Становище на Европейския комитет на регионите — Интегриране на спорта в програмата на ЕС за периода след 2020 г.

(2018/C 461/06)

Докладчик: Roberto PELLA (IT/ЕНП), кмет на община Валденго (BI)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

1. възнамерява да анализира икономическото, човешкото и свързаното със социалното приобщаване измерение на спорта за Европейския съюз и местните и регионалните власти като неделими един от друг аспекти. Като продължение на двигателната и физическата активност спортът всъщност е свързан с множество политики, продукти и услуги, които имат пресечни точки и си взаимодействат с различни вериги за създаване на стойност;

2. отбелязва, че според последните оценки спортът е икономически сектор от основно значение за ЕС, тъй като представлява „дял от националните икономики, сравним с този на селското стопанство, горското стопанство и риболова взети заедно“ ( 1 ) , с прогнози за нарастване на неговата значимост. Освен това спортният сектор осигурява 2 % от общия вътрешен продукт на ЕС, което се равнява на 7,3 милиона работни места в цяла Европа, или 3,5 % от общата заетост в ЕС. Що се отнася до туристическия сектор, броят на международните пътувания, планирани с цел участие в спортни събития или практикуване на спортна дейност, е между 12 и 15 милиона годишно. Следователно една от особеностите на спортния сектор е силната му връзка с други производствени сфери: достъпния или спортен туризъм, технологиите, здравеопазването, околната среда и транспорта, интеграцията, строителството и инфраструктурата, в които допринася пряко и косвено за генерирането на добавена стойност ( 2 )

3. в същото време обаче отбелязва, че според проучване, изготвено от SpEA (SportsEconAustria) ( 3 ) по поръчка на Европейския парламент, мащабът на въздействието на спорта и неговият радиус на действие — като потенциал да оказва влияние и да дава ориентация на публичните политики — се подценяват, най-вече предвид явления като доброволчеството (голяма част от спортната дейност протича в структури с нестопанска цел), положителните странични ефекти от процесите на интеграция и социално приобщаване или разходите, произтичащи от липсата на физическа активност, които се равняват на 80 млрд. годишно в 28-те страни от ЕС ( 4 ) , към които се добавя средносрочното въздействие върху регионалните здравни бюджети на заболяванията, за чието възникване са допринесли липсата или недостатъчното практикуване на физически упражнения;

4. подчертава, че въпреки че физическата активност се признава все по-широко за важна политическа тема, на местно равнище все още не са добре познати големите ползи от нея, тъй като според проучване 66 % от местните политици не са запознати с равнищата на затлъстяване в своите общности, а 84 % — с равнищата на наднормено тегло ( 5 )

5. отбелязва, че спортът не е маргинален сектор, а е приоритетна инвестиционна цел на ЕС, тъй като освен състезателната дейност, определението за спорт понастоящем обхваща напълно и областите на двигателната и физическата активност, които имат за цел не само увеличаването на спортната дейност сама по себе си, но и насърчаването на здравето и възприемането на здравословен начин на живот. Към темата трябва да се подходи по начин, който да цели осигуряване на по-равнопоставен — т.е. балансиран, справедлив и еквивалентен — достъп до различните дисциплини, както и предотвратяване на появата на хронични заболявания (по-специално на незаразни заболявания като затлъстяване, диабет тип 2, сърдечносъдови рискове, психични заболявания и т.н.);

6. подчертава ключовата роля на спорта като фактор за укрепване на здравето и благополучието, както се признава по-специално в Третата програма на ЕС в областта на здравето и мониторинга на УЗФА (укрепващата здравето физическа активност), програмата на СЗО за периода 2014—2019 г. и Европейската база данни за храненето, затлъстяването и физическата активност на СЗО (NOPA);

7. припомня освен това, че в Програмата за устойчиво развитие до 2030 г. спортът се разглежда като важен фактор за устойчивото развитие и се признава ролята му за подобряване на здравето и образованието, както и приносът му за мира, насърчаването на толерантността, уважението и социалното приобщаване, и предоставянето на повече права на жените и младите хора ( 6 )

