Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие: Финансиране за устойчив растеж“

[COM(2018) 97 final]

(2019/C 62/12)

Докладчик: Carlos TRIAS PINTÓ

Консултация Европейска комисия, 10.4.2018 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 7.9.2018 г. Приемане на пленарна сесия 17.10.2018 г. Пленарна сесия № 538 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 164/6/5

1. Заключения и препоръки

1.1. С оглед на посрещането на ключовите предизвикателства , пред които е изправен съюзът на капиталовите пазари ( СКП ), и подобряването на устойчивостта на еврозоната, изграждането на дългосрочна стабилна система за финансиране за устойчив растеж е най-важният фактор за възстановяване на доверието в пазарите и свързване на спестяванията с устойчивите инвестиции, като същевременно се осигуряват допълнителни източници на финансиране за МСП и се укрепват проектите за екологосъобразна и социална инфраструктура.

1.2. Комитетът приветства Плана за действие на Комисията и споделя виждането, че „Европа може да стане предпочитана дестинация [в световен план] за инвестиции, свързани с устойчивото развитие“ ( 1 ) . Комитетът счита, че е важно да се гарантира дългосрочната конкурентоспособност на ЕС. В по-широк план, става въпрос за насърчаване на траен, приобщаващ и устойчив икономически растеж, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички (цел за устойчиво развитие 8).

1.3. Тези предизвикателства би трябвало да бъдат преодолени хармоничнo чрез съвместни усилия на всички страни, включително участниците във финансовия сектор, дружествата, гражданите и властите. Освен това изпълнението на прехода към модел на устойчив растеж представлява сложна задача и несъмнено е постепенен процес, при който се отчитат секторните особености.

1.4. Би трябвало да се даде превес на цялостна визия, сътрудничество и по-нататъшна интеграция между държавите членки. От изключително значение е в тази област целият ЕС да говори с един глас и да следва един и същ подход. Това не само ще спомогне за постигането на поставените цели, но ще позволи напредък и в други важни области като енергийния съюз, банковия съюз, съюза на капиталовите пазари и Програмата в областта на цифровите технологии.

1.5. Устойчивите икономически модели трябва да разполагат с диверсифицирана финансова система, в която да съжителстват на равни начала различни по размер банки и бизнес модели, както и други финансови участници. За тази цел е от съществено значение да се доразвият стандартите и да се подобри тяхната съгласуваност и правилно прилагане в съответствие с принципа на пропорционалност .

Според ЕИСК пренасочването на капиталовите потоци към по-устойчива икономика трябва да върви неизменно ръка за ръка с финансовото приобщаване и социалното сближаване в една Европа, в която никой да не изостава. В действителност увеличаването на разликата в доходите на гражданите може да бъде пречка пред устойчивия растеж и корпоративното и институционалното управление трябва да възстановят баланса в настоящото положение.

1.6. съгласуваност между различните финансови рамки на световно равнище, като целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН се приемат за обща референтна рамка и устойчивата таксономия се позиционира спрямо тях Трябва да се осигури подходящо равнище намежду различните финансови рамки на световно равнище, като целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН се приемат за обща референтна рамка и устойчивата таксономия се позиционира спрямо тях ( 2 ) . Обновената таксономия, която се предлага чрез плана за действие, следва да се насърчава в световен мащаб и да се въведе едновременно и по еднакъв начин в правото на Съюза във всички държави членки, като се гарантира нейното редовно преразглеждане и актуализиране.

