Кратко изложение

I. Схемите за подкрепа на проектни проучвания (ПП) и изграждане на нови инфраструктури (ИНИ) представляват част от политиката на ЕС за развиване на европейски изследователски инфраструктури на високо ниво. Финансовият принос за осъществяването на проекти по Шестата рамкова програма за изследвания (6РП) (2002—2006 г.) възлиза на 140 милиона евро.

II. По време на одита беше проверено дали двете схеми са допринесли за развитието на плътна научноизследователска инфраструктура от най-високо качество и с най-добри резултати в Европа, както и за нейното оптимално използване в европейски мащаб в зависимост от потребностите на изследователската общност. По-специално, при одита беше разгледано дали схемата за подкрепа на ПП е била полезна за отговорните за вземане на решения органи и дали схемата за подкрепа на ИНИ е довела до реално изграждане на нови инфраструктури. Също така бяха разгледани предприетите действия за насърчаване на използването на допълващи се източници на финансиране за изследователски проекти.

III. Палатата достигна до следните заключения:

- схемата за подкрепа на ПП беше оценена положително от интервюираните представители на изследователската общност, като според тях чрез нея се предоставя финансиране за критичния ранен етап от развитието на инфраструктурите и се насърчава сътрудничеството между потенциални конкуренти в изследователската сфера в Европа;

- предоставената от Общността подкрепа за изграждане на нови инфраструктури е оказала ограничено въздействие по отношение на създаването на мрежа от изследователски съоръжения в Европа. Схемата за подкрепа на ИНИ не е имала голям катализиращ ефект и, въпреки че финансовата подкрепа за ИНИ е довела до някои технически подобрения на инвестиционните проекти по схемата, повечето подкрепени проекти биха се осъществили независимо от това дали получават подкрепа от Общността или не;

- Комисията не е насърчавала активно използването на други налични източници на финансиране за изследователски инфраструктури в Европа, въпреки че изразява своята подкрепа за тази възможност в различни официални документи.

IV. Палатата препоръчва на Комисията да преразгледа въпроса дали проектите за ИНИ следва да се финансират от бюджета за изследвания, като се вземат предвид констатациите относно тяхната европейска добавена стойност. Освен това целите на схемите трябва да бъдат ясни и реалистични. Комисията следва да обмисли какво се стреми да постигне чрез използването на допълнителни източници на финансиране и ако смята, че тяхното съчетаване е възможно с оглед на по-доброто усвояване на средствата на ЕС, тя следва да предприеме необходимите действия.

Въведение

1. Настоящият доклад засяга разходите на ЕС по схемите за подкрепа на проектни проучвания (ПП) и изграждане на нови инфраструктури (ИНИ) в областта на изследователските инфраструктури (ИИ) по Шестата рамкова програма за изследвания (6РП) (2002—2006 г.).

2. Понятието "изследователска инфраструктура" се отнася до съоръженията и ресурсите, които осигуряват основните услуги, необходими на изследователската общност в двете изследователски сфери — академичната и индустриалната. Изследователските инфраструктури могат да бъдат концентрирани на едно място, да представляват мрежа от разпределени ресурси или да бъдат "виртуални", т.е. услугите да се предоставят по електронен път [1].

Изследователските инфраструктури се съфинансират от бюджета на ЕС за изследвания

3. От 1984 г. насам дейностите в областта на изследванията и технологичното развитие на Общността (ИТР) се финансират чрез многогодишни рамкови програми, в които се залагат научни и технологични цели за определен програмен период. Осигуряването на специална подкрепа за изследователски съоръжения започва с Втората рамкова програма (2РП) (1987—1991 г.). Първоначалната цел е подобряване на достъпа на научната общност до националните изследователски инфраструктури, но впоследствие целта става по-широкообхватна и включва подкрепа за мрежи за сътрудничество и за изследователски дейности с оглед подобряване на качеството и количеството на предоставяните от инфраструктурите услуги, както и за разработка на ново научно оборудване [2]. От 2РП досега предоставяната финансова подкрепа се е увеличила значително (вж. фигура 1).

Фигура 1

Разходи по програмите за изследователски инфраструктури

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска комисия.

4. Общата цел на дейностите в областта на изследователските инфраструктури по 6РП е да се насърчава развитието на "плътна научноизследователска инфраструктура от най-високо качество и с най-добри резултати" в Европа. Това трябва да е съобразено с потребностите на изследователската общност, както и с "европейската добавена стойност", която се създава с разширяването на подобни инфраструктури в цяла Европа.

5. Според анализа на Комисията от 2000 г. разработването на модерни изследователски съоръжения в Европа е възпрепятствано от:

- липсата на координирани механизми за оценка на потребностите и поставяне на междунационални и интердисциплинарни приоритети;

- липсата на съгласувана европейска позиция относно участието в проекти от световен мащаб;

- трудностите при сключването на международни споразумения за финансиране;

- пречките пред транснационалния достъп до съоръжения; и

- слабата координация между операторите на инфраструктурите и произтичащата от това липса на критична маса в технологичното развитие на инфраструктурите [3].

6. За да спомогне за преодоляването на често срещани трудности при създаването на нови изследователски съоръжения, Комисията предложи предоставяната по 6РП подкрепа да бъде насочена към широкомащабни изследователски съоръжения в Европа. Бяха установени пет схеми за подпомагане в следните области:

- Транснационален достъп,

- Интегриращи дейности,

- Изграждане на комуникационни мрежи,

- Проектни проучвания,

- Изграждане на нови инфраструктури.

7. За схемите за подпомагане на ПП и ИНИ по 6РП беше отпуснат бюджет в размер на 140 милиона от общо 715 милиона евро, предназначени за подкрепа на инфраструструктури (вж. краткото представяне във фигура 2).

Фигура 2

Схемите "Проектни проучвания" и "Изграждане на нови инфраструктури" по 6РП

+++++ TIFF +++++

Проектни проучвания

8. Проектните проучвания имат за цел да проверят приложимостта на потенциални бъдещи изследователски съоръжения (в това число разработката на ново техническо оборудване). Схемата за подкрепа на ПП е предназначена за подкрепа на проучванията за приложимост и техническата подготвителна работа за новите инфраструктури, които очевидно трябва да са от европейски мащаб и интерес. Също така може да се предоставя подкрепа за съоръжения със световно значение, които не се намират извън Европа, но в които ще участват европейски организации.

9. Одитираните от Палатата проекти за ПП (вж. приложение I) обхващат теми като лазери със свободни електрони, ускорители/ колайдери, големи оптични инфрачервени телескопи, както и създаване на центрове за аквакултури. В каре 1 е даден пример за проектно проучване.

Каре 1

Проектът SKADS

Една от целите на проекта Square Kilometre Array Design Study (SKADS) е разработване на разходно-ефективна технология за радиоастрономията в бъдеще. Общият размер на финансовата подкрепа от ЕС е 10,4 милиона евро, приблизително една трета от цялата стойност на проекта. Изпълнителят на проекта — консорциумът SKADS — се състои от 26 участници от девет държави членки на ЕС, Южна Африка, Канада, Австралия и Русия.

Това проектно проучване потвърди, че Square Kilometre Array (SKA) — гигантски радиотелескоп, разположен на няколко континента, може да се построи с по-прости и евтини конструкции от първоначално предвидените стотици конвенционални антени.

Впоследствие проектът SKA беше включен в "Европейската пътна карта за научноизследователски инфраструктури" (вж. точки 16 и 17). Изпълнението на фаза 1 е планирано за 2012—2016 г.

Изграждане на нови инфраструктури

10. Схемата за подкрепа на ИНИ има за цел да подпомага развитието на нови или разширени инфраструктури. Както и при схемата за проектни проучвания, подкрепа може да се предоставя и за съоръжения от световно значение, разположени извън Европа, но в които се планира участие на европейски организации. Допустимите проекти могат да са насочени към изграждане на традиционни сгради, но биха могли да включват например и система от антени в пустинята в Атакама в Чили или виртуална инфраструктура като например дигитализиран архив с разпределен достъп за подобряване на лингвистичните изследвания (вж. приложение II за одитираните проекти по схемата за подкрепа на ИНИ). В каре 2 е даден пример за такъв проект.

Каре 2

Проектът CeMaCE

Tjärnö Marine Biological Laboratory (TMBL) е лаборатория по морска биология в Швеция. Заедно с Akademiska Hus, притежаваща основната част от университетската собственост в Швеция, TMBL строи Център за морска екологична химия (Centre for Marine Chemical Ecology — CeMaCE). Този мултидисциплинарен център ще предостави на европейските изследователи достъп до лаборатории, техника и научни знания. Центърът има пряк достъп до морето от брега на фиорда Костер и съчетава молекулярна биология, екология и еволюционна биология — комбинация, чрез която се установява иновативен подход към морската екологична химия.

Европейската финансова подкрепа в размер на над 900000 евро е използвана основно за изграждане на морски екотрон — съоръжение, което предоставя експериментална екологична среда, с което се контролират няколко фактора, свързани с околната среда — и допринася за създаването на лаборатории за морска екология. Общият размер на разходите за проекта възлиза на 9 милиона евро.

Подбор на проекти

11. Проектите по схемите за подпомагане на ПП и ИНИ по 6РП са подбрани след покана за предложения, публикувана през ноември 2003 г. [4] Максималният процент на съфинансиране на проектите за ПП и ИНИ по 6РП е съответно 50 % и 10 %. Поканата е била отворена за проекти във всички области на науката и технологиите и Комисията е получила 121 предложения на обща стойност 387 милиона евро. Тъй като Комисията, в съгласие с Програмния комитет (който се състои от представители на държавите членки и асоциираните страни), е счела, че много добри предложения биха били изключени, ако се запази примерният бюджет от 70 милиона евро [5], тя е увеличила бюджета по тази покана на 140 милиона евро.

12. Предложенията за проекти бяха оценени от мултидисциплинарна комисия от 62 независими експерти по четири критерия:

- добавена стойност за Европейския съюз;

- научна и технологична стойност;

- съобразност с целите на схемата; и

- качество на управлението.

13. Седемдесет и седем проекта са оценени като подходящи. От тях 30 проекта са получили финансова подкрепа, като са отпуснати 92 милиона евро за 19 проектни проучвания и 48 милиона евро за девет проекта по схемата за ИНИ [6].

Изследователските проекти могат да бъдат съфинансирани и от Структурните фондове

14. Освен финансовите средства от управлявания от Комисията бюджет за изследвания, отпускани по различните рамкови програми, развитието на изследователски съоръжения може да се подпомага и от Структурните фондове на ЕС, които се финансират от бюджета на ЕС, но се управляват от държавите членки. Като потенциален източник на финансиране предвидените 3 милиарда евро за областта "Инфраструктура за изследвания, технологично развитие и иновации" от Структурните фондове за периода 2000—2006 г. представляват значително по-голяма сума от 715 милиона евро, отпуснати за изследователски инфраструктури по 6РП. Във фигура 3 са представени съответните суми и максималните проценти на съфинансиране при различните източници на финансиране.

Фигура 3

Сравнение между Структурните фондове и рамковите програми за изследвания и технологично развитие

| 6РП | СФ 2000—2006 г. | 7РП | СФ 2007—2013 г. |

Програмен период | 2002—2006 г. | 2000—2006 г. | 2007—2013 г. | 2007—2013 г. |

Бюджет за изследвания, технологично развитие и иновации (в милиони евро) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Бюджет за инфраструктури за изследвания, технологично развитие и иновации (million euro) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Допустими проекти | ЕС и асоциирани страни | Цел 1: 2412 Цел 2: 681 Инициатива на EС: 35 | ЕС и асоциирани страни | Конвергентни региони: 7363 Регионална конкурентоспособност и заетост: 2247 Европейско териториално сътрудничество: 148 |

Максимален процент на съфинансиране | ПП: 50 % ИНИ: 10 % | Цел 1: 75 % — 85 % Други цели: 50 % | ПП: 50 % ИНИ: 3—6 млн. евро на проект | Конвергентни региони: 75 %—85 % Регионална конкурентоспособност и заетост: 50 %—85 % Европейско териториално сътрудничество: 75 %—85 % |

Промени в подхода на Комисията при 7РП

15. Седмата рамкова програма (7РП) [7] (2007—2013 г.) въвежда някои промени в областта на изследователските инфраструктури спрямо 6РП. Възприетият подход за схемата за подпомагане на ПП като цяло остава непроменен, но са направени промени в схемата за подкрепа на ИНИ по отношение на подбора на проекти и фокусът на финансирането преминава от фазата на изграждане към подготвителната фаза.

16. В 7РП подходът по отношение на подбора на проекти е по-скоро "отгоре надолу" и избраните за подпомагане проекти са предимно тези, включени в "Европейската пътна карта за нови научноизследователски инфраструктури", която представлява списък, изготвен от Европейския стратегически форум за научноизследователски инфраструктури (European Strategy Forum on Research Infrastructures — ESFRI).

17. Форумът ESFRI има за цел да изготви съгласуван подход по отношение на европейските политики в областта на изследванията. Той се състои от експерти, назначени от министрите, отговарящи за изследванията в държавите членки и асоциираните страни, както и представител на Комисията. В "Пътната карта" са изложени научните потребности в областта на изследователските инфраструктури в Европа за период от 10 до 20 години и са посочени проектите, които се считат за жизненоважни за развитието на науката и иновациите в Европа.

Обхват и подход на одита

18. Целта на одита беше да се направи оценка на схемите за финансиране на ИНИ и ПП и техния принос за постигането на целите на дейностите за развитие на изследователски инфраструктури през периода на 6РП (2002—2006 г.).

19. За тази цел при одита бяха разгледани следните въпроси:

а) Схемата за подпомагане на проектни проучвания довела ли е до осъществяване на проучвания за приложимостта и подготвителна работа, които са били полезни на отговорните за вземането на решения органи при създаването на нови изследователски инфраструктури?

б) Схемата за подкрепа на ИНИ катализирала ли е ефективно изграждането на нови инфраструктури?

в) Комисията предприела ли е действия за насърчаване на използването на допълнително финансиране, упоменато в решението за 6РП, в рамките на схемите за подкрепа на ПП и ИНИ?

20. Одитът включи:

- анализ на правната основа в областта на изследователските инфраструктури и по-специално установяването на схемите за подпомагане на ПП и ИНИ;

- преглед на процедурите за подбор и мониторинг на проектите (включително всички свързани с тях оценъчни доклади);

- интервюта със служители на Комисията, представители на най-големите европейски изследователски организации и представители на министерствата, отговарящи за изследванията, в осем държави членки (Белгия, Чешката република, Германия, Италия, Нидерландия, Полша, Швеция и Обединеното кралство);

- одити на място на извадка от девет от общо 19 проектни проучвания и на всичките девет проекта по схемата за ИНИ; и

- онлайн проучване сред всички неуспешни кандидати.

Одитираният период е програмният период на 6РП (2002—2006 г.). Проверените проекти са изброени вприложения IиII.

Констатации и оценки

Схема за подкрепа на проектни проучвания

Като цяло целите са постигнати

21. Целта на схемата за подкрепа на проектни проучвания е да подпомага проучванията за приложимостта на проектите и техническата подготвителна работа за нови инфраструктури с ясно европейско измерение. Схемата беше оценена от Палатата като успешна тогава, когато:

- финансирането от ЕС е спомогнало за осъществяването на проучвания, които в средносрочен и дългосрочен план са довели до разширяването на мрежата от изследователски съоръжения с европейско измерение; и

- съфинансираните проучвания очевидно са имали добавена стойност за Европейския съюз.

22. Вследствие на проведените одитни интервюта Палатата отбеляза, че като цяло участниците оценяват положително схемата за подкрепа на проектни проучвания и считат, че осъществяването на проектно проучване е довело до повишаване на информираността и увеличаване на подкрепата от страна на националните органи, отговорни за вземането на решения. Голяма част от проектите впоследствие са включени в списъка на ESFRI (вж. точки 16 и 17), с което се увеличава вероятността те да бъдат осъществени (вж. фигура 4).

Фигура 4

Развитие на деветте проекта по схемата за ПП, одитирани от Палатата

+++++ TIFF +++++

23. По време на интервютата координаторите на проектите и представителите на държавите членки също така отбелязаха, че осигурената от Общността подкрепа за проектни проучвания е била важна за успешното преминаване на етапите от разработването на дадена идея до реалното осъществяване на проект. Подкрепата е дала възможност на учените да подготвят и представят своите предложения по структуриран начин. Повечето координатори на проекти смятаха, че възможността за сътрудничество между няколко институции в рамките на съвместни предприятия е била ценен и смислен елемент от тази схема за подпопомагане. В каре 3 е даден пример за сътрудничество между водещи европейски изследователски институции, които иначе биха били конкуренти.

24. Бенефициентите и представителите на изследователски организации заявиха, че по отношение на осигуряването на финансиране фазата на проучване на инфраструктурен проект е най-трудна, особено в случаите, когато е необходимо международно сътрудничество. По тази причина схемата за подкрепа на ПП, при която Комисията се ангажира да осигури до 50 % от общите разходи, се смята за важна от интервюираните лица, тъй като тя е предоставила рамка за разработване на широкомащабни европейски проекти. Интервюираните считат, че е трудно да се установи паневропейско сътрудничество чрез механизми с по-голяма национална или регионална насоченост.

Каре 3

Проектът EUROFEL

Проектното проучване EUROFEL е съвместно усилие на 16 европейски изследователски институции да се подготвят за изграждането на следващо поколение лазери със свободни електрони, които да бъдат построени като инфраструктура с разпределен достъп в седем европейски центъра.

Първоначално са съществували седем различни, конкуриращи се проекта за изграждането на лазери със свободни електрони в пет европейски държави. Комисията обаче е посъветвала отделните институции да представят съвместно предложение, подобрявайки по този начин европейското сътрудничество в тази сфера. За някои участници основната полза от проекта е сътрудничеството между различните институции, които иначе биха се конкурирали.

Успехът на проектното проучване може да се измери с факта, че проектът е включен в "Европейската пътна карта за изследователски инфраструктури" и неговото изграждане е планирано за следващите 8 до 12 години.

Схема за подкрепа на изграждането на нови инфраструктури (ИНИ)

Катализиращ ефект и европейска добавена стойност

25. Критериите за предоставяне на средства от ЕС по схемата за подкрепа на изграждането на нови инфраструктури (ИНИ) не са достатъчно конкретни. Решение на Съвета 2002/835/ЕО [8] постановява, че по схемата следва да се предоставя минималното финансиране, необходимо за "катализиране" на дейността, като по-голямата част от разходите по изграждането и функционирането на инфраструктурите се осигурява от национални или други източници на финансиране. Катализаторът представлява нещо, което ускорява или стимулира реакция или процес. Според Палатата това предполага, че предоставянето на финансиране за ИНИ следва да води до изпълнение на проекти, които иначе не биха се осъществили.

26. В Решение 2002/835/ЕО също така се пояснява, че финансирането се предоставя въз основа на подробна обосновка "с оглед на европейската добавена стойност". Работната програма на Комисията за 2002—2003 г. за 6РП тълкува изискването за допустимост по схемата за ИНИ по следния начин — подкрепа за ИНИ ще се предоставя тогава, "когато подобна подкрепа би могла да има важен катализиращ ефект по отношение на европейската добавена стойност". Както е посочено в работната програма, това може да се демонстрира посредством по-голяма атрактивност и/или подобрени услуги за изследователската общност в Европа чрез:

- по-широк достъп до предлаганата инфраструктура,

- по-напреднала технология,

- по-голяма гъвкавост спрямо интердисциплинарните науки,

- по-подходящ отговор на нуждите на изследователската общност.

27. Палатата провери всички проекти за ИНИ и разгледа начина, по който Комисията е приложила гореспоменатите изисквания за допустимост, изложени в Решение 2002/835/ЕО и доразвити в работната програма на Комисията за 2002—2003 г.

28. Във връзка с важния въпрос за достъпа на европейските изследователи до инфраструктури Палатата установи, че средствата на Комисията са били насочени към финансиране на изграждането или закупуването на оборудване, без да се осигури в достатъчна степен достъпът на изследователите до него.

Слаб "катализиращ ефект"...

29. За да оцени дали подкрепата за изграждане на нови инфраструктури (ИНИ) е имала "катализиращ ефект", Палатата разгледа:

- периода между началната дата на проекта и датата на подписване на договор с ЕС, който показва значението на финансирането за осъществяването на проекта;

- дали решението за отпускане или отказ на финансиране за проекта е било решаващо за стартирането или продължаването на проекта; и

- възгледите на основните заинтересовани страни по въпроса доколко инвестицията на ЕС е послужила като катализатор на други инвестиции в проекти.

Фигура 5

Времева рамка, представяща началото на проекта и момента на подписване на договор

+++++ TIFF +++++

30. При извършения от Палатата одит беше установено, че седем от деветте проекта за ИНИ са стартирали преди съответните решения на Комисията и последващото подписване на договори (вж. фигура 5). Осмият проект е започнал след решението на Комисията, но преди подписването на договор.

31. Тъй като в повечето случаи изпълнението на проектите е започнало преди подписването на договор и тъй като подкрепата от EС за проекти за ИНИ е ограничена до максимум 10 % от общата стойност на проекта [9], липсват доказателства, че финансирането от ЕС е било решаващ фактор при вземането на решение дали проектите да стартират или не (вж. примера в каре 4).

32. По време на интервютата представителите на европейски изследователски организации и на министерствата на държавите членки заявиха, че схемата за подпомагане на ИНИ не е "катализирала" дейностите, за които е отпусната подкрепа, поради малкия размер на наличното финансиране, както и поради факта, че по дефиниция предоставянето на само 10 % от общата стойност на проекта е недостатъчно, за да се постигне катализиращ ефект.

Каре 4

Фаза 1 на проекта DIRAC

Целта на изграждането на международния ускорител в Центъра за изследвания на йони и антипротони в Дармщат (Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre — DIRAC) е подобряване на съществуващите ускорители с оглед на бъдещи изследвания на произхода на вселената. Този проект, който се предвижда да бъде съфинансиран от 14 партньори (11 държави членки на ЕС, Китай, Индия и Русия), включва както изграждане на нова инфраструктура (магнит), така и модернизиране на съществуваща инфраструктура (синхротронен ускорител и спектрометър).

Финансирането от ЕС в размер на 10,4 милиона евро е предназначено за подпомагане на първата фаза на проекта, оценена на 104 милиона евро. Общият размер на инвестицията се очаква да бъде около 1,2 милиарда евро. При подписването на договора с Комисията проектът вече е бил в процес на изпълнение.

33. Подобна забележка беше отправена и в доклада на комисията за оценка: "[…] според експертите финансирането от ЕО е имало по-голям ефект по отношение на проектните проучвания, отколкото при проектите за изграждане на нова инфраструктура, тъй като тези проекти биха се осъществили така или иначе и понякога ползата от помощта на ЕС в размер на 10 % не е много очевидна." [10]

34. В своите отговори на одитното проучване девет от десетте участващи неуспешни кандидати потвърдиха, че решението на Комисията относно финансирането не е имало съществено значение за осъществяването на проектите и повечето кандидати са започнали изпълнението на своите проекти, въпреки че им е било отказано финансиране, макар че понякога това е довело до намаляване на обхвата на проектите (вж. фигура 6).

35. Когато Палатата зададе подобен въпрос на координаторите на одобрени проекти за ИНИ, трима от четирима отговориха, че техните проекти биха се осъществили дори и при отрицателно решение на Комисията (вж. също фигура 6).

Фигура 6

Осъществяване на одобрени и отхвърлени предложения

Осъществихте ли проекта въпреки отрицателното решение за финансиране от ЕО? | Едно отрицателно решение за финансиране от ЕО би ли спряло изпълнението на проекта? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Проучване сред неуспешни кандидати | Интервюта с координатори на проекти |

...но подкрепата за ИНИ е спомогнала за закупуването на допълнително или по-добро оборудване

36. Въпреки че финансирането от ЕС, с което се добавят 10 % към одобрените на национално ниво разходи, е имало слаб "катализиращ ефект" що се отнася до проектите като цяло, то е дало възможност да се закупи или разработи допълнително оборудване, което не е било предвидено в първоначалното проектно предложение. Следователно финансирането от ЕС е допълнило националното финансиране и в този смисъл е спомогнало за разширяването и подобряването на технологиите в рамките на инфраструктурите. В някои случаи то е улеснило интердисциплинарното използване на съоръженията.

Допълващи се източници на финансиране

Комисията подкрепя допълването на финансирането от други източници, но не предприема достатъчно действия

37. Както вече беше споменато в точка 14, освен финансирането на инфраструктури от бюджета за изследвания, подкрепа от Общността може да бъде предоставена и по Структурните фондове в рамките на регионалните и кохезионните политики. ЕИБ също може да финансира проекти за изследователски инфраструктури с европейско измерение.

38. Двойното финансиране и представянето на едни и същи видове разходи за подпомагане по различни схеми не е разрешено. Съфинансирането на проект от различни механизми на финансиране на ЕС рядко е възможно поради специфичните правила за съфинансиране на всеки инструмент. Използването на взаимно допълващи се източници на финансиране обаче е позволено. Допълняемост на финансирането означава използване на различни източници на финансиране за различни проектни дейности, които се осъществяват свързано или последователно [11].

39. Възможността да се използва финансиране от различни допълващи се европейски източници се подкрепя в различни документи на Общността. В своя доклад от май 2000 г. [12] Европейският парламент силно насърчава използването на взаимно допълващи се източници на финансиране за рамковите програми за изследвания и други общностни политики, по-специално Структурните фондове. В Съобщението на Комисията "Към Европейско научноизследователско пространство" [13] се упоменава, че в областта на изследователските инфраструктури следва да се използва потенциалът за съчетаване на средства от Структурните фондове, заеми от ЕИБ и финансиране по 6РП.

40. Използването на допълващи се източници на финансиране по схемите за подкрепа на ПП и ИНИ е разгледано също така в решенията за създаване на 6РП [14] и специфичната програма "Структуриране на Европейското научноизследователско пространство" [15]. Проектните проучвания следва да се предприемат въз основа на систематично изследване на "възможностите за принос от други източници, включително от ЕИБ или Структурните фондове, за финансирането на тази инфраструктура". Подпомагането по схемата за ИНИ "може да допълва приноса от ЕИБ или Структурните фондове за финансирането на тази инфраструктура". Използването на допълнително финансиране се споменава и в работната програма за изследователски инфраструктури [16].

41. Специалното предназначение на съчетаното използване на структурни, кохезионни и други източници на финансиране с финансиране за изследвания е да се реализира потенциалът на конвергентните региони на ЕС по отношение на тяхното развитие в областта на промишлеността и научните изследвания.

42. Въпреки че Комисията насърчава използването на взаимно допълващи се източници на финансиране в посочените по-горе решения и документи, тя не е разгледала обстойно този въпрос по време на изпълнението на 6РП. Не са предоставени насоки, които да помогнат на координаторите на проекти да търсят потенциално съчетаване на финансирането, и на практика през този период нито един проект за ИНИ не използвал финансиране от Структурните фондове, нито заеми от ЕИБ. Повечето неуспешни кандидати, участвали в проучването, заявиха, че не са били информирани за възможността да се използват взаимно допълващи се източници на финансиране (вж. фигура 7).

43. Комисията следва също така да предприеме практически стъпки към подходящото управление на допълващите се източници на финансиране, напр. чрез проверки за двойно финансиране или недопустимо съфинансиране. Беше отбелязано обаче, че:

i) съответните генерални дирекции ("Изследвания" и "Регионална политика") не са установили обща дефиниция за "изследователска инфраструктура",

ii) двете генерални дирекции не са разполагали със средства за кръстосано предаване на информация за проектите, допустими за финансиране едновременно по 6РП и по Структурните фондове, и

iii) в рамките на политиката на сближаване не са разработени специфични инструменти и бази данни за управление и съгласуване на допълващото се финансиране.

Фигура 7

Информация относно възможностите за допълване на финансирането от други източници — резултати от проучването на ЕСП сред неуспешни кандидати

Информирани ли сте от Комисията или националния орган за контакт относно възможността да допълните финансирането по програмата за изследователски инфраструктури с други източници на финансиране от ЕС?

+++++ TIFF +++++

Заключения и препоръки

44. Палатата счита, че схемата за подкрепа на ПП е изпълнила основните си цели, но оценява, че схемата за подкрепа на ИНИ е с ниска добавена стойност.

Схемата за подкрепа на проектни проучвания била ли е полезен инструмент за отговорните за вземане на решения органи?

45. Представителите на изследователската общност като цяло имат положително мнение за схемата за подкрепа на проектни проучвания. Според тях схемата е осигурила възможност за структурирано разработване на научни идеи чрез тестване на осъществимостта на потенциални бъдещи изследователски съоръжения. Предоставената възможност за сътрудничество между различните институции е особено добре приета. Този процес е спомогнал за вземането на решение кои проекти заслужават да бъдат подкрепени и повечето одитирани проекти от схемата за ПП са включени в списъка на ESFRI.

Схемата за подкрепа на ИНИ катализирала ли е изграждането на нови инфраструктури?

46. Финансирането по схемата за подкрепа на ИНИ не е имало решаващо значение за изпълнението на проектите. Осигурената подкрепа за ИНИ е дала възможност за известна техническа модернизация на съответните проекти чрез придобиване на ново или по-добро оборудване. Схемата за подкрепа на ИНИ обаче не е довела до изграждане на нови инфраструктури, а по-скоро е предоставила допълнително финансиране за проекти, които биха се осъществили независимо от наличието на подобна схема.

Препоръка 1

Комисията следва да преразгледа въпроса дали в бъдещите рамкови програми проектите за ИНИ трябва да се финансират от бюджета за изследвания, като се имат предвид констатациите на Палатата относно европейската добавена стойност и катализиращия ефект.

Комисията следва да гарантира, че целите на схемата са ясно заявени и разбираеми за всички, както и че са реалистични с оглед на размера на предвиденото финансиране в съответната област.

Комисията предприела ли е действия относно използването на допълващи се източници на финансиране?

47. Въпреки че в решението за 6РП е включена възможността за финансиране на проекти за ПП и ИНИ от допълващи се източници от бюджета на ЕС, Комисията не е подкрепяла активно тази възможност и съответно тя не е била използвана.

Препоръка 2

Комисията следва да разясни какво смята да постигне чрез включването в законодателството на възможността за допълване на средствата от други източници. Тя следва да обмисли предимствата и недостатъците на подобно финансиране, както и свързаните с него ползи и разходи. Ако Комисията счита, че може да има полза от съчетаването на целеви средства на ЕС, заеми от ЕИБ и национално финансиране, тя следва активно да насърчава използването на допълващи се източници на финансиране, като същевременно осигурява адекватен контрол, за да предотврати или открие всички случаи на погрешно използване на тази възможност.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 5 май 2010 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] "Подкрепа за изследователските инфраструктури съгласно специфичната програма в рамките на 6РП "Структуриране на Европейското научноизследователско пространство", работна програма за периода 2002—2003 г.", стр. 1.

[2] Решение на Съвета 1999/173/ЕО от 25 януари 1999 г. относно приемане на специфична програма за изследвания, технологично развитие и демонстрация в областта на нарастването на човешкия изследователски потенциал и подобряването на базата социално-икономически знания (1998—2002 г.) (ОВ L 64, 12.3.1999 г., стр. 105).

[3] Вж. Работен документ на службите на Комисията "Европейско научноизследователско пространство за инфраструктури", SEC(2001) 356 от 27.2.2001 г.

[4] Покана за предложения FP6-2003-Infrastructures-4.

[5] Оценителите отбелязват, че по тази покана са получени предложения на около шест пъти по-голяма стойност от примерния бюджет (70 млн. евро). Дори когато се вземат предвид само много добрите предложения според консесусните оценки, необходимият бюджет за реализирането им е два или три пъти повече от предвиденото. Доклад на комисията за оценка на покана за предложения FP6-2003-Infrastructures-4, 7 май 2004 г.

[6] Поканата за предложения се отнася и до друга категория проекти („придружаващи мерки“), която не е предмет на настоящия одит. В тази категория са избрани два проекта.

[7] Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 412, 30.12.2006 г., стр. 1).

[8] ОВ L 294, 29.10.2002 г., стр. 44.

[9] Специална клауза за ИНИ № 34: "Възстановяването на разходи за други специфични подкрепящи дейности, извършени от изпълнители, прилагащи моделите за отчитане на разходи "пълни разходи", "пълни разходи с непреки фиксирани разходи" или "допълнителни разходи", не следва да надвишава 10 % от общите допустими разходи".

[10] Изследователски инфраструктури — Покана за предложения FP6-2003-Infrastructures-4: Доклад на комисията за оценка, стр. 4.

[11] "Конкурентоспособни европейски региони чрез научноизследователска дейност и иновации. Практическо ръководство за възможностите за финансиране от ЕС за научни изследвания и иновации", Rev. 2, 2.12.2008 г., стр. 12—13.

[12] Доклад относно Съобщението на Комисията "Към Европейско научноизследователско пространство" (COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS).

[13] "[…] следва да се използва възможността за преговори относно планираното структурно подпомагане за периода 2000—2006 г., за да се обмисли какво е най-доброто съчетание на изпълняваните в тази рамка проекти (т.е. Структурните фондове) с проектите, осъществявани по европейските програми." COM(2000) 6, стр. 18.

[14] Решение № 1513/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 232, 29.8.2002 г., стр. 1).

[15] Решение 2002/835/ЕО на Съвета от 30 септември 2002 г. за приемане на специфична програма за изследвания, технологично развитие и демонстрации: "Структуриране на Европейското научноизследователско пространство" (2002—2006 г.).

[16] Работна програма (2002—2003 г.): Подкрепа за изследователски инфраструктури в рамките на специфичната програма "Структуриране на Европейското научноизследователско пространство" на 6РП, първа актуализация, юни 2003 г.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

ПОСТИЖЕНИЯ НА ПРОЕКТИТЕ ПО СХЕМАТА ЗА ПРОЕКТНИ ПРОУЧВАНИЯ

Категория | Акроним на проекта | Наименование на проекта | Основни постижения на проекта [1] | Основен ефект на финансирането от ЕС [1] | Перспективи за изграждане [1] |

Лазери със свободни електрони | EUROFEL | European FEL Design Study (Европейско проектно проучване за изграждане на лазери със свободни електрони) | Подготовка на изграждането на следващо поколение лазери със свободни електрони. Постиженията на проекта са главно технически, състоящи се в разрешаването на инженерни проблеми (проектиране на важни компоненти). | Сътрудничество по технически въпроси между няколко институции, разработващи сходни инфраструктури. | Мрежа от инфраструктури с разпределен достъп, включена в пътната карта на ESFRI. |

Друга — Ускорители | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (Европейско проектно проучване, насочено към изграждането на глобален линеен колайдер) | Участие в международен проект (ILC Global Effort). Работата се състои основно в изследване на подсистемите на колайдера и други важни въпроси, идентифицирани от международния оценяващ екип. | Участие на няколко европейски организации в консорциума (координаторът би участвал в глобалния проект ILC и без финансиране от ЕС, но в по-малък мащаб). | Докладът относно техническия дизайн на глобалния проект се планира за 2012 г., изграждането евентуално ще се осъществи в края на второто десетилетие на 21-ви век. |

Астрофизика | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (Проектно проучване за изграждане на огромен телескоп) | Разработване на технологии и концепции за евентуално изграждане на голям европейски оптичен инфрачервен телескоп. | Почти всички най-големи европейски институции участват в проектното проучване. Проектът показва консенсус на цялата европейска астрономическа общност. | По света съществуват подобни конкурентни проекти. Само един от тези проекти ще бъде осъществен. Затова все още не е сигурно дали телескопът ще бъде изграден. Подготвителните дейности по изграждането се финансират от 7РП. |

Ядрена физика | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (Европейска установка за онлайн разделяне на изотопи с радиоктивни йонни снопове) | Разрешаване на основни технически проблеми, които се очаква да възникнат при създаването на новата установка, проучване на приложимостта, въпроси, свързани с уебсайта и неговите ползватели. | Проектът не би се осъществил без финансирането от ЕС; сътрудничество с други европейски проекти. | Все още не е в списъка на ESFRI. |

Структурно инженерство | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (Съоръжение за широкомащабно подземно изследване в областта на безопасността и сигурността) | Проучване на приложимостта, технически спецификации, бизнес план с различни финансови опции, оценка във връзка с учредяването на юридическо лице. | Преглед на дейностите в областта на безопасността и сигурността в Европа. | Към момента на посещението юридическото лице не беше учредено. Не е осигурено финансиране за евентуално изграждане. |

Околна среда | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology – facing the unmet needs in European aquaculture (Проектиране на аквакултурен център за технологии — отговор на нуждите в областта на европейската аквакултура) | Опис на аквакултурната инфраструктура и идентифициране на нуждите, определяне на съдържанието, изчисление на разходите, екологично проучване, управление, функциониране и финансов план, план за изграждане и стратегия за развитие, финансиране на ново юридическо лице. | Основи на уникално широкомащабно експериментално морско аквакултурно съоръжение, достъпно за външни изследователи, със силен ИКТ компонент и възможности за обучение на студенти. | Не е включен в списъка на ESFRI, но има перспективи за национално финансиране. |

Ядрена физика | DIRAC secondary-Beams (вторични снопове) | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) (Вътрешни експерименти с високоенергийни съхранени и охладени вторични снопове в международния ускорител, DIRAC) | Развитие на технологии, прототипи и елементи на ускорителя, тестване и намиране на доказателства за приложимостта на проекта. | В проекта участват много институции от цял свят. Тъй като за етапа на проектиране не са получени достатъчно средства от механизмите за национално финансиране, подготовката за изграждането на съоръжението не би достигнала това ниво. | Изграждането е започнало и се очаква да приключи до 2016 г. |

Астрофизика | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (проектно проучване за изграждане на Square Kilometre Array) | Установяване на разходно-ефективна технология и концепция за система. | В проекта участват много нови групи по радиоастрономия от цяла Европа, които допринасят за разработването на SKA. | Проектът е включен в списъка на ESFRI. |

Друга — космични частици | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (Проектно проучване за дълбокоморско съоръжение за изследвания в областта на неутрино-астрономията и свързаните с нея науки, намиращо се в Средиземно море) | Основното постижение е изготвянето на доклад за технически дизайн на дълбокоморски неутрино телескоп и платформа за морски науки. Също така е направен анализ на тяхното евентуално местоположение. | Съществен ефект от финансирането от ЕС — подходът към изграждането на съоръжението би бил по-слаб и проектът не би имал стабилни перспективи. | Проектът е включен в списъка на ESFRI, има перспективи за допълнително национално финансиране. |

[*] Заключения от одитните интервюта.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

ПРИНОС НА ЕС КЪМ ПРОЕКТИТЕ ЗА ИНИ

Акроним на проекта | Дата на подписване на споразумението за финансиране (Комисия) | Начална дата на проекта (и продължителност) | Общ бюджет след договаряне (евро) | Принос на ЕС (евро) | Принос на ЕС спрямо общото финансиране (%) | Описание на проекта | Използване на финансирането от ЕС |

ALMA Enhancement | 19.10.2005 г. | 1.1.2006 г. (60 месеца) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement е част от големия проект ALMA (Atacama Large Millimeter Array), съвместен проект на Европа и Северна Америка. Понастоящем ALMA е най-големият астрономически наземен проект в света. Изграждането на инфраструктурата ALMA в Чили е започнало още през 2003 г. и се планира тя да бъде напълно завършена през 2012 г. Проектът на ЕС ALMA Enhancement дава възможност за изграждането на нови хардуерни и софтуерни компоненти към ALMA чрез добавяне на пета честотна лента в милиметричния и подмилиметричния спектър, с което се предоставят по-висококачествени образи и измервания на водните линии с висока резолюция. | Финансирането от ЕС е насочено към всички работни пакети. Повечето работни пакети засягат дизайна, производството, монтажа и проверката на приемниците за петата честотна лента. |

BINASP | 27.9.2005 г. | 15.3.2004 г. (60 месеца) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | Проектът BINASP се състои в изграждане на система от изследователски инфраструктури и съоръжения в областта на бионанотехнологиите в AREA Science Park в Триест. Това ще бъде постигнато чрез изпълнение на седем задачи (свързани с лаборатория за животни, развит отдел по микроскопия и наноскопия, лаборатория за оптични молекулярни изображения и др.). Тези задачи основно се състоят в разработване на нови техники и закупуване на необходимото оборудване. | Финансирането от ЕС с приблизителен размер от 7% е насочено към изпълнението на всички предвидени задачи по този проект. Финансиране от ЕС в размер на 20% е поискано само за задача 1 (управление) и задача 10 (създаване на нано-био-фотонна установка). |

CeMaCE | 18.4.2005 г. | 5.3.2004 г. (36 месеца) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Проектът CeMaCE има за цел увеличаване на настоящите инвестиции в лабораторни съоръжения и специализирано оборудване с оглед създаването на център за интегрирана наука в областта на морската екологична химия. Основните задачи са изграждане на морски екотрон и лаборатория по морска екологична химия и модернизиране на лабораторията по молекулярна биология, както и разширяване на ресторантската и хотелската база. | Поискано е финансиране от ЕС за всички задачи освен за разширяването на ресторантската и хотелската база. За задача 1 (изграждане на морски екотрон) заявеното финансиране възлиза на 100 % от разходите за нейното изпълнение, докато необходимото финансиране за двете лаборатории е под 10 %. |

CISB | 21.3.2005 г. | 5.3.2004 г. (48 месеца) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Проектът има за цел създаване на нова инфраструктура — Centre for Integrated Structural Biology — CISB (Център по интегрирана структурна биология), при която ще се използват съвместно ресурсите на три водещи международни института (EMBL, ESRF и ILL), заедно с университета Université Joseph Fourier. Освен изграждането и оборудването на нова лаборатория (задачи 1 и 2) задачите на проекта включват предоставянето на нови или подобрени технически платформи за развитие на пост-геномната структурна биология (задачи 3 до 9). | За задачи 1 и 2 (изграждане и оборудване) не е поискано финансиране от ЕС. Над 60 % и 68 % финансово участие (425 000 евро и 200000 евро) е поискано съответно за изграждане на дифрактометър за изследване на неутронната кристалография на протеините LADI III и за установяване на високо-ефективна платформа за електронна микроскопия. |

DAM-LR | 11.4.2005 г. | 1.1.2005 г. (36 месеца) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | Проектът DAM-LR представлява виртуална инфраструктура с изцяло разпределен достъп. Той се състои в разработване и разполагане на инфраструктура, предназначена за европейската изследователска общност, чийто интерес е насочен към лесното управление и достъп до всякакви видове лингвистични ресурси като големи (мултимедийни) бази данни, лексикални данни, описания на граматични норми и други. DAM-LR интегрира арихивите на езиковите ресурси на партньорските организации, така че за потребителя те да представляват една голяма база данни. | Проектът се състои от дванадесет задачи. Първите седем са насочени главно към местни инфраструктури и за тях не е поискано финансиране от ЕС. Останалите пет задачи са свързани с установяване на инфраструктура с разпределен достъп и в тази област са заявени средства от ЕС (между 35 и 55 %). |

DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005 г. | 1.10.2005 г. (48 месеца) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Този проект представлява първата фаза от изграждането на International Facility for Antiproton and Ion Research — FAIR (международна установка за изследване на антипротони и йони). Неговата стойност е близо 1,2 милиарда евро. DIRAC PHASE-1 има за цел да постигне съществен напредък в резултатите и изследователския капацитет на установката в системата за ускоряване UNILAC/SIS18 на лабораторията GSI в Дармщат, за да се получат снопове с по-висок интензитет и енергия. Това се постига чрез две подобрения на синхротрона за ускоряване на тежки йони SIS18, адаптиране на инфраструктурата с магнит R3B-Magnet и подобрение на спектрометъра HADES. | Финансирането от ЕС е разпределено почти еднакво между всички задачи с изключение на една дефинирана като "цялостно изграждане — всички други свързани с изграждането задачи през периода на изпълнение на проекта", за която не е поискано финансиране. |

EUTRICOD | 19.10.2005 г. | 1.11.2004 г. (48 месеца) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Целта на този проект е поддържане и разширяване на изследователския капацитет и получаване на международно признание като Европейски обучителен и изследователски център за привнесени силно заразни заболявания (European Training and Research Centre for Imported and Highly Contagious Diseases). | Основната част от заявеното финансиране от ЕС е предназначена за три специфични работни пакета: изграждането на инсектариума BSL 3 и на отдела BSL 4 и модернизиране на изследователския център в Гана. |

ISIS TS2 | 21.4.2005 г. | 1.3.2005 г. (48 месеца) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 представлява подобрение на импулсния неутронен реактор ISIS, което дава възможност за конструиране на 18 нови инструмента за дифракция на неутрони с подобрени и оптимизирани показатели. Проектът има за цел изграждане на първите седем инструмента. | Поискано е финансиране от ЕС главно за три задачи, свързани с проектирането и конструирането на три инструмента (задача 1: LET, задача 5: NIMROD и задача 7: WISH). Поискано е и частично финансиране за останалите инструменти. Само за една задача (Цел: Проектиране и конструиране на изведения от ускорителя протонен сноп, сгради и услуги) не е поискано финансиране от ЕС. |

STAR | 18.4.2005 г. | 1.10.2004 г. (36 месеца) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Целта на проекта е да допринесе за създаването на световно призната и уникална Европейска изследователска платформа за изследване и развитие на областта на силиконите. Тази цел ще бъде постигната чрез разширяването на инфраструктурата в рамките на 300-милиметрови съвместими процесорни изследователски пилотни линии, които са в процес на изграждане в IMEC, CEA/LETI и FhG предимно с допълнително обурудване, както и чрез кръстосано свързаване на трите нови изследователски съоръжения за оптимизиране на обмена на силициеви пластинки, което ще даде възможност за оперирането на т.нар. "virtual processing facility" (инструмент за виртуална обработка). | Поискано е финансиране от ЕС по всички работни пакети — 10 % за първите три (състоящи се в разширяването на инфраструктурата с 300 милиметра на всеки от трите сайта) и 100 % за дейности, свързани с управлението и разпространението на резултатите от проекта. |

--------------------------------------------------