BG Официален вестник на Европейския съюз C 218/31

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Публичните предприятия на трети държави на пазарите на обществените поръчки в ЕС“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 218/06

Докладчик: г-н ROSSITTO

Съдокладчик: г-н PAETZOLD

На 16 септември 2010 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Публичните предприятия на трети държави на пазарите на обществените поръчки в ЕС“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 април 2011 г.

На 471-вата пленарна сесия, проведена на 4 и 5 май 2011 г. (заседание от 4 май), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 152 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че отварянето на системите за обществени поръчки на всички държави за международната конкуренция на основата на Споразумението за обществени поръчки СОП/СТО е печеливш ход: то гарантира реципрочност и симетрия в нормативната база и нейното прилагане по отношение на международната конкуренция и дава възможност да се противодейства на протекционистичните мерки и нелоялната конкуренция, въпреки специфичните споразумения със страните с нововъзникващи икономики, в съответствие с първичното и вторичното право на ЕС и решенията на съда на ЕС.

1.2 Според ЕИСК ЕС трябва да увеличи своите възможности при водене на преговори, за да подобри достъпа до пазарите на обществени поръчки на трети държави въз основа на своето първично и вторично право, тъй като Съюзът отвори повече от 80 % от пазарите си на обществени поръчки, а другите големи развити икономики отвориха едва 20 % от своите.

1.3 ЕИСК настойчиво призовава ЕП, Съветът и Комисията да гарантират, както на вътрешно, така и на международно равнище, по-ефикасна и по-стратегическа защита на интересите на ЕС в областта на достъпа до публичните пазари, като засилят доверието в него в световен мащаб, а също така и дълготрайността и развитието на европейския икономически и социален модел.

1.4 Според ЕИСК предприятията, които изпълняват обществени поръчки, трябва да бъдат поставени при едни и същи условия на конкуренция на пазара, целящи да осигурят справедлива конкуренция при равни условия (level playing field), въз основа на реципрочност с предприятията на трети държави, които спазват основните принципи на международните обществени поръчки, особено по отношение на забранените преки или непреки държавни помощи, методите за изчисление на цените, превантивното отчитане на разходите и рисковете.

1.5 ЕИСК препоръчва на законодателите на вътрешния пазар на ЕС и на водещите международни преговори от името на ЕС в сферата на международните обществени поръчки да бъдат последователни и да осъзнават възможните взаимни последици от упражняването на техните дейности, като насърчават равното третиране, недискриминацията, взаимното признаване, пропорционалността, прозрачността, борбата срещу корупцията, спазването на социални и екологични стандарти, спазването на основните права на човека.

1.6 ЕИСК счита за наложително да се постави началото на систематичен контрол на последователността между резултатите от двустранните и многостранните преговори, водени от Комисията с мандат, предоставен от държавите-членки, и последователното, пълно и ефективно прилагане на приетите мерки от страна на държавите-членки.

1.7 Според ЕИСК би било уместно Споразумението да се преобразува от плурилатерално в многостранно, с нови присъединявания и преходни мерки във връзка с компенсациите, преференциалните цени, въвеждането на органи или сектори и на нови прагове, както и да се възобнови активно идеята за временно изключване от СОП на обществени поръчки, финансирани с европейски средства, за предприятията от държавите, които поддържат национални протекционистки мерки.

1.8 ЕИСК призовава за бързото приемане на оповестената Инициатива относно условията за „достъп на предприятията от трети държави до европейския пазар на обществени поръчки“ – MASP и до ясни, прозрачни и проверени механизми за взаимно отваряне на пазарите, за да се осигури симетричен достъп до публичните пазари, като за целта се адаптира пакетът за обществените поръчки от 2004 г.

1.9 Според ЕИСК е необходимо да се засили подходът, основан на превенцията и на система за „ранно предупреждение“ относно проектите и/или приемането на нормативни разпоредби в трети държави, които са ограничаващи по отношение на обществените поръчки, с цел потенциалните пречки да бъдат установени и оповестени на международно равнище още в началния етап, като базата данни на ЕК за достъп до пазари се усъвършенства чрез надеждна и бързо достъпна информация относно поканите за участие в тръжни процедури, формалностите и техническите спецификации в тръжната документация, особено за нашите МСП, придружени със статистически бази данни и показатели на въздействието на изкривяващите явления.

