BG Официален вестник на Европейския съюз C 168/1

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Развитие на веригите за създаване на стойност и доставка в европейски и глобален контекст“

(2007/C 168/01)

На 6 юли 2006 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище относно Развитието на веригите за създаване на стойност и доставка в европейски и глобален контекст.

Това решение бе потвърдено на 26 октомври 2006 г.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 6 март 2007 г. Докладчик: г-н van IERSEL. Съдокладчик: г-н GIBELLIERI.

На 435-а си пленарна сесия, проведена на 25 и 26 април 2007 г. (заседание от 25 април), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 130 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

Част I — Заключения и препоръки

А. ЕИСК настоява за по-голямо внимание от страна на взимащите решения, както и за интерактивен подход от страна на ЕС и държавите-членки по отношение на понятието за развитие на веригите за създаване на стойност и доставка или по-скоро на това за промишленост, работеща в мрежа и взаимодействие между предприятията.

Б. Тези динамични процеси налагат приспособяване и адаптивност в управлението на всички аспекти на предприятията, включително определяне и дизайн на продукта, услуги, маркетинг и управление на финансовите и човешки ресурси. Тези задачи често се възлагат на външни изпълнители. Работа в мрежа означава, че предприятията се преплитат все повече в световен мащаб и производството и услугите все повече се интегрират.

В. Тази ситуация може да се отрази на предприятията по твърде различен начин в зависимост от големината им, от позицията им във веригите/мрежите за доставка и отраслите, в които оперират. Като цяло, големите мултинационални компании са добре позиционирани на всички етапи на този процес на свързване в мрежа. И обратното, относително малките и средни доставчици, които участват в началните или междинните етапи (първи, втори, трети и т.н. доставчик), често се сблъскват с препятствия, като описаните в Част II. В този документ те са упоменати като НМП (начални и междинни предприятия — термин, създаден конкретно за това становище) (1).

Г. Преобладаващото мнозинство работни места в частния сектор се осигуряват от „неголеми“ предприятия (виж точка В). Най-иновационните и най-креативните сред тези предприятия са от решаващо значение за мрежовата икономика. Размерът на това явление е толкова значим, че то оказва съществено въздействие не само на микроикономическо, но и на макроикономическо ниво.

Д. ЕИСК смята, че е необходимо да се подобрят условията, в които работят НМП. Настоящото становище (виж точки 3 и 4 на Част II) набелязва основните предизвикателства и представя редица предложения за действие, като например: — промяна на отношението към НМП; — подобряване на сътрудничеството и взаимното доверие между тези предприятия; — улесняване на достъпа до финансиране; — намаляване на ефекта на зависимост или изключване от веригата за доставка; — налагане на спазването на правата на интелектуална собственост; — борба срещу нарушенията на конкуренцията чрез последователно, по-ефективно и навременно използване на инструментите на ЕС за търговска защита срещу нелоялен внос; — насърчаване на уменията и предприемаческия дух; — привличане на квалифицирани млади хора, особено в инженерните специалности, към НМП; — прилагане на новата индустриална политика на ЕС, включително отрасловия подход; — оптимално използване на Седмата рамкова програма; — приемане на конкретно насочено законодателство и опростяване на административните процедури.

Е. При липсата на установена дефиниция на НМП не е лесно да се схване пълното им значение по отношение на индустриалните промени и процесите на глобализация. Би следвало да се направи много повече за постигането на по-голяма информираност относно тяхната роля. Осъществяването на някои/или всички предложения, изброени в т. Д, означава, че редица предварителни условия трябва да бъдат изпълнени от самите предприятия, други — от тези, които разработват съответните политики, а трети — и от двете категории. Във всеки случай изпълнението на което и да е от тях трябва да се осъществява в тясно сътрудничество с всички заинтересовани страни. В същия контекст, комитетите за секторен диалог на европейско и национално ниво би трябвало да осигурят надеждни общи насоки за тези, които разработват съответните политики.

Част II — Изложение на мотивите

1. Въведение

1.1 Да се говори за появата на вериги за доставка като за съвременно явление е заблуда, тъй като те, под една или друга форма, съществуват още от възникването на организираното производство.

1.2 Все пак следва да се отбележи, че силният интерес към веригите за доставка се разви през последните няколко десетилетия в резултат на безмилостната среда, породена от техническия прогрес и глобализацията и всички свързани с тях въздействия върху пазарите. Темата се разглежда пространно в безброй публикации и конференции в целия свят. Традиционната линейна последователност отстъпва място на сложни мрежи и интегрирани производствени процеси, които често протичат в множество предприятия и страни.

1.3 В днешно време веригите за създаване на стойност и доставка все повече се преплитат и понастоящем в много сектори съществува истинска глобална мрежа. Това дава основание да се използва по-скоро термина „мрежи“, отколкото „вериги“, тъй като първият термин несъмнено изразява по-краткотрайно съществуващи явления от втория.

1.4 Самите мрежи за създаване на стойност (или просто „мрежите за стойност“) все повече се разрастват и се глобализират. Част от този процес е паневропейска мрежа за създаване на стойност, засилена от неотдавнашното разширяване на ЕС.

1.5 Понастоящем става ясно, че самоусъвършенстването вече не е достатъчно, за да се отговори на потребностите на предприятията. Ползите от интроспективните програми, осъществявани в предприятията, макар и полезни и похвални, не им позволяват да се възползват от възможностите, предоставяни от една действително глобална система на бизнеса. Предприятията трябва да гледат навън, ако искат да оцелеят в съвременния свят.

