Специален доклад Първи стъпки на 
европейската „Гаранция 
за младежта“  и 
възможни рискове пред 
нейното изпълнениеBG 2015  г. № 03
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.
Print ISBN 978-92-872-2061-5 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/251534 QJ-AB-15-002-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-2059-2 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/026391 QJ-AB-15-002-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-2015-8 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/027367 QJ-AB-15-002-BG-E
© Европейски съюз, 2015  г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
Първи стъпки на 
европейската „Гаранция 
за младежта“ и 
възможни рискове пред 
нейното изпълнение
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2015  г. № 03
Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършените от нея одити на изпълнението и на съответствието по 
конкретни области от бюджета на ЕС или теми, свързани с управлението. ЕСП подбира и разработва тези одитни задачи така, 
че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, размера на съответните 
разходи или приходи, предстоящите промени и политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II, с ръководител Henri Grethen — член на ЕСП. Дейността 
на Одитен състав II е съсредоточена в разходните области, свързани със структурните политики, транспорта и енергетиката. 
Одитът беше ръководен от члена на ЕСП Илиана Иванова с участието на Tony Murphy (ръководител на нейния кабинет), Миха ‑
ил Стефанов (аташе в кабинета), Emmanuel Rauch (ръководител на отдел), Valeria Rota (ръководител на екип), Kristina Maksinen 
(одитор), Paolo Pesce (одитор).
От ляво надясно: P . Pesce, T. Murphy, И. Иванова, М. Стефанов, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Съдържание
Точка
 Съкращения
 Речник на термините
I – V Кратко изложение
1 – 23 Въведение
1 – 8 Младежка безработица в ЕС
9 – 10 Ролята на ЕС в политиката по заетостта
11 – 13 Гаранция за младежта — мярка за подпомагане на младите хора при намирането на работа 
и структурна реформа за подобряване на прехода от обучение към заетост
14 – 23 Финансиране на схемата „Гаранция за младежта“
24 – 26 Обхват и подход на одита
27 – 84 Констатации и оценки
27 – 43 Комисията е предоставила подходяща и навременна подкрепа на държавите членки при 
въвеждането на схемата „Гаранция за младежта“
29 – 31 Насоките на Комисията относно разработването на схемата „Гаранция за младежта“ са предоставени 
на държавите членки до пет месеца след публикуването на препоръката на Съвета
32 – 35 Комисията е извършила подробна и навременна оценка на проектите за ПИГМ, подадени от 
държавите членки
36 – 37 Оценката на Комисията е разкрила много от недостатъците в проектите за ПИГМ
38 – 39 След извършената от Комисията оценка не всички държави членки са представили преразгледан 
ПИГМ
40 – 43 Извършената от Комисията оценка на ПИГМ не е достатъчно координирана с оценката и ` на 
предварителните условия за оперативните програми по ЕСФ/ИМЗ
04 Съдържание
44 – 84 Сметната палата откри редица рискове за ефективното изпълнение на схемата „Гаранция за 
младежта“
45 – 57 Съществува риск общият размер на финансирането да не бъде достатъчен
58 – 64 Липсата на определение какво представлява предложение за работа с добро качество може да има 
отрицателно отражение върху ефективността на схемата „Гаранция за младежта“
65 – 84 Все още се разработва подробна рамка за мониторинг и докладване във връзка със схемата 
„Гаранция за младежта“
85 – 91 Заключения и препоръки
 Приложение I — Ниво на младежката безработица (юни 2014 г.)
 Приложение II — Държави, отговарящи на условията за финансиране по ИМЗ
 Приложение III — Оценка на Комисията на ПИГМ и предварителните условия за ИМЗ
 Отговори на Комисията
05
 Съкращения
ГДИ : Годишен доклад за изпълнението
РОР : Регламент за общоприложимите разпоредби — Регламент (ЕС) № 1303/2013 на Европейския парламент и на 
Съвета от 17 декември 2013 г. за определяне на общоприложими разпоредби за Европейския фонд за регионално 
развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд, Европейския земеделски фонд за развитие на селските 
райони и Европейския фонд за морско дело и рибарство и за определяне на общи разпоредби за Европейския 
фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд, Кохезионния фонд и Европейския фонд за морско дело 
и рибарство, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 320).
CSR : Специфични препоръки за всяка държава 
EMCO : Комитет по заетостта
ЕСФ : Европейски социален фонд
ESIF : Европейски структурни и инвестиционни фондове
БВП : Брутен вътрешен продукт
ОВ: Оценка на въздействието
ИКТ : Информационни и комуникационни технологии
МОТ : Международна организация на труда
NEET : (Млади хора, които) не работят, не учат и не се обучават
ОП: Оперативна програма
ОСЗ : Обществени служби по заетостта
SWD : Работен документ на службите на Комисията
ЕДМ : Екип за действие за младежта
ИМЗ : Инициатива за младежка заетост
ГМ: Гаранция за младежта
ПИГМ : План за изпълнение на схемата „Гаранция за младежта“
06
 Речник на термините
Европейска мрежа на обществените служби по заетостта : Мрежата е създадена след приемането на решение 
на Съвета и Европейския парламент за постигане на максимална ефективност на обществените служби по 
заетостта (ОСЗ). Мрежата се състои от 28 държави от ЕС и Европейската комисия Нейната цел е да сравнява 
резултатите на ОСЗ чрез бенчмаркинг, да открива добрите практики въз основа на наличните данни и да насърчава 
взаимното обучение, да насърчава модернизирането и засилването на предоставяните от ОСЗ услуги, в т.ч. 
услугите, свързани със схемата „Гаранция за младежта“, да допринася за подобряване на Европейската стратегия 
по заетостта и съответните национални политики за пазара на труда.
Европейски семестър : Европейският семестър е първата фаза от годишния цикъл на ЕС за насоки и надзор на 
икономическата политика. Всеки европейски семестър Европейската комисия анализира политиките за данъчна 
и структурна реформа на всяка държава членка, отправя препоръки и наблюдава тяхното изпълнение. Във втората 
фаза на годишния цикъл, наричан национален семестър, държавите членки изпълняват съгласуваните политики.
Европейски социален фонд : Европейският социален фонд (ЕСФ) има за цел да засили икономическото 
и социалното сближаване в рамките на Европейския съюз чрез подобряване на заетостта и възможностите за 
работа (най‑вече с помощта на схеми за обучение), като насърчава високо ниво на заетост и създаването на повече 
и по‑добри работни места.
Предварителни условия : Конкретни и предварително ясно определени решаващи фактори, които се явяват 
необходима предпоставка и имат пряка и реална връзка и директно въздействие върху действителното 
и ефективно изпълнение на дадена специфична цел за инвестиционен приоритет или приоритет на Съюза. При 
подготовката на оперативни програми, които са съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни 
фондове (ESIF) в периода 2014—2020 г., държавите членки следва да преценят дали тези условия са изпълнени. Ако 
те не са били изпълнени, следва да бъдат изготвени планове за действие, които да осигурят изпълнението им до 
31 декември 2016 г.
Концентриране на помощта в началото на периода : В контекста на ИМЗ това означава, че пълният размер на 
съответния бюджет ще бъде предоставен за извършване на плащания през първите две години на многогодишната 
финансова рамка (МФР), вместо да бъде разпределен в продължение на седем години (2014—2020 г.).
Оценки на въздействието : Оценките на въздействието (ОВ) подпомагат процеса на вземане на решения в ЕС чрез 
систематичното събиране и анализиране на информацията относно планираните интервенции и оценяването на 
тяхното вероятно въздействие. ОВ следва да се извършват за всички големи инициативи по политиките (т.е. за 
инициативите, включени в годишната политическа стратегия (APS), или по‑късно в програмата за законодателната 
работа на Комисията (CLWP), с някои ясно определени изключения. Освен това, в зависимост от конкретния случай, 
за други важни инициативи също могат да бъдат извършвани такива оценки.
Международна организация на труда : Международната организация на труда (МОТ) е агенция на ООН, която 
отговаря за въпросите, свързани с труда, и по‑специално за международните трудови норми. 185 от 193 членове 
на ООН са и членове на МОТ. За разлика от други специализирани организации на ООН, МОТ има тристранна 
ръководна структура, в която са представени различните правителства, работодатели и работници. МОТ е основен 
източник на статистически данни в областта на труда.
07 Речник на термините
NEET : Акроним от английски език, описващ младите хора, които нито работят, нито учат или се обучават. Това 
определение е одобрено от Комитета по заетостта (EMCO) през април 2010 г., за да се използва в контекста на 
интегрираните насоки „Европа 2020“. В това определение за NEET попадат и безработни лица, които не следват 
никаква форма на обучение, както и неактивни лица, които не се обучават.  
С други думи, „неработещ“ означава едновременно безработен и неактивен, а „хора, които не учат и не се 
обучават“ означава, че лицата, които работят и/или следват формално или неформално обучение, не се считат за 
част от NEET.
Оперативна програма : В оперативните програми (ОП) са определени приоритетите и конкретните цели на 
държавите членки и по какъв начин средствата (съфинансиране от ЕС и национални публични и частни средства) 
ще се използват за даден период от време (обикновено 7 години) за финансиране на проекти. Тези проекти трябва 
да допринасят за постигане на известен брой цели, определени на нивото на приоритетната ос на оперативната 
програма. ОП съществуват за всеки от фондовете в областта на политиката на сближаване (ЕФРР , КФ и ЕСФ). 
Оперативните програми се изготвят от държавите членки и трябва да бъдат одобрени от Комисията, преди да 
бъдат извършени плащания от бюджета на ЕС. Оперативните програми могат да бъдат изменяни през периода, 
който обхващат, само ако и двете страни се съгласят.
Екип за действие за младежта : През февруари 2012 г. Комисията, заедно с осемте държави членки с най‑висока 
младежка безработица към момента, създават екипи за действие за младежта (ЕДМ), за да определят мерки, които 
да използват средствата от ЕС (в т.ч. средствата по ЕСФ), което все още е налично за програмния период 2007—
2013 г. с цел финансиране на възможности за работа за младите хора и малките и средните предприятия.
Инициатива за младежка заетост : Инициативата за младежка заетост (ИМЗ) предоставя финансова подкрепа за 
региони, в които младежката безработица надхвърля 25 %, като подпомага изпълнението на схемата за гаранции 
за младежта с цел засилване и допълване на дейностите, финансирани по ЕСФ. Инициативата финансира дейности, 
пряко насочени към млади хора, които нито работят, нито учат или се обучават (NEET) на възраст до 25 години (или 
когато държавите членки счетат за уместно, до 30 години). Тя има общ бюджет от 6 млрд. евро. Рамката за ИМЗ от 
гледна точка на политиките се състои от Пакета за младежка заетост и по‑специално от препоръката на Съвета за 
създаване на схемата „Гаранция за младежта“. Правното основание за ИМЗ е установено в регламентите за ЕСФ за 
периода 2014—2020 г.
Гаранция за младежта : Схемата „Гаранция за младежта“, приета с препоръката на Съвета за създаване на 
гаранция за младежта от 22 април 2013 г., следва да осигури на всички младежи на възраст до 25 години 
получаване на предложение с добро качество за започване на работа, за включване във форма на продължаващо 
образование или за професионална практика или провеждане на стаж в рамките на четири месеца, след като са 
напуснали системата на официалното образование или са останали без работа. Схемата „Гаранция за младежта“ 
е основна структурна реформа, която следва да подобри съвместната работа на институциите за постигане на 
конкретни резултати за младите хора.
План за изпълнение на схемата „Гаранция за младежта“ : В плановете за изпълнение на схемата „Гаранция 
за младежта“ (ПИГМ) се определя как ще се прилага гаранцията за младежта на национално ниво, посочват се 
съответните роли на публичните власти и другите организации, определя се начинът на финансиране на схемата 
(в т.ч. използването на средства от ЕС), начинът на оценяване на напредъка и съответния график. Тези планове се 
изготвят от държавите членки. Те не се приемат от Комисията.
08
 Кратко изложение
I
Средната безработица сред младите хора между 15 
и 24 години в ЕС през юни 2014 г. — 22 %, предста ‑
влява значително предизвикателство за всички дър ‑
жави членки. Ситуацията е особено критична в някои 
държави членки, където безработицата засяга всеки 
втори или всеки трети млад човек и създава перспек ‑
тивата за поява на „изгубено поколение“ със значи ‑
телна социално‑икономическа цена.
II
За да реагира на влошаващата се ситуация за без ‑
работните млади хора, която се утежнява от иконо ‑
мическата и финансовата криза, през 2012 г. Коми ‑
сията изготвя предложение за схема „Гаранция за 
младежта“, което води до приемане на препоръка на 
Съвета през април 2013 г. В този документ Съветът 
препоръчва на Комисията и на държавите членки 
да въведат „Гаранция за младежта“, чрез която да се 
следи систематично и на територията на целия ЕС 
дали младите хора на възраст под 25 години получа ‑
ват предложения „с добро качество“ за започване на 
работа, продължаване на образованието, професио ‑
нална практика или стаж до четири месеца, след като 
останат без работа или напуснат системата на офици ‑
алното образование.
III
Схемата ще бъде финансирана от бюджета на ЕС чрез 
Европейския социален фонд и специална Инициатива 
за младежка заетост, за която е предвидено да бъдат 
отпуснати 12,7 млрд. евро за периода 2014—2020 г. Ще 
бъде необходимо и допълнително финансиране на 
национално ниво, тъй като освен мерките, насочени 
към отделни лица, са необходими също и структурни 
реформи.IV
Сметната палата провери дали Комисията е предоста ‑
вила съответната подкрепа на държавите членки при 
изграждането на техните схеми „Гаранция за младе ‑
жта“ и разгледа възможните рискове за изпълнението. 
Сметната палата заключава, че Комисията е предоста ‑
вила на държавите членки навременна и адаптирана 
подкрепа. Въпреки това Сметната палата откри три 
потенциални риска за ефективното изпълнение на 
схемата „Гаранция за младежта“ — адекватността 
на общия размер на финансирането, критериите за 
определяне на високото качество на предложенията 
и начина, по който Комисията извършва мониторинг 
и отчитане на резултатите от схемата.
V
Сметната палата препоръчва:
 ο Държавите членки следва да изготвят ясен и из ‑
черпателен преглед на разходите за всички плани ‑
рани мерки за борба с младежката безработица 
по схемата „Гаранция за младежта“, за да може 
Комисията да прецени какви са общите нужди от 
финансиране.
 ο Комисията следва да насърчи използването на 
набор от изисквания за качество, на които след ‑
ва да отговарят работните места и позициите за 
стаж и професионална практика, които ще бъдат 
подпомагани от бюджета на ЕС. Като основа за 
тези изисквания може да послужат елементите 
за определяне на предложение с добро качество, 
описани в насоките на Комисията за оценка на 
Инициативата за младежка заетост.
 ο Комисията следва да въведе система за подробен 
мониторинг за схемата „Гаранция за младежта“, 
която да обхване както структурните реформи, 
така и мерките, насочени към отделни лица. Резул ‑
татите от този мониторинг следва да бъдат докла ‑
двани на Европейския парламент и на Съвета.
09
 Въведение
Младежка безработица 
в ЕС
01 
През последното десетилетие и особе ‑
но след началото на икономическата 
и финансова криза броят на безработ ‑
ните лица в ЕС се е увеличил значи ‑
телно. Рискът от безработица е още 
по‑голям за младите хора (между 15 
и 24 години) — например, поради 
по‑малкия опит на младежите, те често 
са първите потърпевши при съкра ‑
щаването на работни места. В някои 
държави членки в пиковия период на 
икономическата и финансова криза 
това води до ситуация, в която прехо ‑
дът на младите хора от училище към 
пазара на труда е почти невъзможен1.