8. отбелязва някои от резултатите от проучването на Евробарометър за спорта ( 7 ) — почти половината (46 %) от европейските граждани не се занимават с физическа активност или спорт, а през последните години този дял постепенно се увеличава (42 % през 2013 г.), следвайки прогресивна тенденция от 2009 г. насам, — степента на участие в спортни или физически дейности е по-слаба сред лицата с по-ниско образование и/или с повече икономически затруднения, — „неофициалните“ места за спортни занимания, като паркове или открити пространства (40 %), домашна среда (32 %) или придвижването между работното място или учебното заведение и дома (23 %), са по-широко използвани от официално предназначените за тази цел, — водещата мотивация за участие в спортна или физическа дейност е подобряването на здравословното състояние и добрата физическа форма, докато основната пречка е липсата на време, — повечето европейски граждани смятат, че има възможности за физическа активност на местно равнище, но същевременно много от тях са на мнение, че местните власти не правят достатъчно в това отношение;

9. изтъква факта, че ролята на спорта в икономиката и съвременното общество, включително след икономическата криза, през която премина ЕС, носи значителни ползи за местните и регионалните власти от гледна точка на: степента на проникване в други сектори, върху които оказва въздействие, предизвиквайки значим ефект на лоста; конкурентоспособността и привлекателността, както и качеството на живот там, където редовно се организират значими спортни прояви и дейности; пригодността за заетост предвид факта, че много често общините в Европа са собственици на съоръженията; интеграцията като мощен инструмент за популяризиране на общите ценности на ЕС, които често намират по-ясно изражение на местно равнище ( 8 ) . Тъй като спортът все по-често се използва като средство за постигане на социални и икономически цели, от него се изисква все по-голяма ефикасност и ефективност, не само в качеството му на инструмент за постигане на поставените цели, но и като стратегическа цел сам по себе си;

Анализ на контекста: съществуващи инициативи на европейско равнище

10. припомня, че първият политически документ относно спорта — Бялата книга за спорта — беше публикуван от Европейската комисия през 2007 г.;

11. би искал да привлече вниманието върху факта, че спортните, културните и образователните прояви могат да осигурят рамка за премахване на бариерите пред интеграцията, както беше посочено в становището на КР относно „Борбата срещу радикализацията и съпроводения с насилие екстремизъм“ ( 9 )

12. подчертава, че с Договора от Лисабон, в сила от декември 2009 г., беше въведен специален член, а именно член 165 от ДФЕС, който предостави на ЕС нови правомощия за оказване на подкрепа на спорта. В него се съдържат разпоредби за насърчаване на спорта и се призовава за действия на ЕС за развитие на европейското измерение в тази сфера. Съгласно член 6, буква д) от ДФЕС ЕС разполага с компетентност да предприема действия за подкрепа или допълване на действията на държавите членки в областта на спорта;

13. припомня, че през 2011 г. Комисията прие съобщение относно „Развиване на европейското измерение на спорта“ ( 10 ) , въз основа на което Съветът прие резолюция относно план за действие на ЕС в областта на спорта за периода 2011—2014 г., чиято цел беше да се укрепи европейското сътрудничество в областта на спорта, като се определят приоритетите за дейностите на равнище ЕС, в които вземат участие държавите — членки на ЕС, и Комисията. През 2012 г. Съветът прие заключения относно насърчаването на физическата активност за подобряване на здравето и укрепването на базата данни за разработването на политиките в областта на спорта, като призова Комисията да публикува редовни проучвания относно спорта и физическата активност;

14. припомня също, че за изпълнението на работния план, дейностите на експертно равнище бяха съсредоточени върху изготвянето на въпросника за настоящото проучване на Евробарометър;

15. отбелязва, че неотдавна (през 2017 г.), със сътрудничеството на Европейската платформа за иновации в спорта (EPSI), беше стартирана междурегионална инициатива под наименованието ClusSport, в която до момента са се включили 10 държави и която е посветена на икономическото развитие и създаването на стойност в сектора; през последните 18 години ACES Europe популяризира европейските ценности чрез наградите за европейска столица, град и общност на спорта под егидата на ЕС;