1.7. В обобщение, ЕИСК подкрепя категорично пътната карта на Комисията относно финансирането за устойчив растеж , която би трябвало да направя цялата верига за създаване на стойност по-устойчива, но би искал да отправи някои бележки по отношение на предвидените в плана действия и тяхното изпълнение: I. Един интегриран подход, който използва методологията на жизнения цикъл, за интегриране на финансовата същественост (3) в инвестиционния процес изисква устойчиви инвестиции и отговорно кредитиране. Би било неоснователно те да се разглеждат поотделно и това би възпрепятствало завършването на финансовия съюз (както на банковия, така и на този на капиталовите пазари). II. Таксономията трябва да бъде динамична и да се изработи постепенно въз основа на ясно определение на критериите от екологичен, социален или управленски характер за устойчиви икономически дейности, като първоначално би било целесъобразно да се започне с определянето на екологичните фактори, като обаче се въведат гаранции по отношение на социалната сфера и доброто корпоративно управление. III. Десетте действия запазват значителна вътрешна съгласуваност и взаимодействат помежду си. Поради това е необходимо добро съгласуване между съставянето на новата таксономия (действие 1), нейното разглеждане от страна на агенциите за кредитен рейтинг (действие 6) с цел изготвяне на точкова система за оценка (credit scoring) въз основа на надеждна информация, подадена от дружествата (действие 9) и допълваща етикетите (действие 2) и референтните показатели (benchmarks), свързани с устойчивото развитие (действие 5). По този начин участниците във финансовата система ще разполагат с надеждна основа, за да включат факторите от екологичен, социален и корпоративно управленски характер в инвестиционните си решения (действие 7) въз основа на предварително консултиране и проактивно взаимодействие с клиентите (действие 4). Всичко това ще се осъществи съгласно фидуциарното задължение за действия в най-добър интерес на инвеститорите или бенефициерите (задължение, което произлиза от „принципа на консервативния инвеститор“, включен в правото на ЕС); IV. Стандартизацията и при необходимост последващото етикетиране на финансовите продукти, свързани с устойчивото развитие, биха могли да се допълнят с новата европейска рамка за покрити облигации (4) и да подкрепят общоевропейски продукти, свързани с устойчивото развитие, като се започне от главата, посветена на пенсиите. V. Изключително важно е различните стимули да се синхронизират, за да се насърчат устойчивите инвестиции, при условие че се удостоверят свързаните с тях положителни външни фактори. Една хармонизирана методология на индексите на ниските въглеродни емисии следва да послужи като насока за изчисляване на други въздействия. С оглед на устойчивостта и стабилността на финансовия сектор би трябвало да се проучи възможността за осигуряването на фактор в подкрепа на екологосъобразността, за да се дефинират подходящо техните параметри. В тази област ЕИСК изразява съгласие с ЕП по отношение на насърчаване на включването на рискове за устойчивостта в рамката Базел IV (5). Би трябвало да се обмислят други алтернативи, които предлагат директни ползи за крайните заемополучател и инвеститори, като например данъчни стимули. VI. Следва да продължи публикуването във възможно най-висока степен на хармонизирана нефинансова информация с високо качество, която е по-изчерпателна, релевантна и сравнима, за да се улесни външният контрол. За постигането на тази цел би трябвало да се направи и оценка на въздействието на Директивата за оповестяването на нефинансова информация (95/2014/ЕС). Разработването на алтернативно счетоводно третиране е друга тема, която следва да се разгледа успоредно с това. VII. Европейските надзорни органи и техният Съвместен комитет (Joint Committee) трябва да разполагат със специализирани технически средства (има много дружества с богат опит в социално отговорните инвестиции), за да изработят техническите стандарти, свързани с предлаганите от Европейската комисия делегирани актове и с последващия надзор на голямото по обем законодателство, установявайки пропорционални и ефикасни процедури и избягвайки често срещаната прекомерна технокрация. VIII. Депозитарят трябва да може да осъществява ефикасно дейността си по надзор на работата на управляващото или инвестиционното дружество и затова трябва да се гарантира неговата независимост. Това изисква, по-специално наличието на политика за конфликт на интереси в случай на капиталови връзки и кръстосани акционерни участия (6); IX. Що се отнася до връзката с предложението на Комисията за многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. (7), ЕИСК счита, че предложението е стъпка в правилната посока, въпреки че би трябвало да бъде по-амбициозно, за да позволи постигането на целите на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие. Във връзка с това, и без да се прави компромис с други ангажименти, ЕИСК призовава за увеличение с най-малко 30 % на разходите на ЕС, допринасящи за постигането на целите в областта на климата (8). Комитетът приветства съществените процентни увеличения на поетите задължения за околна среда и действия по климата (+46 %). Въпреки това, предвидените бюджетни средства за тази цел остават очевидно недостатъчни за прехода към устойчиво развитие и борбата с изменението на климата.

1.8. „водещи общоевропейски финансови продукти, свързани с устойчивото развитие“ , като се започне с „общоевропейски продукти за лично пенсионно осигуряване“ (ОЕПЛПО). Популяризирането на тези сигурни и устойчиви продукти на международно равнище би представлявало стимул за привличане на чуждестранни инвестиции в Европа. Проучванията ( 9 ) показват, че инвеститорите биха желали климатичните, екологичните и социалните аспекти да се отчитат в процеса на инвестиране. За да се подпомогне по-лесният и безопасен достъп за инвеститорите, следва да се създадат, като се започне с „общоевропейски продукти за лично пенсионно осигуряване“ (ОЕПЛПО). Популяризирането на тезипродукти на международно равнище би представлявало стимул за привличане на чуждестранни инвестиции в Европа.

1.9. Оповестяването на тези действия е изключително важно, ако целта е гражданите да бъдат информирани за това какво прави ЕС за тях. Необходима е споделена отговорност между всички публични и частни действащи лица и финансовото образование на тези действия е изключително важно, ако целта е гражданите да бъдат информирани за това какво прави ЕС за тях. Необходима е споделена отговорност между всички публични и частни действащи лица и ( 10 ) следва да бъде задължително за да се гарантира, че хората разбират този нов подход, и по този начин да се насърчат социално отговорните инвестиции на малките инвеститори като устойчивото производство на стоки и услуги.

1.10. Накрая, ЕИСК изтъква възможностите на изкуствения интелект за свързване на предпочитанията на крайните инвеститори с предназначението на инвестицията. Въз основа на значителния опит, натрупан в ESG Machine Learning (съчетаващ показатели за социално отговорни инвестиции, референтни показатели за устойчивост и др.), новата таксономия би трябвало да се разгледа в контекста на тези нововъзникващи инициативи. Трябва да се анализират и предлаганите от машинното самообучение (machine learning) решения, за да могат банките и инвеститорите да отпускат повече заеми на специфични сектори и за дейности, които включват принципи от екологичен, социален или управленски характер.

1.11. ЕИСК призовава публично съзаконодателите бързо да обсъдят и приемат трите законодателни предложения, произтичащи от Плана за действие, приети от Комисията на 24 май 2018 г.

2. Въведение: преминаване към новия сценарий

2.1. Ускореният подем на финансиализацията или финансовото „задълбочаване“ на икономиките започна през 1971 г., когато САЩ изоставиха златно-доларовия стандарт и парите станаха по-фидуциарни и нематериални, зависещи от доверието. До 80-те години на миналия век паричното предлагане (М2) представляваше около 50 % от световния БВП, дял сходен с този на финансовите деривати.

2.2. След спада по време на кризата, през 2015 г. този размер се върна към предходните равнища, умножавайки финансовите активи по четири спрямо М2, а дериватите по над десет.

