Специален доклад Ефективност на 
подпомагането 
на аквакултурите, 
предоставяно от 
Европейския фонд за 
рибарство BG 2014  г. № 10
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2014 г.
ISBN 978-92-872-0622-0
doi:10.2865/24616
© Европейски съюз, 2014 г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
BG 2014  г. № 10
Специален доклад Ефективност на 
подпомагането 
на аквакултурите, 
предоставяно от 
Европейския фонд за 
рибарство 
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)
02
 Съдържание
Точки
 Речник на термините и съкращенията
I–IX  Кратко изложение
1–14  Въведение
1–5 Аквакултурите в Европейския съюз
6–14  Политиката на ЕС по отношение на аквакултурите
6 Аквакултурите и общата политика в областта на рибарството (ОПОР)
7–8 Стратегията на Комисията за аквакултурите
9–14  Европейският фонд за рибарство
15–17  Обхват и подход на одита
18–69  Констатации и оценки
18–36  Мерките по ЕФР за подпомагане на устойчивото развитие на аквакултурите невинаги са 
били адекватно разработени и наблюдавани на ниво ЕС
18–19  ОПОР и ЕФР не предоставят достатъчно подробни данни относно съдържанието на мерките за 
подпомагане на устойчивото развитие на аквакултурите
20–22  Извършваната от Комисията проверка на националните стратегически планове и оперативни 
програми не е гарантирала систематично тяхното ориентиране към оптимизиране на ефективността 
на политиката в областта на аквакултурите
23–25  Комисията не е предоставила подробни насоки в областта на околната среда във връзка 
с аквакултурите
26–30  Комисията не е осигурила в достатъчна степен съпоставимост на данните относно цялостния 
напредък към постигане на целите на политиката за аквакултурите
31–34  Комисията е извършила малко уместни одити и оценки и е осигурила ограничен мониторинг
35–36  Резултатите от финансираните с публични средства проекти в областта на изследванията 
и иновациите не са изцяло оползотворени
37–54  Мерките за подпомагане на устойчивото развитие на аквакултурите не са добре 
разработени и приложени от държавите членки 
37–38  Липса на инициативи за подпомагане на аквакултурите в одитираните държави членки
39–40  Налице са слабости в процедурите за пространствено планиране и лицензиране 
03 Съдържание
41–42  Финансовата и икономическа криза е оказала значително въздействие върху сектора на 
аквакултурите
43–45  Националните стратегически планове не съдържат ясни цели за аквакултурите
46–48  Оперативните програми са засегнати от различни слабости
49–52  Държавите членки не са обърнали достатъчно внимание на политиките в областта на околната среда 
и здравето
53–54  Налице са сериозни неточности при отчитането на резултатите от някои държави членки
55–69  До момента мерките по ЕФР не са били достатъчно икономически целесъобразни при 
подпомагане на устойчивото развитие на аквакултурите
55–56  Не са били постигнати общите цели на ниво ЕС
57–58  Не са били постигнати общите цели на ниво държави членки
59-69  За значителен брой от одитираните проекти не е било вероятно да успеят да допринесат по 
икономически целесъобразен начин за постигане на целите
60–64 За устойчивото развитие е била отпусната ограничена и незадоволително насочена помощ
65–66  Очакваните резултати от проектите не са били постигнати или не са били проверени
67-69  До момента е налице недостатъчна икономическа целесъобразност
70–71  Новата обща политика в областта на рибарството и Европейският фонд за 
морско дело и рибарство (ЕФМДР) (от 2014 г.)
72–78  Заключения и препоръки
 Приложение I — Оборот на сектора на аквакултурите и подпомагане по ЕФР
 Приложение II — Извадка от одитирани проекти
 Приложение III — Резултати от одитирани проекти
 Отговори на Комисията
04
 Речник на термините 
и съкращенията
Аквакултури : Терминът „аквакултури“ се отнася до всички форми на отглеждане или култивиране на водни организми 
с помощта на техники, предназначени да повишат продукцията на организмите над естествения капацитет в естествената 
им среда. Организмите остават собственост на физическо или юридическо лице през целия етап на отглеждане или 
развъждане, включително при събирането на реколтата.
ЕФМДР : Европейски фонд за морско дело и рибарство.
ЕФР : Европейски фонд за рибарство.
Икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите : Ситуация, в която субсидирана операция е щяла 
да бъде изцяло или отчасти изпълнена и без безвъзмездната финансова помощ.
Интегрирано управление на крайбрежната зона : Интегрираното управление има за цел да координира прилагането 
на различни политики (като тези във връзка с аквакултурите, туризма и вятърната енергия) в крайбрежните зони, така че 
да се постигне устойчиво развитие на крайбрежието.
НСП : Национален стратегически план.
НТИКР : Научен, технически и икономически комитет по рибарство.
ОП: Оперативна програма.
ОПОР : Обща политика в областта на рибарството. Настоящият доклад се отнася до общата политика в областта на 
рибарството в периода до 2013 г. 
Пространствено планиране : Пространственото планиране, и по-специално морското пространствено планиране 
е процес, чрез който публичните органи анализират и определят пространственото и времевото разпространение 
на човешките дейности в морските райони с цел постигане на екологични, икономически и социални цели. То играе 
ключова роля за осигуряване на насоки и достоверни данни за местоположението на икономическите дейности, в т.ч. 
аквакултурите, като дава сигурност на инвеститорите, избягва конфликти и намира полезни взаимодействия между 
дейностите и околната среда, с крайната цел да се работи за устойчиво развитие.
Риби : За целите на настоящия доклад терминът „риби“ се отнася до всички риби, ракообразни и мекотели. 
РП: Рамкова програма.
Цел „Сближаване“ : Регионална цел за развитие на регионите на ЕС, в които брутният вътрешен продукт на глава от 
населението е по-малко от 75 % от средния размер за ЕС. 
EMAS : Схемата на ЕС за управление и одит в областта на околната среда (EMAS) представлява инструмент за управление, 
разработен от Европейската комисия за предприятия и други организации с цел оценка, докладване и подобряване на 
резултатите им в областта на околната среда ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
FAO : Организация на ООН за прехрана и земеделие.
LIFE : Финансов инструмент за околна среда (L’Instrument Financier pour l’Environnement).
SWOT : Силни страни / слабости / възможности / заплахи. 
05
 Кратко  
изложение
I
Всяка година ЕС произвежда около 1,3 млн. тона риба от 
аквакултури, а паричният оборот на сектора е в размер 
на 4 млрд. евро. Една от целите на общата политика 
в областта на рибарството (CFP) в периода до 2013 г. и на 
инструмента ѝ за финансиране — Европейския фонд за 
рибарство (ЕФР), е насърчаване на устойчивото развитие 
на аквакултурите. В тази връзка до май 2013 г. ЕФР е пре -
доставил над 400 млн. евро за финансиране на мерки за 
инвестиции в производството на аквакултури, както и за 
мерки в областта на околната среда и здравеопазването.
II
Сметната палата провери дали мерките по ЕФР са добре 
изготвени и приложени, както и дали са икономически 
целесъобразни. За тази цел тя извърши одит на разра -
ботването и прилагането на мерките за подпомагане 
от страна на Комисията и държавите членки, както и на 
проекти в държавите членки.
III
Сметната палата установи, че като цяло ЕФР не пред -
лага ефективна подкрепа за устойчивото развитие на 
аквакултурите.
IV
Сметната палата констатира, че на ниво ЕС мерките за 
подпомагане на устойчивото развитие на аквакултурите 
не са били разработени добре, нито са били предмет на 
задоволителен мониторинг. ОПОР и ЕФР не предоставят 
достатъчно ясна рамка за развитието на аквакултурите 
в периода до 2013 г. По отношение на наличието на 
насоки относно екологичната устойчивост Сметната 
палата установи, че за Натура 2000 са били предоста -
вени достатъчно такива насоки, но не и за въпросите от 
областта на рамковата директива за водите, рамковата 
директива за морска стратегия и директивата за оценка 
на въздействието върху околната среда. Това е допри -
несло за липсата на действия от страна на държавите 
членки по тези важни теми. Липсват задоволителни 
възможности за сравняване на данни за аквакултурите 
между различните източници в ЕС, а това затруднява 
оценяването на резултатите от прилаганите мерки в тази 
област. Комитетите за мониторинг на ЕФР не са изиграли 
значима роля в мониторинга на аквакултурите, липсвала 
е управленска информация, а резултатите от публично 
финансираните изследователски проекти в тази област 
не са били пълноценно използвани.V
На ниво държави членки мерките за подпомагане на 
устойчивото развитие на аквакултурите не са били добре 
разработени и изпълнени. Националните стратегически 
планове на държавите членки и оперативните програми 
не предоставят достатъчно ясна основа за подпомагане 
на аквакултурите, като не е изготвена и съгласувана 
стратегия за сектора. Липсата на подходящо простран -
ствено планиране и сложните процедури за лицензиране 
са допринесли за забавяне на устойчивото развитие. 
Налице са също така съществени неточности и мето -
дологически слабости в данните за производството на 
някои годишни доклади за изпълнение.
VI
Сметната палата установи, че до момента основните цели 
за растеж на аквакултурите не са били постигнати и от 
много години секторът е в застой. Финансовата и ико -
номическата криза без съмнение е допринесла значи -
телно за този застой поне в държавите членки, които са 
основни производители на аквакултури. Сметната палата 
констатира също така, че одитираните проекти в посете -
ните държави членки често са били предмет на незадо -
волителен подбор. С някои изключения при одитираните 
проекти често не се наблюдават очакваните резултати 
или икономическа целесъобразност, а самите проекти са 
допринесли в малка степен към растежа и заетостта.
VII
В заключение може да се посочи, че за периода до 2013 г. 
е налице неподходяща рамка на ниво ЕС и на ниво дър -
жави членки за практическото изпълнение на целите на 
ЕС във връзка с устойчивото развитие на аквакултурите, 
а предприетите мерки не са довели до задоволителни 
резултати.
VIII
Вследствие на това Сметната палата препоръчва на 
Комисията при прилагане на мерките за подпомагане на 
аквакултурите в рамките на новия Европейски фонд за 
морско дело и рибарство:
а) при одобряване на оперативните програми на дър -
жавите членки да прецени дали целите за устойчиво 
развитие на аквакултурите са реалистични и умест -
ни, както и дали финансирането е насочено към мер -
ки, които могат да доведат до постигане на целите;
Кратко изложение 06
б) при определяне на публичното финансиране да 
изготви насоки за съобразяване със съответните 
екологични фактори;
в) да следи, когато е необходимо, оперативните про -
грами на държавите членки да бъдат одобрявани 
само ако са подготвени подходящи национални стра -
тегии за развитието на сектора на аквакултурите;
г) да насърчи държавите членки да извършват под -
ходящо пространствено планиране и да опростят 
лицензирането и административните процедури за 
подпомагане на сектора на аквакултурите;
д) с оглед по-голяма точност и пълнота да подобри съ -
поставимостта на събраните от различни източници 
статистически данни във връзка с аквакултурите.IX
 Сметната палата препоръчва на държавите членки 
при прилагане на мерките за подпомагане на аква -
културите в рамките на новия Европейски фонд за 
морско дело и рибарство да:
а) подготвят и приложат съгласувани национални стра -
тегии за развитието на сектора на аквакултурите;
б) извършват подходящо пространствено планиране 
и да опростят лицензирането и административ -
ните процедури за подпомагане на сектора на 
аквакултурите;
в) гарантират, че публичното финансиране е приори -
тетно насочено към проектите, които в най-голяма 
степен допринасят за устойчивото развитие на аква -
културите и са икономически целесъобразни;
г) извършват по -стриктен мониторинг на проектните 
резултати чрез определяне и прилагане на подходя -
щи показатели.
Източник:  ЕСП.
07
 Въведение
Аквакултурите в Евро ­
пейския съюз
01 
Терминът „аквакултури“ се отнася до 
всички форми на отглеждане или култи -
виране на водни организми с помощта 
на техники, предназначени да повишат 
продукцията на организмите над ес -
тествения капацитет в естествената им 
среда. Организмите остават собственост 
на физическо или юридическо лице през 
целия етап на отглеждане или развъж -
дане, включително при събирането на 
реколтата.102 
Аквакултурите представляват една от 
дейностите за производството на риба2, 
като другата е уловът на свободно 
обитаващите риби. През 2011 година, 
по отношение на която са последните 
налични данни, ЕС е произвел приблизи -
телно 6 млн. тона риба, от които 1,3 млн. 
тона са от аквакултури. Както е показано 
на фигура 1 , годишното производство 
на риба в ЕС е в упадък от много години 
насам, от една страна, поради намаля -
ване на рибния улов, а от друга страна, 
поради стагнация на сектора на аквакул -
турите. 65 % от консумираната риба в ЕС 
е от внос.1 Член 3, буква г) от Регламент 
(ЕО) № 1198/2006 на Съвета 
от 27 юли 2006 г. за 
Европейския фонд за 
рибарство 
(OВ L 223, 15.8.2006 г., стр. 1).
2 В настоящия доклад 
терминът „производство на 
риба“ се използва, за да се 
посочи производството на 
всички риби, ракообразни 
и мекотели.
Производство на риба в ЕС (в тонове)
Източник:  Евростат.Фигура 110 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 г. 1996 г. 1997 г. 1998 г. 1999 г. 2000 г. 2001 г. 2002 г. 2003 г. 2004 г. 2005 г. 2006 г. 2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г.Улов
Аквакултури
08 Въведение
03 
Същинското производство на риби пред -
ставлява три четвърти от стойността на 
производството на аквакултури в ЕС3. 
В този сектор са заети приблизително 
80 000 работни места, а годишният 
оборот е в размер на 4 млрд. евро4. 
Поведението на потребителите в Европа 
по отношение на отглежданата в развъд -
ници риба варира в различните страни, 
като много потребители предпочитат 
уловена риба, която има и по -висока 
пазарна цена.
04 
Въпреки че в ЕС се отглеждат много 
видове риба, само няколко формират 
основната част от производството 
на аквакултури. Както е посочено 
във  фигура 1 , най -големите производи -
тели са Франция, Обединеното кралство, 
Гърция, Испания и Италия, които заедно 
представляват 77 % от стойността на 
оборота.05 
За разлика от стагнацията на аквакулту -
рите в ЕС, от много години световното 
производство на аквакултури е във въз -
ход. Между 2000  и 2011 г. общото про -
изводство почти се е удвоило от 32 млн. 
тона до 63 млн. тона (вж.  фигура 2 ), като 
почти 90 % от производството понасто -
ящем се намира в Азия. Аквакултурите 
вече са източник на около 40 % от све -
товното предлагане на риба за консума -
ция от човека.53 ФАО, The State of World 
Fisheries and Aquaculture  
(Състоянието на световното 
рибно стопанство 
и аквакултурите), Рим, 2012 г.
4 Съвместен изследователски 
център на Европейската 
комисия, The economic 
performance of the EU 
Aquaculture Sector  
(Икономическите резултати 
на сектора на аквакултурите 
в ЕС)(STECF 13-29), Брюксел, 
2013 г. (данни за 2011 г.).
5 ФАО, Global Aquaculture 
Production Statistics  
(Статистически данни за 
общото производство на 
аквакултури), 2011 г. (ftp://ftp.
fao.org/fi/news/GlobalAquacu
ltureProductionStatistics2011.
pdf).Таблица 1Производство в сектора на аквакултурите по видове и основни произвеждащи 
държави членки
Стойност на оборота (в млн. евро) за 2011 г.
Държава членка ОбщоЦипура 
и лавракСьомга Пъстърва СтридиМиди 
(Mussel)Миди 
(Clam)ШаранДруги 
видове
Франция 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Обединено кралство 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Гърция 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Испания 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Италия 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Общо 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Други държави 
членки23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
Общо за ЕС 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Източник:  Доклад на Съвместния изследователски център, „Икономическа ефективност на сектора на аквакултурите в ЕС“ 
(„The economic performance of the EU aquaculture sector“) ( НТИКР 13—29), 2013 г. (разликите се дължат на закръгляване).
09 Въведение
Световна тенденция в производството на аквакултури
Източник:  Евростат (ЕС-27); ФАО (Свят).
Източник:  ЕСП.Фигура 2Съпоставяне на производството на аквакултури в ЕС с производството в световен мащаб (1998 г. = 100 %)
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 г. 1999 г. 2000 г. 2001 г. 2002 г. 2003 г. 2004 г. 2005 г. 2006 г. 2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г.Свят
ЕС27

10 Въведение
Политиката на ЕС за 
аквакултурите
Аквакултурите и общата 
политика в областта на 
рибарството (ОПОР)
06 
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета 
определя целите на ОПОР за периода 
2002—2013 г. Основната цел на ОПОР , 
която се прилага също така по отноше -
ние на аквакултурите, е постановена 
в чл. 2 от регламента. Тя е да се „гаранти -
ра експлоатация на живите водни ресур -
си, която създава условия за необходи -
мата устойчивост както в икономически 
и екологичен план, така и от социална 
гледна точка“.
Стратегията на Комисията 
за аквакултурите
07 
През септември 2002 г. Комисията публи -
кува стратегия за устойчивото развитие 
на аквакултурите в Европа7. Стратегията 
има три основни цели:
а) да създаде сигурна и дългосрочна 
заетост и устойчив растеж;
б) да осигури на потребителите 
продукти с добро качество и да 
популяризира високи стандарти за 
здраве и хуманно отношение към 
животните;
в) да гарантира екосъобразна 
промишленост.
08 
През 2009 г. Комисията признава8, че 
производството на аквакултури в ЕС 
е в стагнация от 2002 г., което е в ярък 
контраст с високото ниво на растеж в останалата част от света, както и че са 
необходими значителни действия за по -
добряване на конкурентоспособността 
и за насърчаване на устойчивия растеж 
и управление. Тя изменя своята страте -
гия, но определя цели, които са сходни 
с тези от 2002 г.:
а) насърчаване на икономическата 
жизнеспособност;
б) гарантиране безопасността на 
храните, здравето на животните 
и хуманното отношение към тях;
в) отчитане на въздействието върху 
околната среда от аквакултурите.
Европейски фонд за 
рибарство
09 
Европейският фонд за рибарство (ЕФР)9 
е финансовият инструмент на ОПОР 
за периода 2007—2013 г.). ЕФР има пет 
приоритетни оси и общ бюджет в размер 
на 4,3 млрд. евро. За всяка ос са предви -
дени различни мерки. Предоставяното 
от ЕФР финансиране се разпределя по 
следния начин:
 οприоритетна ос 1: адаптиране на 
риболовния флот на Общността 
(1,2 млрд. евро);
 οприоритетна ос 2: аквакултури, 
риболов във вътрешни водоеми, 
преработка и пускане на пазара на 
продукти (1,2 млрд. евро);
 οприоритетна ос 3: мерки от общ инте -
рес (1,1 млрд. евро);
 οприоритетна ос 4: устойчиво 
развитие на риболовните зони 
(0,6 млрд. евро);
 οприоритетна ос 5: техническа помощ 
(0,2 млрд. евро).6 Регламент (ЕО) № 2371/2002 
на Съвета от 
20 декември 2002 г. относно 
опазването и устойчивата 
експлоатация на рибните 
ресурси в рамките на 
общата политика в областта 
на рибарството (ОВ L 358, 
31.12.2002 г., стр. 59).
7 COM(2002) 511 окончателен, 
от 19 септември 2002 г.
8 COM(2009) 162 окончателен, 
от 8 април 2009 г.
9 Регламент (ЕО) № 1198/2006. 
ЕРФ замества Финансовия 
инструмент за ориентиране 
на рибарството (ФИОР).
11 Въведение
10 
По този начин нито една ос не е специ -
ално посветена на аквакултурите. По оси 
1 и 2 обаче им се предоставят средства, 
а в рамките на ос 2 мярката за аквакул -
турите (мярка 2.1) е конкретно насочена 
към икономическата, екологичната и со -
циалната устойчивост на сектора и може 
да бъде използвана и за подпомагане 
на конкурентоспособността. Въз основа 
на данни, представени на Комисията от 
държавите членки, в  приложение I  се 
посочват планираните разходи по ос 2, 
както и сумата от 438 млн. евро за поети 
задължения по ЕФР за мярка 2.1 (аква -
култури) до края на май 2013 г. за общо 
5 826 проекта.
11 
Максималното финансиране от ЕФР 
за одобрен проект е в размер на 75 % 
от общите публични разходи в реги -
оните за сближаване10 и в размер на 
50 % в останалите региони. По този 
начин средствата от ЕС трябва да бъдат 
допълнени с друго публично финанси -
ране от държавите членки. Процентът 
на публичното участие (ЕС и държавите 
членки) за микропредприятията, малки -
те и средните предприятия в съответни -
те сектори може да достигне до 60 % от 
инвестиционните разходи за регионите, 
допустими по цел „Сближаване“, и до 
40 % за останалите региони11.12 
Мерките за аквакултури предоста -
вят финансиране от ЕФР за следните 
дейности12:
а) мерки за инвестиции в производ -
ството на аквакултури;
б) мерки за водната околна среда;
в) мерки за здравеопазване;
г) мерки за здравето на животните.
13 
По отношение на ЕФР като цяло прио -
ритетите на осите и мерките са опре -
делени от държавите членки в техните 
национални стратегически планове 
след диалог и консултации с Комисията. 
Основаните на тези планове нацио -
нални оперативни програми след това 
се представят от държавите членки на 
Комисията за проверка и одобрение под 
формата на решение. За всяка опера -
тивна програма се създава комитет за 
мониторинг, който следи изпълнението 
на програмата.