16. отбелязва, че през юли 2017 г. влезе в сила нов работен план на ЕС в областта на спорта, в който бяха определени ключовите теми, на които държавите членки и Комисията следва да дадат приоритет до 2020 г., а именно: почтеността в спорта, съсредоточена върху доброто управление, защитата на малолетните лица, борбата срещу уреждането на изхода от спортни срещи, антидопинга и противодействието на корупцията; икономическото измерение на спорта, съсредоточено върху иновациите и връзките между спорта и единния цифров пазар; тематиката „спорт и общество“, с акцент върху социалното приобщаване, треньорите, медиите, околната среда, здравеопазването, образованието и спортната дипломация;

17. припомня, накрая, последната инициатива на Комисията „Призив от Тарту за здравословен живот“ ( 11 ) — пътна карта, която придаде нова положителна динамика на междусекторното сътрудничество;

Цели

18. предлага, с оглед на очерталите се до момента възможности и слабости, да се работи за решаването на следните предизвикателства: а) подобряване на капацитета за диалог между вече започнатите проекти и последните предприети от регионите мерки, чрез мобилизиране на широко участие и насърчаване на обмена на добри практики и партньорствата (обхващащи и държави извън Европа); б) доближаване на проектите в спортната сфера до хората и до социалното измерение чрез силно изразен елемент на близост и местен характер, съизмерим с отговорността, която местните и регионалните власти носят за съоръженията и проявите; в) максимално осъзнаване, на цялостно равнище, на ползите от двигателната, физическата и спортната активност; г) широко разпространение на положителното въздействие на спорта върху икономиката на ЕС и, съответно, по-голямо интегриране на политиката за спорта в секторите, с които тя има пресечни точки и върху които оказва въздействие; д) повече технологични иновации и повече предприятия, основани на инструментите за местните и регионалните общности, което да се постигне, като се приканят участниците в научноизследователската, технологичната и образователната сфера, заедно с управляващите органи, да съчетаят усилията си за разработване и прилагане на обща стратегия, използвайки връзките с всички вериги за създаване на стойност нагоре и надолу по веригата на производствения процес, със специален акцент върху възможностите за работа, които предлага секторът; е) разглеждане на спорта като реално гражданско право, в качеството му на инструмент за социализиране и приобщаване, най-вече за гражданите с увреждания, и на възможност за подобряване на качеството на живот и психичното и физическото здраве, както и на образователна възможност; ж) предвиждане на форми на подкрепа, чрез които да се осигури пълен достъп до спортните съоръжения за всички граждани, независимо от тяхната възраст, пол, националност и имуществено състояние, като се даде възможност те да бъдат ползвани свободно и се удължи времето, през което са достъпни за гражданите; з) увеличаване на подкрепата за спортните състезания за жени и на тяхната видимост; и) разглеждане на спорта като инструмент за улесняване на социалната интеграция и равенството; й) бюджетна подкрепа за мобилността на спортистите аматьори за участие в състезания, особено на тези от отдалечените, островните или най-отдалечените региони.

Политически препоръки и предложения

19. посочва възможността да се предложат действия и да се приемат ефективни инструменти за „Интегриране на спорта в програмата на ЕС за периода след 2020 г.“ посредством:

На политическо равнище

20. силна ангажираност с дипломацията в областта на спорта или т.нар. спортна дипломация с оглед на популяризирането на европейските ценности чрез спорта и конструктивния диалог на множество равнища, с участието на всички равнища на управление и европейските институции, като например: ЕП и неговата интрегрупа „Спорт“; съответните генерални дирекции на ЕК; националните и европейските олимпийски комитети; всички заинтересовани от подобен курс на действие страни, включително гражданското общество, като се започне, например, с някои пилотни проекти;

21. развитие на външните отношения и на проекти за международно сътрудничество извън рамките на ЕС, за да се създаде едно ново измерение на съпоставяне чрез проекти за мобилност и обмен на знания, опит и добри практики (напр. общности от практики — communities of practices);

22. разработване на европейско равнище на инструменти за насърчаване на спорта като фактор за растежа в ЕС, посредством програми за наставничество и мерки на „меката“ политика (в сътрудничество, например, с ежегодния Форум за спорта и информационните дни) и посредством подкрепа за обмена на добри практики между местните и регионалните спортни организации и сдружения в отношенията им с националното и европейското равнище, като се прилагат подход „от долу нагоре“ и подход на участие, които да отчитат техните искания и нужди;