1.6 Ето защо управлението на мрежата и логистиката се озовават на преден план и предприятията отделят все повече време и пари, за да осигурят оптимална възвращаемост, като рационализират и координират все по-сложната мрежа от дейности и услуги, които са от решаващо значение за съвременните промишлени и търговски операции.

1.7 Естеството на мениджърските задължения и уменията, изисквани от работната сила на всички равнища, са се променили драстично, тъй като са необходимо решения и нагласи, които да осигуряват оптимални равнища на сътрудничество между купувачи, доставчици и предприятия.

1.8 Тази ситуация важи за всички категории предприятия — големи, средни и малки, независимо от различията и взаимодействията между отделните отрасли. Все пак изглежда, че големите мултинационални компании са в по-добро положение от НМП (2) по отношение на протичащите понастоящем процеси.

1.9 Всъщност две трети от заетите в частния сектор в Европа работят в малки и средни предприятия. Много от тях са НМП. Следователно просперитетът на този вид предприятия има не само микроикономическо измерение, но и макроикономическо въздействие.

1.10 Въпреки че темата на това становище е развитието на вериги за създаване на стойност и доставка, то е насочено основно към иновационните НМП (НМП използващи високи технологии или произвеждащи висококачествени продукти), които имат потенциал за растеж и дейност в международен план или тези, които вече присъстват на световния пазар (3).

1.11 Следователно трябва да се разработят и усъвършенстват начини и средства за създаване на здравословна и устойчива среда за този тип предприятия, така че те да могат да просперират и да използват максимално потенциала си.

1.12 Въпреки различията между веригите/мрежите за доставка в отделните отрасли, беше преценено за уместно анализът, направен в настоящото становище, да се илюстрира, като се разгледа по-подробно ситуацията в един сектор. Ето защо в Приложение 2 към настоящото становище е представено изследване на отделен случай в автомобилостроенето, който илюстрира добре някои от поставените въпроси. Изборът падна върху този сектор, защото той очевидно се отличава със сложност на веригите/мрежите за доставка, както е посочено в Приложение 1.

1.13 Европейските предприятия често предпочитат да възлагат на външен изпълнител едно или няколко звена от веригата за доставка. Впоследствие те внасят резултата и му добавят стойност, преди да го прехвърлят към мрежата за създаване на стойност. Важно е да се създадат условия, които да гарантират запазване на максимално високи нива на печалба, заетост и ноу-хау в Европа по време на целия процес. Това е от изключителна важност, тъй като ноу-хау все повече се превръща в пълноправен производствен фактор, който се пренася по мрежите за създаване на стойност предимно чрез финансиране без граници, а не просто чрез трансгранично финансиране (4).

1.14 Настоящото становище разглежда начина, по който ЕС може по-добре да допринесе за поддържането на важни (носещи добавена стойност) части на веригата за доставка в Европа (5).

2. Мрежите за създаване на стойност и индустриалните промени

2.1 Индустриалните промени са тясно свързани със създаването на стойност в мрежовото общество, което придава значителна роля на услугите — консултантски, инженерингови, логистични или маркетингови. С намаляването на вертикалната интеграция, създаването на стойност в процеса на преработване често се измества към доставчика. Процесът добива още повече измерения, тъй като много от тези доставчици също са част от глобални мрежи, което създава нови взаимозависимости между тях.

2.2 Но какво се подразбира наистина под термина „глобален“? Наред с очевидната роля на САЩ и Япония, други региони в света, като т.н. страни БРИК (Бразилия, Русия, Индия, Китай), също излязоха на сцената през последните десетилетия. Все пак следва да се посочи, че в рамките на тази група съществува двустепенно членство, по-специално под влиянието на Индия и Китай, които „драматично разтърсват цялата верига за доставка и целия процес и обхват на създаването на стойност“ (6).

2.3 Като има предвид това, ЕС трябва да засили конкурентоспособността си чрез добавяне на стойност, тъй като конкуренцията, основаваща се само на цената, не е реалистична и не е съвместима със социалните ценности на Европейския съюз и целта за постигане на устойчивост.

2.4 Веригите и мрежите за доставка се разрастват, тъй като индустриалните процеси все повече се характеризират с фрагментиране на производствените линии и специализиране на продуктите с помощта на нови технологии и персонализиране. Производителите могат да стандартизират основните елементи на продуктите си, като същевременно запазят възможност за персонализиране. Това се нарича „масово персонализиране“.

2.5 Тези фактори се стимулират от взаимодействието между производството и услугите (7), което води до размиване на границите между секторите. Информационните и комуникационни технологии (ИКТ) допринасят за тази ситуация посредством все по-нарастващата операционна съвместимост и предоставяните по електронен път услуги.

2.6 Европейските предприятия следва да се стремят да създават мрежи за доставка, които обработват „разширени продукти“ (продукти-услуги), като се насочват към пазарни ниши с висока добавена стойност. Дори и самите фабрики се превърнаха в комплексни търгуеми продукти.

2.7 Новите технологични цикли наблягат все повече на управлението на човешките ресурси на всички нива и подчертават спешната необходимост от учене през целия живот като основен компонент на конкурентоспособността и пригодността за работа.

2.8 Жизненият цикъл на продуктите се скъсява и се променя поради нарастващото взаимодействие между услуги и производство, както и поради факта, че конкуренцията и (предшестващото конкуренцията) сътрудничество в много области се глобализират.

