BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 11.4.2007 
COM(2007) 178 окончателен  
  
ДОКЛАД  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И СЪВЕТА  
Окончателен  доклад  на Европейската  комисия  върху  целесъобразността  от 
запазване  на изискванията  за застраховка  за професионална  отговорност , 
налагани  на посредници  съгласно  правото  на Общността   
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
1. Изисквания  на ЗПО  за посредници  съгласно  правото  на Общността .................. 3 
1.1. Член  4 от ДЗП ............................................................................................................. 4 
1.2. Член  7 и 8 от преработената  ДКА ............................................................................ 5 
1.3. Исторически  данни .................................................................................................... 6 
2. Политическо  основание  за изискванията  за ЗПО ................................................... 7 
2.1. Защита  на потребителите .......................................................................................... 7 
2.2. Предимства  за доставчиците  на услуги  и пазарите ................................................ 8 
2.3. Доводи  против  изискванията  на ЗПО ...................................................................... 8 
3. Целева  консултация  с държавите  членки  и компетентните  власти ...................... 9 
4. Обществена  консултация  върху  проекто -доклада ................................................ 10 
4.1. Резултати  от консултацията .................................................................................... 10 
5. Изводи ....................................................................................................................... 11 
 
BG 3   BG ВЪВЕДЕНИЕ  
Член  65, параграф  6 на Директива  2004/39/E О за пазарите  на финансови  инструменти  
(ДПФИ ) задължава  Комисията  да докладва  на Европейския  парламент  и на Съвета  за 
целесъобразността  от запазване  на изискванията  за застраховка  за професионална  
отговорност , налагани  понастоящем  на посредници  съгласно  правото  на Общността  
(„ЗПО “)“. С цел събирането  на предварителен  материал  за този доклад , Комисията  
проведе  целева  консултация  с държавите -членки  и компетентните  власти . Резултатите  
от тази консултация  бяха  публикувани  на 22 юни 2006 г. и предоставиха  базата  за 
проекто -доклада , който  беше  публикуван  на 14 август  и подложен  на обществено  
обсъждане  до 31 октомври  2006 г..  
1. ИЗИСКВАНИЯ  НА ЗПО  ЗА ПОСРЕДНИЦИ  СЪГЛАСНО  ПРАВОТО  НА ОБЩНОСТТА   
Застраховката  за професионална  отговорност  е застраховка  за отговорност , която  
трябва  да покрива , изцяло  или частично , сумите , които  се изплащат  от 
професионалисти  или под формата  на щети , или в резултат  на одобрени  договорени  
споразумения , на трети  страни  като компенсация  за загуби , произтичащи  от действия , 
грешки  или бездействия , извършени  от професионалиста  по време  на изпълнение  на 
служебните  му задължения .  
Правото  на Общността  изисква  както  от някои  инвестиционни , така и от всички  
застрахователни  посредници , като предварително  условие  за предоставяне  на услуги , 
да сключват  такава  застраховка  . Тези  изисквания  произлизат  от две директиви : 
• Директива  2002/92/E О за застрахователно  посредничество  (ДЗП )  
• Директива  2006/49/E О за капиталовата  адекватност  на инвестиционните  
дружества  и кредитните  институции  (преработена )1 („преработената  ДКА “) 
Следващите  раздели  разработват  в детайли  изискванията  на ЗПО  по силата  на тези 
директиви .  
                                                 
1 Въпросните  разпоредби  произлизат  от новия  параграф  (4b) на член  3 от Директива  93/6/ЕО, 
вмъкнат  посредством  член  67 на ДПФИ.  
 
BG 4   BG Резюме  на ЗПО  и капиталовите  изисквания  за 
различни  видове  посредници   
Застрахователно  
посредничество  
 Инвестиционно  
посредничество  
  Инвестиционно  
посредничество , което  
е и застрахователно  
посредничество  
 