2.3. Този дисбаланс между реалната и финансовата икономика нараства все повече с подема на финансовите и застрахователните технологии, което изисква повече усилия за осигуряване на строго регулиране и надзор с цел гарантиране на финансовата стабилност.

2.4. Седемнадесетте цели на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) до 2030 г. и Парижкото споразумение за адаптиране и изграждане на устойчивост спрямо изменението на климата трябва да гарантират стабилност, възстановяване и по-добър баланс между приобщаващи общества и благоденстващи икономики.

2.5. В съответствие с духа на Договорите на ЕС и последващите изпълнявани политики, преходът към нисковъглеродна кръгова икономика с по-ефективно използване на ресурсите е от ключово значение за гарантирането на дългосрочната конкурентоспособност на ЕС, но също и за интегрирането на балансирани икономически, социални и управленски измерения.

2.6. Европейският отговор на Програмата до 2030 г. трябва да бъде в съответствие с Договорите и да си възвърне дългосрочна визия за устойчивост, в която икономическият растеж, социалното сближаване и опазването на околната среда вървят ръка за ръка и се подкрепят взаимно.

2.7. ЕС в областта на климата и енергетиката до 2030 г. ( 11 ). В това отношение Комитетът е съгласен с констатацията на Експертната група на високо равнище по финансирането за устойчиво развитие, че икономическата трансформация на ЕС трябва да протече в реалната икономика, като се насърчава стабилното сътрудничество между публичните и частните участници. Финансовата система може да играе важна роля за справянето с предизвикателствата на устойчивостта, особено що се отнася до привличането на необходимите средства за преодоляване на недостигащите инвестиции в размер на почти 180 млрд. евро годишно, необходими за постигането на целите нав реалната икономика, като се насърчава стабилното сътрудничество между публичните и частните участници.

2.8. Преходът към устойчива икономика ще бъде съпроводен от технологиите и цифровите иновации и следва да защитава и насърчава глобалните ценности ( 12 ) , както посочва генералният секретар на ООН. Юридическите и операционните рискове, свързани с блоковите вериги (blockchain), криптовалутите и интелигентните договори, нарастват поради липсата на регулиране и прозрачност. За по-добрата защита на потребителите и инвеститорите, опазването на интегритета на пазарите и избягването на порочните практики (като данъчни измами, изпиране на пари и финансиране на тероризма) ще бъдат необходими стимули за укрепване на сигурността и прозрачността на мрежите за финансови иновации ( 13 )

2.9. Проектите, свързани с целите на COP21 ( 14 ) , се нуждаят от достатъчен, стабилен и ангажиран капитал, както финансов, така и нематериален (човешки, технологичен и други форми на релационен, включително институционален капитал).

2.10. От първостепенно значение е да се адаптират публичните политики, да се насърчат частните субекти и да се укрепят бюджетните средства на ЕС с цел придаване на прозрачност и дългосрочна визия на икономиката.

2.11. Устойчивата визия изисква по-тясно, по-всеобхватно и по-цялостно обвързване с конкретни политики като Енергийния съюз, Програмата в областта на цифровите технологии и Европейския стълб на социалните права, за да се стимулират социалните и зелените инвестиции, както публични, така и частни.

2.12. Такова мислене е и в основата на проекта на ЕС за съюз на капиталовите пазари (СКП) и ЕИСК споделя становището, че частният капитал, финансирането по Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) и други фондове на ЕС следва да се съчетават по ефикасен начин, за да се прехвърлят инвестициите към дружества, които представят положителни външни социални и екологични фактори.

2.13. Време е за действие. През последните двадесет и осем години Европа беше в предните редици по отношение на устойчивостта, но вече не е сама.

3. Финансиране за един по-устойчив свят

3.1. Все по-често се сблъскваме с катастрофалните и непредвидими последици от изменението на климата и изчерпването на ресурсите. Това задълбочава социалното изключване и неравенството.

3.2. Съгласно член 3 от Договора за ЕС, Съюзът трябва да насърчава устойчив растеж, щадящ околната среда. Нуждата от спешни мерки по отношение на климата вече е издигната в абсолютен приоритет, в това число и за ЕИСК, и се налага като рамка за действие както за публичните органи, така и за икономическите оператори, работниците и гражданите. Вследствие на това трябва да се организира и най-вече да се финансира обширен икономически, социален и екологичен преход.

3.3. На тези предизвикателства следва да се отговори хармонично, чрез съвместните усилия на всички страни. Финансовият сектор трябва да играе важна роля за канализиране на средствата, спестяванията и инвестициите на граждани, вложители и инвеститори в икономиката. В крайна сметка действителният преход ще се осъществи именно в икономиката и поради това ролята на предприятията е съществена и безусловно необходима. Властите също трябва да изпълнят своите отговорности в това отношение.

3.4. Европа ще успее да заеме силна позиция само при условие, че е налице максимален консенсус относно плана. Държавите членки би трябвало да предприемат съвместни действия и да обединят усилията си. Индивидуалистичните походи и личният интерес би трябвало да отстъпят място на съвместен проект за бъдещето, който същевременно би трябвало да гарантира бъдещето на идните поколения. Европейският отговор на Програмата до 2030 г. се нуждае от дългосрочна визия за устойчивост и ясни цели, в която икономическият растеж, социалното сближаване и опазването на околната среда вървят ръка за ръка и се подкрепят взаимно.

3.5. Подходът на дългосрочна ориентираност към устойчивото развитие следва да върви ръка за ръка с публични политики, които оценяват по подходящ начин отрицателните външни фактори и устойчивите и неустойчивите инвестиционни варианти. Той следва да се придружава и от стабилна предвидимост за по-добре интегрирана промишлена политика в рамките на световните вериги за създаване на стойност във всички държави членки. Това би трябвало да става чрез задълбочен анализ, последван от подходящ политически процес, който трябва да бъде подкрепян от Комисията и държавите членки.

3.6. устойчивият растеж следва да включва екологичното, икономическото, социалното и управленското измерение по балансиран, глобален и всеобхватен начин, който да отговаря на целите за устойчиво развитие и Парижкото споразумение относно изменението на климата, установявайки минимални хоризонтални условия , които да не могат да бъдат заменяни. Този минимален ненарушим праг е заложен в международните конвенции за правата на уязвимите лица (като жени и момичета, деца, бежанци и работници мигранти, хора с увреждания и т.н.) доброто фискално управление . ЕИСК подчертава, чеследва да включва екологичното, икономическото, социалното и управленското измерение по балансиран, глобален и всеобхватен начин, който да отговаря на целите за устойчиво развитие и Парижкото споразумение относно изменението на климата, установявайки, които да не могат да бъдат заменяни. Този минимален ненарушим праг е заложен в международните конвенции за(като жени и момичета, деца, бежанци и работници мигранти, хора с увреждания и т.н.) ( 15 ) и се прилага посредством съблюдаването на правилата на

3.7. С оглед на многобройните данни, които показват значението, което европейските граждани придават на това спестяванията и инвестициите им да бъдат обвързани със социални и екологични цели, те трябва да бъдат оправомощени и свързани с въпросите на устойчивото финансиране.

3.8. За тази цел финансовата система следва в крайна сметка да се стреми в по-голяма степен да бъде прозрачна, обективна и разбираема за гражданите на ЕС. Съществени елементи в тази връзка са подобряването на достъпа до информация относно показателите по отношение на устойчивостта и насърчаването на финансовата грамотност (по-задълбочено разбиране за това как функционират финансите).

4. Пренасочване на капиталовите потоци към по-устойчива икономика

4.1. От създаването си Европейският фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) мобилизира публични и частни инвестиции в стратегически важни проекти на ЕС и беше управляван в съответствие със списъка от проекти на Европейската инвестиционна банка: инвестиции в областта на екологосъобразните енергийни решения и ефективното използване на ресурсите, водите, цифровите сектори, транспорта и др.

4.2. Необходимо е обаче, освен ЕФСИ, да бъдат обхванати в по-голяма степен други сектори, особено насочените към социални инфраструктури и институции, които укрепват нематериалния капитал на младите хора, жените и други изключени или уязвими социални групи.

4.3. Спестяванията на местно равнище са незаменим източник на устойчив икономически растеж, а това предполага финансиране на устойчивите проекти на МСП чрез местните банки.

4.4. ЕИСК счита, че финансирането от ЕФСИ следва да бъде увеличено чрез включването на капитал от финансови агенции и държавни банки на държавите — членки на ЕС, които следва да действат като мрежа с цел съвместно разработване на по-стратегическа и приобщаваща дългосрочна перспектива, следвайки общо определение на това какво в действителност означава „устойчиво“ и очертавайки преходна пътна карта за декарбонизация на дружествата.

4.5. Същевременно ЕИСК приканва Европейската централна банка (ЕЦБ) да проучи възможността за създаване на екологосъобразен и социален лихвен процент за насърчаване на устойчивите инвестиции и заеми и споделя виждането на Европейския парламент, че Парижкото споразумение и целите от екологичен, социален и управленски характер следва изрично да бъдат взети предвид в насоките на ЕЦБ за нейните програми за закупуване.

4.6. Единна система за класификация на дейностите, свързани с устойчивото развитие

4.6.1. Трябва да се преразгледат традиционните методи за изчисляване и за извършване на оценка на въздействието. Трябва да се установят по-надеждни определения на количествените и качествените показатели , които да съчетават приоритетните икономически и екологични ценности с тези на обществото и оцеляването на човешкия вид.

4.6.2. ЕИСК е съгласен с Комисията относно спешната нужда да се задейства първият етап от изграждането на строга, но динамична таксономия в областта на устойчивото развитие , осигуряваща съгласуваност на пазара и ясни насоки относно това кое от холистична гледна точка е екологосъобразно, социално и свързано с доброто управление.

4.6.3. В основата на този процес е техническа експертна група по въпросите на устойчивото финансиране, която трябва да разполага във всеки един момент с висококвалифицирани и прецизни експертни знания за стратегическите промишлени сектори, за да изработи солидна и надеждна таксономия по екологичните и социалните въпроси .

4.6.4. Мандатът на групата следва на първо място да определя ясни цели по отношение на съдържанието и графика, като първата стъпка е обединяването на новата таксономия с други съществуващи международни класификации (икономически дейности, професии, проучвания и т.н.), с цел по-голяма съгласуваност с критериите и референтните показатели на ООН.

4.6.5. Европейската таксономия следва да включва три нива: — минимален стандарт, съобразен с целите за устойчиво развитие (ЦУР) до 2030 г., Парижкото споразумение и принципа за ненанасянето на вреда в съответствие с анализа на рисковете от екологичен, социален и управленски характер; — междинно ниво, установяващо дейностите, които постигат проверимо „положително въздействие“, както е посочено във Финансовата инициатива на Програмата на ООН за околната среда; и — ниво, включващо дейности, които могат да ускорят положителната трансформация и да насърчат подкрепата за посрещането на екологичните, икономическите и социалните предизвикателства в съответствие с потребностите на различните заинтересовани страни, които ще използват таксономията за референция.

