P6_TA(2007)0212

Широкообхватна иновационна стратегия за Европа

Резолюция на Европейския парламент от 24 май 2007 г. относно прилагането на познанията в практиката: широкообхватна иновационна стратегия за Европа (2006/2274(INI))

Европейският парламент,

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Прилагане на познанията в практиката: широкообхватна иновационна стратегия за ЕС" (COM(2006)0502),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Инвестиране в изследванията: план за действие за Европа" (COM(2003)0226),

- като взе предвид съобщението на Комисията относно изпълнението на Лисабонската стратегия на Общността, озаглавено "Повече изследвания и иновации — инвестиране за растеж и заетост: общ подход" (COM(2005)0488) и съответните работни документи на Комисията (SEC(2005)1253 и SEC(2005)1289),

- като взе предвид доклада от 20 януари 2006 г. на независимата експертна група за научноизследователска и развойна дейност и иновации, сформирана след срещата на високо равнище в Хамптън Корт от 27 октомври 2005 г., озаглавен "Създаване на иновативна Европа" (т.нар. "Доклад Aхo"),

- като взе предвид заключенията на председателството на Европейския съвет в Лисабон от 23 и 24 март 2000 г., които предвиждат да направят Европа най-конкурентоспособната и най-динамичната основана на знания икономика в света, и заключенията на председателството на Европейския съвет в Брюксел от 22 и 23 март 2005 г. и 23 и 24 март 2006 г.,

- като взе предвид заключенията от 2769-то заседание на Съвета по конкурентоспособност от 4 декември 2006 г.,

- като взе предвид съобщението на Комисията до пролетния Европейски съвет, озаглавено "Да работим заедно за растеж и заетост — нов подемна Лисабонската стратегия" (COM(2005)0024),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Действия на Общността за растеж и заетост: Лисабонската програма на Общността" (COM(2005)0330),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: Финансиране на растежа на МСП — добавена европейска стойност" (СОМ(2006)0349),

- като взе предвид националните програми за реформа (НПР), представени от държавите-членки, докладите от есента на 2006 г. на държавите-членки относно изпълнението на техните национални програми за реформа (НПР) и оценката на тези НПР, направена от Комисията в годишния ѝ доклад за постигнатия напредък (COM(2006)0816),

- като взе предвид Препоръка 2005/601/ЕО на Съвета от 12 юли 2005 г. относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Общността (2005—2008 г.) [1] и Решение № 2005/600/ЕО на Съвета от 12 юли 2005 г. относно насоки за политиките по заетостта на държавите-членки [2], които заедно съставляват "Интегрирани насоки за растеж и заетост",

- като взе предвид Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007—2013 г.) [3] (РП7),

- като взе предвид Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007—2013 г.) [4] (РПКИ),

- като взе предвид предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейски технологичен институт (COM(2006)0604),

- като взе предвид предложението за регламент на Съвета относно въвеждане на общностен патент (COM(2000)0412) и неговия текст, преразгледан от председателството,

- като взе предвид общностната рамка за държавни помощи за научноизследователска и развойна дейност и иновации [5] и съобщението на Комисията, озаглавено "Към по -ефективно използване на данъчните стимули в полза на научноизследователската и развойна дейност" (COM(2006)0728),

- като взе предвид работния документ на службите на Комисията, озаглавен "Доклад за европейската конкурентоспособност за 2006 г." (SEC(2006)1467) и съобщението на Комисията, озаглавено "Икономически реформи и конкурентоспособност: основни послания на доклада за европейската конкурентоспособност за 2006 г." (COM(2006)0697),

- като взе предвид "Резултати в областта на европейските иновации за 2006 г.", които ясно показват, че САЩ и Япония продължават да изпреварват ЕС в тази област,

- като взе предвид "Перспективи на Организация за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) относно науката, технологиите и промишлеността за 2006 г.",

- като взе предвид резолюцията си от 5 юли 2006 г. относно изпълнението на Лисабонската програма на Общността: "Повече изследвания и иновации — инвестиране за растеж и заетост: общ подход" [6],