02 
Безработицата сред младите хора 
също така се влияе повече от иконо ‑
мическия цикъл, отколкото цялостната 
безработица, а за младежите е по‑ве ‑
роятно да са заети в икономически 
сектори, които са по‑податливи на 
периоди на икономически спад, като 
например производство, строител ‑
ство, търговия на дребно и хотелиер ‑
ство. През последните четири години 
общите стойности на заетостта сред 
младите хора са намалели три пъти 
повече в сравнение със заетостта 
в групата на възрастните. Според 
Международния валутен фонд (МВФ) 
на цикличните фактори се дължат око ‑
ло 50 % от промените в стойностите 
на младежката безработица в Европа, 
но около 70 % от увеличението на без ‑
работицата в страните от еврозоната 
с финансови затруднения2.03 
През 2010 г. Комисията стартира 
инициативата „Младежта в движе ‑
ние“3 — водещата инициатива на стра ‑
тегия „Европа 2020“, която насърчава 
по‑доброто образование и обучение, 
по‑успешната интеграция на пазара на 
труда и по‑голямата мобилност като 
инструменти за борба с младежката 
безработица. Комисията също така 
призовава държавите членки да гаран ‑
тират, че всички млади хора са заети, 
продължават образованието си или 
участват в друга мярка за активизира ‑
не в рамките на четири месеца, след 
като напуснат училище, и да извърш ‑
ват това като „Гаранция за младежта“.
04 
През декември 2011 г. Комисията 
предлага „Инициатива „Възможности 
за младежта“4, а през януари 2012 г. 
обявява, че ще работи с осемте държа ‑
ви членки, които са най‑засегнати от 
младежка безработица, чрез създава ‑
не на „екипи за действие за младежта“ 
(ЕДМ), за да се подобри използването 
на средствата на ЕС, които все още 
са налични за програмния период 
2007—2013 г.
05 
През декември 2012 г. в своя „Пакет 
за младежка заетост“5 Комисията 
предлага с препоръка на Съвета да се 
създаде „Гаранция за младежта“. Това 
предложение е прието от Съвета на 
министрите през април 2013 г.6 и одо ‑
брено още веднъж от Европейския 
съвет през юни 2013 г.71 Регионален информационен 
център на ООН за Западна 
Европа, „Youth: the hardest hit 
by the global financial crisis“ 
(„Младежите  — 
най‑засегнатата група от 
световната финансова 
криза“), ( http://www.unric.
org).
2 Международен валутен 
фонд, доклад по държави 
№ 14/199 „Политики 
в еврозоната“, юли 2014 г., 
раздел „Младежка 
безработица в Европа: закон 
на Окун и отвъд“ ( „Youth 
Unemployment in Europe: 
Okun’s Law and Beyond“ ).
3 COM(2010) 477 окончателен 
от 15 септември 2010 г. 
„Младежта в движение“.
4 COM(2011) 933 окончателен 
от 20 декември 2011 г. 
„Инициатива „Възможности 
за младежта“.
5 COM(2012) 729 окончателен 
от 5 декември 2012 г. 
„Предложение за препоръка 
на Съвета за създаване на 
гаранция за младежта“.
6 Препоръка на Съвета от 
22 април 2013 г. за създаване 
на гаранция за младежта (ОВ 
C 120, 26.4.2013 г., стр. 1).
7 Заключения на Европейския 
съвет, 27 и 28 юни 2013 г., 
EUCO 104/2/13. ( http://www.
consilium.europa.eu ).
10 Въведение
Процент на безработицата сред младите хора (15—24 години) в държавите 
членки на ЕС (юни 2014 г.)
Източник: Евростат.Фигура 1
0 10 20 30 40 50 60Испания
Гърция
Италия
Хърватия
Кипър
Португалия
Словакия
Румъния
Ирландия
Полша
Франция
Швеция
България
Белгия
ЕС (28 държави)
Литва
Латвия
Унгария
Финландия
Словения
Чешка република
Обединено кралство
Люксембург
Естония
Дания
Малта
Нидерландия
Австрия
ГерманияМладежка безработица в ЕС: ситуацията през 2014 г. в няколко цифри
През юни 2014 г. малко по‑малко от 5 млн. млади хора (на възраст под 25 години) са безработни в ЕС ‑28, от 
които 3,3 млн. в държави от еврозоната. Това представлява безработица от 22 % в ЕС. Над един от петима 
млади граждани на ЕС на пазара на труда не може да намери работа, а в Гърция и Испания такъв проблем има 
всеки втори.Каре 106 
През 2014 г. младежката безработица 
в ЕС като цяло все още е на обезпо ‑
коително високо ниво (вж.  каре 1  
и приложение I ).
07 
Освен това разликата между държави ‑
те с най‑високите и най‑ниските про ‑
центи на безработица сред младите 
хора е много голяма (вж.  фигура 1 ).Между държавата с най‑нисък про ‑
цент младежка безработица (Германия 
с 7,8 % през юни 2014 г.) и държава ‑
та с най‑висока безработица сред 
младите хора (Испания с 53,4 % през 
юни 2014 г.) има разлика от почти 50 
процентни точки.
11 Въведение
08 
Младежката безработица има също 
така висока социално‑икономическа 
цена. В изследване на Eurofound8, 
проведено през 2012 г., се оценява, че 
разходите (обезщетения за безрабо ‑
тица и пропуснати ползи от приходи 
и данъци) за младите европейци на 
възраст между 15 и 24 години, които 
не работят, не учат и не се обучават 
(NEET), са около 153 млрд. евро (около 
1,2 % от БВП на ЕС) годишно. Освен 
това младежката безработица има 
дългосрочно негативно отражение за 
икономиката, обществото и засегнати ‑
те лица, като например увеличен риск 
от бъдеща безработица (като резултат 
от загубата на умения и демотива ‑
цията, които настъпват при продъл ‑
жителна безработица и неактивност) 
и бедност. През 2014 г. общо 7,5 млн. 
млади хора са NEET.
Ролята на ЕС 
в политиката по 
заетостта
09 
Ролята на ЕС в политика по заетост ‑
та е да следи за координирането на 
политиките по заетостта на държавите 
членки, по‑специално чрез опреде ‑
ляне на основните насоки на тези 
политики. Комисията може също така 
да подпомага и, ако е необходимо, да 
допълва националните действия за 
борба с безработицата9.10 
В контекста на европейския семестър, 
Комисията също така има роля при 
предлагането на препоръки на Съвета 
в контекста на многостранния над ‑
зор над икономическите политики на 
държавите членки, в т.ч. политиката по 
заетостта10. Комисията счита, че тези 
препоръки (наричани „Специфични 
за всяка държава препоръки“ — CSR) 
са политически обвързващи след 
приемането им от Европейския съвет. 
В крайна сметка те могат да доведат до 
налагане на санкции, ако са свързани 
със слабости, за които се счита, че 
поставят държавите членки в ситуация 
на макроикономически дисбаланс и/
или прекомерен дефицит, ако Евро ‑
пейският съвет приеме, че съответна ‑
та държава членка не е предприела 
достатъчно мерки за преодоляване на 
тези слабости11.8 Eurofound (2012), NEETs – 
Young people not in 
employment education or 
training: Characteristics, cost 
and policy responses in Europe , 
(„NEETs — Младите хора 
извън сферите на заетостта, 
образованието 
и обучението: 
характеристики, разходи 
и ответни действия 
в рамките на политиките 
в Европа“) Служба за 
публикации на Европейския 
съюз, Люксембург.
9 Член 5, параграф 2 и член 147 
от консолидираната версия 
на Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз (ОВ C 115, 
9.5.2008 г., стp. 47).
10 Член 148 от 
консолидираната версия на 
Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз (ОВ C 115, 
9.5.2008 г., стp. 47).
11 Регламент (ЕС) № 1176/2011 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 
16 ноември 2011 г. относно 
предотвратяването 
и коригирането на 
макроикономическите 
дисбаланси (ОВ L 306, 
23.11.2011 г., стр. 25).
12 Въведение
Гаранция за младежта — 
мярка за подпомагане 
на младите хора при 
намирането на работа 
и структурна реформа 
за подобряване на 
прехода от обучение 
към заетост
11 
Препоръката на Съвета от 2013 г. 
очертава концепцията за „Гаранция за 
младежта“ (вж.  каре 2 ) и отправя кон ‑
кретни препоръки както към държа ‑
вите членки, така и към Комисията по 
отношение на въвеждането и изпълне ‑
нието на гаранцията за младежта.
12 
За разлика от предишни схеми, „Гаран ‑
ция за младежта“ има за цел да пре ‑
достави едно от четири алтернативни 
предложения (работа, професионална 
практика, стаж или продължаване на 
образованието) на всички младежи, 
които са безработни, не учат и не се 
обучават, в целия ЕС по систематичен 
начин. Според Съвета държавите член ‑
ки следва да изпълняват схемата за га ‑
ранция за младежта „в зависимост от 
условията на национално, регионално 
и местно равнище“12.13 
Прилагането на гаранцията за младе ‑
жта изисква набор от различни мерки, 
които могат да се изпълнят в кратко ‑
срочен, средносрочен и дългосрочен 
план. Някои от резултатите, свързани 
с действия, които са насочени към от ‑
делни лица, могат да бъдат постигнати 
бързо, докато при други ще е необ ‑
ходимо известно време, за да е нали ‑
це положително въздействие. Като 
пример за дългосрочни мерки могат 
да се посочат структурните реформи 
по отношение на обществените служ ‑
би по заетостта (ОЗС) и измененията 
на законодателството в областта на 
заетостта.
Какво е „Гаранция за младежта“?
В рамките на схема „Гаранция за младежта“ държавите членки следва да гарантират, че след като напуснат 
училище или останат без работа, младите хора на възраст под 25 години получават „качествено“ предложе ‑
ние за работа, съобразено с тяхната образователна степен, умения и опит, или могат да придобият образо ‑
вателната степен, уменията и опита, необходими за намиране на работа в бъдеще, чрез продължаване на 
образованието, професионална практика или стаж.Каре 212 Препоръка 1 от Препоръка 
на Съвета от 
22 април 2013 година за 
създаване на гаранция за 
младежта.
13 Въведение
Финансиране на схемата 
„Гаранция за младежта“
14 
Схемата „Гаранция за младежта“ се 
финансира от бюджета на ЕС, по‑спе ‑
циално чрез Инициативата за мла ‑
дежка заетост (ИМЗ)13 и Европейския 
социален фонд (ЕСФ) за периода 
2014—2020 г., както и от националните 
бюджети (вж.  фигура 2 ).Това публично финансиране може 
да бъде допълнено с частни сред ‑
ства (напр. инвестиции от страна на 
предприятия в схеми за стажуване или 
обучителни програми, финансирани от 
частни фондации).13 Заключения на Европейския 
съвет, 8 февруари 2013 г., 
EUCO 37/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).Фигура 2Преглед на финансирането за „Гаранция за младежта“
Източник: ЕСП.Европейски социален фонд
(ЕСФ)Национално финансиранеИзточници на финансиране
Гаранция за младежта
Предложения с добро качество за:
 Работа – Продължаване на образованието – Професионална практика – СтажИнициатива за младежка заетост
(ИМЗ)
14 Въведение
Европейски социален фонд
15 
ЕСФ е най‑значимият източник на 
средства от ЕС за схемата „Гаранция 
за младежта“. През февруари 2015 г. 
Комисията изчислява, че финансира ‑
нето от ЕСФ ще достигне общо около 
9,5 млрд. евро, в т.ч. 3,2 млрд. евро, 
необходими за равностойното финан ‑
сиране по ИМЗ, където е приложимо 
(вж. точка 16). ЕСФ може да финансира 
мерки, които са насочени конкретно 
към отделни лица, както и мерки, 
свързани със структурни реформи 
(вж.  каре 3 ).
Инициатива за младежка 
заетост
16 
За да се допълни наличната финансова 
подкрепа от ЕС за регионите, които са 
най‑засегнати от младежка безрабо ‑
тица и неактивност, Съветът и Евро ‑
пейският парламент вземат решение 
да създадат специална Инициатива за 
младежка заетост (ИМЗ) с бюджет от 
6,4 млрд. евро. Финансирането на ИМЗ 
включва 3,2 млрд. евро от специфи ‑
чен нов бюджетен ред от бюджета на 
ЕС, заделен за младежката заетост, 
който трябва да бъде допълнен с поне 
3,2 млрд.  евро от националните сред ‑
ства по съществуващия ЕСФ.За разлика от частта от ЕСФ, за сред ‑
ствата, заделени конкретно за ИМЗ, 
не се изисква национално съфинан ‑
сиране14, а разходите, извършени от 
държавите членки след 1 септем ‑
ври 2013 г., са допустими за ретрос ‑
пективно възстановяване. Общият 
размер на финансирането за ИМЗ се 
отпуска в началото на периода, така 
че тези средства ще са налични през 
2014 и 2015 г., а съответните разходи 
да бъдат извършени до края на 2017 
и 2018 г.Примери за дейности, които могат да бъдат финансирани по ЕСФ
Като пример за дейности, които могат да бъдат подпомогнати по ЕСФ, могат да се посочат разработването 
на специализирани услуги за младежта, създаването на пунктове за „обслужване на едно гише“ (например 
в рамките на обществените служби по заетостта (ОСЗ) и онлайн), подобряването на базите данни, подпомага ‑
нето на услуги, свързани с професионалното и учебното развитие, организирането на кампании за повишава ‑
не на осведомеността, подпомагането доброволни организации за менторски услуги, създаването на центро ‑
ве за анализ и разработването на модели на политики.Каре 3
14 Член 22, параграф 3 от 
Регламент (EС) № 1304/2013 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 17 декември 
2013 г. относно Европейския 
социален фонд и за отмяна 
на Регламент (ЕО) 
№ 1081/2006 на Съвета 
(OВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 470).
15 Въведение
15 Член 18 от Регламент (ЕС) 
№ 1304/2013.
16 Член 16 от Регламент (ЕС) 
№ 1304/2013 
и приложение VIII към 
Регламент (ЕС) № 1303/2013.
17 Член 16 от Регламент (ЕС) 
№ 1304/2013.
18 Европейска комисия MEMO, 
„The EU Youth Guarantee“ 
(Схема на ЕС „Гаранция за 
младежта“), 
8 октомври 2014 г.17 
ИМЗ е част от общото програмиране 
в рамките на ЕСФ и се одобрява или 
в специални оперативни програми 
в рамките на инициативата, или като 
част от оперативните програми по ЕСФ 
като приоритетна ос или дори като 
част от приоритетна ос15.
18 
Подпомагането за инициативата е съ ‑
средоточено върху райони, където 
младежката безработица надхвърля 
25 %, както и за млади хора, които 
не работят, не учат и не се обучават 
(NEET). Финансират се дейности, пряко 
насочени към младежи до 25 годи ‑
ни, или, когато държавите членки 
сметнат за подходящо, до 30 години16 
(вж.  каре 4 ).
19 
Двадесет държави членки отговарят 
на условията за финансиране по ИМЗ 
(вж.  фигура 3  и приложение II) , тъй 
като в някои от техните региони през 
2012 г. безработицата сред младите 
хора надхвърля 25 %17.20 
През 2014 г. Комисията заявява, че за 
да бъде реализирана гаранцията за 
младежта, държавите членки също 
следва да приоритизират мерките за 
младежка заетост в своите национал ‑
ни бюджети18.
Примери за дейности, които могат да бъдат финансирани по Инициативата за 
младежка заетост
Като пример за мерки, които могат да бъдат подпомогнати по ИМЗ, могат да се посочат придобиването на 
първи професионален опит, предоставянето на индивидуална подкрепа в работна среда, мерките за мобил ‑
ност, които целят съчетаване на уменията и работните места, подкрепата за развитие на проекти за млади 
предприемачи, прякото финансиране на стажове и професионална практика, както и предоставянето на 
обучения за използване на цифрови технологии.Каре 4
16 Въведение Фигура 3Инициатива за младежка заетост: допустими региони
Допустими региони
ШВЕЦИЯ:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
БЕЛГИЯ:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
ИРЛАНДИЯ:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
ФРАНЦИЯ:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
ПОРТУГАЛИЯ:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresИСПАНИЯ:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ИТАЛИЯ:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
ПОЛША:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
ЧЕШКА РЕПУБЛИКА:
Severozápad
УНГАРИЯ:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországСЛОВАКИЯ:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
РУМЪНИЯ:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
БЪЛГАРИЯ:
Северен Централен, Североизточен,Северозападен, Югоизточен, ЮженЦентрален
СЛОВЕНИЯ:
Vzhodna Slovenia
ХЪРВАТИЯ:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
ГЪРЦИЯ:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
ЛАТВИЯ, ЛИТВА, КИПЪР
Източник:  Служба на ЕП за парламентарни изследвания.