14 
В съответствие с регламента за прилага -
не на ЕФР държавите членки са длъжни 
също така да документират следните 
статистически данни във връзка с аква -
културите, подпомагани по ос 2:
 — тонажа, произведен от аквакулту -
рите, преработката и вътрешния 
риболов,
 — процента на проектите с производ -
ствени методи, щадящи околната 
среда (намаляване на отрицателно -
то въздействие или увеличаване на 
положителните ефекти),
 — увеличаването на оборота (в млн. 
евро).10 Региони с по -малко от 75 % 
от средния за ЕС БВП на 
глава от населението.
11 Приложение II към 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.
12 Член 28 от Регламент (ЕО) 
№ 1198/2006.
12
 Обхват и подход на одита
Източник: ЕСП.15 
Целта на одита беше да се отговори на 
следния въпрос: „ Предлага ли Европей -
ският фонд за рибарство ефективна 
подкрепа за устойчивото развитие 
на аквакултурите? “ За тази цел бяха 
формулирани няколко подвъпроса във 
връзка с модела и прилагането на мер -
ките на ЕС за подпомагане на аквакулту -
рите, както и с резултатите, постигнати 
с публично финансиране:
а) Подходящи ли са моделът и мони -
торингът на ниво ЕС на мерките по 
ЕФР за подпомагане на устойчивото 
развитие на аквакултурите?  За да 
е в състояние да отговори на този 
въпрос, Сметната палата проучи 
начина на разработване на мерките, 
както и ролята на Комисията в тях -
ното прилагане.
б) Подходящи ли са моделът и мони -
торингът на ниво държави членки 
на мерките по ЕФР за подпомага -
не на устойчивото развитие на 
аквакултурите? За да е в състояние 
да отговори на този въпрос, Смет -
ната палата проучи националните 
стратегически планове на държа -
вите членки, оперативните програ -
ми и свързаните с тях въпроси (в 
т.ч. пространственото планиране 
и лицензирането), както и начина на 
изпълнение на мерките.
в) Успял ли е ЕФР да бъде икономиче -
ски целесъобразен и да подпомогне 
устойчивото развитие на аква -
културите? За да е в състояние да 
отговори на този въпрос, Сметната 
палата проучи дали са били по -
стигнати общите цели, провери 
приноса на избраните проекти към 
устойчивото развитие и тяхното 
насочване, разгледа растежа, зае -
тостта и действителните резултати 
и провери данните за икономическа 
целесъобразност.16 
Одитът беше насочен към проекти, 
финансирани в периода между 2007 
и 2011 г. Той беше извършен в съответни -
те отдели на Комисията и в шест държа -
ви членки (Испания, Франция, Италия, 
Полша, Португалия и Румъния), които 
произвеждат повече от 50 % от аквакул -
турите и за които е предоставена повече 
от 50 % от бюджетната подкрепа по ЕФР 
в ЕС ( приложение I ).
17 
В държавите членки Сметната палата 
провери документацията във връзка 
с 60 проекта (вж.  приложение II ), а 31 от 
тях бяха посетени на място. Процедури -
те за подбор на проекти и действителни -
те проектни резултати бяха проверени 
и съпоставени спрямо целите на ЕФР . 
Особено внимание беше обърнато на 
процедурите на държавите членки за 
осигуряване на икономическа целесъо -
бразност при използването на публич -
ните средства и на устойчиво развитие 
на аквакултурите.

13
 Констатации  
и оценки
Мерките по ЕФР за подпо ­
магане на устойчивото 
развитие на аквакулту ­
рите невинаги са били 
адекватно разработени 
и наблюдавани на ниво ЕС
ОПОР и ЕФР не предоста ­
вят достатъчно подробни 
данни относно съдържа ­
нието на мерките за под ­
помагане на устойчивото 
развитие на аквакултурите
18 
Договорът предоставя на ЕС изключител -
на компетенция в областта на политиката 
на рибарство, но не и конкретно за аква -
културите. Въпреки това една от целите 
на ОПОР е да се въведат съгласувани 
мерки за подпомагане на аквакултурите13. 
ЕФР е създаден, за да „подпомага общата 
политика в областта на рибарството така, 
че да осигури експлоатация на живите 
водни ресурси и да подпомага аквакулту -
рата с цел осигуряване на икономическа, 
социална и екологична устойчивост“14. 
Приоритетна ос 2 на ЕФР предвижда 
финансов пакет за аквакултурите, рибо -
лова във вътрешни водоеми, както и за 
преработката и пускането на пазара на 
продуктите от риболова и аквакултурите.
19 
Регламентите за ОПОР и ЕФР не предоста -
вят допълнителни подробности относно 
съдържанието на съгласуваните мерки за 
аквакултури. По -специално определените 
на високо равнище цели за аквакулту -
рите не са трансформирани в конкретни 
мерки. Държавите членки не са били 
задължени да подготвят специфични 
планове, в които да се определя подроб -
но най -доброто използване на наличното 
финансиране с оглед на устойчивото 
развитие на аквакултурите. Установена 
е липса на солидна рамка за мониторинг 
и оценка с общи показатели за наблю -
дение на напредъка в изпълнението. В периода до 2013 г. нито тези регламенти, 
нито националните стратегически плано -
ве или оперативни програми, разгледани 
по-долу (вж. точки 43—48), не са устано -
вили достатъчно ясна рамка за устойчиво 
развитие на аквакултурите.
Извършената от Комисията 
проверка на националните 
стратегически планове 
и оперативни програми 
не е гарантирала систе ­
матично тяхното ориен ­
тиране към оптимизи ­
ране на ефективността на 
политиката в областта на 
аквакултурите
20 
Националните стратегически планове 
(НСП) обхващат целия сектор на рибар -
ството и съдържат кратко описание на 
аспектите от общата политика в облас -
тта на рибарството, в т.ч. приоритетите 
и целите. Следователно НСП трябва да 
съдържат, когато е уместно за държавата 
членка, приоритетите, целите и прибли -
зително изчисления размер на необхо -
димите публични финансови средства, 
по-специално по отношение на стратеги -
ята за устойчиво развитие на сектора на 
аквакултурите15. Комисията е задължена 
да оцени16 предложените от държавите 
членки оперативни програми (ОП), за 
да определи дали те са в съответствие 
с НСП и изискванията на ЕФР , включител -
но що се отнася до аквакултурите.
21 
Сметната палата установи, че Комисията 
е направила обширна оценка на съгла -
суваността между изискванията на ОП, 
НСП и ЕФР , в т.ч. в областта на аквакул -
турите. Като цяло тази оценка е била 
задълбочена и е послужила като база за 
преговорите с държавите членки, дове -
ли до окончателното приемане на ОП.13 Член 1, параграф 2 от 
Регламент (ЕО) № 2371/2002.
14 Член 4 от Регламент (ЕО) 
№ 1198/2006.
15 Член 15 от Регламент (ЕО) 
№ 1198/2006.
16 Член 17, параграф 5 от 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.
14 Констатации и оценки 
22 
Одитните констатации на Сметна -
та палата в държавите членки обаче 
установяват слабости в модела на НСО 
и ОП (вж. точки 43—47). Макар Сметната 
палата да признава, че при споделено 
управление Комисията и държавите 
членки имат конкретни отговорности, 
проверката от страна на Комисията на 
НСП и ОП не е обърнала достатъчно вни -
мание на тези слабости отчасти поради 
общия характер на НСП.
Комисията не е предос ­
тавила подробни насоки 
в областта на окол ­
ната среда във връзка 
с аквакултурите
23 
Устойчивата околна среда е една от 
целите на ЕФР при финансиране на 
мерките за аквакултури и също така 
представлява цел от стратегията на 
Комисията в сектора на аквакултурите. 
Мерките за водната околна среда са 
посочени като допустими за финанси -
ране от ЕФР дейности (вж. точка 12). 
В допълнение към ОПОР и ЕФР екологич -
ните аспекти на мерките за подпомагане 
на аквакултурите се оценяват според 
съответствието им на политиката на ЕС 
в областта на околната среда. Основните 
области на политика, които са засегнати, 
са представени в законодателството на 
ЕС, и по -специално в Рамковата дирек -
тива за водите17, в Рамковата директива 
за морска стратегия18, в Директивата за 
оценка на въздействието върху околна -
та среда19 и в Директивата за местооби -
танията („Натура 2000“)20. В контекста на 
толкова широкообхватно законодател -
ство на ЕС от голямо значение ще бъде 
да се предоставят насоки от Комисията 
за държавите членки и промишления 
сектор.24 
Така например Директивата за место -
обитанията задължава държавите член -
ки да вземат подходящи мерки в специ -
алните защитени територии по „Натура 
2000“ за предотвратяване на влошава -
нето на състоянието на естествените 
местообитания на видовете, както и на 
обезпокояването на видовете, за които 
са определени тези територии.
25 
Сметната палата установи, че Комисията 
в действителност е подготвила насоки, 
които държавите членки да използват 
при подпомагане на аквакултурите в зо -
ните по „Натура 2000“. Подобни насоки 
обаче не са били изготвени за нито една 
от директивите, посочени в точка 23. Ос -
вен това Комисията не е предоставила 
специфични указания относно мерките 
за водна околна среда в рамките на ЕФР . 
Тази липса на насоки е в разрез с целта 
на ЕФР за устойчивост на околната сре -
да, а освен това по време на одита беше 
констатирано, че в практиката ЕФР не 
е предоставял съществено подпомагане 
за устойчива околна среда (вж. точки 50 
и 51).
Комисията не е осигу ­
рила в достатъчна степен 
съпоставимост на данните 
относно цялостния напре ­
дък към постигане на 
целите на политиката за 
аквакултурите
26 
Държавите членки са длъжни да изпра -
щат на Комисията статистически данни 
относно годишното производство на 
аквакултури (като обем и стойност)21. На 
всеки три години се изпращат статис -
тически данни относно структурата на 
сектора на аквакултурите. Тези статисти -
ки се събират и проверяват от Евростат. 
Комисията по -скоро извършва монито -
ринг на тези данни, а не удостоверява 
тяхната точност.17 Директива 2000/60/EО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 
23 октомври 2000 г. за 
установяване на рамка за 
действията на Общността 
в областта на политиката за 
водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., 
стр. 1).
18 Директива 2008/56/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 17 юни 2008 г. за 
създаване на рамка за 
действие на Общността 
в областта на политиката за 
морска среда (ОВ L 164, 
25.6.2008 г., стр. 19).
19 Директива 85/337/ЕИО на 
Съвета от 27 юни 1985 г. 
относно оценката на 
въздействието на някои 
публични и частни проекти 
върху околната среда (ОВ 
L 175, 5.7.1985 г., стр. 40). 
Член 28 от регламента за 
ЕФР постановява, че 
помощта се предоставя 
единствено при спазването 
на някои стандарти относно 
оценката на въздействието 
върху околната среда.
20 Директива 92/43/ЕИО на 
Съвета от 21 май 1992 г. за 
опазване на естествените 
местообитания и на дивата 
флора и фауна (ОВ L 206, 
22.7.1992 г., стр. 7).
21 Регламент (EО) № 762/2008 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 9 юли 2008 г. 
за предоставянето от 
държавите членки на 
статистикa относно 
аквакултурите и за отмяна 
на Регламент (ЕО) № 788/96 
(OВ L 218, 13.8.2008 г., стр. 1).
15 Констатации и оценки 
22 Член 6 от Регламент (ЕО) 
№ 762/2008.
23 Гърция, Франция и Австрия.27 
Комисията счита, че като цяло статисти -
ческите данни относно производството 
са надеждни. Съществуват обаче несъот -
ветствия в представените от някои дър -
жави членки данни за структурата на сек -
тора на аквакултурите. Общият размер на 
съоръженията се докладва в хектари и в 
кубични метри. Според Евростат задъл -
жението за отчитане в кубични метри 
предизвиква затруднения в някои страни 
и може да ограничи сравнимостта на 
статистическите данни, изразени в тази 
стойност. Така например Франция и Гер -
мания, които са основни производители 
на аквакултури по показателя за обем, са 
посочили, че общият размер на техните 
съоръжения за аквакултури за 2011 г. 
е бил съответно 2 532 м3 и 10 611 м3, като 
са отчели обем на оборота (вж.  прило -
жение I ) в размер съответно на 283 хи -
ляди тона и 277 хиляди тона. С оборот от 
осем хиляди тона Португалия е отчела 
22 529 м3 общ размер на съоръженията.
28 
Държавите членки са задължени22 да 
изпращат на Комисията годишен мето -
дологичен доклад относно събирането 
на данни. Сметната палата отбелязва, че 
повечето държави членки не са изпра -
щали тези доклади всяка година. Това 
забавя валидирането на статистическите 
данни от Евростат и създава несигур -
ност относно качеството на съответната 
статистическа информация. Освен това 
три държави членки23 са предоставили 
данни за 2011 г. със закъснение от три 
до пет месеца след крайния срок, който 
е бил до 31 декември 2012 г.29 
Някои държави членки квалифицират 
като поверителни данните от произ -
водството на аквакултури за конкретни 
видове риби. Това се дължи на концен -
трирането на сектора на аквакултурите 
и на възможността за идентифициране 
на чувствителна в пазарно отношение 
информация за конкретни производи -
тели. В таблицата по -долу е показано, че 
осем държави членки са предоставили 
данните за производство на аквакулту -
ри като поверителни (с изключение на 
рибарниците и развъдниците) за 2011 г., 
а някои държави членки все още не са 
изпратили необходимата информация. 
Тази ситуация възпрепятства Евро-
стат да публикува обобщени данни за 
ЕС-27 и по този начин намалява публич -
но достъпната информация относно 
тенденциите и развитието на сектора 
(вж.  таблица 2 ).
16 Констатации и оценки 
Стойност на производството на аквакултури в ЕС
Евро
Географска зона/
година2008  г. 2009  г. 2010  г. 2011  г.
ЕС -27 3 407 134 614 3 219 102 127 Не е приложимо Няма данни
ЕС -25 3 372 465 092 3 182 599 297 Не е приложимо Няма данни
ЕС -15 3 114 534 138 2 988 571 787 Не е приложимо Няма данни
Белгия 667 767 4 034 596 Поверителна информация Поверителна информация
България 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Чешка република 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Дания 98 276  272 88 240 305 Поверителна информация Поверителна информация
Германия 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Поверителна информация
Естония 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Ирландия 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Гърция 369 913 151 397 790 833 Не е приложимо 453 062  003
Испания 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Франция 691 603 892 697 964 760 Поверителна информация Няма данни
Италия 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Кипър 33 144  550 16 463 500 20 319 860 Не е приложимо
Латвия 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Литва 6 635 949 6 654 996 Поверителна информация Поверителна информация
Унгария 30 324 26 451 27 164 30 293
Малта 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Нидерландия 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Австрия 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Поверителна информация
Полша 73 284 926 76 372  905 Не е приложимо Поверителна информация
Португалия 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Румъния 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Словения 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Поверителна информация
Словакия 2 749  143 1 765  838 Поверителна информация 2 420 531
Финландия 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Поверителна информация
Швеция 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Обединено кралство 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Източник: Евростат.Таблица 2
17 Констатации и оценки Таблица 324 Решение 2005/629/ЕО на 
Комисията от 
26 август 2005 г. относно 
създаването на Научен, 
технически и икономически 
комитет по рибно 
стопанство (ОВ L 225, 
31.8.2005 г., стр. 18).30 
Независимо от Евростат Научният, 
технически и икономически комитет по 
рибарство (НТИКР24) също проверява д 
анните във връзка с аквакултурите, като 
използва рамката за събиране на данни, 
в която държавите членки събират 
социално -икономическа информация за 
стопанствата, производители на аква -
култури. Съществуват значителни разли -
чия между данните на Евростат и НКИТР 
за производство на аквакултури. Това 
е показано в  таблица 3 , която съпос -
тавя стойностите, отчетени през 2009 г. 
за одитираните държавите членки. Тези 
разлики могат да се обяснят с различни -
те методологически подходи, изисквани 
от различните видове правни норми при 
събиране на данните, но не са изцяло 
обяснени и уравнени нито от Евростат, 
нито от НТИКР .
Съпоставяне на данните на Евростат и НТИКР за 2009 г.
Производство на аквакултури за 2009 г.
 Евростат Доклад на НТИКР Разлики Разлики в  проценти
в хиляди евро в тонове в хиляди евро в тонове в хиляди евро в тонове в хиляди евро в тонове
Испания 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11 % 0 %
Франция 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9 % -12 %
Италия 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Полша 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16 % -6 %
Португалия 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9 % 8 %
Румъния 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Източници: Статистически данни за производство на аквакултури на Евростат. Доклад на JRC: „Economic Performance of the EU 
Aquaculture Sector“ („Икономически постижения на сектора на аквакултурите в ЕС“) (STECF -OWP-12-03, 2012 г.).
18 Констатации и оценки 
Комисията е извършила 
малко уместни одити 
и оценки и е осигурила 
ограничен мониторинг
31 
Регламентът за ЕФР изисква от държа -
вите членки да изпращат на Комисията 
междинни доклади за оценка25 относно 
техните ОП. Тези оценки биха могли 
да предоставят полезна информация 
относно изпълнението на мерките в об -
ластта на аквакултурите и да позволят 
предприемането на корективни дейст -
вия. Сметната палата установи обаче, че 
на практика нивото на предоставената 
информация конкретно за аквакултури -
те е недостатъчно.
32 
По време на извършване на одита само 
седем проекта за аквакултури са били 
обхванати от изискваните от Регламента 
за ЕФР26 одити на място на Комисията. 
Поради тази недостатъчна извадка от 
проекти не е възможно формулирането 
на заключения на ниво държави членки 
или на ниво ЕС относно ефективното 
функциониране на системите. Тези 
проверки представляват одити на съ -
ответствието и не целят да предоставят 
информация относно въздействието на 
финансирането от ЕС върху устойчивото 
развитие на аквакултурите.
33 
Междинните оценки на държавите член -
ки относно техните ОП са били изпрате -
ни на Комисията, която е наела услугите 
на експерт за изготвяне на консолиди -
рано обобщение. Тези междинни оценки 
и консолидираното обобщение се от -
насят до аквакултурите, а Комисията не 
е пристъпила към допълнителен анализ 
на оценките с цел да определи дали мер -
ките за подпомагане на аквакултурите са 
били подходящи.34 
Представител на Комисията участва 
в работата на мониторинговите комите -
ти на държавите членки за ЕФР в качест -
вото си на консултант. Тези комитети 
обаче са успели да посветят само малка 
част от своята дейност на въпросите, 
свързани с аквакултурите.
Резултатите от финанси ­
раните с публични сред ­
ства проекти в областта 
на изследванията и ино ­
вациите не са изцяло 
оползотворени
35 
В част 3.1 от стратегията на Комисията 
за аквакултурите за 2009 г.27 се посочва, 
че устойчивото развитие на аквакулту -
рата следва да се подпомага от пости -
жения в изследванията и иновациите, 
както и че е от ключово значение този 
вид подпомагане да продължи да бъде 
засилвано.
36 
Докато значителни средства са отпусна -
ти за програма LIFE28 и за изследовател -
ски дейности, както е посочено в  каре 1 , 
по време на одита беше констатирано, 
че Комисията не се е възползвала 
в достатъчна степен от техните резул -
тати, за да подготви цели и насоки във 
връзка с аквакултурите (по въпроси като 
изхвърлянето на отпадъци и химикали, 
местоположението на стопанствата 
и въздействието от изпускането на риби) 
(вж. точки 23—25).25 Член 49, параграф 3 от 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.
26 Член 72 от Регламент (ЕО) 
№ 1198/2006.
27 COM(2009) 162.
28 LIFE е финансовият 
инструмент на ЕС за 
околната среда. Под прякото 
управление на Комисията 
той финансира 
демонстрационни проекти 
за околната среда 
в различни сектори на 
дейност. По него се 
финансират също така 
и проекти за опазването на 
природата.
19 Констатации и оценки 
Изследователски проекти и проекти по LIFE
Сметната палата отбеляза, че 14 млн. евро са били отпуснати за 18 проекта по програма LIFE в областта на аквакул -
турите. Основните засегнати теми са управлението на крайбрежните зони, екосистемите, зоните по „Натура 2000“ 
и устойчивите морски аквакултури.
Сметната палата констатира също така, че 77 изследователски проекта във връзка с аквакултурите са получили 
общо 158 млн. евро по шестата рамкова програма (РП). В този случай основните засегнати теми са превенцията на 
заболяванията, храненето на рибите, изкуствената селекция, хуманното отношение към рибите, биологичният по -
тенциал за нови видове, безопасността и качеството на продуктите от аквакултури, както и опазването на околната 
среда.
Проекти в областта на пространственото планиране за аквакултури
Един проект по LIFE се е отнасял до пространствено планиране посредством система, основана на географската 
информационна система (ГИС) (350 000 евро финансиране). Един проект по РП също се е отнасял до тази тема 
(705 000 евро финансиране), по -специално до дълбоководните аквакултури.
Проекти в областта на контрола и премахването на болестите в аквакултурите
Осем проекта по РП са подпомогнати в тази област (общо финансиране в размер на 12 млн. евро). Тези проекти са 
насочени основно към контрол на патогените и паразитите, както и към превенцията на заболяванията.
Проекти в  областта на системите за мониторинг на околната среда и  мерките за водна околна среда
Два проекта по програма LIFE са подпомогнати в тази област (общо финансиране в размер на 584 000 евро), като 
акцентът е поставен върху изготвянето на препоръки за управлението на водите, развитието на аквакултурите 
и намаляване на тяхното въздействие. Осем проекта по РП (общо финансиране в размер на 5 млн. евро) са насоче -
ни към изучаване на проблемите във връзка с интензивното отглеждане, опазването на водите и отводняването, 
както и разрушаването на местообитанията.Каре 1
20 Констатации и оценки 
Мерките за подпомагане 
на устойчивото разви ­
тие на аквакултурите не 
са добре разработени 
и приложени от държа ­
вите членки
Липса на инициативи за 
подпомагане на аквакул ­
турите в одитираните дър ­
жави членки
37 
В съобщението на Комисията относно из -
граждането на устойчиво бъдеще за аква -
културата се посочва, че държавите член -
ки следва да вземат мерки за улесняване 
на развитието на бизнеса и намаляване 
на административната тежест, произтича -
ща от националните разпоредби, особено 
чрез опростяване на процедурите за 
лицензиране на аквакултурата.2 
Мерките за опростяване на процедурите следва да са насочени към задълженията 
и координирането на органите, отговор -
ни за лицензирането и мониторинга на 
съответствието в сектора на аквакул -
турите (напр. във връзка с функциони -
рането на зоните с аквакултури и при -
ложимите ветеринарни и екологични 
изисквания).