ЗПО , покриваща  цялата  
територия  на Общността  с 
размер  на обезщетение  най-
малко  EUR 1 000 000 за всеки  
иск или EUR 1 500 000 годишно  
за всички  искове . 
 Едно  от следните : 
a) първоначален  капитал  от EUR 
50 000; 
б) ЗПО , покриваща  цялата  
територия  на Общността  или 
някаква  друга  сравнима  гаранция  
за отговорност , произтичаща  от 
професионална  небрежност , с 
размер  на обезщетение  най-
малко  EUR 1 000 000 за всеки  
иск или EUR 1 500 000 годишно  
за всички  искове ; 
в) комбинация  от 
първоначален  капитал  и 
ЗПО  във форма , която  има 
ниво  на покритие , 
еквивалентно  на това в 
буква  a) или б). 
 ЗПО , покриваща  цялата  
територия  на Общността  с 
размер  на обезщетение  най-
малко  EUR 1,000,000 за всеки  
иск или EUR 1 500 000 годишно  
за всички  искове . 
+ 
Едно  от следното :  
a) първоначален  капитал  от EUR 
25 000; 
б) ЗПО , покриваща  цялата  
територия  на Общността  или 
някаква  друга  сравнима  гаранция  
за отговорност , произтичаща  от 
професионална  небрежност , с 
размер  на обезщетение  най-
малко  EUR 500 000 за всеки  иск 
или EUR 750 000 годишно  за 
всички  искове ; 
в) комбинация  от първоначален  
капитал  и ЗПО  във форма , която  
има ниво  на покритие , 
еквивалентно  на това в буква  a) 
или б). 
 
1.1. Член  4 от ДЗП  
Член  4, параграф  3 на ДЗП  определя  минималната  граница  на обезщетение  за всеки  иск 
по отделно  и общо  за всички  искове . 
От всички  застрахователни  посредници  се изисква  да имат  ЗПО , покриваща  цялата  
територия  на Общността  или някаква  друга  сравнима  гаранция  за отговорност , 
произтичаща  от професионална  небрежност , с размер  на обезщетението  най-малко  EUR 
1 000 000 за всеки  иск или общо  за всички  искове  EUR 1 500 000 на година  (освен  ако 
такава  застраховка  или сравнима  гаранция  не е вече осигурена  от застрахователно  
дружество , презастрахователно  дружество  или друго  дружество , от чието  име действа  
застрахователният  или презастрахователният  посредник , или за което  
 
BG 5   BG застрахователният  или презастрахователният  посредник  е упълномощен  да действа , 
или такова  дружество  е поело  пълната  отговорност  за действията  на посредника ). 
Посредникът , независимо  от размера  си и независимо  от това дали  в действителност  
развива  дейност  в повече  от една  държава  членка , трябва  да отговаря  на изискванията , 
за да бъде  регистриран  и за да осъществява  застрахователно  посредничество  на 
територията  на Европейския  съюз . Все пак, изискванията  са минималните  граници  на 
покритие  (така че държавите -членки  могат  да добавят  допълнителни  изисквания  по 
силата  на националното  си законодателство ), и директивата  не поставя  граница  на 
разрешеното  застрахователно  свръхпокритие  на нито  една  полица . В ДЗП  няма  
разпоредби , които  да разрешават  на държавите -членки  да освобождават  фирмите  от 
изискването  да имат  ЗПО  (различно  от случаите , когато  фирмата  има „сравнима  
гаранция “): по-специално , не се разрешава  капиталовият  ресурс  да се използва  като 
алтернатива  на ЗПО . 
1.2. Член  7 и 8 от преработената  ДКА  
Сред  поредицата  от разпоредби , изискващи  инвестиционните  фирми , така както  са 
определени  в член  4, параграф  1(1) ДПФИ , да поддържат  различни  нива  на 
първоначален  капитал , член  7 и 8 от преработената  ДКА  налага  изисквания  от значение  
за ЗПО  или първоначалния  капитал  на инвестиционните  дружества , които  по силата  на 
ДПФИ  са оправомощени  да предоставят  само  инвестиционни  консултантски  услуги  
или да приемат  или да предават  нареждания  от инвеститори , без в това време  да държат  
авоари  на клиента  („посредници  по ДПФИ “). Тези  дружества  са изключени  от обхвата  
на изискванията  за първоначален  капитал , които  се прилагат  към инвестиционните  
дружества  основно  по силата  на член  5 или 9 от преработената  ДКА , а налаганите  им 
изисквания  относно  капитала  са значително  по-ниски , поради  това че са допълвани  от 
изискванията  на ЗПО , които  пък не се прилагат  към инвестиционните  дружества .  
Член  7 се прилага  към посредниците  по ДПФИ , които  не упражняват  в същото  време  и 
дейност  по застрахователно  посредничество . Такива  дружества  трябва  да притежават  
едно  от следните : 
a) първоначален  капитал  от EUR 50 000; 
б) застраховка  за професионална  отговорност , покриваща  цялата  територия  
на Общността  или някаква  друга  сравнима  гаранция  за отговорност , 
произтичаща  от професионална  небрежност , с ниво  на обезщетение  най-
малко  EUR 1 000 000 за всеки  иск или EUR 1 500 000 годишно  за всички  
искове ; 
в) комбинация  от първоначален  капитал  и застраховка  за професионална  
отговорност  във форма , която  има ниво  на покритие , еквивалентно  на 
това в буква  a) или б). 
Изискванията  на ЗПО  по силата  на буква  б) са, разбира  се, идентични  с тези, налагани  
върху  застрахователните  посредници  по силата  на ДЗП . Въпреки  това, преработената  
ДКА  дава по-голяма  гъвкавост : избор  между  първоначален  капитал , ЗПО  или 
комбинация  от двете . 
 