4.6.6. Необходимо е спешно да се класифицират различните видове ползи от инвестиции, които могат да се дължат на въвеждането на фактора за устойчивост (таксономия). Освен това положителните критерии следва да бъдат допълнени с вредните въздействия за околната среда ( 16 ) , за да се даде възможност за идентифициране на неустойчивите активи.

4.6.7. Новата таксономия би трябвало да се обвърже със стратегията и инвестиционния план на ЕС за преход към нисковъглеродна икономика. Тя следва да включва финансовите дейности, които допринасят за намаляването на емисиите в секторите, регулирани от схемата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ) ( 17 ) , и в тези, регулирани от Регламента за разпределяне на усилията ( 18 )

4.7. Стандарти и етикети за финансови продукти, свързани с устойчивото развитие

4.7.1. За да се разширят устойчивите финансови пазари, е изключително важно да се осигури по-лесен и сигурен достъп на инвеститорите. Европейските стандарти за финансови продукти, свързани с устойчивото развитие, следва да се конфигурират много внимателно , като се създават стандарти за социално отговорни инвестиции (СОИ).

4.7.2. официален стандарт на ЕС за „зелени“ облигации и да се анализира възможността за етикет или сертификат за „зелени“ облигации, подлежащ на задължителен външен преглед, за да се гарантират инвестиции с положително въздействие. В контекста на „ Плана за действие в областта на финансовите услуги за потребители : по-добри продукти, по-голям избор“ ЕИСК препоръчва лесно сравними и напълно прозрачни продукти , които да не са сложни и да притежават сходни характеристики. За тази цел би трябвало да се започне с въвеждането наи да се анализира възможността за етикет или сертификат за „зелени“ облигации, подлежащ на задължителен външен преглед, за да се гарантират инвестиции с положително въздействие. В контекста на „: по-добри продукти, по-голям избор“ ЕИСК препоръчва ( 19 ) на Комисията да определи, които да не са сложни и да притежават сходни характеристики.

4.7.3. водещи общоевропейски продукти, свързани с устойчивото развитие “ и за предоставяне на подходящи, независими, задължително сертифицирани инструменти за сравняване финансови продукти, свързани с устойчивото развитие , в различните правни юрисдикции на ЕС. Това открива възможност за предлагане на „“ и за предоставяне на подходящи, независими, задължително сертифицирани ( 20 ) за различните, в различните правни юрисдикции на ЕС.

4.7.4. (ОЕПЛПО) не ги задължават да вземат тези фактори под внимание в инвестиционните си политики. Включването на това задължение би спомогнало за по-широкото му прилагане като едно от решенията за устойчивост. Конфигурацията на „общоевропейските продукти за лично пенсионно осигуряване“ ( 21 ) , предвидена в законодателното предложение, прието от Комисията на 29 юни 2017 г., изисква пенсионните институции да оповестяват публично дали и как включват екологичните, социалните и управленските фактори в системите си за управление на риска, но тези разпоредбида вземат тези фактори под внимание в инвестиционните си политики. Включването на това задължение би спомогнало за по-широкото му прилагане като едно от решенията за устойчивост.

4.7.5. ЕИСК приканва държавите членки в подходящ момент да включат това задължение във всички продукти, свързани с пенсиите. Това би спомогнало за разширяване на използването му като едно от устойчивите решения на проблемите с настоящата разходопокривна схема.

4.8. Насърчаване на инвестициите в проекти, свързани с устойчивото развитие

4.8.1. Съгласно обновените стратегически цели на индустриалната политика на ЕС пренасочването на разпределението на капитала към дългосрочни инвестиции следва да се хармонизира с ангажимента за подпомагане на растежа на МСП, подкрепата за по-слабо развитите региони, модернизирането на инфраструктурата и предоставянето на възможности на хората чрез образование и обучение.

4.8.2. За извършването на свързани с устойчивото развитие инвестиции в инфраструктура е необходима по-широка макропруденциална политика , отчитаща физическите въздействия (нарастващо излагане на рисковете, свързани с изменението на климата), в съответствие с директивата „Платежоспособност II“. Например строителни правилници, свеждащи до минимум въздействието на природните бедствия, ще изискват от застрахователните дружества да преформулират управлението на риска в съответствие с принципите на устойчивото застраховане .

4.8.3. ЕИСК подкрепя укрепването на ЕФСИ 2 и ЕФУР и приветства създаването на програмата InvestEU в рамките на МФР за периода 2021 — 2027 г., която би трябвало да привлече повече частни капитали и да достигне до пазара на облигации, застраховки и пенсионни планове.

4.8.4. Би трябвало да се потърсят допълнителни частни капитали, за да се насърчават и подпомагат предприятията, по-специално МСП, да инвестират в научни изследвания и иновации.

4.8.5. Накрая, ЕИСК препоръчва по-добро идентифициране на случаите , в които настоящите публични и частни инициативи постигат максимално устойчива и издръжлива инфраструктура, и се застъпва за тяхното възпроизвеждане чрез решения в съответствие с мащаба както в ЕС, така и в партньорски държави.

4.9. Свързани с устойчивото развитие съображения във финансовите консултации

4.9.1. предпочитанията на инвеститорите във връзка с устойчивостта . Така съветниците ще могат да дават подходящи препоръки за финансовите продукти, като предоставят ясна информация относно потенциалните рискове и ползи във връзка с различни фактори, свързани с устойчивото развитие. Както посочва в становището си относно „Задължения на институционалните инвеститори и управителите на активи по отношение на устойчивост“ ( 22 ) ЕИСК подкрепя изменението на Директивата за пазарите на финансови инструменти (ДПФИ II) и Директивата относно разпространението на застрахователни продукти (ДРЗП), с цел да се гарантира, че е необходимо да се проучи по какъв начин могат да бъдат включенина инвеститорите. Така съветниците ще могат да дават подходящи препоръки за финансовите продукти, като предоставят ясна информация относно потенциалните рискове и ползи във връзка с различни фактори, свързани с устойчивото развитие.