23. засилване на ролята на европейските местни и регионални власти чрез активно и по-добре координирано участие на териториите в ежегодната инициатива „Европейска седмица на спорта“, която още от самото начало се оказа източник на силна мотивация, с оглед прилагането на средносрочни и дългосрочни публични политики с доказано въздействие върху здравословния начин на живот и поведение и върху засиленото участие на гражданите в активния живот, така че да се гарантират по-висок професионализъм и пригодност за заетост в сектора на спорта;

24. практическа подкрепа от страна на Европейския съюз за пълното прилагане на Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания в държавите членки, що се отнася до спортното ѝ измерение;

На програмно равнище

25. подкрепа за предложението на Европейската комисия за удвояване на финансирането на Еразъм за следващия дългосрочен бюджет на ЕС за периода 2021 — 2027 година, както и за акцента, поставен върху масовия спорт ( 12 ) . Във връзка с това призовава Комисията да се съсредоточи върху обмена, свързан със сектора в широк смисъл, между треньорите, спортните ръководители и професионалистите, особено младите, например чрез дейности за партньорско обучение и учебни посещения, споделяне на експертни знания и опит и изграждане на капацитет в градовете, общините и регионите на местно равнище за разработване на иновативни подходи към интегрирането на физическата активност като ключов елемент на стратегиите на градовете и регионите;

26. отправяне на призив в следващите европейски структурни и инвестиционни фондове да бъде заделено финансиране, предназначено специално и изрично за спорта, като се вземат предвид и недостатъчните инвестиции в местна инфраструктура за масов спорт; поставяне на акцент върху насърчаването на физическата активност, особено в необлагодетелстваните райони; осигуряване на всеобщ достъп до спортни дейности и укрепване на уменията и способностите на хората като основен фактор за икономическото и социалното развитие;

27. въвеждане, като изключително важна мярка, на по-изрични насоки, включително в рамките на „Еразъм+“, относно необходимостта да се засили практикуването на спорт още от задължителното образование;

28. отправяне на призив за това европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондовете) да подкрепят заетостта, особено сред младите хора, посредством стартиращи предприятия или платформи за технологични иновации в сектора, и да насърчават масовия спорт с помощта на ново поколение спортни съоръжения и инфраструктура от малък мащаб; насърчаване на равенството между половете посредством спорта, с цел по-ефективни спортни политики, които да увеличават процента на участие. Освен това ЕСИ фондовете биха могли да подкрепят нови решения на конкретните предизвикателства, с които се сблъскват регионите в ЕС, например оказване на подкрепа на популярните и традиционните спортове и насърчаване на включването им в програмите на държавната образователна система с оглед на популяризирането и опознаването на Европа, запазвайки специфичния характер и идентичността на общностите;

29. укрепване на здравето чрез двигателна и физическа активност, както беше посочено в Пътната карта от Тарту, включително на работното място, като се обмисли възможността да се предоставят стимули на работодателите, включително на европейските МСП, с цел подобряване на резултатите и цялостната продуктивност на работниците, като същевременно се ограничат отсъствията от работа и се предотвратят заболяванията;

30. изтъкване на това колко е важно общностните дейности да се планират — по възможност съвместно със заинтересованите страни от гражданското общество — в райони, които са лесно достъпни за най-уязвимите групи от населението, особено лицата с намалена подвижност ( 13 ) , майките, децата, възрастните хора и групите, изложени на риск от социално изключване, като мигрантите или живеещите в лоши социално-икономически условия, за да се насърчат по-активното взаимодействие между поколенията и интеграцията на европейските граждани, както и да се планират общностни дейности за лишените от свобода. За тази цел призовава да се обмисли възможността за въвеждане на схема Sport4EU, подобна на съществуващата WIFI4EU, за насърчаване на здравето чрез физическа активност и физически дейности. Подобна схема би трябвало да функционира на равнището на местните и регионалните власти посредством ваучери, които да се разпределят по балансиран от географска гледна точка начин;