BG 6   BG Член  8 се прилага  към посредниците  по ДПФИ , които  са ргистрирани  о по ДЗП  като 
застрахователни  посредници . В допълнение  към изпълнението  на изискванията  на ЗПО  
на член  4, параграф  3 от ДЗП , такива  дружества  трябва  да имат  едно  от следните : 
a) първоначален  капитал  от EUR 25 000; 
б) застраховка  за професионална  отговорност , покриваща  цялата  територия  
на Общността  или някаква  друга  сравнима  гаранция  за отговорност , 
произтичаща  от професионална  небрежност , с ниво  на обезщетението  от 
най-малко  EUR 500 000 за всеки  иск или EUR 750 000 годишно  за всички  
искове ; 
в) комбинация  от първоначален  капитал  и застраховка  за професионална  
отговорност  във форма , която  има ниво  на покритие , еквивалентно  на 
това в буква  a) или б). 
Крайният  срок  за въвеждане  на тези изисквания  още не е изтекъл , така че 
инвестиционните  дружества  към настоящия  момент  не са предмет  на изискванията  на 
ЗПО  съгласно  правото  на Общността . Те могат , обаче , да бъдат  предмет  на подобни  
изисквания  по силата  на националните  си законодателства  и, следователно , 
наблюдения  на базата  на въздействието  на аналогични  национални  изисквания  е от 
значение  за този проекто -доклад . Както  ДЗП , така и преработената  ДКА  разрешава  на 
държавите -членки  да налагат  правила , които  са по-строги  от тези, които  се изискват  в 
директивата .2 
1.3. Исторически  данни  
Както  беше  посочено  по-горе, изискванията  на ЗПО , които  се прилагат  към 
застрахователните  посредници  по силата  на ДЗП , се различават  от изискванията , 
приложими  към посредниците  по ДПФИ  по силата  на преработената  ДКА . ДЗП  изисква  
всички  застрахователни  посредници  да имат  ЗПО  с точно  определено  минимално  
покритие  за отговорност  за искове , произтичащи  от професионална  небрежност , докато  
посредниците  по ДПФИ  са предмет  на режим , който  позволява  комбинация  от ЗПО  и 
минимален  капитал . 
Първоначалното  предложение  на Комисията  за директива , което  се превърна  в ДПФИ3, 
изискваше  от фирмите , които  предоставят  инвестиционни  консултантски  услуги  или 
услуги  по приемане  и предаване  на нареждания  за клиенти , но които  не държат  пари  
или ценни  книжа  на клиенти , да имат  ЗПО  с покритие  равно  на изискваното  по силата  
на ДЗП  за застрахователни  посредници , без възможност  да отговарят  на капиталовите  
изисквания  като алтернатива . Все пак, по време  на обсъжданията  в Съвета  някои  
държави  членки  изразиха  съображения . Тези  съображения  бяха  двояки :  
• пазарните  промени  биха  могли  да намалят  достъпа  на инвестиционните  
консултанти  до ЗПО  и 
                                                 
2 Точка  8: „Държавите  членки  трябва  да имат  възможност  да създават  правила , по-строги  от предвидените  в тази 
директива “ 
3 COM (200) 625 окончателен , член  11,параграф  2 
 