2.9 Структурата на предприятията и динамичните взаимоотношения между тях се влияят силно от тези непрекъснати промени. Те изискват постоянна адаптация и реорганизация. Специализирането на производствените процеси, персонализирането и развитието на свързаните с производството услуги водят до все по-голямо възлагане на външни изпълнители. И обратното, възлагането на външни изпълнители може да доведе до още по-голяма специализация и децентрализация.

2.10 Едновременно с тези процеси се извършва концентрация посредством сливания и придобивания; концентрацията и консолидацията се засилват с отдалечаването от потребителя.

2.11 Възлагането на външни изпълнители и делокализацията се извършват в световен мащаб (8). Развиващите се икономики в новите държави-членки и в Азия участват активно в този процес, като всяка от тях предлага свои собствени ценови предимства и собствения си пазарен потенциал. Азия се превръща в безспорен център на производство и предоставяне на услуги с ниска себестойност. В Китай и Индия се разработват независими технологии. Тези процеси могат да доведат до делокализация и реална загуба на работни места. Това може да създаде усещане за несигурност сред служителите. От друга страна делокализацията може да доведе и до значително увеличаване на заетостта в предприятията в Европа (9).

2.12 Сложните последици от безбройните транзакции, сливания и придобивания по целия свят показват, че делокализацията в резултат на промените, настъпващи в производствените линии и линиите за предоставяне на услуги, не е линеен и еднопосочен процес. Производствените разходи са само част от всички фактори, които следва да се имат предвид. Редица други фактори, които не са предмет на настоящото становище, също трябва да бъдат взети под внимание. Сред тях са сложна логистика, високи транспортни разходи, съображения, свързани с опазване на околната среда, регулаторни рамки, защита на интелектуалната собственост и наличие на суровини, както и на съответните технологии и специализирани знания и опит. Когато се вземат предвид всички тези фактори, понякога се оказва изгодно производството и услугите да се върнат в Европа.

2.13 От друга страна, делокализацията може да засяга и иновационни дейности, което би довело до загуба на ноу-хау за Европа. И наистина, в дългосрочен план делокализацията може да доведе до загуба на част от иновационния капацитет на европейските предприятия, ако научноизследователската база в ЕС не бъде засилена. В този смисъл показателен факт е нарастващият брой инженери в Индия и Китай (45 % от всички инженери в света).

2.14 Освен това фактът, че висококвалифицирани млади хора напускат Европа или изявяват предпочитание да работят в големи предприятия (10), може да доведе до недостиг на квалифицирана работна сила в европейските НМП.

2.15 Големите предприятия често са в по-добра позиция от НМП, за да се справят с посочените предизвикателства. Като цяло, те имат относително лесен достъп до банки и капиталови пазари, участват в най-различни взаимодействия и имат съвместимост с други предприятия, разполагат с достъп до широк диапазон от пазари и са водещи по отношение на възлагането на външни изпълнители. Те обаче не са толкова гъвкави като по-малките предприятия.

3. Предизвикателствата пред НМП

3.1 Всички показатели сочат, че процесът на фрагментация на производството, на персонализиране и развитие на глобалните мрежи ще продължи. В повечето области големите мултинационални компании действат като стратегически лидери, но голяма част от работата се извършва от нарастващ брой НМП.

3.2 Понякога, въпреки високия си потенциал, НМП по необходимост възприемат по-краткосрочни подходи, налага им се да работят много усърдно, за да навлязат в нови пазари, често зависят от редовните поръчки от някои големи клиенти и често нямат такъв добър достъп до капиталовите пазари. Освен това те са изложени на висок риск от прекъсване на веригата за доставки, освен намаляването на разходите и намаления от друг характер, които големите клиенти изискват непрекъснато. В следващите точки се обръща внимание на най-съществените предизвикателства, пред които са изправени НМП.

Намиране на правилната нагласа

3.3 Много подобрения в рамковите условия за относително малките и средните предприятия зависят просто от нагласите в обществото и в самите предприятия. В някои държави-членки и региони отношението към подобни предприятия е по-положително, отколкото в други. Следователно би трябвало да се насърчи обмен на най-добрите практики.

Взаимно доверие и сътрудничество между НМП

3.4 Трябва да се насърчават НМП да бъдат отворени за сътрудничество и да развиват съвместни проекти. Подобно сътрудничество и проекти могат да укрепят пазарните им позиции и да помогнат в преговорите на доставчиците с големи клиенти. Възможно е също да допринесат за компенсиране на вредните ефекти от зависимостта или изключването от верига за доставки.

3.5 Би трябвало да се насърчава използването на софтуер с отворен код (11) и свободния достъп до инженерингови технологии и стандарти. Много е важно да има ефективна връзка между НМП и изследователските институти.

3.6 Клъстерите и мрежите около водещи компании и индустриални зони във високо индустриализирана и високотехнологична среда могат да допринесат много за тази цел (12), тъй като ще насърчат различни форми на сътрудничество между предприятията. Решаващо значение има нагласата на откритост към близките университети и технически институти, съчетана с подходящ подход от страна на местните и регионалните власти. „Промишлените зони“ около технологичните центрове, научните паркове и университетите могат да бъдат особено полезни за по-малките предприятия.

Финансова среда

3.7 Банките и финансовите участници като цяло би трябвало да бъдат насърчавани да възприемат по-положително отношение към поемането на риск. Статистиката показва, че финансовият свят на САЩ се характеризира с по-голяма готовност за поемане на риск, която се възнаграждава богато. Във всеки случай е необходим открит достъп до капиталовия пазар в Европа, още повече поради факта че в много случаи тенденцията е финансовото бреме в производствените процеси да се прехвърля от големите предприятия към по-малки доставчици.

3.8 В автомобилостроенето например, възлагането на външни изпълнители създава финансови проблеми на много предприятия, тъй като и развойният процес и периодът на възвръщаемост са продължителни — развитието често отнема 3 до 5 години, а периодът на възвращаемост — 5 до 7 години. В САЩ този проблем е решен отчасти чрез по-лесен достъп до частен капитал, а в много развиващи се страни — чрез значителни данъчни облекчения и държавни помощи. В тази област условията в Европа спешно се нуждаят от подобрение, особено що се отнася до НМП и техните нужди от финансиране на изследователската и развойната им дейност за технически иновации. Наред с правителствените мерки, банките — включително Европейската инвестиционна банка (EИБ), в тясно сътрудничество с банки-партньори в цяла Европа, както и частният капитал трябва да изиграят своята роля.

3.9 ЕИСК отбелязва с голям интерес насоките, залегнали в Съобщението на Комисията озаглавено „Изпълнение на Лисабонската програма на Общността: финансиране на растежа на МСП — добавяне на европейска стойност“ (13). Необходим е по-адаптиран мост между финансовите институции и частния капитал от една страна и МСП от друга.

Ефект на зависимост или изключване от веригите за доставки

3.10 Зависимостта от важни клиенти е причина за притеснение, особено в региони с един развит промишлен отрасъл, когато НМП са поставени в зависимост или са изключени от веригите за доставка. Когато работи с големи предприятия, на доставчика често му се налага да използва изискваната технология. Доставките за един голям клиент могат да принудят доставчика да използва конкретна технология.

3.11 Същото може да се случи на доставчици, които са изключени от веригата за доставка, защото не разполагат с необходимите инструменти за достъп до допълнителни пазари и включване в други вериги или мрежи за доставка.

3.12 Големите предприятия обаче не искат да зависят изцяло от един доставчик, въпреки че това понякога се случва. В редица случаи големите производители на автомобили предпочитат единствени доставчици, особено когато става въпрос за научни изследвания, развитие и производство на нови компоненти и системи за крайния продукт. Обичайният сценарий обаче предвижда безмилостна конкуренция между доставчиците.

3.13 В някои случаи, предимно в автомобилостроенето, се забелязва, че разходите за технологично развитие се прехвърлят на доставчика, от когото освен това се очаква да споделя знанията си с конкуренцията. Това може да бъде проблем, особено за доставчиците, които нямат монополно положение.

3.14 Ефектът на зависимост или изключване от веригите за доставка расте с нарастването на броя на приложенията в информационните и комуникационни технологии, въпреки че това несъмнено е проблем не само в тази област. Често е трудно да се получат лицензи. Липсата на стандартизация и взаимна съвместимост от една страна и слабото използване на технологии с отворен код от друга, възпрепятства инвестициите.

3.15 И тук (виж т. 3.6) сътрудничеството и клъстерите могат да помогнат за преодоляване на недостатъците, породени в резултат на горепосочените процеси, особено в регионите с един развит промишлен отрасъл.

Права на интелектуална собственост (ПИС)

3.16 Интелектуалната собственост е от ключово значение (14). Защитата на интелектуална собственост е особено голямо предизвикателство за НМП, много от които са малки и средни предприятия. Проблемите на тези предприятия по отношение на финансирането на изследователската и развойната им дейност вече бяха споменати в общ план и положението не бива да се влошава със създаването на ситуация, в която конкурентите им да получават печалбата.

3.17 Патентите имат първостепенно значение. ЕИСК вече е изказвал в предходни свои становища дълбоката си загриженост относно „неколкократното отлагане на въвеждането на общностен патент“, което подрони доверието в политиката на ЕС в областта на изследванията и не насърчи „иновационните изследвания, които да доведат до увеличаване на конкурентоспособността“ (15). По този важен въпрос не се прави нищо, което оскъпява много защитата на иновациите (в частност, в сравнение със САЩ и Япония) и понякога те стават наистина недостижими за НМП.

3.18 Проблемът със скъпите процедури за защита на ПИС става още по-сложен поради равнище на неефективност, породено често в резултат на липса на прилагане на законодателството. На фалшифицирането би трябвало да се обърне внимание като на приоритетен въпрос в търговските отношения с Китай. Поради проблема с фалшифицирането много високотехнологични предприятия не желаят да увеличат инвестициите си в Китай или дори ги изтеглят (16).

3.19 Приложение 2 илюстрира сериозността на злоупотребите с ПИС и фалшифицирането в областта на автомобилните части.

Използване на новите възможности — значението на уменията и предприемаческия дух

3.20 Специализираните НМП имат своите предимства. При преминаването от мащабни операции към децентрализация и пригодени към търсенето подходи изникват нови възможности, при условие че са налице и съответните умения.

3.21 Тревожно явление е, че в цяла Европа повечето дипломиращи се млади хора предпочитат да работят за големи предприятия. Очевидно е необходимо да се насърчават хората да работят в НМП, като се подобрят перспективите за израстване в кариерата. Проблемът за НМП придобива особена острота, когато общият брой на завършилите дадена специалност се оказва недостатъчен — например в инженерните дисциплини.

3.22 Така наречените „системи за двойно обучение“ — учене и работа — използвани понастоящем в някои държави-членки като Германия, Австрия и Люксембург („duale Ausbildung“) могат да се окажат много ценни за НМП.

3.23 От основно значение е повишаването на квалификацията и уменията на служителите; самите служители, както и предприятията, да могат да допринесат за повишаване на стандартите (17). В това отношение подобряването на средата на работното място може да има благоприятно въздействие. Съвременните понятия за управление на човешки ресурси, включително и редовният преглед на образователните системи и системите за обучение, могат да допринесат за създаване на работни места. На тези въпроси трябва да се обърне внимание в рамката на секторните подходи, включително и диалога между социалните партньори.

3.24 Освен пряката зависимост между ефективната образователна система и качеството на уменията на служителите, от огромно значение е триъгълникът образование/иновации/изследователска дейност. В тази връзка новата инициатива на ЕС „Региони за икономическа промяна“ може да бъде изключително полезна, тъй като набляга на значението на регионалното измерение и на влиянието на изследователската дейност, техническите умения и икономическите клъстери (18).

3.25 За пълното използване на възможностите, които се откриват пред НМП посредством усъвършенстване на уменията и предприемаческия дух, не трябва да се пренебрегва и значението на териториалното измерение. Глобализацията, която предполага все по-голямо интернационализиране, носи със себе си необходимост от укрепване на близостта между регионите. Това би могло да се постигне посредством: — регионални стратегически програми; — териториален социален диалог; — инициативи „отдолу-нагоре“ и регионални партньорства, движени от регионалните особености; — мобилност на научните работници между предприятията и университетите.

3.26 Предприемаческият дух е от много голямо значение, също както и креативността и гъвкавостта, т.е. способността за бърза адаптация към променящите се обстоятелства. Малките и средни предприятия често имат по-добра способност да реагират на предизвикателствата от големите предприятия. Тези фактори могат да им помогнат да извлекат изгода от фрагментацията и персонализирането на мрежите (19).

4. Предложения за политики

4.1 За да се увеличи ефективността на веригата за създаване на стойност и доставка е много важно да се създаде стабилна бизнес среда за НМП. ЕИСК смята, че има два основни инструмента, които могат да подкрепят присъствието на европейски НМП в световните мрежи: новата индустриална политика (включително секторен подход) и Седма рамкова програма.

Индустриална политика

4.2 НМП би трябвало да бъдат по-системно включвани в рамките на индустриалната политика. Комисията и Съветът следва да правят предварителна и по-точна оценка на въздействието на законодателството, което предстои да бъде прието, върху високотехнологичните предприятия в области като технологичното развитие и стандартизацията. Понятието „промишленост“ твърде често се ограничава до големите предприятия. НМП, които често са пренебрегвани, следва да бъдат консултирани отделно.

4.3 ЕИСК набляга на значението на ИКТ за НМП. Той напълно споделя целите на Комисията, определени в нейното Съобщение, озаглавено „Засилване на доверието в електронните „бизнес-до-бизнес“ (20) пазари.“

4.4 Комисията е създала и Европейска мрежа за подкрепа на електронната търговия за МСП (eBSN). ЕИСК споделя главната цел на Европейската мрежа за подкрепа на електронната търговия за МСП — да събере специалисти по електронена търговия в Европа и да позволи обмен на опит и добри практики.

4.5 Решаващ аспект на индустриалната политика на ЕС е откритият диалог относно бъдещите насоки и технологии от отраслова перспектива, както предвиждат функциониращите понастоящем европейски технологични платформи. Въпреки че границите между секторите се размиват, отрасловият подход все още е напълно подходящ в тази област и предлага добри възможности за НМП.

4.6 Значението на иновациите не може да бъде надценено. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за развитие на благоприятстващи иновациите пазари посредством нова инициатива за пилотни пазари с цел улесняване на създаването и навлизането на пазара на нови иновационни продукти и услуги в перспективни области (21).

4.7 Важно е НМП да участват в технологичните платформи. Да се надяваме, че ще бъдат открити нови начини и средства за премахване на пречките в тази област. Трябва да се изготви Програма за стратегически изследвания, която да включва НМП. Все пак традиционните слабости на много от тези предприятия, като например липсата на взаимно доверие или време, недостатъчният брой представители, или — нерядко — отсъствието на стратегическа визия, също могат да се забележат в ежедневния опит на тези платформи.

4.8 За да изготви Програма за стратегически изследвания, Групата на високо равнище Manufuture (22) направи анализ, съдържащ сходни идеи за промени, що се отнася до нови продукти с добавена стойност и съчетание на производство и услуги от една страна и иновационни начини на производство от друга (23).

4.9 Освен това, ефектът на зависимост или изключване от дадена верига за доставка често възпира ефективното участие в платформите, в случаите, когато НМП — дори и разполагащите със значителен потенциал — не могат да участват във взаимно съвместими системи.

4.10 ЕИСК смята, че трябва да се разработи стратегическа визия за НМП, която би могла да помогне за преодоляване на затрудненията в резултат на зависимостта или изключването от вериги за доставка. Целта следва да бъде взаимната съвместимост. Това би могло да се постигне посредством: а) специално създадена инициатива за сътрудничество между доставчиците на софтуер, за да обслужват повече клиенти; б) намаляване на цената или дори безплатно осигуряване на необходимите на тези предприятия инструменти (24), като целта е да се позволи НМП да обслужват повече клиенти (25).

4.11 Според ЕИСК, за същата цел може да допринесе създаването на европейски форуми за сътрудничество между НМП, които да обединят креативността и иновациите от цяла Европа.

4.12 Основен въпрос е улесняването на достъпа до финансовите пазари.

4.12.1 ЕИСК смята, че банките и другите заинтересовани финансови участници, като фондовете за рисков капитал, следва да бъдат насърчавани да възприемат по-положително отношение спрямо поемането на риск, например чрез инвестиране във високотехнологични НПМ.

4.12.2 Конкретен пример за това би било осигуряването на по-лесен достъп за НМП, както до капиталовия пазар, така и до частния капитал, като се адаптират закъсненията, които могат да се получат от дългите срокове на развойна дейност и възвръщаемост и които могат да създадат проблеми. В тази връзка следва да се засили ролята на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и на Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), за да се улесни достъпът до инструментите за рискови кредити, рисков капитал и гаранционни схеми (26).

4.12.3 ЕИСК смята, че финансовите институции като ЕИБ могат да оказват по-широка подкрепа, особено в консорциуми с местни банки, които познават добре предприятията в техния район.

4.12.4 С оглед на новата индустриална политика и партньорствата между предприятията и изследователските организации, понастоящем ЕИБ работи върху нов съвместен финансов инструмент с Генерална дирекция „Изследвания“, наречен „Финансов инструмент за споделяне на риска“ (ФИСР). Целта му е да подобри достъпа до заемно финансиране, особено за изследователската работа в частния сектор и свързаните с това дейности с по-висок от средния и непокрит пазарен риск.

4.13 Данъчната политика се определя от държавите-членки. Въпреки това, би било целесъобразно да се обсъдят на ниво ЕС желателните данъчни мерки, насочени към засилване на позициите на европейските предприятия в световните мрежи за създаване на стойност и доставка.

4.14 ЕС трябва да включи в целите на своята търговска политика защитата на правата на интелектуална собственост на малките и средните предприятия, като се има предвид често нелоялното и ненадеждно отношение на (големите) възникващите пазари към европейските предприятия.

4.15 Човешките ресурси имат решаващо значение. Повече от всякога образователните системи са незаменима опора на устойчивото икономическо развитие. Образованието, професионалното обучение и ученето през целия живот са споделена отговорност на гражданите, предприятията, социалните партньори и публичните власти (27).

4.16 Дискусиите между социалните партньори в отделните отрасли следва да се съсредоточат върху развитието на конкретно насочени подходи относно управлението на човешките ресурси, включително и развитието на схеми за обучение, които да дават необходимите професионални квалификации. Те следва да отчитат и регионалното измерение на индустриалните промени и инициативата на ЕС „Региони за икономическа промяна“ (28).

Седма рамкова програма

4.17 В Седма рамкова програма, която е свързана с целите на новата индустриална политика, следва да се отдаде особено внимание на връзките с малките и средните предприятия, включително и подходящо използване на новия инструмент ФИСР, разработен в сътрудничество с ЕИБ (29). Участието на НМП във високотехнологични проекти в областта на ИКТ, финансирани от Седма рамкова програма, е решаващо, за да могат да се включат във високотехнологичните мрежи и да изградят сътрудничество.

4.18 Според ЕИСК Седмата рамкова програма може да допринесе за създаването на постоянна политика в областта на иновациите, която да изгражда тесни връзки между центровете на знание (университети, технологични институти, училища за професионално обучение) и промишлената дейност. Веригите или мрежите за създаване на стойност и доставка са от решаващо значение за такава политика, тъй като програмата е насочена към подпомагане на развитието на нови „разширени продукти“ (известни също като „продукти/услуги“ или „услуги с интегриран продукт“) и нови процеси. Целта на цялото това начинание е създаването на единна жизнеспособна среда за мрежите в Европа, която е от полза и за НМП.

4.19 ЕИСК отчита, че е трудно да се включат малките и средните предприятия в изследователски и развойни програми поради тежките бюрократични процедури. За тези предприятия процедури на подбор, които траят най-малко една година, са прекалено дълги.

4.20 Много е желателно да се създадат подходящи условия за развитието на солидна мрежа от предприятия с прозрачни взаимосвързани структури. Според ЕИСК Седма рамкова програма следва да спомогне за системното изграждане на оптимално изградени мрежи и операции в динамична и сложна индустриална среда.

4.21 Аналогично трябва да се насърчава изграждането на структури за управление на логистичните вериги и веригите за доставка на стратегическо и оперативно ниво.

4.22 При по-нискотехнологични отрасли, които са физически свързани с Европа, изследователските програми могат да спомогнат за постоянното повишаване на производителността и ефективността, за да останат те конкурентоспособни.

4.23 Значението на изграждането на подходящи мрежи е сред многото аспекти, които предприятията трябва да вземат предвид, за да се възползват напълно от европейските програми в областта на изследванията. Въпреки че още не се е превърнало в част от нагласите на НМП в Европа, сътрудничеството, предшестващо конкуренцията между предприятията, може да се окаже много полезно. Същото важи за насърчаването на отношенията на сътрудничество.

4.24 В съответствие с това Седма рамкова програма цели да допринесе за ориентирана към знанието мрежова индустрия, основана на европейските стандарти, които представляват важен елемент за сътрудничество, взаимна обвързаност и съвместимост.

4.25 ЕИСК е на мнение, че Седма рамкова програма предлага голяма възможност за засилване на ефективността на мрежите за създаване на стойност и доставка и призовава заинтересованите участници да осигурят пълното й осъществяване. Това се отнася не само до технологиите, които подобряват свързването в мрежа (предимно ИКТ), но и до други откриващи възможности технологии като нанотехнологията.

4.26 Наред с развитието на индустриалната политика, в Седма рамкова програма са от значение и регионалните и местните условия и дейности, особено що се отнася до сътрудничеството на НМП с големи предприятия, близки университети, технологични институти и центрове за професионално обучение (30).

Брюксел, 25 април 2007 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Dimitris DIMITRIADIS

(1) Следователно настоящото становище не се отнася до малките и средни предприятия (МСП) според дефиницията на Европейската комисия и повечето държави-членки. По-малките предприятия, за които става въпрос, са доставчици, които могат да имат няколкостотин служители, а средните доставчици могат да имат и хиляди служители. И едните, и другите заемат начално или междинно място във веригите за създаване на стойност; с други думи, те не са крайните — обикновено по-големи — производители/доставчици. Тези предприятия се определят не в зависимост от измерими показатели (оборот, брой служители и др.), а в зависимост от мястото, което заемат във веригата за създаване на стойност и доставка. Доставчиците на суровини, които обикновено представляват големи предприятия, не попадат в обхвата на това становище, въпреки че заемат място в началния стадий на производствения процес.

(2) Виж т. В и бележка 1.

(3) Виж бележка 1.

(4) Виж по този повод „The Three Rounds of Globalisation“ от Ashutosh Sheshabalaya в The Globalist, от четвъртък, 19 октомври 2006 г.

(http://www.theglobalist.com/DBWeb/printStoryId.aspx?StoryId=5687).

(5) Обхватът на това становище се опира на предишни становища и на становища в процес на изготвяне: „Услугите и европейските производствени индустрии: взаимодействия и въздействие върху заетостта, конкурентоспособността и производителността“ (CCMI/035 — CESE 1146/2006 — OВ C 318, 23.12.2006 г.); „Иновациите: въздействие върху индустриалните промени и ролята на ЕИБ“ (CCMI/038, в процес на изготвяне); „Териториално управление на индустриалните промени: Ролята на социалните партньори и приносът на Програмата за конкурентоспособност и иновации“ (CCMI/031 — CESE 1144/2006 — OВ C 318, 23.12.2006 г.), „Европейска политика в областта на логистиката“ (TEN/240, в процес на изготвяне); „Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно сигурността на веригата за доставка — превоз на товари“ (TEN/249 — CESE 1580/2006, все още не е публикувано в ОВ); „Големите дистрибутори на дребно — тенденции и въздействие върху фермерите и потребителите“ (NAT/262 — CESE 381/2005 — OВ C 255, 14.10.2005 г.).

(6) Ibid.

(7) Тази тема беше разгледана изчерпателно в становището на ЕИСК относно „Услугите и европейските производствени индустрии: взаимодействия и въздействие върху заетостта, конкурентоспособността и производителността“ (CCMI/035; CESE 1146/2006).

(8) CCMI разгледа задълбочено делокализацията на предприятията, нейния мащаб, последици, предизвикателства и възможности. Резултатът от това проучване (становище, информационен доклад, външно проучване, конференция) е представен в публикация, озаглавена „Делокализацията: предизвикателства и възможности“ (ISBN: 92-830-0668-2;

http://www.eesc.europa.eu/documents/publications/index_en.asp?culture=EN&id=141&details=1).

(9) Offshoring Research Network — трансатлантически консорциум от 6 научноизследователски института, наскоро проведе последното си двугодишно проучване на развитията в делокализацията. Erasmus Strategic Renewal Centre със седалище в Ротердам, който проведе изследване за холандски предприятия, стигна до заключението, че „делокализацията няма последици върху броя на работните места в холандските предприятия за 57 % от делокализацията на предприятия. Все пак в 39 % от случаите тя е довела до загуба на работни места, а нови работни места в Холандия са били създадени само в 4 % от случаите. Изследването показва, че на мястото на делокализация на дейността се създават средно 37,8 нови работни места и се закриват средно 3,5 работни места в Холандия. С други думи, за всяко работно място, което се закрива в Холандия, се откриват 10,8 нови на мястото на делокализация“.

(10) Виж т. 3.22.

(11) Виж наскоро проведено изследване относно въздействието на софтуера с отворен код върху сектора ИКТ в ЕС, публикувано от MERIT (Маастрихтски център за икономически и социални изследвания и обучение в областта на иновациите и технологиите) за Европейската комисия (ГД „Предприятия и промишленост“) на 26.1.2007 г. (окончателният доклад е изготвен на 20.11.2006 г.):

http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/2006-11-20-flossimpact.pdf

(12) Един от многото примери е регионът на Айндховен-Льовен, където взаимодействието между университетите и предприятията (организирани около водещата мултинационална компания Philips) създават благоприятна среда за голям брой високотехнологични МСП.

(13) COM(2006) 349, което понастоящем се разглежда от Комитета в рамките на информационен доклад „Потенциалът на предприятията, по-специално на МСП (Лисабонска стратегия)“ (INT/324, в процес на изготвяне). (Бел. пр. неофициален вътрешен превод на заглавието). Този доклад е част от работата в отговор на искането, отправено от Европейския съвет към ЕИСК на 23-24 март 2006 г. (т. 12 от Заключенията на Председателството) за изготвяне на обобщен доклад в подкрепа на Партньорството за растеж и заетост в началото на 2008 г.

(14) Виж т. 16 от Приложение 2, която се отнася до злоупотребите с ПИС/фалшифицирането при доставките в автомобилостроенето.

(15) Виж становища CESE 89/2007 (все още непубликувано в OВ), т. 1.1.4, и CESE 729/2006 (OВ C 195, 18.8.2006 г.), т. 3.3.4.

(16) NRC Handelsblad, водещ холандски вестник, 4 ноември 2006 г.

(17) „Знанията трябва да бъдат идентифицирани, придобити, събрани, развити и споделени, за да се увеличи стойността и ефективността на едно предприятие. Това означава, че предприятията трябва да се развият като „организации за обучение“ и работното място да се превърне в среда за непрекъсната работа/обучение“. За тази цел проектът KNOWMOVE „е разработил и тествал пилотни подходи за управление на знанията, които позволяват да се очертаят, организират и съберат опитът на по-възрастните работници и примерите за добри практики, така че тази информация да бъде непосредствено достъпна за всеки служител в предприятието“.

(Виж: http://www.clepa.be/htm/main/promo%20banner/CLEPA%20events/maintopics_KnowMove%202%20Final%20Event.htm, където е представена конференцията „Осигуряване на растеж, иновации и заетост в променящата се автомобилна индустрия“, организирана от CLEPA като част от последния етап на разпространяване на информацията в рамките на KNOWMOVE).

(18) Тази инициатива за периода 2007-2013 г. беше приета на 8 ноември 2006 г. от Европейската комисия в рамките на цел „Териториално сътрудничество“. (http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm).

(19) Виж например „Hidden Champions, Lessons from 500 of the World's Best Unknown Companies“ („Скрити шампиони“: уроци от 500 от най-добрите неизвестни компании в света), от Hermann Simon (изд. Harvard Business School Press, 1996 г.). „Скрити шампиони“ описва най-вече германски предприятия, водещи на своите пазари, като например за машини за етикетиране на бутилки, влакчета-модели, тамян, обогатена почва и музейни витрини.

(20) COM(2004) 479 окончателен.

(21) Виж съобщенията на Комисията, озаглавени „Прилагане на знанията на практика: разширена стратегия за иновациите за ЕС“ (COM(2006) 502 окончателен), „Модерна, отворена към иновациите Европа“ (COM(2006) 589 окончателен) и „Икономическата реформа и конкурентоспособността“: най-важното от Европейския доклад за конкурентоспособността 2006 г. (COM(2006) 697 окончателен). От своя страна CCMI разработва становище по собствена инициатива, озаглавено „Иновациите: въздействие върху индустриалните промени и ролята на ЕИБ“ (CCMI/038).

(22) Групата на високо равнище Manufuture е управителният орган на Европейската технологична платформа Manufuture, стартирана през м. декември 2004 г., с цел да предложи стратегия, основана на изследвания и иновации, способна да ускори темпото на индустриални трансформации в Европа, да осигури заетост с висока добавена стойност и да спечели значим дял в световното производство в рамките на бъдещата икономика, движена от знанието. За повече информация:

http://www.manufuture.org/platform.html

(23) В доклада на Групата на високо равнище Manufuture, публикуван през м. септември 2006 г. (на разположение само на английски език), се твърди, че поради търсенето на персонализирани продукти с кратък срок на доставка, бизнесът трябва да се измести от създаването и продаването на физически продукти към осигуряването на система от продукти и услуги, които да са в състояние съвместно да отговорят на търсенето на потребителите, като същевременно водят до намаляване на общите разходи, свързани с жизнения цикъл и въздействието върху околната среда (виж. т. 4, стр. 15). Иновационното производство„възприема нови бизнес модели, нови видове „производствен инженеринг“ и способността да спечели от новите науки и технологии в областта на производството“ (обобщение, стр. 9). „Мрежовото и интегрираното производство замества традиционната линейна последователност на процесите със сложни производствени мрежи, които често включват много предприятия и страни (т. 5, стр. 15)“.

(24) Например Digital Business Eco-systems (бизнес екосистеми).

(25) Два успешни примера са универсалната машина за диагностика, която осигурява съвместимост между сервизите за ремонт и GSM, чийто успех се дължи на факта, че от самото начало в сектора беше постигнато споразумение относно основните формати, стандарти и методи за обмен.

(26) Достъпът на МСП до финансиране следва да се подобри посредством новите възможности, предлагани от Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ) във връзка с рисковия капитал и гаранциите, управлявана от Европейския инвестиционен фонд, както и от новата инициатива, разработена в партньорство между ЕИФ и Генерална дирекция „Регионална политика“ (JEREMIE) за подобряване на достъпа до финансиране за МСП в областта на регионалното развитие.

(27) Структурните фондове на ЕС (основно Европейският социален фонд) и програми (като „Учене през целия живот 2007-2013 г.“) възприемат стратегически подход към засилването на човешкия и физическия капитал. Освен това Европейският фонд за адаптиране към глобализацията (EGF) оказва допълнителна подкрепа относно преквалификацията и търсенето на работа за работници, които са изгубили работата си в резултат на важни структурни промени в световните търговски практики.

(28) Виж бележка 13.

(29) С цел разработване на по-рискови финансови продукти, ЕИБ работи върху нов съвместен финансов инструмент заедно с Комисията (ГД „Изследвания“), наречен Финансов инструмент за споделяне на риска (ФИСР). Целта е да се подобри достъпът до заемно финансиране, особено за изследователска работа в частния сектор и свързани с тях дейности с по-висок от средния и непокрит пазарен риск. ФИСР ще може да се използва от бенефициенти, които отговарят на условията, независимо от големината на предприятието и формата на собственост. Този инструмент ще подпомогне и европейски инициативи в областта на изследователската работа като Инфраструктури за изследователска дейност, Европейски технологични платформи (ЕТП) или проекти по програма Eureka.

(30) Виж Становище на ЕИСК относно „Териториално управление на индустриалните промени: ролята на социалните партньори и приносът на Програмата за конкурентоспособност и иновации“ (CCMI/031 — CESE 1144/2006; OВ C 318, 23.12.2006 г.), по-специално раздел 1 („Заключения и препоръки“) и раздел 4 („Интегриран териториален подход и системи за прогнозиране за местните и регионалните изследвания и иновации“).