- като взе предвид резолюцията си от 12 октомври 2006 г. относно бъдещата патентна политика в Европа [7],

- като взе предвид резолюцията си от 15 март 2006 г. относно приноса на Пролетния Европейски съвет от 2006 г. във връзка с Лисабонската стратегия [8],

- като взе предвид доклада на експертната група от м. юли 2004 г., озаглавен "Подобряване на институциите с цел трансфер на технологиите от научната сфера към сферата на предприятията"),

- като взе предвид становището, прието по собствена инициатива от Европейския икономически и социален комитет, озаглавен "Инвестиране в познанието и иновациите" (CESE 40/2007, информационен доклад INT/325),

- като взе предвид инициативата i2010, и по-специално съобщението на Комисията, озаглавено "План за действие i2010 за e-правителство — ускоряване установяването на онлайн администрация в Европа от общ интерес" (COM(2006)0173),

- като взе предвид работния документ на Комисията относно иновациите в сферата на услугите от м. ноември 2006 г.,

- като взе предвид резолюцията си от 10 май 2007 г. относно приноса на бъдещата регионална политика за увеличаване на иновационния капацитет на Европейския Съюз [9],

- като взе предвид член 45 от своя правилник,

- като взе предвид доклада на комисията по промишленост, изследвания и енергетика и становищата на комисията по икономически и парични въпроси, комисията по вътрешен пазар и защита на потребителите, комисията по регионално развитие и комисията по правни въпроси (A6-0159/2007),

А. като има предвид напредъка на Лисабонската стратегия и следователно значението, с оглед на глобалната конкуренция, на една още по-широко базирана иновационна стратегия;

Б. като има предвид, че многообразието чрез иновации е един от пътищата, откриващи се пред ЕС за отговор на предизвикателствата на глобализацията;

В. като има предвид, че би следвало да се увеличи както трансферът на академични резултати, по-специално по отношение на малките и средни предприятия (МСП), така и достъпността на научноизследователски резултати, особено за иновации със социално измерение, и като има предвид, че би следвало да се реши въпросът с географската концентрация на иновационните платформи, така че те да се ползват от уменията и многообразието в различни региони на ЕС;

Г. като има предвид, че натрупаните широки специализирани научни познания в изследователските центрове на Европейския съюз не се използват достатъчно;

Д. като има предвид, че не съществува конкурентоспособна среда в областта на иновационната подкрепа и липсват прозрачни и справедливи условия за всички участници в иновационните дейности, в т.ч. малките иновационни предприятия и технологични иновационни центрове;

Е. като има предвид, че традиционният подход за стимулиране на иновациите, който съчетава технологичния напредък и привличането на търсенето, сам по себе си не е достатъчен и изисква едновременно с това поддържане на благоприятни пазарни условия за създаване на регулаторна среда, която съдейства за иновациите;

Ж. като има предвид, че добре функциониращият вътрешен пазар, подкрепен от новата Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар [10], създава благоприятна среда за иновации чрез засилената конкуренция в едно по-голямо и по-стабилно икономическо пространство, като привлича повече инвестиции и насърчава мобилността на работниците;

З. като има предвид, че в единния пазар продължават да съществуват пречки пред свободното движение на стоки, услуги и работна сила, които лишават европейските предприятия от необходимия мащаб, за да се възползват от инвестициите в научни изследвания и иновации;

И. като има предвид, че главната цел на иновациите се състои в засилване на конкурентоспособността на ЕС и в подобряване на стандарта на живот на гражданите му;

Й. като има предвид, че принципът на достигане на високи научни постижения, приложим главно при оказване на подкрепа на най-приоритетните научни изследвания, възпрепятства здравословната конкуренция в областта на подпомагането на иновациите и не позволява на по-малките участници (иновационни предприятия, технологични и иновационни центрове, научноизследователски центрове) да имат достъп до програмите за подпомагане;

К. като има предвид, че иновациите също така позволяват да се поддържат традиционните сектори;

Л. като има предвид ролята на иновациите за изработване на социалните модели в държавите-членки;

М. като има предвид, че иновациите могат да съдействат за интегрирането на социални групи, като например лицата с увреждания;

Н. като има предвид, че стоките, услугите и процесите предлагат недостатъчно използван иновационен потенциал в ЕС;

О. като има предвид значението на институционалната подкрепа за процеса на управление на знанията в областта на иновациите и авторското право;

П. като има предвид финансирането на иновационната политика и нарастващата роля на обществените поръчки и публично-частните партньорства;

Р. като има предвид, че образованието, включително интердисциплинарното обучение, включващо области, които се отнасят до традиционните знания, представлява предварително условие за иновации и като има предвид, че иновациите следва да бъдат неразделна част от образователните програми на всички нива на преподаване;

С. като има предвид, че обучението през целия живот може да допринесе за развиване на знанията в областта на иновациите и че насърчаването на информационното общество позволява да се води борба с маргинализацията на пазара на труда;

Т. като има предвид, че установяването на европейски качествени стандарти и правила във връзка с ранния етап от разработването на продукти и услуги от ново поколение може да бъде източник на иновации;

У. като има предвид, че Седмата рамкова програма следва да насърчава установяване на засилено европейско пространство за изследвания на широка основа, ориентирано към изпълнение на конкретни задачи;

Ф. като има предвид, че определението за иновации в "Ръководството от Осло" на ОИСР получи широко тълкуване и че то се превръща в стандарт, използван в институциите на Общността;

1. Приветства предложението на Комисията за започване на нова инициатива по отношение на водещите пазари, за да се улесни пускането на пазара на нови иновационни продукти и услуги в областите, в които ЕС може да заеме водещо място в света; счита, че новата инициатива за водещите пазари, която следва да се съсредоточи особено върху създаването и пускането на пазара на нови иновационни стоки и услуги, трябва да бъде предприета по-специално в области, в които има голямо потенциално търсене, като в същото време се гарантира, че по-слабо развитите райони също са включени;

2. Изтъква значението, при създаване на политики в подкрепа на иновациите, на обръщането на специално внимание на иновациите в по-широк смисъл, така че да бъдат включени както секторът на услуги, в т.ч. туризмът, така и иновациите от нетехнологичен характер, с други думи, иновациите в областта на маркетинга и организацията на пазара; изцяло приема заключенията на Съвета за конкурентоспособност от 4 декември 2006 г., призовавайки Комисията да изготви политическите насоки относно иновациите, свързани с услугите и иновациите от нетехнологичен характер и призовава Комисията да включи в тези обсъждания по-специално организации, представляващи малки предприятия и домашното производство;

3. Отбелязва, въпреки че МСП, клъстерите и сътрудничеството между организации, предприятия, университети и научноизследователски центрове играят особена роля за създаване и изпълнение на иновационни решения, включително в ниско и средно-технологични сектори, че липсва системна обществена подкрепа, действаща при прозрачни условия; приветства новата рамка за държавни помощи за научноизследователската и развойна дейност и иновациите, която предоставя списък с конкретни мерки в подкрепа на иновационните дейности на МСП;

4. Настоятелно призовава държавите-членки да съживят европейските предприятия и потенциала им за иновации чрез премахване на бюрокрацията, като по този начин подобряват качеството на регулацията и едновременно с това намаляват административната тежест; изразява твърдото становище, че по-доброто регулиране, по-специално намаляването на ненужната регулаторна тежест върху малките и средни предприятия, ще съдейства за постигане на благоприятни пазарни условия и за пускането на нови иновационни продукти и услуги на водещите пазари и че по-доброто регулиране също така ще повиши потребителското доверие и ще насърчи инициативи като например предложената програма "Eurostars";