BG 7   BG • предложенията  биха  могли  да наложат  прекалено  натоварване  на фирмите , 
осъществяващи  както  инвестиционни  консултантски  услуги , така и 
застрахователно  посредничество . 
Съответно , предложението  на Комисията  беше  модифицирано  от съзаконодателите . 
Първо  беше  въведена  по-голяма  гъвкавост , като се разреши  на фирмите  да поддържат  
определеното  ниво  на ЗПО  или определения  минимален  капитал , или комбинация  от 
двете . Второ , беше  създаден  специален  режим  за инвестиционните  дружества , които  са 
регистрирани  и като застрахователни  посредници  по силата  на ДЗП . Тези  дружества  
трябва  да отговарят  на изискванията  на член  4, параграф  3 на ДЗП  по отношение  на 
тези посреднически  дейности  и в допълнение  от тях се изисква  да поддържат  
първоначален  капитал  най-малко  EUR 25 000 или ЗПО  с покритие  най-малко  
половината  от сумата , която  се изисква  от ДЗП , или комбинация  от двете . 
Следователно , изискванията  на ЗПО , наложени  от ДЗП  все още трябва  да бъдат  
изпълнени , независимо  с колко  добра  капитализация  може  да е фирмата . 
Признавайки  че изискванията  на ЗПО  на ДПФИ  биха  се различавали  от тези на ДЗП , 
някои  държави  членки  изтъкнаха  по време  на обсъжданията  в Съвета , че ДПФИ  трябва  
да промени  ДЗП  така, че да даде  възможност  на застрахователните  
(презастрахователните ) посредници  да ползват  преимуществата  достъпни  за 
инвестиционните  консултанти  да заменят  изцяло  или частично  изискванията  на ЗПО  с 
капитал . Такава  промяна  не беше  приета , но вместо  това партньорите  законодатели  
въведоха  клаузата  за преразглеждане . 
Целта  на преразглеждането  е да установи  на базата  на доказателства  за въздействието  
върху  пазарите  в държавите  членки  дали  комбинираните  изисквания  съответстват  на 
целите  за адекватна  защита  на потребителите  и дали  фирмите  в ЕИП  като цяло , или в 
специфичните  национални  пазари , срещат  особени  трудности  или имат  разходи  при 
сключване  на застраховка  за професионална  отговорност , което  трябва  да се вземе  
предвид  при анализа  на ефективността  на този режим . 
2. ПОЛИТИЧЕСКО  ОСНОВАНИЕ  ЗА ИЗИСКВАНИЯТА  ЗА ЗПО  
Изискванията  на ЗПО  са мярка  за защита  на потребителите , целяща  да осигури  
възможност  да бъде  посрещнат  иск на клиент  срещу  инвестиционно  дружество  или 
посредник , когато  приходът  или капиталът  на дружеството  или посредника  не са 
достатъчни  да покрият  тяхната  отговорност  пред  клиента . Но те също  така 
представляват  и ценен  регулативен  инструмент , който  дава възмажност  на 
инвестиционните  дружества  да развиват  определени  видове  бизнес  с относително  
малък  основен  капитал . Това  предотвратява  вдигането  на летвата  твърде  високо  и 
последващото  изключване  на по-малките  фирми  от пазара . Това  съображение  е от 
особено  значение  в контекста  на дейности  като застрахователно  посредничество  или 
инвестиционно  консултантство , където  присъстват  голям  брой  малки  фирми .  
2.1. Защита  на потребителите  
ЗПО  ясно  защитава  потребителите  като увеличава  фондовете , които  са на 
разположение  за посрещане  на искове , произтичащи  от небрежен  съвет  или някаква  
друга  форма  на непрофесионално  поведение . Например , ДПФИ  регулира  услугата  за 
инвестиционно  консултантство  за първи  път като основна  услуга  (по силата  на ДЗУ  тя 
 