4.9.2. ЕИСК подкрепя идеята Европейският орган за ценни книжа и пазари (ESMA) да включи в своите насоки за оценката на пригодността разпоредби относно предпочитанията, свързани с устойчивото развитие.

4.10. Референтни показатели за устойчиво развитие

4.10.1. Оптималната цел е обща методология за измерване на нефинансовата ефективност на инвестициите, свързани с устойчивото развитие. Поради това ЕИСК приветства законодателството за хармонизиране на референтните показатели , обхващащи дружества с ниски въглеродни емисии, като счита това за първа стъпка, която следва да се обхване и други параметри на устойчивостта.

4.10.2. Следователно ЕИСК приканва Комисията да разшири своя фокус към социалната сфера в рамките на техническата експертна група, на която ще бъде възложено да проведе консултации с всички заинтересовани страни и да публикува доклад за концепцията и методиката на референтните показатели за въглеродните емисии.

5. Включване на устойчивото развитие в управлението на риска

Устойчивото развитие е свързано с набор от рискове, свързани със създаването на богатства, и не може да пренебрегне въздействието на добива, придобиването и изчерпването на ресурсите.

5.1. Мястото на устойчивото развитие в проучванията на пазара и в кредитните рейтинги

5.1.1. ЕИСК наблегна на това, че агенциите за кредитен рейтинг не трябва да са в конфликт на интереси , за да се гарантира независимостта на субектите, които извършват проучванията или присъждат рейтинг . Освен това е необходимо своевременно прозрачно обосноваване на използваната методология за всеки отделен случай.

5.1.2. Съществуващите агенции за кредитен рейтинг не отчитат в пълна степен влиянието на революционните тенденции от екологичен, социален и управленски характер върху бъдещата кредитоспособност на емитентите. ЕИСК призовава за ясни стандарти на ЕС и надзор по отношение на включването на факторите от екологичен, социален и управленски характер в рейтингите за всички агенции за кредитен рейтинг, опериращи в ЕС. Комитетът призовава и за установяването на процедура на акредитиране за „марка за екологосъобразно финансиране“ от сертифицирани от ESMA агенти.

5.1.3. Би трябвало да се обмисли и създаването на кредитен рейтинг на отделните субекти: банки, лица, управляващи фондове, и др. Това би създало допълнителни задължения за различните финансови участници и би позволило да се избегнат някои тенденции като например план за продукти, свързани с устойчивото развитие в рамките на т.нар. „зелен пиар“ (greenwashing).

5.1.4. Накрая, ЕИСК предлага да се проучи създаването на суверенни зелени кредитни рейтинги. Предоставянето на ясен „зелен“ рейтинг наред с рейтинга на държавата би ги насърчило да продължат да подобряват резултатите си и същевременно би могло да стимулира привличането на чуждестранни инвестиции.

5.2. Свързани с устойчивото развитие задължения на институционалните инвеститори и на лицата, управляващи активи: фидуциарно задължение

5.2.1. Европейските надзорни органи (ЕНО) трябва да гарантират стриктно спазване на функциите на услугите за финансово посредничество .

5.2.2. Това изисква по-цялостен подход в сравнение с предвидения в плана за действие на Комисията, който да приоритизира отношенията в образователната, факториалната, половата, географската, расовата или етническата, религиозната, културната или други сфери на многообразие.

5.2.3. Като основна част от законовите им задължения инвеститорите следва да взаимодействат проактивно с клиентите, за да разберат техните нефинансови интереси, като им предоставят и ясна информация относно потенциалните финансови рискове и ползите, свързани с екологичните, социалните и управленските фактори.

5.2.4. Регулаторните органи, инвеститорите, управляващите активи, служителите във финансовия сектор и консултантите трябва да действат в най-добрия интерес на бенефициерите (напр. бъдещите пенсионери) или клиентите (инвеститорите на дребно или институционалните инвеститори). Всяко действие по управление и гласуване трябва да бъде насочено към защитата на „устойчивия аспект“ на инвестиционните активи в съответствие с фидуциарните задължения. Те трябва да докладват как използват правото си на глас като притежатели на активите на фонда.

5.2.5. Чрез поясняване на задълженията на инвеститорите по отношение на факторите, свързани с устойчивото развитие, ЕС ще насърчи дългосрочните инвестиции (по дефиниция устойчивото финансиране има дългосрочна насоченост).

5.3. Пруденциални изисквания спрямо банките и застрахователните дружества

5.3.1. „приобщаващо кредитиране“ , като например ипотечни кредити, особено свързаните с енергийна ефективност, инсталиране на слънчеви панели и т.н. Освен това би трябвало да се помисли за допълнителни капиталови изисквания за инвестициите във вредни за околната среда активи, за да се стимулира положителен преход към устойчиви дейности. Би трябвало да се обмислят евентуално алтернативи, които предлагат преки ползи за крайните заемополучатели и инвеститори, например данъчни стимули. Единният надзорен механизъм (ЕНМ) следва да упражнява конкретен надзор в тази сфера Неотдавна ЕИСК изтъкна ролята, която могат да изпълняват банките посредством посредническите си функции между съзнателните спестявания и социално отговорните инвестиции. Комитетът препоръчва капиталовите изисквания за банките да получат по-благоприятно третиране, когато те инвестират в зелената икономика и в различни дългосрочни опростени операции по, като например ипотечни кредити, особено свързаните с енергийна ефективност, инсталиране на слънчеви панели и т.н. Освен товаза инвестициите във вредни за околната среда активи, за да се стимулира положителен преход към устойчиви дейности. Би трябвало да се обмислят евентуално алтернативи, които предлагат преки ползи за крайните заемополучатели и инвеститори, например данъчни стимули. Единният надзорен механизъм (ЕНМ) следва да упражнява конкретен надзор в тази сфера ( 23 )

5.3.2. Въпреки това при изчисляване на рисково претеглените активи актуализираните банкови рейтингови модели винаги трябва да отразяват последното рисково ниво по отношение на активите, свързани с устойчивото развитие, като във всеки един момент се запазва високо равнище на защита на потребителите.

