ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.12.2011 
SEC(2011) 1513 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНА  ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващ  
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
относно  европейски  фондове  за социално  предприемачество  
{COM(2011) 862 окончател eн} 
{SEC(2011) 1512 окончател eн}  
 
 1    1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  разглежда  социалните  предприятия  и 
финансирането  им от частни  инвестиционни  фондове . 
Социалните  предприятия  са предприятия , чиято  основна  цел е да упражняват  социално  
въздействие . Те въвеждат  новаторски  решения  за социални  и екологични  проблеми . 
Финансовите  постъпления  се реинвестират  в предприятието : тази форма  на стопанска  
дейност  дава достъп  до частно  финансиране  и устойчива  основа  на предприятието . 
Социално  ориентираните  предприемачи  управляват  предприятията  си по отговорен  и 
прозрачен  начин , и по-специално  чрез участието  на работниците , клиентите  и 
заинтересованите  страни , засегнати  от тяхната  стопанска  дейност .  
Социалните  предприятия  бележат  значителен  растеж ; вече 10 % от предприятията  в ЕС, 
които  осигуряват  заетост  на 11 милиона  платени  служители , в по-широк  смисъл  
принадлежат  към тази категория . Съсредоточаването  им върху  социалните  и 
екологичните  иновации  означава , че тези предприятия  по подразбиране  са ключ  към 
интелигентния , устойчив  и приобщаващ  растеж . Изключителната  важност  на такъв  
растеж  се открои  и по време  на консултациите  относно  Акта  за единния  пазар , който  
посочи  социалните  предприятия  като един  от 12-те „основни  лоста “ за ефективно  
подновяване  на единния  пазар .  
Инвестиционните  фондове  са ключов  проводник  на финансиране  за социалните  
предприятия , тъй като могат  да разширят  и задълбочат  наличното  финансиране , но 
консултациите  със заинтересованите  страни  показаха , че тези фондове  не разгръщат  
напълно  потенциала  си. Разпокъсаността  на националните  разпоредби  и липсата  на 
ясен  подход  за целия  ЕС към такива  фондове  затруднява  възникването  им, като по този 
начин  пречи  на установяването  на силен  сектор  на социалното  предприемачество  и 
способства  за неравномерното  му развитие . 
Настоящата  оценка  на въздействието  разглежда  варианти  за осигуряване  на 
ефективното  разгръщане  на пълния  потенциал  на такива  фондове . Като  се има предвид , 
че през 2010 г. дружествата  за управление  на активи  се разпореждаха  с активи  в размер  
на 8 000 милиарда  EUR, усилията  за увеличаване  на приноса  на този сектор  към 
социалното  предприемачество  могат  да донесат  значителни  бъдещи  ползи .  
2. В КАКВО  СЕ СЪСТОИ  ПРОБЛЕМЪТ ? 
Социалните  предприятия  често  зависят  от субсидии . Инвестиционните  фондове , които  
могат  да им помогнат  за преодоляване  на проблема  обаче  като правило  са малки  (с 
обем  от около  10 до 20 милиона  EUR) и поради  това са претоварени  и разпределени  
неравномерно  в ЕС (слабо  присъствие , концентрация  в една  или две държави -членки ). 
Същевременно  за инвеститорите , които  са избрали  социалните  предприятия  или 
социалния  сектор  в ЕС като целева  група  може  да се окаже  трудно  да изберат  или 
гласуват  доверие  на наличните  инвестиционни  фондове : налице  е объркващо  изобилие  
от конкуриращи  се наименования  и обозначения  на фондове , които  имат  за цел да 
предлагат  инвестиции  в социалното  предприемачество . Трансграничният  достъп  до 
инвеститори  се оказва  скъпоструващ  за фондовете  поради  разпокъсаност  на правилата : 
фондовете  работят  на местно  ниво , а в по-малки  пазари  е трудно  да се стартира  така, че 
 
 2    да бъде  достигнат  приемлив  размер . Понастоящем  нивата  на трансгранично  набиране  
на средства  са ниски  (според  една  оценка  те са под 4 %). 