1.10 ЕИСК препоръчва мерки за олекотяване и опростяване на процедурите, които да се адаптират към новите предизвикателства на равнище ЕС, за да се гарантира на възложителите на вътрешно и международно ниво възможността да използват изцяло икономическия и иновационен потенциал на МСП, включително чрез предлагане на обучение, информация и помощ на изпълнителите и участниците в международни тръжни процедури за възлагане на обществени поръчки и такива в трети държави, особено на техните кадри и ръководители.

2. Въведение

2.1 В ЕС годишният обем от обществени поръчки в публичния сектор за стоки и услуги представлява около 17 % от БВП, равняващ се приблизително на 2 100 милиарда евро: от тях около 3 % са над прага на СОП – Споразумението за обществените поръчки, сключено в рамките на СТО (1). Световният пазар на обществени поръчки се оценява между 10 и 20 % от БВП, като не съществуват сравними данни за държавите, които не са членки на СОП: общият дял на обществените поръчки е значително над 10 % от световния БВП.

2.2 Европейските предприятия, от големите глобални предприятия до най-предприемчивите МСП, се борят, за да се наложат на световните пазари, но срещат нарастващи трудности при достъпа до пазара на обществени поръчки, не толкова свързани с препятствията на границите, колкото с пречките „отвъд границата“, по-сложни и по-проблемни от техническа гледна точка, за чието установяване, анализиране и отстраняване е необходим по-дълъг период от време, с ограничаващи правила и практики, които рискуват да попречат на предприятията от ЕС да участват в търговете за обществени поръчки в трети държави.

2.3 Настоящото становище по собствена инициатива се отнася до един специфичен аспект на пазара на обществените поръчки, както е посочено в заглавието: да се проучи и да се посочи – във връзка с участието на публичните предприятия на трети държави в търговете за обществени поръчки – по какъв начин ЕС може

— да осигурява доброто функциониране на своя вътрешен пазар в областта на обществените поръчки;

— да гарантира, че на публичните предприятия на трети държави им е разрешено да оперират на европейския пазар, като се спазват същите условия и критерии за достъп, които се отнасят и за другите предприятия;

— да гарантира също реципрочност и симетрия на достъп за офертите на офертите на европейските предприятия на публичните пазари на трети държави.

Други аспекти на въпроса за обществените поръчки са или ще бъдат предмет на становища на ЕИСК.

2.4 Връзката между отварянето на външната търговия и реформите на вътрешния пазар е двупосочна: ако и в двата случая целта е да се намалят разходите за ненужните регулаторни бариери, които пречат на потока от стоки, услуги и инвестиции, нарастващата взаимозависимост между вътрешния пазар и международните пазари изисква от законодателите на вътрешния пазар на ЕС и преговарящите от името на ЕС в областта на международната търговия и на международните обществени поръчки да бъдат наясно относно евентуални реципрочни последици при упражняването на своите дейности и да прилагат последователна политика, ориентирана към насърчаването на принципите на първичното и вторичното право на ЕС във вида, в който са потвърдени от Съда и Хартата на основните права:

— спазване на правата на човека;

— борба с корупцията;

— спазване на социалните и екологичните стандарти;

— прозрачност;

— пропорционалност;

— равнопоставено третиране;

— недискриминация;

— взаимно признаване.

2.5 В секторите на стандартизирането и регламентирането, услугите, инвестициите и обществените поръчки, а така също и на правата върху интелектуалната собственост и системите за сертифициране при много от нашите търговски партньори често се наблюдават тежки процедури, липса на прозрачност и мерки в областта на индустриалната политика, насочени към принудително заместване на вноса, принудително прехвърляне на технология и осигуряване на преференциален достъп до суровините за местните производители.