BG 8   BG беше  допълнителна  услуга ). ЗПО  е полезен  инструмент , осигуряващ  правилното  
управление  на рисковете , свързани  с предоставянето  на тази услуга . 
2.2. Предимства  за доставчиците  на услуги  и пазарите  
ЗПО  също  има полза  от фирмите . Наистина , много  фирми  поддържат  ЗПО  без да са 
нормативно  задължени  да го правят  или поддържат  свръх  нормативно  покритие  спрямо  
установените  задължения . То може  да исигури  финансов  резерв  за големи  и неочаквани  
искове  за обезщетение  и по този начин  да предпази  активите  на собствениците , като 
нормално  покрива , както  законовата  отговорност , така и разходите  за защита , сумата  от 
които  може  да бъде  толкова  голяма , че в някои  случаи  да застраши  
платежоспособността  на фирмата . 
ЗПО  може  да бъде  особено  ценна  за по-малките  фирми , за които  поддържането  на 
големи  капиталови  суми  може  да се окаже  трудно  или неподходящо  за тяхната  бизнес  
структура . Застраховката  може  да действа  заедно  с пазарните  сили  като използва  пазара  
за търговско  застраховане  в помощ  на поддържане  на платежоспособността  на фирми , 
които  предоставят  важни  услуги  по продажби  на дребно , като инвестиционно  
консултантство .  
В допълнение , задължителната  ЗПО  е един  полезен  регулативен  инструмент , който  
може  да допълни  капиталовите  изисквания  и инвеститорските  компенсационни  схеми . 
Изискването  да се сключи  ЗПО  може  да има един  положителен  ефект  за в бъдеще  като 
насърчава  фирмите  да усъвършенстват  оценката  си на риска  и дейностите  за контрол  на 
риска , като фирмите  с по-нисък  рисков  профил  ще вървят  към намаляване  размера  на 
премиите  и увеличаване  на разполагаемостта  на покритието .  
Нещо  повече , в интерес  е на всички  предприятия  с редовни  документи  фирмите  да 
бъдат  задължени  да имат  покритието  на ЗПО , за да бъдат  ограничени  исковете  върху  
инвеститорските  компенсационни  схеми .4 Фирма , която  не разполага  с адекватни  
ресурси  може  да е в състояние  да посрещне  основателни  искове , заведени  срещу  нея и в 
краен  резултат  ще се изправи  пред  неплатежоспособност . Това , на свой  ред, може  да 
доведе  до искове  към инвеститорската  компенсационна  схема , средствата  за които  
трябва  да бъдат  събрани  от останалите  участващи  фирми  в съответната  партньорска  
група . Колкото  е по-голям  броят  на исковете , заведени  върху  такива  схеми , толкова  по-
високи  са отрасловите  вноски  за финансирането  им. Тъй като такива  вноски  не се 
влияят  от риска , разходите  за обезщетения  могат  да паднат  несъразмерно  върху  
дългогодишни , добре  управляване  фирми , които  предоставят  голяма  част от средствата  
за схемата . ЗПО  има склонност  да намалява  такава  диспропорция  във финансирането . 
2.3. Доводи  против  изискванията  на ЗПО  
Първият  и най-традиционен  довод  насочен  срещу  ЗПО  е, че може  да създаде  проблем  
на “етична  заплаха ”. Това  означава , че ЗПО  може  да промени  поведението  на 
                                                 
4 Когато  настъпи  щета , доставчикът  на полица  за ЗПО  изплаща  иска , съгласно  условията  на 
полицата  за ЗПО , а фирмата  трябва  да плати  сума , равна  на ексцеса  по нейната  полица  от 
собствения  си капиталов  ресурс . Когато  ресурсите  на фирмата  са изчерпани , фирмата  изпада  в 
неплатежоспособност . Тогава  всички  обосновани  искове  на клиенти  падат  върху  съответната  
инвеститорска  компенсационна  схема . Такава  схема  трябва  да има определени  граници , а всяка  
остатъчна  загуба  се понася  от клиентите . 
 