5.3.3. С оглед на това е необходимо да се определят по-добре периметрите на т.нар. „фактор в подкрепа на екологосъобразността“ , като се осигурят пълни и акуратни емпирични данни въз основа на ясно и точно определение на „зелени инвестиции“. Отговорните научни изследвания и иновации в рамките на програмата „Хоризонт 2020“ и бъдещата програма „Хоризонт Европа“ биха могли да бъдат отлично средство за постигане на научни резултати.

5.3.4. динамичен процес. Както се заявява в резолюцията на Европейския парламент относно устойчивите финанси В обобщение, за запазване на устойчивостта и финансовата стабилност, този нов сценарий изисква стабилно съчетаване на управлението на финансовите рискове, при отчитане на икономическото, социалното и управленското въздействие върху финансовата възвращаемост, и адаптиране на правилата, в рамките на единпроцес. Както се заявява в резолюцията на Европейския парламент относно устойчивите финанси ( 24 ) , Комисията би трябвало да насърчава включването на рискове за устойчивостта в рамката Базел IV.

6. Насърчаване на прозрачността и дългосрочната визия

6.1.1. Устойчивото финансиране се нуждае от рамка от стимули, която да пренасочва капиталовите потоци към необходимите инвестиции, гарантирайки справедлив екологичен и социален преход за Европа, при който нейната водеща позиция по отношение на ценностите осигурява конкурентно предимство на европейските предприятия.

6.2. Оповестяване и счетоводна отчетност

6.2.1. ЕИСК отбелязва, че Директивата на ЕС по отношение на оповестяването на нефинансова информация беше транспонирана с недостатъчна амбиция и несъгласувана методология и се отнася само за големите предприятия, което допринася много малко за справедливи и цялостни устойчиви европейски инвестиции.

6.2.2. Устойчивостта поражда редица нови опасения и предизвикателства, що се отнася до разкриването на нефинансова информация като цифрова трансформация, нови показатели за измерване, стандартизация, неизбежни задължения, нови устойчиви икономически модели и др. Използваните за докладване таксономии и методологии следва да бъдат стандартизирани във възможно най-голяма степен и правилата следва да се адаптират с цел постигане на повече и по-лесно достъпна нефинансова информация. Тази мярка би осигурила на регулаторните и надзорните органи на пазара по-добър поглед върху глобалните тенденции и следователно по-добър капацитет за предприемане на съответни действия. Настоящият етап е наречен „проверка за пригодност“ и ще вземе предвид съображения в съответствие с препоръките на Работната група на Съвета за финансова стабилност относно оповестяването на финансова информация, свързана с климата (TCFD), след обществената консултация, започната от Комисията.

6.2.3. нематериални, но финансово съществени от счетоводна гледна точка По отношение на платформите за колективно финансиране (crowdfunding), в основния информационен документ за инвестицията следва да се включат основнитеот счетоводна гледна точка ( 25 ) рискове и ползи, свързани с финансирането на проекти за колективно финансиране.

6.2.4. ЕИСК подкрепя и резолюцията на Европейския парламент относно международните стандарти за финансово отчитане (МСФО 9) ( 26 ) и призовава за неотложна оценка на въздействието на МСФО върху инвестициите, свързани с устойчивото развитие.

6.2.5. ЕИСК приветства задължението на Европейската консултативна група за финансова отчетност (ЕКГФО) да извърши оценка на въздействието на новите или преразгледаните МСФО върху инвестициите, свързани с устойчивото развитие, и да проучи възможностите за алтернативно счетоводно третиране.

6.2.6. ЕИСК предлага също така Комисията да прикани ESMA: — да направи оценка на текущите практики на пазара за кредитен рейтинг, като анализира степента, до която са се вземат под внимание екологичните, социалните и управленските съображения; и — да включи екологичната, социалната и управленската информация в своите насоки за оповестяване на информацията на агенциите за кредитен рейтинг и да обмисли допълнителни мерки по целесъобразност.

6.3. Корпоративното управление и прекомерно краткосрочната ориентираност на капиталовия пазар

6.3.1. Много инвеститори биха желали да знаят дали предприятията използват точни и прозрачни счетоводни методи и дали на обикновените акционери е позволено да гласуват по важни въпроси. Те биха искали също така предприятията да избягват конфликти на интереси при избора на членовете на управителните съвети, агенциите за кредитен рейтинг и одиторите.

6.3.2. Време е сериозно да се разгледат не само екологичните и социалните фактори (стандарти, етикети, фактор в подкрепа на екологосъобразността и социална подкрепа за пруденциалните изисквания, референтни показатели за устойчиво развитие), но и факторът корпоративно управление , изключвайки всички ползи за и изваждайки от кредитните рейтинги за устойчиво развитие онези предприятия, които заобикалят прозрачното оповестяване на основни въпроси, като например управлението в областта на данъчното облагане , правата на човека , изпирането на пари и други незаконни дейности.