Тези  проблеми  се коренят  в специфичните  характеристики  на социалните  предприятия : 
преследването  на социални  цели  чрез икономически  методи  изправя  както  
инвеститорите , така и фондовете , посредниците  на финансови  услуги  и регулаторните  
органи  пред  нови  предизвикателства . Настоящата  оценка  на въздействието  определи  
три основни  фактора , които  пораждат  проблеми .  
Основен  фактор  1: липса  на ясна  и сравнима  информация   
За инвеститорите  е трудно  да използват  информацията  за социалните  инвестиции  и 
фондовете , ориентирани  към социалните  предприятия . Разбирането  и сравняването  на 
инвестиционни  предложения  е ненужно  усложнено  с конкуриращи  се, противоречиви  
или припокриващи  се термини , наименования  и концепции . Наименованията , 
възникващи  на основата  на саморегулиране , не функционират  в целия  ЕС и не помагат  
на инвеститорите , насочили  се към социални  предприятия  да открият  съответните  
фондове  и да разберат  и сравнят  техните  предложения . 
Основен  фактор  2: измерването  и оценяването  на социалната  възвръщаемост  е 
трудно  
Да се представи  на инвеститорите  информация  за социалното  въздействие  е основно  
предизвикателство , свързано  с мисията  на социалните  предприятия . Възникват  
множество  инструменти  за измерване  и анализ  на социалното  въздействие  или 
резултатите . Конкуриращите  се, противоречиви  или припокриващи  се подходи  водят  
до разходи  за предприятията  и фондовете  и затрудняват  инвеститорите  при 
сравняването  на различни  фондове  или проследяването  на успеха  на инвестициите  им в 
постигането  на предвидените  социални  въздействия .  
Основен  фактор  3: структурите  на фондовете  не са адаптирани  към нуждите  на 
социалните  предприятия   
Националните  и европейски  разпоредби  относно  структурата  на фондовете , 
ориентирани  към социалните  предприятия  не винаги  са подходящи  за нуждите  на тези 
фондове , а разминаванията  в тези разпоредби  възпрепятстват  трансграничната  дейност . 
Това  води  до несигурност  за управителите  на фондовете , изобилие  от различни  форми  
и подходи  в целия  ЕС, а оттам  и към по-малко  ефективен  пазар  за подобни  фондове  в 
ЕС. 
3. ЗАЩО  ЕС ТРЯБВА  ДА ДЕЙСТВА  И КАКВИ  ЩЕ СА ПОСЛЕДИЦИТЕ  ОТ БЕЗДЕЙСТВИЕТО  
Ако ЕС не предприеме  действия , това би могло  да спре  развитието  на социалните  
предприятия  като надежден  модел  в Европа . Инвестиционните  фондове , ориентирани  
към социални  предприятия , не биха  достигнали  мащаба , необходим  за оказване  на 
значимо  влияние , което  ще лиши  тези предприятия  от разнообразно  и устойчиво  
финансиране . Освен  това фондовете  биха  запазили  неравномерното  си географско  
разпределение .   
Националните  надзорни  органи  биха  имали  твърде  малко  насоки  за оценяването  на 
фондове , претендиращи  да финансират  социални  предприятия . Досегашният  опит  на 
Комисията  в областта  на инвестиционните  фондове  и натрупаните  неотдавна  
 
 3    впечатления  в областта  на фондовете  за рисков  капитал  показват , че при липсата  на 
координация  на ниво  ЕС, за справяне  с установените  проблеми  възникват  разминаващи  
се подходи , било  то в посока  саморегулиране  или национални  правила . Това  се 
забелязва  особено  ясно  във връзка  с определението  за фондове  за социални  инвестиции  
и необходимите  за тях мерки  за прозрачност .  
Една  обща  и уеднаквена  рамка  за сектора  за целия  ЕС може  да се установи  само  на 
ниво  ЕС; този подход  би бил ефективен  за внасяне  на яснота  и определяне  на посоката  
в този жизненоважен  етап на развитието  на сектора . Добре  моделираните  мерки  сега ще 
се окажат  по-ефективни  от интервенцията  на по-късен  етап. 