38 
Сметната палата провери дали посетени -
те държави членки са установили страте -
гия за развитието на аквакултурите, коя -
то да включва подобни мерки. Сметната 
палата установи,че липсва съгласувана 
стратегия за развитието на аквакултури -
те във всички посетени държави членки. 
Развитието е било възпрепятствано и от 
сложните административни процедури 
на ниво държави членки, включително 
заради участието на различни органи 
в лицензирането и контрола на сектора 
(напр. във Франция и Италия). Въпреки 
това налице са и примери на добри прак -
тики, както е показано в  каре 2 .29 Раздел 5.2 от 
COM(2009) 162 окончателен.
Примери за различни административни практики във връзка с пространстве ­
ното планиране и процедурите за лицензиране
В Италия бавният и усложнен процес за издаване на лицензи заедно с неясните критерии за предоставяне на 
нови концесии възпрепятстват развитието на аквакултурите. В резултат на това процедурите за морски концесии 
и други разрешителни в сектора на аквакултурите в Сицилия би трябвало да са с продължителност от 150 дни, но 
на практика могат да отнемат няколко години. При два от одитираните проекти този период реално е бил в размер 
на пет години. Съществува общ проблем с достъпа до морските концесии, който е довел до завеждането на дело за 
нарушение от Комисията срещу Италия с мотива, че настоящите притежатели на концесии са имали несправедливо 
предимство пред новите заявители.
Поради сложността на подготвянето на досиетата във Франция срокът, необходим за вземане на решение, е много 
дълъг. По отношение на включените в извадката проекти вземането на решения е отнело повече от една година, 
а в един от случаите дори две години.
Район за развъждане на ракообразни в Португалия е бил само частично използван, тъй като поради липса на обра -
тни разпоредби притежателите на лицензи са ги запазвали, без в действителност да експлоатират концесиите. Това 
е затруднило развитието на подобни райони.
В Андалусия (Испания) органите са създали възможност за „обслужване на едно гише“ по отношение на стопански -
те дейности в сектора на аквакултурите. Заявителите на проекти са били подпомагани в процеса на кандидатства -
не за финансиране по ЕФР и за получаване на лицензи от различните национални и местни служби. По отношение 
на включените в извадката проекти срокът за вземане на решения е бил средно пет месеца.Каре 2
21 Констатации и оценки 
Налице са слабости 
в процедурите за прос ­
транствено планиране 
и лицензиране
39 
Аквакултурите се отглеждат в крайбреж -
ни и вътрешни води на територията на 
ЕС. Обикновено собствеността върху 
тези води принадлежи на публичните 
органи, които ги отстъпват с концесии 
или лицензи на стопанските субекти 
в сектора на аквакултурите. Много често 
е налице конкуренция за използването 
на тези водни райони с други потре -
бители  — например туристическата 
индустрия и традиционния риболовен 
сектор. Анализирането и планирането 
на използването на морските зони е от 
съществено значение за постигане на 
икономическите, екологичните и соци -
алните цели. Въпросът за подходящо 
пространствено планиране и предос -
тавяне на лицензи, за което отговарят 
държавите членки, е следователно 
ключов фактор за устойчивото развитие 
на аквакултурите и за ефективността 
на разходите по ЕФР за подпомагане 
на това развитие. В своята стратегия за 
аквакултурите от 2009 г. и в стратегиче -
ските си насоки30 за устойчиво развитие 
на аквакултурите Комисията утвържда -
ва този фактор, като приканва всички 
държави членки да разработят системи 
за морско пространствено планиране, 
в които да признаят изцяло страте -
гическата важност на аквакултурите. 
Подобни системи ще помогнат на потен -
циалните заявители да развият своите 
проекти. Предоставяните от държавите 
членки лицензи на стопанските субекти 
в сектора на аквакултурите уточняват 
основни параметри като:
 — използваната водна зона;
 — продължителността и бенефициента 
на лиценза; — какъв вид дейност от сектора на 
аквакултурите е разрешена (видове 
риба, тип на съоръженията);
 — изисквания във връзка с околна -
та среда и общественото здраве 
(максимална гъстота на отглеждане, 
условия във връзка с изхранването 
и ветеринарните лечения, изисква -
ния за качество на водата).
40 
Сметната палата установи като цяло, 
че необходимото за аквакултурите 
пространствено планиране е било 
незадоволително в посетените по време 
на одита държави членки и региони. 
Морско пространствено планиране за 
подпомагане на аквакултурите не е било 
извършено в Румъния и Полша и все 
още е в процес на разработване в Гали -
сия (Испания) и Португалия. Липсата на 
планиране на достъпа до пространство 
води до ограничаване на възможност -
ите за развитие на стопанска дейност 
в сектора на аквакултурите и не води до 
разрешаване на конфликтите с другите 
видове дейности. Лошото пространстве -
но планиране, особено в комбинация 
със сложните процедури за лицензира -
не, затруднява устойчивото развитие 
на аквакултурите. В  каре 2  са описани 
някои от последствията.30 COM(2013) 229 окончателен, 
от 29 април 2013 г.
22 Констатации и оценки 
31 Съображение 17 от 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.
32 Член 15 от 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.Финансовата и икономиче ­
ска криза е оказала значи ­
телно въздействие върху 
сектора на аквакултурите
41 
Националните стратегически планове 
и оперативните програми на държавите 
членки са изготвени, преди финансова -
та и икономическа криза сериозно да 
засегне бизнес средата в Европа. Както 
и при други стопански дейности (според 
докладите от органите и заявителите 
на проекти), кризата е оказала същест -
вено въздействие върху инвестициите 
и решенията за финансиране в сектора 
на аквакултурите. Тъй като потенци -
алните бенефициенти на ЕФР често са 
малки предприятия, които трябва да 
осигурят между 40  и 60 % от общите ин -
вестиционни разходи, трудностите при 
достъпа до финансиране и банковите 
гаранции са усложнили разработването 
на проекти (от посетените в рамките 
на одита страни в това отношение са 
засегнати най -вече Испания, Португалия 
и Румъния). Една от характеристиките 
на сектора на аквакултурите създава 
допълнителна нужда от финансиране  — 
обикновено съществува голяма нужда 
от оборотен капитал за придобиване на 
млади рибни запаси, както и за послед -
ващото им изхранване и отглеждане, 
преди да достигнат достатъчен размер 
за пускане в продажба.42 
Финансовата криза вероятно е причина 
за засилване на тенденцията на държа -
вите членки за насочване на помощта 
по ЕФР към съществуващите предпри -
ятия в сектора на аквакултурите и към 
проекти, които са били оперативни 
преди вземането на решение за отпус -
кане на подпомагане (напр. в Италия и в 
Полша) (вж. точка 62). Подобни проекти 
имат по -големи шансове за успех, а това 
намалява риска за съответната държава 
членка от неусвояване на средствата 
от ЕС. Тази практика обаче е осигурила 
ограничено финансиране за нови или 
иновативни проекти.
Националните стратегиче ­
ски планове не съдържат 
ясни цели за аквакултурите
43 
Националните стратегически планове 
(НСП) на държавите членки определят 
приоритетите и целите на ЕФР за при -
лагане на общата политика в областта 
на рибарството31. Всеки НСП следва да 
съдържа оценка на публичните финан -
сови средства, които са необходими или 
се предвиждат за постигане на целите, 
засягащи устойчивото развитие на 
сектора на аквакултурите32. Сметната па -
лата счита, че НСП, посочващи ясни цели 
и необходимите финансови средства, 
биха били добра основа за мерките за 
подпомагане на аквакултурите.
44 
Въпреки това нито един от одитирани -
те национални стратегически планове 
не е съдържал оценка на размера на 
публичните финансови ресурси, необ -
ходими за мерките за подпомагане на 
аквакултурите.
23 Констатации и оценки 
45 
Сметната палата установи, че НСП са 
съдържали описание на националния 
сектор на аквакултурите и цели за 
развитието на този сектор. Тези цели са 
варирали в различните държави членки, 
но са били общи по своето естество и са 
обхващали теми като диверсификацията 
и увеличеното производство, опазва -
нето на околната среда и общественото 
здраве, както и пазарното развитие. 
Съчетанието на общо определени цели 
и липсата на оценка на необходимите 
публични ресурси са довели до неясно -
та в одитираните стратегии на НСП за 
аквакултурите.Оперативните програми 
са засегнати от различни 
слабости
46 
Оперативните програми (ОП) на дър -
жавите членки разпределят наличните 
финансови средства от ЕФР между прио -
ритетните оси и излагат (по -подробно/с 
повече детайли от НСП) какви мерки 
следва да се предприемат за постига -
нето на целите. Определени са целеви 
нива, включително конкретни цели за 
развитието на сектора на аквакултурите. 
Държавите членки могат да предло -
жат изменения на ОП, за да адаптират 
целите в светлината на изменящите се 
обстоятелства, пред които са изправени 
риболовният сектор или секторът на 
аквакултурите (вж. точка 58 относно 
проблемите във връзка с тези целеви 
нива).
47 
Въпреки че ОП са предоставили рамка 
за общото прилагане на ЕФР , Сметната 
палата установи наличието на слабости 
във всички посетени държави членки 
във връзка с дейностите за подпомагане 
на аквакултурите (вж.  каре 3 ).
Примери за слабости в оперативните програми във връзка с аквакултурите
В Румъния въпросът с морските аквакултури не е бил разглеждан при изпълнение на ОП, въпреки че е бил опреде -
лен като приоритет в НСП. По този начин, въпреки че проблемите с морските аквакултури са били известни преди 
изготвянето на ОП, те не са били преодолени по време на програмния период. В допълнение е установена липса на 
приоритизиране на мерките за подпомагане на аквакултурите.
В НСП и ОП в Италия са идентифицирани значими пречки за развитието на аквакултурите (включително липса на 
планове за управление на крайбрежието, както и несигурност относно концесиите). В ОП обаче не са посочени 
конкретни действия за тяхното преодоляване. Липсват целеви нива за подобряване на качеството на продуктите 
по отношение на околната среда, безопасността на храните и търговията, като например екологично сертифицира -
не и регистриране по EMAS, насърчаване на нови пазарни ниши и улесняване на консолидирането и развитието на 
микро- и малки предприятия.
В Полша ОП е била изменена през 2011 г., но показателите са останали същите. Въпреки че е било известно, че нито 
една от определените в ОП цели за аквакултурите не е била постигната, оперативната програма не е била изменена 
с оглед адаптиране на прекалено оптимистичните прогнози към реалните стойности.Каре 3
24 Констатации и оценки 
48 
Макар да съществуват специфични цели 
за заетостта и производството, понякога 
липсват действия по други цели на ЕФР . 
Освен това усилията за приоритизи -
ране на разходите или за осигуряване 
на икономическа целесъобразност на 
ниво проекти са били незначителни. 
Системите за мониторинг на ефектите от 
извършените разходи и за коригиране 
на вероятните отрицателни тенденции 
са били незадоволителни. Понякога ос -
новната финансова мярка е била просто 
че средствата са били отпуснати.
Държавите членки не са 
обърнали достатъчно 
внимание на политиките 
в областта на околната 
среда и здравето
49 
При аквакултурите има риск от живо -
тински болести и зарази, както и взаи -
модействие с морската среда. Рибите, 
които се отглеждат в ограничени 
пространства, трябва да бъдат изхран -
вани, а това може да доведе до изхвър -
лянето на някои хранителни остатъци 
и отпадни води. Фактът, че рибите се 
отглеждат в сравнителна близост една 
до друга, увеличава разпространението 
на инфекции и болести, както и нуждата 
от ветеринарни лечения. Разпростране -
нието на инфекциите и болестите може 
да доведе до загуби на отглежданите 
рибни запаси, като едновременно с това 
представлява и заплаха за дивите риби. 
Загуби в рибните запаси се получават и в 
случай на изпускане на риби, а получе -
ното вследствие на това размножаване 
с диви риби води до прехвърляне на 
генотип, който може да измени характе -
ристиките на дивите популации.50 
С оглед на устойчивото развитие на 
аквакултурите и едновременното опаз -
ване на морската среда тези рискове 
следва да бъдат анализирани и овладе -
ни. Съществуват подробни законодател -
ни изисквания за ветеринарния контрол 
на дейностите по отношение на аквакул -
турите33. Въпреки че по ЕФР се отпуска 
финансиране за опазване на околната 
среда и общественото здраве и здра -
вето на животните, с изключение на 
Полша нито една от посетените държави 
членки не е одобрила проекти в тези 
области. Освен това липсват насоки за 
въпросите, свързани с околната среда 
(вж. точки 23—25).
51 
Регламентът за прилагане на ЕФР за -
дължава държавите членки34 да водят 
отчет за проектите с щадящи околната 
среда методи на производство (намаля -
ване на отрицателните въздействия или 
засилване на положителните ефекти). 
Сметната палата установи, че финанси -
раните по ЕФР мерки за аквакултурите 
в посетените държави членки не са 
съобразени в достатъчна степен с тези 
аспекти. По -голямата част от финансира -
нето е насочена към мерки за поддържа -
не на производството. За допустимостта 
на проектите за финансиране рядко са 
използвани критерии за подбор във 
връзка с рисковете за здравето и за 
околната среда. Освен това държавите 
членки не са определили достатъчен 
брой измерими показатели (във връзка 
например с изхвърлянето на отпадъчни 
води и химикали, местоположението на 
стопанствата и въздействието от изпус -
кането на риби), основани на надеждни 
данни за въздействието върху водната 
околна среда на специфичните практики 
на аквакултурите.
52 
Вследствие на това не е било възмож -
но да се установи дали въздействията 
върху околната среда са действителни 
и значими спрямо съответното публично 
финансиране (вж.  каре 4 ).33 Например Директива 
2006/88/EО на Съвета от 
24 октомври 2006 г. относно 
ветеринарномедицинските 
изисквания за аквакултури 
и продукти от тях и за 
предотвратяване и борба 
с някои болести по водните 
животни (OВ L 328, 
24.11.2006 г., стр. 14).
34 Регламент (EО, Евратом) 
№ 498/2007 на Комисията от 
26 март 2007 г. относно 
определянето на подробни 
правила за прилагането на 
Регламент (ЕО) № 1198/2006 
на Съвета за Европейския 
фонд за рибарство (OВ L 120, 
10.5.2007 г., стр. 1).
25 Констатации и оценки 
Налице са сериозни неточ ­
ности при отчитането на 
резултатите от някои дър ­
жави членки
53 
Годишните доклади за изпълнение на 
ЕФР , изготвяни от държавите членки, 
трябва да включват статистически 
данни относно мониторинга и да бъдат 
обсъдени и одобрени от мониторинго -
вия комитет35 преди изпращането им 
на Комисията. Те съдържат последните 
финансови данни относно изпълнението 
на проектите и обикновено показатели -
те относно производството и заетостта. 
За получаване на обобщена картина на 
резултатите от мерките на ЕФР за подпо -
магане на аквакултурите на ниво държа -
ва членка и на ниво ЕС е от съществено 
значение тези доклади да бъдат с точни 
данни.54 
Сметната палата установи наличието на 
значителни неточности и методологични 
слабости в някои годишни доклади за 
изпълнението, които са възпрепятства -
ли извършването на надеждна оценка на 
предоставяното по ЕФР подпомагане за 
аквакултурите (вж.  каре 5 ).35 Член 59, буква и) от 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.Примери за липса на фокус върху въпросите от областта на околната среда
Съгласно данните от испанския доклад за изпълнение на ЕФР за 2011 г. само четири от общо 604 проекта, одобре -
ни по мярка 2.1, са прилагали сертифицирани системи за управление на околната среда. Заявителите на проекти 
са изготвяли проучвания за въздействието върху околната среда или дори обикновени декларации за липса на 
въздействие, които след това са проверявани от компетентните органи. Като се има предвид обаче малкият брой 
заявления, управлението на околната среда не е било използвано като критерий за подбор при вземането на ре -
шения за финансиране по ЕФР .
Оперативната програма в Италия съдържа цел за прилагане на процедури за екологично сертифициране и реги -
стриране по EMAS. Екологичното сертифициране обаче не е целева част от процедурата на подбор, а въздействия -
та върху околната среда не са били предварително оценени по подходящ начин. Освен това са установени сла -
бости в мониторинга на действителното въздействие от проектите върху околната среда. В Сицилия проверката 
относно това дали е била извършена задължителната оценка на въздействието върху околната среда не е предста -
влявала предварително условие за одобряване на финансирането по ЕФР .
В Румъния само три от общо 100 точки са били определени за екологичния критерий на етап подбор. За 32,5 % от 
финансираните по ЕФР проекти е определено, че имат щадящо околната среда производство. Липсвало е обаче 
определение на проект „щадящ околната среда“. Проектите, които са прилагали „обичайните добри земеделски 
практики“, също са били приемани за щадящи околната среда. В допълнение, с изключение на проектите от произ -
водители на биологични продукти, не е имало проекти, които да са кандидатствали за екологично сертифициране.Каре 4
26 Констатации и оценки 
Неточности и методологични слабости в годишните доклади за изпълнение 
и в други източници на статистически данни
Във Франция органите са се фокусирали върху процента на отговорилите на статистически проучвания пред -
приятия, занимаващи се с аквакултури (60 %), без да гарантират, че тези предприятия представляват поне 90 % 
от общото производство като обем, както се предвижда от съответния регламент36. Това е засегнало точността на 
показателите за годишно производство. Основният показател, прилаган от френските органи във връзка с изпъл -
нението на мерките за подпомагане на аквакултурите, се е отнасял по -скоро до използваните бюджетни кредити, 
отколкото до постигнатите резултати.
В Испания и Румъния производството на аквакултури, представено в годишните доклади за изпълнение, се е ос -
новавало на прогнозните изчисления на бенефициентите в момента на подаване на първоначалните заявления 
за подпомагане. Стойностите, отчетени като действителните резултати от производството, не са се основавали на 
нито едно реално измерване на производството и поради това не са били достоверни.
В Италия действителните стойности са включени за първи път едва в годишния доклад за изпълнението за 2012 г. 
Освен това годишният размер на производството на аквакултури, посочен в докладите за изпълнение на ЕФР , зна -
чително се различава от този, отчетен от Евростат. Например за 2011 г. производството на аквакултури, отбелязано 
в годишния доклад за изпълнение, е в размер на 424 905 тона, докато същото производство в данните на Евростат 
е с размер 164 127 тона.
В Полша показателите за резултати, включени от бенефициентите в окончателните доклади за изпълнение на 
проектите, не са били предмет на мониторинг от националните органи. Следователно показателите за резултати 
относно аквакултурите, представени в годишните доклади за изпълнение по ЕФР , не са били проверени в доста -
тъчна степен.
36 Член 3 от Регламент (ЕО) № 762/2008.Каре 5
27 Констатации и оценки 
До момента мерките по 
ЕФР не са били доста ­
тъчно икономически 
целесъобразни при под ­
помагане на устойчи ­
вото развитие на 
аквакултурите
Не са били постигнати 
общите цели на ниво ЕС
55 
Стратегията на Комисията от 2002 г.37 има 
за цел да създаде сигурна и дългосрочна 
заетост (между 8 000 и 10 000 допълни -
телни работни места) в периода 2003—
2008 г., по -специално в зависещите от 
риболова региони. Тази цел има четири 
основни компонента: увеличаване на 
нивото на растеж на производството на 
аквакултури в ЕС до 4 % на година, подо -
бряване на пространственото планира -
не, насърчаване на пазарното развитие 
и подобряване на управлението.
56 
Сметната палата установи, че тези цели 
в голяма степен не са били постигна -
ти до 2012 г. В продължение на много 
години производството на ЕС е останало 
на ниво от около 1,3 млн. тона, докато 
световната продукция е продължила да 
расте (вж.  фигура 2 ). Липсват точни дан -
ни във връзка със заетостта, но Комиси -
ята я е оценила като стабилна38. Въпреки 
че са липсвали количествено измерими 
цели относно пространственото плани -
ране и управлението, по време на одита 
в държавите членки бяха констатирани 
значителни проблеми в тези две области 
(вж. точки 37—40).Не са били постигнати 
общите цели на ниво държ­
ави членки
57 
Всички ОП на посетените държави член -
ки са съдържали специфични цели по 
отношение на производството и заетост -
та, както и по -общи цели в областта на 
опазването на околната среда, здравето 
на животните, диверсификацията и т.н.39 
Сметната палата установи, че основни -
те цели за аквакултурите в посетените 
държави членки не са били постигнати, 
както и че са били определени много 
високи целеви нива, без да има солидна 
база за това. Извършената от Комисията 
оценка на въздействието от 2009 г. също 
посочва целевите нива за растежа като 
една от слабостите на стратегията за 
аквакултурите40.
58 
В одитираните шест държави членки 
общият размер на междинното41 целево 
ниво за производството е 683 000 тона. 
Според годишните доклади за изпълне -
ние обаче и при проблемите с точността 
на данните (вж. точка 54) действителното 
производство на междинния етап е било 
отчетено в размер на едва 485 000 тона. 
Както и при други сектори, финансовата 
криза е оказала значително въздействие 
върху аквакултурите (вж. точки 41 и 42) 
и е допринесла за по -ниско от плани -
раното производство. Въпреки това, 
докато оперативните програми са били 
изменени от държавите членки, целе -
вите нива не са актуализирани, за да 
отразят реалното намаляване на произ -
водството спрямо периода на изготвяне 
на оперативната програма. Целевите 
нива за производството са съпоставени 
с действителните резултати в  каре 6 .37 COM(2002) 511 окончателен.
38 COM(2012) 747 окончателен 
от 12 декември 2012 г.
39 Член 20, параграф 1, буква в) 
от Регламент (ЕО) 
№ 1198/2006.
40 SEC(2009) 453 от 
8 април 2009 г., раздел 2.4.2.
41 Държавите членки са 
определили междинни 
целеви нива на 
производството за 
2010 или 2011 г.
28 Констатации и оценки 
Съществува риск целите на оперативните програми да не бъдат постигнати
Държава 
членкаВ хиляди тонове
Основно 
производство Референтна 
годинаПланирано 
производствоДействително 
междинно 
производствоРеферентна 
годинаРазлика между 
планираните 
и действител -
ните стойностиПланирано 
производство 
в края на 
програмата 
на ЕФР
Франция 242 2007 253 209 2010 -44 264
Италия 242 2006 254 165 2011 -89 278
Полша 35 2006 43 29 2010 -14 52
Португалия 7 2005 10 9 2010 -1 15
Румъния 7 2005 10 9 2010 -1 14
Испания 63 2005 113 64 2010 -49 80
Общо 596 683 485 -198 703
Източник:  Оперативни програми, годишни доклади за изпълнение, ЕВРОСТАТ.
Производството във Франция включва и стриди. В ОП се предвижда, че производството на стриди ще се увеличи 
от 115 000 тона в началото на програмата до 121 000 тона през 2010 г. и до 127 000 тона в края на програмата. През 
2010 г. производството на стриди е спаднало до 84 000 тона поради големия процент смъртност. ОП е била измене -
на през 2012 г., но целевото ниво за производството на стриди не е променено, въпреки че към този момент е било 
нереалистично.
При изменение на италианската ОП през 2011 г. е запазено целевото ниво от 278 000 тона до края на програ -
мата, въпреки че по това време според данните на Евростат действителното производство е било в размер на 
165 000 тона.
При последното изменение на полската ОП през 2011 г. е запазено целевото ниво от 52 000 тона до края на програ -
мата, въпреки че действителното производство през 2010 г. е било в размер на едва 29 000 тона.
Целевите нива в Португалия за производството на аквакултури в края на програмата също са били нереалис -
тични. Според прогнозното изчисление на ОП производството е щяло да нарасне от 7 000 тона през 2005 г. на 
15 000 през 2013 г. (+214 %). Действителното производство, отчетено за 2011 г. обаче, е било само 9 000 тона.
При последното изменение на румънската ОП през 2012 г. е увеличено целевото ниво до над 14 000 тона до края на 
програмата, въпреки че действителното производство през 2010 г. е било в размер на едва 9 000 тона.
Целевите нива в Испания за производството в края на програмата са били нереалистични. През 2012 г. целевите 
нива са били намалени от 113 000 тона до 80 000 тона (с изключение на мидите), а действителното производство, 
отчетено за 2010 г., е било в размер на 64 000 тона.Каре 6
29 Констатации и оценки 
За значителен брой от 
одитираните проекти не 
е било вероятно да успеят 
да допринесат по икономи ­
чески целесъобразен начин 
за постигане на целите
59 
През периода 2007—2013 г. ЕРФ е пре -
доставил над 400 млн. евро за около 
5 800 проекта по мярка 2.1 за устой -
чивото развитие на аквакултурите. По 
време на одита беше проверено дали 
избраните проекти са допринесли по 
ефективен начин за постигане на тази 
цел. С оглед на това беше анализирано 
дали проектите са избрани, за да допри -
несат за устойчивото развитие, и дали 
са добре насочени, по -специално към 
генериране на растеж и заетост; дали 
планираните резултати в действител -
ност са били постигнати и дали използ -
ването на помощта е било икономически 
целесъобразно.За устойчивото развитие 
е била отпусната ограничена 
и незадоволително насочена 
помощ
60 
Регламентът за ЕФР определя известен 
брой цели за финансирането на проекти -
те от сектора на аквакултурите. Финан -
сиране се предоставя за традиционните 
дейности на аквакултурата или за дей -
ности, които подобряват околната сре -
да42, за диверсификация, насочена към 
видове с благоприятни пазарни перспек -
тиви43, както и за устойчивото развитие 
на трудовата заетост и пазарите44.
61 
На практика съществуващите и тради -
ционните дейности на аквакултурите са 
получили значителна част от средствата. 
Това е било улеснено от критериите за 
подбор, определени от оперативните 
програми и националните правила на 
държавите членки, както и от проверки -
те за достъп до подходящите за аквакул -
тури зони. В резултат само ограничена 
част от финансирането е била предоста -
вена за нови или иновативни проекти, 
които биха могли да доведат до висока 
добавена стойност или да увеличат 
общото производство чрез фокусиране 
върху устойчивото развитие на аквакул -
турите (вж.  каре 7 ).42 Член 29, параграф 1 от 
Регламент (ЕО) № 1198/2006.
43 Член 10 от Регламент (ЕО) 
№ 498/2007.
44 Член 19 от Регламент (ЕО) 
№ 1198/2006.
Примери за ограничения във връзка с устойчивото развитие на 
аквакултурите
В Галисия (Испания), въпреки търсенето от страна на заявителите, от 1985 г. не са били предоставяни нови концесии за 
достъп до морските зони с цел развитие на аквакултури. По време на извършване на одита морското пространствено 
планиране не е съществувало и органите в Галисия са поискали извършването на проучване относно подходящия ха -
рактер на други морски зони за развитие на аквакултури. На практика обаче възможността за предоставяне на достъп 
до тези зони на нови участници е била твърде ограничена.
В Италия крайните срокове за представяне на оферти в комбинация с продължителността на процедурите за 
лицензиране и специфичните точки, с които се оценяват съществуващи проекти, е довело до преобладаващо пре -
доставяне на подпомагане за съществуващите предприятия в сектора на аквакултурите.Каре 7
30 Констатации и оценки 
Примери за недобре насочени проекти
В Испания (Андалусия и Галисия) и Франция всички проекти, които изпълняват основните критерии за допусти -
мост, са получили финансиране, тъй като наличният бюджет за мерките за подпомагане на аквакултурите е бил 
по-голям от общата стойност на получените заявления. По този начин не е имало приоритизиране на проектите, 
а това увеличава риска да не се постигне икономическа целесъобразност. По време на одита беше констатирано, 
че шест от проверените общо 10 проекта в Испания са съдържали слабости, които предполагат наличието на неза -
доволителен подбор. Така например пет от тези случаи са се отнасяли до придобиването на обслужващи плавател -
ни съдове, без да има подобряване на производството или на нивото на заетостта.
В Полша е имало установени критерии за подбор, но те не са се отнасяли до целите на мерките за подпомагане 
на аквакултурите. На практика, ако основните критерии за подбор са били спазени, в т.ч. представянето на три -
годишен бизнес план, заявленията за финансиране са били одобрявани на принципа „първи по време, първи по 
право“. В резултат на това помощта не е отпускана непременно за най -добрите проекти, като заявени на по -късен 
етап в програмния период проекти са били отхвърляни поради изчерпване на бюджета. По време на одита беше 
констатирано, че три от проверените 10 проекта са били предмет на незадоволителен подбор.
В Румъния критериите за подбор, които са се отнасяли до установените в регламента за ЕФР цели, са били с малка 
пропорционалната тежест, не са били достатъчно оценявани и отчасти са се припокривали. При одита Сметната 
палата установи, че няколко от проверените общо десет проекта са били предмет на незадоволителен подбор.
В Полша, Португалия и Италия процедурата за подбор не е отчела степента на изпълнение на проектите към датата 
на подаване на заявлението и някои проекти вече са били приключили в момента на вземане на решението за пре -
доставяне на подпомагане. Това не позволява извършването на задоволителен контрол в контекста на проектите 
срещу наличието на икономически загуби от неефективно разпределение на ресурсите. По време на одита беше 
констатирано, че една трета от проверените общо 30 проекта в тези държави членки са съдържали слабости, които 
предполагат наличието на незадоволителен подбор.Каре 862 
Подборът на добри проекти изисква 
приоритизиране на допустимите про -
екти чрез използване на критерии за 
подбор, които се фокусират върху цели -
те на оперативната програма. Сметната 
палата установи, че одитираните проек -
ти в посетените държави членки често 
не са били добре подбрани и помощта 
е била предоставяна за проекти, които 
вече са били стартирали по време на 
подбора (вж.  каре 8 ). Около една трета 
от проверените 60 проекта са съдържа -
ли слабости, а това предполага, че не са 
добре насочени.63 
В оперативните програми на държавите 
членки са определени междинни и окон -
чателни целеви нива по отношение 
на производството на аквакултури за 
програмния период. Всички целеви нива 
са предполагали увеличаване на произ -
водството. С оглед постигане на целе -
вите нива по отношение на растежа на 
производството и заетостта в сектора на 
аквакултурите (вж. точка 55) следва да 
има ясна връзка между подбора на про -
ектите за финансиране по ЕФР и общата 
цел за увеличаване на производството.
31 Констатации и оценки 
64 
Сметната палата установи, че оператив -
ните програми са били ориентирани 
към увеличаване на производството, но 
процедурите за подбор в посетените 
държави членки често не са приорити -
зирали в достатъчна степен постигането 
на тези целеви нива (вж.  каре 9 ).
Очакваните резултати 
от проектите не са били 
постигнати или не са били 
проверени
65 
Проектите следва да достигнат в голяма 
степен целевите нива, определени при 
одобряване на помощта, за да допри -
несат по ефективен начин за постига -
нето на въздействие от финансираните 
мерки. Компетентните органи следва да 
извършват мониторинг на изпълнението 
на проектите и на резултатите от тях и да 
предприемат при необходимост подхо -
дящи корективни действия (вж. също 
точки 53 и 54).
Примери за проекти, които не са били насочени към растеж
В Испания, Франция и Полша подбраните проекти не са били специфично насочени към увеличаване на заетостта 
или производството, а в повечето случаи са се фокусирали върху модернизиране на съществуващите дейности. 
Държавите членки са счели, че това ще окаже ползотворен ефект върху нивото на заетостта и производството. 
Въпреки това, както е посочено в точка 66, поради липсата на целеви нива проектите не са били насочени към 
постигане на растеж.
В Сицилия (Италия) проектите са били избрани въз основа на критерии за подбор с различна тежест. Оценката 
е включвала максимален брой от 20 точки за поддържане на нивото на заетост, 10 точки за увеличаване на зае -
тостта при наемане на всеки нов служител (с максимален праг от 30 точки), както и 10 точки за наемане на поне 
една жена. По време на одита беше констатирано, че заявителите на проекти често са декларирали наличието 
на минималните изисквания, за да увеличат крайната си оценка при подбора. Например един заявител на проект 
е декларирал, че изпълнението на проекта ще доведе до наемането на една служителка, като така ще се увеличи 
размерът на персонала от 90 на 91 служители. За тази дейност заявителят е получил 20 точки (10+10) и допълнител -
ни 20 точки за запазването на две работни места.Каре 9
32 Констатации и оценки 
66 
По отношение на одитираните на място 
общо 31 проекта, от които 2545 са плани -
рали да увеличат нивото на заетостта и/
или производството, Сметната палата 
установи, че по време на одита е имало 
доказателства за постигане на целите 
на само три от тях (вж.  приложение III ). 
Въпреки че известен брой проекти все 
още са в процес на изпълнение, степен -
та на постигане на целите е ниска. Това 
е илюстрирано в  каре 10 .
До момента е налице 
недостатъчна икономическа 
целесъобразност
67 
Разходването на публични средства за 
проекти в сектора на аквакултурите след -
ва да бъде икономически целесъобразно. 
Това означава, че публичното финанси -
ране трябва да бъде пропорционално на 
очакваните резултати, както и че следва 
да се избягва финансиране на прекомер -
ни инвестиции и на проекти, които ще 
доведат до икономически загуби от не -
ефективно разпределение на ресурсите. 
Освен това е необходимо средствата да 
създадат реален стимул за инвестиране 
и да се избягва предоставяне на помощ 
за инвестиции, които биха били направе -
ни и без публичното финансиране.Някои от одитираните 
проекти показват реален 
потенциал и прилагане на 
добри практики...
68 
Сметната палата установи три успешно 
изпълнени проекта, които са допринес -
ли за устойчивото развитие на аквакул -
турите (вж.  каре 11 ).45 При 11 от тези общо 
25 случая липсва 
специфичен фокус върху 
увеличаването на нивото на 
заетостта и/или 
производството като част от 
процедурата за подбор на 
проектите.
Примери за проекти, чиито очаквани резултати не са били постигнати или не 
са били проверени
В Полша въпреки факта, че и петимата посетени по време на одита бенефициенти са декларирали пред национал -
ните органи в своите окончателни доклади за изпълнението на проектите, че са постигнали количествено изме -
римите целеви нива във връзка с производството, четирима са потвърдили пред Сметната палата, че в действи -
телност целите не са били постигнати. Бенефициентите са отчели значителни загуби на рибни запаси (понякога до 
близо 80 %) поради наличието на хищници.
Във Франция всички посетени бенефициенти са декларирали, че количествено измеримите целеви нива във 
връзка с производството не са били достигнати. Компетентните органи не са направили проверки на аномалиите 
в декларираните суми.
В Италия мониторингът на дейностите е започнал през 2012 г., а резултатите от него са докладвани през 2013 г.Каре 10
33 Констатации и оценки 
Примери за успешни проекти
В Полша един проект с разходи за 7,8 млн. евро е получил финансиране по ЕФР в размер на 3,4 млн. евро за съз -
даването на стопанство за устойчиво отглеждане на тилапия в затворена система от цистерни за съхраняване на 
риба посредством щадящи околната среда технологии. Проектът е имал за цел производството на 200 тона риба 
годишно и създаване на 13 работни места. При приключването на проекта производството е било 1000 тона годиш -
но и са били създадени 19 работни места.
В Испания един проект е получил финансиране по ЕФР в размер на 742 000 евро за изграждането на изкуствени 
водоеми за отглеждане на лаврак и ципура в район от 600 ха. Бенефициентът е разполагал със значителен експер -
тен опит в сектора на аквакултурите, както и с достъп до финансиране и оборотен капитал. Понастоящем цялата 
територия е развита посредством различни финансирани от ЕС проекти. През 2011 г. водоемите са били захране -
ни с малки риби и като се има предвид тригодишният период на растеж, пълният капацитет на производство от 
600 тона годишно се очаква да бъде достигнат от 2014 г. нататък. Един от ключовите фактори за успеха на този про -
ект е била възможността на бенефициента да осигури значителен по размер оборотен капитал (над 5 млн. евро) за 
този дълъг период на растеж. Било е предвидено работните места да се увеличат от 30 на 50 до 2014 г., но още през 
2013 г. те са достигнали 52.
В Португалия един проект е получил финансиране по ЕФР в размер на 35 000 евро за модернизирането и разши -
ряването на стопанство за стриди. Ръководителят на проекта е имал университетска диплома за стопанства за 
отглеждане на стриди. Проектът е имал за цел да увеличи производството от 120 тона през 2011 г. на 150 тона през 
2013 г., да намали нивото на смъртност при стридите и да увеличи работните места от четири на девет. По време 
на посещението на Сметната палата през 2013 г. проектът все още не е изцяло завършен, но производството вече 
е увеличено до 135 тона и осем служители са наети в стопанството.Каре 11
Източник:  ЕСП
34 Констатации и оценки 
… но при много от тях това не 
е така
69 
От посетените на място общо 31 проекта 
по време на одита са установени 16 слу -
чая, при които има недостатъчно доказа -
телства за постигане на икономическа 
целесъобразност.
 — При 11 случая в Италия и Полша 
бенефициентите са започвали 
инвестирането преди вземането на 
решение за отпускане на помощта. 
В тези държави членки по -голямата 
част от инвестициите във връзка 
с проектите по ЕФР вече са били из -
вършени от бенефициентите преди 
одобряване на финансирането. Това 
намалява действителния стимули -
ращ инвестиционен ефект на подпо -
магането и показва, че публичното 
финансиране е било предоставено 
на бенефициенти, които не са се 
нуждаели от него. Освен това раз -
четът на инвестиционните разходи 
за съфинансиране не е бил обосно -
ван чрез посочване на очакваните 
резултати от проектите. — В пет случая размерът на публично -
то финансиране не е бил надлежно 
обоснован предвид резултатите 
и Сметната палата не откри доста -
тъчно доказателства за икономиче -
ска целесъобразност (вж.  каре 12 ).
Примери за финансирани по ЕФР проекти, при които е установена недоста ­
тъчна икономическа целесъобразност
В Андалусия (Испания) един проект за отглеждане на скариди, при което се използва топла вода от местната 
електрическа компания, е получил финансиране по ЕФР в размер на 358 000 евро. Било е предвидено проектът 
да доведе до създаването на осем нови работни места, но компетентните органи не са взели предвид загубата на 
подобен брой работни места при извършеното от бенефициента прехвърляне на дейностите от два други обекта 
към мястото на изпълнение на проекта.
Във Франция е било изплатено финансиране по ЕФР в размер на 108 000 евро за един проект за изграждане на дву -
етажна сграда с оглед развитие на стопанство за отглеждане на ракообразни. Един от етажите на сградата не е бил 
използван за предвидената дейност, а за свързани с туризма услуги.
В Португалия е било изплатено финансиране по ЕФР в размер на 838 000 евро за един проект за улов, съхраняване, 
захранване и впоследствие продажба на риба, в т.ч. на риба тон. По време на извършване на одита Сметната палата 
установи, че рибата тон е била улавяна и продавана, но не намери доказателства за това, че е била съхранявана 
и захранвана в съоръженията, преди да бъде продадена. Този процес е бил по -близък по форма до риболов, а не 
до дейност по отглеждане на аквакултури.Каре 12
35
 Новата обща политика в областта на рибарството и Европейският фонд за морско дело и рибарство 
(ЕФМДР) (от 2014 г.)
70 
През декември 2013 г. Европейският пар -
ламент и Съветът приемат регламент46 за 
изменение на общата политика в облас -
тта на рибарството от 1 януари 2014 г. За 
разлика от регламента за ОПОР , който 
се прилага до края на 2013 г., този нов 
регламент съдържа специфичен раздел, 
посветен на аквакултурите, и задължава 
държавите членки да подготвят годиш -
ни национални стратегически планове, 
основани на стратегическите насоки на 
ЕС, като целта е премахване на админи -
стративните пречки (напр. във връзка 
с лицензирането), улесняване на достъпа 
до водни зони и пространство и прила -
гане на екологични, социални и иконо -
мически показатели за аквакултурите. 
Оперативните програми следва да 
бъдат съгласувани с тези стратегически 
планове. Ще бъде създаден нов консул -
тативен съвет за аквакултурите, който 
ще предоставя съвети по въпросите във 
връзка с управлението на сектора.
71 
Новата политика в областта на аквакул -
турите ще бъде приложена посредством 
Европейския фонд за морско дело 
и рибарство (ЕФМДР)47. За разлика от 
ЕФР ЕФМДР съдържа специфични раз -
поредби, в които се определя по какъв 
начин финансирането ще бъде използ -
вано за подпомагане на устойчивото 
развитие на аквакултурите. В него се 
определя по -ясна рамка за финансира -
нето на аквакултурите, отколкото в ЕФР , 
в т.ч. и възможността за финансиране 
на мерки във връзка с околната среда 
и здравето, развитието на простран -
ственото планиране, бизнес иновациите, 
предприемачеството и застраховането 
на запасите. Финансирането ще бъде 
съгласувано с многогодишните нацио -
нални стратегически планове на държа -
вите членки.46 Регламент (ЕС) № 1380/2013 
на Европейския парламент и 
на Съвета от 
11 декември 2013 г. относно 
общата политика в областта 
на рибарството, за 
изменение на регламенти 
(ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) 
№ 1224/2009 и за отмяна на 
регламенти (ЕО) № 2371/2002 
и (ЕО) № 639/2004 и Решение 
2004/585/ЕО на Съвета (ОВ 
L 354, 28.12.2013 г., стр. 22).
47 Регламент (ЕС) № 508/2014 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 15 май 2014 г. 
относно Европейския фонд 
за морско дело и рибарство 
и за отмяна на регламенти 
(ЕО) № 2328/2003, (ЕО) 
№ 861/2006, (ЕО) № 1198/2006 
и (ЕО) № 791/2007 
и Регламент (ЕС) № 1255/2011 
на Европейския парламент 
и на Съвета (ОВ L 149; 
20.5.2014 г., стр. 1).
36
 Заключения  
и препоръки
72 
Производството от традиционен улов на 
риба в ЕС намалява, докато в световен 
мащаб производството на аквакулту -
ри показва значителен растеж. В този 
контекст реформата на ОПОР има за 
цел допълнително да развие мерките 
за подпомагане на аквакултурите от 
2014 г.нататък. С оглед извличането на 
поуки за новите мерки Сметната палата 
провери дали финансирането, предос -
тавено от ЕФР за предходния период, 
е осигурило ефективно подпомагане на 
устойчивото развитие на аквакултурите.
73 
Сметната палата извърши оценка на 
това дали мерките за подпомагане на 
аквакултурите са били добре изготве -
ни и приложени на ниво ЕС и на ниво 
държави членки, както и дали ЕФР 
е подпомогнал устойчивото развитие 
на аквакултурите и е бил икономически 
целесъобразен.
74 
Като цяло Сметната палата установи, 
че ЕФР не е предоставил ефективна 
подкрепа за устойчивото развитие на 
аквакултурите. На ниво ЕС мерките за 
подпомагане на устойчивото развитие 
на аквакултурите не са били разрабо -
тени добре, нито са били предмет на 
задоволителен мониторинг. ОПОР и ЕФР 
не са осигурили подходяща рамка за 
устойчивото развитие на аквакултурите 
до 2013 г. (точки 18 и 19), а извършената 
от Комисията проверка на НСП и ОП на 
държавите членки не е довела до кори -
гиране на някои проблеми при модела 
на мерките (точки 20—22). Екологичната 
устойчивост на развитието на аквакул -
турите представлява една от целите 
на ЕФР . Сметната палата установи, че 
за Натура 2000 са били предоставени 
достатъчно насоки, но не и за въпросите 
от областта на рамковата директива за 
водите, рамковата директива за морска 
стратегия и директивата за оценка на 
въздействието върху околната среда 
(точки 23—25). Установени са проблеми с изчерпателността и надеждността на 
данните за производството на аквакул -
тури, отчетени от държавите членки 
и обобщени на ниво ЕС (точки 26—30), 
а това затруднява оценката на резул -
татите от прилаганите мерки за аква -
култури. Мониторинговите комитети 
и междинните оценки на ЕФР , както 
и проверките от страна на Комисията 
(точки 31—34) оказват малко въздейст -
вие по отношение на прилагането на 
мерките за аквакултури. Резултатите 
от финансираните с публични средства 
проекти в областта на изследванията 
и тези по програма LIFE не са пълноцен -
но използвани (точки 35 и 36).
75 
На ниво държави членки мерките за 
подпомагане на устойчивото развитие 
на аквакултурите не са били добре раз -
работени и изпълнени. Констатирани са 
съществени проблеми с пространстве -
ното планиране и усложнените изиск -
вания за лицензиране (точки 39 и 40), 
а финансовата криза е оказала значител -
но въздействие (точки 41 и 42). В посе -
тените държави членки националните 
стратегически планове и оперативните 
програми, изисквани от ЕФР , обикно -
вено не са предоставяли достатъчно 
ясна основа за устойчиво развитие на 
аквакултурите (точки 43—48). Освен 
това държавите членки не са приложили 
съгласувана стратегия за развитието 
на сектора на аквакултурите (точки 37 
и 38). По -конкретно, не е било обърнато 
достатъчно внимание на политиките 
в областта на околната среда и здравето 
(точки 49—52). Налице са неточности 
и методологически слабости в годиш -
ното деклариране на данни във връзка 
с производството (точки 53 и 54).
37 Заключения и препоръки 
76 
По отношение на икономическата целе -
съобразност на предоставяното по ЕФР 
подпомагане Сметната палата отбеляза, 
че не са постигнати целите за устойчи -
во развитие на аквакултурите нито на 
ниво ЕС, нито на ниво държави членки 
(точки 55—58).
77 
Сметната палата установи, че голям брой 
финансирани по ЕФР проекти не са били 
икономически целесъобразни или не 
са подпомагали устойчивото развитие 
на аквакултурите. Проектите често не 
са били добре насочени, допринесли са 
в малка степен за растежа и заетостта 
и не са постигнали очакваните резултати 
(точки 59—66). Въпреки че по време на 
одита бяха установени някои успешни 
проекти, налице са значителни дока -
зателства за икономически нецелесъ -
образни проекти и проекти, при които 
има икономически загуби от неефектив -
но разпределение на ресурсите, както 
и за недостатъчно финансиране на нови 
разработки и ниска възвръщаемост на 
публичните инвестиции (точки 67—69).
78 
В заключение може да се посочи, че за 
периода до 2013 г. е налице неподходя -
ща рамка на ниво ЕС и на ниво държави 
членки за практическото изпълнение на 
целите на ЕС във връзка с устойчивото 
развитие на аквакултурите, а предпри -
етите мерки не са довели до задоволи -
телни резултати. Като се имат предвид 
тези констатации, изменението на ОПОР 
и въвеждането на ЕФМДР от 2014 г. 
нататък (точки 70—71), Сметната палата 
формулира следните препоръки:Препоръка 1
При прилагане на мерките за подпо -
магане на аквакултурите в рамките на 
новия Европейски фонд за морско дело 
и рибарство Комисията следва:
а) при одобряване на оперативните 
програми на държавите членки да 
прецени дали целите за устойчи -
во развитие на аквакултурите са 
реалистични и уместни, както и дали 
финансирането е насочено към 
мерки, които могат да доведат до 
постигане на тези цели;
б) при определяне на публичното 
финансиране да изготви насоки за 
съобразяването със съответните 
екологични фактори;
в) да следи, когато е необходимо, 
оперативните програми на държа -
вите членки да бъдат одобрявани 
само ако са подготвени подходящи 
национални стратегии за развитието 
на сектора на аквакултурите;
г) да насърчи държавите членки да 
извършват подходящо простран -
ствено планиране и да опростят 
лицензирането и административ -
ните процедури за подпомагане на 
сектора на аквакултурите;
д) с оглед по -голяма точност и пълно -
та, да подобри съпоставимостта на 
събраните от различни източници 
статистически данни във връзка 
с аквакултурите.
38 Заключения и препоръки 
Препоръка 2
При прилагане на мерките за подпомага -
не на аквакултурите в рамките на новия 
Европейски фонд за морско дело и ри -
барство държавите членки следва да:
а) подготвят и приложат съгласувани 
национални стратегии за развитието 
на сектора на аквакултурите;
б) извършат подходящо простран -
ствено планиране и да опростят 
лицензирането и административ -
ните процедури за подпомагане на 
сектора на аквакултурите;
в) гарантират, че публичното финан -
сиране е приоритетно насочено 
към проектите, които в най -голяма 
степен допринасят за устойчивото 
развитие на аквакултурите и са ико -
номически целесъобразни;
г) извършат по -стриктен мониторинг 
на проектните резултати чрез опре -
деляне и прилагане на подходящи 
показатели.
Настоящия доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Rasa BUDBERGYTĖ, 
член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 
14 май 2014 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател

39
 Приложения Приложение IОборот на сектора на аквакултурите и подпомагане по ЕФР
Държава членкаОборот (2011  г.) Подпомагане по ЕФР (в млн.евро)
Стойност (в млн. 
евро)Обем (в хиляди 
тонове)Ос 2 на ЕФР (плани -
рани резултати)Мярка 2.1 на ЕФР 
(действителни 
резултати)Брой на проекти по 
мярка 2.1
Белгия 0,2 0,0 1,3 0,1 2
България 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Чешка република 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Дания (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Германия 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Естония 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Ирландия 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Гърция 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Испания 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Франция 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Италия 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Кипър 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Латвия (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Литва (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Унгария 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Малта 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Нидерландия 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Австрия 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Полша 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Португалия 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Румъния 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Словения 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Словакия 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Финландия 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Швеция 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Обединено кралство 740,3 199,0 33,6 6,4 87
ЕС 27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Източници:
Оборот на сектора на аквакултури:  „Икономическа ефективност на сектора на аквакултурите в ЕС“ (НТИКР 13-29) НТИКР ноември 2013 г. 
ЕФР , Ос 2 (планирани резултати):  одобрени оперативни програми.
ЕФР , мярка 2.1 (действителни резултати):  информация, предоставена от службите на Комисията, която е актуална за май 2013 г. и за юли 
2012 г. по отношение на държавите, означени със *.
Брой проекти:  информация, предоставена от службите на Комисията, която е актуална за май 2013 г. и за юли 2012 г. по отношение на 
държавите, означени със *.
40 Приложения Приложение IIИзвадка от одитирани проекти
Държава 
членка Регион Описание на проектаВид на 
производствоИзвършен 
одит на 
мястоДопустими 
проектни 
разходи 
(в хиля -
ди евро)Общ размер 
на публичното 
финансиране 
(в хиляди евро)Общ размер 
на финанси -
рането от ЕФР 
(в хиляди евро)
ИспанияGaliciaИнсталиране на салове и мо -
дернизиране на обслужващи 
плавателни съдовеМиди (Mussels) Да 401 241 180 
Придобиване на обслужващи 
плавателни съдовеМиди (Mussels) Да 523 314 235 
Придобиване на обслужващи 
плавателни съдовеМиди (Mussels) 523 314 235 
Придобиване на обслужващи 
плавателни съдовеМиди (Mussels) 447 268 201 
Придобиване на обслужващи 
плавателни съдовеМиди (Mussels) 380 228 171 
AndaluciaИнсталиране на салове и из -
граждане на каналиЦипура, лаврак Да 1 978 989 742 
Инсталиране на салове Миди (Mussels) Да 1 807 904 678 
Модернизиране на люпилняНорвежки 
омариДа 954 477 358 
Мерки за водната околна среда Ципура, лаврак 2 493 1 247 935 
Модернизиране на мрежени 
клеткиЦипура, лаврак 2 495 1 247 935 
ФранцияAquitaineИзграждане на люпилня за 
атлантическа есетра Атлантическа 
есетраДа 927 187 93 
Изграждане на басейни за 
стриди Стриди Да 90 31 16 
Languedoc-
RoussillonРазширяване и  модернизиране 
на процесите на производство 
и доставка Стриди + миди 
(Mussels)Да 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonРазширяване и  модернизиране 
на процесите на производство 
и доставкаСтриди + миди 
(Mussels)Да 1 589 397 191 
Разширяване и  модернизиране 
на процесите на производство 
и доставкаСтриди + миди 
(Mussels)Да 717 215 108 
AquitaineПроизводствени материалиСтриди + миди 
(Mussels)110 30 15 
Производствени материалиСтриди + миди 
(Mussels)85 26 13 
Languedoc-
RoussillonРазширяване и  модернизиране 
на процесите на производство 
и доставкаСтриди + миди 
(Mussels)297 89 45 
Разширяване и  модернизиране 
на процесите на производство 
и доставкаСтриди + миди 
(Mussels)639 160 38 
Aquitaine Производствени материалиСтриди + миди 
(Mussels)69 21 10 
41 Приложения Приложение IIДържава 
членка Регион Описание на проектаВид на 
производствоИзвършен 
одит на 
мястоДопустими 
проектни 
разходи 
(в хиля -
ди евро)Общ размер 
на публичното 
финансиране 
(в хиляди евро)Общ размер 
на финанси -
рането от ЕФР 
(в хиляди евро)
ИталияProvincia 
autonoma di 
Trento Инсталиране на люпилня и цис -
терни за съхраняванеПъстърва Да 1 327 531 265 
Разширяване и  модернизиране 
на цистерни за съхраняване на 
рибаПъстърва Да 280 113 56 
Ремонт на инфраструктурата 
в съществуващи помещенияПъстърва 155 62 31 
Ремонт на инфраструктурата 
в съществуващи помещенияПъстърва 183 73 37 
Emilia 
RomagnaПридобиване на обслужващи 
плавателни съдове (повтор -
но заселване с миди (clams) 
и придобиванне на обслужващи 
докове/платформиМиди (Clams) Да 281 112 56 
Придобиване на обслужващи 
плавателни съдове Миди (Clams) 220 88 44 
Придобиване на обслужващи 
плавателни съдове Миди (Clams) 250 100 50 
SiciliaМодернизиране и разширяване 
на помещенияЛаврак, ципура Да 1 987 1 192 1 132 
Модернизиране и разширяване 
на помещенияПъстърва Да 28 17 16 
Придобиване на обслуж -
ваши плавателни съдове 
и модернизиранеМиди (Mussels) Да 667 400 380 
ПолшаMasoviaМодернизиране на водоеми за 
размножаванеШаран Да 775 465 349 
Модернизиране на водоеми Шаран Да 478 287 215 
Изграждане на нови 
съоръженияТилапия Да 7 744 4 519 3 389 
Модернизиране на съоръженияШаран, пъстър -
ва и други риби516 309 232 
Модернизиране на съоръжения Шаран 224 134 101 
PoznańИзграждане на нови 
съоръженияАтлантическа 
есетраДа 2 780 1 644 1 233 
Модернизиране и изграждане на 
рибарнициШаран, 
пъстърваДа 1 220 732 549 
Модернизиране на водоемиАтлантическа 
есетра725 435 326 
Модернизиране на водоеми 
и закупуване на оборудванедруги риби 382 229 172 
Модернизиране на водоеми 
и закупуване на оборудванеШаран и други 
риби881 528 396 
42 Приложения Приложение IIДържава 
членка Регион Описание на проектаВид на 
производствоИзвършен 
одит на 
мястоДопустими 
проектни 
разходи 
(в хиля -
ди евро)Общ размер 
на публичното 
финансиране 
(в хиляди евро)Общ размер 
на финанси -
рането от ЕФР 
(в хиляди евро)
ПортугалияAlgarveМодернизиране на 
производствотоЛаврак, ципура, 
стриди и миди 
(clams)Да 2 502 1 501 1 126 
Инсталиране на площадка за 
производство на ракообразни 
Инсталиране на офщорна пло -
щадка за производство на би -
валви (клас миди) — ФинистераСтриди, миди 
Сен Жак и миди 
(mussels)1 893 1 136 852 
Инсталиране на мрежести 
клетки за риба тонРиба тон 2 032 1 117 838 
Инсталиране на мрежести 
клетки за риба тонРиба тон Да 2 032 1 117 838 
Инсталиране на площадка за 
производство на ракообразниСтриди, миди 
Сен Жак и миди 
(mussels)Да 1 572 943 708 
CentroИнсталиране на площадка за 
производство на речни змиоркиРечни змиорки 7 941 3 970 2 978 
Модернизиране на съоръженияМорски език, 
калкан3 507 1 754 1 315 
Модернизиране на съоръженияМорски език, 
калканДа 2 217 1 109 831 
Модернизиране на съоръженияЛаврак, ципура, 
речни змиорки 
и морски език193 87 65 
Модернизиране на съоръжения Стриди Да 84 46 35 
43 Приложения
Държава 
членка Регион Описание на проектаВид на 
производствоИзвършен 
одит на 
мястоДопустими 
проектни 
разходи 
(в хиля -
ди евро)Общ размер 
на публичното 
финансиране 
(в хиляди евро)Общ размер 
на финанси -
рането от ЕФР 
(в хиляди евро)
РумънияConstantaИзграждане на нови 
съоръженияКалкан Да 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Модернизиране на помещенияШаран и други 
рибиДа 2 444 1 466 1 100 
VranceaМодернизиране и разширяване 
на помещенияШаран и други 
риби1 916 1 150 862 
TulceaПреминаване на стопанство към 
биологично производство на 
аквакултуриШаран 548 548 411 
Braila Модернизиране на помещенияШаран, пъстър -
ва и други риби1 237 742 557 
GiurgiuДиверсификация на производ -
ството и модернизиране на 
текущата дейностШаран и други 
рибиДа 2 424 1 454 1 091 
CalarasiСтопанство за интензивно 
отглеждане на атлантическа 
есетраАтлантическа 
есетраДа 3 946 2 367 1 776 
IalomitaПреминаване на стопанство към 
биологично производство на 
аквакултуриШаран и други 
рибиДа 1 000 1 000 750 
Prahova Модернизиране на съоръженияШаран и други 
риби1 036 622 466 
ArgesИзграждане на нови 
съоръженияПъстърва 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Приложение II
44 Приложения Приложение IIIРезултати от одитирани проекти
Държава 
членкаТипГодишно 
произ -
водство 
преди 
изпъл -
нение на 
проекта 
(в тонове)Очаквано 
годишно 
производ -
ство след 
изпъл -
нение на 
проекта 
(в тонове)Дейст -
вителен 
размер на 
годишно -
то произ -
водство 
(в тонове)Заети 
лица 
преди 
изпълне -
нието на 
проектаОчакван 
брой на 
заети 
лица след 
изпълне -
нието на 
проектаДейст -
вителен 
брой на 
заетите 
лицаЦелите все 
още не са 
постигнатиИнвести -
циите са 
извърше -
ни преди 
вземане 
на реше -
ние за 
отпускане 
на безвъз -
мездна 
помощНедос -
татъчно 
доказа -
телства за 
иконо -
мическа 
целесъо -
бразностПример за 
успешен 
проект
ИспанияМодернизиране 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Модернизиране 70 70 70 16 16 16
Нова дейност 0 200 200 30 50 52
Нова дейност 0 900 600 0 15 8
Модернизиране 41 45 30 17 25 22
ФранцияНова дейност 0 90 000 90 000 0 2 1
Нова дейност 0 15 15 1 1 0
Модернизиране 120 500 170 35 50 47
МодернизиранеНе е прило -
жимоНе 
е приложимо80 15 30 26
Модернизиране 80 160 99Не 
е приложимоНе 
е приложимоНе 
е приложимо
ИталияМодернизиране 830 1 240 1 000 6 6 6
Модернизиране 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Модернизиране 10 468 10 733 10 5005 служители 
570 съкоопе -
ратори5 служители 
570 съкоопе -
ратори0
Модернизиране 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Модернизиране 5 11 8 2 2 2
Модернизиране 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Приложения Приложение III
Държава 
членкаТипГодишно 
произ -
водство 
преди 
изпъл -
нение на 
проекта 
(в тонове)Очаквано 
годишно 
производ -
ство след 
изпъл -
нение на 
проекта 
(в тонове)Дейст -
вителен 
размер на 
годишно -
то произ -
водство 
(в тонове)Заети 
лица 
преди 
изпълне -
нието на 
проектаОчакван 
брой на 
заети 
лица след 
изпълне -
нието на 
проектаДейст -
вителен 
брой на 
заетите 
лицаЦелите все 
още не са 
постигнатиИнвести -
циите са 
извърше -
ни преди 
вземане 
на реше -
ние за 
отпускане 
на безвъз -
мездна 
помощНедос -
татъчно 
доказа -
телства за 
иконо -
мическа 
целесъо -
бразностПример за 
успешен 
проект
ПолшаМодернизиране 0 40 - 2 4 -
Възстановя -
ване0 10 - 1 1 1
Нова дейност 0 200 1 000 0 13 19
Нова дейност 0 32 0 0 1 3
Модернизиране 5 7 5 10 10 10
ПортугалияМодернизиране 120 150 135 4 9 8
Модернизиране 120 392 20 7 9 14
Нова дейност 0 1 555 0 0 3 8
Нова дейност 0 2 380 10 0 16 21
Модернизиране 175 810 50 6 6 6
РумънияНова дейност 0 150 0 2 7Не 
е приложимо
Модернизиране 112 467 400Не 
е приложимоНе 
е приложимоНе 
е приложимо
Модернизиране 100 428Не 
е приложимо10 22Не 
е приложимо
Модернизиране 6 132 0 2 9Не 
е приложимо
БиологичноНе е прило -
жимоНе 
е приложимоНе 
е приложимоНе 
е приложимоНе 
е приложимоНе 
е приложимо
Не е предвидено увеличаване на производ -
ството или броя заети лица.Не е постигнато предвиденото 
увеличаване.Постигнати цели.
46
Кратко изложение
I
Държавите членки ще могат да изразходват средства от 
Европейския фонд за рибарство (ЕФР) до края на 2015 г. 
Поради това окончателният общ размер на средствата 
от ЕФР , разпределен за мерки за аквакултури за периода 
2007—2013 г., все още не е известен.
III
Комисията признава, че до края на 2013 г. подпомага -
нето от ЕФР за устойчивото развитие на аквакултурите 
може да не е постигнало непременно всички очаквани 
или желани резултати. Комисията обаче би искала да 
подчертае, че въпреки финансовата и икономическа 
криза производството е стабилно по обемни показа -
тели и е отбелязало слабо увеличение по стойностни 
показатели. Равнището на заетост в сектора е запазено. 
Поуките, извлечени от периода 2007—2013 г., са вклю -
чени в новия Европейски фонд за морско дело и рибар -
ство (ЕФМДР) за периода 2014—2020 г.
IV
Комисията е на мнение, че някои, но не всички мерки, 
финансирани по ЕФР за подпомагане на устойчивото 
развитие на аквакултурите, са били добре разработени 
и са били обект на задоволителен мониторинг, незави -
симо от трудностите за оценяване на ефективността на 
тези мерки.
Комисията признава, че общата политика в областта на 
рибарството (ОПОР) не е предоставила достатъчно ясна 
рамка за развитие на аквакултурите през предходния 
програмен период. Този въпрос беше решен с прие -
мането през 2013 г. на реформираната обща политика 
в областта на рибарството и новите стратегически 
насоки относно аквакултурите.
Започналата през 2008 г. криза с горивата и последва -
лата я световна икономическа и финансова криза обаче 
изправиха предприятията в сектора на аквакултурите 
пред съвършено нови предизвикателства, които не 
биха могли да се предвидят в началото на програмния 
период 2007—2013 г. Това оказа силно въздействие 
върху целевите нива и общите цели, определени за 
финансираните по ЕФР мерки за аквакултурите в нача -
лото на програмния период.Отговори на  
Комисията
Комисията състави изчерпателно ръководство и насоки 
за мониторинг, и по -специално за използването на пока -
затели в ЕФР: (http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/eff/official_
documents/updated_eff_workingpaper_on_indicators_
en.pdf ). Държавите членки не са посочили на нито един 
етап липса на насоки от страна на Комисията.
Комисията отчита, че е съществувала недостатъчна 
съпоставимост на данните за аквакултурите между раз -
личните източници в ЕС. Това отчасти се дължи на факта, 
че данните за аквакултурите се събират от различни 
източници на равнище ЕС за различни цели (тенденции 
в производството и социално -икономически резултати). 
Тези бази данни по същество са хармонизирани, но 
възникват различия поради различен обхват, липсващи 
данни или от съображения за поверителност. Предсто -
ящото преразглеждане на рамката за събиране на данни 
(РСД) ще даде възможност на Комисията да премахне 
недостатъците, свързани с данните.
Мониторинговият комитет, в който Комисията е само 
наблюдател, следи изпълнението на цялата оперативна 
програма (OП), а не само на частта за аквакултурите. 
Следва да се припомни, че оперативните програми 
включват шестнадесет мерки и че предоставеното за 
сектора на аквакултурите финансиране не съставлява 
най -голямата част от ресурсите на ЕФР . Комисията счита, 
че времето, отделено за аквакултурите от мониторин -
говите комитети, е пропорционално на значимостта на 
тези мерки.
V
За в бъдеще, в контекста на реформата на ОПОР , Комиси -
ята е установила отворен метод на координация с цел да 
се подкрепят усилията на държавите членки да разви -
ват устойчиви аквакултури и с цел те да бъдат активно 
насърчени да укрепват връзката между целите на 
политиката и приоритетите на финансирането. Съгласно 
ЕФМДР и новата ОПОР всяка държава членка трябва да 
приеме многогодишна национална стратегия за аквакул -
турите, която да е в състояние да подпомага развитието 
на аквакултурите в рамките на нейната ОП за ЕФМДР .
Отговори на Комисията 47
VIII б)
Комисията разработи насоки за развитието на устойчиви 
аквакултури, включващи съответните фактори, отна -
сящи се до околната среда: http://ec.europa.eu/fisheries/
cfp/aquaculture/official_documents/com_2013_229_en.pdf
Тя също така изготви насоки за това как да бъдат 
изпълнени предварителните условия за многого -
дишния национален стратегически план за аква -
културите:  http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Като приложение към насоките за предварителните 
оценки Комисията изготви насоки за това по какъв 
начин заключенията от стратегическите екологични 
оценки да бъдат включени в разработването на опе -
ративните програми на държавите членки: http://
ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/doc/08-strategic -enviro
nmental -assessment_en.pdf
Комисията разработи насоки за естеството на дерога -
циите, предвидени в член 9 от Директивата относно 
опазването на дивите птици. Този документ има за цел 
да изясни ключовите понятия в член 9 от директивата, 
тъй като те се отнасят до предотвратяването на сериозни 
щети, нанасяни от корморани, или до защитата на флората 
и фауната, и предлага практически съвети за прилагането 
на тези понятия: http://ec.europa.eu/environment/nature/
cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
Освен това Комисията понастоящем подпомага раз -
работването на конкретни насоки за прилагането на 
Рамковата директива за водите и Рамковата директива 
за морска стратегия, последната от които е в процес на 
изготвяне. Всички свързани с този проект документи 
са достъпни на адрес: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
Тази дейност се основава на насоките за устойчиви 
аквакултури в контекста на мрежата „Натура 2000“: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000  %20guide.pdf
VIII в)
В съответствие с предварителните условия за много -
годишния национален стратегически план за аквакул -
турите Комисията ще приема оперативни програми за 
ЕФМДР само ако държавите членки представят подхо -
дящи многогодишни национални стратегически планове 
за насърчаване на устойчивите аквакултури, когато това 
е целесъобразно.VI
Комисията подчертава, че въздействието на икономиче -
ската и финансова криза засегна изключително сериозно 
постигането на целите за растеж и заетост в сектора на 
аквакултурите.
Съгласно принципа на споделено управление, на който 
се основава ЕФР , подборът на проекти се извършва на 
равнище държави членки. Действително поради влоша -
ването на икономическите условия държавите членки 
бяха изправени пред непрекъснато намаляващ брой 
проекти, представяни от сектора.
VII
Макар Комисията да признава, че регулаторната рамка, 
и по -специално мониторингът на финансираните по ЕФР 
мерки не са постигнали очакваните резултати, е важно 
да се отбележи, че кризата с горивата от 2008 г. и пос -
ледвалата икономическа и финансова криза оказаха 
изключително сериозно въздействие върху сектора.
Новият Европейски фонд за морско дело и рибарство 
(ЕФМДР) осигурява по -ясна рамка на политиката въз 
основа на шест приоритета на Съюза и набор от кон -
кретни цели. По този начин ЕФМДР има по -силна интер -
венционна логика, засилена насоченост към постигане 
на резултати и подсилена система за мониторинг 
и оценка, които ще осигурят по -съществен принос за 
постигане на целите на ОПОР , по -специално на устойчи -
вото развитие на аквакултурите в ЕС.
VIII a)
Комисията ще анализира внимателно обосновката за 
подпомагането, предложено за аквакултурите в новите 
оперативни програми (ОП) за ЕФМДР , които се очаква 
да бъдат представени през втората половина на 2014 г. 
Комисията също така ще анализира внимателно съгла -
суваността между мерките от ОП и мерките, обявени 
в многогодишния национален стратегически план за 
аквакултурите.
Освен това може да се очаква, че установяването на 
количествени цели и етапи, както и на процедури 
за мониторинг и събиране на данни, необходими за 
извършването на оценки, ще улеснят проверката за това 
дали тези цели са постигнати.
Отговори на Комисията 48
IX б)
Комисията взема предвид тази препоръка, която 
е основният акцент на текущите инициативи на Комиси -
ята във връзка с морското пространствено планиране. 
Моля, вж. по -горе коментара в точка VIII г).
IX в)
Комисията подчертава, че ЕФМДР включва редица нови 
елементи, предназначени да помогнат за насочване 
на финансирането от ЕФМДР към проектите, които 
в най -голяма степен допринасят за устойчивото разви -
тие на аквакултурите и са икономически целесъобразни. 
Тези елементи включват: 1) система за засилен монито -
ринг с годишно докладване за финансираните мерки; 2) 
по-пълен годишен доклад за изпълнението; 3) засилена 
насоченост към постигане на резултати, включително 
нова рамка за изпълнение; и 4) предварителни условия, 
чрез които да се гарантира, че мерките, които трябва да 
се финансират във връзка с аквакултурите, са съгласу -
вани с многогодишния национален стратегически план 
за аквакултурите.
IX г)
В сравнение с предходния ЕФР , за периода 2014—2020 г. 
ЕФМДР ще насърчава по -силна насоченост към пости -
гане на резултати (чрез използване на общи показатели 
за резултатите), включително посредством прилагане на 
рамката за изпълнение (чрез използване на общи пока -
затели за крайните продукти). В регламента за ЕФМДР 
се предвижда приемането на делегиран акт за общите 
показатели.
Новата система за мониторинг в предложението за 
ЕФМДР ще се състои от следните елементи:
 — База данни на равнище държави членки (INFOSYS), 
в която се съхранява информация за всяка опера -
ция, като се следва обща структура и се използват 
общи показатели.
 — Доклад до Комисията, в който се предоставя клю -
чова информация в обобщена форма. Информа -
цията следва да бъде кумулативна, за да отразява 
развитието на изпълнението.
Общите показатели на ЕФМДР ще служат за основа 
за извършването на мониторинг и оценка, както и за 
преглед на ефективността на програмите. Тези показа -
тели ще дадат възможност за обобщаване на данните на 
равнище ЕС, като измерват напредъка към постигане на 
целите на стратегията „Европа 2020“.Част от тази препоръка трябва да бъде отправена към 
държавите членки, тъй като съгласно принципа на спо -
делено управление държавите членки трябва да изгот -
вят и да приложат съгласувани национални стратегии за 
развитието на сектора на аквакултурите. Комисията не 
може да налага санкции или да започва производства за 
установяване на неизпълнение на задължения, ако дър -
жавите членки не изготвят или приложат тези стратегии 
в съответствие с насоките на Комисията.
VIII г)
Въпреки че опростяването на административните проце -
дури и пространственото планиране остават по съще -
ство в обхвата на компетентност на държавите членки, 
в своите Стратегически насоки за устойчивото развитие 
на сектора на аквакултурите на ЕС (COM(2013) 229) Коми -
сията набеляза липсата на пространствено планиране 
и необходимостта от опростяване на административните 
процедури сред целите, които трябва да бъдат постиг -
нати. Освен това с цел да се подобри развитието на 
аквакултурите Комисията ще насърчи държавите членки 
да приложат неотдавна приетата Директива относно 
морското пространствено планиране.
VIII д)
Комисията подчертава, че от 1996 г. насам е установена 
правна рамка, която обхваща статистическите данни 
за производството на аквакултури (Регламент (ЕО) 
№ 788/96, отменен с Регламент (ЕО) № 762/2008). Коми -
сията ще продължи да работи за решаването на про -
блемите, свързани с данните, в рамките на подходящите 
форуми и чрез съответните процеси (например разши -
ряване на обхвата на събирането на данни съгласно РСД, 
така че да обхване сладководните аквакултури, и хармо -
низиране на методологиите).
IX a)
След приемането през април 2013 г. на стратегиче -
ските насоки на ЕС относно аквакултурите държавите 
членки започнаха изготвянето на своите многогодишни 
национални стратегически планове за насърчаване на 
устойчиви аквакултури. Комисията ще осъществява 
мониторинг на тези планове, които ще включват целите 
на държавите членки и мерките за постигането им. 
По-специално това ще включва спазването на пред -
варителните условия за многогодишния национален 
стратегически план за аквакултурите, без което Комиси -
ята няма да може да одобри оперативната програма за 
Е Ф М Д Р.
Отговори на Комисията 49
14
Комисията подчертава, че тези статистически данни се 
отнасят единствено до финансираните по ЕФР проекти 
за аквакултури.
Констатации и оценки
21
Комисията е предоставила обратна информация за 
обхванатите от националния стратегически план (НСП) 
действия при договарянето на оперативните програми 
с държавите членки (ОП) в съответствие с членове 15 
и 17 от Регламента за ЕФР (Регламент (ЕО) № 1198/2006).
Тази констатация потвърждава, че службите на Комиси -
ята са извършили необходимата оценка на ОП, по -специ -
ално по отношение на устойчивото развитие на аквакул -
турите и съответствието с НСП.
22
Комисията счита, че е изпълнила регулаторните си 
задължения по отношение на прегледа на НСП и ОП. 
Целта на националните стратегически планове беше 
да осигурят цялостна рамка на целите за държавите 
членки. Целта е те да не бъдат толкова конкретни, кол -
кото са оперативните програми на държавите членки.
23
За да способства за прилагането на Директивата за 
ОВОС (оценка на въздействието върху околната среда), 
Комисията публикува редица проучвания, доклади 
и документи с насоки1. Те са от полза за широк кръг 
заинтересовани страни, като национални органи, раз -
работчици, консултанти, научни изследователи, непра -
вителствени организации и широката общественост. 
Комисията гарантира, че тези документи се актуализи -
рат, като се взема предвид съдебната практика на Съда 
на Европейския съюз.
Моля, вж. също така отговора на Комисията във връзка 
с препоръка 1 б).
24
Този отговор се отнася за точки 24 и 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmВъведение
02
Вносът на риба произхожда до голяма степен от рибо -
лов, а не от аквакултури. Що се отнася до внесените 
продукти от аквакултури, те включват главно тропиче -
ски видове, от които в ЕС не могат да бъдат произведени 
значителни количества.
03
Комисията използва Рамката за събиране на данни 
и Евростат като източници на данни, а това може да 
доведе до различия при съпоставяне с данните на 
Организацията по прехрана и земеделие (ФАО), които 
Сметната палата посочва в точка 3.
06
Въпреки че аквакултурите са включени в обхвата на 
Регламент (ЕО) № 2371/2002 и са предмет на съобще -
нията относно стратегия за устойчиво развитие на 
аквакултурите от 2002 и 2009 г., трябва да се подчертае, 
че това е област, в която ЕС не притежава изключителни 
правомощия.
07
Този отговор е общ за точки 7—8 в).
Приоритетните действия в съобщенията от 2002 и 2009 г. 
бяха определени въз основа на проведените консулта -
ции и оценка на въздействието. Бяха осъществени почти 
всички действия, включени в тези две допълнителни 
съобщения.
По време на изготвянето на насоките относно аквакулту -
рите от 2013 г. Комисията, заедно със заинтересованите 
страни и държавите членки, призна необходимостта от 
допълнителни действия, свързани със същите при -
оритетни действия. Основната разлика в сравнение 
с предходните две съобщения е създаването на нов 
механизъм за управление, в рамките на който Комиси -
ята ще координира усилията на държавите членки и ще 
улеснява обмена на най -добри практики.
Отговори на Комисията 50
Както се посочва в член 6 от Регламент (ЕО) 762/2008, 
държавите членки трябва да предоставят на Комисията 
годишен доклад за качеството на предоставените данни. 
В подробен методологичен доклад, който също се 
предоставя, се описва начинът на събиране и съставяне 
на данните. Комисията разглежда данните и докладите 
и ги обсъжда на двустранна основа и/или в съответната 
работна група по статистическите данни в областта на 
рибарството в рамките на Постоянния комитет за земе -
делска статистика.
Предвид факта, че данните за размера на съоръжени -
ята за аквакултури, докладвани в кубични метри, може 
все още да не са напълно надеждни за някои държави 
членки, Евростат непрекъснато проучва възможностите 
за подобряване на процедурите за валидиране. В случай 
на съмнителни данни държавите членки се приканват да 
предоставят обратна информация и при необходимост 
да коригират данните.
Няма ясна връзка между общия размер на съоръжени -
ята в кубични метри и общия обем на произведената 
продукция в тонове: производителността в kg на m3 
може да варира значително в зависимост от произ -
водствения метод (клетки, резервоари и др.), средата 
(сладка или морска вода) и видовете риби. Освен това 
съгласно Регламент (ЕО) 762/2008 по отношение на 
някои видове риби и производствени методи държавите 
докладват за размера на съоръженията си в хектари 
вместо в m3.
От държавите членки се изисква да изпращат данни 
заедно с подробни методологични доклади, в които се 
описва начинът, по който данните са събрани и съста -
вени, и се предоставят необходимите елементи, за да 
може Комисията да извърши правилна оценка на качест -
вото на данните.Комисията предостави на държавите членки допъл -
нителни насоки посредством ръководството за ЕФР 
и редица тълкувателни бележки, свързани с мерките за 
водната околна среда в ЕФР . Освен документа с насоки 
относно „Натура 2000“ Комисията разработи насоки 
относно естеството на конкретно отнасящите се до аква -
културите дерогации по член 9 от Директивата относно 
опазването на дивите птици във връзка с предотвратя -
ването на сериозни щети от корморани или защитата 
на флората и фауната: http://ec.europa.eu/environment/
nature/cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
По отношение на Директивата за ОВОС (оценка на въз -
действието върху околната среда), моля, вж. отговорите 
на Комисията по препоръка 1б). Подробни насоки за 
прилагането ѝ са достъпни и онлайн2.
Комисията и държавите членки стартираха обща 
стратегия за прилагане (ОСП) на Рамковата директива 
за водите (РДВ). Секторът на аквакултурите се включи 
в прилагането на РДВ и се присъедини към ОСП през 
2010 г. (чрез асоциациите в сектора: Федерацията на 
европейските производители на аквакултури — FEAP , 
и Асоциацията на европейските производители на 
мекотели — EMPA). Понастоящем Комисията подпомага 
разработването на насоки относно прилагането на РДВ 
и РДМС (Рамковата директива за морска стратегия) по 
отношение на аквакултурите.
26
Този отговор се отнася до точки 26—30.
Макар валидирането и качеството на данните да са 
предимно от компетентността на държавите членки, 
Комисията предприе редица мерки за подобряване на 
хармонизирането и обхвата на данните за аквакултурите 
както във връзка с прилагането на съществуващите 
правни рамки, така и във връзка с преразглеждането 
на рамката за събиране на данни. Комисията изтъква 
публикуването в резултат на това на научен годишен 
икономически доклад за аквакултурите в ЕС.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Отговори на Комисията 51
Комисията предприема мерки за намаляване на тези 
различия в контекста на преразглеждането на РСД 
и изпълнява План за действие във връзка със статисти -
ката в областта на рибарството и аквакултурите, който 
включва хармонизирането на статистическите понятия 
между двата набора от данни.
31
Въпреки че извършената от Комисията средносрочна 
оценка на ЕФР включваше проверка на мерките за 
аквакултури, по отношение на ресурсите за аквакултури 
се изразходва относително скромна част от бюджета 
на ЕФР . Комисията счита, че усилията ѝ за оценка на 
аквакултурите са пропорционални на това равнище на 
подпомагане.
32
Комисията избира държави членки за провежданите 
от нея повторни одити въз основа на оценка на риска 
и подбира операциите за одитиране от представителна 
извадка на случаи, които преди това са били подбрани 
и одитирани от одитния орган на държавата членка. 
Комисията съставя извадката си от възможно най -много 
оси; дали дадени проекти за аквакултури ще бъдат 
избрани за проверка, зависи най -вече от техния брой 
и разпределените за тях средства в съответната опера -
тивна програма.
След това заключенията на двете страни се сравняват 
за всеки отделен случай. Констатациите се проследяват 
надлежно. За 7-те въпросни случая на аквакултури не са 
установени проблеми във връзка с устойчивостта.
33
Правната рамка на ЕФР не включва такава допълнителна 
оценка за нито една от 5-те приоритетни оси на ЕФР . 
Независимо от това Комисията извърши подобна оценка 
посредством консултациите със заинтересованите 
страни и държавите членки в рамките на реформата на 
ОПОР и изготвянето на насоки относно аквакултурите.Понастоящем методологичният доклад, подобно на 
наборите от данни, е изцяло интегриран в системата на 
Евростат за докладване и мониторинг на данни (eDAMIS). 
Държавите членки вече представят докладите си еже -
годно. Работата по валидиране на данните може да се 
извърши независимо дали са представени доклади.
Комисията е запозната с това положение и е предпри -
ела действия в тази насока. Понастоящем от държа -
вите членки се иска да обосновават поверителността, 
а Евростат започна работа по харта относно поверител -
ността с цел допълнително да се ограничи използването 
на поверителността от държавите членки. Що се отнася 
до забавянията в предоставянето на данни, Комисията 
засили мониторинга си на спазването на задълженията 
и последващите действия при случаи на неспазване на 
задълженията. На държавите членки, които не предос -
тавят своевременно точни данни, се напомнят правните 
им задължения, като се прилага подход на поетапно 
засилване на санкциите, който потенциално може да 
доведе до производства за установяване на неизпълне -
ние на задължения.
Комисията е запозната с различията в данните, които до 
голяма степен се дължат на различията между правните 
рамки. Последваща оценка на рамката за събиране на 
данни (РСД) установи несъответствията и припокри -
ванията между различните законодателства, а НТИКР3 
анализира допълнително наборите от данни. Различията 
се дължат на различния обхват, на липсващи данни или 
на съображения за поверителност.
3 Научен, технически и икономически комитет по рибарство 
(НТИКР) — The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector („Доклад за икономическите резултати на 
сектора на аквакултурите в ЕС“)  (STECF-13-29). 2013 г. Служба 
за публикации на Европейския съюз, Люксембург, EUR 26336 EN, 
JRC 86671, 383 стр.
Отговори на Комисията 52
насочени предимно към потребностите на производите -
лите, те бяха използвани за изготвянето на законодател -
ство и на насоки във връзка с аквакултурите. Комисията 
също така използва приложими резултати от проекти, 
подпомагани по други програми за финансиране от ЕС, 
като Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), 
Европейската политика за съседство (ЕПС) и Рамковата 
програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ), 
например за изготвянето на Стратегически насоки за 
устойчивото развитие на сектора на аквакултурите 
на ЕС (COM(2013) 229). Резултатите от проектите бяха 
съобщени на заинтересованите страни и бяха разпрос -
транени сред тях, включително консултативните органи, 
производствения сектор (напр. Европейските плат -
форми за технологии и иновации относно европейската 
аквакултура (EATIP) и лицата, разработващи политиките.
Каре 1
Комисията отбелязва, че само малка част от 14-те 
милиона евро, представляващи общата сума, отпусната 
за 18-те проекта, идентифицирани от Сметната палата, 
се отнася до аквакултурите. Повечето от проектите по 
програмата Life, в които се споменават аквакултурите, са 
насочени към аквакултурите само в по -широк контекст 
(типичен пример: проект LIFE97 ENV IRL 209 — „Разрабо -
тване на основана на консенсус стратегия за интегри -
рано управление на крайбрежната зона на Bantry Bay“, 
който включваше съществуващото развитие на аква -
културите като част от стратегическото планиране, но 
само като съвсем малък компонент от много по -голям 
проект).
От 77 свързани с аквакултурите изследователски про -
екта, финансирани по Шестата рамкова програма (РП), 
два проекта разглеждат въпроса за комуникацията, 
разпространението и трансфера на технологии и те ока -
заха силно въздействие върху заинтересованите страни 
и широката общественост:
1) По линия на проекта „PROFET POLICY: Европейска 
платформа за съобщаване на резултатите от европей -
ските научни изследвания и технологично развитие 
на заинтересовани страни в областта на рибарство -
то и аквакултурите“ (финансиране от ЕС в размер 
на 764 144 EUR) беше разработена платформа за съ -
общаване и разпространение на резултатите от фи -
нансирани от ЕС изследователски проекти в областта 
на рибарството и аквакултурите в рамките на Петата 
и Шестата (РП6) рамкова програма за научни изслед -
вания, технологии и демонстрационни дейности. Беше 
внедрена интернет структура за публикуване на техни -
чески брошури, семинари на тематична и регионална 34
Мониторинговият комитет следи за изпълнението на 
цялата оперативна програма (OП), а не само на частта 
ѝ за аквакултури. Следва да се припомни, че ОП включ -
ваха шестнадесет мерки, а предоставеното за сектора на 
аквакултурите финансиране не съставляваше най -голя -
мата част от ресурсите на ЕФР .
Комисията счита, че времето, отделено за аквакултурите 
от страна на комитетите за мониторинг, е пропорцио -
нално на важността на тези мерки.
35
Изследователските проекти, финансирани по Шестата 
рамкова програма с цел подпомагане на аквакултурите, 
са насочени към три основни цели:
i) решаване на проблеми, свързани с политиката, чрез 
прагматични и приложни научни изследвания (научно 
подпомагане на политиката — НПП),;
ii) насърчаване на върхови научни постижения във връз -
ка с качеството и безопасността на храните (приори -
тет 5); и
iii) разработване на специфични научноизследователски 
дейности за малките и средните предприятия (МСП).
36
Цел № 4 „По -добро управление на рибните запаси“ от 
Стратегията на ЕС за биологично разнообразие за 2020 г. 
беше отразена в новия Регламент за LIFE (Финансовия 
инструмент на ЕС за околната среда) за периода 2014—
2020 г. Предвид факта, че тази цел е тематичен приори -
тет в областта „Природа и биологично разнообразие“, 
целите, свързани с аквакултурите, са определени 
в стратегията въз основа, наред с другото, на резулта -
тите от проектите по LIFE. Основните теми, обхванати от 
изследователските проекти, са превенцията на заболя -
ванията, храненето на рибите, изкуствената селекция, 
хуманното отношение към рибите, биологичният потен -
циал за нови видове, безопасността и качеството на про -
дуктите от аквакултури, както и опазването на околната 
среда. Те отразяват основните потребности на сектора 
на аквакултурите, а предназначението на резултатите 
е да се използват пряко предимно от производителите 
на аквакултури. Като цяло финансираните по Шестата 
рамкова програма изследователски проекти имат важен 
принос за въпросите на околната среда, геномиката, 
храненето на рибите, болестите при рибите и общест -
веното здраве. Въпреки че резултатите от проектите са 
Отговори на Комисията 53
да бъдат предоставени на Комисията най -късно в деня 
на представяне на оперативната програма. Насоките, 
приети от Комисията на 29 април 2013 г. (COM(2013) 229), 
следва да насочват държавите членки при изготвянето 
на многогодишния национален стратегически план.
Каре 2
Комисията е добре запозната с факта, че в ЕС същест -
вуват големи различия между практиките в областта 
на пространственото планиране и лицензирането. Това 
обаче е сфера, в която компетентността на държавите 
членки има предимство. Поради това, както вече беше 
обявено в предложението на Комисията от 2011 г. за 
нов регламент на Европейския парламент и на Съвета 
за обща политика в областта на рибарството, Комиси -
ята насърчава „обмена на знания, умения и най -добри 
практики“.
Обменът ще бъде улеснен чрез публикуването от дър -
жавите членки на многогодишните им стратегически 
планове за аквакултурите.
Освен това тези многогодишни стратегически планове 
следва изрично да разглеждат въпроси, такива като 
срока за предоставяне на концесии.
Що се отнася до посочените конкретни случаи, Комиси -
ята ще уведоми съответните държави членки за конста -
тациите на Сметната палата.
Това е общ отговор на точки 39 и 40
Новата Директива относно морското пространствено 
планиране ще допринесе за по -добрата интеграция 
в тази област.
Сред факторите, които възпрепятстват по -нататъшното 
развитие на аквакултурите, Комисията определи в стра -
тегическите насоки (COM/2013/229) липсата на простран -
ствено планиране и необходимостта от опростяване 
на административните процедури. Предвид факта, че 
административното опростяване и пространственото 
планиране остават в рамките на компетентност на дър -
жавите членки, Комисията ще предприеме действия по 
тези въпроси в контекста на отворения метод на коорди -
нация чрез семинари за обмен на най -добри практики. 
Освен това в новата Директива относно морското 
пространствено планиране и интегрирано крайбрежно 
управление се предвижда рамка за държавите членки 
с оглед прилагане на цялостен и координиран процес на 
планиране между отделните сектори и между държа -
вите членки.основа, предназначени за производители на аква -
култури, рибари, учени, национални и европейски 
експерти по разработване на политики и други заин -
тересовани страни. Също така бяха организирани се -
минари за представяне на проекти по РП6 в областта 
на научната подкрепа за политиката с цел да се пре -
достави ценна възможност за изява на ориентирани 
към политиката заинтересовани страни и организации 
и мрежи в областта на рибарството и аквакултурите.
2) По линия на проекта „FEUFAR: Бъдещето на европей -
ските научни изследвания в областта на рибарство -
то и аквакултурите“ (финансиране от ЕС в размер на 
499 680 EUR) беше извършен прогнозен анализ и бяха 
отправени препоръки за бъдещите направления, кои -
то имаха значителни последици за конкурентоспосо -
бността на ЕС в сектора на аквакултурите, както и за 
опазването на околната среда. Проектът имаше за цел 
да определи бъдещите потребности от изследвания, 
по-специално за сектора на аквакултурите въз осно -
ва на интеграционна и интерактивна методология 
за прогнози, включваща: i) описание на системата; 
ii) определяне на движещите фактори в системата; 
и iii) изграждане на хипотези за движещите фактори, 
водещи до потенциални сценарии за бъдещето. Тези 
различни сценарии осигуриха основата, особено по 
отношение на аквакултурите, за идентифицирането 
на въпроси от икономическа, екологична, обществена 
и управленска (ръководна) гледна точка. Въз основа на 
анализа бяха набелязани някои от ключовите бъдещи 
потребности от изследвания в областта на риболова 
и аквакултурите.
37
Комисията ще разгледа, наред с другото, идентифи -
цираните в констатациите и оценките на Сметната 
палата теми чрез обмен на най -добри практики в рам -
ките на отворения метод на координация. Комисията 
също така ще подкрепи усилията на държавите членки 
при предприемането на действия за опростяване на 
административните процедури с помощта на групата на 
високо равнище за опростяване на административните 
процедури.
38
Комисията подчертава, че съответното законодателство 
на ЕС (ОПОР и ЕФР) не предвижда такова задължение 
за държавите членки. Понастоящем многогодишните 
национални планове за аквакултурите включват тази 
необходимост (член 34 от основния регламент за ОПОР 
от 2013 г. и едно от предварителните условия). Те трябва 
Отговори на Комисията 54
45
Държавите членки са избрали да представят финансо -
вите ресурси само на равнище оперативна програма във 
финансовите таблици, посочени в част Б от приложение I 
към Регламент (EО) № 498/2007 на Комисията, които 
задължават държавите членки да предоставят финан -
сови ресурси по оси, а не по мярка (а аквакултурите са 
само мярка).
46
Понастоящем Комисията насърчава ориентиран към 
постигане на резултати подход в оперативната програма 
за ЕФМДР и препоръчва използването на общи пока -
затели с реалистични целеви нива за преодоляване на 
набелязаните слабости.
Първоначалните целеви нива бяха установени преди 
седем години, когато икономическата ситуация беше 
съвсем различна. Комисията счита, че промяната на 
целевите нива следва да доведе до преразпределяне на 
бюджетите.
Опитът на Комисията показва, че при определянето 
на целите или целевите нива е възможно държавите 
членки да завишат или занижат оценката. Този недос -
татък е преодолян в ЕФМДР чрез определянето, наред 
с друго, на общи показатели, както и чрез поставянето 
на по -силен акцент върху оценката и мониторинга, 
включително плана за оценка, чрез който ще се гаран -
тира, че държавите членки предприемат дейности по 
текуща оценка с цел осъществяване на мониторинг на 
напредъка и резултатите.
47
Моля, вж. отговора на Комисията в каре 3.
48
В някои държави членки бе обичайна практика да се 
изисква бизнес план наред с останалите документи, 
които трябва да представят потенциалните бенефици -
ери, което дава възможност за изключване на очевидно 
икономически нежизнеспособни проекти и за насърча -
ване на икономически целесъобразни проекти.41
Комисията признава, че финансовата и икономическа 
криза оказа значително въздействие върху сектора 
на аквакултурите като цяло, и по -специално върху 
финансирането на мерките за аквакултури чрез ЕФР . 
Кризата засегна потребителското търсене, в резултат на 
което поеманият от производителите инвестиционен 
риск намаля. Освен това намаляването на публичните 
разходи отслаби значително и способността за публично 
съфинансиране в повечето държави членки.
В Румъния финансовата криза доведе до сериозни 
затруднения за бенефициерите при осъществяването на 
финансирани по ЕФР проекти. Това е видно и от интен -
зивното използване на Гаранционния фонд, който до 
края на 2013 г. предостави финансови гаранции в раз -
мер на около 7,5  млн.  евро. Основните бенефициери 
бяха проекти, свързани с инвестиции в стопанства за 
аквакултури.
42
Комисията отбелязва, че:
 — поради финансовата криза беше почти невъзмож -
но да се намерят останалите средства, които биха 
били необходими за започване на нова стопанска 
дейност в сектора,
 — кризата оказа сериозно въздействие върху търсе -
нето, в резултат на което значително се увеличиха 
финансовите рискове за новите оператори.
Комисията счита, че рискът от неизпълнение на финан -
сирането потенциално е подействал като движещ 
фактор за вземането на решения, но той е само един от 
множеството други фактори.
44
В член 15, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1198/2006 за 
Европейския фонд за рибарство се посочва, че нацио -
налният стратегически план съдържа, когато е при -
ложимо за държавата членка, обобщено описание на 
всички аспекти на ОПОР и задава приоритетите, целите, 
предвижданите необходими публични финансови 
ресурси и крайните срокове за неговото изпълнение. 
Следователно държавите членки не са длъжни да правят 
това във всички случаи.
Отговори на Комисията 55
50
Проектите се представят от частни оператори, а ЕФР 
финансира само част от инвестициите. Вследствие на 
това в периодите на криза не винаги бяха налице дос -
татъчно стимули за частните оператори да надхвърлят 
правно обвързващите изисквания. Дадени бяха насоки 
по въпроси, свързани с околната среда (вж. отговора на 
Комисията на точки 23—25).
51
В условията на финансовата и икономическа криза бяха 
представени по -малко проекти от частни оператори. 
Макар че като критерий за подбор бяха определени 
щадящите околната среда методи на производство, 
този стимул не бе достатъчен за осигуряване на голям 
брой проекти в тази област. Въпросът е по -скоро да 
се гарантира, че потребителите възприемат добаве -
ната стойност на щадящите околната среда методи на 
производство.
Каре 4
Фактът, че в Испания всички проекти са били в съответ -
ствие със законодателството, но само при няколко от тях 
са били приложени доброволни сертифицирани системи 
за управление на околната среда, не означава, че дър -
жавите членки не са обърнали достатъчно внимание на 
въпросите, засягащи околната среда и здравето. Това 
обаче показва, че в условията на финансова и икономи -
ческа криза бенефециерите често не смятат, че прилага -
нето на доброволни сертифицирани системи за упра -
вление на околната среда би им осигурило конкурентно 
предимство. Представени бяха само няколко такива 
проекта и впоследствие ограничен брой от тези проекти 
бяха одобрени.
Коментарът по -горе се отнася и за Италия.
Важно е да се изтъкне, че критериите за подбор за 
финансирани по ЕФР проекти в Румъния са одобрени от 
мониторинговия комитет, в който генерална дирекция 
„Рибарство и морско дело“ е наблюдател.Каре 3
Румъния има ограничен потенциал за морски аквакул -
тури в Черно море, основно във връзка с аквакултурата 
миди. В съответствие с Директива 79/923/ЕИО относно 
изискванията за качеството на водите за развъждане на 
черупкови организми бяха набелязани четири зони по 
черноморското крайбрежие на Румъния като подхо -
дящи за развъждане на миди. Поради това в румънската 
оперативна програма (ОП) не се поставя никакво огра -
ничение на подпомагането за морски аквакултури.
Действията за подобряване на управлението на край -
брежната зона и италианското законодателство относно 
концесиите за аквакултури са извън обхвата на ЕФР и не 
е било възможно да бъдат включени в ОП.
Комисията активно ще насърчава държавите членки 
да използват предлаганите от ЕФМДР възможности да 
помогнат на публичните органи да набележат най -под -
ходящите зони за развитие на аквакултури в контекста 
на процеса на пространствено планиране.
С оглед опростяване на целевите показатели се счита, 
че само няколко обобщени показателя имат отношение 
към постигането на целта на ОП. По отношение на ОП 
за ЕФМДР Комисията предлага специфични показатели, 
които по -добре отчитат въпросите, свързани с околната 
среда и пазара.
През 2011 г. беше преразгледана ОП на Полша и страната 
не поиска промяна на показателите за аквакултури. Тази 
констатация не е пример за слабост, свързана с ОП.
49
При отглеждането на аквакултурите в ЕС трябва да се 
спазват най -високите стандарти в областта на околната 
среда и на здравето. Комисията осъществява монито -
ринг на спазването на законодателството на ЕС и кон -
тролира правилното му прилагане.
В насоките за „Натура 2000“ стратегическото прос -
транствено планиране се препоръчва като ефективно 
средство за преодоляване и смекчаване на потенциални 
последици на ранен етап на местно равнище.
Отговори на Комисията 56
ОП по ЕФР в Испания и Румъния на практика стартираха 
през 2010 г. и много от проектите за аквакултури са били 
избрани през периода 2010—2011 г., докато тяхното 
изпълнение започна през периода 2011—2012 г. В това 
отношение и в зависимост от видовете риби стопан -
ствата за аквакултури не започват да произвеждат за 
пазара непосредствено след края на инвестициите. 
Обикновено има период на отглеждане и изхранване, 
който в някои случаи може да продължи до 5 години 
след реализиране на инвестициите (напр. при есетрата).
Горните съображения се отнасят и за Италия. Също така 
следва да се вземе под внимание, че първоначалните 
данни, отчетени в годишния доклад за изпълнението 
(ГДИ), до 2011 г. се отнасят до планираните количества 
продукция. Комисията вече установи това несъответ -
ствие с предоставените от Евростат данни, които се 
отнасят до текущите количества продукция. Проблемът 
беше поставен на вниманието на управляващия орган, 
който след това промени ГДИ и ОП, така че да се отчитат 
текущите произведени количества, като се използва 
прилаганата от Евростат методика.
Докладът за изпълнението на проекта се изготвя от 
бенефициера. Посочените данни за действително 
произведената продукция не се проверяват от нацио -
налните органи. Управляващият орган има за задача да 
проверява дали съфинансираните продукти и услуги 
са произведени. Това не включва постигнатите резул -
тати от проектите. Управляващият орган събира всички 
данни, обобщава ги и ги използва в годишните доклади 
за изпълнение. Ако на по -късен етап е необходимо 
данните да бъдат актуализирани, управляващият орган 
уведомява Комисията в последващи годишни доклади 
за изпълнението и ще направи същото в окончателния 
доклад, който трябва да бъде представен през март 
2017 г.
55
В съобщението на Комисията, озаглавено „Стратегия за 
устойчиво развитие на европейската аквакултура“, са 
определени редица цели. В него се подчертава, че за 
гарантиране на дългосрочната конкурентоспособност 
и устойчивост на сектора се изискват активното участие 
и водещата позиция на частния сектор. В съобщението 
са набелязани редица приоритети за публично под -
помагане в сектора на аквакултурите, но в обхвата на 
съобщението не е включена оценката на националните 
стратегически планове по ЕФР .Когато това е било необходимо, Комисията винаги е под -
чертавала, в качеството си на наблюдател в мониторин -
говия комитет в Румъния, колко е важно наличието на 
ясно определен процес за подбор и мониторинг на про -
екти, щадящи околната среда (например това включва 
необходимостта от по -голяма яснота във връзка с „био -
логичното производство на аквакултури“, избягването 
на свръхкомпенсации за стопанствата за аквакултури 
в рамките на програмата „НАТУРА 2000“, задължение за 
избягване на измами, извършени чрез одобряване на 
недопустими разходи и т.н.).
54
Комисията признава, че макар в оперативните про -
грами (ОП) по ЕФР да е имало показатели за измерване 
на напредъка при програмирането, те не са били нито 
общи, нито сравними между отделните държави членки. 
В този контекст в оперативните програми са използвани 
различни видове показатели и тяхното обобщаване 
на равнище ЕС не е било възможно. Ето защо в ЕФМДР 
се предвижда използването на ограничен брой общи 
показатели за оценка на напредъка по изпълнението 
на програмата към постигането на целите. Тези общи 
показатели ще се докладват ежегодно в представяните 
годишни доклади за изпълнението по ЕФМДР .
Комисията взема предвид тази констатация и работи за 
установяване на набор от общи показатели въз основа 
на надеждни източници на статистически данни за пред -
стоящите програми за периода 2014—2020 г.
Каре 5
Този коментар се отнася до два различни проблема: пър -
вият е свързан с качеството на статистическите данни, 
а вторият — с избора на показатели за мониторинг на 
ЕФР .
По отношение на показателя за мониторинг на ЕФР 
Комисията взема предвид констатацията и оценката 
и приема, че показателите за резултати са по -подхо -
дящи. Въпросът е поставен на вниманието на държавата 
членка.
Следва да се отчита относително дългият период между 
одобрението на проекта и действителното увеличение 
на производството.
Отговори на Комисията 57
Каре 6
Каре 6 показва, че целите за сектора, включени в опера -
тивната програма (ОП), за да илюстрират общия кон -
текст, в който се изпълняват мерките по ЕФР , може да не 
бъдат постигнати. Комисията счита, че при оценяване 
на постигането на целите трябва да се направи разгра -
ничение между въпросите, които попадат в контрола 
на държавите членки, и тези, които са извън техния 
контрол. Основните фактори извън контрола на държа -
вите членки включват въздействието на икономическата 
и финансова криза и конкретно в случая на Франция 
появата на вирус, довел до рязко увеличаване на смърт -
ността сред стридите.
Обемът на производството на стриди през следващите 
години ще зависи главно от възможностите за справяне 
с проблема с повишената смъртност. Прагът от 120 000 
тона беше достигнат през 2008 г., но след това произ -
водството спадна. Френските органи продължиха да са 
оптимисти по отношение на общите целеви равнища за 
производството за програмния период.
Целевите равнища за производството бяха определени 
в началото на програмния период. През 2011 г. все още 
оставаха 4 години за изпълнение на мерките за аквакул -
турите. Освен това, предвид инвестиционното естество 
на проектите, да се прогнозира през 2011 г. окончател -
ното изпълнение на мерките определено беше твърде 
рано. В последното предложение за изменение на ОП от 
2013 г. целевото равнище беше коригирано на 208 068 
тона, изчислено с прилаганата от Евростат методика.
За Полша първоначалните целеви равнища бяха повли -
яни от:
 — късното приемане на ОП (едва през октомври 
2008 г.), което съкрати времето за постигане на 
целите (за всякакви сравнения следва да се прие -
ме 2015 г.),
 — периода между инвестирането и увеличаването 
на производството (който е най -малко 3 години),
 — ръста в популацията на защитени хищни видове, 
например корморани (в някои случаи щетите се 
оценяват на 80 % от произведената продукция),
 — периодичните проблеми с липсата на вода или 
ниското качество на водата,
 — увеличаването на себестойността на 
изхранването,56
Въпреки че аквакултурите в ЕС не са постигнали растеж 
като този в други региони, дейността и заетостта са 
запазени.
Комисията подчертава, че сравнението между тем -
повете на растеж на аквакултурите в ЕС и в другите 
региони на света трябва да се разглежда предпазливо 
поради твърде различните условия, при които пред -
приятията трябва да работят например по отношение 
на равнището на социална защита и на защитата на 
околната среда.
В контекста на последните налични данни НТИКР4 
посочва, че след въздействието на финансовата и иконо -
мическа криза напоследък в сектора на аквакултурите 
в ЕС се наблюдава икономическо подобрение.
57
Комисията подчертава, че първоначалните целеви нива 
са били определени в много различаваща се иконо -
мическа среда. Въпреки че обемът на аквакултурите 
в ЕС не се е увеличил, дейността и заетостта са запа -
зени. Последните налични данни сочат подобрение на 
икономическите резултати на сектора на аквакултурите 
в няколко държави членки.
Що се отнася до точка 46, първоначалните цели бяха 
определени преди седем години, когато икономическата 
ситуация беше съвсем различна.
Подпомагането от ЕФР е само един елемент, насочен 
към повишаване на дългосрочното производство. 
Други елементи оказват много по -голямо въздействие. 
Икономическата и финансова криза доведе до спад 
в търсенето от страна на потребителите и до нарастване 
на конкуренцията от страна на трети държави и засегна 
неблагоприятно доверието на потребителите в проду -
ктите от аквакултури.
4 Научен, технически и икономически комитет по рибарство 
(НТИКР) — The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (STECF-13-29). 2013 г. Служба за публикации 
на Европейския съюз, Люксембург, EUR 26336 EN, JRC 86671, 
383 стр.
Отговори на Комисията 58
61
В условията на финансовата и икономическа криза бяха 
представени по -малко проекти от частни оператори. 
Освен това изпълнението на иновационни проекти 
(обикновено свързани с по -висок риск в сравнение 
с традиционните проекти в сектора на аквакултурите) 
беше ограничено поради риска операторите да вземат 
неблагоприятни за тях решения вследствие на икономи -
ческата и финансова криза. По -голямата част от финан -
сирането беше предоставено за традиционни дейности, 
които са свързани с относително по -малък риск.
Каре 7
Достъпът до пространство е добре известен проблем 
и Комисията предприе няколко инициативи за неговото 
преодоляване, по -специално като представи предложе -
ние за директива за морското пространствено плани -
ране (която вече е приета) и като отправи до държавите 
членки искане да изготвят многогодишни национални 
планове за развитие на устойчива аквакултура.
Както Сметната палата признава в точка 41, въздейст -
вието на икономическата и финансова криза върху 
сектора обезсърчи новите инвестиции. Запазването 
на конкурентоспособността на европейския сектор за 
аквакултури, който е в състояние да осигурява заетост 
и продукция в трудни условия, също следва да се счита 
за успех.
62
Комисията припомня, че финансирането на проекти, 
чието изпълнение вече е започнало, е изцяло в съответ -
ствие с приложимото законодателство.
Каре 8
Поради икономическата и финансова криза по -малко 
заявители са кандидатствали за финансиране, отколкото 
се е очаквало към момента на програмирането, основа -
ващо се на интензивни консултации със заинтересова -
ните страни.
Впоследствие компетентните органи са проверили дали 
заявителите отговарят на критериите, включително по 
отношение на икономическите и финансовите възмож -
ности. Що се отнася до избора на 6 проекта в Испания, 
испанските органи потвърдиха, че всички тези проекти 
са отговаряли на критериите за подбор.
Що се отнася до придобиването на обслужващи 
плавателни съдове, което може да не е повишило  — липсата на контрол на някои болести,
 — проектите, насочени към модернизация на съ -
ществуващи предприятия за аквакултури,
 — твърде слабото търсене на пазара в Полша въпре -
ки рекламните кампании и добавянето на нови 
видове в предлагането.
Що се отнася до Португалия, при определянето на 
целевите равнища за производството при аквакулту -
рите беше взето предвид потенциалното увеличаване на 
производството в резултат на мащабен проект, осъщест -
вен през 2009 г. с подпомагане от Финансовия инстру -
мент за ориентиране на рибарството (ФИОР). Поради 
технически проблеми този проект въобще не достигна 
очакваното производство. Поради това несъответстви -
ето между целевото равнище и действителното произ -
водство се дължи главно на неуспеха на един проект.
Увеличаването на производството беше свързано 
с факта, че Румъния отпусна допълнително 25 мили -
она за ос 2. Управляващият орган поиска от генерална 
дирекция „Рибарство и морско дело“ да преразгледа 
показателите за постиженията в съответствие с новите 
допълнително отпуснати средства.
Целевите равнища за производството в ОП на Испания 
бяха определени през 2007 г., когато испанската иконо -
мика се развиваше с много по -бързи темпове от сред -
ните за ЕС. Въпреки че през 2014 г. тези първоначални 
цели може да не изглеждат реалистични, през 2007 г. те 
изглеждаха постижими.
59
Комисията счита, че при много проекти икономическата 
и финансова криза възпрепятства разходоефективното 
постигане на целите.
60
Комисията счита, че ограниченото подпомагане за 
устойчивото развитие на аквакултурите и незадово -
лителната му насоченост се дължат преди всичко на 
изтеклия времеви период и много различаващите се 
икономически условия между първоначалното ориенти -
ране на подпомагането за развитието на аквакултурите 
и момента, когато съответният проект е могъл да се 
осъществи.
Отговори на Комисията 59
контекст е логично проекти, често разработени преди 
кризата, да не успеят да постигнат всички свои цели.
В Полша много проекти бяха насочени към модерни -
зация в сектора на аквакултурите поради остарялата 
инфраструктура.
65
Моля, вж. отговора на Комисията на каре 9: изпъл -
нението на ЕФР се осъществи в условията на тежка 
икономическа и финансова криза, при което е логично 
проекти, често пъти разработени преди кризата, да не 
успеят да постигнат всички свои цели.
Критериите за допустимост трябва да бъдат проверени 
(включително чрез проверки на място) преди извърш -
ването на междинно или окончателно плащане съгласно 
определените на национално равнище процедури.
Що се отнася до Полша, съгласно съответната нацио -
нална нормативна уредба междинните звена са длъжни 
да осъществяват 100 % проверки на място преди 
извършването на окончателните плащания по проекти 
в сектора на аквакултурите. През ноември 2011 г. тази 
национална нормативна уредба обаче беше изменена 
и беше приета извадкова процедура с 20 % дял на извад -
ката. Отделно от това бенефициентът може да бъде про -
веряван в срок от 5 години след датата на окончателното 
плащане и в случай на установени нередности могат да 
бъдат предприети корективни мерки.
Каре 10
Окончателните доклади за изпълнение, изготвени 
в писмена форма и подписани от бенефициерите, пред -
ставляват основата за оценка на резултатите от про -
ектите. При оценяването на постигнатите резултати от 
проектите трябва да бъдат взети под внимание всички 
фактори, включително тези, които са извън контрола 
на бенефициера, по -специално наличието на хищници 
и други естествени причини, както и финансовата и ико -
номическа криза.
Както беше посочено в отговора на Комисията на каре 9, 
изпълнението на ЕФР се осъществи в условията на тежка 
икономическа и финансова криза, при което е логично 
проекти, често пъти разработени преди кризата, да не 
успеят да постигнат всички свои цели.
67
Необходимо е на практика да се намери правилният производството или заетостта, то може да е създало 
условия за продължаването на дейностите, свър -
зани с аквакултурите, във време, когато икономиче -
ската несигурност не би дала възможност за такива 
инвестиции.
По отношение на подбора на проекти в Полша: поискан 
е 3-годишен бизнес план. Той дава възможност да се 
изберат единствено икономически устойчиви проекти.
В Румъния критериите за подбор са одобрени от 
мониторинговия комитет, в който Комисията е само 
наблюдател. 
По отношение на проектите, при които одитният орган 
на Румъния е идентифицирал слабости в процедурата за 
подбор, Комисията е използвала инструментите, с които 
разполага, с цел осигуряване на съответствие. Във 
връзка с това през януари 2012 г. плащанията за Румъния 
бяха спрени до средата на 2013 г., когато беше налице 
достатъчно потвърждение, че слабостите в системата за 
управление и контрол са премахнати.
Степента на изпълнение на даден проект не е критерий 
за подбор. Предвид нестабилната икономическа среда 
и факта, че проектите са изпълнени преди подаване на 
заявлението, но в рамките на периода за допустимост, 
и че отговарят на правилата за допустимост, тази прак -
тика следва да се разглежда като процес на свеждане до 
минимум на риска за ЕС и националния бюджет.
За следващия програмен период е предвидено подо -
брение съгласно предвиденото в член 65, параграф 6 от 
Регламент (ЕС) № 1303/2013 за определяне на общопри -
ложими разпоредби, съгласно който няма да се избират 
за финансиране от европейските структурни и инвес -
тиционни (ЕСИ) фондове операции, които са били 
физически завършени или изцяло осъществени преди 
подаването на заявление за финансиране по програмата 
от страна на бенефициера до управляващия орган, неза -
висимо дали всички свързани плащания са направени от 
бенефициера, или не.
Каре 9
Комисията признава, че е възможно подобрение по 
отношение на предварителната оценка на въздействи -
ето на проектите, както и по отношение на последващия 
анализ на постигнатото въздействие. Комисията обаче 
би искала да припомни, че ЕФР функционира в услови -
ята на тежка икономическа и финансова криза. В този 
Отговори на Комисията 60
се постигне правилният баланс между поемането на 
рискове за финансиране на проекти, които няма да 
постигнат очакваните резултати, и проекти, които биха 
били успешни, дори и без подпомагане от ЕС. Иконо -
мическата и финансова криза допълнително увеличава 
тази трудност.
Комисията ще установи контакт с държавите членки за 
предприемане на съответните последващи действия, 
и по -специално ще провери дали са спазени условията 
за допустимост.
70
Формулирането на тези предложения отразява високия 
приоритет, който Комисията отдава на устойчивото 
развитие на аквакултурите. В стратегическите насоки 
се идентифицират основните пречки, които понасто -
ящем възпрепятстват развитието на аквакултурите 
в ЕС, а отвореният метод на координация има за цел 
да помогне на държавите членки да преодолеят тези 
пречки. Цялостната последователност на подхода се 
осигурява чрез съгласуваността между оперативните 
програми по ЕФМДР и многогодишните национални 
планове (предварителни условия).
71
Комисията подчертава, че в ЕФМДР се включва възмож -
ността за финансиране на проекти, насочени към опре -
деляне и картографиране на зоните, които са най -подхо -
дящи за развитие на аквакултури, както и за определяне 
и картографиране на зоните, в които аквакултурите 
следва да бъдат изключени.
Заключения и препоръки
74
Емпиричните данни от изпълнението на програмите по 
ЕФР показаха, че въздействието на финансовата криза 
и на икономическия спад в основните държави произ -
водителки от ЕС беше значително. То засегна потреби -
телското търсене, като по този начин намали поемането 
на инвестиционен риск от страна на производителите. 
Освен това намаляването на публичните разходи също 
отслаби значително възможностите за публично съфи -
нансиране в повечето държави членки.
Комисията обаче признава, че до момента подпомага -
нето от ЕФР за устойчиво развитие на аквакултурите не 
е постигнало напълно очакваните резултати. Извлече -
ните поуки са включени в предложенията на Комисията 
за преразгледаната ОПОР и новия ЕФМДР , които бяха 
приети съответно през 2013 и 2014 г.баланс между тези критерии. Това важи особено що се 
отнася до това да се гарантира, че проектите се нуждаят 
от публично подпомагане, за да преодолеят финансови 
и технически проблеми, и що се отнася до гарантира -
нето на техническата и финансова жизнеспособност 
на проектите. Този последен критерий придоби все 
по-голяма значимост, след като въздействието на кри -
зата стана по -осезаемо.
69
Вж. отговора на Комисията на каре 8.
Проекти, чието изпълнение е започнало преди подаване 
на заявлението, са допустими, при условие че разходите 
са направени в рамките на периода на допустимост 
и са спазени критериите за подбор и правилата за 
допустимост.
Бенефициерите са били запознати с възможностите за 
финансиране по ЕФР от 2007 г., но е трябвало да чакат до 
края на 2009 г., за да подадат заявления по поканата за 
подаване на заявления за мерките за аквакултури.
За следващия програмен период е предвидено подо -
брение съгласно предвиденото в член 65, параграф 6 от 
Регламент № 1303/2013 за определяне на общоприложими 
разпоредби, съгласно който няма да се избират за финан -
сиране от европейските структурни и инвестиционни (ЕСИ) 
фондове операции, които са били физически завършени 
или изцяло осъществени преди подаването на заявление 
за финансиране по програмата от страна на бенефициера 
до управляващия орган, независимо дали всички свързани 
плащания са направени от бенефициера, или не.
Независимо от това някои от бенефициерите поеха 
риска да започнат да инвестират преди подаването на 
заявление.
Комисията взема под внимание констатацията и ще 
осигури подходящи последващи действия.
Каре 12
Комисията ще установи контакт с държавите членки за 
предприемане на съответните последващи действия.
Комисията отчита, че някои проекти, макар на пръв 
поглед да са обещаващи, не са могли да постигнат пър -
воначалните цели. Икономическата и финансова криза, 
както и други фактори оказаха отрицателно въздейст -
вие върху тези проекти, а това беше трудно предви -
димо в началото. Комисията отбелязва, че е трудно да 
Отговори на Комисията 61
76
Комисията взема предвид констатацията на Палатата, 
но подчертава, че икономическата и финансова криза 
е възпрепятствала постигането на целите за растеж 
и заетост в сектора на аквакултурите на равнище ЕС. 
Освен това целите на равнище държави членки бяха 
набелязани в период с много различаваща се икономи -
ческа среда.
Комисията подчертава, че въпреки че обемът на аква -
културите в ЕС не се е увеличил, дейността и заетостта 
са запазени. Освен това последните налични данни 
и анализът5 сочат подобрение на икономическите резул -
тати на сектора на аквакултурите в ЕС.
77
Комисията признава, че до момента подпомагането 
от ЕФР за устойчиво развитие на аквакултурите не 
е постигнало напълно очакваните резултати и поради 
това вече е приела подходящи мерки.
78
Комисията подчертава, че новата ОПОР и ЕФМДР оси -
гуряват по -ясна рамка за подпомагане на устойчивото 
развитие на аквакултурите в ЕС.
Препоръка 1 a)
Комисията приема тази препоръка.
Комисията ще анализира внимателно обосновката за 
подпомагането, предложено за аквакултурите в новите 
оперативни програми (ОП) за ЕФМДР , които се очаква 
да бъдат представени през втората половина на 2014 г. 
Комисията също така внимателно ще анализира съгла -
суваността между мерките по ОП и мерките, обявени 
в многогодишния национален стратегически план за 
аквакултурите.
Новите механизми на ЕФМДР за програмиране и мони -
торинг ще позволят приемането на по -реалистични 
и подходящи цели и също така ще улеснят отчитането 
въз основа на точни и сравними показатели за устойчи -
вото развитие на аквакултурите в ЕС.
5 Научен, технически и икономически комитет по рибарство 
(НТИКР) — The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (STECF-13-29). 2013 г. Служба за публикации 
на Европейския съюз, Люксембург, EUR 26336 EN, JRC 86671, 
383 стр.Независимо от отчетените от Сметната палата трудности 
при оценяване на мерките за аквакултури, Комисията 
признава, че ОПОР не е предоставила достатъчно ясна 
рамка за развитието на устойчиви аквакултури в пери -
ода до 2013 г. Действия за решаването на този въпрос 
бяха предприети с приемането през 2013 г. на новата 
обща политика в областта на рибарството и стратегиче -
ските насоки относно аквакултурите.
Чрез Комитета на ЕФР беше издадено ръководство за 
ЕФР , както и редица документи с насоки. Освен това 
се осъществяваше редовно взаимодействие с държа -
вите членки чрез срещи за годишен преглед или чрез 
Комитета на ЕФР . В нито един момент през програмния 
период Комисията не е получила обратна информа -
ция от държавите членки, че тези насоки са счетени за 
недостатъчни.
Комисията признава, че различията в източниците на 
данни на равнище ЕС се преодоляват до голяма степен 
благодарение на текущото преразглеждане на рамката 
за събиране на данни.
75
Тази препоръка е насочена към държавите членки.
Икономическата и финансова криза оказа значително 
въздействие върху усвояването на ресурсите по ЕФР за 
устойчивото развитие на аквакултурите в ЕС. Кризата 
възпрепятства постигането на заложените целеви нива 
и намали търсенето на иновационни проекти в полза на 
относително по -малко рискови проекти за аквакултури.
Комисията признава, че в годишното отчитане на 
показателите от страна на държавите членки е имало 
методологични слабости. Поради това в ЕФМДР се пред -
вижда използването на ограничен брой общи и срав -
ними показатели въз основа на надеждни методологии 
за оценка на напредъка по изпълнението на програмата 
към постигане на целите.
Отговори на Комисията 62
Препоръка 1 в)
Комисията приема тази препоръка.
В съответствие с предварителните условия за много -
годишния национален стратегически план за аквакул -
турите Комисията ще приема оперативни програми за 
ЕФМДР само ако държавите членки представят подхо -
дящи многогодишни национални стратегически планове 
за насърчаване на устойчивите аквакултури, когато това 
е целесъобразно.
Част от тази препоръка трябва да бъде отправена към 
държавите членки, тъй като съгласно принципа на спо -
делено управление държавите членки трябва да изгот -
вят и да приложат съгласувани национални стратегии за 
развитието на сектора на аквакултурите. Комисията не 
може да налага санкции или да започва производства за 
установяване на неизпълнение на задължения, ако дър -
жавите членки не изготвят или приложат тези стратегии 
в съответствие с насоките на Комисията.
Препоръка 1 г)
Комисията приема тази препоръка.
Въпреки че опростяването на административните про -
цедури и пространственото планиране остават по съще -
ство в обхвата на компетентност на държавите членки, 
в своите Стратегически насоки за устойчивото развитие 
на сектора на аквакултурите на ЕС (COM(2013) 229) Коми -
сията набеляза липсата на пространствено планиране 
и необходимостта от опростяване на административ -
ните процедури сред целите, които трябва да бъдат 
постигнати. Освен това с цел да се подобри развитието 
на аквакултурите Комисията ще насърчи държавите 
членки да приложат неотдавна приетата Директива 
относно морското пространствено планиране.Препоръка 1 б)
Комисията приема тази препоръка и счита, че тази част 
от препоръката вече до голяма степен е изпълнена чрез 
следните насоки:
Комисията разработи насоки за развитието на устойчиви 
аквакултури, включващи съответните фактори на окол -
ната среда: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_bg.pdf
Тя също така изготви насоки за това как предвари -
телните условия за многогодишния национален 
стратегически план за аквакултурите следва да бъдат 
изпълнени: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Комисията изготви насоки, като приложение към насо -
ките за предварителните оценки, за това по какъв начин 
заключенията от стратегическите екологични оценки 
да бъдат включени в разработването на оперативните 
програми на държавите членки: http://ec.europa.eu/
fisheries/reform/emff/doc/08-strategic -environmental -asse
ssment_en.pdf
Комисията разработи насоки за естеството на дерогаци -
ите, предвидени в член 9 от Директивата относно опаз -
ването на дивите птици. Този документ има за цел да 
изясни ключовите понятия в член 9 от директивата, тъй 
като те се отнасят до предотвратяването на сериозни 
щети, нанасяни от корморани, или до защитата на фло -
рата и фауната, и предлага практически съвети за прила -
гането на тези понятия: http://ec.europa.eu/environment/
nature/cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
Освен това Комисията понастоящем подпомага раз -
работването на конкретни насоки за прилагането на 
Рамковата директива за водите и Рамковата директива 
за морска стратегия, която е в процес на изготвяне. 
Всички свързани с този проект документи са достъпни 
на адрес: https://circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-
2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . Тази дейност се основава 
на насоките за устойчиви аквакултури в контекста на 
мрежата „Натура 2000“: http://ec.europa.eu/environment/
nature/natura2000/management/docs/Aqua -N2000  %20
guide.pdf
Отговори на Комисията 63
финансират във връзка с аквакултурите, са съгласувани 
с многогодишния национален стратегически план за 
аквакултурите.
Препоръка 2 г)
За периода 2014—2020 г. ЕФМДР ще насърчава по -силна 
насоченост към постигане на резултати (чрез използ -
ване на общи показатели за резултатите), включително 
прилагане на рамката за изпълнение (чрез използване 
на общи показатели за крайните продукти). В регламента 
за ЕФМДР се предвижда приемането на делегиран акт за 
общите показатели.
Новата система за мониторинг по ЕФМДР ще се състои 
от следните елементи:
 — База данни на равнище държави членки (INFOSYS), 
в която се съхранява информация за всяка опера -
ция, като се следва обща структура и се използват 
общи показатели.
 — Доклад до Комисията, в който се предоставя клю -
чова информация в обобщена форма. Информа -
цията следва да бъде кумулативна, за да отразява 
развитието на изпълнението.
Общите показатели на ЕФМДР ще служат за основа за 
извършването на мониторинг и оценка и за преглед на 
ефективността на програмите. Те ще дадат възможност 
за обобщаване на данните на равнище ЕС, като измер -
ват напредъка към постигане на целите на стратегията 
„Европа 2020“.Препоръка 1 д)
Комисията приема тази препоръка.
Комисията подчертава, че от 1996 г. насам е установена 
правна рамка, която обхваща статистическите данни 
за производството на аквакултури (Регламент (ЕО) 
№ 788/96, отменен с Регламент (ЕО) № 762/2008). Коми -
сията ще продължи да работи за решаването на про -
блемите, свързани с данните, в рамките на подходящите 
форуми и чрез съответните процеси (например разши -
ряване на обхвата на събирането на данни съгласно РСД, 
така че да обхване сладководните аквакултури, и хармо -
низиране на методологиите).
Препоръка 2
Тази препоръка (букви a)—г) е насочена изключително 
към държавите членки.
Препоръка 2 a)
След приемането през април 2013 г. на стратегическите 
насоки на ЕС във връзка с аквакултурите държавите 
членки започнаха изготвянето на своите многогодишни 
национални стратегически планове за насърчаване на 
устойчиви аквакултури. Комисията ще осъществява 
мониторинг на тези планове, които ще включват целите 
на държавите членки и мерките за постигането им. 
По-специално това ще включва спазването на пред -
варителните условия за многогодишния национален 
стратегически план за аквакултурите, без което Комиси -
ята няма да може да одобри оперативната програма за 
Е Ф М Д Р.
Препоръка 2 б)
Комисията взема предвид тази препоръка, която 
е основният акцент на сегашните инициативи на Комиси -
ята във връзка с морското пространствено планиране.
Препоръка 2 в)
Комисията подчертава, че ЕФМДР включва редица нови 
елементи, предназначени да помогнат за насочване 
на финансирането от ЕФМДР към тези проекти, които 
в най -голяма степен допринасят за устойчивото разви -
тие на аквакултурите и са икономически целесъобразни. 
Тези елементи включват: 1) система за засилен монито -
ринг с годишно докладване за финансираните мерки; 2) 
по-пълен годишен доклад за изпълнението; 3) засилена 
насоченост към постигане на резултати, включително 
нова рамка за изпълнение; и 4) предварителни условия, 
с които да се гарантира, че мерките, които трябва да се 

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр: 
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  повече от един екземпляр или постери/карти: 
от представителствата на Европейския съюз ( http://ec.europa.eu/represent_bg.htm), 
от делегациите в страни извън Европейския съюз ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm), 
като се свържете с услугата Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm) 
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени 
телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Платени абонаменти:
•  чрез някой от търговските представители на Службата за публикации на 
Европейския съюз (http://publications.europa.eu/others/agents/index_bg.htm).
QJ-AB-14-010-BG-C ISSN 1831-0974
Една от целите на обща политика в областта 
на рибарството (ОПОР) в периода до 2013 г. 
и на нейния финансов инструмент — 
Европейския фонд за рибарство (ЕФР), е да се 
насърчи устойчивото развитие на 
аквакултурите. Сметната палата провери 
дали мерките по ЕФР за развитие на 
аквакултурите са добре изготвени 
и приложени, както и дали са икономически 
целесъобразни. Като цяло Сметната палата 
установи, че не е предоставено ефективно 
подпомагане, тъй като рамката за развитие 
на аквакултурите на ниво ЕС и на ниво 
държави членки е била относително слаба, 
а действително взетите мерки не са довели до 
задоволителни резултати.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА