Фотографии: стр. 10 — © iStock/ GoodLifeStudio; стр. 11 — © iStock/ valentinrussanov; стр. 14 — © iStock/ valio84sl; стр. 16 — © iStock/ Media Trading Ltd; стр. 22 — © gettyimages/ Media Trading Ltd.

Понастоящем България изготвя своята национална стратегия и план за адаптиране чрез проект, осъществяван с консултативната подкрепа на Световната банка. Проектът на стратегията е подкрепен от оценки на адаптирането към климата в девет сектора, които представляват интерес, както и от проучване на макроикономическите последици от изменението на климата. Стратегията за адаптиране към изменението на климата за община София е изготвена в рамките на финансирания от ЕС проект „Transitioning towards Urban Resilience and Sustainability — TURAS“ (Преход към градска гъвкавост и устойчивост).

Секторите, генериращи най-много емисии във въздуха, са: енергетиката, при която се отделят серни оксиди (SOx), азотни оксиди (NOx), кадмий (Cd), арсен (As), хром (Cr), мед (Cu), олово (Pb), живак (Hg), никел (Ni) и цинк (Zn); „другите дейности“ (най-вече интензивно отглеждане на птици или свине и третиране на повърхности), при които се отделят неметанови летливи органични съединения (NMVOC) и амоняк (NH3); химическата промишленост, водеща до емисии на серни оксиди (SOx) и азотни оксиди (NOx); черната металургия, която е източник на емисии на кадмий (Cd), живак (Hg) и цинк (Zn); и рафинирането в енергетиката, при което се генерират емисии на полихлорирани дибензодиоксини и полихлорирани дибензофурани (PCDD/F). Разбивката е показана на графиката по-долу.

Природа и градове

18 % от зоните, включени в мрежата „Натура 2000“ в България, се намират във функционални градски райони . Това е малко над средното за ЕС ниво от 15 % (вж. фигура 18).

Фигура 19: Процент на защитените зони, включени в мрежата „Натура 2000“ във функционалните градски райони (ФГР)

За да се гарантира целостта на защитените зони по „Натура 2000“, в Закона за биологичното разнообразие се определят конкретни изисквания към устройствените планове, регионалните планове за развитие на залесените територии, плановете и програмите за горското стопанство и националните и регионалните програми, които са изготвени по процедури, установени от други актове. Те трябва да включват мерки и дейности за опазване на особеностите на ландшафта, които са от съществено значение за миграцията, разпръскването и генетичния обмен на растителни и животински популации и видове — или защото районите имат линеен и непрекъснат характер, или защото функционират като участъци за придвижване на животните. Обществото все още не разполага с достатъчно информация относно възможностите, които предлага „Натура 2000“. Необходимо е да се положат повече усилия, така че хората да бъдат информирани за начините за ефективно съжителство с естествените местообитания, видовете и местообитанията им, без да се влияе отрицателно върху техния статус.

Налице са и някои положителни примери, които трябва да бъдат изтъкнати.

Карлово е един от градовете, участващи в проекта EnRoute (Повишаване на устойчивостта на градските екосистеми чрез екологосъобразна инфраструктура) в рамките на MAES, който беше осъществен от 2017 до 2018 г. Проектът имаше за цел да въведе подхода на MAES в контекста на политиките на местно ниво, за да допринесе за по-нататъшното разгръщане на екологосъобразната инфраструктура в градовете и в градската среда.

Град Бургас участва в проект COproductioN with NaturE for City Transitioning, INnovation and Governance (CONNECTING) по програма „Хоризонт 2020“ , насочен към съвместно разработване на политиките и практиките, необходими за повишаване на устойчивостта на градовете, иновациите и управлението чрез природосъобразни решения. За съвместното разработване на полезни и практически осъществими знания се използва отворен подход към иновационните екосистеми, който обединява градската управа, МСП, академичните среди и гражданското общество.

Стихийна урбанизация

През 2009 г. претеглената степен на разпространение на градовете за България беше 0,98 UPU/m2 , която беше под средна стойност за Европа (EС-28 + 4) от 1,64 UPU/m2 .

Задръствания по пътищата и градска мобилност

Броят на леките автомобили в България се е увеличил и през 2016 г. той е бил приблизително 3,1 милиона. Броят на леките автомобили на 1000 жители се е увеличил от 418 през 2014 г. на 443 през 2016 г.

Това увеличение се изразява в повече часове, прекарани годишно в задръствания по пътищата — от 30,4 през 2014 г. на 31,9 през 2016 г. България е на седмо място по най-високи стойности в ЕС .

С ниво на задръстванията от 29 % в сравнение с други градове с население над 800 хиляди жители София е на 24-то място по задръствания в Европа в географско отношение (от общо 43 големи града в списъка) и на 83-то място в света (от 182 града) .

В България е регистриран висок процент на използване на леки автомобили, като през 2015 г. пътуванията с автомобил са били почти 80 % от изминатите пътникокилометри, което е малко под средното ниво за ЕС-28. В България обаче има много по-високо ниво на използване на автобуси спрямо средното за ЕС-28 — 17,5 % спрямо 9,4 % в ЕС-28. Показателите за използване на железопътния транспорт в България обаче са много по-ниски (2,2 % спрямо 7,6 %) .

Качество на въздуха в градските райони

От основните предизвикателства, отбелязани в настоящия доклад, качеството на въздуха — до степента, свързана със задръстванията по пътищата — трябва да получи приоритетно внимание както на централно, така и на местно ниво.

На транспорта се дължи почти една четвърт от емисиите на парникови газове в Европа; той е и основната причина за замърсяването на въздуха в градовете. В периода от 2012 до 2016 г. емисиите от транспорта в България са се увеличили с 10 % .

През 2016 г. 87 % от градското население на България е било изложено на концентрации на ПЧ10 над стандартите на ЕС. Тази стойност е с 9 процентни пункта по-висока от стойността за 2015 г. — 78 %, и с 10 процентни пункта по-ниска от стойността за 2014 г. — 97 % .