BG 9   BG застрахованите  по такъв  начин , че да увеличи  вероятността  за или размера  на исковете . 
Теорията  е, че след  като са получили  защитата  на застраховката , фирмите  няма  да имат  
същия  финансов  стимул  да избягват  действия  или бездействия , които  могат  да 
предизвикат  искове .  
Друг  довод  срещу  обширните  изисквания  на ЗПО  е, че застрахователният  пазар  няма  
или няма  да има капацитет  да осигури  ЗПО  покритие  на нарастналия  брой  фирми . 
Твърдеше  се, че границите , определени  в ДЗП  са съгласувани  във време , когато  
пазарният  капацитет  е бил по-голям , отколкото  би могъл  да бъде  сега или в бъдеще . 
Ситуацията  може  да се е влошила  от изискванията  на ДПФИ  за фирми , осъществяващи  
двата  вида  дейности  и съществува  известна  загриженост , че комбинацията  от 
изисквания  може  да доведе  пазара  до крайност , а някои  фирми  да не бъдат  в състояние  
да поддържат  определеното  ниво  на покритие . Друго  съображение  в тази връзка  е 
стойността  на ЗПО . С увеличаване  броя  на фирмите , от които  се изисква  да имат  ЗПО , 
съществува  риск , че увеличеното  търсене  може  да вдигне  цената  на ЗПО  и да изхвърли  
някои  фирми  за инвестиционно  консултантство  извън  пазара , както  и да създаде  една  
преграда  пред  навлизането  на нови  фирми  на пазара .  
По-специално , бяха  привеждани  доводи , че ДЗП  изисква  високо  ниво  на застраховка , 
над това, което  повечето  малки  фирми  съвсем  оправдано  биха  очаквали . Нещо  повече , 
тези изисквания  на ЗПО  са „унифициран  размер , подходящ  за всички “, а не са 
разработвани  според  рисковия  профил  на фирмата .  
Коментаторите  настояват  за съответно  признание  на ролята  на капитала  за 
застрахователните  посредници . Капиталът  може  да помогне  за финансиране  на 
непланирани  загуби  или да запълни  празнините  в ЗПО  покритието  на фирмата , и, по-
специално , може  да помогне  за финансиране  на ескцеса  на полиците  (тоест , първата  
сума  по иск, която  трябва  да бъде  изплатена  от собствените  ресурси  на фирмата ). 
Наистина  член  7 и 8 от преработената  ДКА  признава , че капиталът  или комбинацията  
от ЗПО  и капитал  могат  да предоставят  същата  защита  на клиента  като тази в резултат  
на ЗПО . Вариантът  да се използват  финансовите  ресурси  за допълване  на ЗПО  може  да 
даде  на фирмите  по-голяма  гъвкавост , да им помогне  да поддържат  адекватни  ресурси  
като цяло , и да получат  съгласувано  покритие  на ЗПО  в трудните  пазарни  условия . 
3. ЦЕЛЕВА  КОНСУЛТАЦИЯ  С ДЪРЖАВИТЕ  ЧЛЕНКИ  И КОМПЕТЕНТНИТЕ  ВЛАСТИ  
През  март  2006 г. ГД ПАЗАР  адресира  въпросник  до държавите -членки  и техните  
съответни  компетентни  органи  с молба  за информация  относно  приложението  на 
застраховката  за професионална  отговорност  по силата  на ДЗП  и преработената  ДКА . 
Бяха  получени  19 отговора  на въпросника .5 Отговорите  бяха  съгласувани  и 
публикувани  като част от проекто -доклада  на 14 август  2006 г.. Както  разбираме , 
непълният  брой  отговори  се дължи  на факта , че по това време  въвеждането  на ДЗП  е 
приключило  неотдавна  в много  държави -членки , а крайният  срок  за въвеждане  на по-
голямата  част от разпоредбите  на преработената  ДКА  все още не е бил изтекъл .  
                                                 
5 Отговори  бяха  получени  от Австрия , Кипър , Република  Чехия , Финландия , Франция , Гърция , Унгария , Ирландия , Малта , 
Холандия , Норвегия , Полша , Румъния , Словакия , Испания , Швеция  и Обединеното  кралство . Белгия , Дания , Германия , 
Италия , Естония , Латвия , Литва , Люксембург  и Португалия  не дадоха  отговор . 
 