2.6 Докато предприятията в ЕС търпят нарастващата конкуренция на своя вътрешен пазар, който с големи усилия насърчи прозрачно отваряне с цел да създаде в ЕС вътрешен пазар без бариери, сега става очевидно, че подобно отваряне лишава напълно този вътрешен пазар от защита спрямо участниците от пазарите на трети държави, които не са задължени да прилагат същото отваряне на своите пазари.

2.7 ЕС разполага със строги правила по този въпрос, целящи гарантирането на справедлива конкуренция при равни условия за всички (level playing field), а опитът показва, че нито едно от тези правила не се прилага спрямо публични предприятия на трети държави, особено когато те участват в обществени поръчки, като по този начин се нарушават самите основополагащи принципи на вътрешния пазар и се нанасят значителни щети на европейската промишленост и икономика.

2.8 ЕИСК счита за необходимо да се разгледа въпросът за това как ЕС може да гарантира доброто функциониране на вътрешния пазар дори в случаите, когато публични предприятия на трети държави бъдат допуснати да участват в този пазар, като остава особено бдителен в борбата срещу протекционизма, но в интерес на потребителите, предприятията и европейските данъкоплатци се противопоставя на всички форми на социален и екологичен дъмпинг (2), на непрозрачност на разходите и цените и на държавните помощи, на неспазването на бюджетните правила и правилата на свободния пазар.

2.9 В Общото споразумение за митата и търговията обществените поръчки изрично са изключени от основното задължение по националния режим, както и от задълженията на Общото споразумение по търговията с услуги. Необходимо е да се отчете обаче (3), че до 2015 г. 90 % от световния икономически растеж ще бъдат създадени извън Европа, една трета от които само в Китай – през следващите години ще бъде необходимо да се възползваме от възможността, предложена от високите нива на растеж в третите държави, особено в източна и южна Азия.

2.10 Ако нашият пазар е вече значително отворен, в доста по-малка степен е отворен пазарът на нашите основни търговски партньори, особено на регионално и местно равнище. Достатъчно е да обърнем внимание на няколко примера от различни континенти:

2.10.1 В КИТАЙ нивото на отваряне на пазара остава все още много под потенциалните възможности. Китай, чийто БВП за 2009 г. възлиза на 3 573,8 милиарда евро, през същата година е реализирал износ на стоки и услуги за ЕС на стойност 227 милиарда евро, а осъщественият внос от ЕС е в размер на 99,7 милиарда евро. Клаузите „Buy local“ („Купувайте местни стоки“) съществуват от 2003 г. съгласно предвиденото от чл. 10 на GPL – Government Procurement Law (Закон за възлагане на обществени поръчки), а през 2007 г. политиката „Buy Chinese“ („Купувайте китайски стоки“) беше засилена чрез два указа, които ограничават възможността за обществени поръчки за чуждестранни стоки до момента, когато местните продукти станат „неразумно“ по-скъпи и с по-ниско качество. През 2009 г. това правило беше строго тълкувано, като бяха премахнати и последните възможности, особено що се отнася до високотехнологичните и иновационни продукти, а чрез указ беше наложен строг контрол върху обществените поръчки в строителството в рамките на „пакетите за вътрешно стимулиране“ за 2008 г. и 2009 г. През ноември 2009 г. Китай въведе „Indigenous Innovation Product Accreditation List“ („Списък с разрешени местни иновационни продукти“), а през 2010 г. Държавният съвет предложи промени за предприятията под държавен контрол, в резултат на които тези предприятия трябва да работят само на вътрешния пазар. Едновременно с това обаче изплати държавни помощи на китайската промишленост в сектора на високотехнологичните продукти, за да бъде по-конкурентоспособна на чуждестранните пазари (4).

2.10.1.1 В областта на обществените поръчки за строителството Китай изостави системата за лицензи за „project management“, „construction management“ и други строителни услуги, за да ги замени с нова система – WFOCE (Wholly Foreign Owned Construction Enterprise – Изцяло чужди строителни дружества) и JV (Joint Ventures – Смесени дружества), в която чуждите дружества на практика са изключени от проектите обект на национални търгове за обществени поръчки (NCB), а са допуснати само в редките случаи на международни търгове за обществени поръчки (ICB) за национални проекти. И двете системи – WFOCE и JV – трябва да отговарят на китайската квалификационна система, която предвижда номинален капитал на стойност поне 5 пъти по-висок от стойността на проекта, основен персонал от поне 300 души, живели минимум една година в Китай, референции за предишни извършени дейности в Китай, а за смесените дружества – взимането под внимание на партньора с по-ниска квалификация (5).

2.10.1.2 Сегашната китайска оферта в преговорите на Световната търговска организация в рамките на Споразумението за обществените поръчки (СОП) не включва повечето строителни дейности, които могат да предизвикат интереса на европейските предприятия, нито като дейност, нито като възложител на обществени поръчки.

2.10.1.3 В РУСИЯ, която не е страна по СОП/СТО, с указ от министерството на икономическото развитие от декември 2008 г. се налагат ограничителни условия за достъп до правителствените и общинските обществени поръчки, като се отдава предпочитание на националните продукти и услуги, за които може да се заплаща цена до 15 % над тяхната стойност, а през 2009 г. бяха приети антикризисни мерки „Buy Russian“ („Купувайте руски стоки“).

2.10.2 В БРАЗИЛИЯ законът за обществените поръчки бе изменен през юли 2010 г., за да позволи на властите, възлагащи обществени поръчки, да запазят марж от 25 % за продукти и услуги, произведени изцяло или частично в Бразилия. През 2009 г. Бразилия регистрира БВП от 1 128,5 милиарда евро (6).

2.10.3 В САЩ Конгресът измени изискванията „Buy American“ („Купувайте американски стоки“) на Американския акт за възстановяване и реинвестиране (American Recovery and Reinvestment Act – ARRA) (7), като акцентира още повече върху тях. БВП на САЩ през 2009 г. е бил 10 122,6 милиарда евро с реализиран износ на стоки и услуги за ЕС на приблизителна стойност от 286,8 милиарда евро и внос от ЕС, възлизащ на 323,8 милиарда евро, за същата 2009 г. (8)

2.10.4 В ЯПОНИЯ, седмия по значение пазар за износ на ЕС, на който през 2009 г. е реализиран износ на стойност 36 милиарда EUR срещу внос на стойност 56,7 милиарда EUR, предприятията от ЕС срещат трудности при получаването на достъп до обществените поръчки, въпреки че Япония е страна по СОП/СТО: през 2007 г. за предприятия от ЕС бяха отворени само 4 % от всички търгове за обществени поръчки на обща стойност 22 милиарда EUR, което е по-малко от 0,7 % от японския БВП, докато имаше достъп до публичен пазар на ЕС на стойност 312 милиарда EUR, което се равнява на 2,5 % от БВП на ЕС (9).

2.10.5 Във ВИЕТНАМ през април 2010 г беше издадена директива относно употребата на национални продукти и материали и относно обществените поръчки за тези продукти, финансирани с държавни средства. През 2009 г. Виетнам достигна БВП от 66,8 милиарда евро с реализиран износ за ЕС в размер на 7,8 милиарда евро и внос от ЕС, възлизащ на 3,8 милиарда евро.

2.10.6 В АВСТРАЛИЯ през 2009 г. два щата приеха правила относно обществените поръчки, оценени като стратегически, т.е. за над 250 милиона австралийски долара (AUS $), за които в щата Виктория изискванията са 40 % да бъдат изпълнени с местни продукти (австралийски/новозеландски), а в щата Нов Южен Уелс е определена преференциална цена от 20 % към която се добавят, в зависимост от случаите, допълнителни преференции от 2,5 % до 5,0 %. През 2009 г. Австралия регистрира БВП в размер на 712,8 милиарда евро с реализиран износ на стоки и услуги за ЕС, възлизащ на 14,4 милиарда евро и внос от ЕС в размер на 34,1 милиарда евро.