31. изтъкване на връзката между физическата активност и здравословния начин на хранене, особено в училищата, посредством образованието, но също в рамките на тематичните цели на програмите за селското стопанство, например чрез създаването на действителни лаборатории, наречени „градини на здравето“, които да предоставят на децата, подрастващите и техните семейства практическа информация за правилното хранене, сезонните плодове и зеленчуци, рисковете, свързани с нездравословния начин на живот, и значението на спортната и физическата активност;

32. заделяне на необходимите ресурси за експериментиране и развитие на активни градове, които да са силно привлекателни от туристическа гледна точка, иновативни и по-интелигентни по отношение на нуждите на градското население предвид специалния акцент, който европейските институции поставят върху бъдещата Програма за градовете;

33. призив за включване на емблематични спортни прояви и обекти в рамките на проекта Interrail, така че да се даде възможност за запознаване със и разпространение на подкрепяните от ЕС ценности на спорта, като се започне с по-младите поколения, за да се стимулира укрепването на идентичността на младите хора;

34. използване на наличните структурни фондове за повишаване на енергийната ефективност на обществените сгради и останалата обществена инфраструктура, за да се допринесе за екологичната устойчивост на съществуващите спортни съоръжения, включително като се предотврати по-широкото разпространение на пластмасови микрочастици, и същевременно се проучи възможността за превръщане на тези съоръжения в мултидисциплинарни със средства от ЕС;

35. включване в следващата програма „Хоризонт Европа“ на възможност за подобряване на инструментите за събиране на данни и методите за тяхната обработка, както и за разработване на иновативни решения и нови технологии за непрекъснат обмен на знания, в отговор на определените от бъдещото румънско председателство цели във връзка със стратегията за интелигентна специализация и цифровия единен пазар;

36. отправяне на призив гореспоменатите инициативи да бъдат взети предвид в преговорите за следващата многогодишна финансова рамка чрез действителното включване на спорта в програмата на ЕС за периода след 2020 г.; отправяне на призив да се обсъди възможността за?целесъобразността от създаване на програма за спорта;

Субсидиарност и пропорционалност

37. очаква, в процеса на обсъждане и впоследствие приемане на следващата МФР, да има възможността да привлече вниманието върху принципа на субсидиарност във връзка с тази тема, както и да заяви пред Европейската комисия амбицията си да изтъкне, при подходящ случай, решаващата роля на местните и регионалните власти за икономическото и човешкото измерение на спорта;

38. заявява отново ангажимента си да разглежда регионалните оперативни планове, които определят стратегиите за инвестиции по линия на структурните фондове, като евентуален полезен и ефикасен инструмент, към който да се насочат тези усилия, идентифицирайки местните и регионалните администрации като гаранти на многостепенното и основано на сътрудничество управление, в рамките на което институциите, предприятията, организациите на гражданското общество и гражданите могат да допринасят за планирането и развитието на сектора;

39. възнамерява да участва съвместно с европейските институции в обсъждане, което да превърне дебата и политическия дискурс в конкретни предложения, в съответствие с работната програма на комисия SEDEC (21.11.2017 г., точка 1.2) и политическите приоритети на Комитета на регионите;

40. изразява надежда, че Комисията ще поеме ангажимент за ратифициране от страна на ЕС на Конвенцията на Съвета на Европа относно манипулирането на спортни състезания.

Брюксел, 10 октомври 2018 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Европейска комисия (2014 г.), Sport as a growth engine for EU economy („Спортът като двигател на растежа на икономиката на ЕС“, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

(2) Европейска комисия, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

(3) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

(4) Проучване на ISCA/CEBR, 2015 г. Narrative review: the state of physical activity in Europe („Преглед на дискурса: състоянието на физическата активност в Европа“), стр. 37, и PASS Project: http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(5) PASS Project http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

(6) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

(7) Евробарометър (дата на публикуване: 22.3.2018 г.), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en.

(8) Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds (Проучване относно приноса на спорта за регионалното развитие по линия на структурните фондове), https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

(9) CdR 6329/2015.

(10) CdR 66/2011 fin.

(11) https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

(12) COM(2018) 367 final, Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на „Еразъм“ — програма на Съюза в областта на образованието, обучението, младежта и спорта и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1288/2013.

(13) CdR 3952/2013 fin.