат частично предотвратени от Комисията, и причини, които са могли да бъдат предотвратени. Анализът показва, че съществуват само няколко напълно непредотвратими причини, макар че те могат да оказват значително въздействие върху срока за отпускане на финансова помощ. В хода на 7РП Комисията е започнала да работи по някои от предотвратимите проблеми, но други продължават да съществуват, като например недостатъчната комуникация между служителите, отговарящи за даден проект, или смяната на тези служители, или твърде дългите крайни срокове за предоставянето на информация.

ОПРЕДЕЛЕНИ ПРАКТИКИ ПОМАГАТ ДА СЕ ИЗБЕГНЕ ЗАБАВЯНЕТО В СРОКА ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ

63. Споделянето на добри практики между службите е един от начините за подобряване на своевременността на процедурите. По време на интервютата голяма част от персонала на Комисията посочи практиките, които помагат за намаляване на причините за забавянията. Има и поуки, които могат да бъдат извлечени от националните агенции за финансиране. В каре 5 са обобщени добрите практики, установени по време на одита.

КАРЕ 5

ПРАКТИКИ, КОИТО СПОМАГАТ ЗА НАМАЛЯВАНЕ НА СРОКА ЗА ОТПУСКАНЕ НА БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ

Автоматизиране на процесите

Измерване на напредъка спрямо целите на процеса, които се определят на всеки етап от процеса.

Инструменти за автоматично проследяване, които улесняват събирането на мониторингова информация.

Последователност на процесите

Следене за това всяко предложение или проект да преминава през едни и същи етапи и да подлежи на едни и същи мерки за контрол, които се изпълняват по един и същ начин.

Съгласуване на организационната структура с процесите

Късо организационно разстояние между различните лица, участващи в преговорите.

Възлагане на пълна отговорност за подбор на предложения и преговори на един екип

Централизиране на функциите за подкрепа

Успоредно обработване

Решителна управленска култура

Прекратяване на преговори, които надхвърлят крайните срокове за договаряне.

Акцентиране върху ефективността на процесите

Източник: ЕСП.

64. Ръководителите на оперативните отдели на Комисията посочиха, че техните отдели или дирекции са информирани за извлечените поуки от преговорите. Съществуват данни, че тази информация се споделя отчасти чрез вътрешните комисии на дадена служба. При все това продължаващите различия в сроковете за отпускане на безвъзмездна финансова помощ между службите показват, че има вътрешни организационни бариери, които пречат на ефективното споделяне и на своевременното прилагане на извлечените поуки. Например разпределението на отговорностите в рамките на оперативните дирекции в ГД "Изследвания и иновации" не е стандартизирано в същата степен, както в други генерални дирекции. Различните организационни структури възпрепятстват ефективното споделяне на добри практики, защото това, което работи добре в една дирекция, невинаги е приложимо в други дирекции, които са организирани по различен начин.

СЪЩЕСТВУВАТ ЗНАЧИТЕЛНИ РАЗЛИЧИЯ МЕЖДУ ОТДЕЛНИТЕ ДИРЕКЦИИ ПО ОТНОШЕНИЕ НА СРОКА ЗА ПЛАЩАНЕ

65. По принцип плащанията следва да се извършват във възможно най-кратки срокове [52]. Междинните и окончателните плащания следва да бъдат извършени в рамките на 90 календарни дни от датата, на която периодичният доклад се счита за завършен [53]. От бенефициентите се изисква да представят периодичен доклад, придружен от заявление за възстановяване на разходите, в рамките на 60 дни след края на даден отчетен период. Службите на Комисията определят кога периодичният доклад може да бъде одобрен за (частично) плащане и могат временно да прекъснат срока в случай на корекции или ако е необходима допълнителна информация от консорциума.

66. Средно над от 85 % от плащанията, свързани с безвъзмездна средства за изследвания, са извършени в рамките на сроковете. финансова помощ. Този показател обаче сам по себе си не дава пълна картина на своевременността. Например дирекции Д и И на ГД "Изследвания и иновации" имат много сходни резултати. И двете дирекции са извършили около 95 % от плащанията през 2010 г. и 92 % от тях през 2011 г. в рамките на правно определения срок. Координаторите на проекти, управлявани от Дирекция И, обаче, получават плащания във връзка с подадените заявления за възстановяване на разходи средно по-малко от седем месеца след края на отчетния период, докато при Дирекция Д този срок е почти 10,5 месеца. Разлика от повече от три месеца за портфейл от проекти трудно може да се отдаде на външни фактори, тъй като дирекциите управляват сходни типове проекти със сходни модели за участие.

КОНТРОЛЪТ НА КАЧЕСТВОТО Е СТАБИЛЕН И ИМА САМО МАЛКО СЛАБОСТИ

67. Вътрешният контрол е широко определян като процес, предназначен да предостави разумна увереност на ръководството, че целите на генералната дирекция са постигнати. Целта на свързания с качеството контрол е да гарантира, че 7РП финансира висококачествени проекти.

КОНТРОЛЪТ НА КАЧЕСТВОТО РАБОТИ ДОБРЕ

68. В 7РП средствата се разпределят въз основа на покани за представяне на предложения с конкурсен характер и чрез независима и основана на достойнствата партньорска оценка [54]. Колкото по-надежден е контролът на подбора и изпълнението на проектите, толкова по-вероятно е 7РП да финансира висококачествени проекти. Следните ключови контроли имат решаващо въздействие върху качеството на процеса на подбор и изпълнение на проектите по 7РП:

а) проектите се подбират от експерти, които имат познания в областта и не са изправени пред конфликт на интереси, който би могъл да накърни тяхната обективност;

б) на експертите се предоставят насоки от Комисията относно процеса на оценяване;

в) оценката следва най-добрите международни практики в областта;

г) по препоръките, отправени по време на оценката, са предприети адекватни действия преди подписването на споразумението за отпускане на безвъзмездна финансова помощ

д) служителите по проектите проследяват научното изпълнение на проектите; и

е) научният напредък, постигнат от портфейла от проекти, се измерва спрямо целите.

69. Комисията оценява предложенията с помощта на независими експерти, за да гарантира, че за финансиране се избират само най-висококачествените от тях. Подходът на Комисията е много подобен на подходите, които националните агенции за финансиране следват, въпреки че процедурите за оценяване се различават в някои отношения. Например само Комисията определя строги критерии относно състава от оценяващи експерти (като например географски критерий, брой на експертите от промишления сектор, баланс между половете).

70. В хода на 7РП контролът на качеството беше подобрен по отношение на насоките, предоставяни на експертите, и документирането на фазата на преговори по проектите, по време на която се разглеждат препоръките на експертите. Комисията също така е експериментирала с инструменти за откриване на случаи на плагиатство и в това отношение е изпреварила националните агенции за финансиране.

ОСНОВНИЯТ ИНСТРУМЕНТ, ИЗПОЛЗВАН ЗА ПОДБОР НА ЕКСПЕРТИ, ИМА НЯКОИ СЛАБОСТИ

71. Експертите, ангажирани в оценката на представените предложения, се избират от базата данни EMI, която беше създадена от Комисията за тази цел. Всички експерти, които участват в дейностите по оценяване, трябва да се регистрират в тази база данни. Оперативните отдели също трябва да гарантират, че експертите, които извършват оценки, не са изправени пред конфликт на интереси, който би накърнил тяхната обективност. Тъй като базата данни EMI е основният източник на информация, използван от всички служби за определяне на експерти, както и за проверки за възможен конфликт на интереси, тази база данни следва да съдържа точна и пълна информация. Тя съдържа данни за около 100000 експерти.

72. Регистрацията в базата данни е изцяло доброволна, както е и актуализирането на информацията относно опита на експертите. Има опасност експертите да въведат ненадеждна информация относно техния професионален опит или информацията да не е актуална. Поради това често се използват други източници [55] за откриване на подходящите експерти. Някои служби използват базата данни EMI като основен източник на информация за откриване на експерти, други разчитат както на EMI, така и на други източници, или използват предимно други източници за намирането на подходящите експерти, които след това трябва да се регистрират в EMI.

73. Прегледът на базата данни EMI разкри някои слабости, които намаляват нейната полезност не само като инструмент за подбор на експерти, но и като средство за гарантиране, че избраните експерти не са изправени пред конфликт на интереси. По-специално:

а) липсва информация относно представянето на експертите, които са взели участие в предишни дейности по оценяване. Това може да бъде сериозна слабост, особено в случаите, когато е установено, че дадени експерти не са следвали правилата за оценка и/или изисквания кодекс на поведение;

б) службите трябва да гарантират, че даден експерт не "участва в договор или научно сътрудничество с кандидатстваща организация" или не е "участвал през предишните три години в такъв договор" [56]. Въпреки това не съществува изискване експертите, които се регистрират в базата данни EMI, да предоставят информация относно своя професионален стаж през предходните три години.

74. Не е разходно-ефективно да се извършва проверка на качеството на информацията, въведена в EMI от всеки отделен експерт. Въпреки това някои национални агенции за финансиране са разработили разходно-ефективни начини за подобряване на надеждността на своите бази данни с експерти:

а) свързване на базата данни с експерти с бази данни с цитирани източници или други външни източници на информация. Например Швейцарската национална научна фондация (SNF) използва web-crawler (уеб-робот) модул, който е свързан с базата данни с експерти и който подобрява надеждността на данните чрез търсене в избрани източници в интернет;

б) използване на вътрешни сведения относно експертите: например, при подбора на експерти служителите по проектите в Националната научна фондация (NSF) виждат и списъка на проектите, в които даденият експерт вече е участвал.

75. По време на одита генералните дирекции на Комисията планираха да актуализират инструментите за управление на експерти, така че те да включват нови функции, като например началната и крайната дата на предишното назначение на експертите. Комисията очаква, че новите функции ще подобрят качеството на данните.

ФИНАНСОВИТЕ ПРОВЕРКИ СА РАЦИОНАЛИЗИРАНИ, НО ВСЕ ОЩЕ НЕ СА ОСНОВАНИ НА РИСКА

76. Целта на финансовите контроли е да проверят дали свързаните с 7РП операции отговарят на изискванията за допустимост и дали извършените разходи са пряко свързани с целта на проекта.

МОДЕЛЪТ НА ФИНАНСОВ КОНТРОЛ НА 7РП ЗНАЧИТЕЛНО СЕ РАЗЛИЧАВА ОТ МОДЕЛИТЕ, УСТАНОВЕНИ В НАЦИОНАЛНИТЕ АГЕНЦИИ ЗА ФИНАНСИРАНЕ; ПО-СПЕЦИАЛНО, ТОЙ ОТДАВА ПО-МАЛКО ЗНАЧЕНИЕ НА НИВОТО НА РИСКА

77. Системата за контрол следва да бъде проектирана по разходно-ефективен начин [57]. Това означава, че ползите от контрола следва да надвишават разходите за него [58]. Отговорност на Комисията е не само да гарантира, че средствата са изразходени правилно — което предполага солидни контроли и ефективно измерване на резултатите — но и да намали административната тежест за бенефициентите на средствата, както и административните разходи, когато това е възможно.

78. В рамките на 6РП и 7РП Комисията взе решение да се откаже подробните предварителни проверки [59] и да заложи в по-голяма степен на последващите проверки [60], с цел да се облекчи тежестта за бенефициентите, свързана с предоставянето на доказателства преди да са извършени плащания. В резултат на това повечето от установените съществени грешки се откриват чрез последващи проверки. Както беше отбелязано от Палатата [61], предварителните проверки често са ограничени до административен преглед на исканията за възстановяване на разходи и свързаните с тях резултати. Всички платежни операции по същество подлежат на същите предварителни проверки.

79. Като цяло повечето национални агенции за финансиране извършват по-задълбочени предварителни проверки в сравнение с Комисията. Въпреки че по-задълбочените предварителни проверки предполагат по-добър контрол, те изискват повече персонал и водят до по-голяма административна тежест за бенефициентите. Някои национални агенции за финансиране използват предварителни проверки, диференцирани според вида на бенефициента [62] или неговия рисков профил [63]. Това позволява на агенциите да съсредоточат ограничените си ресурси върху онези бенефициенти, които се считат за по-високорискови. Това също така има предимството, че намалява тежестта на предварителните проверки за по-нискорисковите бенефициенти.

80. Системата на последващи проверки на Комисията се различава значително от моделите на контрол, обикновено срещани в националните агенции за финансиране. Никоя друга агенция за финансиране не използва представителна извадка от последващи проверки в такава степен. Вместо това те използват основана на риска стратегия за последващ контрол. Някои агенции за финансиране [64] наблягат повече на институционалните проверки, които им позволяват да получат определено ниво на увереност относно контролната среда на бенефициента и да намалят тежестта на одита. Последващите проверки на Комисията са насочени към отделни проекти.

81. Последващите проверки могат да предоставят сведения относно практиките на бенефициентите и риска, свързан с тях. Например Швейцарската национална научна фондация (SNF) определя рискови рейтинги на бенефициентите в зависимост от предишните им резултати. Тези оценки позволяват на агенцията да разшири обхвата на предварителните проверки, така че да включва по-рискови бенефициенти, и да увеличи одитните си усилия в области, които се считат за проблематични (напр. заплати, оборудване). Комисията не използва информацията, получена от последващите проверки, за да променя интензитета и насочеността на предварителните проверки с цел подобряване на тяхната ефективност.

ВЪВЕЖДАНЕТО НА ЕДИННА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА ПРЕДСТАВЛЯВА ПОДОБРЕНИЕ

82. В групата на свързаните с изследвания генерални дирекции е приета обща стратегия за последващ контрол [65]. До края на ноември 2011 г. методологията за подбор на извадки има за резултат осем отделни представителни извадки от 161 последващи проверки, предприети за всяка служба от групата на свързаните с изследвания генерални дирекции [66]. Тази стратегия за последващ контрол беше широко критикувана от заинтересованите лица поради това, че създава ненужна административна тежест за бенефициентите [67]. Тя доведе до ситуация, при която един и същи бенефициент би могъл да бъде одитиран няколко пъти в хода на 7РП.

83. Понастоящем има една обща единна представителна извадка за цялата група на свързаните с изследвания генерални дирекции. Комисията очаква, че това ще намали тежестта на одита за бенефициентите и ще сведе до минимум ситуациите, при които даден бенефициент е одитиран многократно от много служби от групата на свързаните с изследвания генерални дирекции. При все това единната представителна извадка обхваща единствено службите на Комисията (92 % от бюджета на 7РП). Тя няма да включва онези части от 7РП, които се изпълняват от независими органи (например СТИ, инициативите по член 185), които ще продължат да носят отговорност за извършването на свои собствени последващи проверки.

НОВИТЕ ИНСТРУМЕНТИ СА ОТГОВОРИЛИ НА НУЖДИТЕ, ЗА КОИТО СА БИЛИ СЪЗДАДЕНИ, НО СЪЩЕСТВУВАТ НЕДОСТАТЪЦИ ПРИ ПРИЛАГАНЕТО ИМ

И ДВАТА ИНСТРУМЕНТА СА ПОДОБРИЛИ СРЕДАТА ЗА ФИНАНСИРАНЕ НА ИЗСЛЕДВАНИЯ ...

84. СТИ и МФПР бяха създадени за постигането на цели, които не биха могли да бъдат лесно постигнати единствено с традиционни инструменти за отпускане на безвъзмездна финансова помощ. СТИ са създадени да подкрепят дългосрочните промишлени инвестиции в определени изследователски области. Основната цел на МФПР е [68] "насърчаване на инвестициите в частния сектор в цяла Европа в изследвания, технологично развитие и демонстрации (ИТД), както и иновации". Това трябва да се постигне чрез привличането на частни инвестиции с цел осигуряване на 10 милиарда евро в допълнителни заеми за НИРИ.

85. Между 2008 г. и 2011 г. СТИ са поели задължение за отпускане на 1,4 милиарда евро по изследователски проекти. Тази сума представлява почти 90 % от съответния бюджет. При все това поради многогодишния характер на проектите, финансирани от СТИ, плащанията са много по-малки [69]. Моделите на участие показват, че СТИ са успели да привлекат широк кръг от бенефициенти и че техните покани за представяне на предложения са променили баланса между академичния и частния сектор, като са привлекли повече частни участници, отколкото поканите за представяне на предложения по Специфична програма "Сътрудничество".

86. Някои СТИ са имали особено голям успех в привличането на МСП в своите проекти. Например 38 % от финансирането на ЕС за "Чисто небе" е предоставено на МСП, над 40 % от проектите, финансирани от ENIAC, са включвали МСП, въпреки че процентът на финансирането от ENIAC за МСП е само около 19 %. Средно 21 % от финансирането, предоставено от СТИ, е отпуснато на МСП.

87. По МФПР до края на 2011 г. са били одобрени 96 операции, възлизащи на 9,5 милиарда евро. Тъй като не всички одобрени операции са довели до действително подписване на договор за заем между ЕИБ и заемополучателя, размерът на заемите за подписаните договори за проекти е достигнал 7,3 милиарда евро, а изплатените суми са били почти 5 милиарда евро [70]. Според ГД "Изследвания и иновации" "ефектът на лоста" на участието на ЕС е 6,6 (всяко евро от участието на ЕС е довело до увеличаване с повече от шест евро на заемното финансиране от МФПР). Според допълнителните оценки на ГД "Изследвания и иновации" МФПР има мултиплициращ ефект в размер на 28 пъти върху общите инвестиции в НИРИ (всяко евро от бюджета на ЕС е допринесло за общо финансиране в размер на 28 евро от инвестициите в НИРИ). При МФПР също съществува голяма диверсификация на държавите. Към края на 2011 г. портфейлът на МФПР включваше подписани проекти от 21 държави [71]. Повече от половината от общия размер на операциите по МФПР обаче се дължи на три държави членки (Германия, Испания и Швеция).

88. Палатата поиска от експертите от промишления сектор(в случая на СТИ) и бенефициентите (в случая на МФПР) да дадат своето мнение относно двата инструмента. Общата реакция беше положителна и респондентите изразиха съгласие, че инструментите са били полезни. Например експертите от промишления сектор, включени в СТИ, посочиха, че СТИ са добавили допълнителни ползи чрез насърчаването на изследователските дейности и са успели да изградят взаимно доверие между заинтересованите лица на СТИ.

... НО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА СТИ Е ПОСТРАДАЛО ОТ ПРЕКОМЕРНО СЛОЖНАТА ПРАВНА РАМКА

89. Организацията трябва да бъде адаптирана към естеството на технологичното предизвикателство, което трябва да бъде посрещнато, характеристиките на отношенията между заинтересованите лица и финансовите нужди на инициативата [72].

СТИ ПОДЛЕЖАТ НА ИЗИСКВАНИЯ, КОИТО НЕ СА ПОДХОДЯЩИ ЗА ТЕХНИЯ РАЗМЕР

90. СТИ са малки организации, създадени като органи на Съюза. Правният статут на орган на Съюза ги задължава да изпълняват изисквания, които обикновено се прилагат единствено за много по-големи организации от гледна точка на човешките ресурси. В резултат на това средно 52 % от техния персонал се занимава с административни задачи. За сравнение, при агенциите на ЕС, които подлежат на същите правни изисквания, само 22 % от персонала [73] се занимава с административни задачи.

91. От СТИ се изисква да прилагат финансов регламент, който е подобен на използвания от институциите на ЕС. Правилникът за длъжностните лица [74] е приложим за персонала на СТИ. Тази регулаторна рамка предполага, че от всяка СТИ се очаква да има определен брой длъжности: служител за защита на данните, местен служител по сигурността на данните, координатор на вътрешния контрол, счетоводител (и негов заместник), разпоредител с бюджетни средства (и негов заместник), „служители, иницииращи процедурите (и техни заместници), проверяващи служители (и техни заместници), вътрешен одитор, ИТ ръководител и комитет на персонала. Тези изисквания са трудно изпълними от орган, чийто персонал се състои от 13 до 31 служители.

92. Финансовият регламент не позволява на СТИ да сключват споразумение за определено ниво на обслужване с друга СТИ. Това означава, че споделянето на услуги между СТИ с цел намаляване на разходите не е разрешено. Длъжността на вътрешния одитор например би могла да бъде споделена между отделните СТИ. Освен това правната рамка изисква одобрението на управителния съвет за дълъг списък от решения. Поради това твърде много административни решения (като поръчки за кетъринг и закупуване на офис материали) се представят на управителния съвет, което му пречи да се съсредоточи върху стратегическите решения [75].

ИЗИСКВАНИЯТА, НАЛОЖЕНИ НА СТИ, ВОДЯТ ДО ЗАБАВЕНО СТАРТИРАНЕ НА ИНИЦИАТИВИ

93. Поради времето, необходимо за създаване и изпълнение на правилника, както и за наемане на персонал, стартирането на СТИ беше по-бавно от планираното [76]. За осигуряване на финансовата автономност на дадена СТИ бяха необходими средно две години. Това означава, че Комисията продължава да носи отговорност през около една трета от очаквания оперативен живот на СТИ. Много голяма част от експертите от промишления сектор определиха времето, необходимо за създаване на оперативната структура на СТИ, като необосновано.

... И РИСКЪТ И ЕФЕКТЪТ НА ИЗМЕСТВАНЕ ОТ МФПР СЛЕДВА ДА СЕ РАЗГЛЕДАТ ВНИМАТЕЛНО

КОМИСИЯТА НЕ Е ДОКАЗАЛА ДОСТАТЪЧНО УБЕДИТЕЛНО, ЧЕ ФИНАНСИРАНЕТО ОТ МФПР ВОДИ ДО ИНВЕСТИЦИИ НАД НИВОТО НА ТЕЗИ, КОИТО БЕНЕФИЦИЕНТИТЕ БИХА ИЗВЪРШИЛИ И БЕЗ ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ПУБЛИЧНИ СРЕДСТВА

94. Целта на МФПР е финансирането на по-рискови европейски действия в областта на научните изследвания и иновациите, които не биха били възможни без такава помощ от Общността [77].За да изпълни това условие, ЕИБ има за цел да финансира чрез МФПР проекти, които вътрешно са оценени с оценка D или по-ниска. Проекти с такъв риск обикновено не биха били финансирани от ЕИБ.

95. Наличието на дългово финансиране за по-рискови проекти в областта на НИРИ е особено ценно във времена на финансова криза. МФПР остава един от малкото финансови инструменти, налични за публичните дружества, който им позволява да поддържат своите дейности за изследвания, развитие и иновации. Това беше потвърдено от отговорите на бенефициентите по МФПР на проведеното от Палатата проучване. Бенефициентите по МФПР също изразиха мнението, че заемите са допринесли да се избегне "изтичането на мозъци" на висококвалифицирани специалисти и са запазили устойчиво равнището на заетост в ЕС.

96. Проучване сред бенефициентите по МФПР показа, че достъпът до финансиране не е бил голяма пречка за бенефициентите да инвестират в НИРИ. Над половината от бенефициентите по МФПР (56 %) заявиха, че по-ниският лихвен процент е бил решаващ или основен фактор за вземане на заем по МФПР (вж. фигура 7). Това показва, че МФПР би могъл да има важен ефект на изместване и че редица проекти по МФПР биха били финансирани от търговските банки [78], макар и при по-високи разходи за бенефициентите. Като се има предвид относително дългият погасителен срок на заемите е твърде рано да се оценят рисковете, поети от ЕИБ в рамките на МФПР. Настоящият нисък процент на проблемните заеми [79] обаче може да показва, че заемите по МФПР не са непременно толкова рискови, колкото се е очаквало при създаването на МФПР.

ФИГУРА 7

ПРИЧИНИ ЗА ВЗЕМАНЕ НА ЗАЕМ ПО МФПР

+++++ TIFF +++++

Източник: Въпросник на ЕСП за бенефициентите по МФПР.

ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО НА ПАРАМЕТРИТЕ НА МФПР ПРЕЗ 2011 Г. ИЗМЕСТИ БАЛАНСА НА РИСКА КЪМ БЮДЖЕТА НА ЕС

97. Съгласно първоначалното споразумение за сътрудничество по МФПР между ЕИБ и Европейската комисия бюджетът на ЕС поемаше максимална загуба от 50 % от номиналния заем. Изменение от декември 2011 г. въведе нов подход, основан на "първата загуба в портфейла". При прилагането на този нов подход ЕИБ може да удържи от вноската на ЕС сума в размер на 95 % от проблемния заем в границите на общата вноска на ЕС. Ето защо ЕИБ е изложена на остатъчен риск от 5 % от размера на проблемния заем и на всички проблемни суми над размера на участието на ЕС. По този начин в преразгледаното споразумение за сътрудничество рискът беше изместен от ЕИБ към ЕС. Ако се окаже, че заемите действително носят нисък риск, кумулативната сума на загубите няма да превишава максималното участие на ЕС и в крайна сметка ЕС ще покрива 95 % от загубите по проблемните заеми (вж. каре 6 за илюстративен пример). Решението на Съвета не е достатъчно ясно по въпроса какво ниво на риск може да бъде прието от ЕС.

КАРЕ 6

ПРИМЕР ЗА СРАВНЕНИЕ НА ПЪРВОНАЧАЛНОТО И ПРЕРАЗГЛЕДАНОТО СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВО

Първоначално споразумение за сътрудничество

Максималното участие на ЕС, което да покрие загубата при даден заем, е определено на 50 %. По този начин при заем в размер на 100 милиона евро се блокира сума с максимален размер от 50 милиона евро, за да покрие риска от неизпълнение. Ако заемополучателят не изпълни задълженията си по заема, загубата за ЕС ще възлезе на 50 милиона евро, а ЕИБ ще покрие остатъка.

Преразгледано споразумение за сътрудничество

При същия заем сумата, която ще бъде блокирана от участието на ЕС, е определена на 95 милиона евро. Ако заемополучателят не изпълни задълженията си по заема, загубата за ЕС ще бъде 95 милиона евро, а ЕИБ ще покрие загуба в размер само на 5 милиона евро.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

98. В хода на 7РП Комисията е въвела редица промени, които са довели до опростяване на правилата за участие. Комисията има успех по-специално в рационализирането на изискванията и подобряването на своите документи с насоки за бенефициентите. Моделът на финансиране по 7РП продължава да бъде сложен, но опростяването му е важен елемент от предложението на Комисията относно правилата за участие по програма "Хоризонт 2020" (вж. точки 17—20).

99. В някои случаи Комисията е успяла да съгласува разпоредбите на 7РП с практиките на бенефициентите, но в бъдеще следва да се положат повече усилия с цел максимално използване на предимствата от това. Палатата отбелязва, че въпреки значението, което Комисията отдава на съгласуваността в подготвителните актове на 7РП, някои аспекти на изпълнението на програмата са засегнати от липсата на такава съгласуваност. Бенефициентите по 7РП срещат различия, породени от относителната автономност на службите на Комисията. Създаването на Комитета за съгласуване на научноизследователската дейност като комитет на високо равнище с обща отговорност е стъпка в правилната посока за справяне с непоследователните правила; механизмите за установяване на различаващи се практики обаче са слаби (вж. точки 21—44).

ПРЕПОРЪКА 1

С цел по-добро съгласуване на разпоредбите на 7РП с практиките на бенефициентите, в програма "Хоризонт 2020" Комисията следва да се стреми да:

- полага допълнителни усилия, за да осигури приемането на практиките на бенефициентите;

- намали изискванията, на които бенефициентите трябва да отговарят, за да сертифицират своите методологии за изчисляване на разходите;

- приеме използването на сертификати не само в рамките на 7РП, но също така и по други програми, финансирани или съфинансирани от ЕС, като например по структурните фондове;

- приема, когато това е оправдано, съществуващи национални практики, като например методологиите за изчисляване на средните разходи за персонал, с цел по-нататъшно опростяване на процедурата за тези бенефициенти, които ги използват.

ПРЕПОРЪКА 2

Комисията следва да подобри съгласуваността на управлението на 7РП. Въвеждането на Комитет за съгласуване на научноизследователската дейност е стъпка напред. Комисията следва да извърши задълбочен анализ на процедурите с цел да се установят и отстранят всички отклонения. Изключенията следва да бъдат ясно обосновани. Комисията следва да съгласува по-добре изпълнението на други инструменти, свързани с научни изследвания (СТИ, структурните фондове), с рамковите програми (7РП и "Хоризонт 2020") като добър пример за постигане на целта на ЕНИП за по-добро хармонизиране чрез съгласуване на правилата.

100. Управлението на процесите на 7РП от страна на Комисията не е достатъчно стабилно в определени ключови области. От една страна, разработването на процесите, действията за подобряване и информацията са силни области с някои слабости. От друга страна, Комисията не е отделила пълните ресурси за подкрепа на процесите по 7РП. Липсата на хармонизация на бек-офис инструментите и отсъствието на инструменти за управление на бизнес процесите могат да затруднят ефективното изпълнение. Съществуват примери за усъвършенствани инструменти в Комисията, с които другите служби биха могли да се запознаят. Освен това съществуват индикации, че използването на човешките ресурси се различава между отделните теми в рамките на Специфична програма "Сътрудничество". В своя анализ Палатата използва основни показатели за работната натовареност, които показват, че за някои теми се използват прекалено много човешки ресурси за сметка на други теми или други дейности на Комисията (вж. точки 45—55).

ПРЕПОРЪКА 3

За да подобри ефективността на процесите, Комисията следва да осигури подходящо разпределение на ресурсите:

- Комисията вече е започнала да разработва ново поколение ИТ инструменти за програма "Хоризонт 2020". За да осигури ефективното изпълнение на процесите, Комисията следва да внедри инструменти, които интегрират фронт-офис, бек-офис и свързани с работните потоци функционалности и имат гъвкава архитектура, даваща възможност за бързо актуализиране без отрицателно въздействие върху гладкото протичане на операциите.

- По отношение на персонала генералните дирекции на Комисията следва да съгласуват показателите за работната натовареност, които да осигурят основа за обективна оценка на нуждата от персонал за управлението на рамковата програма. Въз основа на тези показатели Комисията следва да направи проучване, за да установи в кои служби или дирекции има твърде много персонал, който може да бъде пренасочен към области с недостатъчен персонал или към други дейности на Комисията.

101. Въпреки че в хода на 7РП процедурните срокове са били съкратени, те са достигнали продължителност от около 9 месеца едва през 2012 г. При одита бяха откроени редица причини за по-дългите срокове за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, както и добри практики за справяне с предотвратимите причини. Вниманието, което ръководството обръща на този проблем, и наличието на среда, даваща възможност за ефективно споделяне на добри практики, са от ключово значение. Съществените различия в общия срок за плащане между различните дирекции също предполагат наличието на евентуална възможност за подобрение (вж. точки 56—66).

ПРЕПОРЪКА 4

Намаляването на процедурните срокове, по-специално на срока за отпускане на безвъзмездна финансова помощ, изисква процесите да бъдат автоматизирани във възможно най-голяма степен и да бъдат прилагани последователно в рамките на Комисията. За тази цел Комисията следва да разгледа дали по-хармонизираното разпределение на отговорностите между службите би подобрило ефикасността на процедурите. Комисията следва да осигури оптимално разпределение на отговорностите с оглед промените, предвидени в програма "Хоризонт 2020". Това ще даде възможност за лесен обмен на най-добри практики между всички служби и ще създаде равнопоставени условия, в които ефективността на различни организационни структури, изпълняващи една и съща програма, ще може да бъде пряко съпоставяна. Това ще донесе и полза от намаляване на сложността, което от своя страна може да направи рамковата програма по-ефективна (например ще улесни организирането на електронните инструменти, свързани с работните потоци).

102. Контролът на качеството по отношение на подбора и проследяването на проектите функционира добре. Подходът на Комисията за оценка следва най-добрите международни практики. Одитът установи един определен пропуск в контрола на качеството, който се отнася до основния инструмент за подбор на експерти. По отношение на финансовите проверки моделът на финансов контрол на 7РП значително се различава от моделите, установени в националните агенции за финансиране. Той в по-голяма степен разчита на последващия контрол след извършването на плащанията и отдава по-малко значение на риска от грешки. Основаните на риска стратегии за контрол, прилагани от националните агенции за финансиране, им позволяват да съсредоточат усилията си за контрол върху онези бенефициенти, които се считат за по-високорискови, и да облекчат тежестта на контрола по отношение на по-нискорисковите бенефициенти (вж. точки 67—83).

ПРЕПОРЪКА 5

Комисията следва в по-голяма степен да ориентира към риска своите контролни дейности. Крайната цел следва да бъде съсредоточаването на контрола върху тези бенефициенти, които се считат за по-високорискови, и облекчаването на по-нискорисковите бенефициенти от тежестта на контрола. Бенефициентите следва да бъдат класифицирани в категории въз основа на общия им рисков профил и опита на Комисията, свързан с контролната среда на бенефициента. Сътрудничеството с националните агенции за финансиране би могло да предостави допълнителни сведения относно свързания с бенефициентите риск и също така би могло потенциално да доведе до намаляване на тежестта на контрола, наложен върху някои бенефициенти. Що се отнася до последващите проверки, Комисията следва да разшири своя контрол, осъществяван чрез единна представителна извадка, така че да обхваща всички части на 7РП.

103. И двата нови инструмента, анализирани от Палатата при настоящия одит, показаха потенциала си за разширяване на перспективите за финансиране на научните изследвания. Те са отговорили на нуждите, за които са били създадени. Понякога те са имали голям успех в привличането на определена група бенефициенти (например МСП). Изпълнението на СТИ обаче е пострадало от прекомерно сложната правна рамка (вж. точки 84—93).

ПРЕПОРЪКА 6

Палатата препоръчва бюджетните органи и Комисията да приведат правната рамка на СТИ и на всякакви бъдещи подобни инструменти в по-голямо съответствие със своя личен състав. По-специално, изискванията, които не служат пряко на целта за осигуряване на подходящ контрол, следва да бъдат рационализирани. Правомощията на изпълнителния директор, отговарящ за текущото управление, следва да бъдат увеличени, което ще позволи на управителния съвет да съсредоточи вниманието си единствено върху оперативни и стратегически въпроси.

104. Рискът и възможният ефект на изместване от МФПР следва да се разгледат внимателно. Комисията не е успяла да докаже достатъчно убедително, че финансирането от Механизма за финансиране с поделяне на риска може да доведе до инвестиции над нивото на тези, които бенефициентите биха извършили и без предоставяне на публични средства (вж. точки 94—97).

ПРЕПОРЪКА 7

За да се увеличи максимално въздействието на МФПР и да се намали до минимум рискът от изместване, Комисията следва да покаже, че насочва средствата към тези бенефициенти, които не са в състояние да получат дългово финансиране от търговски и други кредитори. Освен това договореностите за поделяне на риска между Комисията и ЕИБ следва да се закрепят по-ясно в законодателството, какъвто е случаят при някои други финансови инструменти, управлявани от Комисията.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав IV с ръководител Louis GALEA — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 19 март 2013 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Като например политиките в областта на устойчивото развитие, изменението на климата, енергетиката, транспорта, общественото здраве, информационните технологии и биотехнологиите.

[2] Приложение I към Решение № 1982/2006/EO на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) (ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 1).

[3] Тази сума не включва бюджета на Евратом по 7РП, който ще предостави допълнителни 5,3 милиарда евро през същия период.

[4] Швейцария, Израел, Норвегия, Исландия, Лихтенщайн, Турция, Хърватия, Бившата югославска република Македония, Сърбия, Албания, Черна гора, Босна и Херцеговина, Фарьорските острови и Република Молдова.

[5] Инициативите по член 185 от ДФЕС (инициативи по член 185) дават възможност на ЕС да предоставя подкрепа за съвместното изпълнение на научноизследователските и развойни програми на държавите членки. Изпълнението се управлява от специални изпълнителни структури.

[6] Финансирана чрез Специфична програма "Идеи", която се изпълнява от Европейския научноизследователски съвет и неговата изпълнителна агенция.

[7] Терминът "синьо небе" или "гранични" изследвания означава изследвания в областта на науката и технологиите отвъд границите на разбирането, при които се постига напредък в нови области и които се характеризират с липсата на дисциплинарни граници.

[8] От 39 % в 4РП до 31 % в 6РП. Източник: Междинна оценка на Седма рамкова програма — доклад на експертната група, 12 ноември 2012 г.

[9] Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за определяне на правила за участието на предприятия, изследователски центрове и университети в дейности по Седмата рамкова програма и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2007—2013 г.) (OB L 391, 30.12.2006 г., стр. 1).

[10] Например възлагането на управлението на координатори и използването на одитни сертификати или опростяването на действията по програма "Мария Кюри". Действията по програма "Мария Кюри" понастоящем са част от Специфична програма "Хора".

[11] SEC(2005) 431 окончателен.

[12] При централизирано управление бюджетът се изпълнява или пряко от Комисията, или непряко от агенции или други органи, на които Комисията е делегирала своите правомощия.

[13] Специален доклад № 1/2004 относно управлението на непреки дейности в областта на научните изследвания и технологичното развитие по Пета рамкова програма (РП5) за научни изследвания и технологично развитие (1998—2002 г.), придружен от отговорите на Комисията (ОВ C 99, 23.4.2004 г., стр. 1).

[14] Държавите — членки на Съвместното предприятие ENIAC, са Белгия, Чешката република, Германия, Естония, Ирландия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Латвия, Унгария, Нидерландия, Австрия, Полша, Португалия, Румъния, Словашката република, Финландия, Швеция, Обединеното кралство и Норвегия.

[15] Определянето на научните теми и създаването на работните програми беше извън обхвата на този одит.

[16] SEC(2005) 431, COM(2005) 705 окончателен, SEC(2005) 430 окончателен, COM(2010) 187 окончателен.

[17] Заключения на Съвета относно опростени и по-ефикасни програми в подкрепа на европейските научни изследвания и иновации, 3016-о заседание на Съвета по конкуренто