В Чехия няма специални норми за уреждане на прозрачността на собствеността върху медиите. Горепосоченият Закон за радио- и телевизионното разпръскване има за цел също и осъществяването на контрол върху сливанията на радио- и телевизионни оператори и въвеждането на ограничения за съсредоточаване на лицензи или лични връзки между различните оператори. Със Закона за конфликта на интереси на всички държавни служители се забранява да действат като радио- или телевизионен оператор или като издател на печатни медии, или лице, което контролира такъв оператор или издател. В закона се изисква определени факти да бъдат вписвани в съответните публични регистри в съответствие с общите правила, уреждащи регистрацията на дружествата. Медийните дружества обаче не са задължени да разкриват структурата си на собственост, промените в нея или всяка информация, свързана с действителния собственик на дружеството . В този контекст следва да се отбележи, че в ММП за 2020 г. се посочва наличието на голям риск за прозрачността във връзка със собствеността върху медиите, не на последно място с оглед на общите високи равнища на риск, свързани със заплахите за пазарния плурализъм в по-общ план от гледна точка на търговското и собственическото влияние върху редакционното съдържание и концентрацията на новинарските медии . Въпреки приемането през 2017 г. на изменения в Закона за конфликта на интереси, в който изрично се забранява политиците да притежават дялове от медии, рисковете за политическата независимост на медиите продължават да бъдат големи, като се има предвид, че все още може да се упражнява политическо влияние чрез неформални мрежи и партньорства между собствениците на медии и политиците . Сдруженията на гражданското общество и на журналисти, с които Комисията се консултира за настоящия доклад, потвърдиха, че тези динамични отношения представляват най-сериозният риск за медийния плурализъм в страната .

В Чехия няма специални норми за разпределянето на държавната реклама, различни от общите изисквания за рекламата, предвидени в Закона за обществените поръчки , а именно, че всеки договор за държавна реклама на стойност над 50 000 CZK (приблизително 2 000 EUR) трябва се публикува и прави достояние на обществеността в публичния регистър. В ММП за 2020 г. се посочват също и някои рискове, произтичащи от липсата на нормативна уредба, която да осигурява прозрачност на политическата реклама онлайн .

Достъпът до информация е гарантиран по закон, но на практика може да съществуват пречки. Законът за свободен достъп до информация гарантира достъп до съхранявана от публичните органи информация. С подготвян в момента законопроект за изменение ще се въведе механизъм — в съответствие с чешката съдебна практика — за противодействие на „прекомерно натоварващите искания за информация“. С изменението на публичния орган ще се даде право да иска авансово плащане, за да се покрият разходите, свързани с извличането на голям обем информация. Това може да бъде пречка пред достъпа до подробна информация, съхранявана от публични органи. Освен това по време на посещението в страната бяха изразени притеснения във връзка със сигнали за публични органи, които отказват достъп до информация и оспорват исканията пред съда .

Макар да се смята, че журналистите са защитени от физическо посегателство, в политическото говорене не липсват вербални обиди и заплахи. Платформата на Съвета на Европа за насърчаване на защитата на журналистиката и безопасността на журналистите не регистрира сигнали в Чехия през 2019 г. и 2020 г. Според ММП за 2020 г. също се смята, че за областта на журналистическата професия, стандарти и защита има слаб риск. Отбелязва се все пак, че „насочените към журналисти вербални обиди, оклеветяване и заплахи са станали широко разпространена част от политическото говорене както на популистки, така и на десни партии“ и отделни политици . Следва да се отбележи също така, че лишаването от свобода — за срок до една година и като субсидиарно наказание — е сред предвидените наказания за клевета .

IV.Други институционални въпроси, свързани с принципа на взаимозависимост и взаимоограничаване

Чехия има двукамарна парламентарна система на управление с пряко избран президент. Законодателни предложения могат да се внасят от член на Камарата на депутатите, от група членове на Камарата на депутатите, от Сената, от правителството или от представителни органи на висши административно-териториални единици . Конституционният съд може да извършва последващ конституционен контрол. Освен правосъдната система, роля в системата на взаимозависимост и взаимоограничаване имат също службата на омбудсмана и гражданското общество.

Извършването на оценки на въздействието и консултациите със заинтересованите страни са утвърдени практики в процеса на приемане на законодателството. Законодателно предложение може да се направи от Камарата на депутатите (отделен депутат или група от депутати), от Сената (само като цяло), от правителството и от регионалните съвети. В предложението се включва също и обяснителен меморандум, в който трябва да се направи оценка на съществуващото правно положение, да се обясни необходимостта от нова нормативна уредба, да се опишат очакваните икономически и финансови последици и да се изясни съответствието на предложението с конституционния ред, международните договори и задълженията, произтичащи от членството в Европейския съюз. Оценки на въздействието се изискват за всяко законодателно предложение, подготвено от правителството, както и за всяка нормативна уредба, от която се очаква да произтекат съществени разходи за предприятията, администрациите и гражданите. Предложеното от членове на парламента и от местни и регионални органи законодателство не подлежи на оценка на регулаторното въздействие. Правителството, което подготвя най-голямата част от първичното законодателство, е създало редица консултативни и работни органи, в които са представени експерти, заинтересовани страни и други засегнати групи . Независимо от тази всеобхватна нормативна уредба, заинтересованите страни от гражданското общество, с които бяха проведени консултации, изразиха притеснения във връзка с липсващото според тях задължение за провеждане на консултации и отсъствието на ефективни последващи действия след проведени консултации . Когато даден законопроект е свързан с тяхната област на компетентност, се провеждат консултации с Конституционния съд, Върховния съд, Върховния административен съд и Главната прокуратура.

Полагат се усилия за допълнително повишаване на прозрачността на законодателния процес. Достъпът до правителствени и парламентарни документи вече е възможен чрез различни онлайн инструменти . Освен това е в ход проект за създаване на портали за електронно събиране (eCollection) и електронно законодателство (eLegislation ), които ще улеснят контрола и участието в законодателния процес. Датата за приключване на проекта е планирана за края на 2020 г.

Мерките в отговор на пандемията от Covid-19 са подлежали на съдебен контрол. Правителството обяви извънредно положение на 12 март 2020 г. Извънредното положение продължи до 17 май, след като Камарата на депутатите на два пъти одобри удължаването на срока му . Решението на правителството за обявяване на извънредно положение заради избухването на пандемията от Covid-19 и няколко негови мерки и извънредни мерки, предприети от Министерството на здравеопазването, са били подложени на съдебен контрол от Градския съд на Прага, от Върховния административен съд и от Конституционния съд . Потвърдено е, че обявяването от правителството на извънредното положение е конституционосъобразно, също както и повечето от оспорваните извънредни мерки. Градският съд на Прага е отменил четири мерки , което е довело до последващо адаптиране на законодателството от страна на правителството.

Общественият защитник на правата (омбудсманът) защитава правата на отделните граждани пред публичните органи и популяризира стандартите за добро управление. В Чехия няма национална институция по правата на човека . Има омбудсман, който е формално и материално независим и е отделна институция от трите власти на управлението. Длъжността на омбудсмана е определена със закон и не е залегнала в Конституцията. Основната задача на омбудсмана е да съдейства на гражданите в случай, че поведението на публичните органи е неправомерно или противоречи на принципите на демократичната държава и доброто управление, като провежда разследване и препоръчва действия за коригиране на положението. Омбудсманът няма правомощия за вземане на решения и резултатите от неговите разследвания не са правно обвързващи . Освен това омбудсманът е получил мандата на орган за равно третиране, национален механизъм за мониторинг съгласно Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, национален превантивен механизъм към Комитета на ООН срещу изтезанията и като наблюдател на принудителните връщания .

Съществува практика в Сената да се организират дебати по правосъдната система. Сенатът организира конференции и дебати по теми, свързани с правосъдната система, на които се дава възможност на сенаторите да обсъждат въпросите, засягащи правосъдната система и решенията за политиката. Последната конференция се проведе през ноември 2019 г., когато комисията по конституционни и правни въпроси в сътрудничество с Върховния съд организираха международна конференция на тема „Ефикасност и качество на чешката съдебна власт: оценка и перспективи“.

Съществува жизнено и многообразно гражданско общество, но натискът върху някои видове НПО се увеличава. Смята се, че пространството за действие на гражданското общество е отворено и то активно участва в подкрепа на демокрацията, почтеността на публичната администрация и независимостта на съда и прокуратурата . Независимо от това, организации на гражданското общество, по-специално в областта на миграцията и въпросите, свързани с пола, се сблъскват с нарастваща враждебност от страна на някои кръгове на обществото и някои политически партии .



Приложение I: Списък на източниците по азбучен ред (на английски език)*

* Списъкът на информацията, получена в контекста на консултацията във връзка с Доклада относно върховенството на закона за 2020 г., може да бъде намерен на (уебсайта на Комисията).

Център за медиен плурализъм и медийна свобода (2019 г.), Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf .

Център за медиен плурализъм и медийна свобода (2020 г.), Мониторинг на медийния плурализъм за 2020 г. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Европейска комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ) (2020 г.), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

Уебсайт на Камарата на съдебните изпълнители на Чешката република. Статистически преглед. https://statistiky.ekcr.info/statistiky .

CIVICUS (15 януари 2020 г.), Citizens call for PM’s resignation in anti-government protests; press freedom in decline. https://monitor.civicus.org/updates/2020/01/15/citizens-call-pms-resignation-anti-government-protests-press-freedom-decline/ .

CIVICUS (22 юли 2019 г.), Politicians continue to undermine critical media in the Czech Republic. Mass protests persist. https://monitor.civicus.org/updates/2019/07/22/Politicians-continue-to-undermine-critical-media-in-the-Czech-Republic-Mass-protests-persist/ .