17 Въведение
Роля на Комисията при 
въвеждането, изпълнението 
и мониторинга на схемата 
„Гаранция за младежта“
21 
Ролята на Комисията по отношение на 
въвеждането, изпълнението и мони ‑
торинга на гаранцията за младежта 
е специално определена в препоръка ‑
та на Съвета от април 2013 г.19 По‑спе ‑
циално Комисията следва да:
 ‑ насърчава държавите членки да 
използват оптимално ЕСФ в съот ‑
ветствие с инвестиционните му 
приоритети за програмния период 
2014—2020 г., както и ИМЗ, когато 
е приложимо, с оглед на създава ‑
нето и прилагането на схеми за 
гаранции за младежта като инстру ‑
мент на политиката за преодолява ‑
не и предотвратяване на младеж ‑
ката безработица и социалното 
изключване сред младежта;
 ‑ наблюдава разработването, 
въвеждането и резултатите на 
схемите за гаранции за младежта 
чрез многостранното наблюдение, 
осъществявано от Комитета по за ‑
етостта (вж. точка 68) в рамките на 
европейския семестър и като част 
от работната програма на Евро ‑
пейската мрежа на обществените 
служби по заетостта, да анализира 
въздействието на прилаганите 
политики и да отправя при целесъ ‑
образност конкретни препоръки 
към отделните държави членки 
въз основа на насоките за поли ‑
тиките по заетостта на държавите 
членки.22 
Съгласно препоръката на Съвета 
и Регламента за общоприложимите 
разпоредби за периода 2014—2020 г. 
Комисията и държавите членки гаран ‑
тират ефективността на средствата за 
ЕСФ и ИМЗ по време на подготовката 
и изпълнението във връзка с монито ‑
ринга, докладването и оценката20.
Оценка от Комисията на 
плановете за изпълнение 
на схемата „Гаранция за 
младежта“
23 
В съответствие със съобщението на 
Комисията от юни 2013 г. „Призив за 
действия срещу младежката безрабо ‑
тица“21 и заседанието на Европейския 
съвет22 държавите членки поемат ан ‑
гажимент да представят на Комисията 
план за изпълнение на гаранцията за 
младежта (ПИГМ). Държавите членки, 
които отговарят на условията за фи ‑
нансиране по ИМЗ, следва да изпратят 
тези документи до края на 2013 г., 
а останалите през 2014 г. В рамките 
на европейския семестър Генерална 
дирекция „Трудова заетост, социални 
въпроси и приобщаване“ на Комисия ‑
та е натоварена с оценяването на на ‑
личните планове на държавите членки 
през януари 2014 г., така че да може да 
им бъде предоставена обратна връзка 
при двустранните срещи по европей ‑
ския семестър през февруари 2014 г.19 Препоръка на Съвета от 
22 април 2013 година за 
създаване на гаранция за 
младежта.
20 Член 4.9 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
21 COM(2013) 447 окончателен 
от 19 юни 2013 г.
22 Заключения на Европейския 
съвет, 27 и 28 юни 2013 г., 
EUCO 104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
18
 Обхват и подход 
на одита
24 
При одита Сметната палата прове ‑
ри дали Комисията е предоставила 
съответната подкрепа на държавите 
членки при въвеждането на схемата 
„Гаранция за младежта“ и разгледа 
възможните рискове за изпълнението.
25 
Одитът обхвана периода от при ‑
емането на препоръката на Съвета 
през април 2013 г. до юни 2014 г. Към 
тази дата фазата на разработване на 
гаранцията за младежта е завърше ‑
на, в т.ч. подаването на плановете 
за изпълнение на схемата (ПИГМ) от 
държавите членки и последващото им 
оценяване от Комисията. Освен това 
Сметната палата взе предвид допълни ‑
телната информация, предоставена от 
Комисията до февруари 2015 г. (която 
по‑специално се отнася до приблизи ‑
телното изчисляване на средствата от 
ЕС, заделени за схемата „Гаранция за 
младежта“ и разработването на систе ‑
мата на мониторинг). Одитът имаше за 
цел да разкрие потенциалните риско ‑
ве, които биха могли да имат отраже ‑
ние върху изпълнението на схемата. 
Сметната палата планира също така 
да разгледа в бъдеще проблемите, 
засягащи младежката заетост, в т.ч. 
изпълнението на инициативите на ЕС 
на ниво държави членки.26 
Одитът се съсредоточи върху извър ‑
шената от Комисията оценка на ПИГМ 
за извадка от държави членки — Ир ‑
ландия, Италия, Литва и Португалия 
( в които съществуват и екипи за 
действие за младежта (ЕДМ) и Фран ‑
ция. За тези пет държави членки 
Сметната палата извърши повторно 
оценката на Комисията и анализира 
както обратната връзка, предоставена 
от Комисията на държавите членки, 
така и последващите действия. За дър ‑
жавите членки, за които беше налична 
информация, Сметната палата прове ‑
ри също така връзката между оцен ‑
ката на плановете за изпълнение на 
гаранцията за младежта и оценката на 
предварителните условия, свързани 
с Инициативата за младежка заетост. 
На последно място Сметната палата 
разгледа рамката на ЕС за мониторинг 
на напредъка към ефективно изпълне ‑
ние на схемата „Гаранция за младежта“ 
и свързаното с това отчитане.
19
 Констатации и оценки
Комисията 
е предоставила 
подходяща 
и навременна подкрепа 
на държавите членки 
при въвеждането на 
схемата „Гаранция за 
младежта“
27 
Изпълнението на гаранцията за 
младежта изисква извършването на 
задълбочени структурни реформи на 
системите за обучение, търсене на 
работа и образование, за да се подо ‑
бри прехода от училище към работа 
и перспективите на младите хора за 
заетост. Освен тези структурни рефор ‑
ми, гаранцията за младежта насърчава 
също така прилагането на широк спек ‑
тър от проактивни мерки, които да 
увеличат търсенето на млади хора на 
пазара на труда. Подобни мерки (като 
например временни и добре насочени 
субсидии за наемане на работа или за 
заплати, или безвъзмездна финансова 
помощ за професионална практика 
и стаж) могат да помогнат на младите 
хора да навлязат на пазара на труда 
и да доразвият своите умения.
28 
Препоръката на Съвета предоста ‑
вя насоки за добрите практики при 
изграждането на ефективна схема за 
гаранция за младежта. Сметната пала ‑
та провери до каква степен Комисията 
е приложила тези критерии за добри 
практики при оценката на планове ‑
те за изпълнение на гаранцията за 
младежта (ПИГМ). Освен това Сметната 
палата разгледа доколко държавите 
членки са взели предвид извършения 
от Комисията анализ на проектите за 
ПИГМ, както и дали оценката на ПИГМ 
от Комисията е добре координирана 
с нейната предварителна оценка на 
оперативните програми по ЕСФ/ИМЗ.Насоките на Комисията 
относно разработването на 
схемата „Гаранция за мла -
дежта“ са предоставени на 
държавите членки до пет 
месеца след публикуването 
на препоръката на Съвета
29 
Анализът на Сметната палата показва, 
че Комисията е изготвила насоки за 
разработване на националните ПИГМ 
и ги е изпратила на държавите членки 
през септември 2013 г., т.е. пет месеца 
след приемането на препоръката на 
Съвета през април 2013 г. Тези насоки 
съдържат модел, в който се изброя ‑
ват основните елементи, необходими 
за изготвяне на подробен план за 
изпълнение въз основа на различните 
области от препоръката на Съвета:
 ‑ национален контекст и начина, по 
който схемата „Гаранция за младе ‑
жта“ би могла да създаде допъл ‑
нителни ползи от съществуващите 
разпоредби;
 ‑ изграждане на партньорски 
подходи;
 ‑ намеса на ранен етап и мерки за 
активизиране;
 ‑ мерки, подпомагащи интеграцията 
на пазара на труда;
 ‑ финансиране на схемата „Гаранция 
за младежта“;
 ‑ оценка и продължаващо по ‑
добряване на реформите 
и инициативите.
20 Констатации и оценки
30 
Освен това Комисията е помогнала 
на държавите членки с публикуване ‑
то на „Често задавани въпроси“ през 
декември 2013 г. на интернет сайта на 
схемата „Гаранция за младежта“, както 
и различни подкрепящи документи, 
като например работен документ на 
службите на Комисията, който описва 
подробно основната концепция за 
гаранцията за младежта и принципи ‑
те, които биха допринесли за нейния 
успех. В допълнение Комисията е ор ‑
ганизирала тематични събития през 
октомври 2013 г. и април 2014 г. и е 
постигнала успех с назначаването на 
национален координатор за гаранци ‑
ята за младежта във всички държави 
членки.
31 
Поради това Сметната палата счита, че 
Комисията е предоставила на държа ‑
вите членки навременна и адаптирана 
подкрепа. Това е улеснило държавите 
членки да започнат въвеждането на 
национални схеми за гаранция за 
младежта и им е позволило да пред ‑
ставят плановете си за изпълнение на 
схемата в краткия период, определен 
от препоръката на Съвета от юни 
2013 г. — до края на 2013 г. за държави ‑
те, допустими за финансиране по ИМЗ, 
и до пролетта на 2014 г. за останалите 
държави (вж.  приложение II ).Комисията е извършила 
подробна и навременна 
оценка на проектите за 
ПИГМ, подадени от  
държавите членки
32 
Сметната палата отбелязва, че отго ‑
ворността за плановете за изпълнение 
на схемата „Гаранция за младежта“ 
е на държавите членки. Ролята на Ко ‑
мисията е да извършва подробна, на ‑
временна и последователна оценка на 
проектите за планове за изпълнение, 
за да открие евентуалните недостатъ ‑
ци, които биха могли да попречат на 
постигането на ефективна гаранция за 
младежта. Въз основа на тази оценка 
държавите членки могат да коригират 
своите планове. По‑специално, това 
ще позволи на държавите членки да 
използват по най‑добрия начин сред ‑
ствата по ЕСФ и ИМЗ (когато е прило ‑
жимо) и да подпомогнат въвеждането 
и изпълнението на схемите за гаран ‑
ция за младежта.
33 
Сметната палата провери извършена ‑
та от Комисията оценка на национал ‑
ните ПИГМ, както и до каква степен 
държавите членки са реагирали на 
установените недостатъци.
34 
Сметната палата установи, че Комиси ‑
ята е разработила подробна матрица 
за оценка, която обхваща основни 
аспекти от препоръката на Съвета. 
Въз основа на тази матрица Комиси ‑
ята може да извършва систематична 
оценка на проектите за планове за 
изпълнение, представени от държа ‑
вите членки. След това оценките се 
подлагат на хоризонтални кръстосани 
проверки, за да се осигури последова ‑
телност между 28 ‑те ПИГМ.
21 Констатации и оценки
35 
По отношение на държавите членки, 
разглеждани в настоящия доклад, 
Комисията е оценила всички планове, 
проверени от Сметната палата, и е била 
в състояние да предостави обратна 
връзка навреме за двустранните сре ‑
щи, проведени през февруари 2014 г.
Оценката на Комисията 
е разкрила много от  
недостатъците в проектите 
за ПИГМ
36 
Извършената от Комисията оценка 
е установила известен брой недоста ‑
тъци по отношение на информацията, 
предоставена от държавите членки за 
ключовите аспекти, включени в на ‑
ционалните им ПИГМ. Като примери 
за такива недостатъци могат да се 
посочат лошият или липсващият анализ 
на несъответствието между търсените 
и предлаганите умения, липсата на 
изложение за начина, по който плани ‑
раните мерки ще осигурят достигане на 
всички млади NEET, както и несъответ ‑
ствия на определението за предложе ‑
ние с добро качество.
37 
Комисията обаче не е разгледала 
подробно и последователно следните 
аспекти, които са специално упомена ‑
ти в препоръката на Съвета:
 ‑ Умения за работа с ИКТ/цифро -
ви технологии : Комисията при ‑
ема, че уменията за работа с ИКТ 
могат да предложат много въз ‑
можности за създаване на устой ‑
чиви работни места23. Освен това, 
тя посочва, че броят на завършва ‑
щите обучение в областта на ИКТ 
не е достатъчен, за да запълни 
всички свободни работни места 
в ИКТ сектора, където нуждата от 
специалисти расте с 3 % годишно, 
дори и при скорошните икономи ‑
чески сътресения24.Въпреки че Комисията е отбеляз ‑
ала, че италианският и литовският 
план не съдържат никакви мерки 
за подобряване на уменията за 
работа с ИКТ/цифрови технологии, 
тя не е повдигнала този въпрос за 
Ирландия и Португалия, въпреки 
че и в техните планове липсва 
позоваване на умения за работа 
с ИКТ/цифрови технологии.
 ‑ Взаимни задължения : В препо ‑
ръката на Съвета се отчита „лич ‑
ната отговорност на младите хора 
да намерят пътя към икономиче ‑
ска активност“. В някои държави 
членки младите безработни лица 
рискуват да получат обезщетения 
за безработица или социални 
помощи с по‑нисък размер, ако 
не приемат нито едно разумно 
предложение за работа, стаж, 
обучение или образование. Ако 
не се обърне достатъчно внима ‑
ние на този принцип съществува 
риск ефективността на схемата 
„Гаранция за младежта“ да бъде 
намалена поради недостатъчната 
ангажираност на участниците, като 
същевременно се намалява отго ‑
ворността на държавите членки да 
осигурят предложения с добро ка ‑
чество. Комисията не е анализира ‑
ла наличието на взаимни задълже ‑
ния за нито един от разгледаните 
ПИГМ. Сметната палата установи, 
че от петте разгледани ПИГМ само 
планът на Ирландия е съдържал 
конкретна препратка към този 
принцип.23 COM(2008) 868/3 „Нови 
умения за нови работни 
места  — изпреварващо 
предвиждане на 
потребностите на пазара на 
труда и осигуряване на 
съответстващи на тях 
умения“.
24 Работен документ на 
службите на Комисията 
SWD (2012) 409 окончателен, 
т. 21.
22 Констатации и оценки
 ‑ Взаимно обучение : Препоръката 
на Съвета призовава държавите 
членки да „насърчават дейности за 
взаимно обучение на национално, 
регионално и местно равнище 
между всички участници в борбата 
с младежката безработица с цел 
по‑добро разработване и прилага ‑
не на схеми за гаранции за мла ‑
дежта в бъдеще“25. Комисията не 
е оценила този важен аспект, кой ‑
то е свързан с разходната ефек ‑
тивност на прилагането на схемата 
в държавите членки. Сметната 
палата установи, че с изключение 
на Франция, принципът на „взаим ‑
но обучение“ не е включен в нито 
един от разгледаните ПИГМ.
След извършената от Коми -
сията оценка не всички 
държави членки са  
представили преразгледан 
ПИГМ
38 
По време на процедурата на оценка 
Комисията (когато е било целесъо ‑
бразно) е изисквала от разглежданите 
в настоящия доклад държави членки 
допълнителна разясняваща инфор ‑
мация и/или е посочвала основните 
слабости в техните ПИГМ в писмена 
форма. Тя също така е провежда ‑
ла двустранни срещи с държавите 
членки за допълнително обсъждане 
на откритите недостатъци. Освен това 
Комисията е извършила технически 
посещения в някои държави членки 
с цел изясняване на някои въпроси 
и установяване на неразрешените 
проблеми в ПИГМ26.39 
Няколко сериозни недостатъка са 
продължили да съществуват в ПИГМ 
след двустранните срещи и Комисията 
е поискала допълнителна информа ‑
ция от всички държави членки. По 
отношение на разгледаните държави 
членки анализът на Сметната палата 
показва, че Литва е единствената, 
която се е ангажирала с представяне ‑
то на ревизиран вариант на ПИГМ27. 
Франция, Италия и Португалия са били 
приканени са представят нов вариант 
на своите планове за изпълнение, но 
не са го направили поради различни 
причини. Според Комисията например 
италианските власти са отговорили, че 
ще се фокусират по‑скоро върху вни ‑
мателното разработване на съответ ‑
ните оперативни програми, отколкото 
върху преработването на ПИГМ.25 Препоръка № 25 към 
държавите членки.
26 От държавите в одитираната 
извадка само в Италия 
е било извършено такова 
посещение.
27 Освен Литва до юни 2014 г. 