4. ЦЕЛИ 
По принцип  целта  е да се гарантира , че социалните  предприятия  и предприемачество  са 
в състояние  да допринесат  максимално  за постигане  на целите  на ЕС за растеж  на 
заетостта , социалното  приобщаване  и сближаването . Социалните  предприятия  са 
основни  двигатели  за такъв  растеж  и подкрепата  за тях ще подпомогне  изграждането  на 
интелигентна , приобщаваща  и устойчива  икономика  на ЕС в бъдеще .  
По-конкретно , инвеститорите  следва  да могат  да се доверят  на инвестиционните  
фондове , ориентирани  към социалните  предприятия , тези фондове  следва  да могат  да 
набират  инвестиции  в целия  ЕС по икономически  ефективен  начин , а самите  социални  
предприятия  следва  да могат  да набират  ефективно  капитал .  
За постигане  на тези конкретни  цели  могат  да се определят  три оперативни  цели , 
насочени  към изброените  по-горе основни  фактори :  
– да се подобрят  яснотата  и сравнимостта  на предложенията  за социални  
инвестиции ; 
– да се подобрят  инструментите  за оценка  и анализ  на социалното  въздействие ; 
както  и 
– да се гарантира , че регулаторните  рамки  в целия  ЕС са съразмерни  и ефективни  
за постигане  на максималните  възможности  за набиране  на капитал  във 
фондовете  за социално  предприемачество . 
5. ВАРИАНТИ  
За всяка  оперативна  цел поотделно  бяха  определени  и оценени  варианти , макар  те да са 
кумулативни  и до известна  степен  взаимозависими . Първоначалните  варианти  бяха  
оценени  също  така по отношение  на най-добрия  начин  за изключване  на онези  
инвеститори , за които  са предвидени  другите  варианти . 
Общо  – варианти  за инвеститори , които  отговарят  на изискванията  
Описание  на вариантите  
G1 Без по-нататъшни  действия . 
 
 4    G2 Допускат  се инвестиции  от някои  инвеститори  с висока  нетна  стойност  на 
активите  и други  професионални  инвеститори  съгласно  правилата  на 
Директивата  за пазарите  на финансови  инструменти . 
G3 Привеждане  в съответствие  с правилата  на Директивата  за пазарите  на 
финансови  инструменти  относно  професионалните  инвеститори . 
G4 Включване  на инвеститори  на дребно  от масовия  пазар . 
Инвестиционният  пазар , ориентиран  към социалните  предприятия  понастоящем  е 
главно  под формата  на институционни  фондове , където  голяма  част от средствата  
постъпват  от частни  лица  с висока  нетна  стойност  на активите  и „бизнес  ангели “, както  
е на пазара  за рисков  капитал . Това  се дължи  главно  на рисковия  профил  и 
ликвидността  на такива  инвестиции  — те представляват  дългосрочен  ангажимент . В 
бъдеще  обаче  е възможно  най-големият  растеж  да се реализира  на масовия  пазар  на 
дребно .  
За да се осигури  ефективното  прилагане  от съществуващите  инвеститори  и за да се 
установи  съразмерен  режим , както  и предвид  актуалното  състояние  на пазара , на този 
етап предпочитанията  са насочени  към вариант  G2. Един  бъдещ  преглед  следва  обаче  
да вземе  предвид  възможни  мерки  за разширяване  на достъпа  на инвеститори  на 
дребно . 
А – варианти  за подобряване  на яснотата  и сравнимостта  
Описание  на вариантите  
A1 Без по-нататъшни  действия . 
A2  Разработване  на незадължителен  подход  относно  информацията , която  следва  да 
се предостави  във връзка  с инвестициите , ориентирани  към социални  
предприятия . 
A3 Създаване  на знак или марка  на ЕС за фондовете  за социално  предприемачество  
(ЕФСП ) и свързани  с нея мерки  за прозрачност . 
Варианти  А2 и А3 биха  могли  да подобрят  яснотата  и сравнимостта  на информацията  
относно  социалните  инвестиции , ориентирани  към социалните  предприятия . Вариант  
А2 би въвел  незадължителни  мерки  за целта  в опит  да улесни  координацията  на 
саморегулирането  и националните  мерки , докато  вариант  А3 би установил  общ за ЕС 
подход  чрез въвеждането  на наименование  („европейски  фонд  за социално  
предприемачество “) и свързани  с него  стандарти  за качество , които  биха  се използвали  
само  от фондове , спазващи  общите  задължения  за оповестяване  и общия  профил  на 
фондовете  (т.е. преобладаващи  инвестиции  в социални  предприятия ). При А3 може  да 
се създаде  обща  рамка  за информация  относно  видовете  социални  предприятия , в които  
отделните  фондове  ще инвестират , както  и подкрепата , която  се оказва  на избраните  за 
инвестиране  социални  предприятия . Ще се предоставя  и информация  относно  
възможните  въздействия  на инвестициите . 
Макар  че едно  наименование , както  е предвидено  във вариант  А3, изисква  грижи  за 
гарантиране  на строгото  му прилагане  и недопускането  на злоупотреби , то може  да 
предложи  най-големи  шансове  за подобряване  на яснотата  и сравнимостта  на 
 
 5    информацията  и повишаване  на доверието  в инвестиционните  фондове , ориентирани  
към социалните  предприятия . То ще предложи  „печат  за качество “ с висока  стойност  за 
одобрените  предприятия  в сектора  на социалното  предприемачество .  Ето защо  беше  
предпочетен  вариант  А3.  
В – варианти  за подобряване  на инструментите  за оценка  и анализ  на социалното  
въздействие  
Описание  на вариантите  
B1 Без по-нататъшни  действия . 
B2  Създаване  на форум  или група  от заинтересовани  участници , който  да 
координира  разработването  на инструменти , свързани  със социалното  
въздействие . 
B3 Изследване  на възможните  подходи  за оценка  и анализ  на социалното  
въздействие  на инвестиционните  фондове . 
B4 Установяване  на общ подход  за измерване  на социалното  въздействие  в целия  
ЕС. 
Вариант  В4 беше  отхвърлен  поради  рискове  за създаващия  стандартите  на този етап. 
Възникването  и развитието  на инструментите  за оценка  и анализ  на социалното  
въздействие  показва , че вариантите , насочени  към насърчаване  и улесняване  по-
нататъшните  изследвания  и диалога , са за предпочитане . Предпочетени  бяха  варианти  
В2 и В3. (Те не се изключват  взаимно ). Трябва  да се отбележи , че тъй като вариант  А3 
не зависи  от тези два варианта , напредъкът  по тях може  да доведе  до по-нататъшна  
стандартизация  на оповестяването  от вариант  А3 в бъдеще . 
С – гарантиране  на съразмерни  и ефективни  регулаторни  рамки  в целия  ЕС за 
постигане  на максималните  възможности  за набиране  на капитал  във фондовете  за 
социални  инвестиции . 
Описание  на вариантите  
C1 Без по-нататъшни  действия . 
C2  Насърчаване  на развитието  на фондове , ориентирани  към социалните  
предприятия  в съществуващите  рамки . 
C3 Разработване  на специфични  изменения  на съществуващите  рамки . 
C4 Създаване  на самостоятелен  режим  на ЕС, включващ  паспорт  за ЕФСП . 
Вариант  С2 беше  отхвърлен . Съществуващите  рамки  на ЕС не са приспособени  към 
възникващите  нужди  от финансиране  на социалните  предприятия , поради  което  този 
подход  наред  с незначителното  си отражение  върху  разходите  ще има и много  
ограничено  въздействие . Вариант  С4 беше  предпочетен  пред  С3, тъй като показа  по-
голяма  ефективност  в подкрепата  на фондовете  за социално  предприемачество ; 
въздействието  на двата  варианта  върху  разходите  ще бъде  до голяма  степен  сходно  (те 
 
 6    се различават  по-скоро  по отношение  на правните  форми , отколкото  по отношение  на 
естеството  на мерките ). 
Обобщение  на цялостното  предложение  
Единните  правила  съгласно  вариант  С4 биха  се съчетали  с мерки  за прозрачност  и 
наименование  съгласно  вариант  А3, за да установят  общо  за ЕС понятие  за фондовете  
за социално  предприемачество . За да се осигури  успешен  старт , управителите  на 
фондовете  ще могат  да предлагат  обозначените  фондове  в целия  ЕС след  
приключването  на проста  процедура  на регистрация  (за целта  тя ще предостави  паспорт  
на управителите  на фондове , които  не получават  паспорт  по Директивата  относно  
лицата , управляващи  фондове  за алтернативни  инвестиции ). Всеки  фонд  трябва  да 
инвестира  преобладаващо  в социални  предприятия  и да избягва  използването  на 
ливъридж . Ще се прилагат  някои  общи  правила  за осъществяването  на стопанската  
дейност  и организацията  на управителя  и ще се предприемат  стъпки  за отчетност  и 
прозрачност , включително  и относно  социалните  резултати  на фондовете . От 
компетентните  органи  на държавите -членки  ще се изисква  да упражняват  надзор  върху  
фондовете  и да отнемат  регистрацията  на управители , които  не спазват  изискванията .  
Подходът  се прилага  поетапно  и с натрупване , което  позволява  по-широка  
стандартизация  на измерванията  на социалните  резултати  и дава възможност  в бъдеще  
да се включат  и инвеститори  на дребно . В допълнение  се предвижда  и второ  ниво  на 
мерки  за изпълнение  по отношение  на прозрачността , които  подлежат  на допълнителна  
оценка  на въздействието . 
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ  НА ПРЕДЛОЖЕНИЯ  ПОДХОД  
Предимства  
При поетапен  подход  във възникващ  пазарен  сегмент  първоначално  се очакват  
натрупани  ползи , които  обаче  имат  потенциал  за по-значителен  принос  с 
разработването  на пазара .  
На мащаба  на непосредствените  и бъдещите  ползи  трудно  може  да се придаде  
количествено  измерение . Повишеното  доверие  в сектора , по-ефикасното  трансгранично  
набиране  на капитал  и по-ясното  разграничаване  на инвестициите , ориентирани  към 
социални  предприятия  от другите  видове  инвестиции  ще подпомогне  фондовете , което  
ще доведе  до по-силни  притоци  на капитали , по-добро  географско  разпределение  и 
жизнеспособност  на фондовете  и до по-развита  система , която  да намали  разходите  на 
социалните  предприятия .   
Повишеното  доверие , достъпът  до финансиране  и сравнимостта  на инвестициите  ще 
подпомогнат  инвеститорите  в ефективното  разпределяне  на капитала  им и като цяло  ще 
намалят  опасността  от недобросъвестни  продажби  и загуба  на доверие  в социалните  
инвестиции .  
Подобно  въздействие  върху  фондовете  и инвеститорите  безспорно  ще подпомогне  
социалните  предприятия  — ще насърчи  трайното  установяване  на сектора  и 
разнообразието  и устойчивостта  на наличното  финансиране . Един  процъфтяващ  сектор  
на социалните  предприятия  в целия  ЕС ще допринесе  за по-нататъшния  интелигентен , 
устойчив  и приобщаващ  растеж . Подобреното  частно  инвестиране  в социални  
 
 7    предприятия  също  така ще намали  финансовите  и други  тежести  върху  публичните  
финанси . 
Разходи  
Мерките  за прозрачност  и отчетност  вероятно  ще породят  някои  разходи  за постигане  
на съответствие  от страна  на фондовете , свързани  с промени  в системата  и процедурите  
за събиране  и предоставяне  на информация , както  и разходи  за разпространението  ѝ.  
Рационализирането  на трансграничното  набиране  на капитали  обаче  ще намали  
разходите  на фондовете , стремящи  се към такова  набиране . Тъй като разходите  се 
поемат  само  от търсещите  достъп  до новото  наименование  на социалните  
инвестиционни  фондове  на ЕС и свързаните  с него  права  за получаване  на паспорт , те 
са съразмерни  с икономическите  възможности , които  новата  рамка  открива .  
Новите  изисквания  могат  също  така непряко  да окажат  влияние  върху  самите  социални  
предприятия ; Възможно  е да възникнат  разходи , свързани  с искания  за доклади  и 
данни , необходими  за подобрената  прозрачност  на фонда , които  могат  да включват  и 
свързаните  с тях системи  или разходи  за събиране  на данни . Такива  разходи  обаче  
вероятно  ще се влеят  в обичайните  оперативни  разходи , свързани  със започването  на 
дейността  на фонда . По-добрата  координация  на мерките  в целия  ЕС би предоставила  
възможност  за намаляване  на припокриващите  се или конкуриращите  се мерки  и би 
довела  до по-рационализирана  среда  на социалните  предприятия . 
Възможно  е новите  мерки  да доведат  до известно  преразпределяне  на инвестициите  от 
други  видове  социални  инвестиционни  фондове  или благотворително  подпомагане , но 
няма  данни  за мащаба  на въздействието , което  може  да се очаква  при подобно  
преразпределение . 
Мониторинг  и оценка  
Ще са необходими  значителни  стъпки  за бъдещия  мониторинг  и оценка , особено  
предвид  кумулативното  въздействие  на мерките .  
Въздействието  на разгледаните  тук мерки  върху  ефективността  на пазара , включително  
върху  нивата  на въвеждане  на новата  рамка , върху  трансграничното  привличане  на 
капитали  и размера  и разходите  на фондовете  за социално  предприемачество  в ЕС ще 
трябва  да бъде  подложено  на внимателно  наблюдение , за да стане  възможно  бъдещото  
настройване  на рамката . Оценките  на непреките  разходи  за социални  предприятия , 
включително  въздействия  върху  предприятията , които  се възползват  от мерките  в 
сравнение  с тези, които  не се възползват , както  и на географското  разпределение  на 
фондовете , ще трябва  в бъдеще  да се преразгледат . Мониторингът  на нивата  на 
съответствие  с мерките  на национално  ниво  и ниво  ЕС също  ще бъде  важен .  
Прецизирането  на мерките  относно  оценката  на социалните  и екологични  методики  ще 
бъде  основна  част от бъдещата  работа . 
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  подкрепя  стъпките  на ЕС за разработване  на 
координирана  и последователна  рамка  за инвестиционните  фондове , ориентирани  към 
социални  предприятия . Липсата  на доверие  в предложенията  за социални  инвестиции  
възпрепятства  развитието  на фондовете , подкрепящи  социалните  предприятия , а зле 
 
 8    разработените  режими  по отношение  на тези фондове  и неефективния  трансграничен  
достъп  до инвеститори  спират  растежа . 
Настоящата  оценка  стига  до заключението , че най-ефективният  и ефикасен  подход  за 
преодоляване  на тези проблеми  е специална  рамка  за европейските  инвестиционни  
фондове  за социални  предприятия , която  да предоставя  право  на паспорт  на 
управителите  на тези фондове . За да имат  успех , такива  фондове  трябва  да инвестират  
предимно  в социални  предприятия  и да предоставят  информация  ясно  и ефективно , 
включително  такава  за социалните  им резултати . 
Действайки  сега, Комисията  може  да подпомогне  растежа  на сектора  на социалните  
предприятия , да стимулира  и разшири  инвестиционните  избори  в целия  ЕС и да 
увеличи  съвкупността  от капитали , от които  инвестиращите  в социални  предприятия  
фондове  могат  да се възползват . Това  ще засили  ангажимента  на ЕС към социалните  
предприемачи  и към интелигентния , приобщаващ  и устойчив  растеж , за който  те 
допринасят .