BG 10   BG Поради  същата  причина , става  ясно  от получените  отговори , че държавите -членки  
като  цяло  имат  малък  опит  и данни  на разположение , които  да послужат  за основа  
на адекватна  оценка  на въздействието  на режима , въведен  от тези  директиви  
върху  фирмите  и защитата , която  предлагат  на потребителите . Нещо  повече , 
трудно  е да се предвиди  какво  ще бъде  въздействието  върху  посредниците  по силата  на 
ДПФИ , които  осъществяват  и застрахователно  посредничество  по ДЗП . Както  изглежда  
необходимите  данни , които  биха  позволили  да се направи  една  точна  оценка  няма  да са 
на разположение  преди  началото  на 2008 г.. 
Подробните  отговори  на държавите -членки , както  и обобщението , което  е част от 
проекто -доклада , бяха  публикувани  и могат  да се видят  на Интернет  адреса  на 
Комисията6.  
4. ОБЩЕСТВЕНА  КОНСУЛТАЦИЯ  ВЪРХУ  ПРОЕКТО -ДОКЛАДА  
Комисията  покани  заинтересованите  страни  да изразят  становища  по проекто -доклада  
до 31 Oктомври  2006 г.. Препоръчаният  формат  за участниците  в допитването  беше  да 
представят  общи  бележки , последвани  от отговори  на специфичните  въпроси .  
Бяха  получени  коментари  от 7 организации . Една  от тях беше  паневропейска  и 
представяше  отговор  от името  на асоциации  за застрахователно  посредничество  от 14 
държави -членки  на Европейския  съюз . Другите  4 бяха  със седалища  в Обединеното  
кралство , една  в Германия  и една  в Австрия . Организациите , участващи  в допитването , 
бяха  от различни  сектори  на застрахователната  индустрия  (брокери , агенти , 
застрахователи , застрахователни  дружества ), една  представляваше  независими  
финансови  консултанти  и една  беше  регулаторен  орган . Този  раздел  обобщава  най-
важните  резултати  от обществената  консултация .7  
4.1. Резултати  от консултацията  
Важно  е да се отбележи , че всички  организации  бяха  единодушни  по отношение  на 
това, че ЗПО  е ефективна  форма  за защита  на инвеститорите , като повечето  споделиха , 
че тя не може  да бъде  напълно  изместена  от изискванията  относно  капитала . Но имаха  
различни  становища  по въпроса  дали  настоящият  регулативен  режим  на ЗПО  е 
подходяща  мярка  за защита  на инвеститорите . Някои  от тях настояваха  за по-строги  
изисквания  на ЗПО , докато  други  се обявиха  в полза  на по-гъвкав  подход , адаптиран  
към размера  и рисковия  профил  на отделните  фирми .  
Две от участващите  в допитването  страни  заявиха , че на фирмите  трябва  да бъде  
позволено  да допълват  или за подменят  защитата  на ЗПО  с изисквания  за собствен  
капитал  с цел да се гарантира  че липсата  на достъпна  ЗПО  няма  да доведе  до 
отпадането  на посредници .  
Един  от участващите , който  представляваше  застрахователни  агенти , описа  
изискванията  на ЗПО  като важно , но ненужно  бреме , което  е накарало  застрахователите  
да прехвърлят  разходите  за ЗПО  върху  своите  агенти . 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/internal_market/s ecurities/isd/mifid_reports_en.htm  
7 По-подробно  резюме  на отговорите  на специфичните  въпроси  може  да се види  на адрес : 
 
BG 11   BG Двама  други  участващи  настояха  Комисията  да предприеме  по-нататъшен  преглед  на 
ситуацията  веднага  след  като директивите  влязат  в действие  във всички  държави  
членки , за да се даде  възможност  за една  по-пълна  оценка . 
5. ИЗВОДИ  
Анализът  на информацията , предоставена  от държавите -членки , както  и от 
акционерите , в отговор  на двата  кръга  консултации  предполага , на базата  на 
ограничените  данни , с които  се разполага  към настоящия  момент , че политическите  
причини , които  мотивират  изискванията  на ЗПО , наложена  съгласно  правото  на 
Общността , остават  валидни  и няма  достатъчно  доказателства , които  сочат , че те не са 
вече подходящи .  
Въпреки  това е ясно , че е твърде  рано  да се направи  задълбочена  оценка  на това как 
тези изизквания  въздействат  върху  доставчиците  на услуги  и потребителите . Режимът  
на ДЗП  е действал  съвсем  кратко  време  в държавите -членки  и страните  нямат  никакъв  
опит  в прилагането  на новите  изисквания  на ЗПО  за инвестиционни  фирми  по силата  на 
преработената  ДКА . Точна  оценка  за целесъобразността  на запазване  на тези 
изисквания  не може  да бъде  направена  без натрупването  на повече  практически  опит  и 
данни , а такива  няма  да има преди  изискванията  на преработената  ДКА  да бъдат  
въведени  и прилагани  в продължение  на най-малко  една  година  от държавите -членки  . 
Тогава  би било  уместно  да се проведе  по-нататъшно  проучване  дали  изискванията  на 
ЗПО  и тези, свързани  с капитала , са подходящи  заместители . Комисията  съответно  ще 
продължи  да извършва  мониторинг  в случай , че се установи  пазарен  срив .