5. Приветства стартирането на широкообхватна иновационна стратегия за малките предприятия и микропредприятията, чийто иновационен потенциал, по-специално по отношение на ниските и средни технологии и иновациите от нетехнологичен характер, не бе достатъчно признат и използван; въпреки това изразява съжаление, че горепосоченото съобщение на Комисията относно прилагането на познанията в практиката не предлага действащи мерки по отношение на такива предприятия; във връзка с това призовава Комисията и Съвета да включат своите специфични характеристики и потребности в десетте приоритетни цели на широкообхватната иновационна стратегия и настоятелно призовава Комисията, заедно с нейните представителни организации, да предостави на Съвета и на Парламента конкретна програма за развитието на иновациите в широкия смисъл на понятието в такива предприятия, независимо от тяхното поле на действие;

6. Подчертава значението на науката, технологията и иновациите по отношение на образованието и културата; подчертава необходимостта от въвеждане на дейности и инициативи, свързани с образователните програми, предназначени да привличат младите хора към науката и иновациите; счита, че трябва да се подобри качеството и количеството на курсовете за обучение през целия живот и че трябва да се насърчава използването на информационни и комуникационни технологии (ИКТ), за да се създаде основаващо се на познанията общество, което ще е от полза за европейските иновации;

7. Препоръчва Комисията и държавите-членки да оценят създаването на истинска европейска система за по-нататъшно образование, което ще помогне да се изгради по-силен европейски пазар на труда;

8. Счита, че са необходими мерки на равнище на ЕС и на регионално и местно равнище за увеличаване на броя на висшистите, особено на жените, в научно-техническата и инженерната област, както и при първоначалните проучвания и особено чрез използването на специфичната програма "Хора" по изпълнение на Седмата рамкова програма чрез подкрепа под формата на безвъзмездни средства за подпомагане, награди и други стимули и чрез насърчаване на жените да осъществяват предприемаческа дейност в областта на иновациите, особено чрез наставнически проекти и други форми на подкрепа;

9. Предлага да се установи необходимата научно-технологична инфраструктура за създаване на иновационни решения в съществуващите висши учебни заведения, за да се осигурят перспективи за развитие на изследователските центрове; припомня значението на финансирането на висококачествена материална и технологична инфраструктура, за да бъдат привлечени инвестиции и да бъде улеснена мобилността на работна сила;

10. Подчертава, че иновационните процеси изискват подходяща териториална организация, чрез създаването на нови модели на отношения между предприятията, изследователските центрове, университетите (например групи, области и платформи) и изтъква положителния ефект, който иновациите могат да имат върху организационните процеси; приканва държавите-членки да използват структурните фондове за изграждане на нова и укрепване на съществуващата техническа инфраструктура за развитие на иновациите под формата на иновационни центрове, технически инкубатори и научноизследователски и развойни центрове в регионите, притежаващи достатъчен потенциал за иновации и познания; счита, че безплатният или евтин широколентов достъп, който улеснява предприемаческата дейност, основана на познание, се явява предварително условие за изграждане на иновационен капацитет в ЕС; приветства усилията за насърчаване на трансфера на знания между университетите и другите публични изследователски организации и промишлеността;

11. Приканва държавите-членки да обмислят и въведат данъчни стимули, които да насърчават предприятията да инвестират повече в научноизследователската и развойна дейност и иновациите, включително, при необходимост, структурен преглед на съществуващите механизми и стимули;

12. Приканва държавите-членки да работят съвместно и бързо, за да завършат изграждането на вътрешния пазар и да търсят политическо споразумение чрез законодателни и незаконодателни мерки в области, където все още съществуват бариери, които пречат на свободното движение на стоки, услуги, капитали и работна сила, като с това лишават предприятията от капитализация на инвестициите им в иновациите;

13. Счита за необходимо да се намалят пречките пред свободното движение на производствени фактори и продукти на вътрешния пазар предвид това, че по този начин може да се осигури по-лесен достъп до рисков капитал, като същевременно се гарантира мобилността на изследователите и на технологическите иновационни стоки и услуги и подобряване на потока на знанията, които допринасят за развитието на истинско европейско иновационно пространство; счита, че би следвало да се обърне по-голямо внимание на полезни иновационни решения, специфични за сектора на услугите, и смята, че продължаващото премахване на бариерите за свободното движение на хора, в т.ч. работници, ще стимулира иновациите;

14. Отбелязва положителните резултати от съществуването на европейските технологични платформи (ЕТП) и участието на EUREKA клъстърите в такива платформи, и призовава държавите-членки да подкрепят тези платформи и да насърчават създаването на мрежи за ЕТП; оценява също като положително подготовката на съвместни европейски технологични програми в ключови области за европейските иновации, като например предложената програма "Eurostars"; които ще придобият формата на публично-частни партньорства

15. Приканва държавите-членки да определят по ред на значимост областите, които считат за приоритетни по отношение на иновациите, както за приложните научни изследвания и технологии, така и за нетехнологични дейности, каквито са теорията на управлението или бюрократична организация и да подкрепят, в допълнение на собствените им приоритети , приоритетите, определени в ЕТП в областта на иновациите;

16. Приканва Европейската комисия да поощрява обмена на най-добри практики, както и формулирането и обмена на поуки от погрешни практики, по-специално за да се насърчи по-доброто регулиране на съвместни технологични инициативи, основаващи се на специализирани публично-частни партньорства, които биха стимулирали развитието на иновациите и в по-малко развитите региони на ЕС;

17. Привлича вниманието на Комисията и на държавите-членки върху факта, че ако се създаде Европейски технологичен институт (ЕТИ), той следва да има амбицията да инвестира в отношенията между образователните институции и предприятията чрез акцент върху иновации и, в допълнение към неговата координиращата роля в триъгълник на познанията, той следва да насърчава конкуренцията в областта на иновациите, като по този начин значително да спомогне за реализирането на европейския потенциал за иновации в практиката;

18. Отбелязва създаването на Европейски съвет за научни изследвания и призовава иновациите и обхватът на практическото осъществяване на избраните проекти да бъдат важни критерии при избиране на научноизследователските теми;

19. Подчертава, че разглежда като минимум определените в рамките на Лисабонската стратегия целеви разходи за научноизследователска и развойна дейност в размер на 3% от БВП;

20. Разбира, че присъщата на научноизследователската и развойна дейност несигурност намалява готовността на финансовите пазари да инвестират в нейни проекти; приветства предложението на Комисията за създаване на финансово инструмент за споделяне на риска за целите на инвестирането във високорискови проекти на научноизследователската и развойна дейност посредством заеми и гаранции;

21. Отбелязва програмата за конкурентоспособност и иновации, предвиждаща подходящи финансови инструменти, както и горепосоченото съобщение на Комисията относно финансирането на растежа на малките и средни предприятия, което формулира конкретни мерки, предназначени да увеличат инвестирането на рисков капитал;

22. Подчертава, че достъпът до средства за МСП, микропредприятията и предприемачите е изключително важен за увеличаване на научноизследователската и развойна дейност и за достигането на иновационните решения до пазара; в тази връзка подчертава, че необходимостта от финансиране както на ранен, така и на настоящия етап за достатъчно дълъг период от време; въпреки това подчертава, че настоящата система на рисков капитал не отговоря на потребностите на финансирането на целевата група, особено по отношение на иновациите от нетехнологичен характер; следователно призовава държавите-членки да използват публични средства, включително структурните фондове, да започнат създаването на фондове за рисков капитал под формата на публично-частни партньорства в региони и области, които имат иновационен потенциал и добра база на познания; настоятелно призовава Комисията, Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ) да определят подходящи начини за финансиране чрез адаптиране на рисковия капитал или, ако е необходимо, чрез създаване на иновационни инструменти за финансиране;

23. Приканва държавите-членки и регионалните и местните общности да приемат иновационни екологосъобразни решения в рамките на програмата за конкурентоспособност и иновации и също така обръща внимание на възможността да се използва финансовата помощ за МСП, като например програмата "Джеръми"; насърчава Комисията, държавите-членки и регионалните органи да използват възобновими източници на финансова подкрепа за ориентирани към иновации научни изследвания, като например системата за т.нар. "иновационен купон"; насърчава съответните участници на регионално равнище да включат във финансирането от структурните фондове експериментални и следователно по-рискови дейности;

24. Призовава съответните участници на регионално и местно равнище да създадат благоприятни условия, да превърнат насърчаването на иновациите в основен елемент на оперативните програми и да посветят значителна част от финансовите средства от структурните фондове на инвестиции в познания, иновации и по-нататъшно обучение, което, наред с другите ползи, ще създаде работни места, ще повиши трудовата квалификация и ще противодейства на тенденцията на "изтичане на мозъци" и на емиграционните тенденции; призовава също така държавите-членки да подкрепят това чрез публични инвестиции във висши учебни заведения с цел стимулиране на талантливите младежи;

25. Изисква Комисията да направи оценка на резултатите, получени чрез оценка на качеството, количеството и финансовите аспекти на проекти и дейности по начин, който да позволи подобряването в по-дългосрочен план на ефективността на бъдещите дейности;

26. Очаква, че засилената конкуренция, създадена от вътрешния пазар, ще насърчи дружествата да увели- чат финансирането за изследователска дейности и иновации; призовава дружествата да вложат част от печалбата си обратно в изследвания и технологично развитие;

27. Счита, че екоиновациите играят важна роля за подобряване на енергийната ефективност, разработване на чисти и сигурни енергийни доставки (включително възобновими енергийни източници и чиста енергия от изкопаеми горива), както и за подобряване на европейската конкурентоспособност; следователно счита, че трябва да се обърне повече внимание на екоиновациите в рамките на европейските и националните иновационни програми и че ЕС следва също да прилага подхода "top runner";

28. Изтъква, че градските центрове могат да играят важна роля за изработване на иновационна стратегия за цял регион и че вероятно могат да поемат инициатива по отношение на някои обещаващи проекти, например използване на потенциала на термомодернизацията и на комбинирано производство на топлина и енергия, или да поемат други инициативи, например разработване на научно-технологични паркове;

29. Обръща внимание на затрудненията, които срещат по-слабо развитите райони при получаването на частен инвестиционен капитал, и призовава държавите-членки, както и участниците на местно и регионално равнище, да се възползват в по-голяма степен от възможностите за кредитиране от ЕИБ и да насърчават и укрепват повече публично-частни партньорства в областта на иновационните дейности, като се вземат специално предвид най-добрите практики и съотношението между качество и цена при използване на публичните средства;

30. Подчертава необходимостта от засилване на ролята на предприятията като основна движеща сила на иновациите, вместо те да бъдат само обикновен бенефициер на иновационни процеси и механизми;

31. Отбелязва инициативата "Europe INNOVA", която приема по-динамичен подход за създаване и подкрепа на иновационни предприятия в сектора на услугите;

32. Приканва Комисията да насърчи използването на подобрени мрежи на евроинфоцентровете и иновационните предавателни центрове за извършване на комплексни услуги на регионално равнище за всички участници в иновационния процес, и по-специално за отделните новатори и малките иновационни дружества; насърчава отрасловите и посредническите организации като търговските палати и други информационни центрове, в сътрудничество с евроинфоцентровете и иновационните предавателни центрове, да създадат информационни центровеот типа "на едно гише"; освен това призовава Комисията да подкрепи ролята на посредническите организации, представляващи МСП при разработване и консултиране по отношение на иновациите чрез създаване на мерки за подкрепа на тези консултативни механизми;

33. Настоятелно призовава държавите-членки да продължат да полагат усилия за намаляване на регионалните различия, които възпрепятстват създаването на европейско научно-технологично пространство;

34. Счита, че обществените поръчки играят стратегическа роля за насърчаване на иновационните продукти и услуги; при условие че са насочени към създаването на по-ефикасни и ефективни продукти и предоставянето на рационално организирани услуги, които предлагат по-добро съотношение между качество и цена; призовава държавите-членки и регионалните и местните органи да отчетат истинските иновации, когато избират най-добрите оферти;

35. Приветства намерението на Европейската комисия да публикува насоки с оглед на най-ефективно използване на консолидираната правна рамка за възлагането на обществени поръчки, с което не само се насърчава конкуренцията, но и гъвкавостта на правилата, което стимулира приемането на иновационни решения и творческия подход;

36. Призовава Съвета и Комисията да подобрят законовите норми, свързани с икономическите аспекти на научните изследвания и иновациите, за да се осигури по-добра защита при разпространение на процесите, техниките или откритията в контекста на международната откритост;

37. Отбелязва, че иновациите в областта на услугите играят важна роля в икономиката и че защитата на интелектуалната собственост, свързана със услугите, често се ограничава в Европа до търговски тайни; счита, че за по-малките предприятия е скъпо и трудно да преговарят и да наложат споразумения за поверителност и това може да пречи на съвместните рискови предприятия и набирането на средства;

38. Подчертава, че усилията би следвало да са насочени най-вече към улесняване на трансфера на научноизследователски резултати в продаваеми продукти, по-специално за МСП (като се внимава да не се прекратяват важни научни изследвания) и счита, че е необходим по-широк подход, който установява равновесие между по-тясното сътрудничество между изследователския и стопанския сектор и интересите на потребителите, гражданското общество и околната среда, включително всички местни участници (публични и частни); приветства факта, че Комисията планира да приеме съобщение за насърчаване на трансфера на знания между университетите и другите публични изследователски организации и промишлеността;

39. Заявява, че разумната и надеждна защита на авторските права и патентни системи са основни елементи за изграждането на иновационното познание, основаващо се на икономиката и обществото; призовава Комисията и ЕИФ да разгледат възможностите за осигуряване на подходяща финансова подкрепа на малките стопански предприятия по отношение на техните заявления за получаване на патент;

40. Призовава Комисията, в сътрудничество с държавите-членки, да изработи мерки, които са алтернативни и допълващи законната защита на патентното право, които ще защитават изобретателите и появяващите се модели на изобретение срещу изнудване и нарушаване на закона;

41. Приветства предприетите наскоро от Комисията инициативи относно свободния достъп, който цели насърчаване на разпространението на научното познание;

42. Призовава Комисията и държавите-членки да гарантират, че общите правила относно патентоспособността са адаптирани към преобладаващите условия във всеки отделен сектор;

43. Призовава Комисията и държавите-членки да предложат в рамките на новия общностен патент процедура за изключване на патентите от незначителен интерес, както и на "неактивни" патенти;

44. Призовава Комисията, в сътрудничество с европейските организации за стандартизация, да увеличи темпа на европейската стандартизация и да направи ефективно използването на вече съществуващите стандарти;

45. Счита, че по-бързото установяването на съвместими помежду си европейски стандарти ще спомогне по-конкретно в подкрепата за развитието на водещите пазари в областите на услугите и високите технологии и ще допринесе за тяхното прилагане на световно равнище, като по този начин се осигури предимство на европейските стопански организации пред други участници на световния пазар;

46. Призовава държавите-членки да насърчават търсенето на консенсус относно европейските стандарти, тъй като вземането на бързо решение в тази област е жизненоважно за правилното функциониране на вътрешния пазар на ЕС, трансграничната търговия и следователно възобновяването на инвестициите на дружествата в научните изследвания и иновациите;

47. Призовава Комисията да насърчава не само приемането, но и прилагането на европейски стандарти, по-конкретно като ги съобщава на МСП по ясен начин; би следвало да са налице наръчници и процедури за обяснение на всички официални езици на ЕС;

48. Приветства сътрудничеството на ЕС с регулаторни органи на световно равнище и очаква бързо и ефикасно разгръщане на техническите иновации посредством стандартизация ;

49. Отбелязва, че разпокъсаността на стандартите в световен мащаб не е желателно; препоръчва Комисията, държавите-членки и различните европейски и органи за определяне на международни стандарти при възможност за определяне на нови стандарти да вземат предвид подхода на определянето на международния аспект като първостепенен;

50. Припомня приетото от Комисията определение за отворени стандарти, съгласно което (i) стандартът се приема и поддържа от организация с нестопанска цел и неговото продължаващо разработване се осъществява въз основа на открити процедури за вземане на решения, които са достъпни за всички заинтересовани страни; (ii) стандартът се публикува и неговите спецификации са предоставят безплатно или на номинална цена; (iii) интелектуалната собственост, т.е. възможните съществуващи патенти, на (части от) стандарта неотменно се предоставя без плащане за право на ползване;

51. Изразява съгласие с Комисията, че клъстърната политика е важна част от иновационните политики на държавите-членки и призовава участниците, по-специално на регионално и местно равнище, да насърчават клъстърите, както и иновационните и технологичните центрове в градските центрове и селските райони, така че да се постигне изравняване на различните региони; насърчава държавите-членки да стимулират насърчават на своя територия създаването на "региони на познанието" и на "групи на познанието" и на трансгранично сътрудничество в целия ЕС и също да насърчават сътрудничество с експерти от трети страни; в този контекст подчертава значението на създаването на управленски структури за подобряване на сътрудничеството между различните участници в клъстър и изисква клъстерите да се насочват и към трансгранични дейности, най-вече основавайки се върху опита на еврорегионите, които имат установени трансгранични структури и социални мрежи, в този контекст EUREKA клъстърите и съответните проекти могат да бъдат консултирани и приобщавани;

52. Отбелязва инициативата на Комитета на регионите, целяща да свърже в мрежа регионите в рамките на интерактивна платформа на местните общности, чиято цел е сравнение и обмен на придобития опит в рамките на изпълнението на Лисабонската стратегия;

53. Призовава Комисията да упражнява контрол над иновационните процеси в регионите и да разработва общи иновационни показатели в целия ЕС, които ще демонстрират по-добре готовността на държавите- членки и на регионите за иновации;

54. Настоятелно призовава държавите-членки активно да повишават авторитета на научната кариера, като насърчават съществуващите стимули и предоставят награди като "Декарт", "Аристотел" и награди за млади учени и като предлагат атрактивни условия, за да привлекат най-блестящите и най-иновативните учени в Европа;

55. Настоятелно призовава Комисията, държавите-членки и регионалните органи да въведат и насърчават национални и европейски награди в областта на иновациите;

56. Счита, че с цел да се осигури по-широко обществено одобрение на стоки и услуги, които са плод на изследователска дейност, са необходими подходящи инструменти за защита на потребителите, които да повишат нивото на доверие и безопасност;

57. Подчертава, че иновациите са средство за подобряване на качеството на живот на европейските граждани, а не са самоцел; счита, че затова конкуренцията и либерализацията на пазара на стоки и услуги спомагат за постигането на тази цел по отношение на иновациите, но трябва да се съпътстват от мерки за контрол и защита на гражданите, където това е оправдано в интерес на обществото;

58. Счита, че иновационните дейности следва да бъдат по-добре подкрепени чрез информационни кампании и подчертава необходимостта от обмен на информация, получена от завършени проекти; в същото време препоръчва да се извлече поука от неправилните процедури при неуспешните проекти и да бъде отправено предупреждение за подобни грешки в други региони на ЕС;

59. Призовава Комисията, държавите-членки, регионалните и местни органи да гарантират всеобщ достъп до професионална дейност, основана на информационните и комуникационни технологии, за да улеснят електронното обучение и работата по електронен път като цяло;

60. Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета и на Комисията, както и на парламентите и правителствата на държавите-членки.

[1] ОВ L 205 от 6.8.2005 г., стр. 28.

[2] ОВ L 205 от 6.8.2005 г., стр. 21.

[3] ОВ L 412 от 30.12.2006 г., стр. 1.

[4] ОВ L 310 от 9.11.2006 г., стр. 15.

[5] ОВ С 323, 30.12.2006 г., стр.1.

[6] Приети текстове, P6_TA(2006)0301.

[7] Приети текстове, P6_TA(2006)0416.

[8] ОВ С 291 Е от 30.11.2006 г., стр. 321.

[9] Приети текстове, P6_TA(2007)0184.

[10] ОВ L 376 от 27.12.2006 г., стр. 36.

--------------------------------------------------