7. Изпълнение на плана за действие

7.1. ЕИСК призовава за хармонизиране на всички участващи европейски институции, агенции и механизми , като по целесъобразност се променят техните мандати, за да бъдат приведени в съответствие с изпълнението на графика на плана за действие.

7.2. Несигурността относно бъдещето и неоповестяването на дългосрочните рискове са основните ограничения пред анализа на времевия хоризонт (действително съществуват малко на брой прогнози, които обхващат повече от 5 години).

7.3. Европейските надзорни органи би трябвало да имат важна роля в наблюдението на устойчивостта. Трябва да се проучи възможността за постигне на обща методология на ЕС за анализ на съответните сценарии, като се отчитат екологичните, социалните и управленските рискови фактори в дългосрочна перспектива и Европейският съвет за системен риск (ЕССР) би могъл постепенно да ги включи в своите стрес тестове.

7.4. Накрая, Международната организация на комисиите по ценни книжа (IOSCO) следва да изготви международни стандарти за регулиране и надзор ( 27 ) в областта на устойчивото финансиране и да насърчи тяхното спазване, с цел по този начин да осигури съгласуваност на новата структура на устойчиво развитие в световен мащаб.

Брюксел, 17 октомври 2018 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) Вж. План за действие: Финансиране за устойчив растеж (COM(2018)97 final), глава 6 — Пътят напред.

(2) Вж. проекта на ЕИБ относно таксономията: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report-annex-3_en.pdf.

(3) По отношение на принципа на съществеността се анализират факторите, които са най-уместни за финансовите резултати на предприятията, включително съществените от финансова гледна точка фактори за устойчивостта.

(4) Покритите облигации представляват дългови инструменти, емитирани от кредитни институции и обезпечени с обособен пул от активи, които са директно изискуеми за удовлетворяване на облигационерите като привилегировани кредитори. Вж. предложения за регламенти COM(2018) 93 final, 2018/0042 (COD) и COM(2018) 94 final, 2018/043 (COD).

(5) Рамката Базел е международно регулаторно споразумение, с което се въвежда набор от реформи за подобряване на уредбата, надзора и управлението на риска в банковия сектор. Всички стандарти на Базелския комитет представляват минимални изисквания, които важат за всички опериращи на международно равнище банки, и следователно включването на разпоредби относно устойчивостта в тази рамка ще помогне за постигане на напредък в една и съща посока в световен мащаб. https://www.bis.org/bcbs/basel3.html.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2016.078.01.0011.01.BGN.

(7) За цялостната позиция на ЕИСК вж. становището относно „Многогодишната финансова рамка за периода след 2020 г.“ (ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 106).

(8) Европейската комисия предложи за периода 2021—2027 г. най-малко 25 % от разходите на ЕС да бъдат заделени за постигането на целите в областта на климата (за периода 2014—2020 г. този процент беше 20 %).

(9) https://www.morganstanley.com/pub/content/dam/msdotcom/ideas/sustainable-signals/pdf/Sustainable_Signals_Whitepaper.pdf.

(10) Вж. доклада на IOSCO/ОИСР The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives (Приложение на поведенческите науки по отношение на финансовата грамотност и програмите и инициативите за образование на инвеститорите).

(11) По-горе, План за действие, Общо въведение, параграф 1.1.

(12) Целта е да се определи как системата на ООН ще подкрепи употребата на тези технологии, за да се ускори постигането на целите на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие и да се улесни тяхното привеждане в съответствие с ценностите, залегнали в Устава на ООН, Всеобщата декларация за правата на човека и нормите и стандартите на международното право. http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf.

(13) Вж. становище на ЕИСК относно съобщението „План за действие в областта на финансовите технологии (Fin Tech)“. ОВ C 367, 10.10.2018 г, стр. 61.

(14) COP21: Конференция на ООН по изменението на климата през 2015 г.

(15) Вж, по-специално, ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека, Хартата на основните права на Европейския съюз и трудовите стандарти на МОТ.

(16) Вж. изготвената от ОИСР „Препоръка на Съвета относно общите подходи към официално подкрепяните експортни кредити и надлежните екологични и социални проверки“.

(17) Както е посочено в Приложение I на Директива 2003/87/EО, изменена с Директива 2009/29.

(18) Регламент относно задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки от 2021 г. до 2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на поетите ангажименти по силата на Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013.

(19) Вж. Становище на ЕИСК относно финансовите услуги за потребители (ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 51).

(20) Въз основа на „Основни принципи за инструментите за сравняване“ (Key principles for comparison tools).

(21) Активите във капиталовите и частните пенсионни схеми надвишиха 38 трилиона щатски долара в зоната на ОИСР в края на 2016 г.

(22) Вж. становището на ЕИСК относно „Задължения на институционалните инвеститори и управителите на активи по отношение на устойчивостта“, параграф 3.8. (Вж. стр. 97 от настоящия брой на Официален вестник).

(23) Вж. становището на ЕИСК относно „Завършване на банковия съюз“ (ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 46).

(24) http://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20180529IPR04517/meps-back-resolution-on-sustainable-finance.

(25) Позициите във финансовите отчети са съществени, ако могат да повлияят на икономическите решения на ползвателите. Концепцията за съществеността е универсално възприетият счетоводен принцип, съгласно който докладващите предприятия трябва да оповестяват тези въпроси. https://www.business-case-analysis.com/materiality-concept.html.

(26) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0381+0+DOC+XML+V0//BG.

(27) Вж. Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation (Методология за оценяване на изпълнението на целите на IOSCO и принципите на регулиране на ценните книжа).