след искане от страна на 
Комисията 12 други държави 
членки са представили 
преработен вариант на 
ПИГМ (Белгия, България, 
Гърция, Испания, Хърватия, 
Унгария, Латвия, 
Нидерландия, Полша, 
Румъния, Швеция 
и Словакия).
23 Констатации и оценки
Извършената от Комисията 
оценка на ПИГМ не е   
достатъчно координирана 
с оценката и ` на  
предварителните условия 
за оперативните програми 
по ЕСФ/ИМЗ
40 
Съгласно Регламента за общите 
разпоредби за програмния период 
2014—2020 г. държавите членки след ‑
ва да отговарят на определени пред ‑
варителни условия, за да осигурят 
ефективно и ефикасно използване на 
средствата на ЕС. В РОР28 се посочва, 
че „оценката на Комисията на изпъл ‑
нението се ограничава до критериите, 
предвидени в правилата за отделните 
фондове, и в част II от приложение ХI 
и зачита националните и регионални ‑
те правомощия за вземане на решение 
относно конкретните и подходящи 
мерки на политиката, включително съ ‑
държанието на стратегиите“. Съответ ‑
стващият инвестиционен приоритет за 
оперативните програми по ЕСФ/ИМЗ 
е „устойчивата интеграция на пазара 
на труда на младите хора и по‑специ ‑
ално на NEET, в т.ч. млади хора, застра ‑
шени от социално изключване или 
принадлежащи към маргинализирани 
общности, като това следва да бъде 
постигнато и чрез използването на 
гаранцията за младежта“.
41 
Комисията следва да оцени последо ‑
вателността и актуалността на инфор ‑
мацията, предоставена от държавите 
членки по отношение на конкретните 
предварителни условия, преди да 
приема дадена оперативна програма29. 
Предварителното условие за ИМЗ е съ ‑
ществуването на стратегическа рамка 
на политиката за насърчаване на 
младежката заетост, в т.ч. чрез изпъл ‑
нението на гаранцията за младежта30. 
Сметната палата счита, че извърш ‑
ваната от Комисията оценка на това 
конкретно предварително условие за 
ИМЗ и оценката на ПИГМ следва да са 
тясно координирани, за да се осигури съгласуването на оперативните про ‑
грами по ЕСФ/ИМЗ и гаранцията за 
младежта.
42 
Сметната палата разгледа дали Коми ‑
сията е отбелязала установените при 
оценката на ПИГМ недостатъци и в 
своите заключения относно спазване ‑
то на предварителните условия.
43 
Сметната палата установи, че Коми ‑
сията е определила предварителните 
условия, свързани с ЕСФ/ИМЗ, като 
„изпълнени“, въпреки че ПИГМ са 
оценени като „много ограничени“ 
или „частични“ (вж.  приложение III ). 
Сметната палата счита това за пропус ‑
ната възможност за Комисията да се 
увери, че държавите членки са въвели 
стратегия за младежка заетост, която 
съответства на техния политически 
ангажимент за схемата „Гаранция за 
младежта“, преди да одобри оператив ‑
ните програми по ЕСФ/ИМЗ за про ‑
грамния период 2014—2020 г. Освен 
това прегледът на Сметната палата 
показва, че извършените от Комисията 
проверки във връзка с одобряването 
на оперативните програми не обхва ‑
щат въпроса как оперативните програ ‑
ми по ЕСФ/ИМЗ конкретно ще допри ‑
несат за ефективното изпълнение на 
гаранцията за младежта.28 Член 19, параграф 3 от 
Регламент (ЕС) № 1303/2013.
29 Член 19, параграф 1 
и параграф 3, Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
30 Приложение ХI от Регламент 
(ЕС) № 1303/2013.
24 Констатации и оценки
Сметната палата откри 
редица рискове за 
ефективното 
изпълнение на схемата 
„Гаранция за младежта“
44 
При прегледа на извършената от Ко ‑
мисията оценка Сметната палата ана ‑
лизира също какви са потенциалните 
рискове пред ефективното изпълне ‑
ние на схемата „Гаранция за младе ‑
жта“. Бяха разгледани по‑специално 
адекватността на размера на финан ‑
сирането за гаранцията за младежта, 
начинът, по който се определя дали 
едно предложение е с добро качество, 
и мониторингът на схемата.
Съществува риск общият 
размер на финансирането 
да не бъде достатъчен
45 
Изпълнението на схемите за гаранция 
за младежта в държавите членки ще 
бъде скъпоструваща мярка, особе ‑
но като се вземе предвид текущото 
състояние на младежката безработица 
в целия ЕС. Сметната палата счита, че 
един солиден прогнозен общ разчет 
на необходимите за схемата средства 
може да се изготви само въз основа на 
надеждни данни за разходите, свър ‑
зани с прилагането на гаранцията за 
младежта във всяка държава членка. 
Освен това следва да има яснота от ‑
носно източниците, от които ще бъдат 
финансирани националните схеми за 
гаранция за младежта.46 
Сметната палата отбелязва, че схе ‑
мата „Гаранция за младежта“ има за 
цел не само да предоставя финансова 
подкрепа за младите хора (които са 
безработни или са застрашени от без ‑
работица), но също и провеждането на 
основни структурни реформи в сред ‑
носрочен и дългосрочен план. Поради 
това е очевидно, че схемата „Гаранция 
за младежта“ ще изисква значителни 
инвестиции.
47 
Освен това размерът на националното 
финансиране, отпуснато за схемата 
„Гаранция за младежта“, все още не 
е окончателно определен. Съглас ‑
но анализа на Комисията на ПИГМ, 
представени от държавите членки, 
девет31 от общо 28 държави членки не 
са дали никаква информация относно 
предвиденото национално финанси ‑
ране. Останалите държави членки са 
предоставили информация с различно 
ниво на изчерпателност.
За схемата „Гаранция за 
младежта“ не е извършена 
оценка на въздействието
48 
Принципно всички големи законода ‑
телни бюджетни инициативи и иници ‑
ативите за определяне на политики 
на Комисията, които имат значително 
въздействие, следва да преминат 
през оценка на въздействието (ОВ)32. 
Оценките на въздействието следва 
да определят разходите и ползите от 
предложенията, как възникват и кой 
е засегнат. Според насоките на Ко ‑
мисията всички въздействия следва 
да бъдат определени количествено 
и парично, където е възможно и необ ‑
ходимо, въз основа на солидни методи 
и надеждни данни33.31 Естония, Испания, 
Финландия, Ирландия, 
Люксембург, Малта, Полша, 
Швеция и Обединеното 
кралство
32 Специален доклад № 3/2010 
„Оценка на въздействието 
в институциите на ЕС — 
подпомага ли тя вземането 
на решения?“, точка 3 ( http://
eca.europa.eu ) 
33 Европейска комисия, 
„Насоки относно оценката 
на въздействието“, 
SEC(2009) 92.
25 Констатации и оценки
34 Работен документ на 
службите на Комисията 
SWD (2012) 409 окончателен, 
т. 11 и12.
35 Публично изслушване 
в Европейския парламент, 
комисия по бюджети 
и комисия по заетост 
и социални въпроси, 
вторник 1 април 2014 г., т. 23.
36 МОТ, Преглед на заетостта 
в света, „Global spill‑overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the 
situation for young 
jobseekers“(Влиянието 
в световен мащаб на 
развитите върху 
развиващите се икономики 
влошава ситуацията на 
търсещите работа млади 
хора), септември 2012 г., 
http://www.ilo.org
37 МОТ, Eurozone job crisis: trends 
and policy responses (Криза на 
работните места 
в еврозоната: тенденции 
и ответни действия 
в рамките на политиките) , 
юли 2012 г. Информацията 
е публикувана и на уебсайта 
на Комисията http://
ec.europa.eu
38 Белгия, Ирландия, Испания, 
Франция, Нидерландия 
и Португалия.
39 МОТ, „ Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis?“  (Гаранции  
за младежта: отговор на 
кризата с младежката 
заетост?) , 2013 г. ( http://
www.ilo.org ).49 
Сметната палата отбелязва, че Комиси ‑
ята не е извършила оценка на въз ‑
действието, преди да предложи схема ‑
та „Гаранция за младежта“. Работният 
документ на службите на Комисията 
(SWD), който придружава предложе ‑
нието за препоръка на Съвета за съз ‑
даване на гаранция за младежта, само 
препраща към изчислените от Между ‑
народната организация на труда (МОТ) 
данни за 2012 г. (вж. раздел 2.3 на SWD) 
и представя прогнозни изчисления 
за някои държави членки (Австрия, 
Финландия, Швеция и Обединеното 
кралство)34. В резултат на това, освен 
изчисленията на МОТ, липсва инфор ‑
мация относно потенциалният общ 
размер на разходите за изпълнение на 
такава схема в целия ЕС.
През 2012 и 2013 г. МОТ 
е представила различни 
прогнозни изчисления на 
необходимото годишно 
финансиране за изпълнението 
на гаранцията за младежта
50 
През февруари 2015 г. Комисията 
е изчислила, че за целия програмен 
период 2014—2020 г. за финансиране 
на схемите от бюджета на ЕС ще бъдат 
отпуснати 12,7 млрд. евро. На по‑ра ‑
нен етап, а именно през април 2014 г., 
Комисията е изчислила35, че тази сума 
ще бъде допълнена с национални, 
регионални и дори частни средства 
в размер на 4 млрд. евро. Общият сбор 
от 16,7 млрд. евро съответства на око ‑
ло 2,4 млрд. евро годишно.51 
През 2012 г. МОТ е докладвала, че из ‑
числените годишни разходи за ефек ‑
тивно изпълнение на схемата „Гаран ‑
ция за младежта“ в еврозоната биха 
достигнали 0,2 % от БВП36 или 0,45 % от 
държавните разходи, което възлиза на 
21 млрд. евро37. Изчисленията на МОТ, 
публикувани през 2013 г., се базират 
на данните от шест страни от евро ‑
зоната38, за които разходите варират 
приблизително между 0,5 % и 1,5 % от 
БВП39. Според МОТ тези разходи за из ‑
пълнение се различават в зависимост 
от това дали съществува администра ‑
тивна инфраструктура за прилагане на 
схемата в по‑голям мащаб, както и от 
броя на допустимите за подпомагане 
лица.
Липсва солиден прогнозен 
разчет на разходите за 
конкретни мерки от схемите за 
гаранция за младежта
52 
През 2013 г. Комисията е поискала от 
държавите членки да предоставят 
изчисление на разходите за планира ‑
ните мерки и информация за съот ‑
ветните източници на финансиране, 
когато представят своите планове за 
изпълнение на гаранцията за младе ‑
жта (ПИГМ). От държавите членки се 
изисква по‑специално да посочат из ‑
точниците на финансиране и разпре ‑
делението на средства за различните 
основни реформи и мерки/инициа ‑
тиви в планове за финансиране и да 
представят конкретна информация 
за всяка от мерките (като например 
разходите за мярка, очакваният брой 
бенефициенти за мярка, процентът от 
целевата група, който следва да бъде 
достигнат чрез всяка мярка, допълни ‑
телните разходи за нови мерки и очак ‑
ваните резултати).
26 Констатации и оценки
53 
Това би позволило на Комисията да 
прецени дали за схемата за гаранции 
за младежта са отпуснати средства 
с достатъчен размер. Например, едно 
от най‑сериозните предизвикателства, 
установени от Комисията при изпълне ‑
нието на схемата „Гаранция за младе ‑
жта“ в Испания, е „липсата на допъл ‑
ващо национално финансиране, която 
може да попречи на изпълнението на 
гаранцията за младежта в краткосро ‑
чен и средносрочен план“40. Ето защо 
Сметната палата провери ПИГМ, пода ‑
дени от петте държави членки, които 
са разгледани в настоящия доклад 
(Франция, Ирландия, Италия, Литва 
и Португалия), и провери дали е била 
представена информация във връзка 
с изчислените разходи за планираните 
мерки и съответните източници на 
финансиране.
54 
Сметната палата установи, че като 
цяло държавите членки са предоста ‑
вили изчисления за разходите по мер ‑
ките, насочени към отделни лица. При 
някои държави членки обаче в пред ‑
ставените ПИГМ липсва актуална ин ‑
формация, като например разходите 
за бенефициент във връзка с предло ‑
женията (Ирландия и Франция), целеви 
нива за участие за отделните мерки 
и процент от целевата група, който се 
очаква да бъде достигнат от ГМ (Фран ‑
ция). При липсата на тази информация 
Комисията не е в състояние да иден ‑
тифицира възможните недостатъци, 
както е планирано.
55 
Освен това нито една от петте дър ‑
жави членки не е включила в ПИГМ 
информация относно изчислените раз ‑
ходи за изпълнение на структурните 
реформи, необходими за постигане на 
ефективна гаранция за младежта.56 
По отношение на три от петте прове ‑
рени държави членки националните 
средства, посочени в ПИГМ, са значи ‑
телно по‑малко от различните фон ‑
дове на ЕС, като стойностите варират 
между 13 % (за Португалия) и 35 % 
(за Италия и Литва) от общия размер. 
В случая на Ирландия заделените 
национални средства са надвишили 
средствата от ЕС, докато наличните 
данни за Франция не позволяват да се 
направи подобно съпоставяне. Също 
така, с изключение на Литва, държа ‑
вите членки са декларирали общо 
всички източници на средства, свър ‑
зани с мерките (в един раздел ЕС/ЕСФ/
ИМЗ). Поради липсата на изчерпателна 
и точна информация за Комисията 
не е било възможно да оцени докол ‑
ко източниците на финансиране за 
мерките са подходящи, или да дос ‑
тигне до заключение относно общата 
изпълнимост и устойчивост на плано ‑
вете за финансиране на гаранцията за 
младежта.40 Работен документ на 
службите на Комисията 
SWD (2014) 410 окончателен, 
т. 25.
27 Констатации и оценки
41 Член 18 от Регламент (ЕС) 
№ 1304/2013.
42 Препоръка на Съвета 
относно рамка за качество 
на стажовете, Брюксел, 
10 март 2014 г.( http://www.
consilium.europa.eu ).
43 Декларация на Съвета 
„Европейския алианс за 
професионална подготовка“, 
Съвет по заетост, социална 
политика, здравеопазване 
и потребителски въпроси, 
Люксембург, 
15 октомври 2013 г.
44 Често задавани въпроси 
относно гаранцията за 
младежта, въпрос 6 (ec.
europa.eu).Специфични 
предизвикателства при 
проверяване на редовността 
на разходите по ИМЗ
57 
Съгласно регламента за ЕСФ41 механи ‑
змите за програмиране на ИМЗ могат 
да приемат една или повече от след ‑
ните форми (вж. точка 17):
 ‑ специална оперативна програма;
 ‑ специална приоритетна ос в рам ‑
ките на оперативната програма;
 ‑ част от една или повече приори ‑
тетни оси.
Сметната палата счита, че е налице 
специфично предизвикателство (в 
сравнение със стандартните разходи 
за ЕСФ) за държавите членки и Комиси ‑
ята да проверяват по ефективен начин 
редовността на декларираните разходи 
за ИМЗ. Това се дължи на по‑стриктни ‑
те изисквания за допустимост, въз ‑
можността за деклариране на поетите 
разходи от септември 2013 г. и по‑спе ‑
циално в описания по‑горе случай — 
липсата на съфинансиране за ИМЗ.
Липсата на определение 
какво представлява пред -
ложение за работа с добро 
качество може да има отри -
цателно отражение върху 
ефективността на схемата 
„Гаранция за младежта“
58 
Сметната палата припомня, че га ‑
ранцията за младежта има за цел да 
предостави на младите хора реална 
възможност да увеличат своя потен ‑
циал за заетост с оглед на устойчива 
и удовлетворяваща интеграция на 
пазара на труда, и по този начин да уве ‑
личи общия процент младежка заетост.Ето защо Съветът препоръчва държа ‑
вите членки да се уверят, че младите 
хора на възраст под 25 години полу ‑
чават предложения за работа „с добро 
качество“ в рамките на четири месеца, 
след като загубят работата си или 
напуснат официалната образовател ‑
на система. В препоръката на Съвета 
обаче не се посочва какво представля ‑
ва предложението „с добро качество“, 
нито се конкретизира кой следва да 
формулира определение за това.
59 
В няколко документа на ЕС (като на ‑
пример препоръката на Съвета относ ‑
но рамка за качество на стажовете42 
и декларацията на Съвета „Европей ‑
ския алианс за професионална подго ‑
товка“43) се определят незадължителни 
минимални стандарти за добро качест ‑
во при стажове и професионалната 
практика, за да се попречи на ком ‑
паниите да експлоатират стажантите 
като евтина работна ръка. От друга 
страна, не съществуват подобни доку ‑
менти, които да установяват принци ‑
пите, определящи едно работно място 
като място с добро качество.
60 
През декември 2013 г. Комисията 
издава насоки, според които предло ‑
жение с „добро качество“ е предло ‑
жение, което се очаква да доведе до 
устойчиво участие на пазара на труда 
и няма само непосредствения ефект 
да намали статистическите стойности 
на младежката безработица за кратък 
период от време44.
28 Констатации и оценки
61 
Въз основа на прегледа на актуални 
проучвания45 в тази област Сметната 
палата счита, че би могло да се използ ‑
ва съчетание от характеристики, които 
да се приложат при определянето 
на това дали едно предложение за 
работа може да се счете за предло ‑
жение с „добро качество“, а именно 
продължителност на договора (фикси ‑
рана продължителност или безсро ‑
чен договор), вид договор (непълно 
работно време по собствен избор/не 
по собствен избор или пълно работно 
време), размер на заплащането по 
отношение на разходите за издръжка 
в съответната държава членка, из ‑
искваните умения за работното място 
и съответното ниво и вид на необходи ‑
ма квалификация, както и наличието 
на допълнително обучение, свързано 
с работата. В рамките на принципа на 
субсидиарност на ниво ЕС е можело 
да бъде определен минимален набор 
от характеристики, което би оставило 
на държавите членки свободата да 
установят свои собствени стандарти за 
всяка от характеристиките.
62 
Сметната палата установи например, 
че при оценката на проекта за ПИГМ 
на Италия, Комисията е приела пред ‑
ложение за временна заетост (пет до 
шест месеца) за предложение „с добро 
качество“, въпреки че заплащането 
е под месечния праг на бедността 
при ниски доходи в по‑голямата част 
на страната, определен въз основа 
на данни от Италианския национа ‑
лен статистически институт (ISTAT)46. 
Комисията не е взела предвид други 
качествени елементи.63 
Съществува риск липсата на набор 
изисквания за качество, които едно 
предложение „с добро качество“ тряб ‑
ва да спазва, да доведе до непоследо ‑
вателно и неефективно изпълнение 
на схемите за гаранция за младежта 
между държавите членки или дори 
в рамките на една държава членка. 
Въпреки че явно е възможно да се 
проверява качеството на предложе ‑
нията в различните държави членки 
на последващ етап (например чрез 
оценки), дотогава по‑голямата част 
от бюджета на ИМЗ ще бъде разпре ‑
делена и/или изразходвана (предвид 
отпускането на средства в началото на 
периода през 2014 и 2015 г.), а евенту ‑
алните недостатъци, засягащи ефек ‑
тивността на разходите по ИМЗ, няма 
да могат да бъдат преодолени.
64 
Сметната палата отбелязва, че през 
юли 2014 г. Комисията е предостави ‑
ла конкретни насоки за оценката на 
ИМЗ47, чието извършване е предви ‑
дено в регламента за ЕСФ48 за края на 
2015 г. и края на 2018 г., при която от 
оценителите се изисква да доклад ‑
ват за качеството на предложенията 
за работа, получени от участниците 
в ИМЗ, като вземат предвид критерии 
за качество като описаните по‑горе.45 Европейски парламент, 
Indicators of Job Quality in the 
European Union  (Показатели 
за качеството на работните 
места в Европейския съюз), 
PE429.972, 2009, ( http://www.
europarl.europa.eu ); Център 
за стратегии и оценки (CSES), 
Study of Measuring 
Employment Effects  
(Изследване за измерване на 
ефектите от заетостта) юни 
2006 г.; ОИСР , Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experiences  
(Изпълнение на гаранциите 
за младежта на местно ниво: 
формиращи се изводи от 
европейския опит), 2014 г.
46 Италианския национален 
статистически институт 
(ISTAT) “Calcolo della soglia di 
povertà assoluta”, http://www.
istat.it
47 Европейска комисия, Насоки 
за оценка на Инициативата 
за младежка заетост, юли 
2014 г.
48 Член 19, параграф 6 от 
Регламент (ЕС) № 1304/2013.
29 Констатации и оценки
Все още се разработва  
подробна рамка за  
мониторинг и докладване 
във връзка със схемата 
„Гаранция за младежта“
65 
Сметната палата счита, че текущата 
оценка на мерките по гаранцията за 
младежта е от изключително значе ‑
ние, за да се гарантира, че средствата 
се инвестират разумно, а мерките се 
изпълняват така, че да донесат реална 
промяна за младите хора. Поради това 
в мерките по схемата следва да бъдат 
предвидени солидни механизми за мо ‑
ниторинг още от самото начало49. Това 
е основата за ефективно и базирано 
на опита разработване на политики, 
което следва да служи като сигнал 
за Европейския парламент и Съвета, 
когато целите не са достигнати или 
когато ефективността на мерките не 
е задоволителна и да им позволи да 
подобрят структурата или изпълне ‑
нието на мерките.
66 
Комисията наблюдава изпълнението на 
схемата „Гаранция за младежта“ в рам ‑
ките на европейския семестър и следва 
да анализира въздействието на прила ‑
ганите политики, както и да отправя, 
когато е необходимо, конкретни пре ‑
поръки към отделните държави членки 
въз основа на насоките за политиките 
по заетостта на държавите членки50.67 
Сметната палата извърши оценка на 
създадената рамка за мониторинг 
на изпълнението и резултатите на 
гаранцията за младежта като цяло, 
както и по отношение на дейностите, 
финансирани по ИМЗ.
От самото начало механизмите 
за подробен мониторинг 
и докладване не са предвидени 
в модела на схемата „Гаранция 
за младежта“
68 
Чрез своята препоръка Съветът по ‑
верява на Комисията мониторинга на 
изпълнението на схемата „Гаранция 
за младежта“ чрез многостранното 
наблюдение, осъществявано от Коми ‑
тета по заетостта51 (EMCO) в рамките 
на европейския семестър (вж.  каре 5 ). 
Съгласно препоръката на Съвета обаче 
не се планира резултатите от този мо ‑
ниторинг да се докладват на Европей ‑
ския парламент.
Роля на Комитета по заетостта (EMCO)
Основната роля на EMCO е като консултативна комисия за министрите, участващи в Съвета по заетостта 
и социалната политика (EPSCO). Осъществяваното от EMCO многостранно наблюдение помага да се извърши 
всеобхватна оценка на изпълнението в различните държави членки, които се сблъскват с подобни предизви ‑
кателства, едновременно с оценката на различните варианти на политиките и плановете. Комитетът извърш ‑
ва мониторинг на постигнатия от държавите членки напредък при изпълнението на реформите, мотивирани 
от специфичните за всяка държава препоръки. Една от подгрупите на комитета има задачата да подбира 
и разработва показатели за мониторинг на стратегията за заетост, който включва и мониторинг на гаранция ‑
та за младежта.Каре 549 Европейска комисия, The 
Youth Guarantee: Making It 
Happen  (Гаранция за 
младежта: действия за 
изпълнение) , 2014 г., стр. 3.
50 Препоръка на Съвета от 
22 април 2013 г. за създаване 
на гаранция за младежта, 
препоръка 6.
51 EMCO е създаден с Решение 
2000/98/EО на Съвета от 
24 януари 2000 г. за 
създаване на Комитет по 
заетостта (OВ L 29, 4.2.2000 г., 
стр. 21). въз основа на 
член 150 на ДФЕС. Всяка 
държава членка и Комисията 
назначават по двама 
членове на EMCO.
30 Констатации и оценки
69 
EMCO е разгледал напредъка при 
изпълнението на схемата „Гаранция 
за младежта“ през май 2014 г. заедно 
с оценка на ситуацията в областта 
на заетостта на държавите членки 
и националните програми за рефор ‑
ма. Това е извършено под формата 
на партньорски проверки, като целта 
е била да бъдат с възможно най‑голям 
обхват, за да се установят основни ‑
те предизвикателства в държавите 
в членки.
70 
Въз основа на прегледаните докла ‑
ди за държавите членки, обхванати 
от извършената през май проверка, 
Сметната палата установи, че детайл ‑
ността на анализа е варирала значи ‑
телно. Прегледът на Ирландия напри ‑
мер се е фокусирал съществено върху 
гаранцията за младежта, но прегледът 
на Португалия изобщо не е обхванал 
тази схема.
71 
Сметната палата отбелязва също така, 
че една подгрупа на EMCO е в процес 
на разработка на конкретни показа ‑
тели за мониторинг на изпълнението 
и резултатите на схемата „Гаранция 
за младежта“ на ниво ЕС52. Това са 
макроикономически показатели, 
които се очаква да бъдат добавени 
към показателите за измерване на 
прякото въздействие на политиката 
и скоростта, с която се предоставят 
предложения на младите хора. Показа ‑
телите са одобрени от Съвета през 
декември 2014 г. През октомври 2014 г. 
е започнал пилотен проект за тества ‑
не на методологията, а резултатите 
от него ще бъдат оценени през 2015 г. 
Според Комитета по заетостта (EMCO) 
тази оценка може да доведе до някои 
технически изменения на рамката на 
показателите53.72 
Тъй като тези показатели не са за ‑
дължителни, актуалната информация 
относно успеха на схемата „Гаранция 
за младежта“ като цяло ще зависи от 
добрата воля на държавите членки да 
предоставят изчерпателни и надеждни 
данни. Сметната палата счита също 
така, че ако тези показатели са били 
налични на по‑ранен етап, държавите 
членки са щели да имат възможност 
да ги включат в административните си 
системи във фазата на разработване 
на схемата за гаранция за младежта.
Нужни са дългосрочни 
реформи за изпълнение 
на специфичните за всяка 
държава препоръки във 
връзка със схемата „Гаранция 
за младежта“
73 
В рамките на европейския семес ‑
тър Комисията анализира също така 
въздействието на политиките в облас ‑
тта на заетостта, като взема предвид 
данните, посочени в таблицата за 
отчитане (вж.  каре 6 ) и, когато е це ‑
лесъобразно, посочва слабостите на 
държавите членки чрез ежегодни спе ‑
цифични за всяка държава препоръки.
74 
Сметната палата разгледа как гаран ‑
цията за младежта се взема предвид 
в специфичните за всяка държава пре ‑
поръки. По‑специално, за избраните 
в извадката държави членки бяха из ‑
вършени проверки дали препоръките 
са конкретни, измерими и постижими.52 INDIC/07/13052014/
EN – Мониторинг на 
гаранцията за младежта – 
Преразгледана бележка на 
работната група за 
заседанието на групата по 
показателите на 
13 май 2014 г.
53 Съвет на Европейския съюз: 
“Implementation of the Youth 
Guarantee and monitoring 
framework  – endorsement of 
the EMCO’s key messages” 
(Изпълнение на схемата 
„Гаранция за младежта“ 
и рамка за мониторинг — 
одобряване на основните 
послания на комитета по 
заетостта), 17 ноември 2014 г.
31 Констатации и оценки
75 
Сметната палата установи, че пре ‑
поръките за 2013 г., свързани с мла ‑
дежката безработица, като цяло не 
са нито конкретни, нито измерими 
(вж.  каре 7 ).
76 
През 2014 г. Комисията предлага спе ‑
цифични препоръки за изпълнението 
на схемата „Гаранция за младежта“ 
на осем държави (Испания, Италия, 
Словакия, Хърватия, Португалия, Пол ‑
ша, България и Ирландия). Сметната 
палата установи, че тези препоръки 
предоставят повече подробности, 
а някои от тях съдържат също и целе ‑
ви стойности.77 
Ефективното изпълнение на препоръ ‑
ките зависи обаче от политическата 
ангажираност на национално ниво. 
Според Комисията само 10 % от всички 
специфични препоръки за 2013 г. са 
били изпълнени изцяло, а по 45 % 
е постигнат ограничен или никакъв 
напредък54. Това е отбелязано и от Ев ‑
ропейския парламент през октомври 
2014 г.55
78 
Във връзка със специфичните за 
всяка държава препоръки, насочени 
към схемата „Гаранция за младежта“, 
Сметната палата отбелязва, че са не ‑
обходими съществени реформи, които 
е малко вероятно да бъдат реализира ‑
ни в краткосрочен план.54 Уебсайт на Комисията: 
специфични за всяка 
държава препоръки за 
2013 г., ( http://ec.europa.eu ).
55 Резолюция на Европейския 
парламент от 
22 октомври 2014 г. относно 
европейския семестър за 
координация на 
икономическите политики: 
изпълнение на 
приоритетите за 2014 г. 
(2014/2059(INI).Таблица за отчитане на показатели за младежка безработица и NEET на 
Комисията
Показателите за младежка безработица и NEET са част от новоразработена таблица на Комисията за отчитане 
на ключови социални показатели и показатели за заетост, която разкрива основните дисбаланси в тези две 
области в ЕС. Първата такава таблица за отчитане е публикувана като част от съвместния доклад за заетостта 
за 2014 г., приет от Комисията и Съветът на министрите на ЕС. Тя се състои от пет ключови показателя и фор ‑
мира основата за предложенията на Комисията за структурни реформи.Каре 6
Специфични за всяка държава препоръки за 2013 г. — примерите на Литва 
и Италия
В специфичните за всяка държави препоръки на Литва е препоръчано да подобри заетостта на младите хора, 
например чрез схемата „Гаранция за младежта“, да затвърди прилагането и ефективността на схемите за 
стажуване и да преодолее продължаващите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации. 
На Италия е препоръчано да предприеме допълнителни действия за увеличаване на участието на пазара на 
труда, най‑вече на жените и на младите хора, например посредством схемата „Гаранция за младежта“. И в 
двете специфични за всяка държава препоръки се посочва схемата „Гаранция за младежта“, но в нито една от 
тях не се съдържат подробности относно начина, по който държавите членки следва да приложат схемите за 
постигане на максимално въздействие, нито се отбелязват измерими целеви нива или междини етапи.Каре 7
32 Констатации и оценки
Липсват планове за 
систематично докладване 
относно схемите за гаранция 
за младежта като цяло
79 
Регламентът за общите условия изис ‑
ква от Комисията да изпраща обобща ‑
ващ доклад на годишните доклади за 
изпълнението (ГДИ) на Европейския 
парламент всяка година, като започне 
от 2016 г. Освен това през 2017 и 2019 г. 
Комисията следва да представи на 
Европейския парламент стратегически 
доклади, обобщаващи докладите за 
напредъка на държавите членки, и да 
участва в обсъждането на тези докла ‑
ди в Парламента56.
80 
Сметната палата отбелязва, че мерки ‑
те по гаранцията за младежта, които 
не са финансирани по ЕСФ/ИМЗ, няма 
да бъдат включени в тези доклади, 
тъй като ГДИ обхващат само интервен ‑
ции, финансирани от ЕС. В резултат на 
това, с изключение на показателите 
на EMCO, няма разпоредба на ниво 
ЕС за докладване на финансираната 
от държавите членки част от схемата 
за гаранция за младежта. Това съз ‑
дава риск заинтересованите страни 
да нямат ясно понятие как и до каква 
степен гаранцията за младежта като 
цяло допринася за справянето с мла ‑
дежката безработица.Новата рамка на изпълнението 
за ЕСФ/ИМЗ се фокусира върху 
резултатите
81 
Дейностите по гаранцията за младе ‑
жта, финансирани по ЕСФ/ИМЗ, ще 
бъдат наблюдавани съгласно правната 
рамка за Европейските структурни 
и инвестиционни фондове57. Регламен ‑
тът за ЕСФ съдържа конкретни раз ‑
поредби за мониторинг, докладване 
и оценка на ИМЗ, за да осигури изме ‑
римост и видимост на въздействието 
и приноса на ИМЗ към гаранцията за 
младежта. По‑специално, той пред ‑
вижда, че „най‑малко два пъти по 
време на периода на програмиране 
се извършва оценка на ефективност ‑
та, ефикасността и въздействието на 
предоставяната съвместно от ЕСФ 
подкрепа и специално разпределени ‑
те средства за ИМЗ, включително и за 
изпълнението на гаранцията за младе ‑
жта. Първата оценка се извършва до 
31 декември 2015 г., а втората оценка – 
до 31 декември 2018 г.“58
82 
Освен това от април 2015 г. нататък 
държавите членки следва да изпращат 
на Комисията структурирани данни, 
свързани с общите показатели, за 
финансираните от ЕС действия, заедно 
с годишните доклади за изпълнението 
(ГДИ). Тези доклади следва също така 
да посочват и оценяват качеството на 
предложенията за работа, получени 
от участниците, както и напредъка 
на участниците в продължаването на 
тяхното образование, намирането на 
устойчиви и добри работни места или 
предприемането на стажове или ка ‑
чествени професионални обучения59.56 Член 53 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
57 Регламент (ЕС) № 1303/2013 
и Регламент (ЕС) 
№ 1304/2013.
58 Член 19, параграф 6 от 
Регламент (ЕС) № 1304/2013.
59 Член 19, параграф 3 
и параграф 4 от Регламент 
(ЕС) № 1304/2013.
33 Констатации и оценки
83 
Регламентът за ЕСФ предвижда задъл ‑
жителни общи показатели за крайните 
продукти и резултатите за всички 
дейности, финансирани по оперативна 
програма60. За оперативната програ ‑
ма, която стартира ИМЗ, регламентът 
изисква също така държавите членки 
да посочат конкретни показатели за 
резултатите.
84 
Сметната палата разгледа актуал ‑
ността на показателите за резултати 
за ИМЗ, както са определени в регла ‑
мента за ЕСФ, и установи, че следните 
показатели биха могли да бъдат фор ‑
мулирани по‑подробно при одобрява ‑
нето на оперативни програми по ЕСФ/
ИМЗ в бъдеще или при изменянето на 
съществуващи оперативни програми:
 ‑ Специфичният за ИМЗ показател за 
резултатите „Безработни/трайно 
безработни/неактивни участници, 
които при напускане на опера ‑
цията получават предложение за 
работа, продължаване на образо ‑
ванието, чиракуване или стаж“ не 
изисква от държавите членки да 
предоставят данни, разграничава ‑
щи четирите различни предложе ‑
ния, които участниците могат да 
получат по схемата за гаранция за 
младежта. Липсата на такова изис ‑
кване означава, няма да са налич ‑
ни подробности относно видовете 
предложения по гаранцията за 
младежта, които младите хора 
приемат, и дали ще са необходими 
корективни действия за подобря ‑
ване на ефективността на мерките;
 ‑ По‑дългосрочните показатели 
за резултатите на ИМЗ измерват 
каква е ситуацията на младите 
хора само 6 месеца след края на 
интервенцията. Измерването през 
по‑дълъг период от време обаче 
би улеснило формирането на за ‑
ключения относно устойчивостта 
на някои предложения (като на ‑
пример предложенията за работа); ‑ Регламентът позволява на дър ‑
жавите членки да разширяват по 
желание целевата група на ИМЗ 
и към млади хора над 25 ‑годишна 
възраст, но под 30 години. Нито 
един от показателите за резул ‑
тати на ИМЗ обаче не обхваща 
групата на 25—29 ‑годишните, 
което затруднява оценката на 
ефективността на мерките за тази 
възрастова група. Въпреки че 
насоките на Комисията приканват 
настоятелно държавите членки 
да разработят свои собствени 
показатели за крайните продукти 
по отношение на групата между 25 
и 29 години (като участници във 
финансирани дейности по ИМЗ), те 
не акцентират върху свързаните 
с това показатели за резултати. 
Сметната палата установи, че от 
проверените четири държави 
членки, които са избрали да раз ‑
ширят обхвата на ИМЗ (Франция, 
Италия, Литва и Португалия), нито 
една не е въвела допълнителни 
показатели, които да са специ ‑
фични за всяка държава, а две от 
тях (Франция и Португалия) дори 
не са определили допълнителни 
показатели за крайните продукти, 
които са обхващат разширената 
целева група.60 Приложение II към 
Регламент (ЕС) № 1304/2013.
34
 Заключения и препоръки
85 
Препоръката за създаване на гаранция 
за младежта е официално приета от 
Съвета на министрите на ЕС на 22 ап ‑
рил 2013 г. въз основа на предложение, 
отправено от Комисията през декем ‑
ври 2012 г. Документът отправя кон ‑
кретни препоръки за изпълнението на 
тази схема както към държавите член ‑
ки, така и към Комисията. По‑специал ‑
но, Комисията е натоварена с оценката 
на изготвените от държавите членки 
планове за изпълнение на гаранцията 
за младежта, така че да е възможно 
държавите членки да получат обратна 
информация при двустранните срещи 
в рамките на европейския семестър.
Комисията е предоставила 
подходяща и навременна 
подкрепа на държавите членки 
при въвеждането на схемата 
„Гаранция за младежта“
86 
Като цяло Сметната палата заклю ‑
чава, че Комисията е предоставила 
подходяща и навременна подкрепа 
на държавите членки в процеса на 
въвеждане на гаранцията за младежта. 
По‑специално, Комисията е изготвила 
насоки за разработването на схемите 
за гаранция за младежта през септем ‑
ври 2013 г., т.е. само пет месеца след 
приемането на препоръката на Съвета 
през април 2013 г. (точки 29—31).
87 
Комисията е извършила подробна 
и навременна оценка на проектите за 
ПИГМ, подадени от държавите членки, 
и успешно е разкрила някои недоста ‑
тъци. Комисията обаче не е разгледала 
подробно и последователно следните 
аспекти: ИКТ/умения за използване на 
цифрови технологии, взаимни задъл ‑
жения и взаимно обучение. Сметната 
палата също така установи, че не всич ‑
ки държави членки са представили 
актуализиран ПИГМ след извършената 
от Комисията оценка (точки 32—39).Сметната палата разкри 
рискове за ефективното 
изпълнение на схемите 
„Гаранция за младежта“
88 
Въз основа на извършения преглед 
на оценката на Комисията на ПИГМ, 
Сметната палата разкри редица ри ‑
скове, свързани с адекватния размер 
на общото финансиране и естеството 
на „предложенията с добро качество“, 
както и с механизмите за мониторинг 
и докладване на схемата за гаранции 
за младежта.
За схемата „Гаранция за 
младежта“ не е извършена 
оценка на въздействието
89 
Сметната палата счита, че при лип ‑
сата на оценка на въздействието от 
страна на Комисията информацията 
относно потенциалните разходи за 
изпълнението на гаранцията за мла ‑
дежта в държавите членки на ЕС не 
е достатъчна. Освен това към момента 
на одита Комисията не е разполагала 
с детайлна информация за средства ‑
та от ЕС и националните средства, 
разпределени от държавите членки за 
различните мерки по схемата „Гаран ‑
ция за младежта“, и по‑специално за 
мерките, свързани със структурни ре ‑
форми. Сметната палата счита, че по ‑
ради липсата на подобна информация 
съществува риск общият размер на 
финансирането да не бъде достатъчен 
за изпълнение на схемата за гаранция 
за младежта (точки 45—57).
35 Заключения и препоръки
Препоръка 1
Държавите членки следва да изгот ‑
вят ясен и изчерпателен преглед на 
разходите за всички планирани мерки 
за борба с младежката безработица по 
схемата „Гаранция за младежта“, за да 
може Комисията да прецени какви са 
общите нужди от финансиране.
Естество на предложенията 
„с добро качество“
90 
„Доброто качество“ на предложенията 
е фактор, подчертан в определението 
на гаранцията за младежта, който има 
изключително значение за предос ‑
тавянето на младите хора на реална 
възможност да увеличат своя потен ‑
циал за заетост с оглед на устойчива 
и удовлетворяваща интеграция на 
пазара на труда, и по този начин за 
увеличаването на общия процент 
младежка заетост. Липсата на набор 
от изисквания за качество, които едно 
предложение „с добро качество“ след ‑
ва да спазва, създава риск от непосле ‑
дователно и неефективно изпълнение 
на схемите за гаранция за младежта 
между държавите членки или дори 
в рамките на една държава членка 
(точки 58—64).
Препоръка 2
Комисията следва да насърчи използ ‑
ването на набор от изисквания за 
качество, на които следва да отговарят 
работните места и позициите за стаж 
и професионална практика, които ще 
бъдат подпомагани от бюджета на ЕС. 
Като основа за тези изисквания може 
да послужат елементите за определя ‑
не на предложение с добро качество, 
описани в насоките на Комисията за 
оценка на Инициативата за младежка 
заетост.Мониторинг на схемите 
„Гаранция за младежта“
91 
Сметната палата установи също така, 
че все още се разработва подробна 
рамка за мониторинг и докладване 
във връзка със схемата „Гаранция 
за младежта“. За да е налична ясна 
информация за изпълнението на 
схемата „Гаранция за младежта“ като 
цяло, всички мерки следва да бъдат 
наблюдавани, за да се гарантира, че 
средствата се инвестират разумно, 
а мерките се изпълняват така, че да 
донесат реална промяна за младите 
хора. Това би позволило и предпри ‑
емането на проактивни действия, ако 
стане ясно, че целевите нива не могат 
да бъдат достигнати. Тази информация 
следва да се докладва по начин, които 
позволява да се демонстрира успеха 
(или липсата на успех) на гаранцията 
за младежта (точки 65—84).
Препоръка 3
Комисията следва да въведе система 
за подробен мониторинг за схема ‑
та „Гаранция за младежта“, която да 
обхване както структурните реформи, 
така и мерките, насочени към отделни 
лица. Резултатите от този мониторинг 
следва да бъдат докладвани на Евро ‑
пейския парламент и на Съвета.
36 Заключения и препоръки
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri 
GRETHEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието 
му от 25 февруари 2015 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател

37
 Приложения Приложение IНиво на младежката безработица (юни 2014 г.)
Процент от работната сила
(Средна стойност за ЕС= 22 %)
<10
10-20
20-30
30-40
40-50
>50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Източник: Евростат.
38 Приложения
Държави, отговарящи на условията за финансиране по ИМЗ
Държава членкаРегион(и), отговарящи на условията 
за финансиране по Инициативата за 
младежка заетост Разпределени средства по Инициативa -
та за младежка заетост
(в евро)
Белгия Да 42 435  070
България Да 55 188 745
Чешка република Да 13 599 984
Дания Не -
Германия Не -
Естония Не -
Ирландия Да 68 145 419
Гърция Да 171 517  029
Испания Да 943 496  315
Франция Да 310 161  402
Хърватия Да 66 177 144
Италия Да 567 511 248
Кипър Да 11 572 101
Латвия Да 29 010 639
Литва Да 31 782 633
Люксембург Не -
Унгария Да 49 765 356
Малта Не -
Нидерландия Не -
Австрия Не -
Полша Да 252 437 822
Португалия Да 160 772  169
Румъния Да 105 994 315
Словения Да 9 211 536
Словакия Да 72 175 259
Финландия Не -
Швеция Да 44 163 096
Обединено кралство Да 206 098 124
ОБЩО   3 211 215 406Приложение II
39 Приложения
Оценка на Комисията на ПИГМ и предварителните условия за ИМЗ
Държави членкиРезултати от оценката на плано -
вете за изпълнение на инициа -
тивата „Гаранция за младежта“Предварителни условия
България много ограничени изпълнени
Чешка република много ограничени изпълнени
Гърция много ограничени изпълнени
Италия много ограничени изпълнени
Литва много ограничени изпълнени
Полша много ограничени изпълнени
Обединено кралство много ограничени изпълнени
Белгия частични изпълнени
Ирландия частични изпълнени
Испания частични изпълнени
Франция частични изпълнени
Хърватия частични изпълнени
Кипър частичнине са 
изпълнени
Латвия частични изпълнени
Унгария частични изпълнени
Португалия частични изпълнени
Словения частични изпълнени
Словакия частични изпълнени
Швеция частични изпълнени
Бележка:  Предварителните условия по ИМЗ за Румъния не бяха оценени от Комисията по време на одита.Приложение III
40
Комисията отбелязва, че чрез последващите оценки 
ще бъде получена информация за качеството на 
предлаганите работни места, както се препоръчва 
в насоката за оценката на ИМЗ.
V, трето тире
Комисията приема препоръката и я счита за частично 
изпълнена чрез рамката от показатели, одобрена 
от Съвета по заетостта и социалната политика, чрез 
съответните договорености, предвидени в член 19 
и приложения I и II към Регламента за Европейския 
социален фонд (ЕСФ), както и в съответните разпо ‑
редби от Регламента за общоприложимите разпо ‑
редби (РОР) във връзка с мониторинга и оценката при 
мерки, финансирани по линия на ИМЗ, и чрез анга ‑
жимента си да докладва за прилагането на схемата 
„Гаранция за младежта“ на Европейския парламент 
и на Съвета през 2016 г.
Дейностите по мониторинг ще бъдат използвани при 
оценката на Комисията на прилагането на схемата 
„Гаранция за младежта“ в рамките на следващите 
европейски семестри. Събраната с тях информация 
ще бъде използвана в доклада на Комисията от 2016 г. 
за прилагането на схемата „Гаранция за младежта“, 
който ще бъде официално представен на Европей ‑
ския парламент и на Съвета по съответния ред.
Въведение
15
Комисията отбелязва, че допълнителни 11 млрд. EUR 
са предвидени за мерки като модернизиране на служ ‑
бите по заетостта и мерки за самостоятелна заетост, 
които също така ще подпомогнат косвено младежката 
заетост.
Над 26 млрд. EUR ще бъдат изразходени за образо ‑
вателни мерки, включително за ученето през целия 
живот, при което съществува вероятност младите 
хора да бъдат сред основните бенефициери.
Констатации и оценки
37
Комисията би искала да припомни, че работи в среда 
на актове с незадължителен характер въз основа 
на препоръка на Съвета и че въпреки че много от Кратко изложение
V, първо тире
Комисията отбелязва препоръката, отправена към 
държавите членки, и в някои случаи ще приветства 
извършването на по‑добър преглед на изчислените 
разходи за всички планирани мерки за борба с мла ‑
дежката безработица.
В изготвения от Комисията модел държавите членки 
трябваше да предоставят информация за източни ‑
ците на финансиране на европейско, национално 
и регионално/местно равнище, източниците на 
финансиране от работодатели и други източници на 
финансиране, като по този начин държавите членки 
се насърчават да предоставят пълна информация за 
общите разходи и финансиране на схемата „Гаранция 
за младежта“ (включително недостига на средства).
19 от 28 държави членки предоставиха тази информа ‑
ция (с различна степен на детайлност).
V, второ тире
Комисията приема препоръката и я счита за час ‑
тично изпълнена, по‑специално чрез препоръката 
на Съвета относно рамка за качество на стажовете, 
Европейския алианс за професионална подготовка 
и свързаната с него декларация на Съвета и мони ‑
торинга на качеството на заетостта в рамките на 
европейския семестър.
Що се отнася до насърчаването на използването на 
изисквания за качество, Комисията ще стимулира 
допълнително размисъла относно предложенията „с 
добро качество“, като бъдат взети предвид изисква ‑
нията за качество, упоменати в насоките за оценка на 
ИМЗ. По‑специално Комисията ще инициира диску ‑
сии относно концепцията за предложения „с добро 
качество“ в рамките на следващото заседание на 
националните координатори на схемата „Гаранция за 
младежта“, ще прикани държавите членки да обсъ ‑
дят концепцията за предложение „с добро качество“ 
в контекста на работата на Комитета по заетостта, ще 
проучи възможността за вземане под внимание на 
предложения „с добро качество“ по линия на схемата 
„Гаранция за младежта“ в рамките на Програмата за 
взаимно обучение (ПВО) и ще предостави допълни ‑
телни насоки относно „доброто качество“ в доку ‑
мента с често задавани въпроси за схемата „Гаранция 
за младежта“.Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 41
Поради това бе даден приоритет на оценката на 
основните градивни елементи на схемата „Гаранция 
за младежта“ и на планираното наличие и обхват на 
предложенията.
41
В контекста на приемане на оперативна програма, 
съдържаща мерки, свързани с ИМЗ, трябва да същест ‑
вува „стратегическа рамка на политиката за насър ‑
чаване на младежката заетост“, преди Комисията да 
започне да отпуска средства. Оценката на Комисията 
на това предварително условие (така наречените 
предварителни условия за ИМЗ) се основава на 
самооценката на държавата членка и на информа ‑
цията, която се съдържа в тази самооценка. Когато 
държавата членка упоменава допълнителни нацио ‑
нални стратегии за младежката заетост, различни от 
ПИГМ, Комисията трябваше да използва за оценката 
на изпълнението на предварителните условия за 
ИМЗ всички стратегически документи за младежката 
заетост, посочени от държавите членки. Въпреки 
това, когато оценява предварителните условия за 
ИМЗ, Комисията проверява съгласуваността с ПИГМ, 
за да съответстват инвестициите по линия на ЕСФ на 
целите на политиката на съответната държава членка.
42
Комисията отбелязва, че рамката за оценка за ПИГМ 
не е същата като за предварителните условия за ИМЗ, 
тъй като двата процеса се ръководят от различни 
цели — съответно цел на политиката (схема „Гаран ‑
ция за младежта“) и съблюдаване на нормативните 
разпоредби (ИМЗ).
Критериите за изпълнението на предварителните 
условия изискват „съществуването на стратегическа 
рамка на политиката за насърчаване на младежката 
заетост, в т.ч. чрез изпълнението на схемата „Гаран ‑
ция за младежта““. Подкритериите, спрямо които 
тази „стратегическа рамка на политиката“ следва 
да се оценява от службите на Комисията, също бяха 
определени в регламента. Те не упоменават наличи ‑
ето на ПИГМ и  a fortiori  положителната му оценка от 
Комисията.
Поради това не съществува автоматична връзка 
между оценката на ПИГМ, която се прави от гледна 
точка на политиката и спрямо препоръката за схемата 
„Гаранция за младежта“, и оценката на предварител ‑
ните условия, свързани с ИМЗ, която се прави чрез 
фиксиран набор от критерии, посочени в РОР .поделементите на схемата „Гаранция за младежта“ са 
желателни, когато са целесъобразни, не всички от тях 
трябва да са включени в дадена национална схема.
Нещо повече, оценката на внесения план за изпъл ‑
нение на схемата „Гаранция за младежта“ (ПИГМ) 
бе само първата крачка в процес на непрекъснат 
мониторинг на прилагането на схемата „Гаранция за 
младежта“ в държавите членки. Комисията наблюдава 
прилагането на схемите за гаранция за младежта 
в рамките на европейския семестър. Процесът на 
европейския семестър обхваща широк спектър от 
национални политики, които са свързани с осъщест ‑
вяването на схема за гаранция за младежта.
37, първо тире
В контекста на европейския семестър, когато 
е уместно, се изтъква необходимостта от подо ‑
бряване на уменията за работа с ИКТ/цифрови 
технологии.
37, второ тире
Комисията е на мнение, че неотчитането на връзка 
между неприемането на разумно предложение 
и безработицата или социалните помощи не ограни ‑
чава непременно ефективността на дадена схема за 
гаранция за младежта.
В работния документ на службите на Комисията 
се посочва, че принципите на поемане на взаимни 
задължения, като например участие в активни поли ‑
тики за пазара на труда, могат да бъдат взети под 
внимание при разработването на схема за гаранция 
за младежта1.
В препоръката на Съвета до принципа на поемане 
на взаимни задължения се прибягва в контекста на 
намеса на ранен етап и активизиране (препоръка 10).
При все че понятието „взаимни задължения“ може да 
съдържа важни ползи, то не фигура в матрицата за 
оценка, тъй като би било прекалено ограничително 
схема да се оценява от гледна точка на включва ‑
нето и `, в случай че дадена държава членка избере 
да не основава своята схема на нея или в случай че 
националните разпоредби и практики на тази дър ‑
жава членка не позволяват това.
1 Работен документ на службите на Европейската комисия 
SWD(2012) 409 final, стр. 4.
Отговори на Комисията 42
47
19 от 28 държави членки предоставиха информация 
за предвидените източници на финансиране на схе ‑
мата си за гаранция за младежта (с различна степен 
на детайлност). В някои случаи Комисията обаче ще 
приветства един по‑добър преглед на изчислените 
разходи за всички планирани мерки, макар и да осъз ‑
нава, че изчислените разходите за схема за гаранция 
за младежта подлежат на уговорки.
49
В препоръката за схемата „Гаранция за младежта“ не 
се посочва конкретно начинът, по който държавите 
членки ще прилагат схемата „Гаранция за младежта“, 
тъй като той ще зависи до голяма степен от нацио ‑
налната ситуация (т.е. брой на младите хора, които 
не работят, не учат и не се обучават (NEET), и техните 
специфични характеристики).
Поради това въздействията ще зависят от избора 
на държавите членки, що се отнася до насочеността 
и структурата на подкрепата.
Както беше посочено в обяснителния меморандум на 
предложението на Комисията, то се придружава от 
работен документ на службите на Комисията (РДСК), 
в който се разяснява по‑подробно какво предста ‑
влява схемата „Гаранция за младежта“, разглеждат 
се въпроси относно разходите и ползите от такива 
схеми и се описват поотделно елементите, които 
са необходими за успешното прилагане на схемата. 
В приложението към РДСК са представени и същест ‑
вуващите политики в подкрепа на младежката заетост 
в 27 ‑те държави членки и в Хърватия, които отразя ‑
ват различните отправни точки на тези държави за 
създаване на добре развити схеми за гаранция за 
младежта.
Реалните разходи за схема „Гаранция за младежта“ 
ще зависят също от националните обстоятелства и от 
начина, по който тази схема е създадена и се прилага 
във всяка държава членка. Поради това за всички 
изчислени разходи за схема „Гаранция за младежта“ 
важат няколко уговорки.
В това отношение примерите с Австрия, Финландия, 
Швеция и Обединеното кралство могат да се раз ‑
глеждат като индикация за потенциалните разходи за 
намеренията на държавите членки, свързани с прила ‑
гането на схемата „Гаранция за младежта“.Комисията отбелязва, че такава връзка, която щеше 
да направи наличието на ПИГМ правно изискване за 
изпълнението на предварителните условия, свързани 
с ИМЗ, бе предложена от Комисията, но отхвърлена от 
Съвета в хода на законодателния процес.
43
Комисията препраща към отговора си по точка 42. 
Понякога съдържащите нюанси или леко различа ‑
ващи се резултати от двата процеса се обясняват 
с различния им макар и до известна степен взаи ‑
мосвързан характер.
Подкритериите, спрямо които следва да се оценява 
„стратегическата рамка на политиката за насърчаване 
на младежката заетост“, съдържат също качествени 
елементи, като например определянето на ключовите 
заинтересовани страни, включително съответните 
публични органи и координационните договорености 
с партньорите, създаването на системи за намеса на 
ранен етап и активизиране, както и механизмите за 
мониторинг. Оценката на тези качествени елементи 
представлява повече от чиста формалност.
Освен това, доколкото е възможно, контекстът на 
оценката от Комисията на изпълнението на предва ‑
рителните условия за ИМЗ послужи като средство за 
отправяне на искане за някои изменения на ПИГМ 
(например при Франция).
Общ отговор на Комисията по 
точки 45 и 46
Комисията е съгласна и би искала да изтъкне, че 
инвестирането в схема за гаранция за младежта е от 
решаващо значение, за да може ЕС да запази потен ‑
циала си за бъдещ растеж. Осигуряването на значи ‑
телна финансова подкрепа от страна на ЕС може да 
помогне  — най‑вече от Европейския социален фонд 
и в контекста на Инициативата за младежка заетост. 
Но за да бъде превърната схемата „Гаранция за мла ‑
дежта“ в реалност, държавите членки трябва също да 
третират мерките за младежка заетост с приоритет 
в националните бюджети.
Отговори на Комисията 43
57
Комисията отбелязва, че редовността на разходите 
по ИМЗ ще бъде подложена на проверки в рамките на 
обичайния процес за гаранции, при който специфич ‑
ните рискове надлежно се вземат под внимание.
Общ отговор на Комисията по 
точки 61 и 62
Комисията е съгласна, че доброто качество има реша ‑
ващо значение при прилагането на схемата „Гаранция 
за младежта“.
Комисията насърчава използването на набор от 
изисквания за качество за стажовете (чрез пре ‑
поръката на Съвета относно рамка за качество на 
стажовете) и за професионалната практика (чрез 
Европейския алианс за професионална подготовка 
и свързаната с него декларация на Съвета). Що се 
отнася до работните места, Комисията проследява 
качеството на заетостта в рамките на европейския 
семестър, като обръща особено внимание на прехода 
от обучение към заетост и на въпросите, свързани 
със сегментацията на пазара на труда.
Що се отнася до качеството на заетостта на свобод ‑
ния пазар, Комисията е на мнение, че всяка оценка на 
качеството ще зависи от ситуацията на съответния 
пазар на труда, включително от аспекти като трудо ‑
вото законодателство или настоящия икономически 
климат.
Комисията ще стимулира допълнително размисъла 
относно предложенията „с добро качество“, като бъдат 
взети предвид изискванията за качество, упоменати 
в насоките за оценка на ИМЗ. По‑конкретно тя ще ини ‑
циира дискусии относно концепцията за предложения 
„с добро качество“ в рамките на следващото заседание 
на националните координатори на схемата „Гаранция 
за младежта“, ще прикани държавите членки да обсъ ‑
дят концепцията за предложение „с добро качество“ 
в контекста на работата на Комитета по заетостта, ще 
проучи възможността за вземане под внимание на 
предложения „с добро качество“ по линия на схемата 
„Гаранция за младежта“ в рамките на Програмата за вза ‑
имно обучение (ПВО) и ще предостави допълнителни 
насоки относно „доброто качество“ в документа с често 
задавани въпроси за схемата „Гаранция за младежта“.
63
Комисията препраща към общия си отговор по 
точки 61 и 62.50
Комисията препраща към отговора си по точка 15.
53
Комисията препраща към отговора си по точка 47.
54
Комисията уведоми Франция, че количествените 
общи цели на плана не са достатъчно ясни, и посочи, 
че продължават да съществуват съмнения по отно ‑
шение на качествените аспекти на предложенията, 
които Pôle Emploi ще отправи към младите хора, 
които не работят, не учат и не се обучават, за да 
се съобрази със схемата „Гаранция за младежта“. 
Допълнителни последващи действия се предприемат 
в контекста на европейския семестър.
В своя ПИГМ Ирландия включи таблица, която съдържа 
информация за средното участие, притока на нови 
участници, очаквания приток на млади хора и инди ‑
кативната стойност на услугите, които се предоставят 
на младите хора. Ирландските органи се въздържат 
от прогнозиране на данните за бъдещото участие до 
вземането на решение за средствата от национал ‑
ния бюджет, поради което не предоставиха данни за 
периода след 2014 г. Поради това бе преценено, че не 
е нито необходимо, нито целесъобразно да се изисква 
допълнителна информация от ирландските органи.
Общ отговор на Комисията по 
точки 55 и 56
Според Комисията най‑важно бе да може да се види 
дали в допълнение към средствата, отпуснати от ЕС, 
са предвидени (достатъчно) национални ресурси. 
Поради това тя предостави на държавите членки 
модел, в който от тях се изисква да предоставят 
информация за наличните източници на финансиране, 
т.е. дали финансирането ще бъде осигурено от източ ‑
ници на европейско, национално, регионално/местно 
равнище, от работодатели и/или от други източници.
Разбивката между различните фондове на ЕС имаше 
второстепенно значение на този етап, тъй като опера ‑
тивните програми щяха да последват скоро. Комиси ‑
ята бе на мнение, че подробна разбивка на източни ‑
ците на финансиране от ЕС по средства от ЕСФ/ИМЗ 
ще бъде предоставена в рамките на съответните опе ‑
ративни програми, особено като се има предвид, че 
неофициалните преговори между държавите членки 
и Комисията по финансовите планове за оператив ‑
ните програми все още не бяха приключили.
Отговори на Комисията 44
Комисията обменя редовно мнения с Европейския 
парламент относно събитията, свързани с европей ‑
ския семестър.
Освен това вследствие на заключенията от засе ‑
данието на Европейския съвет, проведено на 
27‑28 юни 2013 г., през 2016 г. Комисията ще докладва 
на Европейския парламент и на Съвета за прилага ‑
нето на схемата „Гаранция за младежта“ и за изпълне ‑
нието на ИМЗ.
Общ отговор на Комисията по 
точки 69 и 70
Комисията отбелязва, че на 3 декември 2014 г. в рам ‑
ките на Комитета по заетостта бе направен втори 
преглед на напредъка по прилагането на схемите за 
гаранция за младежта в 21 държави членки и бяха 
формулирани заключения за всяка от прегледаните 
държави членки. Във връзка с тези заключения ще 
бъдат предприети мерки през май 2015 г. Всички пре ‑
гледи на Комитета по заетостта от декември 2014 г. 
бяха до голяма степен съсредоточени върху схемите 
за гаранция за младежта по последователен начин 
и съгласно работните методи, които се прилагат за 
всички държави членки. Прегледите от май и декем ‑
ври 2014 г. бяха потвърдени на следващите заседа ‑
ния на Съвета по заетостта и социалната политика, 
посветени на младежката безработица и на схемата 
„Гаранция за младежта“.
71
На 22 септември 2014 г. Комитетът по заетостта одо ‑
бри рамката от показатели за мониторинг на схе ‑
мата „Гаранция за младежта“. През декември 2014 г. 
Съветът по заетостта и социалната политика одобри 
основните послания на Комитета по заетостта във 
връзка с рамката от показатели за мониторинг на схе ‑
мата „Гаранция за младежта“, с които се призовава за 
твърд политически ангажимент за преодоляване на 
съществуващите пречки пред събирането на данни 
и за осигуряване на надеждна система за мониторинг 
на схемата „Гаранция за младежта“ на европейско 
и национално равнище въз основа на предложената 
рамка.
Вж. също отговора на Комисията по точка 65.Освен това Комисията счита, че последователното при ‑
лагане на схемата „Гаранция за младежта“ и на универ ‑
сален подход не е нито възможно, нито в съответствие 
с препоръката на Съвета, в която ясно се посочва, че 
схемите за гаранция за младежта следва да са съобра ‑
зени с местните, регионалните и националните условия.
Въпреки това Комисията е съгласна, че ефективното 
прилагане на схемите за гаранция за младежта е от 
жизненоважно значение. Основаният на резултатите 
подход, който следва Комисията, има много предим ‑
ства именно при оценяването на ефективността на 
мерките в рамките на схемите за гаранция за младе ‑
жта, тъй като отчита различните ситуации на пазара 
на труда и това доколко дадено предложение е под ‑
ходящо за конкретното лице.
В това отношение Комисията е на мнение, че като 
цяло дадено предложение е с добро качество, ако за 
лицето, което се възползва от него, то води до устой ‑
чиво участие на пазара на труда. Т.е. след това лицето 
не се връща към безработица или неактивност. Сле ‑
дователно дадено предложение „с добро качество“ 
може да се измерва по резултатите, до които води. 
Както беше посочено (вж. общия отговор по точки 61 
и 62), Комисията ще стимулира допълнително разми ‑
съла относно предложенията „с добро качество“.
Комисията отбелязва, че предложенията за про ‑
фесионална практика, стажове и продължаване на 
образованието, били те субсидирани — като предло ‑
женията, финансирани по линия на програми по ИМЗ/
ЕСФ или по линия на национални програми — или не, 
вече са обхванати от стандартите за качество.
65
Комисията би искала да подчертае, че за да бъде 
определена обща рамка за мониторинг, бе необходим 
продължителен процес на постигане на консенсус. 
Това може да е забавило приемането на препоръ ‑
ката на Съвета във връзка с гаранцията за младежта 
в критичен момент и по този начин да е попречило на 
бързото изпълнение.
68
Комисията би желала да изтъкне, че резултатите от 
мониторинга се използват в основните документи, при ‑
емани от Европейската комисия в контекста на евро ‑
пейския семестър (работни документи на службите на 
Комисията, задълбочени прегледи, предложения за 
специфични за всяка държава препоръки).
Отговори на Комисията 45
77
Комисията отбелязва, че като цяло процесът на 
семестъра води в средносрочен план до значителни 
усилия за реформи в държавите членки.
80
Комисията счита, че представените от държавите 
членки ПИГМ в повечето случаи вече съдържат поле ‑
зен общ преглед на всички мерки, предприети във 
връзка със схемата „Гаранция за младежта“.
Освен това Комисията е създала система за монито ‑
ринг за схемата „Гаранция за младежта“. Структурните 
реформи се проследяват посредством европейския 
семестър, включително от Комитета по заетостта. Мер ‑
ките, насочени към отделни лица, ще бъдат проследя ‑
вани както чрез рамката от показатели за мониторинг 
на схемата „Гаранция за младежта“, така и — при мерки, 
финансирани по линия на ИМЗ, чрез съответните дого ‑
ворености, предвидени в член 19 и приложения I и II 
към Регламента за ЕСФ и в съответните разпоредби от 
РОР , свързани с мониторинга и оценката.
84
Показателите за ИМЗ в приложение II към Регламента 
за ЕСФ са замислени така, че да следват възможно 
най‑точно общите показатели в приложение I към 
Регламента за ЕСФ. Същевременно те отразяват спе ‑
цифичния характер на ИМЗ.
84, първо тире
За да се гарантира постигането на качествен резултат 
по отношение на предоставеното финансиране (по 
ИМЗ), Комисията счита, че е добре да се измерват 
цялостните резултати във връзка с промяната в ста ‑
туса на дадено лице — а именно, че от лице, което не 
работи, не учи и не се обучава към момента на включ ‑
ване в дейността, статусът на това лице потенциално 
се е променил след получаване на подкрепа по линия 
на ИМЗ.
Схемата „Гаранция за младежта“ има свои изисквания 
за мониторинг, които ще позволят да бъдат просле ‑
дявани видовете предложения, предоставяни по 
схемата от 2016 г. нататък.
84, второ тире
Показателите за ИМЗ следват логиката и модела на 
общите показатели на ЕСФ.72
Комисията е съгласна, че е необходима постоянна 
ангажираност от страна на държавите членки. През 
октомври 2014 г. групата по показателите на Комитета 
по заетостта започна пилотно събиране на данни за 
схемата „Гаранция за младежта“. Целта беше да бъде 
изпробвана предложената методология за редовно 
събиране на административни данни за мониторинга 
на прилагането на схемата „Гаранция за младежта“ 
и да бъдат разгледани пречките, пред които са 
изправени държавите членки, и начинът, по който те 
могат да бъдат преодолени с оглед на започването на 
редовното събиране на данни през юни 2015 г. До 18 
февруари всички освен три държави членки са изпра ‑
тили своите коментари. Очаква се скоро да бъдат 
получени останалите коментари.
73
Прочитът на таблицата за отчитане на основните пока ‑
затели за заетостта и на основните социални показа ‑
тели се допълва с допълнителната информация, извле ‑
чена от, наред с друго, мониторинга на резултатите 
в областта на заетостта (МРЗ), и с оценката на мерките 
на политиката, предприети от държавите членки.
Общ отговор на Комисията по 
точки 74—76
Комисията подчертава, че формулирането и приема ‑
нето на специфични препоръки за всяка държава 
е преди всичко политически процес, при който въз 
основа на специфичен за всяка държава анализ 
в работните документи на службите на Комисията 
Комисията отправя предложение, което след това се 
разглежда посредством процес на многостранен над ‑
зор в рамките на комитетите и на групите на Съвета 
и впоследствие се одобрява от Европейския съвет.
В предложенията на Комисията за специфични 
препоръки за всяка държава се вземат под внимание 
особеностите на положението във всяка държава.
Каре 7
Комисията счита, че в препоръките за Литва и Италия 
са взети надлежно предвид особеностите на положе ‑
нието във всяка от тези държави.
Отговори на Комисията 46
Комисията отбелязва, че в препоръката на Съвета не 
се предвижда конкретен начин, по който държавите 
членки да прилагат схемата „Гаранция за младежта“ 
(т.е. заетост, продължаване на образованието, профе ‑
сионална практика или стаж), тъй като този начин ще 
зависи от националната ситуация (т.е. от броя на мла ‑
дите хора, които не работят, не учат и не се обучават, 
от тяхната структура). Насочването и проектирането 
на конкретната подкрепа оказва въздействие върху 
разходите и ползите и затруднява предварител ‑
ното изчисляване на разходите и ползите, свързани 
с всички потенциални варианти.
Комисията е съгласна обаче, че може да съществува 
риск общото финансиране да не бъде достатъчно 
за прилагане на схемите за гаранция за младежта, 
и насърчи държавите членки да третират с приори ‑
тет мерките за младежка заетост в националните си 
бюджети.
Следва също да се припомни, че подкрепата със сред ‑
ства на ЕС за схемата „Гаранция за младежта“ над ‑
хвърля преките мерки по ИМЗ и по ЕСФ, предназна ‑
чени за мерки за обучение и заетост на младите хора. 
ЕСФ подкрепя също модернизирането на услугите, 
свързани с пазара на труда, самостоятелната заетост, 
образованието и мерките за социално приобщаване, 
които отчасти също подкрепят младежката заетост от 
гледна точка на структурната реформа.
Препоръка 1
Комисията отбелязва препоръката, отправена към 
държавите членки, и в някои случаи ще приветства 
извършването на по‑добър преглед на изчислените 
разходи за всички планирани мерки за борба с мла ‑
дежката безработица.
В изготвения от Комисията модел държавите членки 
трябваше да предоставят информация за източни ‑
ците на финансиране на европейско, национално 
и регионално/местно равнище, източниците на 
финансиране от работодатели и други източници на 
финансиране, като по този начин държавите членки 
се насърчават да предоставят пълна информация за 
общите разходи и финансиране на схемата „Гаранция 
за младежта“ (включително недостига на средства).
19 от 28 държави членки предоставиха тази информа ‑
ция (с различна степен на детайлност).Последващият мониторинг на бивши участници 
в мерки по ИМЗ представлява допълнителна тежест 
за участниците и административните ресурси. За 
някои от мерките такъв обширен задължителен 
мониторинг може да бъде счетен за скъп и преко ‑
мерен. Наблюдаваните ефекти след продължителен 
период от време също намаляват причинно‑след ‑
ствената връзка между констатациите и интервен ‑
циите, което намалява добавената стойност от тези 
констатации.
Въпреки това държавите членки могат да решат, 
в допълнение към задължителния мониторинг, да 
имат допълнителни по‑дългосрочни показатели, 
например за провеждане на повторно проучване 
след 6 месеца. Също така държавите членки са задъл ‑
жени да извършват оценки на въздействието, които 
ще позволят по‑добро опознаване на дългосрочните 
ефекти от интервенциите, като например разликите 
в доходите за следващата година и сходни показа ‑
тели в допълнение към показателите, представени 
в приложение II.
84, трето тире
Когато държава членка е посочила в своята опера ‑
тивна програма, че възнамерява да разшири целе ‑
вата група до под 30 години, Комисията е изискала от 
държавата членка да включи допълнителни специ ‑
фични за програмата показатели, с които да бъде 
обхваната възрастовата група 25—29 години.
Показателите за резултатите не са свързани с въз ‑
растта като такива и не обхващат възрастови групи, 
като например възрастовата група 15 ‑18 години 
и т.н. Комисията изисква от държавите членки обаче 
да включат специфични за програмата показатели 
за резултатите за възрастовата група 25 ‑29 години 
по ИМЗ, ако решат да насочат усилията си към тази 
група. Съвместно с показателите за резултатите за 
ИМЗ в приложение II тези показатели ще позволят да 
се оценява ефективността на интервенциите.
Заключения и препоръки
87
Вж. отговора на Комисията по точка 37.
89
Комисията препраща към отговора си по точка 47.
Отговори на Комисията 47
Препоръка 2
Комисията приема препоръката и я счита за час ‑
тично изпълнена, по‑специално чрез препоръката 
на Съвета относно рамка за качество на стажовете, 
Европейския алианс за професионална подготовка 
и свързаната с него декларация на Съвета и мони ‑
торинга на качеството на заетостта в рамките на 
европейския семестър.
Що се отнася до насърчаването на използването на 
изисквания за качество, Комисията ще стимулира 
допълнително размисъла относно предложенията „с 
добро качество“, като бъдат взети предвид изисква ‑
нията за качество, упоменати в насоките за оценка на 
ИМЗ. По‑специално Комисията ще инициира диску ‑
сии относно концепцията за предложения „с добро 
качество“ в рамките на следващото заседание на 
националните координатори на схемата „Гаранция за 
младежта“, ще прикани държавите членки да обсъдят 
концепцията за предложение „с добро качество“ в кон ‑
текста на работата на Комитета по заетостта, ще проучи 
възможността за вземане под внимание на предложе ‑
ния „с добро качество“ по линия на схемата „Гаранция 
за младежта“ в рамките на Програмата за взаимно 
обучение (ПВО) и ще предостави допълнителни насоки 
относно „доброто качество“ в документа с често зада ‑
вани въпроси за схемата „Гаранция за младежта“.
Комисията отбелязва, че чрез последващите оценки 
ще бъде получена информация за качеството на 
предлаганите работни места, както се препоръчва 
в насоката за оценката на ИМЗ.
91
Комисията проследява прилагането на схемата 
„Гаранция за младежта“ в рамките на европейския 
семестър, включително чрез двустранни срещи 
с държавите членки и чрез мисии за установяване на 
факти.
Благодарение на членството си в Комитета по зае ‑
тостта (EMCO) — по време на подготовката на обсъж ‑
данията в рамките на Съвета — Комисията допринася 
също за многостранното наблюдение на прилагането 
на схемата „Гаранция за младежта“. В това отноше ‑
ние Комитетът по заетостта проведе специални 
прегледи на многостранното наблюдение — веднъж 
през 2013 г. и два пъти през 2014 г. Прегледите от 
май и декември 2014 г. бяха потвърдени на следва ‑
щите заседания на Съвета по заетостта и социалната 
политика, посветени на младежката безработица и на 
схемата „Гаранция за младежта“.90
Комисията счита, че последователното прилагане 
на схемата „Гаранция за младежта“ и на универсален 
подход не е нито възможно, нито в съответствие 
с препоръката на Съвета, в която ясно се посочва, че 
схемите за гаранция за младежта следва да са съо ‑
бразени с местните, регионалните и националните 
условия.
Комисията е съгласна, че ефективното прилагане на 
схемите за гаранция за младежта е от жизненоважно 
значение. Основаният на резултатите подход, който 
следва Комисията, има много предимства именно 
при оценяването на ефективността на мерките 
в рамките на схемите за гаранция за младежта, тъй 
като отчита различните ситуации на пазара на труда 
и това доколко дадено предложение е подходящо за 
конкретното лице.
В това отношение Комисията е на мнение, че като 
цяло дадено предложение е с добро качество, ако за 
лицето, което се възползва от него, то води до устой ‑
чиво участие на пазара на труда. Т.е. след това лицето 
не се връща към безработица или неактивност. Сле ‑
дователно дадено предложение „с добро качество“ 
може да се измерва по резултатите, до които води.
Комисията отбелязва, че предложенията за про ‑
фесионална практика, стажове и продължаване на 
образованието, били те субсидирани — като предло ‑
женията, финансирани по линия на програми по ИМЗ/
ЕСФ или по линия на национални програми — или не, 
вече са обхванати от стандартите за качество.
В това отношение Комисията насърчава използва ‑
нето на набор от изисквания за качество за стажо ‑
вете (чрез препоръката на Съвета относно рамка 
за качество на стажовете) и за професионалната 
практика (чрез Европейския алианс за професио ‑
нална подготовка и свързаната с него декларация на 
Съвета). Що се отнася до работните места, Комисията 
проследява качеството на заетостта в рамките на 
европейския семестър, като обръща особено внима ‑
ние на прехода от обучение към заетост и на въпро ‑
сите, свързани със сегментацията на пазара на труда.
Що се отнася до качеството на заетостта на свобод ‑
ния пазар, Комисията отбелязва, че всяка оценка на 
качеството ще зависи от ситуацията на съответния 
пазар на труда, включително от аспекти като трудо ‑
вото законодателство или настоящия икономически 
климат.
Отговори на Комисията 48
Дейностите по мониторинг ще бъдат използвани при 
оценката на Комисията на прилагането на схемата 
„Гаранция за младежта“ в рамките на следващите 
европейски семестри. Събраната с тях информация 
ще бъде използвана в доклада на Комисията от 2016 г. 
за прилагането на схемата „Гаранция за младежта“, 
който ще бъде официално представен на Европей ‑
ския парламент и на Съвета по съответния ред.Когато е целесъобразно, Комисията предлага пре ‑
поръки, които са специфични за всяка държава 
членка. Заключенията от многостранните прегледи 
на Комитета по заетостта се вземат под внимание при 
окончателните преговори по специфичните препо ‑
ръки за всяка държава.
На 22 септември 2014 г. Комитетът по заетостта одо ‑
бри рамка от показатели за мониторинг на схемата 
„Гаранция за младежта“, която се основава на макро ‑
икономически показатели, показатели за изпълне ‑
нието и показатели за последващите мерки, които, 
взети заедно, ще имат за цел да осигурят цялостен 
поглед върху въздействието на схемите за гаранция 
за младежта върху положението на младите хора 
на пазара на труда в цяла Европа. Административ ‑
ните данни, които са необходими за показателите 
за изпълнението, понастоящем се тестват чрез 
пилотно събиране на данни в 28 ‑те държави членки, 
като е предвидено редовното събиране на данни да 
започне през 2015 г. На 11 декември 2014 г. в рамките 
на Съвета по заетостта и социалната политика бяха 
одобрени основните послания относно рамката от 
показатели, в които се подчертава политическата 
ангажираност на държавите членки да предоставят 
необходимите данни.
Мерките, насочени към отделни лица, ще бъдат 
проследявани както чрез рамката от показатели за 
мониторинг на схемата „Гаранция за младежта“, така 
и — при мерки, финансирани по линия на ИМЗ, чрез 
съответните договорености, предвидени в член 19 
и приложения I и II към Регламента за ЕСФ и в съот ‑
ветните разпоредби от РОР , свързани с мониторинга 
и оценката. Специално по отношение на ИМЗ Коми ‑
сията създаде рамка за мониторинг на дейностите по 
ИМЗ, извършвани в рамките на схемата „Гаранция за 
младежта“, като определи общи показатели в Регла ‑
мента за ЕСФ.
Препоръка 3
Комисията приема препоръката и я счита за частично 
изпълнена чрез рамката от показатели, одобрена 
от Съвета по заетостта и социалната политика, чрез 
съответните договорености, предвидени в член 19 
и приложения I и II към Регламента за ЕСФ, както и в 
съответните разпоредби от РОР във връзка с монито ‑
ринга и оценката при мерки, финансирани по линия 
на ИМЗ, и чрез ангажимента си да докладва за прила ‑
гането на схемата „Гаранция за младежта“ на Европей ‑
ския парламент и на Съвета през 2016 г.
КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр: 
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  повече от един екземпляр или постери/карти:  
от представителствата на Европейския съюз (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
от делегациите в страни извън Европейския съюз (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
като се свържете с услугата Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm)  
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои  
оператори, от обществени телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Младежката безработица е сериозно предизвикателство, 
пред което са изправени държавите членки в целия ЕС. Ето 
защо през 2013 г. Европейският съвет лансира инициативата 
„Гаранция за младежта“. По тази схема всички млади хора на 
възраст до 25 години следва да получат предложение „с 
добро качество“ за започване на работа, за включване във 
форма на продължаващо образование или за професионална 
практика или провеждане на стаж в рамките на четири 
месеца, след като са напуснали системата на официалното 
образование или са останали без работа. Схемата се 
финансира от бюджета на ЕС, като е необходимо 
и допълнително финансиране с национални средства.
В този доклад Сметната палата разгледа дали Комисията 
е предоставила навременна и адаптирана подкрепа на 
държавите членки при разработването на техните планове за 
изпълнение на схемата „Гаранция за младежта“. Освен това 
Сметната палата анализира дали могат да бъдат установени 
потенциалните рискове пред ефективното изпълнение на 
схемата.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА