Специален доклад Необходими са повече 
усилия, за да се осигури 
спазване на правилата за 
държавната помощ 
в областта на политиката 
на сближаване 
и повишаване на 
информираността 
относно тяхBG 2016  № 24
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел. +352 4398-1
За запитвания: eca.europa.eu /bg/Pages/ContactForm.aspx
Уебсайт: eca.europa.eu
Туитър: @EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2016 г.
Print ISBN 978-92-872-5898-4 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/1586 QJ-AB-16-024-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-5888-5 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/71182 QJ-AB-16-024-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-5884-7 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/24298 QJ-AB-16-024-BG-E
© Европейски съюз, 2016 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
Необходими са повече 
усилия, за да се осигури 
спазване на правилата 
за държавната помощ 
в областта на политиката 
на сближаване 
и повишаване на 
информираността 
относно тях
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2016  № 24
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответ -
ствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи 
така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, прове -
рявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, както и политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. 
Този състав е специализиран в областите на разходи, свързани с политиката на сближаване, растеж и социал -
но приобщаване. Одитът беше ръководен от докладващия член на ЕСП Oskar Herics със съдействието на Margit 
Spindelegger — ръководител на неговия кабинет, Niels Brokopp — главен ръководител, Gert Rammeloo и Angelika 
Zych — ръководители на задача, Ildiko Preiss — аташе в кабинета, Maria Ploumaki и Laura Zanarini — одитори.
От ляво на дясно: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.
03
 Съдържание
Точки
 Съкращения
 Речник на термините
I—VIII  Кратко изложение
1—24  Въведение
3—8 Какво представлява държавната помощ и какво е финансовото и ` значение в ЕС?
9—21  Процедури за предоставяне на държавна помощ
9—10  Държавите членки трябва да уведомяват Комисията относно държавната помощ
11—14  Освобождаване от изискванията за уведомяване
15—21  Основни участници в управлението на оперативните програми при политиката на сближаване
22—24  Одити на Европейската сметна палата и върховните одитни институции на държавите 
членки във връзка с държавната помощ
25—31  Обхват и подход на одита
32—113  Констатации и оценки
32—82  Комисията не извършва цялостен анализ на грешките по отношение на държавната помощ, 
а държавите членки не се фокусират достатъчно върху държавната помощ
33—44  Значителен брой грешки по отношение на държавната помощ в Европейския фонд за регионално 
развитие, Кохезионния фонд и в много по-малка степен в Европейския социален фонд
45—71  Мониторингът на Комисията е отслабен поради липса на цялостен анализ и недостатъчна вътрешна 
координация
72—82  Одитните органи на държавите членки не акцентират достатъчно върху спазването на правилата за 
държавна помощ
04 Съдържание 
83 —113  Комисията е предприела действия за опростяване на приложимото законодателство 
в областта на държавната помощ и за насърчаване на административния капацитет на 
държавите членки
84—99 Разширеният Общ регламент за групово освобождаване води до прехвърляне на отговорността от 
Комисията към държавите членки
100—107  Нововъведените предварителни условия и процедурата за големи проекти могат да подобрят 
спазването на правилата за държавна помощ в политиката на сближаване
108 —113  Общият план за действие в областта на държавната помощ, създаден от Комисията, има за цел да 
укрепи административния капацитет на държавите членки, но изисква постоянно внимание
114 —130  Заключения и препоръки
 Приложение І —  Разходи за държавна помощ по държави членки за периода 2010—
2014 г. в млн. евро
 Приложение ІІ  —  Резултати от проведения мониторинг от Генерална дирекция 
„Конкуренция“, 2006—2014 г.
 Приложение ІІІ —  Големи проекти, приети от Генерална дирекция „Регионална и селищна 
политика“ за програмния период 2007—2013 г.
 Приложение ІV —  Правна рамка в областта на държавната помощ
 Отговори на Комисията
05
 Съкращения
БВП : Брутен вътрешен продукт
ГД: Генерална дирекция
ГД „Конкуренция“ : Генерална дирекция „Конкуренция“
ГД „Регионална и селищна политика“ : Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“
ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ : Генерална дирекция „Трудова заетост, социални 
въпроси и приобщаване“
ГДК : Годишен доклад за контрол
ДФЕС : Договор за функционирането на Европейския съюз
ЕСИФ : Европейски структурни и инвестиционни фондове
ЕСФ : Европейски социален фонд
EФРР : Европейски фонд за регионално развитие
ИКТ : Информационни и комуникационни технологии
ИТ: Информационни технологии
ККФ : Комитет за координация на фондовете
КФ: Кохезионен фонд
МСП : Малки и средни предприятия
НИРД : Научноизследователска и развойна дейност
НИРИ : Научни изследвания, развитие и иновации
ОРГО : Общ регламент за групово освобождаване
СУН : Система за управление на нередностите
ECN-ET : Европейска мрежа по конкуренция — електронно предаване
JASPERS : Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските региони
MAPAR : Управление на одитните процеси, дейности и ресурси
06
 Речник на термините
Върховните одитни институции  са национални органи, отговарящи за одита на държавните приходи и разходи.
Годишните доклади за контрол  (ГДК) са ежегодни доклади, представени от одитните органи, които съдържат 
констатациите от всички одити, които те са извършили за една или няколко оперативни програми. ГДК са 
основният документ, чрез който одитните органи осигуряват увереност относно системите за управление 
и контрол на съответната(ите) оперативна(и) програма(и), както и относно законосъобразността и редовността на 
съфинансираните проекти.
Големите проекти  са толкова значими във финансово отношение, че е необходимо специално решение на 
Комисията, за да може държавата членка да получи съфинансиране от ЕС от Европейския фонд за регионално 
развитие  или Кохезионния фонд. Общата стойност на един голям проект надхвърля 50 млн. евро, като обикновено 
това са широкомащабни инфраструктурни проекти в областта на транспорта, околната среда и други сектори като 
култура, образование, енергетика или ИКТ.
Европейският социален фонд  има за цел да засили икономическото и социалното сближаване в рамките на 
Европейския съюз чрез подобряване на заетостта и възможностите за работа, най-вече с помощта на схеми за 
обучение, като насърчава по-високото ниво на заетост и създаването на повече и по-добри работни места.
Европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ или ЕСИ фондове)  обхващат пет отделни 
фонда, които имат за цел намаляване на регионалните дисбаланси в ЕС през програмния период 2014—2020 г., 
като рамките на политиката обхващат седемгодишния бюджетен период на многогодишната финансова рамка. 
ЕСИ фондовете включват Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Европейския социален фонд (ЕСФ), 
Кохезионния фонд (КФ), Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и Европейския 
фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР).
Целта на Европейския фонд за регионално развитие  е да се засили икономическото и социалното сближаване 
в рамките на Европейския съюз, като се преодолеят основните различия между регионите чрез финансова 
подкрепа за създаването на инфраструктура и продуктивни инвестиции, насочени към създаването на работни 
места, най-вече за предприятията.
Експертната група по Европейските структурни и инвестиционни фондове (EGESIF)  е създадена в Комисията 
с цел предоставя консултации на Комисията по въпроси, свързани с изпълнението на програми, които са приети 
и се прилагат в съответствие с регламентите за европейските структурни и инвестиционни фондове. Тя е една 
от двете групи, които заменят Комитета за координация на фондовете (втората група е COESIF — Комитет за 
координация на европейските структурни и инвестиционни фондове).
Комитетът за координация на фондовете (ККФ)  е комитет от представители на държавите членки, създаден 
съгласно член 103 от Регламент (ЕО) № 1083/2006, който консултира Комисията. относно изпълнението на ЕФРР , 
ЕСФ и КФ. Насоките от ККФ служат като препоръки с практически примери и информация, без да бъдат правно 
обвързващи или ограничителни.
Целта на Кохезионния фонд  е подобряването на икономическото и социалното сближаване в рамките на 
Европейския съюз чрез финансиране на проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, 
чийто БНП на глава от населението е по-малък от 90 % от средния за ЕС.
07 Речник на термините 
Одитният орган  предоставя увереност на Комисията относно ефективното функциониране на системите за 
управление и вътрешен контрол за дадена оперативна програма (и следователно относно законосъобразността 
и редовността на сертифицираните разходи). Одитните органи обикновено са структури в държавната 
администрация, част от министерството на финансите (или представляват органи за вътрешен контрол, 
подчинени на министъра), други министерства или са в рамките на върховните одитни институции. Те трябва да 
са функционално независими от органите, управляващи фондовете. Одитният орган докладва констатациите от 
своите одити на системите и одити на операциите на управляващите и сертифициращите органи на съответната 
оперативна програма. Докладите относно одитите на системите и годишният доклад за контрола се представят 
също и на Комисията. Ако одитният орган счита, че управляващият орган не е предприел подходящи корективни 
действия, той трябва да насочи вниманието на Комисията към този въпрос.
Оперативна програма (ОП)  — определя приоритетите и конкретните цели на дадена държава членка и начина, 
по който финансирането ще бъде използвано в рамките на определен период от време, обикновено седем години, 
за финансиране на проекти. Тези проекти трябва да допринесат за постигането на една или повече от няколко 
цели, определени на равнището на приоритетната ос на оперативната програма. Необходимо е да съществуват 
програми за всеки от фондовете в областта на политиката на сближаване, т.е. Европейския фонд за регионално 
развитие, Европейския социален фонд или Кохезионния фонд. Оперативните програми се изготвят от държавите 
членки и трябва да бъдат одобрени от Комисията, преди да могат да се извършват каквито и да е плащания от 
бюджета на ЕС. Те могат да бъдат променяни само по време на обхванатия период, ако и двете страни са съгласни.
Оценката на съвместимостта  се състои в съпоставяне на отрицателното въздействие върху търговията 
и конкуренцията на вътрешния пазар от дадена мярка за помощ с положителното въздействие от приноса 
и ` за постигане на ясно определени цели от общ интерес. При съпоставянето на тези последици се отчита 
въздействието на помощта върху социалното благосъстояние на ЕС. Оценката на съвместимостта попада 
в изключителната компетентност на Комисията.
Политиката на сближаване е една от най-големите области на политиката, за които се изразходва бюджетът на 
ЕС. Тя има за цел намаляване на разликите в степента на развитие между различните региони, преструктуриране 
на индустриалните области, чието развитие изостава, и разнообразяване на икономиката в селските райони, както 
и насърчаване на трансграничното, транснационалното и междурегионалното сътрудничeство. Финансира се от 
Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд .
Предприятие  е всеки субект, който извършва икономическа дейност, независимо от правния си статут или начина, 
по който се финансира.
Програмен период  е многогодишната рамка, в която се планират и извършват разходите по политиката на 
сближаване.
Сертифициращите органи  извършват проверки от първо ниво на разходите, декларирани от управляващите 
органи, и удостоверяват, че тези разходи са законосъобразни и редовни. Те обикновено са част от министерството 
на финансите или са органи за вътрешен контрол, подчинени на министъра.
08 Речник на термините 
Споразуменията за партньорство  са споразумения между Европейската комисия и отделните държави членки за 
програмния период 2014—2020 г. В тях се определят плановете на националните органи за това как да използват 
финансирането от Европейските структурни и инвестиционни фондове и се очертават стратегическите цели 
и инвестиционните приоритети на всяка държава, като се свързват с общите цели на стратегията „Европа 2020“ 
за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Те също така включват подробна информация за всички 
предварителни условия и рамки за управление на изпълнението. Споразуменията се изготвят от държавите членки 
в процес на диалог с Комисията и следва да бъдат одобрени от нея.
Управляващият орган  е национален, регионален или местен публичен орган или друг държавен или частен 
орган, определен от държавата членка да управлява дадена оперативна програма. Неговите задачи включват 
подбор на проекти, които да бъдат финансирани, мониторинг на начина на изпълнение на проектите и докладване 
на Комисията за финансовите аспекти и постигнатите резултати.
Услугите от общ икономически интерес  са икономически дейности, които публичните органи определят 
като особено важни за гражданите и които не биха били предоставени (или биха били предоставени при 
различни условия), ако нямаше публична намеса Примери за такива услуги са транспортните мрежи, пощенските 
и социалните услуги.
Финансовите корекции  имат за цел да се предпази бюджетът на ЕС от натоварване с погрешно извършени или 
неправомерни разходи. За разходите, които подлежат на споделено управление, възстановяването на неправилно 
извършени плащания е отговорност преди всичко на държавите членки. Финансови корекции могат да бъдат 
направени чрез оттегляне на неправомерните разходи от декларациите за разходи на държавите членки или 
чрез събиране на неправомерно използвани средства от бенефициентите. Финансови корекции могат да бъдат 
наложени и от Комисията.
09
 Кратко изложение
I
Държавната помощ е всяка помощ, предоставена от държава членка, която нарушава или би могла да наруши кон -
куренцията чрез предоставяне на предимство на определени предприятия, доколкото тя засяга търговията между 
държавите членки. По принцип държавната помощ е забранена, за да се гарантира правилното функциониране 
на вътрешния пазар. Въпреки това помощта в определен размер и в определени сектори, географски райони или 
при специални обстоятелства може да бъде съвместима с вътрешния пазар. През периода 2010—2014 г. държавите 
членки са предоставили средно 76,6 млрд. евро държавна помощ годишно, като в тази сума не е включена помощта 
за финансовия сектор, за железопътния сектор и за обществени услуги, като например пощенските услуги. Това 
съответства на над 0,5 % от БВП на държавите членки на ЕС.
II
Политиката на сближаване е една от основните разходни области в бюджета на ЕС. За програмния период 2014—
2020 г. общият бюджет за Европейския фонд за регионално развитие (EФРР), Кохезионния фонд (КФ) и Европейския 
социален фонд (ЕСФ) възлиза на 352 млрд. евро спрямо 347 млрд. евро за програмния период 2007—2013 г. Според 
разчетите на Комисията над една четвърт от държавната помощ, предоставена през периода 2007—2013 г., е свър -
зана с разходи по ЕФРР/КФ и ЕСФ.
III
При одита Сметната палата извърши оценка до каква степен не се спазват правилата за държавна помощ при 
политиката на сближаване за програмния период 2007—2013 г. и доколко Комисията е запозната с причините за 
тяхното неспазване. Сметната палата също така провери дали предприетите действия от Комисията за програмния 
период 2014—2020 г. ще укрепят нейните възможности и капацитета на държавите членки за предотвратяване, раз -
криване и коригиране на нарушенията на правилата за държавна помощ.
IV
През периода 2010—2014 г. в рамките на значителен брой от своите одити Комисията и Сметната палата са раз -
крили нарушения на правилата за държавна помощ; грешките при държавната помощ в рамките на ЕФРР и КФ са 
важен фактор, който допринася за изчисления процент грешки при политиката на сближаване. Сметната палата 
установи, че извършваните от Комисията одити и мониторинг в областта на сближаването са разкрили грешки на 
ниво, сходно с разкритото от Сметната палата. От друга страна, одитните органи в държавите членки са установили 
нарушения на правилата за държавна помощ в много по-малка степен, отколкото Комисията или Сметната палата. 
Това показва, че до този момент одитните органи не са обръщали достатъчно внимание на държавната помощ по 
време на своите одити.
V
През програмния период 2007—2013 г. Комисията не е записвала откритите от нея или докладваните от държавите 
членки грешки в държавната помощ по начин, който да позволи качествен анализ. Такъв анализ може да помогне 
на Комисията да разработи по-целенасочени и адаптирани мерки за съответните държави членки и програми.
10 Кратко изложение 
VI
В своите заявления за проекти със значителен финансов размер („големи проекти“) държавите членки посочват 
дали смятат, че в инвестициите е включена и държавна помощ, а Комисията може да провери тази информация. 
Особено в началото на програмния период 2007—2013 г. Комисията не е проверявала систематично големите 
проекти за съответствие с правилата за държавна помощ. Съществува риск някои големи проекти, съфинанси -
рани от ЕС, да са несъвместими с вътрешния пазар. Това се дължи и на факта, че преди 2012 г. и преди пояснението 
в контекста на решението по дело Leipzig/Halle държавите членки рядко са изпращали уведомление до Комисията 
относно инвестициите в инфраструктура. За да намали този риск в бъдеще, Комисията е засилила своите вътрешни 
превантивни мерки и за периода 2014—2020 г. е въвела алтернативна процедура за одобрение, в т.ч. независим 
преглед на качеството. Тази алтернативна процедура не е разработена така, че винаги да предоставя на държавите 
членки правна сигурност по отношение на това дали държавната помощ съответства на правилата, когато се взема 
решение за изпълнение на голям проект. Такава сигурност може да се постигне, ако държавата членка изпрати 
уведомление, последвано от решение на Комисията във връзка с държавната помощ.
VII
Комисията е предприела действия за опростяване на приложимото законодателство за държавната помощ за 
програмния период 2014—2020 г., които са довели до намаляване на административната тежест и по-голяма про -
зрачност, но едновременно с това са увеличили отговорностите на държавите членки за разработване и прилагане 
на мерки за помощ. Възлагането на повече отговорности на държавите членки поражда риск от увеличаване на 
броя на грешките при държавната помощ — мониторингът на Комисията показва, че държавите членки са допус -
нали много грешки при разработването и прилагането на схеми за помощ през програмния период 2007—2013 г. 
За да бъде намален този риск, Комисията е предприела действия за насърчаване на административния капацитет 
на държавите членки в областта на държавната помощ, включително въвеждане на предварителни условия за 
системите за държавна помощ, за да се насърчи ефективното и ефикасно прилагане на фондовете на Европейските 
структурни и инвестиционни фондове („предварителни условия“). Държавите членки, за които се счита, че не 
изпълняват тези условия, обаче, не се припокриват винаги с държавите, в които Комисията е разкрила най-много 
проблеми в миналото. Освен това тези действия изискват постоянно внимание.
VIII
Сметната палата отправя следните препоръки:
а) Комисията следва да налага корективни действия, когато мерките за помощ не са в съответствие с правилата 
за държавна помощ.
б) i)  Комисията следва да използва базата данни MAPAR, за да вписва нередностите по такъв начин, че да е въз -
можно лесното извършване на анализ например на техния вид, честота на възникване, сериозност, гео -
графско място на възникване и причина. Базата данни следва също така да съдържа информация относно 
предприетите последващи действия във връзка с тези нередности (като например наложените финансови 
корекции).
ii) По отношение на СУН Комисията следва да адаптира структурата на базата данни, така че информацията 
относно нередностите, например в областта на държавната помощ, да може да се извлича и анализира по 
държави членки и видове.
iii) На ГД „Конкуренция“ следва да се предостави редовен достъп до цялата информация, свързана с нередно -
стите в областта на държавната помощ, която се съдържа в MAPAR и системата за управление на нередно -
стите (СУН).
11 Кратко изложение 
iv) Като използва наличната информация в своите бази данни, Комисията следва да проследява на всеки две 
години капацитета на държавите членки да спазват правилата за държавна помощ, като извършва анализ 
например на естеството, честотата, сериозността, географския произход и причините за грешките при дър -
жавната помощ, установени от нейните служби или от органите на държавите членки. Комисията следва 
да използва тези процедури за целите на мониторинга и за да насочва дейностите за подпомагане, като 
например предоставянето на обучения, към държавите членки, в които те са най-необходими.
в) Комисията следва да одобрява големите проекти едва след вътрешно разглеждане на държавната помощ и да 
бъде последователна в исканията си към държавите членки да я уведомяват за помощта, когато е необходимо, 
за да се гарантира правна сигурност за държавите членки, независимо от това каква процедура за кандидат -
стване използват.
г) i)  Комисията следва да гарантира, че обхватът и качеството на проверките за съответствие с правилата за 
държавна помощ, извършвани от одитните органи, са задоволителни.
ii) С оглед на приключването на програмния период 2007—2013 г. Комисията следва да поиска от одитните 
органи да проверят съответствието с правилата за държавна помощ на големите проекти, одобрени преди 
края на 2012 г.
iii) Комисията следва да разработи допълнителни насоки, които да включват по-специално практически каз -
уси, посочващи добрите практики и най-често срещаните видове и причини за нарушения на правилата за 
държавна помощ.
iv) Комисията следва да насърчи държавите членки да създадат централен регистър за наблюдение на нат -
рупването на безвъзмездна финансова помощ с малък размер, за която не е позволено общо да надвишава 
определена сума (помощ de minimis).
v) Комисията следва да създаде централна база данни за целия ЕС, в която съответните органи на държавите 
членки могат да намират информация относно предприятията, които са обект на разпореждания за възста -
новяване на държавна помощ, както и относно състоянието на процедурите по възстановяване, за да имат 
възможност да спазят приложимото законодателство (принцип Deggendorf). Достъпът следва да се подчи -
нява на принципа „необходимост да се знае“.
д) Ако предварителните условия във връзка с държавната помощ не са изпълнени до края на 2016 г., Комисията 
следва да използва правомощията си за спиране на плащанията към съответните държави членки, докато те не 
отстранят всички съществени слабости.
12
 Въведение
01 
Политиката в областта на конкуренцията има за цел да гарантира, че предприя -
тията се конкурират помежду си при равни условия, въз основа на техните про -
дукти и цени, без да получават несправедливи предимства. Тъй като единният 
пазар на ЕС гарантира свободна търговия със стоки и услуги в рамките на Съюза, 
политиката в областта на конкуренцията се регулира на европейско равнище1. 
Правилата за държавна помощ са основен аспект на политиката на ЕС в областта 
на конкуренцията.
02 
Предприятие, на което е предоставена държавна помощ, вече не се конкурира 
при равни условия. Поради това Договорът за функционирането на Европей -
ския съюз (ДФЕС) разглежда държавната помощ като по принцип несъвместима 
с вътрешния пазар2. Въпреки това са налице области и обстоятелства, при които 
пазарът не функционира както трябва; съществуват пропуски, при които оп -
ределени нужди не се удовлетворяват. За да изпълни целите на обществената 
политика, в Договора е посочен списък на категориите държавна помощ, които 
са или могат да бъдат съвместими с вътрешния пазар3. Комисията е създала 
редица правила за регламентиране на помощта, предоставена в рамките на тези 
категории.
Какво представлява държавната помощ и какво 
е финансовото и` значение в ЕС?
03 
Държавната помощ е дефинирана в Договора като всяка помощ, предоставена 
от държава членка, която нарушава или би могла да наруши конкуренцията чрез 
предоставяне на предимство на определени предприятия, доколкото тя засяга 
търговията между държавите членки. За да представлява помощта държавна 
помощ, необходимо е да бъдат изпълнени всички критерии, посочени в опреде -
лението. Тези критерии са посочени в  таблица  1.1 Член 26 от Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз (ДФЕС).
2 Член 107, параграф 1 от 
ДФЕС.
3 Член 107, параграф 2 от 
ДФЕС: „За съвместими 
с вътрешния пазар се 
считат…“ (например: 
помощи за отстраняване на 
щети, причинени от 
природни бедствия).  
Член 107, параграф 3 от 
ДФЕС: „За съвместими 
с вътрешния пазар могат да 
се приемат…“ (например: 
помощи за насърчаване на 
културата и опазване на 
наследството).
13 Въведение 
04 
През периода 2010—2014 г. държавите членки са изразходвали средно 76,6 млрд. 
евро годишно за държавна помощ4. Това съответства на над 0,5 % от БВП на 
държавите членки на ЕС (вж. фигура 1 ). Тези данни са занижени, тъй като не 
включват по-голямата част от помощта за железопътния сектор и за услугите 
от общ икономически интерес, като например транспортни мрежи или по -
щенски услуги, за които липсват пълни данни за периода 2010—2014 г. Освен 
това те не включват помощите, предоставени на финансовия сектор (помощи, 
свързани с кризата), които не са показателни за размера на държавната помощ, 
предоставяна при нормални условия, и попадат извън обхвата на настоящия 
одит. Преглед на разходите за държавна помощ във всяка държава членка за 
периода 2010—2014 г. е представен в  приложение  І. В бъдеще в отчитането ще 
бъдат включени повече схеми за подпомагане на възобновяемата енергия (RES) 
след приемането на Насоките относно държавната помощ за защита на околната 
среда и за енергетика през 2014 г. и това може да доведе до допълнително уве -
личаване на докладваната на Комисията държавна помощ. Таблица 1Критерии за квалифициране на помощта като държавна помощ
Критерий и  обяснение Примери
1Помощта се предоставя от държавата или чрез държавни ресурси. „Държавни 
ресурси“ са всички ресурси, предоставени от орган на държава членка или от 
субект, притежаван или контролиран от държавата1.Субсидии, освобождаване от данъци или 
гаранции.
2Помощта се предоставя на предприятия. Предприятие е всеки субект, упраж -
няващ стопанска дейност, независимо от правния му статут и начина, по който 
той се финансира2. Икономическа дейност е предлагане на стоки или услуги на 
определен пазар3.Предприятие, което произвежда автомобили, 
благотворителна организация, която доставя 
храна, или държавно предприятие, което 
предоставя пощенски услуги.
3Помощта предоставя предимство. Предимството е всяка икономическа полза, 
която дадено предприятие не би получило при нормални пазарни условия4.Предоставен заем на предприятие с лихвен 
процент под пазарната ставка.
4Предоставеното предимство е селективно. Всяка мярка за предоставяне на 
помощ, която не е на разположение при равни условия на всички предприя -
тия, осъществяващи дейност в дадена държава членка, е селективна.Мерки, които се прилагат само по отношение 
на големи предприятия или предприятия 
в специфичен сектор, като например транспорт 
или енергетика.
5Помощта нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. За нарушаване 
на конкуренцията се приемат случаите, когато бенефициентът на помощта 
извършва дейност в сектор, в който има или би могло да има конкуренция5.Предоставена помощ на предприятие 
в текстилния сектор, тъй като в този сектор има 
конкуренция.
6Помощта засяга търговията между държавите членки. Когато помощта 
нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, се приема, че тя може да 
засегне търговията между държавите членки, ако отражението върху други 
държави членки надвишава минималното6.Предоставена помощ на местен производител 
на мебели, тъй като в различните държави 
членки на ЕС има производители на мебели 
(местни или не).
1 Точка 17 от дело 248/84, точка 38 от дело C-482/99.
2 Точка 74 от съединени дела C-180/98—C-184/98.
3 Точка 36 от дело C-35/96.
4 Точка 60 от дело C-39/94.
5 Точки 141—147 от съединени дела T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97—T-607/97, T-1/98, T-3/98—T-6/98 и T-23/98. 
6 Точка 81 от съединени дела T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97—T-607/97, T-1/98, T-3/98—T-6/98 и T-23/98. 
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на известие на Комисията относно понятието за държавна помощ.
4 Вж. доклада на Комисията за 
държавната помощ за 2015 г. 
на уебсайта на ГД 
„Конкуренция“.
14 Въведение 
05 
Като цяло съществува връзка между БВП на глава от населението в държавите 
членки и техните разходи за държавна помощ (вж. фигура 2 ). За периода 2010—
2014 г. трите държави членки, изразходвали средно най-много средства за дър -
жавна помощ на глава от населението, са Дания, Финландия и Швеция. Фигура 1държавна помощ в ЕС за периода 2010—2014 г.
Бележка:  Според Комисията увеличението на разходите през 2014 г. до голяма степен (85 %) се дължи на включването в отчитането на по -
вече схеми за възобновяема енергия. Без него отчетената държавна помощ през 2014 г. щеше да възлиза на около 73 млрд. евро. Освен 
това средствата от ЕС са включени само от 2014 г.
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на доклада на Комисията за държавната помощ за 2015 г.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Процент от БВП на ЕСВ млрд. евро
Г одинаОбщ размер на помощта, с изключение на помощта 
във връзка с кризата и по-голямата част от помощта в железопътния сектор и за услугите от общ икономически интерес (като % от БВП на ЕС) Общ размер на помощта, с изключение на помощта 
във връзка с кризата и по-голямата част от помощта в железопътния сектор и за услугите от общ икономически интерес (в млрд. евро)
15 Въведение 
06 
Политиката на сближаване е една от основните области на разходи в бюджета 
на ЕС. Тя се осъществява чрез Европейския фонд за регионално развитие (EФРР), 
Кохезионния фонд (КФ) и Европейския социален фонд (ЕСФ). Нейната цел е да 
подпомогне икономическото развитие и заетостта в по-необлагодетелстваните 
райони на ЕС5. Общият бюджет на ЕС за политиката на сближаване за програм -
ния период 2010—2014 г. е 352 млрд. евро спрямо 347 млрд. евро за програмния 
период 2007—2013 г.6 През периода 2010—2014 г. по политиката на сближаване 
са изразходвани 216 млрд. евро от фондовете на ЕС7.Фигура 2Сравнение на разходите на държавите членки за държавна помощ и БВП на 
глава от населението за периода 2010—2014 г.
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на доклада на Комисията за държавната помощ за 2015 г. и данни на Евростат за населе -
нието и БВП на глава от населението по текущи цени.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Разходи за държавна помощ на глава 
от населението (в евро)
БВП на глава от населението (в евро)
5 Тази политика се 
осъществява чрез 
оперативни програми, които 
определят приоритетите, 
конкретните цели и начина, 
по който ще бъде 
използвано финансирането 
от ЕС.
6 Вж. съответно „Въведение 
в политиката на сближаване 
на ЕС за периода 2014—
2020 г.“ на Комисията от 
юни 2014 г. и „Коментари 
и официални текстове 
относно политиката на 
сближаване за 
периода 2007—2013 г.“ от 
януари 2007 г. Програмен 
период е многогодишната 
рамка, в която се планират 
и реализират разходите по 
структурните фондове 
и Кохезионния фонд.
7 Вж. портала за данни 
относно сближаването на 
уебсайта на Комисията.
16 Въведение 
07 
Разпределянето на средствата по политиката на сближаване се определя чрез 
отчитане на разликите в равнищата на БВП, като по-бедните региони получават 
по-голяма финансова подкрепа8. В резултат на това тези средства съставляват 
значителен дял от общите държавни разходи в редица държави членки (вж. 
фигура 3 ). Такъв е случаят по-специално с държавите членки, които са се при -
съединили към ЕС например през 2004 и 2007 г., като размерът на отпуснатите 
средства по политиката на сближаване през 2014 г. съставлява повече от 5 % от 
всички държавни разходи в Естония, Унгария, Латвия, Литва и Полша. Фигура 3Средства от ЕС, изразходвани в рамките на политиката на сближаване по 
държави членки за периода 2010—2014 г.
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на счетоводни данни на Комисията и статистически данни на Евростат относно държав -
ните разходи.Средства на ЕС, изразходвани при политиката на сближаване, като % от държавните разходиBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Средства на ЕС, изразходвани при политиката на
сближаване (в млн. евро)Австрия, Белгия, Дания, Финландия, 
Хърватия, Ирландия, Люксембург, Нидерландия и Швеция8 Член 90 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013 на Европейския 
парламент и на Съвета от 
17 декември 2013 г. за 
определяне на 
общоприложими 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд, Европейския 
земеделски фонд за 
развитие на селските райони 
и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство 
и за определяне на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство, 
и за отмяна на Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета 
(ОВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 320).
17 Въведение 
08 
Съгласно Договора правилата за държавна помощ се прилагат само за помощ, 
предоставена от държавите членки на предприятия, извършващи икономическа 
дейност9. Поради това всяка помощ, предоставена пряко от Комисията или от 
всеки друг орган на ЕС, като Европейската инвестиционна банка, не е обект на 
правилата за държавна помощ. Финансирането от ЕС, предоставено чрез поли -
тиката на сближаване, е обект на правилата за държавна помощ, тъй като тези 
средства се управляват от държавите членки. По оценки на Комисията през про -
грамния период 2007—2013 г. около 40 % от средствата по политиката на сбли -
жаване, възлизащи на 139 млрд. евро, са били предоставени за проекти, които 
се подчиняват на правилата за държавна помощ10. Според Комисията общите 
разходи за държавна помощ за този период са 504 млрд. евро11. Следователно 
средствата по политиката на сближаване възлизат като цяло на над една четвърт 
от общите разходи за държавна помощ през програмния период 2007—2013 г.
Процедури за предоставяне на държавна помощ
Държавите членки трябва да уведомяват Комисията 
относно държавната помощ
09 
Договорът изисква Комисията да бъде информирана относно всякакви плано -
ве за отпускане или изменение на предоставената помощ12. На практика това 
означава, че ако дадена държава членка иска да предостави държавна помощ, 
тя трябва да информира Генерална дирекция „Конкуренция“на Комисията (ГД 
„Конкуренция“). Този процес се нарича „уведомяване“.
10 
След като бъде уведомена от държавата членка за планираното предоставяне 
на държавна помощ, ГД „Конкуренция“ определя дали тази помощ представлява 
държавна помощ. Ако това е така, тя преценява дали помощта е съвместима с въ -
трешния пазар, като оценява положителното въздействие от помощта (принос 
за постигането на ясно определена цел от общ интерес) спрямо нейното отрица -
телно въздействие (нарушаване на конкуренцията и търговията). Комисията има 
изключителните правомощия да извърши тази оценка на съвместимостта13.
Освобождаване от изискванията за уведомяване
11 
Въпреки че Договорът по принцип забранява държавната помощ, той също 
така предвижда списък на категориите помощи, които могат да бъдат съвмес -
тими с вътрешния пазар. В този контекст Комисията може да въведе правила за 
определяне на критерии, съгласно които тези категории помощ не подлежат на 
задължение за уведомяване14. Комисията разработва тези правила въз основа 
на своя опит от оценяването на мерките за помощ и като взема под внимание 
съдебната практика на Съда на Европейския съюз.9 Член 107 от ДФЕС.
10 Вж. обзора на политиките на 
Комисията относно Насоките 
за регионална помощ за 
периода 2014—2020 г. от 
септември 2014 г.
11 Вж. докладите на Комисията 
за държавната помощ за 
2011 и 2015 г.
12 Член 108, параграф 2 
и член 108, параграф 3 от 
ДФЕС.
13 Член 108 от ДФЕС.
14 Регламент (ЕС) 2015/1588 на 
Съвета от 13 юли 2015 година 
относно прилагането на 
членове 107 и 108 от 
Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз към 
определени категории 
хоризонтална държавна 
помощ (OB L 248, 24.9.2015 г., 
стр. 1) (кодифициран текст) 
за замяна на Регламент (ЕО) 
№ 994/98 на Съвета от 
7 май 1998 година по 
прилагането на членове 92 
и 93 от Договора за 
създаване на Европейската 
общност към някои 
категории хоризонтална 
държавна помощ, и по-
специално член 108, 
параграф 4 от ДФЕС.
18 Въведение 
Общ регламент за групово освобождаване (ОРГО)
12 
За категориите помощ, които Комисията счита за съвместими с вътрешния пазар, 
тя е приела регламент, съгласно който тази помощ не подлежи на задължение 
за уведомяване, когато са изпълнение всички условия, освен ако размерът на 
помощта надхвърля посочените в регламента прагове. Този регламент се нарича 
Общ регламент за групово освобождаване (ОРГО)15. Пример за такива категории 
са държавните помощи за култура и опазване на околната среда.
13 
ОРГО значително опростява работата на Комисията и държавите членки. Той 
позволява на държавите членки да осъществяват много мерки за помощ, без 
да преминават през процедури за уведомяване или през изрична оценка на 
съвместимостта от страна на Комисията. ОРГО определя някои общи разпоредби 
и разпоредби, приложими за всяка категория помощ. Помощите, които попадат 
в обхвата на ОРГО и отговарят на тези разпоредби, автоматично се приемат за 
съвместими с вътрешния пазар. Въпреки това за големите мерки за помощ (над 
праговете за уведомяване) все още се изисква уведомяване поради потенциала 
на тези мерки за нарушаване на конкуренцията16.
Помощ de minimis
14 
Освен това Комисията е постановила, че помощта в размер до 200 000 евро, 
предоставена на един бенефициент за период от три години, не нарушава кон -
куренцията, нито засяга търговията между държавите членки17. Този вид помощ 
се нарича „помощ de minimis “ и тъй като не изпълнява критерия за държавната 
помощ за нарушаване или заплаха за нарушаване на конкуренцията, нито кри -
терия за засягане на търговията между държавите членки, тя не се класифицира 
като държавна помощ и не е необходимо да се уведомява ГД „Конкуренция“. 
За услугите от общ икономически интерес прагът за помощта е увеличен на 
500 000 евро18.
Основни участници в управлението на оперативните 
програми при политиката на сближаване
15 
Управлението на оперативните програми на ЕФРР/КФ и ЕСФ се споделя между 
държавите членки и Комисията. Държавите членки подбират, управляват и на -
блюдават проектите, а Комисията контролира и наблюдава системите за упра -
вление и контрол на държавите членки. Комисията носи цялостната отговорност 
за изпълнението на бюджета на ЕС19.15 Регламент (ЕС) № 651/2014 на 
Комисията от 17 юни 2014 г. 
за обявяване на някои 
категории помощи за 
съвместими с вътрешния 
пазар в приложение на 
членове 107 и 108 от 
Договора (ОВ L 187, 
26.6.2014 г., стр. 1).
16 Праговете варират от 
400 000 евро за някои 
помощи за стартиращи 
предприятия до 150 млн. 
евро за някои помощи за 
възобновяеми източници на 
енергия.
17 Регламент (ЕС) № 1407/2013 
на Комисията от 
18 декември 2013 година 
относно прилагането на 
членове 107 и 108 от 
Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз към 
помощта de minimis  (OB L 352, 
24.12.2013 г., стр. 1).
18 Регламент (EС) № 360/2012 на 
Комисията от 25 април 2012 г. 
за прилагането на 
членове 107 и 108 от 
Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз към 
помощта de minimis, 
предоставяна на 
предприятия, предоставящи 
услуги от общ икономически 
интерес (OB L 114, 26.4.2012 г., 
стр. 8).
19 Член 53 от Регламент (ЕС, 
Евратом) № 966/2012 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 25 октомври 2012 г. 
относно финансовите 
правила, приложими за 
общия бюджет на Съюза, и за 
отмяна на Регламент (ЕО, 
Евратом) № 1605/2002 на 
Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., 
стр. 1).
19 Въведение 
На ниво държави членки
16 
На ниво държави членки управляващите органи отговарят за текущото ръко -
водство на оперативните програми. Чрез проверки на управлението те трябва 
да гарантират, че всички съфинансирани проекти са допустими за финансиране 
от ЕС, както и че декларираните разходи по проектите отговарят на условията 
за допустимост, в това число и съответстват на правилата за държавна помощ. 
Сертифициращите органи извършват проверки на заявленията за разходи по 
проектите, получени от управляващите органи, и ги представят на Комисията за 
възстановяване. Одитните органи извършват одити на операциите (т.е. проекти -
те) и на системите за управление и контрол и докладват за тях на Комисията чрез 
годишни доклади за контрола (ГДК) и одитни становища20.
17 
Освен това националните служби за държавна помощ, в зависимост от мандата 
си, могат да проверяват съответствието на схемите за помощ на национално 
равнище (без значение дали има съфинансиране от ЕС) или да предоставят кон -
султации или становища на други органи в държавите членки. Служби за дър -
жавна помощ съществуват на централно равнище във всички държави членки 
с изключение на Белгия, където те са на регионално равнище. В някои държави 
членки службата за държавна помощ е включена в министерството на финансите 
или икономиката, а в други държави членки тя е независим орган или е част от 
националния орган по конкуренция. Службите за държавна помощ също така 
могат да действат като звено за контакт за придобиване на експертни знания 
и да помагат при разработването на схемите за помощ, като по този начин нама -
ляват риска от неспазване на правилата за държавна помощ (вж. каре 1 ).20 ГДК са годишни доклади, 
представени от одитните 
органи, които съдържат 
констатациите от всички 
одити, които те са 
извършили за определена 
оперативна програма или за 
няколко оперативни 
програми. ГДК са основният 
документ, чрез който 
одитните органи осигуряват 
увереност относно 
системите за управление 
и контрол на 
съответната(ите) 
оперативна(и) програма(и), 
както и относно 
законосъобразността 
и редовността на 
съфинансираните проекти.
Преглед на държавната помощ от службата за държавна помощ на етап 
законодателно предложение (Дания)
От всички министерства се изисква да извършват първоначална оценка на целесъобразността на държавната 
помощ, когато изготвят законодателно предложение. Тази информация се изпраща за оценка на Секретариа -
та по държавна помощ (в който работят експерти в тази област). Ако Секретариатът счете, че предложението 
противоречи на правилата за държавна помощ, от министерството се изисква да преработи своето законода -
телно предложение. Секретариатът по държавна помощ подпомага министерството с предложения и пре -
доставя консултации през целия законодателен процес.Каре 1
20 Въведение 
На ниво Комисията
18 
Генерална дирекция „Регионална и селищна политика“ (ГД „Регионална и се -
лищна политика“) е структурата на Комисията, отговаряща за насърчаване на 
икономическото и социалното развитие на необлагодетелстваните региони на 
Европейския съюз. Тя управлява ЕФРР и КФ. Генерална дирекция „Трудова зае -
тост, социални въпроси и приобщаване“ (ГД „Трудова заетост, социални въпроси 
и приобщаване“) е структурата на Комисията, отговаряща за европейската зае -
тост и социални въпроси. Тя управлява ЕСФ.
19 
И двете генерални дирекции получават увереност относно съответствието на 
разходите по линия на ЕФРР/КФ и ЕСФ с приложимите правила на ЕС и нацио -
налните правила главно от работата на одитните органи. Освен че проверяват 
работата на одитните органи, те провеждат и собствени одити на операциите 
и системите в държавите членки, като част от тяхната надзорна дейност.
20 
ГД „Конкуренция“ е структурата на Комисията, отговаряща за гарантирането на 
правилното прилагане на правилата за конкуренция в ЕС във всички области 
с изключение на земеделието и рибарството21. ГД „Конкуренция“ разработва 
законодателство в областта на държавната помощ въз основа на Договора и на -
блюдава неговото прилагане. По-специално тя извършва редовен мониторинг на 
схемите за помощ, за да провери дали и в каква степен те спазват правилата за 
държавна помощ22. Освен това заинтересованите страни като държавите членки 
или конкурентни предприятия могат да подадат жалба до Комисията, ако смятат, 
че предоставената на някой бенефициент помощ е незаконосъобразна. Комиси -
ята е длъжна да разгледа всички такива жалби23.
21 
На фигура 4  са представени схематично участниците в политиката на сближава -
не и в процеса на предоставяне на държавна помощ.21 В областта на земеделието 
и развитието на селските 
райони, както и за морското 
дело и рибарството, 
отговорност за държавната 
помощ носят съответно 
Генерална дирекция 
„Земеделие и развитие на 
селските райони“ 
и Генерална дирекция 
„Морско дело и рибарство“.
22 Схемата за помощ 
е нормативен или 
законодателен документ, 
който определя най-общо 
кои бенефициенти могат да 
получават държавна помощ 
и при какви условия.
23 Член 24 от Регламент 
(ЕС) 2015/1589 на Съвета.
21 Въведение Фигура 4Участници в политиката на сближаване и в процеса на предоставяне на 
държавна помощ
Източник:  Европейска сметна палата.
РАМКА НА ПОЛИТИКАТА НА СБЛИЖАВАНЕ ПРАВНА РАМКА В ОБЛАСТТА
НА ДЪРЖАВНАТА ПОМОЩ 
ГД „Регионална
и селищна
политика“ГД „Трудова заетост, 
социални въпроси
и приобщаване“
FSEГД
 „Конкуренция“
Бенефициент (напр. предприятие, министерство
или благотворителна организация) 
Управляващи органи
Одитни органиОценка и 
мониторинг на 
съвместимостта
Консултации 
и становища 
ПРОЕКТ
НИВОДЪРЖАВА 
ЧЛЕНКА
Заявление 
за проектМониторинг и 
одит на 
съответствието с 
правилата за 
държавна помощНационални служби 
в областта на 
държавната помощМониторинг и 
одит на 
съответствието с 
правилата за 
държавна помощМониторинг и 
одит на 
съответствието с 
правилата за 
държавна помощУведомяване чрез 
постоянното 
представителство на 
държаватаРегламенти в 
областта на 
държавната помощЕФРР и 
Кохезионен 
фондЕВРОПЕЙСКА 
КОМИСИЯ
22 Въведение 
Одити на Европейската сметна палата и върховните 
одитни институции на държавите членки във 
връзка с държавната помощ
22 
В един от предишните специални доклади на Сметната палата през 2011 г. бяха 
установени слабости в системите на държавите членки, които осигуряват уведо -
мяване за държавната помощ, главно въз основа на проучване на редица жалби 
и случаи, свързани с мониторинг, за периода 2008—2010 г.24
23 
Освен това от 2010 до 2014 г. Сметната палата провери спазването на правилата 
за държавна помощ за редица проекти по линия на ЕФРР/КФ и ЕСФ. Резултати -
те от тези одити станаха част от основата за специфичните оценки за ЕФРР/КФ 
и ЕСФ в годишните доклади на Сметната палата25.
24 
Сметната палата проведе анкета сред 28 върховни одитни институции, на която 
отговориха 22 от тях. Повечето от тях заявиха, че в различни степени включват 
проверките на държавната помощ като част от своите одити26. Много малко от 
тях извършват и специални одити във връзка с държавната помощ.24 Специален доклад № 15/2011: 
„Ефективни ли са 
процедурите на Комисията 
за управление на контрола 
върху държавните помощи?“ 
(http://eca.europa.eu ).
25 Вж. например глава 6 от 
годишния доклад на 
Сметната палата за 
финансовата 2014 година 
(ОВ C 373, 10.11.2015 г.)
26 Върховните одитни 
институции са национални 
органи, отговарящи за одита 
на държавните приходи 
и разходи.
23
 Обхват и подход на одита
25 
През последните години при извършваните годишни одити на съответствието 
Сметната палата установи значителен брой грешки по отношение на спазване -
то на правилата за държавна помощ в политиката на сближаване. Настоящият 
доклад разглежда дали Комисията е предприела достатъчни мерки да разбере 
каква е причината за това и да анализира дали предприетите от Комисията 
действия ще укрепят нейните възможности и капацитета на държавите членки 
за предотвратяване, разкриване и коригиране на нарушенията на правилата за 
държавна помощ.
26 
При одита Сметната палата извърши оценка до каква степен не се спазват пра -
вилата за държавна помощ при политиката на сближаване (т.е. ЕФРР/КФ и ЕСФ) за 
програмния период 2007—2013 г. и доколко Комисията е запозната с причините 
за тяхното неспазване. Конкретните анализи бяха съсредоточени главно върху 
периода 2010 —2014 г. Сметната палата също така провери дали предприетите 
действия от Комисията за програмния период 2014—2020 г. могат да преодолеят 
неспазването на правилата за държавна помощ.
27 
По-специално Сметната палата провери дали:
а) Комисията е извършила цялостен и актуален преглед на причините за 
неспазване на правилата за държавна помощ в политиката на сближаване, 
както и дали генералните дирекции на Комисията и държавите членки са 
установили нарушения на правилата за държавна помощ. Сметната палата 
също така провери дали действията на Комисията в отговор на грешките при 
държавната помощ са довели до подходящ брой корективни действия; и
б) Комисията е предприела подходящи действия за предотвратяване на 
бъдещи нарушения на правилата за държавна помощ в политиката на 
сближаване.
28 
Освен това Сметната палата направи подробен анализ на своите констатации от 
одитите на съответствието и използва примери, за да илюстрира честите грешки 
при държавната помощ. В допълнение бе проверена процедурата за одобрение 
на Комисията за определени проекти със значителен финансов размер („големи 
проекти“).
29 
Одитът включи преглед на документи (например анализ на годишните доклади 
на одитните органи, одитните доклади на Комисията и регламентите на Комисия -
та) и събеседвания с представители на Комисията.
24 Обхват и подход на одита 
30 
На равнището на държавите членки бяха проведени две анкети:
а) анкета сред 113 одитни органа в 28 държави членки, отговарящи за 440 опе -
ративни програми по ЕФРР/КФ и ЕСФ за периода 2007—2013 г., 100 от които 
(88 %) са отговорили; и
б) анкета сред 31 служби за държавна помощ в 28 държави членки, 24 от които 
(77 %) са отговорили.
31 
На последно място Сметната палата посети четири държави членки (Дания, Унга -
рия, Полша и Португалия), за да провери редица различни процеси за предоста -
вяне на държавна помощ, използвани от различните органи.
25
 Констатации и оценки
Комисията не извършва цялостен анализ на 
грешките по отношение на държавната помощ, 
а държавите членки не се фокусират достатъчно 
върху държавната помощ
32 
Сметната палата разгледа до каква степен не се спазват правилата за държав -
на помощ в политиката на сближаване, като анализира годишните си одити на 
съответствието, и прецени дали Комисията е разполагала с общ преглед на 
грешките при държавната помощ в държавите членки. Ако се изготви добре, по -
добен преглед би помогнал на Комисията да насочи ресурсите си за одитиране, 
мониторинг и подпомагане на държавите членки. Сметната палата сравни откри -
тите от нея грешки при държавната помощ с грешките, разкрити от Комисията 
и държавите членки, и провери корективните действия на Комисията в отговор 
на установените грешки.
Значителен брой грешки по отношение на държавната 
помощ в Европейския фонд за регионално развитие, 
Кохезионния фонд и в много по-малка степен 
в Европейския социален фонд
Одити на Сметната палата на проекти, свързани с държавната 
помощ
33 
В годишните одити на съответствието през периода 2010—2014 г. Сметната па -
лата извърши одит на 1 573 произволно избрани проекта по ЕФРР/КФ и ЕСФ27. От 
828 проекта по ЕФРР/КФ 220 (26,6 %) са свързани с държавната помощ. За проек -
тите по ЕСФ тази цифра е 49 (6,6 %) от 745 проекта.
34 
Сметната палата установи общо 50 случая на неспазване на правилата за дър -
жавна помощ. От тези 50 случая 46 са били свързани с проекти по ЕФРР/КФ, а 4 — 
с проекти по ЕСФ. Вероятността от възникване на грешки при държавната помощ 
е значително по-малка при ЕСФ, главно защото проектите като цяло са много 
по-малки и е много по-вероятно да се отпуска помощ de minimis .
35 
От 2010 до 2014 г. броят на проектите от значение за държавната помощ и де -
лът на тези проекти, засегнати от грешки при държавната помощ, като цяло се 
е увеличил, което показва, че въведеният контрол за предотвратяване на тези 
грешки не се е подобрил с времето. Увеличаването на случаите на грешки засяга 
предимно проекти без финансово отражение върху размера на финансирането 
от бюджета на ЕС (вж. таблица  2)28. Сметната палата установи, че 20,9 % от про -
ектите по ФРР/КФ, свързани с държавна помощ, са били засегнати от грешки при 
държавната помощ. Съответно за ЕСФ тази стойност възлиза на 8,2 %.27 За повече информация 
относно начина на подбор 
и проверка на проектите вж. 
приложение 1.1, точки 4—10 
от Годишния доклад на 
Сметната палата за 
финансовата 2014 г.
28 Наличието на финансово 
отражение означава, че 
Сметната палата 
е установила разлика между 
действителната стойност на 
дадена операция 
и стойността, на която тя би 
възлизала, ако е била 
извършена в съответствие 
с приложимите разпоредби. 
В приложение 1.1 от 
Годишния доклад на 
Сметната палата за 
финансовата 2014 г. 
е предоставена повече 
информация за 
методологията на Сметната 
палата.
26 Констатации и оценки 
36 
В 16 от 50 случая на неспазване на правилата за държавна помощ (32 %) Смет -
ната палата счита, че разкритите грешки са имали финансово отражение вър -
ху размера на финансирането от бюджета на ЕС. И 16-те случая са свързани 
с проекти в рамките на ЕФРР/КФ и представляват важен фактор, допринасящ за 
изчисления процент грешки в политиката на сближаване, особено след 2013 г. 
(вж. фигура 5 )29. За периода 2010—2014 г. 13,5 % от средния годишен изчислен 
процент грешки в политиката на сближаване се дължат на грешки при държавна -
та помощ30.Таблица 2Грешки при държавната помощ, установени като част от годишните одити на 
съответствието на Сметната палата за периода 2010—2014 г.
Фонд  
(1)Година  
(2)Брой одити -
рани проекти  
(3)Брой проек -
ти, свързани 
с държавна 
помощ  
(4)% 
(4/3)Брой 
грешки 
при дър -
жавната 
помощ  
(5)% 
(5/4)Брой грешки 
при държав -
ната помощ 
с финансово 
отражениеБрой грешки 
при държав -
ната помощ 
без финансово 
отражение
ЕФРР/КФ2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
Общо ЕФРР/КФ 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ЕСФ2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
Общо ЕСФ 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Общо 1 573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Източник:  Европейска сметна палата.
29 Изчисленият процент 
грешки е статистическо 
изчисление на вероятния 
процент грешки 
в популацията. Вж. 
приложение 1.1, точка 15 от 
Годишния доклад на 
Сметната палата за 
финансовата 2014 година.
30 За периода 2010—2014 г. 
средният годишен изчислен 
процент грешки 
в политиката на сближаване 
е 5,7 %.
27 Констатации и оценки 
Установени са четири основни категории грешки при 
държавната помощ
37 
Грешките при държавната помощ, установени от Сметната палата като част от 
нейните годишни одити на съответствието от 2010 до 2014 г., могат да бъдат раз -
делени в четири категории (вж. фигура 6 ):
а) твърде висок интензитет на помощта;
б) липса на стимулиращ ефект;
в) неустановена държавна помощ или липса на уведомление; и
г) неспазване на мониторинговите или официалните изисквания.
38 
От 16 грешки при държавната помощ, които са имали финансово отражение, 15 
са свързани с категориите грешки „Твърде висок интензитет на помощта“ и „Лип -
са на стимулиращ ефект“. Фигура 5Дял на грешките при държавната помощ от изчисления процент грешки 
в политиката на сближаване за периода 2010—2014 г.
Бележка:  Делът на грешките при държавната помощ от изчисления процент грешки за политиката на сближаване зависи от сериозността 
и от броя на грешките при държавната помощ.
Източник:  Европейска сметна палата.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Дял от изчисления процент грешки в
политиката на сближаване 
ГодинаГ решки при
държавнатапомощ
28 Констатации и оценки 
Твърде висок интензитет на помощта
39 
Комисията определя тавани за интензитета на помощта31, за да ограничи разме -
ра на държавната помощ до необходимия минимум за осъществяване на под -
помаганата дейност32. В много случаи (които зависят, наред с другото, от катего -
рията помощ) таваните за интензитета могат да бъдат увеличени за МСП33. Това 
увеличение се нарича „бонус за МСП“. В тази категория често управляващият 
орган погрешно приема голямо предприятие за МСП и му предоставя бонус за 
МСП, за който то не отговаря на условията (вж. каре 2 ).Фигура 6Естество и брой на грешките при държавната помощ за периода 2010—2014 г.
Източник:  Европейска сметна палата.02468101214161820Брой грешки
Естество на грешкатаС финансово отражение
Без финансово отражение
Твърде висок интензитет 
на помощтаЛипса на 
стимулиращ ефектНеустановена държавна 
помощ или липса на 
уведомлениеНеспазване на 
мониторинговите или 
официалните изисквания
31 „Интензитет на помощта“ 
означава размерът на 
помощта, изразен като 
процент от допустимите 
разходи по проекта. Вж. 
например член 2, 
параграф 26 от Регламент 
(ЕС) № 651/2014.
32 Вж. „Проект на общи 
принципи за икономическа 
оценка на съвместимостта 
на държавната помощ“, 
достъпен на уебсайта на ГД 
„Конкуренция“.
33 МСП могат да се ползват 
с по-висок интензитет на 
помощта, тъй като 
Комисията счита, че 
пазарните пречки, например 
при получаването на достъп 
до финансиране, са 
по-големи за малките 
предприятия. Вж. „Наръчник 
на Комисията за правилата 
за държавна помощ 
в Общността за МСП“ от 
25.2.2009 г.
29 Констатации и оценки 
Липса на стимулиращ ефект
40 
Държавната помощ ще бъде ефективна за постигане на желаната цел на общест -
вената политика само когато тя има стимулиращ ефект, т.е. когато стимулира 
получателя на помощта да предприеме дейности, които той не би предприел без 
наличие на помощ34. Поради това бенефициентът трябва да докаже, че подпо -
маганият проект не би се осъществил без помощта. Например съгласно ОРГО от 
2008 г. стимулиращият ефект за големите предприятия, получаващи държавна 
помощ, трябва да бъде доказан, като се покаже, че помощта ще доведе до съ -
ществено увеличаване на обхвата, размера, изразходваната сума или скоростта 
на изпълнение на проекта (вж. каре 3 )35.34 COM(2012) 209 окончателен 
от 8 май 2012 г. 
„Модернизиране на 
държавната помощ на ЕС“.
35 Член 8, параграф 3 от 
Регламент (ЕО) № 800/2008 
на Комисията от 6 август 
2008 г. относно деклариране 
на някои категории помощ 
за съвместими с общия 
пазар в приложение на 
членове 87 и 88 от Договора 
(Общ регламент за групово 
освобождаване) (ОВ L 214, 
9.8.2008 г., стр. 3). Този 
регламент е предшестван от 
Регламент (ЕO) № 1628/2006 
на Комисията от 
24 октомври 2006 година за 
прилагане на членове 87 
и 88 от Договора по 
отношение на националната 
регионална инвестиционна 
помощ.Пример за неправилно определен интензитет на помощта (Словения)
По един проект в рамките на ЕФРР в Словения, проверен от Сметната палата като част от годишния одит на 
съответствието, е била предоставена помощ съгласно схема, подлежаща на уведомяване. Помощта е свърза -
на с научноизследователска и развойна дейност в автомобилната промишленост. Бенефициентът е създаден 
на базата на споразумение за формиране на консорциум от девет партньори, единият от които е МСП. Всички 
други партньори са големи предприятия. Бенефициентът е получил бонус за МСП, въпреки че е извършвал 
научноизследователската си дейност единствено за големите предприятия. За част от допустимите разходи 
е следвало да се приложи таван за интензитета от 25 % вместо равнището от 50 %, което е приложено. В ре -
зултат на това не е трябвало да бъде предоставена помощ в размер от 0,4 млн. евро.
Пример за липса на стимулиращ ефект (Полша)
При един проект по ЕФРР в Полша за изграждане на център за логистика, проверен от Сметната палата като 
част от годишния одит на съответствието за 2010 г., бенефициентът не е успял да покаже в заявлението си 
за кандидатстване, че помощта ще доведе до съществено увеличение на обхвата, размера, изразходваните 
средства или бързината на завършване на проектите, както се изисква от ОРГО от 2008 г. В резултат на това 
проектът, който е можел да получи 23,2 млн. евро финансиране от ЕС, се е оказал недопустим и впоследствие 
е бил оттеглен от държавата членка.Каре 2 Каре 3
30 Констатации и оценки 
41 
Сметната палата също така установи случаи, в които работата вече е била започ -
нала преди заявлението за кандидатстване да е подадено до органа, предоста -
вящ помощта. Това също показва, че помощта не е била необходима за осъщест -
вяването на проекта.
Неустановена държавна помощ или липса на уведомление
42 
За категорията грешки, при които управляващият орган неправилно е класи -
фицирал помощ по проект като непредставляваща държавна помощ или не 
е уведомил Комисията за държавната помощ, Сметната палата първо провери 
дали помощта е можела да бъде освободена от уведомяване, например съгласно 
ОРГО. Само ако е нямало основания за освобождаване, Сметната палата счита, че 
грешката има финансово отражение (вж. каре 4 ).
Пример за липса на уведомление (Чешка република)
В един проект по ЕФРР в Чешката република за изграждане на научноизследователска инфраструктура, про -
верен от Сметната палата в рамките на годишния одит на съответствието за 2014 г., управляващият орган не 
е уведомил Комисията за помощта, като е счел, че научноизследователската дейност по проекта има несто -
пански характер. При все че научноизследователската дейност на бенефициента отчасти е била нестопанска, 
той също е извършвал значителна научноизследователска дейност по търговски договор. В резултат на това 
одитираната безвъзмездна финансова помощ в размер на 1,8 млн. евро представлява държавна помощ и е 
трябвало да бъде предоставена само след уведомление и одобрение от страна на Комисията.Каре 4
Неспазване на мониторинговите или официалните изисквания
43 
Важно е управляващите органи да спазват изискванията за мониторинг, про -
верка и други официални изисквания, които са определени с цел да гарантират, 
че мерките, които представляват държавна помощ, са съвместими с вътреш -
ния пазар. Тези изисквания също така се прилагат и за помощта de minimis  (вж. 
точка 14). Тук специфичната трудност е, че предприятията могат да получават 
финансова помощ многократно от многобройни източници. Взети заедно, тези 
различни помощи могат да надвишат прага de minimis . Няколко грешки в тази 
категория са свързани с липсата на проверка по отношение на натрупването на 
помощ de minimis  (вж. каре 5 ).
31 Констатации и оценки 
44 
Недостатъците в мониторинга обаче също могат да доведат до недопустимост 
на помощта, например ако общата одобрена помощ надвишава прага de minimis . 
Регламентът за помощта de minimis  предвижда две възможности за наблюдение 
на тази помощ: чрез собствена декларация от бенефициента, която да потвър -
ди, че помощта няма да доведе до надхвърляне на тавана de minimis , или чрез 
централен регистър36. Създаването на централен регистър с пълна информация 
относно цялата отпускана помощ de minimis  в съответните държави членки до -
принася за предотвратяването на такива грешки (вж. каре 6 ).Пример за неспазване на мониторинговите или официалните изисквания 
(Франция)
В един проект по ЕФРР във Франция за изграждането на промишлена сграда, проверен от Сметната палата 
като част от годишния одит на съответствието за 2011 г., управляващият орган е одобрил предоставянето на 
помощ под формата на помощ de minimis . Той обаче не е взел под внимание две предишни помощи, пре -
доставени на същия бенефициент в рамките на период от три години. Няма финансово отражение, тъй като 
общият размер на помощта е под прага de minimis .
Използване на централен регистър за помощта de minimis  (Португалия)
В Португалия всяка предоставена помощ de minimis  трябва да бъде вписана в централен регистър, упра -
вляван от сертифициращия орган за ЕФРР/КФ и ЕСФ. След това този регистър автоматично изчислява натру -
паните помощи, предоставени на бенефициента, и показва дали прагът de minimis  е надвишен. Ако прагът 
е надвишен, органът, предоставящ помощта, трябва да издаде решение за анулиране и да оттегли от регис -
търа вписаната по-рано помощ. Сертифициращият орган проверява два пъти годишно дали предоставените 
помощи, надвишаващи прага de minimis , са били оттеглени впоследствие.Каре 5 Каре 636 Съображение 21 от 
Регламент (ЕС) № 1407/2013 
на Комисията.
Мониторингът на Комисията е отслабен поради липса на 
цялостен анализ и недостатъчна вътрешна координация
45 
Като част от надзорните си функции Комисията извършва различни видове про -
верки във връзка с държавната помощ. В политиката на сближаване ГД „Регио -
нална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“ извършват проверки на място главно чрез одити на проектите и системите 
по ЕФРР/КФ и ЕСФ; в областта на държавната помощ ГД „Конкуренция“ извършва 
проверки главно чрез мониторинг и разглеждане на жалби.
32 Констатации и оценки 
46 
Сметната палата провери дали и в каква степен Комисията е установила нарушения 
на правилата за държавна помощ, дали тази информация е била вписана в база 
данни, анализирана и споделена в рамките на Комисията и до каква степен тя 
е предприела подходящи мерки за коригиране на случаите на неспазване на пра -
вилата за държавна помощ, установени от самата Комисия или от Сметната палата.
ГД „Регионална и селищна политика“ е разкрила значителен 
брой грешки при държавната помощ
47 
За проектите в рамките на ЕФРР и КФ Сметната палата анализира произволна 
извадка от 25 от 131 доклада от одити, извършени от ГД „Регионална и селищна 
политика“ през 2013 и 2014 г. ГД „Регионална и селищна политика“ е подбрала про -
ектите и програмите въз основа на оценка на риска37. Всички доклади се отнасят 
до одити на проекти и системи, с изключение на един, който включва само одити 
на проекти. В 25-те доклада се разглеждат общо 202 проекта.
48 
Анализът на Сметната палата показа, че за 38 от 202 проекта са отбелязани 
констатации относно държавната помощ. Това съответства на 19 % от всички 
проверени проекти в хода на тези 25 одита на Комисията (вж. таблица  3). Този 
процент на разкриване е сходен с констатираното от Сметната палата (вж. точ -
ка 35, таблица  2).37 Годишен отчет за дейността 
за 2014 г. на ГД „Регионална 
и селищна политика“, 
раздел 2.1.1., „Ефективност 
на контрола по отношение 
на законосъобразността 
и редовността“, стр. 47.Таблица 3Констатации по отношение на държавната помощ в одитите на ГД „Регионална 
и селищна политика“ за периода 2013—2014 г.
 Брой на одитните 
докладиДял на одитните 
докладиБрой на проектите Дял на проектите
Без констатации за държавна 
помощ16 64 % 110 + 54181 %
С констатации за държавна 
помощ само по отношение на 
операциите (проекти)5 20 %
38 19 % С констатации за държавна 
помощ както по отношение на 
операциите (проекти), така и за 
системите2 8 %
С констатации за държавна 
помощ само по отношение на 
системите2 8 % - -
Общо 25 100 % 202 100 %
1  110 проекта без констатации, обхванати от 16 доклада без констатации по отношение на държавната помощ, 54 проекта без констата -
ции относно държавната помощ, разпределени в другите 9 доклада.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от Комисията.
33 Констатации и оценки 
ГД „Регионална и селищна политика“ е наложила финансови 
корекции за нарушения на правилата за държавна помощ 
през периода 2010—2014 г.
49 
Комисията е длъжна да предприеме подходящи действия за коригиране на сла -
бости в системите или грешки, установени на ниво проект38. Когато съществуват 
сериозни недостатъци или когато държавата членка не изпълнява добре задъл -
женията си за разкриване и коригиране на нередовни разходи, Комисията може 
да вземе решение за налагане на финансови корекции. Финансовите корекции 
имат за цел да се предпази бюджетът на ЕС от натоварване с погрешно извърше -
ни или неправомерни разходи39.
50 
За периода 2010—2014 г. след извършване на своите одити ГД „Регионална 
и селищна политика“ е наложила десет финансови корекции, поне отчасти 
свързани с държавната помощ. Те засягат пет държави членки (Австрия, Чешка 
република, Испания, Франция и Румъния). Шест от тези финансови корекции, 
възлизащи общо на 3,2 млн. евро и засягащи две държави членки, са били 
свързани единствено с държавна помощ (в Испания и Франция). Освен това ГД 
„Регионална и селищна политика“ е извършила три финансови корекции, поне 
отчасти свързани с държавната помощ, след своя преглед на годишните доклади 
за контрол на одитните органи. Една от тези финансови корекции, възлизаща 
общо на 32,5 млн. евро и засягаща една държава членка (Испания), е била свър -
зана единствено с държавна помощ. Невъзможно е да се определи количест -
вено компонентът на държавната помощ от финансовите корекции, които само 
отчасти засягат държавна помощ. Не е налична информация по отношение на 
общия брой грешки или слабости на системите, които ГД „Регионална и селищна 
политика“ е установила през периода 2010—2014 г.
51 
Две години след всеки годишен одит на съответствието Сметната палата извърш -
ва анализ дали Комисията е предприела подходящи и навременни корективни 
действия във връзка с установените грешки. ГД „Регионална и селищна полити -
ка“ е наложила или е била в процес на налагане на пет финансови корекции във 
връзка с пет от откритите от Сметната палата грешки в областта на държавната 
помощ през периода 2010—2013 г.40 Тези корекции засягат четири държави 
членки (Испания, Гърция, Австрия и Полша). Четири от тези финансови корекции, 
възлизащи общо на 2,7 млн. евро и засягащи същите четири държави членки, са 
били свързани единствено с държавната помощ. Комисията все още не е опреде -
лила окончателно своето становище относно предложената финансова корекция 
в размер на 0,3 млн. евро за шеста грешка във връзка с държавна помощ.38 Член 59 от Регламент (ЕС, 
Евратом) № 966/2012.
39 Финансови корекции могат 
да бъдат направени чрез 
оттегляне на 
неправомерните разходи от 
декларациите за разходи на 
държавите членки или чрез 
събиране на неправомерно 
използвани средства от 
бенефициентите.
40 От установените 13 грешки 
с финансово отражение, 5 са 
довели до финансова 
корекция. Една финансова 
корекция е била свързана 
с една от 19-те грешки, 
класирани от Сметната 
палата като грешки без 
финансово отражение.
34 Констатации и оценки 
Мониторингът на ГД „Конкуренция“ разкрива много 
проблемни схеми за помощ
52 
От Комисията се изисква редовно да наблюдава схемите за помощ, за да прове -
ри дали и в каква степен те спазват правилата за държавна помощ, и да предпри -
ема съответните действия, особено ако предоставената помощ е несъвместима 
с вътрешния пазар. Тези мерки включват възстановяване на всяка предоставена 
несъвместима помощ41. Поради това Сметната палата провери резултатите от 
мониторинга на ГД „Конкуренция“ за периода 2009—2014 г. Тези резултати са 
представени в  таблица  4. Комисията продължава да наблюдава одобрените 
в миналото схеми за предоставяне на помощ42.Таблица 4Резултати от мониторинга на ГД „Конкуренция“ за периода 2009—2014 г.1
Схема за помощБрой схеми, подложе -
ни на мониторингБрой (и дял) на про -
блемните случаи3Брой (и дял) на случаите, в кои -
то проблемите са свързани със 
съвместимостта
Помощ, която е предмет на групово 
освобождаване73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Помощ, за която е отправено уведомление 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Други21 1 (100,0 %) 0 (%)
Услуги от общ икономически интерес 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Общо 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 2009 г. е включена, защото резултатите от мониторинга на Комисията се отнасят общо до 2009 и 2010 г.
2  ГД „Конкуренция“ е разкрила една схема за помощ, която не е нито схема по ОРГО, нито схема за услуги от общ икономически интерес 
или разрешена схема (поради което е незаконна).
3  „Проблемен“ е термин, използван от ГД „Конкуренция“, за да обозначи нарушения на правилата за държавна помощ, които варират 
от формални недостатъци (като неправилно формулиране на правилата за натрупване) до правни въпроси (като липса на условия по 
ОРГО в схема по ОРГО).
Източник:  Европейска комисия.41 Дело C-301/87, точки 17 — 23.
42 Член 108, параграф 1 от 
ДФЕС: „Комисията […] държи 
под постоянно наблюдение 
всички системи за 
предоставяне на помощ, 
съществуващи в […] 
държави [членки]. Тя 
предлага на последните 
всички подходящи мерки, 
които са необходими за 
последователно развитие 
или функциониране на 
вътрешния пазар.“
53 
Сметната палата установи, че ГД „Конкуренция“ е избрала схемите за помощ, 
които да бъдат подложени на мониторинг, въз основа на оценка на риска и при 
отчитане на размера на предоставените помощи. През периода 2009—2014 г. 
е имало средно 2 041 схеми за помощ, които са отчитали годишни разходи. През 
същия период ГД „Конкуренция“ е извършила мониторинг на общо 220 схеми за 
помощ (между 30 и 75 схеми за помощ годишно). ГД „Конкуренция“ изчислява, че 
схемите, на които е извършила мониторинг през периода 2009—2014 г., пред -
ставляват над 20 % от всички държавни помощи, отпуснати съгласно схеми за 
помощ. Повечето схеми за помощ се прилагат в продължение на няколко години 
и отчитат разходите ежегодно.
35 Констатации и оценки 
54 
Въз основа на своя мониторинг през периода 2009—2014 г. Комисията установи, 
че около 36 % от всички схеми за помощ са били засегнати от проблеми. Тези 
проблеми са свързани със слабости при разработването на схемите за помощ 
(като например неправомерно освобождаване от правилата за стимулиращ 
ефект или липсващи разпоредби по отношение на таваните за интензитета на 
помощта) или при предоставяне на индивидуална помощ (например неправо -
мерно нарушаване на задължението за уведомяване за индивидуалната помощ, 
надвишаваща праговете по ОРГО, или помощ, предоставена на големи пред -
приятия, когато схемата за помощ е ограничена до МСП)43. Проблемите, които 
засягат съвместимостта (общо 7,3 % от всички случаи), са особено големи. В тези 
случаи Комисията може да пристъпи към възстановяване на неправомерно 
отпуснатата помощ. Проблемите, засягащи съвместимостта, се срещат особено 
често в схемите по ОРГО (12,3 % от всички случаи по ОРГО).
55 
По-подробна информация с разбивка по държави членки и по категория помощ, 
която обхваща периода 2006—2014 г., е представена в  приложение  ІІ, което 
показва, че за петте държави членки (Гърция, Литва, Люксембург, Португалия 
и Обединеното кралство) ГД „Конкуренция“ е счела за проблемни половината 
или повече от половината от всички схеми за помощ. Въпреки че резултатите от 
мониторинга на ГД „Конкуренция“ не са специфични само за политиката на сбли -
жаване, приложение II показва, че помощта в областта на регионалното разви -
тие е категорията, която най-често е подлагана на мониторинг от тази генерална 
дирекция.
Мониторингът на ГД „Конкуренция“ през периода 2009—
2014 г. не е довел до значително събиране на неправилно 
отпусната държавна помощ
56 
През периода 2009—2014 г. мониторингът на държавната помощ от страна на Ко -
мисията е довел до осем доброволни възстановявания на нередовни разходи от 
бенефициенти от съответните държави членки44. Освен това Комисията е пред -
приела осем официални процедури, като например процедури по разследване. 
Една от тях, образувана през 2014 г., е довела през 2015 г. до възстановяване на 
0,3 млн. евро във връзка с мярка, неправилно освободена съгласно ОРГО45.43 Индивидуална помощ 
е всяка помощ, 
предоставена в рамките на 
или извън схема за помощ. 
ГД „Конкуренция“ не 
е извършвала мониторинг 
на индивидуалната помощ, 
предоставена извън схеми 
за помощ преди 2015 г.
44 Четири случая на 
възстановяване на средства 
през 2009 г., 1 през 2011 г., 
1 през 2012 г. и 2 през 2014 г.
45 Вж. Решение на Комисията 
C(2014) 9362 от 9.1.2015 г.
36 Констатации и оценки 
За програмния период 2007—2013 г. базите данни на 
Комисията не позволяват да се извърши анализ на грешките, 
свързани с държавната помощ
57 
За програмния период 2007—2013 г. нито ГД „Регионална и селищна политика“, 
нито ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ са регистрирали 
установените случаи на неспазване на правилата за държавна помощ по начин, 
който да им позволи да извършат подходящ анализ на тези грешки. За про -
грамния период 2014—2020 г. те са разработили база данни, наречена MAPAR 
(акроним за „Управление на одитните процеси, дейности и ресурси“), в която да 
вписват всички констатации, произтичащи от техните одити на ЕФРР , КФ и ЕСФ, 
класифицирани по вид, категория и сериозност. Грешките при държавната 
помощ формират отделна категория в тази база данни. Сметната палата обаче 
установи, че ГД „Конкуренция“ няма достъп до MAPAR.
58 
Друга база данни, управлявана от OLAF и достъпна за ГД „Регионална и селищна 
политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, но не и за 
ГД „Конкуренция“, е системата за управление на нередностите (СУН), която се 
използва от Комисията за събиране на информация от държавите членки на 
тримесечна база относно всички нередности на стойност над 10 000 евро от 
приноса на ЕС46. През периода 2010—2014 г. държавите членки са докладвали за 
31 нередности във връзка с държавната помощ. Въпреки че броят на нередно -
стите е бил много малък, Комисията не ги е анализирала.
59 
Сметната палата установи следните недостатъци в начина на представяне на 
информацията относно нередностите в СУН:
а) Липсва конкретна типология на грешките, а следователно и съгласуваност 
при категоризирането на грешките в отделните държави членки. Налага се 
грешките при държавната помощ да бъдат извлечени чрез търсене на „дър -
жавна помощ“ на всички официални езици; и
б) В много случаи предоставената информация не уточнява подробно естест -
вото или вида на грешките. Например понякога грешки при държавната 
помощ са описани само като „проблем с държавната помощ“.46 Член 28 от Регламент (ЕО) 
№ 1828/2006 на Комисията 
от 8 декември 2006 година 
относно реда и начина на 
изпълнение на Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета 
за определянето на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд 
и Кохезионния фонд и на 
Регламент (ЕО) № 1080/2006 
на Европейския парламент 
и на Съвета относно 
Европейския фонд за 
регионално развитие 
(програмен период 2007—
2013 г.) (OB L 371, 27.12.2006 г., 
стр. 1) и Делегиран 
регламент (ЕС) 2015/1970 на 
Комисията от 
8 юли 2015 година за 
допълване на Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013 на Европейския 
парламент и на Съвета със 
специфични разпоредби 
относно докладването на 
нередности по отношение 
на Европейския фонд за 
регионално развитие, 
Европейския социален 
фонд, Кохезионния фонд 
и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство 
(програмен период 2014—
2020 г.) (OB L 293, 10.11.2015 г., 
стр. 1).
37 Констатации и оценки 
60 
При все че ГД „Конкуренция“ също не разполага с база данни, за програмния 
период 2007—2013 г. тя е извършила хоризонтален анализ на установените 
проблеми при мониторинга посредством таблица в Excel. Тя не е споделила тази 
информация с ГД „Регионална и селищна политика“ или ГД „Трудова заетост, со -
циални въпроси и приобщаване“. През март 2016 г. ГД „Конкуренция“ е започнала 
да прави това.
61 
Липсата на солидни бази данни и недостатъчният обмен на информация относно 
откритите грешки в областта на държавната помощ между генералните дирек -
ции на Комисията са попречили да се извърши изчерпателен анализ на грешките 
във връзка с държавната помощ в политиката на сближаване. Такъв анализ може 
да помогне на Комисията да разработи по-целенасочени и адаптирани мерки за 
съответните държави членки и/или програми (вж. точки 101—105).
След решение на Съда от 2011 г. Комисията е засилила 
проверките на държавната помощ за проекти в областта на 
публичната инфраструктура
62 
През 1994 г. Комисията е издала насоки, в които се посочва, че изграждането 
на проекти за публична инфраструктура представлява обща мярка на иконо -
мическата политика, която не попада в обхвата на разпоредбите за държавна 
помощ47. Следователно Комисията не е била уведомявана от държавите членки 
относно публичното финансиране на инвестиции в летища, пристанища или по -
добна публична инфраструктура. В тези насоки обаче Комисията вече е посочи -
ла, че икономическите дейности, извършвани на територията на летища, които 
създават преки или непреки ползи за авиокомпаниите, могат да бъдат счетени 
за държавна помощ48. Това разграничение между „публична“ и „специализирана“ 
инфраструктура е определено в Годишния доклад относно конкуренцията за 
1995 г., а по късно и в Наръчника на Комисията относно държавната помощ от 
2003 г.49 В този наръчник обаче се посочва, че общите правила за държавна по -
мощ не се прилагат специално за железопътния, въздушния и морския транспорт 
и за транспорта по вътрешни водни пътища. През 90-те години няколко фактора, 
като например либерализацията на пазара, приватизацията и технологичния 
напредък, допринасят за увеличаването на обхвата на търговската експлоатация 
на инфраструктурата. От 1998 г. насам и в съответствие с тази интерпретация 
Комисията счита за държавна помощ помощта, предоставена по няколко проек -
та за публична инфраструктура.
63 
Съдът на Европейския съюз обяви две решения през 2000 и 2011 г., които 
потвърждават виждането, че публичното финансиране на инфраструктурни ин -
вестиции може да има отношение към държавната помощ (вж. каре 7 ).47 Вж. параграф 12 от 
„Прилагане на членове 
92 и 93 от Договора за ЕО 
и член 61 от Споразумението 
за ЕИП по отношение на 
държавната помощ във 
въздухоплаването“ 
(OВ C 350, 10.12.1994 г.).
48 Вж. параграф 12 от 
„Прилагане на членове 
92 и 93 от Договора за ЕО 
и член 61 от Споразумението 
за ЕИП по отношение на 
държавната помощ във 
въздухоплаването“ 
(OВ C 350, 10.12.1994 г., стр. 5).
49 Вж. COM(96) 
126 окончателен, точка 175, 
и Наръчник относно 
правилата на Общността за 
държавната помощ, стр. 6 
и 10.
38 Констатации и оценки 
64 
През август 2012 г. ГД „Конкуренция“ е издала документи с насоки (наричани 
още „аналитични мрежи“), за да помогне на държавите членки да преценят дали 
следва да уведомяват Комисията относно предоставената помощ за инфраструк -
турни проекти въз основа на решението по дело „Leipzig Halle“.
65 
Едва след решението по дело Leipzig Halle и след изготвянето на насоките на 
Комисията към държавите членки от 2012 г. броят на уведомленията за инфра -
структурни проекти се е увеличил52. През 2014 г., позовавайки се на решенията 
по дела „Aéroports de Paris“ и „Leipzig Halle“, Комисията е изразила становището, 
че решенията на Съда са „приложими за всяка инфраструктура, която е в експло -
атация за целите на дадена икономическа дейност“, независимо от конкретния 
сектор53.Две важни решения на Съда във връзка със съответствието на проектите за 
публична инфраструктура с правилата за държавна помощ
В решението по дело „Aéroports de Paris“ през декември 2000 г. Общият съд е постановил, че експлоатация -
та на летище, включително предоставянето на летищни услуги на авиокомпании и на различни доставчици 
на услуги на летищата, представлява стопанска дейност и следователно попада в обхвата на разпоредбите 
в областта на държавната помощ50.
В решението по дело „Leipzig Halle“ през март 2011 г. Общият съд е постановил, че изграждането на инфра -
структура (например писта) е неразривно свързано с икономическа дейност (например превоз на пътници 
със самолет) и самото изграждане представлява икономическа дейност51.
50 Дело T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Съединени дела T-443/08 и T-455/08, Leipzig Halle.Каре 7
52 Например ГД „Конкуренция“ 
заявява в писмото 
„Държавна помощ — 
Въпросник относно 
функционирането 
и данъчното облагане на 
пристанищата“ от 
3 юли 2013 г., че след 
решението на Съда по 
делото „Leipzig/Halle“ 
Европейската комисия 
е получила растящ брой 
уведомления относно 
инвестиционни проекти за 
пристанищна 
инфраструктура с участие на 
публична подкрепа. Вж. 
„Конкуренция“/E3/H3/IA/
jf/20  13/68609.
53 Точка 35 от Проект за 
известие на Комисията 
относно понятието за 
държавна помощ 
в съответствие с член 107, 
параграф 1 от ДФЕС, 
публикуван през 2014 г. 
Известието е прието на 
19 май 2016 г. ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ) и е 
формулирано по подобен 
начин.
39 Констатации и оценки 
До края на 2012 г. координацията между генералните 
дирекции на Комисията, която да гарантира, че решенията 
за големите проекти вземат под внимание и правилата за 
държавна помощ, е недостатъчна.
66 
Някои проекти по линия на ЕФРР/КФ са толкова значими във финансово отно -
шение, че е необходимо специално решение на Комисията, за да може държа -
вата членка да получи съфинансиране от ЕС. Общата стойност на допустимите 
разходи по тях надхвърля 50 млн. евро, като обикновено това са широкомащаб -
ни инфраструктурни проекти54. Тези проекти се наричат „големи проекти“. Ако 
предоставената помощ за някой голям проект представлява държавна помощ, 
по всяка вероятност тя подлежи на задължение за уведомяване поради размера 
си55.
67 
За програмния период 2007—2013 г. Комисията е приела 918 решения за големи 
проекти, които представляват над 75 млрд. евро от приноса на ЕС; средният при -
нос на ЕС към тези проекти е 82,6 млн. евро. Заедно тези проекти съставляват 
повече от 25 % от всички разходи по ЕФРР/КФ, като между отделните държави 
членки съществуват значителни разлики (вж. фигура 7 ).
68 
По-подробна информация за големите проекти, одобрени от Комисията за про -
грамния период 2007—2013 г., е представена в  приложение  ІІІ.54 За някои проекти прагът 
е 75 млн. евро. Вж. член 100 
от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
55 Единствените категории 
помощ съгласно ОРГО, чиито 
прагове за уведомяване 
надхвърлят 50 млн. евро, са 
регионалната 
инвестиционна помощ, 
инвестиционната помощ за 
култура и опазване на 
наследството и помощта за 
широколентова 
инфраструктура, както и, 
при определени условия, 
помощта за 
научноизследователска 
и развойна дейност 
и оперативната помощ за 
възобновяеми източници на 
енергия.  
Прагът за уведомяване за 
услугите от общ 
икономически интерес 
е 15 млн. евро.  
Член 4 от Регламент (ЕС) 
№ 651/2014 и член 2 от 
Решение на Комисията от 
20 декември 2011 година 
относно прилагането на 
член 106, параграф 2 от 
Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз за 
държавната помощ под 
формата на компенсация за 
обществена услуга, 
предоставена на 
определени предприятия, 
натоварени с извършването 
на услуги от общ 
икономически интерес.
40 Констатации и оценки Фигура 7Участие на ЕС в големи проекти като дял от всички разходи за ЕФРР/КФ по 
държави членки
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от Комисията от 2015 г.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %50+ %Няма големи проекти
Държавата не е членка на ЕСАдминистративни граници: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Картография: Евростат – GISCO, 01/2015
41 Констатации и оценки 
69 
От държавите членки се изисква да включват различни видове информация 
в заявлението за голям проект, за да може Комисията да вземе обосновано 
решение въз основа на оценка на неговата уместност, осъществимост, устойчи -
вост, екологичен профил и обосновка на изискваното финансиране. Държавите 
членки предоставят и информация за наличието на държавна помощ. Според Ко -
мисията от края на 2012 г. насам ГД „Регионална и селищна политика“ официално 
се консултира с ГД „Конкуренция“ относно всички заявления за големи проекти 
като част от вътрешните си процедури, като на този етап ГД „Конкуренция“ може 
да посочи на ГД „Регионална и селищна политика“, че за проекта следва да се по -
даде уведомление. Освен това ГД „Регионална и селищна политика“ в качеството 
си на водеща генерална дирекция трябва да се консултира с ГД „Конкуренция“ 
и други участващи генерални дирекции по отношение на решенията за одобря -
ване на големи проекти56.
70 
Тази консултация е от особено значение, когато държавите членки посочват 
в заявлението за голям проект, че не е налице държавна помощ, тъй като в този 
случай ГД „Конкуренция“ не получава уведомление. Но дори Комисията да 
одобри даден голям проект чрез вземане на решение, няма гаранция, че този 
проект е съобразен с правилата за държавна помощ. Анализът на решенията на 
Комисията за големи проекти показа, че никъде не се посочва, че решението не 
представлява потвърждение за спазване от проекта на приложимото законода -
телство в областта на държавната помощ.
71 
От 918 големи проекта, одобрени за програмния период 2007—2013 г., Комиси -
ята е одобрила 440 преди края на 2012 г. За тези проекти ГД „Конкуренция“ не 
е извършвала систематични проверки дали инвестициите в публична инфра -
структура може да включват държавна помощ. Освен това през ноември 2012 г. 
Комисията е изготвила обяснителна бележка за държавите членки, в които 
заявява, че „не възнамерява да проверява систематично спазването на прави -
лата за държавна помощ от големите инфраструктурни проекти, обхванати от 
настоящите бележки, които вече са били обект на решение […] преди датата на 
издаване на настоящите бележки“57. Следователно е принципно възможно някоя 
държава членка да е получила решение на Комисията за одобрение на голям 
проект, въпреки че той може да нарушава правилата за държавна помощ.56 Всички съответни структури 
на Комисията разполагат 
с между 10 и 15 работни дни, 
за да извършат оценка на 
заявленията за проекти, 
както и за оценяване на 
решението за одобряване на 
големи проекти.
57 Европейска комисия; насоки 
до ККФ № 12—0059—01 
„Проверка на спазването на 
правилата за държавна 
помощ в случаи на 
инфраструктури“, 
21 ноември 2012 г.
42 Констатации и оценки 
Одитните органи на държавите членки не акцентират 
достатъчно върху спазването на правилата за държавна 
помощ
72 
Одитните органи на държавите членки са важна част от веригата за контрол, 
върху която Комисията основава своята увереност в рамките на политиката на 
сближаване. Ето защо е важно одитните органи да притежават необходимия 
експертен опит и да извършват проверки с подходящо качество. Това е особено 
важно, когато се проверява спазването на правилата за държавна помощ, които 
са съществен източник на грешки и неправомерни разходи в политиката на 
сближаване, макар че това важи в много по-малка степен за ЕСФ, отколкото за 
ЕФРР и КФ (вж. точки 33—36).
73 
С проведената анкета Сметната палата поиска от одитните органи да предста -
вят резултатите от своите одити във връзка с държавната помощ и провери 
докладването на грешките при държавната помощ в техните годишни доклади 
за контрол (ГДК) за оперативните програми по ЕФРР/КФ. Като част от извършва -
ните годишни одити на съответствието, Сметната палата провери контролните 
списъци на одитните органи за одитите на спазването на правилата за държавна 
помощ. Сметната палата също така попита одитните органи дали са получили 
достатъчна подкрепа от Комисията и колко често са си сътрудничили с органите 
на други държави членки (като например служби за държавна помощ) в областта 
на държавната помощ.
Одитните органи са установили значително по-малко случаи 
на неспазване на правилата за държавна помощ, отколкото 
Комисията или Сметната палата
74 
Въз основа на предоставената информация в анкетата, през периода 2010—
2014 г. одитните органи са изчислили, че около една трета (32,4 %) от одити -
раните от тях проекти по ЕФРР/КФ и ЕСФ са били свързани с държавна помощ. 
Одитните органи са установили грешки при държавната помощ средно при 3,6 % 
от тези проекти (вж. фигура 8 ). За същия период Сметната палата е установила 
грешки във връзка с държавна помощ в проекти по ЕФРР/КФ и ЕСФ, възлизащи 
на над пет пъти повече от този процент (вж. точка 35, таблица  2), въпреки че 
е приложила сходна методология за съставяне на извадки58.58 По правило от одитните 
органи се изисква да 
формират извадките на 
проектите на произволен 
принцип. Вж. член 17 от 
Регламент (ЕО) № 1828/2006 
на Комисията за програмния 
период 2007—2013 г. 
и член 127 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013 за програмния 
период 2014—2020 г.
43 Констатации и оценки 
75 
Сметната палата също така анализира 1 026 ГДК за оперативни програми 
по ЕФРР/КФ, представени на ГД „Регионална и селищна политика“ през пе -
риода 2010—2014 г. (вж. таблица  5). От одитните органи също така се изисква 
да докладват в ГДК относно „основните резултати“ от своите одити59. Сметната 
палата разгледа по-специално докладването на грешките при държавната по -
мощ. Беше установено, че грешките при държавната помощ се споменават само 
в 40 от 1 026 ГДК (3,9 %). Най-често срещаната грешка, докладвана в ГДК, е свър -
зана с помощта de minimis.59 Регламент (ЕО) № 1828/2006 
на Комисията, 
приложение VІ.Фигура 8Държавна помощ в одитите на проекти, извършени от одитните органи за 
периода 2010—2014 г.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от анкета.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
ГодинаПроекти, предмет на правилата
за държавна помощ
Проекти, засегнати от грешкивъв връзка с държавна помощДял от всички проекти
Дял от всички проекти, които
са подчинени на правилата
за държавна помощТаблица 5ГДК, представени на ГД „Регионална и селищна политика“ за периода 
2010—2014 г.
Година Брой проверени ГДКБрой ГДК с установени 
нередности при държавната 
помощЧестота на установяване
2010  г. 199 4 2,0 %
2011  г. 211 8 3,8 %
2012  г. 203 9 4,4 %
2013  г. 209 9 4,3 %
2014  г. 204 10 4,9 %
Общо 1 026 40 3,9 %
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на анализ на ГДК, представени на ГД „Регионална и селищна политика“.
44 Констатации и оценки 
76 
Анализът на Сметната палата показа, че делът на ГДК с докладвани грешки при 
държавната помощ варира между отделните държавите членки — за Дания бяха 
установени общо пет ГДК с посочени грешки при държавната помощ, за Кипър, 
Естония и Франция Палата установи четири, а за Унгария и Литва — три. За осем 
държави членки (Белгия, Ирландия, Италия, Люксембург, Малта, Австрия, Слове -
ния и Словакия) не бяха установени ГДК, които да посочват грешки във връзка 
с държавна помощ.
77 
В сравнение с резултатите от проверките, извършени от Комисията (вж. точ -
ки 47—56) и от Сметната палата (вж. точки 33—44), одитните органи са установи -
ли значително по-нисък процент грешки при държавната помощ.
78 
Като част от работата на Сметната палата за годишния одит на съответствието за 
2014 г. беше проверена извадка от 53 контролни списъци, използвани от одит -
ните органи в техните одити на проекти. Сметната палата установи, че 18 от тях 
(около 33 %) имат значителни недостатъци — например в контролните списъци 
не се изисква проверка на интензитета на помощта, който е един от основните 
източници на грешки в одитите на Сметната палата (вж. точка 39)60. Подходящите 
контролни списъци относно държавната помощ биха помогнали на одитните 
органи да откриват грешки при държавната помощ.
79 
През 2015 г. Комисията насърчи одитните органи да решат този проблем и анали -
зът на Сметната палата установи значителни подобрения в това отношение61.60 Вж. точка 6.65 от Годишния 
доклад на Сметната палата 
за финансовата 2014 година.
61 Вж. точка 6.59 от 
предстоящия Годишен 
доклад на Сметната палата 
за финансовата 2015 година.
45 Констатации и оценки 
Органите на държавите членки се нуждаят от допълнителна 
помощ във връзка с одита на спазването на правилата за 
държавна помощ
80 
Почти всички одитни органи, които са отговорили на анкетата на Сметната 
палата, считат, че правната рамка на ЕС за държавната помощ е най-малкото 
доста сложна (вж. фигура 9 ). Повече от 35 % от тях посочват обема на законо -
дателството като най-важния фактор, който поражда сложност при държавната 
помощ. Други 35 % заявяват, че са изпитали затруднения при прилагането на 
законодателството на практика. Преглед на правната рамка в областта на дър -
жавната помощ е представен в  приложение  IV.Фигура 9Оценка на правната рамка на ЕС за държавната помощ — отговори на анкетата 
от одитните органи
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от анкета.По-скоро проста: 3 % Много проста: 0 %
По-скоро сложна: 24 %
Много сложна: 73 %
81 
Над 85 % от всички одитни органи, които са отговорили на анкетата на Сметната 
палата, също така считат, че биха имали полза от допълнителна помощ от Коми -
сията (вж. фигура  10). Най-често предлаганата подкрепа е практическо ръковод -
ство с казуси (почти 70 %) и допълнителни мерки за обучение (50 %).
46 Констатации и оценки 
82 
Анкетата също така показа, че почти 70 % от одитните органи рядко или никога 
не са имали контакти със службите за държавна помощ. Одитните органи на 
8 държави членки не знаят за съществуването на служба за държавна помощ на 
централно равнище в своята държава членка. Одитните органи могат да дораз -
вият своя експертен опит, като по-често си сътрудничат със службите за държав -
на помощ. Фигура 10Необходима допълнителна помощ от Комисията във връзка с държавната 
помощ — отговори на анкетата от одитните органи
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от анкета.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Не е необходима допълнителна помощДопълнителни/по-подробни 
аналитични мрежиДопълнителни насоки по конкретни 
темиОбучение по конкретни темиПрактическо ръководство с казуси
47 Констатации и оценки 
Комисията е предприела действия за опростяване 
на приложимото законодателство в областта на 
държавната помощ и за насърчаване на 
административния капацитет на държавите членки
83 
Сметната палата се опита да установи дали Комисията е предприела подходящи 
превантивни действия по отношение на проблема с неспазването на правилата 
за държавна помощ в областта на политиката на сближаване. Действията могат 
да включват законодателни мерки като опростяване на правилата или въвежда -
не на изисквания за докладване за целите на мониторинга, както и незаконода -
телни действия като обучение, семинари и разпространение на добри практики. 
Тези действия могат да бъдат свързани с органите, участващи в управлението 
и контрола на държавната помощ в областта на политиката на сближаване и из -
вън нея.
Разширеният Общ регламент за групово освобождаване 
води до прехвърляне на отговорността от Комисията към 
държавите членки
Новият ОРГО предвижда повече възможности за 
освобождаване от уведомяване, засилва прозрачността 
и въвежда изисквания за оценка
84 
През периода 2009—2014 г. над 115 млрд. евро са били изразходвани в съответ -
ствие с ОРГО62. През юни 2014 г. Комисията прие нов ОРГО, който да замени ОРГО 
от 2008 г. Приемането на новия ОРГО е най-значимото действие, предприето от 
Комисията за програмния период 2014—2020 г. в областта на държавната помощ. 
Основните изменения в ОРГО от 2014 г. са:
а) разширено приложно поле на Регламента;
б) промяна в прилагането на стимулиращия ефект;
в) по-строги изисквания за прозрачност; и
г) последваща оценка на големите схеми за помощ.
Разширяване на приложното поле
85 
Приложното поле на ОРГО е разширено чрез въвеждане на нови категории 
помощ63, разширяване на обхвата на категориите помощ, които вече подлежат 
на освобождаване съгласно ОРГО от 2008 г.64, и увеличаване на праговете за уве -
домяване и интензитетите на помощта за определени мерки за помощ65.62 Вж. доклада на Комисията за 
държавната помощ за 2015 г.
63 Създадени са 
общо 22 категории, 
подлежащи на 
освобождаване от 
уведомление, като 
например помощ за 
широколентова 
инфраструктура и помощ за 
спортни инфраструктури 
и мултифункционални 
инфраструктури за отдих. 
Някои категории, като 
например помощта за 
новосъздадени малки 
предприятия от жени, са 
премахнати. Други 
категории, като помощта за 
консултантски услуги по 
иновации и за поддържащи 
услуги по иновации 
и помощта за заемане на 
висококвалифициран 
персонал, са слети. Общият 
брой на подлежащите на 
освобождаване категории се 
е увеличил от 26 на 43.
64 Разширен е обхватът 
например на помощта за 
рисково финансиране, 
инвестиционните помощи за 
научноизследователски 
инфраструктури и помощта 
за опазване на околната 
среда.
65 Праговете, изискващи 
уведомяване, са увеличени 
при 30 % от съществуващите 
категории по ОРГО 
(например праговете за 
уведомяване за 
научноизследователска 
и развойна дейност са 
удвоени). Нивата на 
интензитет на помощта са 
увеличени например за 
инвестиционната помощ за 
защита на околната среда: от 
35—55 % на 40—75 %.
48 Констатации и оценки 
86 
Увеличението на обхвата е значително: ГД „Конкуренция“ изчислява, че ОРГО от 
2008 г. обхваща 60 % от мерките за помощ и 30 % от предоставения размер на 
помощта66 За сравнение ГД „Конкуренция“ изчислява, че през програмния пери -
од 2014—2020 г. между 75 и 90 % от мерките за помощ и 67 % от предоставения 
размер на помощта може да бъдат обхванати от ОРГО от 2014 г. (вж. ф и гура  11)67. 
Точното въздействие от увеличението на обхвата може да бъде оценено през 
следващите години. Фигура 11Изчислено минимално въздействие от увеличението 
на обхвата на ОРГО от 2014 г. в сравнение с ОРГО от 
2008 г.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на изчисления на Комисията и ОРГО от 2008 г. 
и 2014 г.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Дял на помощта, обхванат от ОРГО
Дял на помощта, обхванат от ОРГООРГО от 2008 г.: 26 категории на 
освобождаванеОРГО от 2014 г.: 43 категории на 
освобождаване; по-високи прагове за уведомяване и интензитет на помощтаВсички останали видове държавна помощ: помощ, 
за която е отправено уведомление, услуги от общ икономически интерес...66 Вж. Съобщение на 
Комисията за медиите 
IP 14 587 от 21.5.2014 г.
67 Вж. Паметна записка на 
Комисията 14 369 от 
21.5.2014 г.
49 Констатации и оценки 
87 
Увеличавайки обхвата на ОРГО, Комисията значително е намалила администра -
тивната тежест за държавите членки и за своите генерални дирекции, тъй като 
значително по-малко мерки за помощ ще подлежат на задължение за уведомя -
ване. Въпреки това чрез увеличаването на обхвата на ОРГО Комисията също така 
е прехвърлила повече отговорности към държавите членки. Те вече ще трябва 
да проверяват съответствието с правилата за държавна помощ на по-голям брой 
мерки за помощ, като например спазването на таваните за интензитета на по -
мощта и доказването на стимулиращ ефект. Мониторингът на Комисията показа, 
че държавите членки са допуснали много грешки при разработването и прила -
гането на схеми за помощ през периода 2009—2014 г. Тези грешки обикновено 
засягат съвместимостта, по-специално на схемите по ОРГО (вж. точки 52—54).
Промяна в използването на стимулиращ ефект
88 
Държавната помощ може да бъде ефективна за постигане на желаната цел на об -
ществената политика само когато тя има стимулиращ ефект, т.е. когато стимули -
ра получателя на помощта да предприеме дейности, които той не би предприел 
без наличие на помощ (вж. точка 40). Втората основна промяна в ОРГО от 2014 г. 
е, че големите предприятия са улеснени при доказването на такъв стимулиращ 
ефект, когато получават помощ съгласно дадена схема, като изискванията са 
уеднаквени с тези, приложими за МСП (вж. таблица  6). Това представлява още 
едно намаляване на административната тежест за Комисията, държавите членки 
и тези предприятия. Таблица 6Доказване на стимулиращ ефект, ОРГО от 2008 г. спрямо ОРГО от 2014 г.
  ОРГО от 2008 г. ОРГО от 2014 г.
Помощ за МСП а) подаване на заявление за кандидатстване преди започване на работата по проекта или дейността
Помощ за големи 
предприятия, 
предоставена по 
схемаа) подаване на заявление за кандидатстване преди започване на работата по проекта или дейността
а)  проверка дали подготвената от получателя 
документация установява, че помощта е довела 
до съществено увеличаване на размера, обхвата 
или скоростта на изпълнение на проекта, или 
съществено увеличаване на сумата, изразходва -
на за проекта—
Помощ, 
предоставена 
на големи 
предприятия извън 
схеми за помоща) подаване на заявление за кандидатстване преди започване на работата по проекта или дейността; и
б)  проверка дали подготвената от получателя документация установява, че помощта е довела до съществено 
увеличаване на размера, обхвата или скоростта на изпълнение на проекта, или съществено увеличаване на 
сумата, изразходвана за проекта
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на ОРГО от 2008 г. и 2014 г.
50 Констатации и оценки 
По-строги изисквания за прозрачност
89 
Третата основна промяна в ОРГО от 2014 г. е същественото засилване на изисква -
нията относно прозрачността при индивидуалната помощ. Разпоредбите за про -
зрачност вече изискват от държавите членки да публикуват информация не само 
за схемите за помощ и помощта ad hoc , но и за всички отделни мерки, надхвър -
лящи 500 000 евро, предоставени в рамките на схеми за помощ68. Съгласно ОРГО 
от 2008 г. от държавите членки се изисква да изпращат тази информация само 
за по-големите мерки за индивидуална помощ и само до Комисията (без публи -
куване) единствено в категориите помощ, свързани с регионални инвестиции 
и научноизследователска и развойна дейност, при специфични условия69.