2.11 Има и случаи като този на ТУРЦИЯ, където системата на обществените поръчки се подобри след приемането на закон № 5812 от 2008 г., който съгласува вътрешните разпоредби с общностните: обществените поръчки за доставка на стоки, полагане на труд и предоставяне на услуги са базирани на механизми, отворени към конкуренцията, въпреки че следва да се усъвършенства въвеждането в националното законодателство на директивите на ЕС относно системите за обжалване (10). През 2008 г. обществените поръчки над прага за ЕС бяха на стойност 7 703 милиона EUR за положен труд, 8 459 милиона EUR в областта на услугите и 8 042 EUR в областта на стоките.

3. Настояща нормативна рамка

3.1 Понастоящем нормативната рамка, която регулира пазара на обществените поръчки за европейските предприятия, се състои от:

— основната европейска рамка, съставена от директивите относно обществените поръчки от 2004 г: Директива 2004/18/ЕО относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, услуги и доставки и Директива 2004/17/ЕО относно координиране на процедурите за възлагане на обществени поръчки от възложители, извършващи дейност във водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги, заедно с Директива 2007/66/CE относно преразглеждането на процедурите за възлагане на обществени поръчки, както и Директиви 89/665/ЕИО, 92/13/ЕИО, и Кодекса на добрите практики за достъпа на МСП до обществени поръчки (11);

— Договора, който въведе в първичното законодателство на ЕС признаването на правото на самостоятелност на местните и регионалните власти с възможност за публичните власти да използват собствени инструменти, за да изпълнят своите мисии в служба на обществото, например различни форми на публично-публично партньорство;

— многобройни решения на Съда на Европейския съюз по въпроса за обществените поръчки;

— основния инструмент за отварянето на международните обществени поръчки, а именно многостранното Споразумение за обществените поръчки (СОП) на Световната търговска организация, понастоящем в процес на преразглеждане, докато Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС) на СТО изключва обществените поръчки от основните разпоредби на ГАТС относно достъпа до пазара, освен мандата за водене на многостранни преговори за обществените поръчки за услуги, където Общността изпълнява водеща роля за ангажиментите по въпросите на достъпа до пазара и забраната за дискриминация при възлагането на обществените поръчки за услуги чрез въвеждането на общи процедурни правила относно закупуването;

— клаузите „обществени поръчки“ в споразумения за свободна търговия, в споразумения за асоцииране, в споразумения за партньорство и сътрудничество, в споразумения за стабилизиране и асоцииране, в споразумения за икономическо партньорство, във временни споразумения относно търговията и свързаните с нея въпроси и в споразумения за търговско и икономическо сътрудничество;

— прилагането на европейското право в областта на обществените поръчки и на концесиите в институционализираните публично-частни партньорства.

4. Бележки

ЕИСК счита отварянето на системите за обществени поръчки на всички държави към международната конкуренция на базата на Споразумението СОП/СТО за печеливш ход, тъй като то гарантира на системите за обществени поръчки на всички държави реципрочност и симетрия в нормативната база и нейното прилагане и дава възможност да се противодейства на протекционистичните мерки и нелоялната конкуренция, въпреки специфичните споразумения със страните с нововъзникващи икономики

4.1 ЕИСК подчертава появилите се неотдавна данни в указания на Комисията, че „до 2015 г. 90 % от световния растеж ще бъде генериран извън Европа, като само делът на Китай ще представлява една трета от него“ (12).

4.2 ЕИСК споделя принципа, че за да се развият нашите конкурентни предимства, ЕС трябва „да осигури една по-ефикасна и по-стратегическа защита на своите интереси“, като засили „доверието в себе си в световен мащаб, както и дълготрайността и развитието на европейския икономически и социален модел“; „за да засили доверието в себе си, Европа трябва да увеличи своето влияние при преговорите с цел подобряване на достъпа до пазарите на трети държави“, тъй като „Европейският съюз отвори повече от 80 % от своя пазар на обществени поръчки, а другите големи развити икономики отвориха техния едва до 20 %“ (13).

4.3 Според ЕИСК съществуващата в момента регулаторна рамка на Европейския съюз относно обществените поръчки по принцип е подходяща и се счита за достатъчна, за да регулира европейския пазар в икономически, социален и екологичен аспект. За съжаление има такива държави-членки, които не използват напълно възможностите, предоставени от тази регулаторна рамка, за да гарантират лоялна конкуренция, и рискуват да отворят техните пазари без основи на реципрочност пред държавни предприятия на трети държави, които не спазват основните принципи на международните обществени поръчки. Наложително е обаче тези правила строго да се спазват, също както и основните принципи на Договорите и Хартата за основните права (ХОП).

4.4 ЕИСК счита, че публично-публичното сътрудничество не бива да създава успоредни пазари, които да заобикалят правилата за обществените поръчки и да изключват частните оператори.

4.5 Европейският съюз е създаден с идеята да има отворена икономика, насърчаваща свободната търговия, като предоставя сигурен в правно отношение и недискриминационен достъп до широк брой обществени поръчки; същевременно трябва да се гарантира конфиденциалност и прозрачност, за да насърчи иновацията и един устойчив и стабилен пазар на обществени поръчки, който:

— да дава предимство на по-изгодната икономически оферта пред по-неизгодната;

— да отчита целия жизнен цикъл.

4.6 Според ЕИСК всички предприятия изпълнители на обществени поръчки трябва да бъдат поставени при едни и същи условия на конкуренция на пазара. Във връзка с това ЕИСК изразява съмнения относно условията за участие на така наречените „държавни предприятия“ на трети държави, особено що се отнася до забранените преки или косвени държавни помощи, метода на изчисляване на цените, превантивното отчитане на разходите и рисковете. Всъщност европейският пазар гарантира достъпа без да гарантира по подходящ начин опазването от нелоялна конкуренция, с големи рискове от евентуален социален и екологичен дъмпинг и неспазване на основния етичен кодекс, съдържащ се в Договорите и ХОП, от страна на такива държавни „предприятия“.

4.7 Според ЕИСК е необходимо:

4.7.1 в международните преговори и в преговорите с трети държави да се набляга на факта, че основните ценности, права и принципи на ЕС, установени в първичното право на ЕС въз основа на Договорите и ХОП, трябва да се зачитат и не подлежат на обсъждане;

4.7.2 да се изразява единна, силна и последователна позиция на международните преговори, като не се допускат отделни национални действия, които биха могли да изложат на риск общата позиция в преговорите, и се сравнява действителното отваряне на националните пазари със сроковете и рамките предвидени в споразуменията, сключени на европейско равнище;

4.7.3 да се осъществи по-голяма координация и последователност при подготовката и изпълнението между службите на Комисията, които се занимават с различни аспекти на търговските и индустриалните преговори и преговорите за сътрудничество, в съответствие с правилата, отнасящи се до обществените поръчки на многостранно равнище по Споразумението СОП от 1994 г., споразуменията за свободна търговия от ново поколение, споразуменията за партньорство и сътрудничество или споразуменията за асоцииране в рамките на Евро-средиземноморското партньорство, с по-целенасочени подходи относно нетарифните бариери и натиск за отваряне на пазарите на обществени поръчки за предприятията от ЕС;

4.7.4 споразумението СОП да се преобразува в многостранно споразумение, с нови присъединявания и преходни мерки относно компенсациите, преференциалните цени, въвеждането на органи или сектори и на по-високи прагове;

4.7.5 временно изключване от СОП на обществените поръчки, финансирани с европейски средства, за предприятията от държавите, които поддържат национални протекционистки мерки, идея вече предложена от ЕИСК в различни предишни становища (14);

4.7.6 подробно да се прилагат принципите на реципрочност и пропорционалност за някои сектори, заложени в „Общи бележки и дерогации от разпоредбите на член III от Приложение I на ЕО“ на СОП;

4.7.7 да се налагат на предприятията от трети държави същите условия, налагани на европейските предприятия на техните пазари: ЕС не може да продължава да основава преговорите на формална реципрочност вместо на действителна икономическа реципрочност; в случай на дисбаланс трябва да се предвиди предпазна клауза за прекратяване на споразумението;

4.7.8 когато важните търговски партньори се облагодетелстват от общото отваряне на ЕС, без реципрочност, ЕС да разгледа въвеждането на целенасочени ограничения на достъпа до сектори на обществените поръчки в ЕС, за да ги подтикне да предложат реципрочно отваряне на техните пазари;

4.7.9 да се приеме възможно най-бързо инициативата относно условията за „Достъп на предприятията от трети държави до европейския пазар на обществени поръчки – MASP“ с ясни, прозрачни и проверени механизми за реципрочно отваряне на пазарите, за да се осигури симетричен достъп до публичните пазари на развитите икономики и на големите нововъзникващи икономики в секторите, които попадат в обхвата на Директива 2004/17/ЕО (15) и на работната програма за 2011 г. (16);

4.7.10 да се установи по-голямо техническо сътрудничество между представителите на държавите-членки и Комисията относно достъпа до пазарите и по-чести консултации с представителите на промишлеността;

4.7.11 да се установи тесен контрол и мерки, които да гарантират неговото действително приложение, относно неналичието на преки или непреки държавни помощи – считани за забранени в ЕС – преди всичко спрямо търговете за възлагане на обществени поръчки, които използват финансиране от Общността, от Европейската инвестиционна банка, от структурните фондове или за европейските мрежи, при пълно спазване на гаранциите за социални и екологични европейски стандарти;

4.7.12 да се усъвършенства базата данни на Комисията относно достъпа до пазарите чрез надеждни и достъпни данни за поканите за участие в тръжни процедури, формалностите и техническите спецификации в тръжната документация, които фактически пречат на участието в трети държави, като се предоставят статистически бази данни и показатели за въздействието на изкривяващите явления;

4.7.13 да се подсили подходът, основан на превенцията и на система за „ранно предупреждение“ относно проектите и/или приемането на нормативни разпоредби в трети държави, които са ограничаващи по отношение на обществените поръчки, с цел установяване на потенциалните пречки и оповестяване на международно ниво още в началната фаза, и да се търси решение за тях още при източника чрез системно използване на процедурата за съобщаване в рамките на Споразумението за техническите пречки пред търговията;

4.7.14 да се въведат мерки на ниво ЕС за МСП, за да се гарантира, че възложителите на обществени поръчки на вътрешно и международно равнище използват икономическия и иновационен потенциал на МСП;

4.7.15 да се осигурят обучение, информация и помощ на участници в международни тръжни процедури и такива на трети пазари, особено на техните кадри и ръководители, като се признаят критичните точки, отнасящи се до техните размери, по отношение на търговската защита, достъпа до пазари и информацията;

4.7.16 да се предвидят изменения на член 55, параграф 3 от Директива 2004/18/ЕО и член 57, параграф 3 от Директива 2004/17/ЕО относно необичайно ниските оферти, по такъв начин, че да направят невъзможно включването на оферти, представени от държавни предприятия, които не съдържат доказателство за това, че не се използва никаква пряка или непряка държавна помощ, забранена от законодателството на ЕС: пример за такъв „тест за държавна помощ“ се намира в Приложение 4 на US Millennium Challenge Corporation;

4.7.17 да се добави в разпоредбите на член 45 (17) от Директива 2004/18/ЕО и член 54 (18) от Директива 2004/17/ЕО като случай на задължително изключване нарушаването на правата върху интелектуалната собственост във връзка с използването на патенти или технически данни, придобити чрез измама;

4.7.18 да се гарантира, че бъдещите европейски юридически инструменти относно свободното движение на работници от трети държави няма да насърчават държавни предприятия на трети държави, които използват забранени държавни помощи;

4.7.19 да се осигури бързо и подробно публикуване в централизирана база данни на ЕС на ограничаващи правила и практики по въпроса за възлагането на обществени поръчки, които пречат на предприятията от ЕС ефективно да участват в търгове за възлагане на обществени поръчки в трети държави, като: законодателни актове „Buy Local“ („Купувайте местни стоки“) или с нарастващи проценти на „Local Content“ („Местно съдържание“), или с „пакети за стимулиране“ на мести технологии и иновации или пакети за национално икономическо възстановяване, които привилегироват местния контекст и дискриминират възможността за достъп на предприятия от други държави;

4.7.20 да се подсили допълнително последователността и взаимната допълняемост между вътрешните политики и външната политика на ЕС, като се изпълнят указанията на Европейския съвет от септември 2010 г. относно „необходимостта от преглед на взаимодействията между индустриалната политика и политиката в областта на конкуренцията от гледна точка на глобализацията, и от насърчаване на равнопоставеността“ (19).

Брюксел, 4 май 2011 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) Източник: оценки на Европейската комисия в COM(2010) 612 окончателен.

(2) Вж. COM(2010)621/1.

(3) Вж. COM(2010)612/4.

(4) Повод за особено безпокойство по отношение на обществените поръчки и интелектуалната собственост представлява политиката за „местни иновации“, с която се цели да се окаже подкрепа на китайските фирми, които се движат нагоре по веригата за създаване на стойност. Схемата за местни иновации, обявена за пръв път през ноември 2009 г., силно затруднява достъпа до китайския пазар на обществени поръчки в голям брой иновационни сектори от зелените технологии до телекомуникациите. Вж. SEC(2011) 298 окончателен.

(5) Вж. съобщение на Комисията, документ на СТО № s/c/w/286, параграфи 15–19. Освен това, покупката на китайско предприятие от страна на чуждестранно дружество отменя квалификациите, придобити от китайското предприятие, което трябва да започне от нулата.

(6) В измененията 2010/7 на бразилския закон за обществените поръчки „временно“ е въведена клауза „Buy Brazilian“ („Купувайте бразилски стоки“).

(7) Законодателството включва две нови разпоредби „Buy American“: едната забранява средствата, предоставени съгласно този закон, да бъдат използвани за проекти за строителство, изменение, поддръжка или поправка на обществени сгради или за публично строителство, освен ако цялото количество желязо, стомана и изделия, използвани в проекта, е произведено в Съединените щати; другата забранява средствата, предоставени съгласно този закон, да бъдат използвани за закупуване от страна на Министерството на вътрешната сигурност (Homeland Security) на текстилни продукти, включени в подробен списък, освен ако те са произведени от растения, отгледани и преработени в САЩ.

(8) Друг пример е забраната правителството на САЩ да купува от така наречените „inverted companies“ (пренасочили се компании), които първоначално са били компании на САЩ, които са започнали да работят в съответствие с данъчното законодателство на друга държава и съществуват сериозни съмнения доколко това е съвместимо с СОП/СТО. В резултат на това компания на ЕС, която е установена в ЕС, не може да продава на правителството на САЩ, въпреки че би трябвало да бъде защитена от СТО.

(9) Вж. SEC(2011) 298.

(10) Оценка на обществените поръчки в ТУРЦИЯ – SIGMA Support for Improvement in Governance and Management- съвместна инициатива на ОИСР/ЕС.

(11) SEC(2008) 2193 на службите на ЕК.

(12) COM(2010) 612, параграф 1.

(13) Обща декларация от 9.2.2011 г. на Франция, Германия, Испания, Португалия, Италия и Полша за по-добра реципрочност между ЕС и неговите търговски партньори.

(14) Становище на ЕИСК относно „Международни обществени поръчки“, ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 32.

(15) СОМ(2009) 592.

(16) СОМ(2010) 612 и СОМ(2010) 623, том II, параграф 36.

(17) Член 45 „Лично състояние на кандидата или оферента“.

(18) Член 54 „Критерии за качествен подбор“.

(19) Вж. Съвет по конкурентоспособността от 10.12.2010 г. – Заключения относно „Интегрирана индустриална политика за ерата на глобализацията“, параграф 15.