BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ  
Брюксел , 17.3.2015 г. 
COM(2015) 130 final 
  
ГОДИШЕН  ПРЕГЛЕД  НА КОМИСИЯТА  
на годишните  доклади  за дейността  на държавите  членки , свързана  с експортните  
кредити , по смисъла  на Регламент  (ЕС) № 1233/2011 
 
 
2 
 1. Въведение  
В приложение  I към Регламент  (ЕС) № 1233/2011 на Европейския  парламент  и на 
Съвета  от 16 ноември  2011 г. за прилагането  на определени  насоки  в областта  на 
официално  подкрепяните  експортни  кредити  и за отмяна  на решения  2001/76/ ЕО и 
2001/77/ЕО на Съвета1 се предвижда  държавите  членки  да представят  на 
Комисията  годишен  доклад  за дейността  с цел увеличаване  на прозрачността  на 
равнището  на Съюза . Въз основа  на тази информация  Комисията  изготвя  годишен  
преглед  за Европейския  парламент . 
Настоящият  годишен  преглед  обхваща  календарната  2013 година . Що се отнася  до 
обхвата  на настоящия  преглед , той включва  дейностите , свързани  с експортни  
кредити , по смисъла  на Регламент  (ЕС) № 1233/2011, т.е. сделки  „в средносрочен  и 
дългосрочен  план “ с период  на погасяване  от 2 години  или повече . Настоящият  
преглед  не обхваща  сделки  за краткосрочни  експортни  кредити2, нито  дейности , 
извършвани  от определени  агенции  за експортно  кредитиране  (АЕК ) извън  
областта  на експортните  кредити  (например  застраховане  на инвестиции ). Следва  
също  така да се отбележи , че при някои  държави  членки  функцията  на агенция  за 
експортно  кредитиране  се изпълнява  от застрахователно  дружество  въз основа  на 
публичен  мандат . В такива  случаи  управлението  на публичната  програма  за 
експортни  кредити  е строго  отделено  от дейностите  на частния  сектор  (последните , 
разбира  се, не са предмет  на настоящия  преглед ). 
Комисията  взе под внимание  резолюцията , приета  на 2 юли 2013 г. от Европейския  
парламент , относно  първия  процес  на докладване  съгласно  Регламент  (ЕС) № 
1233/20113. 
Като  взе предвид  препоръките , съдържащи  се в тази резолюция , като например  
препоръката  към Работната  група  за експортно  кредитиране  към Съвета  и 
Комисията  да се консултират  с Европейската  служба  за външна  дейност  относно  
по-нататъшното  разработване  на методика  за докладване , Комисията  обръща  също  
така специално  внимание  на държавите  членки  към тази резолюция  с оглед  на 
процеса  на последващо  докладване . 
2. Годишни  доклади  за дейността , получени  за календарната  2013 година  
Годишни  доклади  за дейността  са получени  от следните  държави  членки : Белгия , 
България , Чешката  република , Дания , Германия , Испания , Франция , Хърватия , 
Италия , Люксембург , Унгария , Нидерландия , Австрия , Полша , Португалия , 
Румъния , Словения , Словакия , Финландия , Швеция , Обединеното  кралство . 
                                                 
1 ОВ L 326, 8.12.2011 г., стр. 45. 
2 За такива  сделки  се прилага  Съобщение  на Комисията  до държавите  членки  по член  93, 
параграф  1 от Договора  за ЕО относно  прилагането  на членове  92 и 93 от Договора  към 
застраховането  на краткосрочни  експортни  кредити .  
3 Резолюция  на Европейския  парламент  от 2 юли 2013 г. относно  първия  годишен  доклад  на 
Комисията  до Европейския  парламент  относно  дейностите  на агенциите  на държавите  членки  
за експортно  кредитиране  (2012/2320(INI). 
 
3 През  отчетната  година  Естония , Ирландия , Гърция , Кипър , Латвия , Литва  и Малта  
нямаха  активни  програми  за експортни  кредити  по смисъла  на Регламент  № 
1233/2011. 
Както  и при предишния  процес  на докладване , държавите  членки  използваха  
сходен  образец  за своите  доклади  (под формата  на „контролен  списък “). Докато  
някои  държави  членки  избраха  да обвържат  своя годишен  доклад  за дейността  с 
годишните  доклади  на национално  равнище , публикувани  за същия  период , други  
предпочетоха  да опишат  подробно  дейността  си директно  в образеца  за 
докладване . 
 
4  
3. Анализ  на годишните  доклади  за дейността  
а) Обща  и финансова  информация  
Приложимата  нормативна  уредба  (Регламент  (ЕС) № 1233/2011) е насочена  към 
правилата  за сделките  и програмите  за експортни  кредити , но предоставя  на 
отделните  държави  членки  правото  да решат  дали  да реализират  програма  за 
експортни  кредити  и, ако решат  да го направят , как да организират  своята  
съответна  агенция  за експортно  кредитиране  („АЕК “). 
В някои  държави  членки  АЕК  е правителствена  институция  или агенция . В други  
тази функция  се изпълнява  от застрахователно  дружество  с публичен  мандат  и под 
надзора  на правителството . Не е необичайно  за държави  членки , които  предлагат  
различни  категории  експортни  кредити , да имат  повече  от една  АЕК  (например  
една  агенция  предоставя  официална  подкрепа  чрез „обикновена  гаранция “ под 
формата  на гаранция  или застраховка , а втора  осигурява  подкрепа  под формата  на 
лихвен  процент ). През  2013 г. 21 държави  — членки  на ЕС, осъществяваха  
програми  за експортни  кредити  по смисъла  на Регламент  (ЕС) № 1233/2011. Тези  
програми  се управляваха  от общо  29 различни  агенции  и правителствени  служби . 
По отношение  на видовете  подкрепа  за експортни  кредити , предлагана  от 
европейските  АЕК , най-често  срещаната  форма  продължава  да бъде  „обикновената  
гаранция “ (т.е. въпросната  сделка  за износ  всъщност  е финансирана  чрез кредит  от 
търговска  банка , за който  АЕК  осигурява  покритие  от типа  на гаранция  или 
застраховка ). През  периода  на докладване  всички  21 държави  членки , 
предоставящи  експортни  кредити  по смисъла  на Регламент  (ЕС) № 1233/2011, 
предлагат  този вид подкрепа . 14 държави  членки  също  така предлагат  други  форми  
на подкрепа , обхванати  от Регламент  (ЕС) № 1233/2011 и Споразумението  на 
ОИСР  относно  официално  подкрепяните  експортни  кредити4, като например  пряко  
кредитиране  или финансиране  (при което  финансирането  се предоставя  пряко  от 
АЕК , а не от търговска  банка )5 , рефинансиране6 или схеми  за подкрепа  под 
формата  на лихвен  процент7. В няколко  годишни  отчети  за дейността  също  така 
изрично  се споменават  планираното  финансиране8 и обвързаната  помощ9. 
Винаги  е трудно  да се направи  сравнение  между  националните  програми  за 
експортни  кредити : На първо  място , в рамките  на общите  видове  експортни  
кредити , посочени  в предходния  параграф , държавите  членки  са разработили  
голямо  разнообразие  от финансови  продукти ; второ , въздействието  на дадена  
програма  за експортни  кредити  очевидно  зависи  също  така от характеристиките  на 
националната  икономика  и от капацитета  на частния  финансов  сектор . С тази 
уговорка  сравнението  на съвкупната  номинална  експозиция  на риск  към 31 
                                                 
4 Споразумението  на ОИСР  относно  официално  подкрепяните  експортни  кредити  представлява  
приложение  към регламента . 
5 България , Чешката  република , Дания , Испания , Унгария , Полша , Словакия , Финландия , 
Обединеното  кралство . 
6 Словакия  и Швеция .  
7 Германия , Испания , Франция , Италия , Полша , Словакия , Финландия . 
8 Дания , Германия , Нидерландия  и Словения . 
9 Австрия , Дания , Унгария , Полша  и Испания .  
 
5 декември  2013 г. дава поне  обща  представа  за най-големите  схеми  за експортни  
кредити  от типа  „обикновена  гаранция “: 
Най-големите  европейски  схеми  за експортни  кредити  от типа  „обикновена  
гаранция “ през  2013 г. (в млрд . евро ) 
Германия  87,7 
Франция  61,2 
Швеция  34,9 
Италия  21,6 
Обединеното  кралство10 20,6 
Финландия  11,0 
Нидерландия  9,4 
Испания  8,5 
Като  се има предвид , че за някои  промишлени  отрасли  са характерни  специфични  
финансови  условия , например  за въздухоплаването  и корабостроенето , няколко  
държави  членки  също  така са разработили  специфични  за сектора  продукти  за 
експортни  кредити . Както  вече беше  споменато  по-горе, АЕК  осъществяват  
активна  дейност  в широк  кръг  от области  извън  приложното  поле  на докладването  
съгласно  Регламент  (ЕС) № 1233/2011. Посоченият  регламент  по същество  
обхваща  средносрочни  и дългосрочни  дейности , свързани  с експортни  кредити  
(както  са определени  в Споразумението  на ОИСР  относно  официално  
подкрепяните  експортни  кредити ). При все това много  от европейските  АЕК  
предлагат  също  така продукти , като например  краткосрочни  експортни  кредити  и 
гаранции  по акредитиви , гаранции  за покриване  на производствен  риск  или 
инвестиционни  застрахователни  продукти . Полезно  е това да се има предвид  при 
оценяването  на по-широката  икономическа  роля  на АЕК . 
Подробна  информация  може  да бъде  намерена  в раздели  II и IV на образеца  за 
докладване , използван  за годишните  доклади  за дейността , както  и в общите  
годишни  доклади , на които  няколко  държави  членки  изрично  се позовават . 
В заключение , годишните  доклади  за дейността  предоставят  съответната  
финансова  информация  за програмите  за експортни  кредити  през 2013 г. Следва  да 
се подчертае  обаче , че съгласно  Регламент  (ЕС) № 1233/2011 г. това докладване  е 
извършено  в съответствие  с националната  нормативна  уредба  на съответната  
държава  членка . Това  води  до някои  различия  в представянето . По тази причина  
Комисията  все още няма  конкретни  наблюдения  върху  финансовите  аспекти  на 
годишните  доклади  за дейността11. 
                                                 
10 По данни  към 31 март  2014 г. 
11 Съгласно  точка  1 от приложение  I настоящият  процес  на докладване  не засяга  прерогативите  на 
институциите  на държавите  членки , които  упражняват  надзор  над националните  програми  за 
експортни  кредити . 
 
6 В годишните  доклади  за дейността  на Чешката  република , Словакия  и 
Обединеното  кралство  се посочват  условни  задължения  във връзка  с последното  
изречение  от точка  1 от приложение  I към Регламент  (ЕС) № 1233/2011. 
б) Третиране  на „екологични  рискове , които  могат  да доведат  до други  
съответни  рискове “ 
Съгласно  точка  2 от приложение  I към Регламент  (ЕС) № 1233/2011 в своите  
годишни  доклади  за дейността  държавите  членки  „описват  по какъв  начин  в 
дейностите , свързани  с официално  подкрепяните  експортни  кредити  на техните  
АЕК , са взети  предвид  екологичните  рискове , които  могат  да доведат  до други  
съответни  рискове “. 
В 19 годишни  доклади  за дейността  се съдържа  изрично  позоваване  на тази 
разпоредба . Макар  че в точка  2 от приложение  I се споменават  само  екологичните  
рискове , някои  държави  членки12 изрично  се позовават  и на социалните  
въздействия . Когато  се позовават  на точка  2 от приложение  I, отделни  държави  
членки  също  така споменават  човешките  права13, основните  трудови  стандарти14, 
борбата  с корупцията15 и общото  въздействие  върху  развитието16. Съответните  
процеси  на оценка  на въпросните  рискове  обикновено  имат  за цел да се вземе  ясно  
решение  дали  даден  проект  е допустим  за подкрепа  за експортни  кредити , или не 
(т.е. ако поетите  рискове  са несъразмерно  големи , не се предоставя  покритие ). Ако 
рисковете  бъдат  сметнати  за приемливи , подкрепата  за експортни  кредити  
обикновено  е свързана  с конкретни  условия , целящи  прилагането  на мерки  за 
смекчаване  и спазването  на стандартите . Изрично  позоваване  на такова  условно  
покритие  се прави  в докладите  на Белгия , Дания , Испания , Италия , Люксембург , 
Унгария , Полша , Португалия , Румъния  и Словения . 
Много  от държавите  членки  се позовават  на процедурите , съдържащи  се в 
Препоръката  на ОИСР  относно  общите  подходи  към официално  подкрепяните  
експортни  кредити  и надлежните  екологични  и социални  проверки  („общите  
подходи “)17. 
Що се отнася  до държави  членки  с няколко  АЕК , някои  от тях са създали  условия  
за взаимно  допълване  между  процесите  на оценка  на техните  съответни  агенции  
(например  Италия18 и Чешката  република19). 
                                                 
12 Например  Белгия , Чешката  република , Дания , Франция , Германия , Нидерландия , Словения , 
Словакия  и Швеция . 
13 Финландия , Германия  и Швеция . 
14 Финландия  и Нидерландия . 
15 Нидерландия .  
16 Белгия , Финландия  и Германия . 
17 Например  Белгия , Германия , Испания , Италия , Люксембург , Нидерландия , Полша , Португалия , 
Словения , Словакия  и Обединеното  кралство . 
18 В случая  на Италия  експортните  сделки  често  се покриват  от SACE (чрез гаранция  за експортни  
кредити ), но също  така може  да получават  подкрепа  под формата  на лихвен  процент  от 
SIMEST. В такива  случаи  SIMEST проверява  дали  основната  сделка  отговаря  на изискванията  
на Препоръката  на ОИСР  относно  надлежните  екологични  и социални  проверки  и ако се 
изисква  по-задълбочен  анализ , следва  процедурата  по оценка , извършена  от SACE, да покаже  
задоволителни  резултати . 
19 В рамките  на чешката  система  за експортни  кредити  в общия  случай  сделките  на Чешката  
експортна  банка  (CEB) са застраховани  и от Корпорацията  за експортно  гарантиране  и 
застраховане  (EGAP). Оценката  на екологичния  и социалния  риск  на даден  проект  обикновено  
 
 
7 в) Друга  информация , съдържаща  се в годишните  отчети  за дейността   
В допълнение  към информацията , посочена  вече в раздел  3, букви  а) и б), 
представените  21 годишни  доклади  за дейността  показват  също  така, че държавите  
членки  разполагат  като цяло  с политики  за експортни  кредити  и в областта  на 
околната  среда  и практики  за борба  с корупцията  и устойчиви  практики  за 
кредитиране  по отношение  на държави  с нисък  среден  доход . Трите  съответни  
препоръки  на ОИСР20 играят  основна , но не и изключителна  роля . Дори  държавите  
членки , които  не са членки  на ОИСР , прилагат  тези инструменти  или възнамеряват  
да ги прилагат  по принцип21. 
В докладите  на много  държави  членки  се посочва  по-специално , че „общите  
подходи “ се прилагат  отвъд  приложното  поле , определено  от ОИСР22. В 
допълнение , в много  случаи  са разработени  съответни  инструменти  и практики  във 
връзка  със засегнатите  области  на политика , които  имат  за цел да надхвърлят  
обхвата  на препоръките  на ОИСР23. В няколко  случая  въпросните  АЕК  са 
разработили  съответните  инструменти  самостоятелно  (например  политика  за 
корпоративна  социална  отговорност  (КСО ) или етичен  кодекс )24. 
Както  и при предишния  процес  на докладване , много  държави  членки  подчертават  
особеното  значение  на правата  на човека . На практика  всички  доклади  
продължават  да подкрепят  включването  на аспектите , свързани  с правата  на 
човека , в новите  общи  подходи . В няколко  държави  членки  при оценката  на 
проектите  се обръща  специално  внимание  на правата  на човека25. В някои  случаи  
този въпрос  е пряко  свързан  с трудовите  права /правата  на работниците  и 
служителите26. 
В немалко  държави  членки  също  така се отдава  особено  значение  на политиките  за 
борба  с корупцията27. Използва  се широк  набор  от инструменти  (т.е. национално  
законодателство , национални  добри  практики , международни  инструменти ). 
Политиките  на други  държави  членки , свързани  с дейностите  по експортните  
кредити , включват  прозрачност  (политика  за откритост  и поверителност ), диалог  
със заинтересованите  страни  на гражданското  общество , принос  към устойчивото  
                                                                                                                                                 
се извършва  от EGAP. В изключителни  случаи , при които  EGAP не застрахова  дадена  сделка  на 
CEB, отговорността  във връзка  с всички  екологични  и социални  рискове  на подпомагания  
проект  се носи  от CEB.  
20 1. Препоръка  на ОИСР  относно  общите  подходи  към официално  подкрепяните  експортни  
кредити  и надлежните  екологични  и социални  проверки  (т. нар. „общи  подходи “). 2. Препоръка  
на ОИСР  относно  корупцията  и официално  подкрепяните  експортни  кредити . 3. Принципи  и 
насоки  за насърчаване  на устойчиви  практики  за кредитиране  при предоставянето  на 
официални  експортни  кредити  на държави  с нисък  среден  доход . 
21 Очевидно  е обаче , че Принципите  и насоките  на ОИСР  относно  устойчивото  кредитиране  не 
може  да се прилагат  от доставчиците  на експортни  кредити , които  не отпускат  кредитиране  на 
държави  с нисък  среден  доход  (какъвто  е случаят  с Румъния ). 
22 Дания , Франция , Италия  и Нидерландия . 
23 Белгия , България , Дания , Германия , Франция , Австрия , Финландия . Нидерландия  и Швеция . 
24 Дания , Италия , Люксембург , Нидерландия , Словения  и Швеция . 
25 Германия  и Швеция . 
26 Дания , Нидерландия  и Швеция . 
27 България , Германия , Хърватия , Италия , Люксембург , Унгария , Нидерландия , Швеция , 
Обединеното  кралство . Този  въпрос  е разработен  по-конкретно  в докладите  на Германия  и 
Швеция . 
 
8 развитие , корпоративна  социална  отговорност  (под формата  на политика  за КСО  за 
самата  АЕК  или чрез насърчаване  на усилията  на износителите  в тази област ), 
както  и насърчаване  на спазването  на насоките  на ОИСР  за многонационалните  
предприятия . 
През  периода  на докладване  Германия  взе решение  да спре  отпускането  на 
експортни  кредити  за доставки  и услуги , предназначени  за ядрени  съоръжения  
(нови  и съществуващи  такива ). В бъдеще  експортни  кредити  ще се предоставят  
само  в определени  изключителни  случаи  (например  доставки  и услуги  във връзка  с 
подобряване  на безопасността  на съществуващи  съоръжения , извеждане  от 
експлоатация  на ядрени  съоръжения , доставки  и услуги  за научноизследователски  
и медицински  съоръжения ). 
г) Спазване  от страна  на АЕК  на целите  и задълженията  на Съюза  
Съгласно  точка  3 от приложение  I „въз основа  на тази  информация  Комисията  
изготвя  годишен  преглед  за Европейския  парламент , включително  оценка  на 
спазването  от страна  на АЕК  на целите  и задълженията  на Съюза “. 
В член  3 от Договора  за Европейския  съюз  (ДЕС ) се изброяват  общите  цели  на 
Съюза , а в член  21 — принципите  и целите  на външната  дейност  на Съюза . 
По отношение  на общата  търговска  политика  на ЕС в член  206 и в първа  алинея  на 
член  207 от Договора  за функционирането  на Европейския  съюз  се прави  
позоваване  на принципите  и целите  на външната  дейност  на Съюза , както  следва : 
 
9  
Член  206: 
 
Като  установява  митнически  съюз  в съответствие  с членове  28—32, Съюзът  
допринася , в съответствие  с общия  интерес , за хармоничното  развитие  на 
световната  търговия , за постепенното  премахване  на ограниченията  пред  
международния  обмен  и преките  чуждестранни  инвестиции , както  и за 
намаляването  на митническите  и други  бариери . 
Член  207: 
Общата  търговска  политика  се основава  на единни  принципи , по-специално  по 
отношение  на промените  в тарифните  ставки , сключването  на тарифни  и 
търговски  споразумения  в областта  на търговията  със стоки  и услуги , и 
търговските  аспекти  на интелектуалната  собственост , преките  чуждестранни  
инвестиции , уеднаквяването  на мерките  за либерализиране , експортната  
политика , както  и мерките  за търговска  защита , включително  онези , които  
следва  да се предприемат  в случай  на дъмпинг  или субсидии . Общата  търговска  
политика  се провежда  съгласно  принципите  и целите  на външната  дейност  на 
Съюза . 
Европейската  комисия  отчита  факта , че държавите  членки , осъществяващи  
дейности , свързани  с експортни  кредити  по смисъла  на Регламент  (ЕС) 
№ 1233/2011, са разработили  политики , които  съпътстват  управлението  на техните  
програми  за експортни  кредити  в съответствие  с целите  на ЕС. Специфичните  за 
експортните  кредити  препоръки  за политика , разработени  в рамките  на ОИСР  — 
единствената  международна  организация , разработила  специализирани  правила  за 
тази политика  към момента  — са широко  използвани , но съответните  дейности  на 
държавите  членки  очевидно  надхвърлят  техните  рамки .  
Като  се остави  настрана  специфичният  случай  на Германия , която  спря  да 
предоставя  експортни  кредити  за ядрения  сектор , след  последния  процес  на 
докладване  като цяло  не са настъпили  радикални  промени  в политиките , 
съпътстващи  програмите  за експортни  кредити  на държавите  членки ; това 
наблюдение  не предполага , че изобщо  не е постигнат  напредък . 
Като  има предвид  препоръката , съдържаща  се в гореспоменатата  резолюция  на 
Европейския  парламент  от юли 2013 г. относно  насоки  за бъдещите  процеси  на 
докладване , още в предишния  годишен  преглед  Комисията  издаде  препоръка  при 
по-нататъшното  разработване  на политики  да се използва  постигнатото  от 
международните  институции  за мониторинг  (включително  ООН ). Докладите  на 
държавите  членки  вече се позовават  на такива  международни  инструменти  в 
различна  степен  и Комисията  насърчава  по-нататъшната  работа  в това отношение . 
От решаващо  значение  е да продължи  диалогът  с Европейската  служба  за външна  
дейност , що се отнася  до политиките  в областта  на правата  на човека . 
Европейският  парламент  призова  Комисията  да даде  становище  за това дали  
държавите  членки  спазват  целите  и задълженията  на Съюза ; Европейската  комисия  
счита , че държавите  членки , които  са предоставили  информация  по въпроса , като 
цяло  спазват  членове  3 и 21 от ДЕС . Разбира  се, европейските  институции  могат  да 
решат  да си поставят  съвместно  по-амбициозни  политически  цели . Комисията  е 
готова  да улесни  и насърчи  подходящ  междуинституционален  диалог  в това 
отношение . 
 
10 Що се отнася  до спазването  на международните  задължения  и задълженията , 
произтичащи  от правото  на ЕС в областта  на конкуренцията , през периода  на 
докладване  в рамките  на СТО  не са били  разглеждани  спорове , засягащи  
европейски  програми  за експортни  кредити . През  2013 г. Европейската  комисия  не 
е получавала  жалби  относно  потенциални  нарушения  на правото  на ЕС, засягащи  
агенции  за експортно  кредитиране .