90 
За да улесни централното публикуване на цялата информация, публикувана на 
националните или регионалните уебсайтове за предоставената държавна по -
мощ, ГД „Конкуренция“ е разработила специален ИТ инструмент в сътрудничест -
во с държавите членки, наречен Transparency Award Module (Модул за предоста -
вяне на прозрачност). Този инструмент е на разположение от 1 юли 2016 г.70
91 
Сметната палата очаква повишената прозрачност да подобри спазването на 
правилата за държавна помощ в държавите членки, тъй като заинтересованите 
страни ще разполагат с по-добра информация, за да подават жалби относно 
неправомерна помощ. Комисията е длъжна да разгледа всички такива жалби (вж. 
точка 20).
Последваща оценка на големите схеми за помощ
92 
В ОРГО от 2014 г. Комисията е въвела понятието „последваща оценка за схеми 
за помощ“ в някои категории, чийто годишен бюджет надхвърля 150 млн. евро71. 
Тези оценки трябва да се извършват от държавите членки, за да се прецени по -
ложителното и отрицателното въздействие от дадена схема за помощ. Последва -
щата оценка увеличава административната тежест за държавите членки; ГД „Кон -
куренция“ обаче е противодействала на това, като е ограничила изискванията 
за оценка до големите схеми за помощ. До края на 2015 г. държавите членки са 
предали на ГД „Конкуренция“ 18 плана за оценка съгласно ОРГО от 2014 г. Първи -
те резултати от оценките се очакват през 2017 г.68 Тази информация, 
включително всички 
съответни аспекти на 
предоставената помощ, като 
например размера на 
безвъзмездните средства, 
предоставящия орган 
и бенефициента, следва да 
бъде публикувана на 
подробен уебсайт за 
държавна помощ на 
национално или регионално 
равнище най-късно от 
1 юли 2016 г. нататък. Вж. 
член 9 от ОРГО от 2014 г.
69 Член 9 от ОРГО от 2008 г.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Член 1, параграф 2 от ОРГО 
от 2014 г. Категориите са 
регионални помощи, 
помощи за МСП и за достъп 
на МСП до финансиране, 
помощи за 
научноизследователска 
и развойна дейност 
и иновации, помощи за 
опазване на околната среда 
и помощи за широколентови 
инфраструктури.
51 Констатации и оценки 
Прилагане с обратна сила на новия ОРГО
93 
Новият ОРГО е публикуван на 26 юни 2014 г. и е влязъл в сила на 1 юли 2014 г. 
В член 58, параграф 1 се посочва, че „настоящият регламент се прилага за инди -
видуални помощи, предоставени преди неговото влизане в сила“72. Това означа -
ва, че помощите, предоставени преди влизането в сила на ОРГО от 2014 г., които 
са били несъвместими с вътрешния пазар към момента на тяхното предоставяне, 
впоследствие е можело да бъдат обявени за съвместими, ако помощта е съвмес -
тима съгласно новите или изменените разпоредби, включени в него73. Например 
даден бенефициент може да нарушава разпоредбите за стимулиращия ефект 
към момента на предоставянето на помощта, но не и новите разпоредби на ОРГО 
от 2014 г. Поради прилагането с обратна сила на ОРГО от 2014 г. от държавите 
членки вече няма да се изисква да възстановяват тази помощ.
94 
Прилагането с обратна сила би могло да доведе до обявяването на дадена мярка 
за помощ за съвместима с вътрешния пазар поради промяна в разпоредба или 
заради въвеждането на нова разпоредба, която не е била в сила към момента на 
предоставянето на помощта. При своя мониторинг през периода 2009—2014 г. 
Комисията е установила 16 проблема, засягащи съвместимостта към момента на 
предоставянето на помощта. В четири от тези случаи тя впоследствие е устано -
вила, че помощта е съвместима заради прилагането с обратна сила на ОРГО от 
2014 г. Аналогично, в годишните си одити на съответствието за 2014 г. Сметната 
палата установи две грешки при държавната помощ, които са имали финансово 
отражение към момента на предоставянето на помощта (когато е бил в сила 
ОРГО от 2008 г.), но към момента на одита на Сметната палата (когато е влязъл 
в сила ОРГО от 2014 г.) са представлявали само проблем на съответствието без 
финансово отражение.
Все още съществуват трудности при мониторинга на 
какъв етап е възстановяването на неправомерна помощ 
в държавите членки
95 
ОРГО от 2014 г. запазва принципа, който вече е установен в ОРГО от 2008 г. и съ -
гласно който е забранено предоставянето на помощ на предприятия, които са 
обект на неизпълнено разпореждане за възстановяване на неправомерно отпус -
нати средства74. Тази разпоредба се нарича „принцип Deggendorf“.72 ОРГО от 2008 г. съдържа 
подобна разпоредба. Вж. 
член 44.
73 Случаите, в които Комисията 
решава дали помощта 
е съвместима след нейното 
предоставяне, възникват, 
когато за помощта 
неоснователно не 
е отправено уведомление 
и Комисията е уведомена за 
това например чрез жалба 
от заинтересована страна.
74 Член 1, параграф 4 от ОРГО 
от 2014 г. и член 1, параграф 6 
от ОРГО от 2008 г.
52 Констатации и оценки 
96 
Когато Комисията приеме решение за възстановяване на неправомерно отпус -
ната помощ, съответната държава членка е длъжна да събере тези средства 
от бенефициента. Решенията за възстановяване на неправомерно отпуснати 
средства се публикуват в  Официален вестник на Европейския съюз . За разлика 
от индивидуалната помощ, където в решенията за възстановяване на средства 
се посочва бенефициентът, при схемите за отпускане на помощ обикновено 
държавите членки решават дали да определят и да информират Комисията кои 
предприятия са се възползвали от помощта и какъв е размерът на помощта, 
който следва да бъде върнат. В резултат на това при решения за възстановяване 
на неправомерно отпуснати средства, които се прилагат за национални схеми за 
помощ, публикуваното в Официален вестник решение не посочва конкретните 
засегнати предприятия. Освен това държавите членки отговарят за събирането 
на средствата и за информирането на Комисията за това. Не съществува оба -
че система, чрез която съответните органи на държавите членки да получават 
информация за етапа на изпълнение на тези процедури по възстановяване (т.е. 
дали средствата по решението за възстановяване са били събрани) в държавите 
членки на ЕС. Това представлява проблем особено по отношение на предприя -
тия, които извършват дейност в повече от една държава членка.
По-строгите условия по отношение на помощта в насоките за 
регионалната помощ насърчават използването на ОРГО
97 
Комисията счита, че помощта, предоставена съгласно насоките за държавна 
помощ (вж. приложение  ІV), представлява особен риск за вътрешния пазар 
поради размера на помощта (индивидуална помощ, която надхвърля праговете 
за уведомяване съгласно ОРГО) или поради нейния вид (например оперативната 
помощ за МСП в определени региони подлежи на уведомление съгласно насо -
ките за регионалната помощ75). Поради тази причина разпоредбите на насоките 
са по-строги от тези на ОРГО. Насоките за регионалната помощ, които са едни 
от седемте преразгледани насоки за държавна помощ за програмния пери -
од 2014—2020 г., са насочени към развитието на необлагодетелстваните райони 
от гледна точка на стандарта на живот (определени райони, в които БВП на глава 
от населението е по-нисък или равен на 75 % от средния за ЕС) или гъстотата на 
населението (определени райони с по-малко от 12,5 жители на кв. км) и които са 
от особено значение за политиката на сближаване.
98 
Насоките за регионалната помощ за програмния период 2014—2020 г. повиша -
ват прозрачността, като изискват публикуването на съответната информация на 
централен уебсайт76. Те смекчават риска помощта да наруши вътрешния пазар, 
като намаляват максимално допустимия интензитет на помощта за големи 
предприятия във всички региони, освен най-бедните77. Те също така променят 
прилагането на стимулиращия ефект. Например в областта на инвестиционната 
помощ от бенефициентите на помощта вече се изисква да обяснят съпоставител -
ния сценарий, т.е. какво би се случило без отпусната помощ78. Това изискване се 
прилага и за МСП, което прави насоките за регионалната помощ много по-строги 
от ОРГО по отношение на доказването на стимулиращия ефект (вж. точка 88).75 Комисията счита, че 
оперативната помощ 
представлява особен риск за 
вътрешния пазар. Например 
оперативните програми за 
програмния период 2014—
2020 г. съдържат клауза за 
изключване на прилагането, 
съгласно която трябва да се 
обърне специално внимание 
на правилата за държавна 
помощ за оперативната 
помощ.
76 Раздел 3.8 от насоките за 
регионалната помощ за 
периода 2014—2020 г.
77 Раздел 5.4 от насоките за 
регионалната помощ за 
периода 2014—2020 г. 
спрямо точка 4.1.2 от 
насоките за регионална 
помощ за 2007—2013 г.
78 Раздел 3.5 от насоките за 
регионалната помощ за 
периода 2014—2020 г. 
спрямо раздел 4.1.1, 
параграф 38 от насоките за 
национална регионална 
помощ за 2007—2013 г.
53 Констатации и оценки 
99 
Насоките за регионалната помощ също изискват последваща оценка на схе -
мите за помощ при определени условия. Последващата оценка може да бъде 
наложена от ГД „Конкуренция“ за схеми за помощ с големи бюджети за помощ 
с новаторски характеристики, или когато се предвиждат значителни пазарни, 
технологични или регулаторни промени79. Към 30 юни 2016 г. държавите членки 
са предали десет плана за оценка съгласно насоките за държавна помощ, вклю -
чително насоките за регионалната помощ.
Нововъведените предварителни условия и процедурата 
за големи проекти могат да подобрят спазването 
на правилата за държавна помощ в политиката на 
сближаване
100  
Регламентът за общоприложимите разпоредби за програмния период 2014—
2020 г. въвежда две промени с особено значение за държавната помощ в полити -
ката на сближаване80:
а) предварителни условия; и
б) нова, незадължителна процедура за одобрение на големи проекти.
Държавите членки, които не изпълняват предварителните 
условия, не са тези, в които Комисията е установила най-много 
проблеми в миналото
101  
Предварителните условия са условия, основани на предварително определени 
критерии, които Комисията счита за необходими предпоставки за ефективното 
и ефикасно използване на фондовете на ЕС. Държавната помощ е една от обла -
стите, за които се определят такива условия. Според Комисията изпълнението на 
тези условия може да намали броя на грешките и проблемните случаи с държав -
ната помощ, тъй като допринася за подобряване на системите за управление 
и контрол в държавите членки, което следва да подобри и спазването на прави -
лата за държавна помощ.
102  
От държавите членки се изисква да извършват самооценка доколко и как са из -
пълнили три критерия: ефективно прилагане на правилата за държавна помощ, 
обучение и разпространение на информация до персонала и административен 
капацитет81. Пет държави членки съвместно с Комисията са стигнали до заключе -
нието, че не изпълняват условията към момента на приемането на споразумени -
ята за партньорство (вж. таблица 7 ).79 Вж. „Насоки за Комисията 
и държавите членки относно 
обща методология за 
оценяване на системите за 
управление и контрол 
в държавите членки“ от 
18 декември 2014 г.
80 Регламент (ЕС) № 1303/2013.
81 Член 19 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
54 Констатации и оценки 
Държави членки, които не изпълняват критериите по предварителните 
условия за държавна помощ
Критерий Хърватия Чешка република Италия Румъния Словакия
Механизми за ефективно прилагане на правилата 
за държавна помощ- - - - -
Механизми за обучение и разпространение на 
информация до персонала- √ - √ √
Механизми за осигуряване на административен 
капацитет- - - √ -
Бележка:  √ означава, че критерият е изпълнен
 - означава, че критерият не е изпълнен
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от Комисията.Таблица 7
103  
Във всеки един случай ГД „Регионална и селищна политика“ и съответната дър -
жава членка са се договорили за редица действия, които да бъдат предприети от 
държавите членки и които са документирани в плановете за действие. Примери 
за някои действия са представени в  каре 8 .
Примери за действия, които да бъдат предприети за изпълнение на 
критериите по предварителните условия за държавна помощ
Необходимо е да се въведат договорености за държавите членки в таблица 7 по отношение на:
Ефективното прилагане на правилата за държавна помощ. Примери за договорени действия:
 Създаване на централни регистри за държавна помощ с цел спазване на изискването на ОРГО от 2014 г. за 
регистриране на помощ de minimis  (Италия и Румъния)
 Осигуряване на спазването на принципа Deggendorf, например чрез публикуване на списък на предприятия 
с неизпълнени решения за възстановяване на неправомерно получени средства (Чешка република, Италия 
и Румъния)
Обучение и разпространение на информация до персонала. Примери за договорени действия:
 Въвеждане на изискване за персонала да участва годишно в най-малко два курса за обучение в областта на 
държавната помощ (Италия)
 Създаване на оперативна мрежа от експерти и координатори в областта на държавната помощ (Хърватия)
Осигуряване на административен капацитет. Примери за договорени действия:
 Изискване от държавата членка да увеличи своя административен капацитет с 10—15 поста (Словакия)
 Приемане на план за набиране на персонал за националните органи, участващи в управлението на структур -
ните и инвестиционните фондове (Хърватия)
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на плановете за действие относно предварителните условия за държавната помощ.Каре 8
55 Констатации и оценки 
104  
Тези действия трябва да бъдат завършени до края на 2016 г. След като държавите 
членки представят доклади за изпълнението на плановете за действие, Комиси -
ята ще оцени тяхното изпълнение. Ако въз основа на своята оценка Комисията 
стигне до заключението, че даден план за действие не е изпълнен правилно, 
тя може да преустанови плащанията към съответната държава членка82. В края 
на август 2016 г. оценката на Комисията относно това дали петте държави 
членки са изпълнили всички действия от плановете им за действие все още не 
е приключена.
105  
Регламентът за общоприложимите разпоредби не изисква от държавите членки 
да основават самооценката си на спазването на правилата за държавна помощ 
през програмния период 2007—2013 г., но определя три специфични критерия 
относно административните механизми (вж. таблица  7). При оценяването на 
качеството на самооценките на държавите членки Комисията не е използвала 
ефективно наличната информация от мониторинга, за да определи планове за 
действие за всички държави членки, в които в миналото са установени същест -
вени проблеми. По-специално, според резултатите от мониторинга, извършен 
от ГД „Конкуренция“ през периода 2006—2014 г., при няколко държави членки 
по-често се наблюдават проблеми при разработването и изпълнението на мер -
ките за помощ, отколкото при държавите, които са стигнали до заключението, че 
не изпълняват предварителните условия за държавна помощ (вж. точка 55).
Алтернативната процедура за одобрение на големи проекти 
може да подобри разрешаването на проблемите с държавната 
помощ в Комисията, но не е разработена винаги да предоставя 
правна сигурност на държавите членки
106  
За програмния период 2007—2013 г. големите проекти са одобрявани от Коми -
сията след преглед на заявленията за кандидатстване, изпратени от държавите 
членки (вж. точки 66—71). През програмния период 2014—2020 г. с Регламента 
за общоприложимите разпоредби е въведена втора, алтернативна процедура за 
одобрение на големи проекти83, при която заявленията се оценяват от незави -
сим експерт, преди да бъдат изпратени на Комисията от държавите членки (вж. 
каре 9 ). Използването на алтернативната процедура не е задължително; към юни 
2016 г. е било подадено само едно заявление за проект съгласно алтернативната 
процедура.82 Член 19 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
83 Член 101 от Регламент (ЕС) 
№ 1303/2013.
56 Констатации и оценки 
107  
Тази алтернативна процедура за големи проекти може да подобри разрешаване -
то на проблемите с държавната помощ в Комисията, но не е разработена така, че 
винаги да предоставя на държавите членки правна сигурност по отношение на 
това дали държавната помощ съответства с правилата, когато се взема решение 
за изпълнение на голям проект. Такава сигурност може да се постигне, ако дър -
жавата членка изпрати уведомление, последвано от решение на Комисията във 
връзка с държавната помощ (вж. точка 70).
Общият план за действие в областта на държавната 
помощ, създаден от Комисията, има за цел да укрепи 
административния капацитет на държавите членки, но 
изисква постоянно внимание
108  
През март 2015 г. ГД „Конкуренция“ и ГД „Регионална и селищна политика“ съгла -
суват общ план за действие в областта на държавната помощ85.
109  
Планът за действие първоначално включва шест действия, които имат за цел 
да повишат информираността и да подобрят ноу-хау в областта на държавната 
помощ във всички държави членки: установяване и разпространение на добри 
практики, курсове за обучение на специалисти в областта на държавната помощ, 
специфични за отделните държави работни семинари, семинари за специалисти, 
доразвиване на базата данни с въпроси и отговори (мрежата ECN-ET86) и разра -
ботване на информационна база данни относно държавната помощ. През 2016 г. 
Комисията е добавила седмо действие (вж. таблица  8).Назначаване на независим експерт и валидиране на независимия преглед на 
качеството
Независимият експерт извършва преглед на предложението за голям проект. Този преглед включва анализ 
на характера на помощта по мярката и нейната съвместимост с вътрешния пазар. Ако заявлението за канди -
датстване е оценено положително, управляващият орган може да одобри големия проект и да го изпрати на 
Комисията. Комисията може да възрази срещу одобрението на проекта в срок от три месеца, ако установи 
„съществена слабост“ в независимия преглед на качеството.
Експертът се избира от държавата членка и подлежи на одобрение от Комисията. Комисията вече е одобрила 
предварително експертна група, наречена „Съвместна помощ за подкрепа на проекти в европейските регио -
ни“ (JASPERS)84.
84 JASPERS е партньорство за техническа помощ между ГД „Регионална и селищна политика“, Европейската инвестиционна банка 
и Европейската банка за възстановяване и развитие. Подкрепата се предоставя безплатно на държавите членки.Каре 9
85 „Укрепване на 
административния 
капацитет за управление на 
фондовете на държавите 
членки в областта на 
държавната помощ — общ 
план за действие“, приет от 
Комисията на 18 март 2015 г.
86 Европейската мрежа по 
конкуренция — електронно 
предаване (ECN-ET) 
е електронен интерфейс, 
където държавите членки 
могат да задават на ГД 
„Конкуренция“ въпроси във 
връзка с държавната помощ. 
По принцип и въпросите, 
и отговорите на ГД 
„Конкуренция“ се 
публикуват, за да могат да ги 
ползват всички държави 
членки. Пример за 
изключение от публикуване 
е някой много специфичен 
случай, който няма да бъде 
от полза за другите държави 
членки.
57 Констатации и оценки 
Общият план за действие на Комисията в областта на държавната помощ
Номер Действие и  краен срок Описание Състояние към август 2016 г.
1Установяване и разпростра -
нение на добри практики
Първите резултати се очак -
ват към второто тримесе -
чие на 2015 г.Съставяне на списък на ефективните инструменти, които 
съществуват в различните държави членки за изграждане 
на административен капацитет и за установяване на добри 
практики, които могат да бъдат споделени.Завършено през 2016 г.
2Обучение за специалисти 
в областта на държавната 
помощ относно европей -
ските структурни и инвести -
ционни фондове1
Второ тримесечие на 2015 г.Еднодневно обучение, специално разработено за специали -
сти в областта на държавната помощ, което ще се проведе 
в Брюксел.Към август 2016 г. не се е състояло
3Специфични за отделните 
държави работни семинари
Начало през второто триме -
сечие на 2015 г.Организиране на интерактивни, специфични за отделните 
държави семинари в държавите членки, които не изпълня -
ват предварителните условия за държавната помощ, или 
в които са установени сериозни пречки.Организирани са семинари през 
2014 г. (Испания) и 2015 г. (Бълга -
рия, Хърватия, Чешка република, 
Италия, Румъния и Словакия).
4Семинари за специалисти, 
курсове за обучение по 
интернет
Непрекъснати действияРазпространяване на знания посредством много специ -
фични, специално разработени семинари, насочени към 
конкретна тема/въпрос.Тематичен семинар за научни 
изследвания, развитие и инова -
ции е проведен в Брюксел през 
януари 2016 г.
5Разработване на база данни 
с въпроси и отговори
Непрекъснати действияПредоставяне на насоки на всички специалисти в областта на 
държавната помощ по отношение на тълкуването на новите 
правила посредством обща ИТ платформа, изцяло управля -
вана от ГД „Конкуренция“.Към юни 2016 г. са предоставени 
над 600 въпроса и отговора; по -
настоящем те се прехвърлят към 
справочната информационна база 
eState aid wiki (вж. действие 6).
6Разработване на State aid 
wiki
Непрекъснати действияРедица уеб-страници, които обобщават уместните въпроси, 
зададени чрез ECN-ET.Пусната онлайн на 1 февруа -
ри2016 г., нарича се eState aid wiki. 
Към юни 2016 г. са публикувани 
около 270 въпроса и отговора.
7Разработване на специален 
модул за обучениеГД „Регионална и селищна политика“ / ГД „Трудова заетост 
социални въпроси и приобщаване“, заедно с ГД „Конкурен -
ция“ и Европейския институт по публична администрация, 
разработват поредица от двудневни обучения в областта на 
държавната помощ. Две обучения ще се проведат в Брюксел 
през ноември и декември 2016 г.; могат да се организират 
и още обучения въз основа на търсенето от страна на държа -
вите членки.
Целевата група са служителите, работещи с Европейските 
структурни и инвестиционни фондове, които имат известен 
опит в областта на държавната помощ.Планира се за ноември и декември 
2016  г.
1  Европейските структурни и инвестиционни фондове са ЕФРР , КФ, ЕСФ, Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони 
и Европейския фонд за морско дело и рибарство.
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на информация на КомисиятаТаблица 8
58 Констатации и оценки 
110  
От седемте действия в общия план за действие в областта на държавната помощ, 
действия 1 и 3 са били изцяло осъществени; действия 5 и 6 се изпълняват и се 
очаква да функционират непрекъснато. Останалите три действия не са изпълне -
ни към август 2016 г.: едно е в процес на стартиране (действие 4), а две все още 
не са започнали (действия 2 и 7).
111 
Освен това Сметната палата установи, че ГД „Регионална и селищна полити -
ка“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ значително са 
увеличили общия брой на предоставяните курсове за обучение, от 5 през 
периода 2012—2013 г. на 17 през периода 2014—2015 г. ГД „Конкуренция“ е ор -
ганизирала 37 курса за обучение относно реформата на законодателството за 
държавната помощ за програмния период 2014—2020 г. през 2014 и 2015 г. по 
искане на 19 държави членки87. Освен това към януари 2016 г. ГД „Конкуренция“ 
е организирала курсове за обучение относно държавната помощ и инфраструк -
турата за пет държави членки88.
112  
Общият план за действие в областта на държавната помощ и увеличените дей -
ности за обучение, предоставяни от Комисията, са част от съгласуваните усилия 
за подобряване на спазването от държавите членки на правилата за държавна 
помощ, отчасти като отговор на техните увеличени отговорности в областта на 
държавната помощ. Тези инициативи са важни за смекчаване на риска от уве -
личаването на ролята на държавите членки при разработването и прилагането 
на мерките за помощ. Резултатите от анкетата на Сметната палата показват, че 
eState aid wiki се приема особено положително. Този инструмент се използва ши -
роко от държавите членки: към 30 юни 2016 г. са публикувани около 270 въпроси 
и отговори89.
113  
Степента, до която тези действия ще доведат до подобрения при откриването 
и предотвратяването на грешки при държавната помощ в държавите членки 
може да бъде оценена едва в бъдеще.87 Всички държави членки 
с изключение на Дания, 
Ирландия, Гърция, Кипър, 
Литва, Люксембург, Малта, 
Нидерландия и Австрия.
88 България, Хърватия, Чешка 
република, Румъния 
и Словакия.
89 Над 600 въпроси и отговори 
са публикувани 
в предишната мрежа ECN-ET; 
понастоящем те се 
прехвърлят към eState aid 
wiki.
59
 Заключения и препоръки
114  
От 2010 г. насам одитите на Сметната палата в областта на политиката на сбли -
жаване разкриват съществено неспазване на правилата за държавна помощ. 
В настоящия доклад се откроява нуждата от повишаване на осведомеността 
относно приложимите правила на ниво държави членки, както и от непрекъсна -
та подкрепа от страна на Комисията за ефективно предотвратяване, разкриване 
и коригиране на нарушенията на правилата за държавна помощ. Като цяло Смет -
ната палата установи, че:
а) През периода 2010—2014 г. Комисията и Сметната палата са разкрили 
нарушения на правилата за държавна помощ в значителен брой от своите 
одити; грешките при държавната помощ в рамките на ЕФРР и КФ са важен 
фактор, който допринася за изчисления процент грешки при политиката на 
сближаване. Сметната палата установи, че извършваните от Комисията одити 
и мониторинг в областта на сближаването са разкрили грешки на ниво, 
сходно с разкритото от Сметната палата. От друга страна, одитните органи 
в държавите членки са установили нарушения на правилата за държавна 
помощ в много по-малка степен, отколкото Комисията или Сметната палата. 
Това показва, че до този момент одитните органи не са обръщали достатъч -
но внимание на държавната помощ по време на своите одити.
б) През програмния период 2007—2013 г. Комисията не е записвала откритите 
от нея или докладваните от държавите членки грешки в държавната помощ 
по начин, който да позволи качествен анализ. Такъв анализ може да помогне 
на Комисията да разработи по-целенасочени и адаптирани мерки за съответ -
ните държави членки и програми.
в) Особено в началото на програмния период 2007—2013 г. Комисията не е про -
верявала систематично големите проекти за съответствие с правилата за 
държавна помощ. Съществува риск някои големи проекти, съфинансирани 
от ЕС, да са несъвместими с вътрешния пазар. Това се дължи и на факта, че 
преди 2012 г. и преди пояснението в контекста на решението по дело Leipzig/
Halle, държавите членки рядко са изпращали уведомление до Комисията 
относно инвестициите в инфраструктура. За да намали този риск в бъдеще, 
Комисията е засилила своите вътрешни превантивни мерки и за периода 
2014—2020 г. е въвела алтернативна процедура за одобрение, в т.ч. незави -
сим преглед на качеството. Според Комисията, независимо каква процедура 
за кандидатстване използват държавите членки, големите проекти ще бъдат 
одобрявани едва след вътрешно разглеждане на държавната помощ.
г) Комисията е предприела действия за опростяване на приложимото законо -
дателство за държавната помощ за програмния период 2014—2020 г., които 
са довели до намаляване на административната тежест и по-голяма прозрач -
ност, но едновременно с това са увеличили отговорностите на държавите 
членки за разработване и прилагане на мерки за помощ. Възлагането на 
повече отговорности на държавите членки поражда риск от увеличаване на 
броя на грешките при държавната помощ: мониторингът на Комисията по -
казва, че държавите членки са допуснали много грешки при разработването 
и прилагането на схеми за помощ през програмния период 2007—2013 г. За 
да бъде намален този риск, Комисията е предприела действия за насърча -
ване на административния капацитет на държавите членки в областта на 
държавната помощ, включително въвеждане на предварителни условия за 
системите за държавна помощ, за да се насърчи ефективното и ефикасно 
прилагане на фондовете на Европейските структурни и инвестиционни 
фондове („предварителни условия“). Държавите членки, за които се счита, че 
60 Заключения и препоръки 
не изпълняват тези условия, обаче, не се припокриват винаги с държавите, 
в които Комисията е разкрила най-много проблеми в миналото. Освен това 
тези действия изискват постоянно внимание.
Липсва цялостен преглед на грешките при държавната 
помощ от страна на Комисията, държавите членки не 
обръщат достатъчно внимание на държавната помощ и само 
незначителна част от неправомерно отпуснатата държавна 
помощ се възстановява след мониторинга на Комисията
115  
През периода 2010—2014 г. Сметната палата установи значителен брой случаи на 
неспазване на правилата за държавна помощ в 269 одитирани проекта в облас -
тта на сближаването, където се прилагат тези правила; грешките при държавната 
помощ са важен фактор, който допринася за изчисления процент грешки в по -
литиката на сближаване. Резултатите от одитите на ГД „Регионална и селищна 
политика“ в областта на сближаването са сходни с тези на Сметната палата (вж. 
точки 33—36 и 47—48).
116  
За да се защити бюджетът на ЕС, Комисията налага финансови корекции на дър -
жавите членки, когато установи случаи на неспазване на правилата за държавна 
помощ. За периода 2010—2014 г. ГД „Регионална и селищна политика“ е нало -
жила или е била в процес на налагане на 18 финансови корекции срещу седем 
държави членки, които поне отчасти се дължат на нарушения на правилата за 
държавна помощ. Десет от тях са резултат от собствените одити на ГД „Регио -
нална и селищна политика“, пет — от одитите на Сметната палата, а три — от 
проверката на ГД „Регионална и селищна политика“ на ГДК на одитните органи. 
11 от тези финансови корекции, възлизащи общо на 38,4 млн. евро и обхващащи 
пет държави членки, са свързани единствено с държавна помощ90. Невъзможно 
е да се определи количествено компонентът на държавната помощ при другите 
финансови корекции (вж. точки 49—51).
117  
Комисията е длъжна редовно да наблюдава мерките за помощ, за да провери 
дали и в каква степен те спазват правилата за държавна помощ. Ако установи, че 
предоставена помощ е несъвместима с вътрешния пазар, тя може да пристъпи 
към възстановяване на помощта. До този момент ГД „Конкуренция“ е предпри -
емала само ограничени корективни действия с оглед на броя и сериозността на 
установените проблеми при извършения мониторинг. Въз основа на извършения 
мониторинг ГД „Конкуренция“ счита, че средно около 36 % от всички схеми за 
помощ са били засегнати от проблеми през периода 2009—2014 г. Проблемите, 
които засягат съвместимостта (общо 7,3 % от всички схеми), са особено големи. 
През този период мониторингът на ГД „Конкуренция“ е довел до осем добро -
волни възстановявания на неправомерно отпусната помощ и осем официални 
действия, като последните са довели до възстановяване на общо 0,3 млн. евро 
(вж. точки 52—56).90 Гърция, Испания, Франция, 
Австрия и Полша.
61 Заключения и препоръки 
Препоръка 1
Комисията следва да налага корективни действия, когато мерките за помощ не 
са в съответствие с правилата за държавна помощ.
Целева дата на изпълнение — незабавно.
118  
За програмния период 2007—2013 г. нито ГД „Регионална и селищна политика“, 
нито ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ са регистрирали ус -
тановените случаи на неспазване на правилата за държавна помощ по начин, кой -
то да им позволи да извършат подходящ анализ на тези грешки (вж. точки 57—61).
119  
Комисията е разработила база данни за програмния период 2014—2020 г. 
(MAPAR) за вписване на информация за случаи на неспазване на правилата за 
държавна помощ, които установява по време на своите одити на ЕФРР , КФ и ЕСФ. 
Тази система представлява съществено подобрение, но на ГД „Конкуренция“ не 
е предоставен достъп до нея (вж. точка 57).
120  
Грешките при държавната помощ, докладвани от органите на държавите членки, 
се въвеждат в Системата за управление на нередностите (СУН) на Комисията. 
СУН показва няколко слабости, като например липса на конкретна типология на 
грешките във връзка с държавна помощ и недостатъчно описание на грешките; 
поради това нейната полезност на практика е ограничена. ГД „Конкуренция“ 
няма достъп и до СУН (вж. точки 58—59).
Препоръка 2
а) Комисията следва да използва базата данни MAPAR, за да вписва неред -
ностите по такъв начин, че да е възможно лесното извършване на анализ 
например на техния вид, честота на възникване, сериозност, географско 
място на възникване и причина. Базата данни следва също така да съдържа 
информация относно предприетите последващи действия във връзка с тези 
нередности (като например наложените финансови корекции).
Целева дата на изпълнение — незабавно.
б) По отношение на СУН Комисията следва да адаптира структурата на базата 
данни, така че информацията относно нередностите, например в областта на 
държавната помощ, да може да се извлича и анализира по държави членки 
и видове.
Целева дата на изпълнение — до края на 2017 г.
в) На ГД „Конкуренция“ следва да се предостави редовен достъп до цялата ин -
формация, свързана с нередностите в областта на държавната помощ, която 
се съдържа в MAPAR и системата за управление на нередностите (СУН).
Целева дата на изпълнение — незабавно.
62 Заключения и препоръки 
121  
Решенията на Комисията за одобряване на големи проекти се основават на 
оценка на тяхната уместност, осъществимост, устойчивост, екологичен профил 
и обосновка на изискваното финансиране, както и на информацията от държа -
вите членки за наличието на държавна помощ; те обаче нямат винаги за цел 
да предоставят на държавите членки правна сигурност по отношение на това 
дали държавната помощ съответства на правилата, към момента на решението 
за изпълнение на голям проект. Такава сигурност може да се постигне само ако 
държавата членка изпрати уведомление, последвано от решение на Комисията 
във връзка с държавната помощ (вж. точки 69 и 70).
122  
Особено в началото на програмния период 2007—2013 г. Комисията не е прове -
рявала систематично големите проекти за съответствие с правилата за държав -
на помощ. В резултат на това съществува риск някои големи проекти, съфинан -
сирани от ЕС, да са несъвместими с вътрешния пазар. Това се дължи и на факта, 
че преди 2012 г. и преди пояснението в контекста на решението по дело „Leipzig/
Halle“, държавите членки рядко са изпращали уведомление до Комисията относ -
но инвестициите в инфраструктура. За да намали този риск в бъдеще, Комисията 
е засилила своите вътрешни превантивни мерки и за периода 2014—2020 г. е въ -
вела алтернативна процедура за одобрение, в т.ч. независим преглед на качест -
вото (вж. точки 62—65, 70, 106 и 107).
Препоръка 3
а) Комисията следва да одобрява големите проекти едва след вътрешно раз -
глеждане на държавната помощ и да бъде последователна в исканията си 
към държавите членки да я уведомяват за помощта, когато е необходимо, за 
да се гарантира правна сигурност, независимо от това каква процедура за 
кандидатстване използват държавите членки.
Целева дата на изпълнение — незабавно.
123  
През периода 2010—2014 г. одитните органи са изчислили, че около една трета 
от одитираните проекти по ЕФРР/КФ и ЕСФ са били свързани с държавна помощ. 
Те са установили грешки при държавната помощ едва при 3,6 % от тези проекти. 
За същия период Сметната палата е установила грешки при държавната помощ 
в проекти по ЕФРР/КФ и ЕСФ, възлизащи на над пет пъти повече от този процент. 
Съществуват значителни недостатъци в раздела за държавната помощ на малко 
повече от една трета от използваните от одитните органи контролни списъци, 
които Сметната палата провери. През 2015 г. в редица области бяха отбелязани 
подобрения в това отношение. Повечето докладвани грешки в годишните до -
клади за контрол на одитните органи са свързани с помощта de minimis. Създа -
ването на централен регистър с изчерпателна информация относно отпусканата 
помощ de minimis  в съответните държави членки би могло да допринесе за 
предотвратяване на такива грешки (вж. точки 43 и 74—79).
63 Заключения и препоръки 
124  
Почти всички одитни органи считат, че правната рамка на ЕС за държавната по -
мощ е най-малкото доста сложна. Одитните органи посочват необходимостта от 
допълнителна подкрепа във връзка с одита на спазването на правилата за дър -
жавна помощ, по-специално от практическо ръководство с казуси. Що се отнася 
до някои конкретни аспекти, като например етапа на изпълнение на решенията 
за възстановяване, органите на държавите членки не разполагат с необходимата 
информация, за да проверят спазването на приложимите правила за държавна 
помощ (принцип Deggendorf) (вж. точки 80—82, 95 и 96).
Препоръка 4
а) Комисията следва да гарантира, че обхватът и качеството на извършваните 
от одитните органи проверки за съответствие с правилата за държавна по -
мощ са задоволителни.
Целева дата на изпълнение — март 2017 г.
б) С оглед на приключването на програмния период 2007—2013 г. Комисията 
следва да поиска от одитните органи да проверят съответствието с правила -
та за държавна помощ на големите проекти, одобрени преди края на 2012 г.
Целева дата на изпълнение — март 2017 г.
в) Комисията следва да разработи допълнителни насоки, които да включват 
по-специално практически казуси, посочващи добрите практики и най-чес -
то срещаните видове и причини за нарушения на правилата за държавна 
помощ.
Целева дата на изпълнение — до края на 2017 г.
г) Комисията следва да насърчи държавите членки да създадат централен 
регистър за мониторинг на помощта de minimis.
Целева дата на изпълнение — до края на 2017 г.
д) Комисията следва да създаде централна база данни за целия ЕС, в която 
съответните органи на държавите членки могат да намират информация от -
носно предприятията, които са обект на разпореждания за възстановяване 
на държавна помощ, както и относно състоянието на процедурите по възста -
новяване, за да имат възможност да спазят принципа Deggendorf. Достъпът 
следва да се подчинява на принципа „необходимост да се знае“.
Целева дата на изпълнение — до края на 2017 г.
64 Заключения и препоръки 
Комисията е предприела действия за опростяване на 
приложимото законодателство в областта на държавната 
помощ, което увеличава отговорностите на държавните 
членки, както и мерки за насърчаване на административния 
капацитет на държавите членки
125  
Комисията е приела нов ОРГО за програмния период 2014—2020 г. Приложното 
поле на ОРГО от 2014 г. е значително увеличено, което ще доведе до още повече 
мерки за помощ, попадащи в неговия обхват. Увеличавайки обхвата на ОРГО Ко -
мисията съществено е намалила административната тежест за държавите членки 
и за самата нея, тъй като значително по-малко мерки за помощ ще подлежат на 
задължение за уведомяване. Държавите членки ще трябва да гарантират и да 
проверяват съответствието с правилата за държавна помощ на по-голям брой 
мерки за помощ, като например спазването на таваните за интензитета на по -
мощта и доказването на стимулиращ ефект. Разпоредбите на насоките относно 
регионалната помощ за програмния период 2014—2020 г. като цяло са по-строги 
от тези на ОРГО, което допълнително насърчава неговото използване (вж. точ -
ки 85—87, 97 и 98).
126  
По своята същност по-голямата роля на държавите членки поради разширява -
нето на ОРГО поражда риск от увеличаване на броя на грешките при държавната 
помощ: мониторингът на Комисията показва, че държавите членки са допуснали 
много грешки при разработването и прилагането на схеми за помощ през пе -
риода 2009—2014 г. Тези проблеми обикновено засягат съвместимостта, по-спе -
циално на схемите по ОРГО (вж. точки 52—54).
127  
Разпоредбите на ОРГО обаче са били изменени, за да се намали този риск. ОРГО 
от 2014 г. улеснява доказването на стимулиращ ефект от страна големите пред -
приятия, на които е предоставена държавна помощ по схема за помощ. Друга 
важна промяна в ОРГО е увеличението на изискванията за прозрачност, кое -
то Сметната палата очаква да подобри спазването на правилата за държавна 
помощ в държавите членки, тъй като заинтересованите страни ще разполагат 
с по-добра информация, за да подават жалби относно неправомерна помощ (вж. 
точки 88—91).
65 Заключения и препоръки 
128  
За да подобри начина, по който държавите членки разработват схемите за 
помощ, Комисията е въвела последващи оценки за програмния период 2014—
2020 г. Тези оценки ще се извършват по-специално за най-големите схеми за 
помощ — съгласно ОРГО оценката е задължителна за някои категории схеми за 
помощ, чийто годишен бюджет надхвърля 150 млн. евро. От държавите членки се 
очаква да представят първите резултати до 2017 г. (вж. точки 92 и 99).
129  
Регламентът за общоприложимите разпоредби въвежда предварителни условия 
по отношение на системите за помощ на държавите членки. Изпълнението на 
тези условия може да намали нарушенията на правилата за държавна помощ. 
Въз основа на извършена самооценка, пет държави членки все още не са изпъл -
нили тези условия до края на 2015 г. Държавите членки, за които се счита, че не 
изпълняват тези условия, обаче, не се припокриват винаги с държавите, в които 
Комисията е разкрила най-много проблеми в миналото. Освен това тези дейст -
вия изискват постоянно внимание. За да насърчат допълнително администра -
тивния капацитет в областта на държавната помощ, ГД „Регионална и селищна 
политика“ и ГД „Конкуренция“ са приели общ план за действие за държавната 
помощ през март 2015 г. Този план за действие е довел например до увеличава -
не на дейностите за обучение, организирани от Комисията, и до създаване на 
онлайн интерфейс, приет положително от органите на държавите членки, където 
те могат да задават на Комисията въпроси във връзка с държавната помощ (вж. 
точки 101—105 и 108—113).
130  
Доколко насърчаването на административния капацитет от Комисията и въвеж -
дането на последваща оценка може да компенсира увеличената отговорност 
на държавите членки, както и степента, в която тези инициативи ще доведат до 
подобрено откриване и предотвратяване на грешки при държавната помощ 
в държавите членки, могат да бъдат оценени едва в бъдеще.
66 Заключения и препоръки 
Препоръка 5
а) Ако предварителните условия във връзка с държавната помощ не са из -
пълнени до края на 2016 г., Комисията следва да използва правомощията си 
за спиране на плащанията към съответните държави членки, докато те не 
отстранят всички съществени слабости.
Целева дата на изпълнение — когато Комисията завърши оценката си.
б) Като използва наличната информация в своите бази данни, Комисията след -
ва да проследява на всеки две години капацитета на държавите членки да 
спазват правилата за държавна помощ, като извършва анализ например на 
естеството, честотата, сериозността, географския произход и причините за 
грешките при държавната помощ, установени от нейните служби или от ор -
ганите на държавите членки. Комисията следва да използва тези процедури 
за целите на мониторинга и за да насочва дейностите за подпомагане, като 
например предоставянето на обучения, към държавите членки, в които те са 
най-необходими.
Целева дата на изпълнение — на всеки две години от края на 2017 г. нататък.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri 
GRETHEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието 
му от 7 септември 2016 г.
 За Сметната палата
 Vitor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател
67
 Приложения
Разходи за държавна помощ по държави членки, 2010—2014 г., в млн. евро
Държава членка 2010  г. 2011  г. 2012  г. 2013  г. 2014  г. ОбщоПроцентен дял от 
общата сума
Белгия 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
България 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Чешка република 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Дания 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Германия 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Естония 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Ирландия 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Гърция 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Испания 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Франция 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Хърватия - - - 258 276 534 0,14  %
Италия 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Кипър 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Латвия 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Литва 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Люксембург 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Унгария 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Малта 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Нидерландия 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Австрия 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Полша 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Португалия 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Румъния 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Словения 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Словакия 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Финландия 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
Швеция 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Обединено кралство 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Европейски съюз 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
Бележка:  Според Комисията увеличението на разходите през 2014 г. до голяма степен (85 %) се дължи на включването в отчитането на по -
вече схеми за възобновяема енергия. Без него отчетената държавна помощ през 2014 г. щеше да възлиза на около 73 млрд. евро. Освен 
това средствата от ЕС са включени само от 2014 г.
Източник:  Европейска сметна палата, въз основа на доклада на Комисията за държавната помощ за 2015 г.Приложениe I
68 Приложения 
Резултати от проведения мониторинг от Генерална дирекция „Конкуренция“, 
2006—2014 г.
 Брой схеми, подложени на 
мониторингБрой проблемни случаиСъотношение на проблемни -
те случаи
Групово освободени помощи 121 (от които 26 през 2014 г.) 31 26 %
Разрешена помощ 166 (от които 42 през 2014 г.) 53 32 %
Услуги от общ икономически 
интерес1 (от които 0 през 2014 г.) 1 100 %
Други 8 (от които 7 през 2014 г.) 4 50 %
Общо 296 (от които 75 през 2014 г.) 89 (от които 27 през 2014 г.) 30 % (36 % през 2014 г.)
Широколентови 
инфраструктури7 2 29 %
Култура 11 3 27 %
Заетост 15 5 33 %
Околна среда и  енергетика 45 14 31 %
Други хоризонтални помощи 2 0 0 %
Регионално развитие 64 18 28 %
Научноизследователска 
и развойна дейност47 19 40 %
Рисков капитал 10 6 60 %
Секторно развитие 5 1 20 %
МСП 31 5 16 %
Обучение 25 4 16 %
Транспорт 16 6 38 %
Оздравяване 
и преструктуриране9 1 11 %
Услуги от общ икономически 
интерес8 4 50 %
Други 1 1 100 %Приложениe II
69 Приложения 
 Брой схеми, подложени на 
мониторингБрой проблемни случаиСъотношение на проблемни -
те случаи
Белгия 15 7 47 %
България 4 1 25 %
Чешка република 10 3 30 %
Дания 5 1 20 %
Германия 26 3 12 %
Естония 4 1 25 %
Ирландия 11 1 9 %
Гърция 11 6 55 %
Испания 21 5 24 %
Франция 29 10 34 %
Италия 28 6 21 %
Кипър 4 1 25 %
Латвия 3 1 33 %
Литва 4 2 50 %
Люксембург 4 2 50 %
Унгария 9 1 11 %
Малта 3 1 33 %
Нидерландия 13 6 46 %
Австрия 11 4 36 %
Полша 17 4 24 %
Португалия 9 6 67 %
Румъния 6 1 17 %
Словения 4 1 25 %
Словакия 5 0 0 %
Финландия 4 1 25 %
Швеция 7 0 0 %
Обединено кралство 29 15 52 %
Източник:  Европейска комисия.Приложениe II
70 Приложения 
Големи проекти, приети от Генерална дирекция „Регионална и селищна поли -
тика“ за програмния период 2007—2013 г.
Държава членкаБрой приети големи 
проектиДял на приетите голе -
ми проектиСреден размер на учас -
тието на ЕС за одобрен 
голям проект  
(в млн. евро)Общ размер на учас -
тието на ЕС в одобрен 
голям проект  
(в млн. евро)
Белгия 0 0,0 % - 0,0
България 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Чешка република 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Дания 0 0,0 % - 0,0
Германия 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Естония 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Ирландия 3 0,3 % 24,8 74,5
Гърция 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Испания 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Франция 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Хърватия 12 1,3 % 39,2 470,3
Кипър 3 0,3 % 34,0 102,0
Латвия 10 1,1 % 70,3 702,7
Литва 10 1,1 % 49,7 496,5
Люксембург 0 0,0 % - 0,0
Унгария 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Малта 7 0,8 % 40,9 286,3
Нидерландия 0 0,0 % - 0,0
Австрия 1 0,1 % 4,1 4,1
Полша 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Португалия 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Румъния 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Словения 16 1,7 % 58,2 931,1
Словакия 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Финландия 0 0,0 % - 0,0
Швеция 0 0,0 % - 0,0
Обединено кралство 13 1,4 % 38,6 501,2
Общо 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Източник:  Европейска сметна палата въз основа на данни от Комисията.Приложение III
71 Приложения 
Правна рамка в областта на държавната помощ
ДФЕС — Договорът полага основите на всички правила за държавна помощ в членове 107—109. Договорът има 
най-висок правен статут и всяко друго законодателство трябва да бъде в съответствие с неговите разпоредби. 
Член 108, параграф 4 и член 109 предвиждат приемането на регламенти в областта на държавната помощ.
Съдебна практика — решения на Съда, които тълкуват разпоредбите на Договора и вторичното законодател -
ство Решенията на Съда са задължителни за Комисията и държавите членки. Комисията трябва да приспособи 
подхода си спрямо решенията на Съда.
Регламенти — регламентите са актове на вторичното законодателство, приети от институциите. Те имат общо 
приложение, задължителни са в своята цялост и се прилагат пряко във всички държави членки на датата си на 
влизане в сила (без да изискват отделно транспониране в националното законодателство)1. Най-важният регла -
мент в областта на държавната помощ е ОРГО.
Актове с незадължителен характер
Насоки — насоките са актове с незадължителен характер, които нямат правно обвързваща сила, но могат да 
имат правни последици. В миналото Съдът е отменял решения на Комисията поради неспазване на актовете 
с незадължителен характер. Насоките определят критериите, чрез които Комисията ще оценява съвместимост -
та с вътрешния пазар на мерките за помощ, за които е била уведомена. Комисията може да счете за несъвмес -
тими обявените мерки за помощ, които не изпълняват посочените в насоките критерии. Съществуват насоки 
на хоризонтално равнище (например насоки относно научноизследователска и развойна дейност и иновации) 
и на секторно равнище (например насоки относно летища и авиокомпании).
Аналитични мрежи — документи с насоки, изготвени специално с цел да помогнат на държавите членки да 
преценят дали следва да уведомят Комисията за предоставената помощ за инфраструктурни проекти.
1 Вж. член 288 от ДФЕС.Приложение ІV
72 Отговори на  
Комисията
IV
Комисията работи в тясно и непрекъснато сътрудничество с одитните органи за подобряване на техния капацитет 
по отношение на одита на държавна помощ. Освен целевите обучение, действия и насоки, през 2011 г. тя предос -
тави на одитните органи готови за използване контролни списъци за държавната помощ и актуализирани такива 
през ноември 2015 г.
Според Регламента от одитните органи се изисква да предоставят в своите годишни доклади за контрола (ГДК) 
основните резултати от одитите, но не и подробна информация за естеството на установените грешки. Проверките 
на ГДК, които правят службите на Комисията, включват проучване на методологията за одитите на системите и оди -
тите на операциите (включително контролните списъци), както и повторно извършване на одити, които вече са 
извършени от одитните органи на държавите членки. Въз основа на своите проверки Комисията счита, че в някои 
случаи одитните органи може да са установили грешки, свързани с държавна помощ, макар да са ги докладвали 
в различна категория, което е довело до възможно докладване в по-ниска степен на такива грешки. Комисията 
обаче установи също и слабости и прикани одитните органи да подобрят своите проверки по въпросите, свързани 
с държавна помощ. И накрая, собствените проверки на Комисията напоследък установиха значително подобряване 
на качеството на контролните списъци за държавната помощ, използвани от одитните органи, което е в съответ -
ствие с оценката на Палатата.
V
Комисията отбелязва, че ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“ са използвали бази данни, за да вписват одитните констатации през финансовия период 2007—2013 г. И макар 
че тези бази данни не са предназначени да служат като инструменти за анализ на източниците на грешки, това не 
попречи на Комисията да предприеме подходящи превантивни мерки за справяне с добре познати, повтарящи 
се проблеми, свързани с държавната помощ. През март 2016 г. ГД „Конкуренция“ сподели своя опит в областта на 
последващия мониторинг на схемите за държавна помощ с ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова зае -
тост, социални въпроси и приобщаване“. По-специално ГД „Конкуренция“ представи резултатите от мониторинго -
вия цикъл през 2015 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“. Освен това Комисията подобрява обмена на информация относно грешките в областта на държавната помощ 
между генералните дирекции, където и когато е необходимо.
Що се отнася до предприетите превантивни мерки, от март 2015 г. ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Кон -
куренция“ изпълняват всеобхватен план за действие за „Укрепване на административния капацитет за управление 
на средствата на държавите членки в областта на държавната помощ“. За програмния период 2014—2020 г. в зако -
нодателната рамка се въвеждат предварителни условия относно държавната помощ с цел да се подобри админи -
стративният капацитет на някои държави членки в тази област чрез планове за действие преди изпълнението на 
програмата.
VI
Комисията подчертава, че задължението за уведомяване за мерки за държавна помощ е на държавите членки и че 
решението относно големите проекти не представлява решение относно съответствието на големите проекти 
с правилата за държавната помощ. Освен това държавите членки трябва да преценят дали на проектите е пре -
доставена държавна помощ, или не и ако преценят, че е предоставена държавна помощ, да докажат спазването на 
правилата за държавната помощ, когато представят предложение за голям проект, независимо от това коя проце -
дура за вземане на решение е избрана съгласно Регламента за общоприложимите разпоредби.
Още преди края на 2012 г., макар и не системно, ГД „Конкуренция“ беше консултирана относно решения за големи 
проекти в проведени от ГД „Регионална и селищна политика“ официални консултации между службите на Коми -
сията. Вътрешното сътрудничество с ГД „Конкуренция“ относно одобрението на големи проекти беше подобрено 
след решението по делото Leipzig-Halle. Бяха въведени подходящи насрещни проверки като превантивни мерки, 
с цел през периода 2014—2020 г. да се предотврати вземането на решения по големи проекти, при които не са спа -
зени правилата за държавната помощ.
Отговори на Комисията 73
Поради това Комисията счита, че съществуващите превантивни мерки и сътрудничество с ГД „Конкуренция“ на 
етапа на подготовка на проектите и на етапа на вземането на решение, въведени за периода 2014—2020 г., по под -
ходящ начин намаляват риска, споменат от Палатата.
Да се отиде по-далеч и да се направи опит за постигане на правна сигурност относно спазването на правилата за 
държавната помощ чрез системни официални уведомления, последвани от решение на Комисията относно дър -
жавна помощ по всички големи проекти (независимо от правните изисквания), би било в противоречие с процеса 
на модернизиране на държавната помощ, както и с главната цел за опростяване и намаляване на административ -
ната тежест за всички заинтересовани страни, и би породило допълнителен риск за своевременното изпълнение 
на големите проекти, финансирани по ЕФРР/КФ.
VII
В контекста на модернизирането на държавната помощ, в рамките на което се увеличава отговорността на държа -
вите членки при предоставянето на помощ, ГД „Конкуренция“ засили своя основан на извадка мониторинг върху 
прилагането на мерките за държавна помощ. Мониторингът на ГД „Конкуренция“ е насочен към грешки и нередно -
сти при изпълнението на мерките за държавна помощ, но служи и за установяване на начините, по които държа -
вите членки всъщност прилагат на практика мерките за държавна помощ. Това дава възможност на ГД „Конкурен -
ция“ да изведе добри и лоши практики и да ги сподели с държавите членки (чрез работните групи на държавите 
членки, мрежата от координатори на държавите и т.н.).
ГД „Конкуренция“ разработи допълнително и предостави на държавите членки контролни списъци по Общия 
регламент за групово освобождаване (ОРГО – Регламент (ЕС) № 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г.), за да ги 
улесни при предварителните проверки на изпълнението на всички приложими условия за съвместимост. Контрол -
ните списъци по ОРГО са предоставени и на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални 
въпроси и приобщаване“, както и на одитните органи по политиката на сближаване.
Освен това ГД „Конкуренция“ предлага специална ИТ-платформа, където отговаря на въпроси относно тълкува -
нето, поставени от държавите членки (eState aid WIKI), и публикува документи с често задавани въпроси въз основа 
на тези въпроси и отговори.
Що се отнася до оценката на предварителните условия за държавна помощ, съгласно предвиденото в Регламента 
за общоприложимите разпоредби (РОР) тя трябва да се основава на трите критерия, определени в приложение 
XI към РОР . Спазването на правилата за държавната помощ през програмния период 2007—2013 г. само по себе си 
не е критерий за изпълнение. Въпреки това Комисията ще продължи да осъществява мониторинг върху всички 
проблеми, свързани със спазването на правилата за държавната помощ за всички държави членки, и при необхо -
димост ще предприеме подходящи действия.
VIII (a)
Комисията приема препоръката и счита, че вече я изпълнява.
В случай че при мониторинга се установят случаи на неспазване на правилата за държавната помощ, тя използва 
корективните мерки, които са на разположение.
В този контекст е необходимо да се направи разграничение между неправомерност и несъвместимост. Дадена 
мярка за държавна помощ е незаконна, когато помощта е предоставена без предварително уведомление до Коми -
сията и когато не е обхваната от ОРГО. Комисията обаче може да разпореди възстановяването на такава мярка 
само ако тя е несъвместима с вътрешния пазар (т.е. ако не може да бъде установена като съвместима въз основа на 
някоя от насоките или пряко на основание на Договора).
Ако при мониторинга ГД „Конкуренция“ установи незаконна мярка за държавна помощ, тя първо проучва дали 
подобна мярка може да бъде определена като съвместима с вътрешния пазар.
Отговори на Комисията 74
Само ако установената грешка води до предоставяне на несъвместима помощ, могат да се използват корективни 
мерки, изразяващи се във възстановяването на помощта.
За други видове грешки е по-подходящо да се приложи корекция в структурата на схемата и/или в контролните 
механизми. За някои грешки би било трудно да се осъществят корективни мерки (например помощта е била несъв -
местима към момента на предоставяне, но може да бъде определена като съвместима въз основа на преразгле -
дани по-късно правила).
VIII (б) (i)
Комисията приема препоръката и вече я прилага в своя одитен инструмент MAPAR (Управление на одитните про -
цеси, дейности и ресурси).
MAPAR представлява всеобхватна база данни на всички установени нередности, включително грешки, свързани 
с държавна помощ. Конкретно за нередностите, свързани с държавна помощ, за момента в MAPAR са дефинирани 
седем типа констатации.
Освен това MAPAR ще позволи по-добро структуриране на информацията относно одитните констатации. Платфор -
мата предлага пълна гъвкавост за добавяне или промяна на всяка от категориите или подкатегориите констатации, 
включително за държавна помощ, според установените одитни нужди или констатации.
Одитният инструмент MAPAR е предназначен също така да позволи на съответните служби на Комисията да про -
следяват всички установени нередности, включително финансовите корекции.
VIII (б) (ii)
Комисията приема препоръката на Палатата и ще адаптира типологията на грешките, така че да може да се прави 
анализ.
VIII (б) (iii)
Комисията приема препоръката и вече я изпълнява.
Що се отнася до MAPAR, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална и селищна 
политика“ ще съобщават веднъж годишно съответните данни относно държавната помощ на ГД „Конкуренция“ въз 
основа на специално подготвени доклади (типология на констатациите, свързани с държавната помощ, по данни от 
одити на Комисията).
Във връзка с обмена на информация между службите на Комисията, ГД „Регионална и селищна политика“, ГД 
„Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Конкуренция“ увеличават своите канали за комуни -
кация с цел споделяне на информация. ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална 
и селищна политика“ споделят помежду си резултатите и се консултират с ГД „Конкуренция“ по одитни проблеми, 
свързани с държавната помощ, когато е необходимо.
Що се отнася до СУН, ГД „Конкуренция“ ще предостави достъп до информацията, когато има необходимост от нея.
VIII (б) (iv)
Комисията приема препоръката.
Отговори на Комисията 75
Тя ще следи капацитета на държавите членки да спазват правилата за държавната помощ въз основа на наличната 
информация в нейните бази данни, произтичаща по-специално от наличните одитни констатации.
Комисията ще използва резултатите от последващите действия с цел по-добро насочване на своите действия за 
мониторинг и обучение, които предлага на съответните програмни органи в държавите членки.
VIII (в)
Комисията приема препоръката и вече я е изпълнила, тъй като държавите членки трябва да докажат, че са про -
верили задълбочено дали са спазени правилата за държавната помощ, когато представят предложение за голям 
проект, независимо от това коя свързана процедура за вземане на решение е избрана съгласно Регламента за 
общоприложимите разпоредби, включително чрез уведомление за държавна помощ, когато е необходимо.
В случай на държавна помощ, която е предмет на решение на Комисията, държавата членка трябва да изчака, 
докато Комисията одобри решението за държавна помощ, преди да представи на Комисията заявлението или уве -
домлението за голям проект.
Това е превантивна мярка с цел през периода 2014—2020 г. да се предотврати вземането на решения по големи 
проекти, при които не са спазени правилата за държавната помощ.
VIII (г) (i)
Комисията приема препоръката и вече я е изпълнила.
Комисията проучва качеството на работата на одитните органи по отношение на държавната помощ в различни 
одитни процедури: в основаните на риска одити от Комисията на работата, извършена от одитните органи, които 
включват проучване на методологията (включително контролните списъци), използвана от одитните органи за оди -
тите на системата и одитите на операциите; по време на повторната работа по одитите, вече извършени от одит -
ните органи с цел да се провери обосноваността на докладваните резултати, или по време на ежегодната проверка 
на годишните доклади за контрола (ГДК), подадени до Комисията от одитните органи, с цел да се потвърди дали 
мнението, изразено от одитните органи, е надлежно обосновано въз основа на резултатите от одитите на систе -
мата и одитите на операциите.
В някои случаи Комисията вече препоръча на съответните одитни органи да разширят своите контролни списъци, 
за да обхванат по-добре проверката на държавната помощ. Комисията ще продължи да гарантира, че одитните 
органи използват подходящи контролни списъци:
VIII (г) (ii)
Комисията не приема препоръката, тъй като тя противоречи на преследваната от нея цел чрез насоките, дадени 
на държавите членки през 2012 г., да не извършват систематичен повторен преглед на проектите, за които е било 
взето решение преди тази дата — като на държавите членки се оставя възможността да изпратят или да не изпра -
тят уведомление — както и на целта и ` да осигури стабилност за държавите членки и бенефициентите по отноше -
ние на третирането на такива проекти.
Отговори на Комисията 76
VIII (г) (iii)
Комисията приема препоръката и вече я прилага.
В контекста на прилагането на плана за действие за държавната помощ Комисията вече работи въз основа на 
своите решения за държавна помощ, които се използват като казуси: например над половината от програмите на 
тематичните семинари (до момента са проведени такива за НИРД и енергетиката) се основават на конкретни слу -
чаи (реални решения за държавна помощ).
Службите на Комисията предоставят насоки и под формата на матрици, контролни списъци или бързи отговори 
на въпроси относно тълкуването, подадени от органите, предоставящи държавна помощ. Въпросите и отговорите 
служат като основа за публикуването на документи с често задавани въпроси.
Комисията ще продължи да актуализира насоките за всички съответни органи, включително програмните органи 
по ЕСИФ, ако развитието на нещата го налага.
Накрая, в наскоро приетото Известие на Комисията относно понятието за държавна помощ се дават допълнителни 
насоки относно това кога публичните разходи попадат в обхвата или извън обхвата на контрола на ЕС върху дър -
жавната помощ.
VIII (г) (iv)
Комисията не приема препоръката, тъй като Регламентът за помощта de minimis  оставя възможност на държавите 
членки да изберат дали да създадат централен регистър за мониторинг на помощта de minimis  или да работят въз 
основа на други средства (например собствени декларации от бенефициентите).
Въпреки че централният регистър за помощта de minimis  е за предпочитане, член 6 от Регламента за помощта de 
minimis  не задължава държавите членки да имат такъв регистър и позволява прилагането на правилото за натруп -
ване с други средства. Възможността на държавите членки да избират е в съответствие с общия принцип, че дър -
жавите членки могат да решават относно най-подходящата административна рамка за себе си. Комисията отбеляза 
също така отрицателната реакция от няколко държави членки на идеята за задължителен регистър за помощта de 
minimis  в контекста на първата консултация за преразглеждането на Регламента за помощта de minimis .
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (г) (v)
Комисията не приема препоръката, тъй като счита, че принципът Deggendorf може да се прилага само на равни -
щето на отделна държава членка. Комисията възнамерява да разясни този въпрос при текущия преглед на ОРГО от 
2014 г.
Ако държава членка изпитва несигурност или среща затруднения да установи дали дадено предприятие е обект на 
неизпълнено разпореждане за възстановяване, тя може да се обърне към ГД „Конкуренция“ в контекста на взаим -
ното сътрудничество.
VIII (д)
Комисията приема препоръката.
Генералните директори на генералните дирекции, отговарящи за четирите европейски структурни и инвести -
ционни фонда, се събират редовно в комитета за спиране на плащанията поради неизпълнение на предвари -
телно условие. Настоящият подход, който е едновременно превантивен (с прилагането на национални планове за 
действие за неизпълнение на предварителните условия) и корективен (със спиране на плащанията, когато е необ -
ходимо), ще продължи да се прилага стриктно и последователно.
Отговори на Комисията 77
Общ отговор по точки 34—36
Комисията внимателно проследява всички проблеми във връзка с държавната помощ, установени през последните 
години след констатациите на Палатата и нейните собствени одитни констатации в тази област, и изисква финан -
сови корекции от съответните държави членки и програми, когато бъде счетено за необходимо (вж. точки 50 и 51).
Комисията отбелязва обаче, че както е показано от Палатата в таблица 2, броят на грешките във връзка с държавна 
помощ, установени в нейните извадки, напоследък намалява. Броят на грешките с финансово отражение намалява 
от 5 случая през 2013 г. на 3 случая през 2014 г. Комисията очаква тази тенденция да продължи и в резултат на при -
лагането на ОРГО от 2014 г. (Регламент (ЕС) № 651/2014).
Общ отговор по точки 37—44
Комисията е съгласна с типологията на грешките в областта на държавната помощ, представена от Палатата и уста -
новена също така посредством нейните собствени одити (вж. точки 47 и 48). Опитът от миналите грешки накара 
Комисията да разясни и опрости правилата в ОРГО от 2014 г., по-специално относно стимулиращия ефект.
53
Комисията отбелязва, че през периода, обхванат от доклада на Палатата, мониторингът на Комисията върху 
държавната помощ е обхващал приблизително от 6% до 9% от общите разходи за държавна помощ всяка година. 
Значителна част от схемите са били обект на мониторинг най-малко веднъж през периода на съществуването им.
55
Предвид ограничения брой схеми, подложени на мониторинг за отделните държави членки, коефициентът на 
проблемните случаи следва да се отнася към общия брой на схемите, обект на мониторинг. Например за Литва 
и Люксембург коефициентът от 50% на проблемните случаи се основава на мониторинга върху само четири схеми 
(т.е. за две от четири е констатирано, че са проблемни). „Проблемен“ е термин, използван от ГД „Конкуренция“, за 
да обозначи нарушения на правилата за държавната помощ, които варират от формални недостатъци, като непра -
вилно формулиране на правилата за натрупване, до правни въпроси, като липса на условия по ОРГО, отразени 
в схема по ОРГО.
56
Мониторингът от страна на ГД „Конкуренция“ доведе до няколко корективни мерки, включително доброволно 
и наложено възстановяване на несъвместима помощ.
Случаите, в които се извършва доброволно възстановяване, се проследяват от Комисията със съответната държава 
членка. Не се съхраняват отделни данни за всички случаи на доброволно възстановяване. В някои случаи възста -
новяването не е подходящо като мярка, тъй като макар да е неправомерна, мярката може да бъде определена като 
съвместима с вътрешния пазар, или защото мярката, някога несъвместима, е станала съвместима поради по-късна 
промяна на правилата за държавната помощ.
В подобни случаи Комисията издава препоръки и накрая изисква от държавите членки да променят структурата на 
схемата за помощ, ако е необходимо.
Отговори на Комисията 78
57
Комисията отбелязва, че ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“ са използвали бази данни за вписване на своите одитни констатации през програмния период 2007—2013 г. 
И макар че тези бази данни не са предназначени да служат като инструменти за анализ на източниците на грешки, 
това не попречи на Комисията да предприеме подходящи превантивни мерки за справяне с повтарящи се про -
блеми в контекста на държавната помощ, като бонус за МСП или стимулиращ ефект.
За програмния период 2014—2020 г. инструментът за вътрешен мониторинг, използван от Комисията за проследя -
ване на нейните собствени одитни констатации, беше подобрен значително с въвеждането на общ ИТ инструмент 
за управление и мониторинг на одитния процес MAPAR за ЕФРР , КФ и ЕСФ.
За да се подобрят потокът от информация и капацитетът за анализ на всички съответни служби на Комисията, ГД 
„Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална и селищна политика“ се договориха с ГД 
„Конкуренция“ в средата на 2016 г. занапред да съобщават ежегодно на ГД „Конкуренция“ съответните данни 
относно своите одитни констатации във връзка с държавната помощ.
59
СУН е инструмент, предназначен за докладване на нередност и (включително измама) от държавите членки. Видът 
на нередността е посочен чрез падащо меню (кодове), докато приложеният начин на действие е описан в текст, 
който обогатява информацията, предоставена чрез кодирани полета. Анализът може да се извършва въз основа 
на вида на нередността. СУН не е инструмент за контрол върху държавната помощ, но е възможно да се добави 
специална типология за държавна помощ към вече съществуващото падащо меню.
61
Комисията отбелязва, че е взела превантивни мерки за справяне с повтарящите се проблеми в областта на дър -
жавната помощ през периода 2007—2013 г., особено в резултат на редовен обмен между съответните служби на 
Комисията. От началото на програмния период 2007—2013 г. генералните дирекции на Комисията например обме -
нят одитните доклади. ГД „Конкуренция“ също е консултирана по одитни въпроси, свързани с държавната помощ, 
когато е необходимо, преди да бъдат финализирани одитните заключения.
Вж. също точка 60 и отговора на Комисията по точка 57.
През март 2015 г. службите на Комисията одобриха план за действие за държавната помощ с конкретно насочени 
действия, основани на поуките, извлечени от наличните одитни констатации (вж. констатациите и оценките на 
Палатата по точки 108—110).
Освен това със законодателната рамка за програмния период 2014—2020 г., приета през декември 2013 г., се 
въвеждат предварителни условия относно държавната помощ, с оглед да се увеличи капацитетът на държавите 
членки за спазване на правилата за държавната помощ преди изпълнението на програмите.
62
Комисията отбелязва, че ръководството се отнася за транспортния сектор. Комисията не твърди, че правилата за 
държавната помощ не са приложими в този сектор, а че вместо общите  правила за държавната помощ се прилагат 
специфични правила за (съвместимост на) държавната помощ съгласно член 93 от ДФЕС. Формулировката в ръко -
водството не следва да се разбира в смисъл, че определението за държавна помощ като такава е различно в транс -
портния сектор.
Отговори на Комисията 79
Общ отговор по точки 69—71
Комисията отбелязва, че задължението за уведомяване за мерки за държавна помощ е на държавите членки и че 
решението относно големите проекти не е решение относно спазването на правилата за държавната помощ за 
големите проекти.
Трябва да се направи разграничение между ситуацията преди решението по дело Leipzig –Halle и след него 
и между програмните периоди 2007—2013 г. и 2014—2020 г.
Комисията подчертава, че още преди края на 2012 г., макар и не системно, ГД „Конкуренция“ е била консултирана 
относно решения за големи проекти в проведени от ГД „Регионална и селищна политика“ официални консултации 
между службите.
Вследствие на решението по дело Leipzig-Halle ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Конкуренция“ засилиха 
своето сътрудничество във връзка с оценката на заявленията за големи проекти. Комисията подчертава, че няма 
голям проект, за който тя да е приела решение за одобряване на финансиране от ЕФРР или КФ през последните 
години и за който впоследствие да е било прието отрицателно решение в съответствие с правилата за държавната 
помощ. Това показва, че въведените договорености за сътрудничество функционират добре на практика.
За периода 2014—2020 г. държавите членки трябва да подготвят заявление за голям проект, в което се изисква да 
се докаже спазването на правилата за държавната помощ, преди да го подадат в ГД „Регионална и селищна поли -
тика“, независимо от това коя процедура за вземане на решение за голям проект избира (член 102, параграф 1 
или 2 от РОР). Във всеки случай, ако е необходимо решение за държавна помощ, то трябва да бъде прието преди 
големият проект да може да бъде подаден в ГД „Регионална и селищна политика“.
В допълнение към засиленото сътрудничество, посочено от Палатата беше въведена допълнителна превантивна 
мярка: възможността държавите членки и независимите експерти за преглед на качеството да се свържат с ГД 
„Конкуренция“ на етапа на подготовка на проекта в случай на несигурност дали съответният голям проект трябва 
да бъде обект на процедура за уведомяване на ГД „Конкуренция“ за държавна помощ.
Поради това Комисията счита, че настоящите превантивни мерки и сътрудничество с ГД „Конкуренция“ на етапа 
на подготовка на проектите и на етапа на вземането на решение, въведени за периода 2014—2020 г., по подходящ 
начин намаляват риска, споменат от Палатата в точка 70.
Общ отговор по точки 74—79
В Регламента от одитните органи се изисква да предоставят в своите годишни доклади за контрола (ГДК) основните 
резултати от одитите, но не и подробна информация относно естеството на грешките, установени в рамките на 
одитите на операциите. Това обаче може да се направи доброволно.
Освен това въз основа на своите собствени проверки Комисията счита, че в някои случаи одитните органи може да 
са установили грешки, свързани с държавна помощ, макар че са ги докладвали в различна категория, като неспаз -
ване на националните правила за допустимост, което е довело до възможно докладване в по-ниска степен в ГДК.
Също така службите на Комисията работят в непрекъснато и тясно сътрудничество с одитните органи с цел да 
увеличат техния одитен капацитет по въпросите, свързани с държавната помощ, чрез обучение, насоки и обмен на 
опит, включително за предоставянето на специални одитни контролни списъци, които Комисията подготви през 
2011 г., и отново през 2015 г. с актуализирани контролни списъци. По време на проверките на ГДК Комисията про -
учва дали мнението, изразено от одитния орган, е надлежно обосновано въз основа на резултатите от одитите на 
системата и одитите на операциите.
Накрая, собствените проверки на Комисията установиха значително подобряване на качеството на контролните 
списъци за държавна помощ, използвани от одитните органи, което е в съответствие с оценката на Палатата (вж. 
точка 79).
Отговори на Комисията 80
Общ отговор по точки 81 и 82
През последните години службите на Комисията увеличиха много съществено своята подкрепа за обучение за 
държавите членки. Първо, те организираха или допринесоха за голям брой семинари и работни форуми в целия 
ЕС (например те предоставиха обучение относно ОРГО в повечето държави членки, включително на всички одитни 
органи, вж. точка 111). Освен това те предоставят насоки под формата на матрици, контролни списъци или бързи 
отговори на въпроси относно тълкуването, подадени от органи, предоставящи помощ, или одитни органи.
В наскоро приетото известие на Комисията относно понятието за помощ също се дават допълнителни насоки 
относно това кога публичните разходи попадат в обхвата или извън обхвата на контрола на ЕС върху държавната 
помощ. Тези насоки следва да помогнат на публичните органи и дружествата да установят кога могат да бъдат пре -
доставяни мерки за публична подкрепа, без да е необходимо одобрение съгласно правилата за държавната помощ.
Службите на Комисията отбелязват резултата от проучването, проведено от Палатата, и изразеното предпочита -
ние измежду другите възможности към практическо ръководство с казуси и мерки за допълнително обучение. 
В областта на държавната помощ конкретните обстоятелства на случая играят значителна роля при оценката му. ГД 
„Конкуренция“ счита, че решенията на Комисията относно държавната помощ представляват най-добрите примери 
за полезни насоки за държавите членки.
Комисията ще продължи да подкрепя одитните органи и ще ги насърчава да поддържат засилени контакти със 
службите за държавна помощ в държавите членки.
Общ отговор по точки 92—94
Основната цел на прегледа на ОРГО от 2014 г. беше да се внесе допълнителна яснота и да се опростят правилата за 
държавната помощ, както и да се намали административната тежест за държавите членки. По-специално разши -
ряването на обхвата на ОРГО доведе до значително намаляване на броя на мерките за държавна помощ, за които 
трябва да бъде подадено уведомление до Комисията. Това следва също да улесни изпълнението на операциите по 
ЕСИФ.
93
ОРГО се отнася до необходимостта от уведомяване. Неговият обхват на приложение се разпростира до мерки, 
които не бяха освободени от задължението за уведомяване преди влизането в сила на ОРГО от 2014 г. Тези мерки 
е можело да бъдат обявени за съвместими след оценка на Комисията и преди влизането в сила на ОРГО от 2014 г.
96
Комисията счита, че принципът Deggendorf може да се прилага само на равнището на отделна държава членка. 
Комисията възнамерява да разясни този въпрос в текущия преглед на ОРГО за 2014 г.
Ако държава членка изпитва несигурност или среща затруднения да установи дали дадено предприятие е обект на 
неизпълнено разпореждане за възстановяване, тя може да се обърне към ГД „Конкуренция“ в контекста на взаим -
ното сътрудничество.
Общ отговор по точки 102—104
Държавите членки приеха планове за действие, които трябва да бъдат изпълнени и завършени до края на 2016 г. 
Това се следи внимателно от службите на Комисията (ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Конкуренция“) и в 
крайна сметка може да доведе до спиране на плащанията от страна на Комисията в случай на неизпълнение.
Отговори на Комисията 81
105
Комисията отбелязва, че предварителните условия се отнасят до изпълнението на европейските структурни 
и инвестиционни фондове, докато схемите, наблюдавани от ГД „Конкуренция“, не включват непременно финанси -
ране от ЕСИ фондове.
Също така, както е посочено от Палатата, в Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) е определено, че 
оценката на предварителните условия за държавните помощи трябва да се основава на три подкритерия, опреде -
лени в приложение XI към РОР . Спазването на правилата за държавната помощ през периода 2007—2013 г. само по 
себе си не е критерий за изпълнение.
Въпреки това Комисията ще продължи да осъществява мониторинг на всички въпроси, свързани със спазването 
на правилата за държавната помощ, за всички държави членки и при необходимост ще предприеме подходящи 
действия.
106
Процедурата за одобряване на големи проекти за периода 2014—2020 г. е подобрена в сравнение с предходния 
период (вж. общ отговор по точки 69—71).
Службите на Комисията са се ангажирали да предприемат по-нататъшни усилия за рационализиране на обработ -
ката на големи проекти, съфинансирани от ESI фондове, които са внесени чрез новата процедура за преглед на 
качеството (член 102, параграф 1 от РОР).
В този контекст ГД „Конкуренция“ създаде вътрешни процедури, за да се гарантира ефективно и ефикасно обра -
ботване на консултациите по големи проекти в рамките на процедурата за преглед на качеството.
Докладът за преглед на качеството трябва да съдържа подробен анализ на характера на помощ на мярката и/или 
на нейната съвместимост въз основа на освобождаване или на съществуваща схема. В допълнение, въз основа на 
член 23 от Делегиран регламент (ЕС) № 480/2014 на Комисията експертите по преглед на качеството могат да се 
допитват до ГД „Конкуренция“ за изясняване на въпросите, свързани с държавните помощи, които възникват във 
връзка с голям проект.
Затова и при тази нова процедура за преглед на качеството въпросите, свързани с държавната помощ, за които 
е уведомена ГД „Конкуренция“, трябва да бъдат изяснени, преди документацията за голям проект да може да се 
представи на Комисията.
107
Комисията подчертава, че независимо от това коя съответна процедура за вземане на решения избира тя (член 102, 
параграф 1, или член 102, параграф 2 от РОР), държавите членки трябва да докажат, че са проверили щателно 
съответствието на държавната помощ, когато представят предложение за голям проект. Предложенията за голям 
проект не могат да бъдат представени на Комисията без такава подробна оценка на съответствието на държавната 
помощ.
Само проекти с положителен доклад за преглед на качеството могат да бъдат нотифицирани на Комисията в съот -
ветствие с член 102, параграф 1 от РОР , което означава, че всички изисквания са спазени от страна на държавата 
членка, включително и онези, свързани с държавната помощ.
Службите на Комисията считат, че процедурата може да има редица положителни ефекти, тъй като тя включва 
по-подробна оценка на държавната помощ от страна на държавата членка, подаваща заявлението, и по-задъл -
бочена проверка на въпросите на държавната помощ от екипа от независими експерти за преглед на качеството. 
В допълнение ГД „Конкуренция“ е въвела мерки с цел да се даде възможност на екипите за преглед на качеството 
да се консултират с нея по въпросите на държавната помощ, възникващи при разглеждан от тях голям проект.
Отговори на Комисията 82
Един допълнителен опит за постигане на правна сигурност по отношение на спазването на правилата за държав -
ната помощ чрез системни официални уведомления, последвани от решение на Комисията относно държавната 
помощ по всички големи проекти (независимо от правните изисквания), би бил в противоречие с процеса на 
модернизиране на държавната помощ, както и с главната цел за опростяване и намаляване на административната 
тежест за всички заинтересовани страни, и би породил допълнителен риск за своевременното изпълнение на голе -
мите проекти, финансирани по ЕФРР/КФ.
114
Комисията подкрепя способността на държавите членки да тълкуват и/или прилагат правилно правилата за дър -
жавната помощ, тъй като те носят основната отговорност за предприемане на подходящи мерки за спазване на 
тези правила.
С цел отстраняване на слабостите службите на Комисията (на равнището на ГД „Регионална и селищна политика“ 
и ГД „Конкуренция“) изпълняват общ план за действие за „Укрепване на административния капацитет за управле -
ние на средствата на държавите членки в областта на държавната помощ“. Бяха предоставени обучения на няколко 
държави членки и целевата аудитория са всички съответни органи, участващи в управлението и усвояването на 
ЕСИ фондовете — управляващите органи, междинните звена, както и основните бенефициенти.
Освен това за финансовия период 2014—2020 г. Регламентът за общоприложимите разпоредби предвижда пред -
варителни условия, свързани с държавната помощ, с цел да се гарантират предварителните условия за ефективно 
прилагане на правилата на ЕС за държавната помощ. За държавите членки, които не изпълняват тези предвари -
телни условия, са създадени планове за действие, които трябва да бъдат изпълнени и завършени до края на 2016 г. 
Това се следи внимателно от службите на Комисията и в крайна сметка може да доведе до спиране на плащанията 
от страна на Комисията в случай на неизпълнение.
114 (a)
Комисията работи в тясно и непрекъснато сътрудничество с одитните органи за подобряване на техния капацитет 
по отношение на одита на държавната помощ. Освен целевите обучение, действия и насоки, през 2011 г. тя предос -
тави на одитните органи готови за използване контролни списъци за държавната помощ и актуализирани такива 
през ноември 2015 г. Собствените проверки на Комисията напоследък установиха значително подобряване на 
качеството на контролните списъци за държавна помощ, използвани от одитните органи, което е в съответствие 
с оценката на Палатата.
Проверките на годишните контролни доклади, провеждани от службите на Комисията, включват проучване на 
методологията за одитите на системите и одитите на операциите (включително контролните списъци), както 
и повторно извършване на одити, които вече са извършени от одитните органи на държавите членки. При тези 
одити службите на Комисията установиха слабости и изискаха от одитните органи да подобрят своите проверки по 
въпросите, свързани с държавната помощ.
114 (б)
Комисията отбелязва, че ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“ са използвали бази данни, за да вписват одитните констатации през финансовия период 2007—2013 г. Макар 
че тези бази данни не са били предназначени да служат като инструменти за анализ на източниците на грешки, 
това не попречи на Комисията да предприеме подходящи превантивни мерки за справяне с добре познати, повта -
рящи се проблеми, свързани с държавната помощ. През март 2016 г. ГД „Конкуренция“ сподели своя опит в послед -
ващия мониторинг на схемите за държавна помощ с ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, 
социални въпроси и приобщаване“. По-специално ГД „Конкуренция“ представи резултатите от мониторинговия 
цикъл през 2015 г. на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“. Освен това Комисията подобрява обмена на информация между генералните дирекции относно грешките 
в областта на държавната помощ, където и когато е необходимо.
Отговори на Комисията 83
Що се отнася до предприетите превантивни мерки, със законодателната рамка за програмния период 2014—2020 г. 
се въвеждат предварителни условия за отпускане на държавна помощ.
В допълнение от март 2015 г. ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Конкуренция“ изпълняват всеобхватен план 
за действие за укрепване на административния капацитет за управление на структурните фондове в областта на 
държавната помощ.
Вж. също отговорите на Комисията на точки 57 и 61.
114 (в)
Комисията подчертава, че задължението за уведомяване за мерки за държавна помощ е на държавите членки и че 
решението относно големите проекти не представлява решение относно съответствието на големите проекти 
с правилата за държавната помощ.
Още преди края на 2012 г., макар и не системно, ГД „Конкуренция“ беше консултирана относно решения за големи 
проекти в проведени от ГД „Регионална и селищна политика“ официални консултации между службите.
Като превантивни мерки бяха въведени подходящи насрещни проверки в изискванията за предоставяне на инфор -
мация за големи проекти, както и в двете процедури за вземане на решения във връзка с големи проекти (член 102, 
параграф 1 и член 102, параграф 2 от РОР), с цел през периода 2014—2020 г. да се предотврати вземането на реше -
ния по големи проекти, при които не са спазени правилата за държавната помощ.
Вж. също отговора на Комисията по точка 69.
114 (г)
В контекста на модернизирането на държавната помощ, в рамките на което се увеличава отговорността на държа -
вите членки при предоставянето на помощ, ГД „Конкуренция“ засили своя основан на извадка мониторинг върху 
изпълнението на мерките за държавна помощ. Мониторингът на ГД „Конкуренция“ е насочен към грешки и неред -
ности при изпълнението на мерките за държавна помощ, но служи и за установяване на начините, по които държа -
вите членки всъщност прилагат на практика мерките за държавна помощ, а това дава възможност да ГД „Конкурен -
ция“ да изведе добрите и лошите практики.
ГД „Конкуренция“ споделя с държавите членки (чрез работните групи на държавите членки, мрежата от координа -
тори на държавите и т.н.) опита и поуките, извлечени от мониторинга.
ГД „Конкуренция“ разработи допълнително и предостави на държавите членки контролни списъци по Общия 
регламент за групово освобождаване (ОРГО – Регламент (ЕС) № 651/2014 на Комисията от 17 юни 2014 г.), за да ги 
улесни при предварителните проверки на изпълнението на всички приложими условия за съвместимост. Контрол -
ните списъци по ОРГО са предоставени и на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални 
въпроси и приобщаване“, както и на одитните органи по политиката на сближаване.
Освен това ГД „Конкуренция“ предлага специална ИТ-платформа, където отговаря на въпроси относно тълкува -
нето, поставени от държавите членки (eState aid WIKI), и публикува документи с често задавани въпроси въз основа 
на тези въпроси и отговори.
Що се отнася до оценката на предварителните условия за държавна помощ, съгласно предвиденото в РОР тя 
трябва да се основава на трите критерия, определени в приложение XI към РОР . Спазването на правилата за дър -
жавната помощ през програмния период 2007—2013 г. само по себе си не е критерий за изпълнение.
Въпреки това Комисията ще продължи да осъществява мониторинг върху проблемите, свързани със спазването 
на правилата за държавната помощ, за всички държави членки и при необходимост ще предприеме подходящи 
действия.
Отговори на Комисията 84
117
ГД „Конкуренция“ счита, че правилно използва наличните корективни мерки в случаите, когато мониторингът уста -
новява несъответствие с правилата за държавната помощ.
Комисията може да използва корективни мерки, състоящи се в доброволно или принудително възстановяване, 
само ако предоставената помощ е несъвместима с вътрешния пазар.
За други видове грешки е по-подходящо да се приложи корекция в структурата на схемата и/или в контролните 
механизми. За някои грешки би било трудно да се осъществят корективни мерки (например помощта е била 
несъвместима към момента на предоставяне, но може да бъде определена като съвместима въз основа на пре -
разгледани по-късно правила). Във всеки случай на държавата членка се дават препоръки и когато е уместно се 
предвижда повторен мониторинг на схемата след известно време, за да се удостовери, че препоръките са били 
изпълнени.
Случаите, в които се извършва доброволно възстановяване, се проследяват от Комисията със съответната държава 
членка. Не се съхраняват отделни данни за всички случаи на доброволно възстановяване. Въпреки това Комиси -
ята счита, че възстановяването на несъвместима помощ, прилагано доброволно от държавите членки, е полезен 
инструмент за бързо и ефективно премахване на несправедливото предимство от пазара и за стимулиране на 
държавите членки да не предоставят неправомерна помощ.
Препоръка 1
Комисията приема препоръката и счита, че вече я изпълнява.
В случай че при мониторинга се установят случаи на неспазване на правилата за държавната помощ, тя използва 
наличните корективни мерки.
В този контекст е необходимо да се направи разграничение между неправомерност и несъвместимост. Дадена 
мярка за държавна помощ е незаконна, когато помощта е предоставена без предварително уведомление до Коми -
сията и когато не е обхваната от ОРГО. Комисията обаче може да разпореди възстановяването на такава мярка 
само ако тя е несъвместима с вътрешния пазар (т.е. ако не може да бъде установена като съвместима въз основа на 
някои от насоките или пряко на основание на Договора).
Ако при мониторинга ГД „Конкуренция“ установи неправомерна мярка за държавна помощ, тя първо проучва дали 
подобна мярка може да бъде определена като съвместима с вътрешния пазар.
Само ако установената грешка води до предоставяне на несъвместима помощ, могат да се използват корективни 
мерки, изразяващи се във възстановяването на помощта.
За други видове грешки е по-подходящо да се приложи корекция в структурата на схемата и/или в контролните 
механизми. За някои грешки би било трудно да се осъществят корективни мерки (например помощта е била несъв -
местима към момента на предоставяне, но може да бъде определена като съвместима въз основа на преразгле -
дани по-късно правила).
118
Комисията отбелязва, че ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобща -
ване“ са използвали бази данни за вписване на своите одитни констатации през финансовия период 2007—2013 г. 
Макар че тези бази данни не са били предназначени да служат като инструменти за анализ на източниците на 
грешки, това не попречи на Комисията да установи повтарящи се видове грешки в тази област и да приложи кон -
кретни и целенасочени мерки за предотвратяване на грешки, свързани с държавната помощ.
Вж. също отговорите на Комисията на точки 57 и 61.
Отговори на Комисията 85
119
ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ ще бъдат в със -
тояние да предоставят по-подробен преглед на видовете нередности въз основа на своя ИТ одитен инструмент 
MAPAR, който обхваща програмния период 2014—2020 г. за ЕФРР/КФ и ЕСФ. Една от целите на инструмента MAPAR 
е да се регистрират и класифицират установените грешки и нередности, като по този начин се осигури база данни 
за подробни одитни констатации. Също така, в контекста на непрекъснат диалог с одитните органи, службите 
на Комисията ще продължат да работят с държавите членки за разработването на обща типология на грешките 
в областта на държавната помощ, която ще се основава на MAPAR и ще бъде отразена в него.
В допълнение, това специално разработено докладване на типичните грешки, въведени в MAPAR, ще даде възмож -
ност на ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ да предават 
на ГД „Конкуренция“ всяка година съответните данни за техните одитни констатации във връзка с държавната 
помощ.
Вж. също отговорите на Комисията на точки 57, 59 и 61.
120
СУН е инструмент, предназначен за докладване на нередност (включително измама) от държавите членки. Видът на 
нередността е посочен чрез падащо меню (кодове), докато приложеният начин на действие е описан в текст, който 
обогатява информацията, предоставена чрез кодирани полета. Анализът може да се извършва въз основа на вида 
на нередността. СУН не е инструмент за контрол върху държавната помощ, но е възможно да се добави специална 
типология за държавна помощ към вече съществуващото падащо меню.
Препоръка 2 (a)
Комисията приема препоръката и вече я изпълнява в своя одитен инструмент MAPAR.
MAPAR представлява всеобхватна база данни на всички установени нередности, включително грешки, свързани 
с държавна помощ. Конкретно по отношение на докладването на нередностите, свързани с държавната помощ, за 
момента в MAPAR са дефинирани седем типа констатации.
Освен това MAPAR ще позволи по-добро структуриране на информацията относно одитните констатации. Платфор -
мата предлага пълна гъвкавост за добавяне или промяна на всяка от категориите или подкатегориите констатации, 
включително за държавна помощ, според установените одитни нужди или констатации.
Одитният инструмент MAPAR е предназначен също така да позволи на съответните служби на Комисията да про -
следяват всички установени нередности, включително финансовите корекции.
Комисията също така се позовава на отговора си на точка 57.
Препоръка 2 (б)
Комисията приема препоръката на Палатата и ще адаптира типологията на грешките, така че да може да се прави 
анализът.
Отговори на Комисията 86
Препоръка 2 (в)
Комисията приема препоръката и вече я изпълнява.
Що се отнася до MAPAR, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална и селищна 
политика“ ще съобщават веднъж годишно съответните данни относно държавната помощ на ГД „Конкуренция“ въз 
основа на специално подготвени доклади (типология на констатациите, свързани с държавната помощ, по данни от 
одити на Комисията).
Във връзка с обмена на информация между службите на Комисията, ГД „Регионална и селищна политика“, ГД 
„Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Конкуренция“ увеличават своите канали за комуни -
кация с цел споделяне на информация. ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална 
и селищна политика“ споделят помежду си резултатите и се консултират с ГД „Конкуренция“ по одитни проблеми, 
свързани с държавната помощ, когато е необходимо.
Що се отнася до СУН, ГД „Конкуренция“ ще предостави достъп до информацията, когато има необходимост от нея.
Общ отговор по точки 121 и 122
Комисията подчертава, че задължението за предварително уведомяване за мерки за държавна помощ е на дър -
жавите членки и че решението относно големите проекти не представлява решение относно съответствието на 
големите проекти с правилата за държавната помощ.
Още преди края на 2012 г., макар и не системно, ГД „Конкуренция“ беше консултирана относно решения за големи 
проекти в проведени от ГД „Регионална и селищна политика“ официални консултации между службите.
Комисията въведе превантивни мерки и засили сътрудничеството между своите служби, за да гарантира, че през 
програмния период 2014—2020 г. от държавите членки се представят и от Комисията се оценяват само такива 
големи проекти, които са съвместими с новото законодателство в областта на държавната помощ.
Да се отиде по-далеч и да се направи опит за постигане на правна сигурност чрез официални уведомления за дър -
жавна помощ по всички големи проекти би било в противоречие не само с процеса на модернизиране на държав -
ната помощ, но и с главната цел за опростяване и намаляване на административната тежест за всички заинтересо -
вани страни, и би породило допълнителен риск за своевременното изпълнение на големите проекти, финансирани 
по ЕФРР/КФ.
Вж. също отговорите на Комисията по точки 69, 107 и 114, буква в).
Препоръка 3
Комисията приема препоръката и вече я изпълнява, тъй като държавите членки могат да представят на Комисията 
предложения за големи проекти само когато всички въпроси относно съответствието с правилата за държавната 
помощ са били изчистени, включително, когато е необходимо, чрез уведомяване за държавна помощ.
Комисията също така засили сътрудничеството между своите служби, за да гарантира, че в програмния период 
2014—2020 г. от държавите членки се представят и от Комисията се оценяват само такива големи проекти, за които 
държавите членки щателно са оценили съответствието с наскоро актуализираното законодателство, свързано 
с държавната помощ.
123
В регулаторната рамка за периода 2007—2013 г. от одитните органи се изисква да предоставят в своите годишни 
доклади за контрола основните резултати от одитите, но не и подробна информация относно естеството на 
грешките, установени в рамките на одитите на операциите. Те обаче може да направят това доброволно. Затова 
информацията, съобщавана от одитните органи, може да посочва в занижена степен капацитета им за откриване 
на държавна помощ.
Отговори на Комисията 87
Също така службите на Комисията работят в непрекъснато и тясно сътрудничество с одитните органи с цел да 
увеличат техния одитен капацитет по въпросите, свързани с държавната помощ, чрез обучение, насоки и обмен 
на опит, включително предоставянето на специални одитни контролни списъци, които Комисията подготви през 
2011 г., и отново през 2015 г.
Накрая, собствените проверки на Комисията установиха значителни подобрения на качеството на контролните 
списъци за държавна помощ, използвани от одитните органи, което е в съответствие с оценката на Палатата (вж. 
точка 79).
124
Службите на Комисията вече са предоставили на одитните и координиращите органи на държавите членки кон -
тролните списъци по ОРГО, които им позволяват да проверяват предварително дали всички условия за съвмес -
тимост са изпълнени или да подобряват одитите в тази област. Типологията на установените проблеми, добрите 
и лошите практики и поуките от мониторинга също се споделят с държавите членки по различни начини (работни 
групи, мрежа за координация на държавите, многостранни или двустранни срещи за координиране на одита и т.н.). 
В допълнение се предоставя тълкуване на правилата за държавната помощ от системата за въпроси относно тъл -
куването (eState aid WIKI), чрез аналитични мрежи и т.н.
Комисията счита, че принципът Deggendorf може да се прилага само на равнището на отделна държава членка. 
Комисията възнамерява да разясни този въпрос при текущия преглед на ОРГО за 2014 г.
Ако държава членка изпитва несигурност или среща затруднения да установи дали дадено предприятие е обект на 
неизпълнено разпореждане за възстановяване, тя може да се обърне към ГД „Конкуренция“ в контекста на взаим -
ното сътрудничество.
Препоръка 4 (a)
Комисията приема препоръката и вече я е изпълнена.
Комисията проучва качеството на работата на одитните органи по отношение на държавната помощ в различни 
одитни процедури: в основаните на риска одити от Комисията на работата, извършена от одитните органи, които 
включват проучване на методологията (включително контролни списъци), използвана от одитните органи за оди -
тите на системата и одитите на операциите; по време на повторната работа по одитите, вече извършени от одит -
ните органи, за да се провери обосноваността на докладваните резултати, или по време на ежегодната проверка 
на годишните доклади за контрола (ГДК), подадени до Комисията от одитните органи, с цел да се потвърди дали 
мнението, изразено от одитните органи, е надлежно обосновано въз основа на резултатите от одитите на систе -
мата и одитите на операциите.
В някои случаи Комисията вече препоръча на съответните одитни органи да разширят своите контролни списъци, 
за да обхванат по-добре проверката на държавната помощ. Комисията ще продължи да гарантира, че одитните 
органи използват подходящи контролни списъци.
Препоръка 4 (б)
Комисията не приема препоръката, тъй като тя противоречи на преследваните от нея цели чрез насоките, пре -
доставени на държавите членки през 2012 г., да не извършват систематичен повторен преглед на проектите, за 
които е било взето решение преди тази дата — като на държавите членки се оставя възможността да изпратят или 
да не изпратят уведомление — както и на целта и ` да осигури стабилност за държавите членки и бенефициентите 
по отношение на третирането на такива проекти.
Отговори на Комисията 88
Препоръка 4 (в)
Комисията приема препоръката и вече я изпълнява.
В контекста на изпълнението на плана за действие за държавната помощ Комисията вече работи въз основа на 
своите решения за държавна помощ, които се използват като казуси: например над половината от програмите на 
тематичните семинари (до момента са проведени такива за НИРД и енергетиката) се основават на конкретни слу -
чаи (реални решения за държавна помощ).
Службите на Комисията предоставят насоки и под формата на матрици, контролни списъци или бързи отговори 
на въпроси относно тълкуването, подадени от органите, предоставящи държавна помощ. Въпросите и отговорите 
служат като основа за публикуването на документи с често задавани въпроси.
Комисията ще продължи да актуализира насоките за всички съответни органи, включително програмните органи 
по ЕСИФ, ако развитието на нещата го налага.
Накрая, в наскоро приетото известие на Комисията относно понятието за помощ се дават допълнителни насоки 
относно това кога публичните разходи попадат в обхвата или извън обхвата на контрола на ЕС върху държавната 
помощ.
Препоръка 4 (г)
Комисията не приема препоръката, тъй като Регламентът за помощта de minimis  оставя възможност на държавите 
членки да изберат дали да създадат централен регистър за мониторинг на помощта de minimis , или да работят въз 
основа на други средства (например собствени декларации от бенефициентите).
Въпреки че централният регистър за помощта de minimis  е за предпочитане, член 6 от Регламента за помощта de 
minimis  не задължава държавите членки да имат такъв регистър и позволява прилагането на правилото за нат -
рупване с други средства (например въз основа на собствени декларации от бенефициентите). Възможността 
на държавите членки да избират е в съответствие с общия принцип, че държавите членки могат да решават 
относно най-подходящата за тях административна рамка. Комисията отбеляза също така отрицателната реак -
ция на няколко държави членки на идеята за задължителен регистър за помощта de minimis  в контекста на пър -
вата консултация за преразглеждането на Регламента за помощта de minimis . (http://ec.europa.eu/competition/
consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Препоръка 4 (д)
Комисията не приема препоръката, тъй като счита, че принципът Deggendorf може да се прилага само на равни -
щето на отделна държава членка. Комисията възнамерява да разясни този въпрос през текущия преглед на ОРГО за 
2014 г.
Ако държава членка изпитва несигурност или среща затруднения да установи дали дадено предприятие е обект на 
неизпълнено разпореждане за възстановяване, тя може да се обърне към ГД „Конкуренция“ в контекста на взаим -
ното сътрудничество.
129
Що се отнася до оценката на предварителните условия за държавна помощ, съгласно предвиденото в Регламента 
за общоприложимите разпоредби (РОР) тя трябва да се основава на трите критерия, определени в приложение XI 
към РОР . Спазването на правилата за държавната помощ през програмния период 2007—2013 г. само по себе си не 
е критерий за изпълнение.
Въпреки това Комисията ще продължи да осъществява мониторинг на всички проблеми, свързани със спазването 
на правилата за държавната помощ за всички държави членки и при необходимост ще предприеме подходящи 
действия.
Отговори на Комисията 89
Препоръка 5 (a)
Комисията приема препоръката.
Генералните директори на генералните дирекции, отговарящи за четирите европейски структурни и инвести -
ционни фонда, се събират редовно в комитета за спиране на плащанията поради неизпълнение на предварително 
условие. Настоящият подход, който е едновременно превантивен (с изпълнението на национални планове за 
действие за неизпълнение на предварителните условия) и корективен (със спиране на плащанията, когато е необ -
ходимо), ще продължи да се прилага стриктно и последователно.
Препоръка 5 (б)
Комисията приема препоръката.
Тя приема да следи капацитета на държавите членки да спазват правилата за държавната помощ въз основа на 
наличната информация в нейните бази данни, произтичаща по-специално от наличните одитни констатации.
Комисията ще използва резултатите от последващите действия с цел по-добро насочване на своите действия за 
мониторинг и обучение, които предлага на съответните програмни органи в държавите членки.

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni0441/uni0432/uni044A/uni0440/uni0436/uni0435/uni0442/uni0435 /uni0441 /uni0443/uni0441/uni043B/uni0443/uni0433/uni0430/uni0442/uni0430 Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm)   
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
Платени публикации: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Събитие Дата
Приемане на Меморандум за планиране на одита (МПО) / Начало на одита 12.11.2014
Официално изпращане на проектодоклада до Комисията (или друг одитиран 
обект)16.6.2016
Приемане на окончателния доклад след съгласувателната процедура 7.9. 2016
Получаване на официалните отговори на Комисията (или друг одитиран обект) на 
всички езици27.9. 2016
През последните няколко години Сметната палата 
установи значително неспазване на правилата, 
свързани с държавната помощ в областта на 
политиката за сближаване. Сметната палата 
и Комисията са разкрили нарушения на правилата за 
предоставяне на държавна помощ в много по-голяма 
степен отколкото държавите членки, което показва 
нуждата от по-висока осведоменост и непрекъсната 
подкрепа от страна на Комисията. За програмния 
период 2007—2013 г. базите данни на Комисията не 
позволяваха да се прави задоволителен анализ на 
грешките, свързани с държавната помощ, 
а извършваният от нея мониторинг не е довел до 
значително събиране на неправомерно отпусната 
държавна помощ.
Комисията е предприела действия за опростяване на 
приложимото законодателство в областта на 
държавната помощ и за насърчаване на 
подобряването на административния капацитет на 
държавите членки. За програмния период 
2014—2020 г. отговорността за изпълнението на 
мерките за държавна помощ е прехвърлена към 
държавите членки, което поражда риск от 
увеличаване на грешките, свързани с държавната 
помощ.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА