Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно европейската стандартизация и за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/105/ЕО и 2009/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета /* COM/2011/0315 окончателен */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. Контекст на предложението · Основания и цели на предложението Европейската стандартизация е плод на доброволно сътрудничество между промишлеността, органите на публичната власт и други заинтересовани страни, сътрудничeщи си в рамките на система, основана на отвореност, прозрачност и консенсус. За европейската промишленост стандартите се явяват обобщение на най-добрите практики в конкретна област понеже обединяват експертните познания на всички участващи лица. В бъдеще европейската стандартизация ще играе решаваща роля в широк кръг от области — по-широк и от днес, — като се започне от европейската конкурентоспособност, защитата на потребителите, подобряването на достъпа за хората с увреждания и възрастните лица и се стигне до справянето с предизвикателствата, породени от изменението на климата. За да се отговори бързо на променящите се нужди във всички области, ще бъде необходима една всеобхватна, отворена, ефикасна и технически осъвременена система за европейска стандартизация. Тази система ще се опре на силните страни на съществуващата система, но ще трябва също така да проявява гъвкавост и да осигурява решения с оглед на бъдещите предизвикателства. В своята стратегия „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж [COM(2010) 2020] Комисията изтъква, че е необходимо да се подобрят методът за установяване на стандарти и употребата на стандарти в Европа, с оглед оползотворяване потенциала на европейските и международните стандарти за целите на дългосрочната конкурентоспособност на европейската промишленост и във връзка с постигането на важни стратегически цели в области, като електронното управление, електронното здравеопазване или електронната достъпност. На 21 октомври 2010 г. Европейският парламент прие доклад за бъдещето на европейската стандартизация [А7-0276/2010], в който се посочва, че в процеса на преработка на европейската стандартизационна уредба следва да се запазят многобройните положителни моменти в нея, да се отстранят недостатъците и да се постигне правилният баланс между европейското, националното и международното измерение. Освен това в него се отчита, че оперативната съвместимост е ключът към иновациите и конкурентоспособността, особено в сектора на информационните технологии и комуникациите (ИКТ). В съобщението си от 13 април 2011 г., озаглавено „Акт за единния пазар: дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието“, Комисията посочи като едно от дванадесетте си ключови приоритетни действия, които трябва да бъдат предприети от институциите на ЕС преди края на 2012 г., разширяването на обхвата на системата за европейска стандартизация с включването в нея и на услугите. · Общ контекст Стандартите и стандартизацията са много ефективни инструменти на политиката на ЕС. Въпреки че стандартите и стандартизацията носят със себе си много по-разностранни ползи за европейската икономика, те се използват и като инструменти на политиката, за да се гарантират, наред с другото, функционирането на единния пазар на продукти, оперативната съвместимост на мрежите и системите, по-специално в сферата на ИКТ, високо ниво на защита на потребителите и опазване на околната среда, повече иновации и по‑активно социално приобщаване. Стандартите са абсолютно необходими в условията на цифровото общество с цел осигуряване на оперативната съвместимост на мрежите и системите, особено в сферата на ИКТ. В едно общество, чиято движеща сила са цифровите технологии, основаните на използването на ИКТ решения намират приложение във всички сектори на икономиката, както и в нашия всекидневен живот. Основаните на използването на ИКТ решения, приложения и услуги трябва да могат да се свържат едни с други, т.е. да бъдат оперативно съвместими. За да съществува оперативна съвместимост, са нужни стандарти. Европейските стандарти играят много важна роля за функционирането на вътрешния пазар на промишлени продукти. Европейските стандарти заменят националните, често противоречащи, стандарти, които, като такива, могат да създадат технически пречки на националния пазар. За целите на настоящия регламент се различават два вида стандарти: европейските стандарти, разработени по искане на Комисията, въз основа на т.нар. „мандат“, по силата на който европейските органи за стандартизация (ЕОС) се приканват да изготвят такива стандарти, и всички останали европейски стандарти, разработени по инициатива на други участници (бизнесът, националните органи за стандартизация, заинтересовани страни и т.н.). В настоящото предложение са разгледани три основни проблема: 1. В един бързо променящ се свят и общество — особено в сектори, които се характеризират с много кратък живот на продуктите и много кратки развойни цикли, — стандартите трябва да вървят в крак с бързото развитие на технологиите. Някои заинтересовани страни твърдят, че цялостният процес по създаване на европейски стандарти, разработвани по искане на Комисията, е твърде бавен. Основното неблагоприятно последствие от подобен бавен процес на създаване на стандарти е, че противоречащите национални стандарти продължават да съществуват, което може да породи технически пречки по веригата на доставки или пречки пред търговията, ако националният стандарт се използва с протекционистична цел. Друго последствие е, че в отсъствието на хармонизирани стандарти предприятията не могат да използват подходящия стандарт, който да осигури презумпция за съответствие, и им се налага да доказват, че са спазени съществените изисквания в съответствие с модула за оценка на съответствието, предвиден в приложимото законодателство на ЕС. И в двата случая предприятията са изправени пред невъзможността да намалят разходите, правени поради раздробеността на вътрешния пазар или процедурите за оценка на съответствието. Наличието на противоречащи национални стандарти или липсата на хармонизирани стандарти води до по-високи разходи по сделките и по‑високи разходи за единица продукция, дължащи се на необходимостта да се произвеждат разнородни партиди. Промишлеността реагира на тази ситуация чрез установяване на неформални канали за стандартизация с оглед бързото разработване на технически спецификации, които са предназначени да осигуряват нужната оперативна съвместимост и които придобиват международен обхват. 2. МСП се сблъскват с редица проблеми по отношение на стандартите и стандартизацията. Един от най-важните проблеми според голяма част от заинтересованите страни е, че като цяло МСП не са достатъчно добре представлявани в дейностите по стандартизация, по‑специално на европейско равнище. Освен това стандартите често са свързани с безопасността и благосъстоянието на гражданите, с ефикасността на мрежите, с околната среда и с други сфери на публичната политика. Въпреки че стандартите играят важна роля в обществото, в процеса на стандартизация в ЕС не се отчита в достатъчна степен гледището на съответните заинтересовани обществени групи. С оглед разрешаване на проблема с недостатъчното представителство на МСП и на заинтересованите обществени групи в дейностите по стандартизация, на организациите, които представляват МСП и заинтересованите обществени групи, се изплащат определени финансови средства. Критериите за получаване на тези безвъзмездни средства, условията за тяхното усвояване и видът на достъпните финансови средства варират значително. Някои организации получават безвъзмездни средства за действия, докато други получават и безвъзмездни средства за оперативни разходи. Най-сериозната отрицателна последица от проблема с недостатъчното участие на МСП и на заинтересованите обществени групи е неспособността им да влияят на процеса. 3. В сферата на ИКТ голяма част от стандартите, осигуряващи оперативна съвместимост, не са разработвани от ЕОС, а от други организации, които изготвят стандарти (наричани по-долу „световни форуми и консорциуми“). Конкретен пример за това са стандартите, свързани с интернет и световната мрежа (World Wide Web). Предимно поради липсата на високоспециализирани експертни умения традиционните организации, занимаващи се с разработване на стандарти, не покриват сектора на ИКТ и по този начин основна част от извършваната в световен мащаб работа по стандартизация в сферата на ИКТ понастоящем се осъществява извън официалната европейска или международна система за стандартизация. В момента препращане към „стандартите на форуми и консорциуми“ в областта на обществени поръчки, които са предмет на разпоредбите на Директива 2004/18/ЕО, е възможно само при изключителни обстоятелства. Тъй като тези стандарти като такива не се вместват в нито една от категориите стандарти, към които на органите на публичната власт е позволено да се позовават в своите покани за представяне на оферти, то от съображения за предпазливост някои от органите на публичната власт ще се въздържат от позоваване на тях. Като следствие от това е възможно закупуваните от тях ИКТ да не бъдат оперативно съвместими с ИКТ, закупени от други органи. Тази трудност често възпрепятства определянето от органите на публичната власт на собствени стратегии и архитектура в сферата на ИКТ, в това число трансграничната оперативна съвместимост между организациите. · Съществуващи разпоредби в областта на предложението С настоящото предложение се заменя част от Директива 98/34/ЕО и се отменят решения № 1673/2006/ЕО и 87/95/ЕИО. · Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Настоящото предложение е в изпълнение на водещите инициативи на „Европа 2020“ — „Съюз за иновации“ [COM(2010) 546], индустриалната политика [COM(2010) 614], Програмата в областта на цифровите технологии за Европа [COM(2010) 245] и „Eвропа за ефективно използване на ресурсите“ [COM(2011) 21]. С нея също така се изпълнява актът за единния пазар [COM(2011) 206], както и стратегията за хората с увреждания за периода 2010—2020 г. [COM(2010) 636]. Тя е част от стратегическа инициатива, предвидена в Работната програма на Комисията за 2011 г. 2. Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието · Консултация със заинтересованите страни Методи на консултиране, основни целеви сектори и общ профил на участниците в консултацията През 2009 и 2010 г.г. бяха проведени две обществени консултации с обща насоченост, а през 2010 г. бе организирана и по-специализирана консултация с националните органи, европейските организации за стандартизация, националните органи за стандартизация, организациите на заинтересованите страни и форуми и консорциуми. През 2009 г. бе приета Бялата книга, озаглавена „Модернизиране на стандартизацията в сферата на ИКТ в ЕС — Пътят напред“. Наред с това настоящият регламент се основава на работата на група от независими експерти, а именно експертната група за преразглеждане на Системата за европейска стандартизация (EXPRESS, от английското Expert Panel for the Review of the European Standardisation System), съставена от 30 експерти, представляващи европейски, национални и международни организации за стандартизация, промишлеността, МСП, НПО, синдикални организации, академичните среди, форуми и консорциуми и органи на публичната власт от държавите-членки на ЕС. Групата EXPRESS представи на Европейската комисия своя доклад, озаглавен „Standardisation for a competitive and innovative Europe: a vision for 2020“ („Стандартизация за една конкурентоспособна и иновативна Европа: визия за 2020 г.“), през февруари 2010 г. Обобщение на отговорите и на начина, по който са взети предвид Получените отговори по време на консултациите, Бялата книга „Модернизиране на стандартизацията в сферата на ИКТ в ЕС — Пътят напред“, докладът на групата EXPRESS „Стандартизация за една конкурентоспособна и иновативна Европа: визия за 2020 г.“ и докладът на Европейския парламент залегнаха в основата на вариантите на политиката, които в крайна сметка бяха избрани. В периода от 23 март до 21 май 2010 г. бе проведена открита консултация по интернет. Комисията получи 483 отговора. Резултатите са достъпни на адрес: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/public-consultation/index_en.htm. · Събиране и използване на експертни становища Не бяха необходими външни експертни становища. · Оценка на въздействието В оценката на въздействието и нейното обобщение се съдържа преглед на различните варианти. Само съчетанието от варианти на политиката 1.А (срокове за изготвянето на европейски стандарти) и 1.В (прозрачни и опростени процедури за хармонизирани стандарти и други европейски стандарти, поискани от Комисията), и варианти на политиката 2.В (укрепване на позицията на организациите, представляващи МСП и заинтересованите обществени групи в рамките на ЕОС, като се предвиди възможност за предоставяне на безвъзмездни средства за оперативни разходи) и 3.Б (позоваване на „стандарти на форуми и консорциуми“ в областта на обществените поръчки) отговаря на критериите за ефективност, ефикасност и съгласуваност. Поради това тези 4 варианта залегнаха в основата на предложението. Комисията извърши включена в работната програма оценка на въздействието, като докладът за нея е достъпен на адрес http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/index_en.htm. 3. Правни елементи на предложението · Кратко описание на предложеното действие 1. Сътрудничеството между националните органи за стандартизация ще стане по-прозрачно. 2. В сферата на обществените поръчки — по-конкретно в области, в които не съществуват европейски стандарти, европейските стандарти не са възприети в достатъчна степен от пазара или тези стандарти вече не са актуални, — ще стане възможно използването на стандарти, разработени от други организации в сферата на информационните и комуникационните технологии, при условие че тези стандарти отговарят на набор от критерии, основани на принципите на СТО за процесите на международната стандартизация. 3. Ще се подобри планирането: Комисията ще изготвя годишна работна програма, която ще набелязва приоритетите за европейска стандартизация и необходимите мандати. 4. Очаква се МСП и заинтересованите обществени групи да бъдат по-добре представлявани в европейските дейности по стандартизация и да се осигури необходимата финансова подкрепа за организациите, които представляват МСП и заинтересованите обществени групи. 5. Ще се намали административната тежест за Комисията и ЕОС, например чрез възможността за значително опростяване на режима на еднократните суми, който да не е свързан по никакъв начин с каквито и да било проверки на действителните разходи по изпълнението. Настоящото предложение е стъпка напред към основана на резултатите система, почиваща върху определянето на договорени показатели и цели (постижения и резултати). Скоростта и ефикасността на процеса на създаване на стандарти биха могли да представляват такава цел. 6. Въпреки че европейските стандарти вече намират широко приложение в транспорта и логистиката, пощенските услуги и електронните съобщителни мрежи и услуги, доброволните европейски стандарти изиграха по-малко значима роля в подкрепа на изграждането на единния пазар на услуги. По тази причина настоящото предложение включва в своя обхват и стандартите за услуги, с цел да се даде възможност на Комисията да издава мандати с оглед разработването на европейски стандарти за услуги и да финансира част от разходите, свързани с тяхната разработка. · Правно основание Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз. · Принцип на субсидиарност Принципът на субсидиарност се прилага, доколкото предложението не е от изключителната компетентност на ЕС. Целите на предложението не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки поради следната(ите) причина(и). Европейската стандартизация подкрепя европейското законодателство за създаване на единния пазар и допринася за повишаването на конкурентоспособността на европейската промишленост. Хармонизирането на стандартите за продукти на европейско равнище позволява да се преодолеят техническите пречки пред търговията, които биха могли да бъдат причинени от противоречащи национални стандарти. По тази причина проблемите, свързани със стандартизацията на европейско равнище, изискват и решение на европейско равнище. Действие на равнището на ЕС ще постигне по-добре целите на предложението поради следната(ите) причина(и). Целта да бъде осигурено функционирането на вътрешния пазар чрез намаляване на пречките пред търговията в рамките на ЕС, произтичащи от различните национални стандарти за продукти, не би могла да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки. Поради това, с оглед на мащаба и последиците от проблема, беше счетено за целесъобразно в съответствие с принципа на субсидиарност това да бъде постигнато на равнището на ЕС. Европейските стандарти играят много важна роля за функционирането на вътрешния пазар на промишлени продукти. Европейските стандарти заменят националните, често противоречащи, стандарти, които, като такива, могат да създадат технически пречки пред достъпа до даден национален пазар. Хармонизираните стандарти гарантират, че продуктите отговарят на съществените изисквания, установени в законодателството на ЕС. Съответствието с определен европейски „хармонизиран“ стандарт гарантира необходимото ниво на безопасност на продуктите. Използването на хармонизирани стандарти обаче все още е доброволно и производителят може да използва всяко друго техническо решение, от което да е видно, че неговият продукт отговаря на съществените изисквания. В процеса на изготвяне на оценката на въздействието бяха отхвърлени голям брой незаконодателни варианти поради причини, свързани със субсидиарността, както подробно е изложено в оценката на въздействието. С оглед на гореизложеното предложението е в съответствие с принципа на субсидиарност. · Принцип на пропорционалност Настоящото предложение е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следната(ите) причина(и). Предложението се отнася само до функционирането на стандартизацията на европейско равнище и сътрудничеството между националните органи за стандартизация с цел да бъде избегнато съществуването на противоречащи национални стандарти. Предложението не поражда допълнителна административна тежест за стопанските субекти, националните правителства, органите на регионалната и местната власт и гражданите. · Избор на инструменти Предлагани инструменти: регламент. Други средства не биха били подходящи поради следната(ите) причина(и). Предложените варианти, както и аспектите, подлежащи на опростяване, не изискват изменение на законодателството на държавите‑членки. Настоящият инструмент се отнася само до европейските организации за стандартизация, сътрудничеството между националните органи за стандартизация, участието на организации, представляващи МСП и заинтересованите обществени групи в дейностите по европейската стандартизация, и Комисията. Ето защо евентуална директива не би била подходящ инструмент в конкретния случай. Правният инструмент ще трябва да е с общо приложение, по-специално в частта, отнасяща се до използването в областта на обществените поръчки на стандарти на форуми и консорциуми, които ще трябва да са пряко приложими във всички държави‑членки. Наред с това законодателният акт ще трябва да съдържа редица задължения, които ще бъдат пряко приложими спрямо европейските организации за стандартизация, националните органи за стандартизация, организациите, които представляват МСП и заинтересованите обществени групи в дейностите по европейската стандартизация, и Комисията. По тази причина най-подходящият правен инструмент е регламентът. Всеки друг вариант не би бил достатъчен за постигане на заложените цели. 4. Отражение върху бюджета Отражението върху бюджета е анализирано във финансовата обосновка. 5. Допълнителна информация · Опростяване Предложението предвижда опростяване на законодателството. Стандартизацията ще включи в обхвата си и услугите. Ще бъде опростено финансовото управление. За повече информация, вж. по-долу. Предложението е включено в постоянно обновяваната програма на Комисията за осъвременяване и опростяване на достиженията на правото на ЕС и в нейната работна и законодателна програма под номер 2010/ENTR/0021. · Отмяна на съществуващо законодателство Приемането на предложението ще доведе до отмяна на съществуващо законодателство. · Преглед/преразглеждане/клауза за изтичане на срока на действие Предложението включва клауза за извършване на преглед. · Европейско икономическо пространство Предложеният акт урежда материя, свързана с Европейското икономическо пространство (ЕИП), поради което действието му следва да обхване и ЕИП. · Подробно обяснение на предложението Настоящото предложение има за цел да се преработят и обединят: 1. Решение 87/95/ЕИО на Съвета относно стандартизацията в сферата на информационните технологии и телекомуникациите — чрез отмяната на почти всички негови (неактуални) разпоредби и въвеждането на нова система, която да позволи употребата в областта на обществените поръчки на ИКТ стандарти, разработени от организации, различни от европейските органи за стандартизация. 2. Директива 98/34/ЕО, установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество (като всички членове, свързани с нотифицирането на проекти на технически норми, са извън обхвата на предложението и остават непроменени) — посредством следните мерки: европейското сътрудничество в областта на стандартизацията ще обхване и услугите; сътрудничеството между националните органи за стандартизация ще стане по-прозрачно; МСП и заинтересованите обществени групи ще бъдат по-добре представлявани в дейностите по европейската стандартизация и ще бъде осигурена необходимата финансова подкрепа за организациите, които представляват МСП и заинтересованите обществени групи. 3. Решение № 1673/2006/ЕО за финансиране на европейската стандартизация. Основните принципи от това решение ще останат непроменени, но ще бъдат направени следните нововъведения в съответствие с предложения нов Финансов регламент: намаляване на административната тежест за Комисията и европейските органи за стандартизация, например чрез възможността за значително опростяване на режима на еднократните суми, който да не е свързан по никакъв начин с каквито и да било проверки на действителните разходи по изпълнението. Настоящото предложение е стъпка напред към система, основана на резултатите, почиваща върху определянето на договорени показатели и цели (постижения и резултати) Скоростта и ефикасността на процеса на създаване на стандарти представляват такава цел. 2011/0150 (COD) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА относно европейската стандартизация и за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/105/ЕО и 2009/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (текст от значение за ЕИП) ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него, като взеха предвид предложението на Европейската комисия, след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти, като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[1], в съответствие с обикновената законодателна процедура, като имат предвид, че: (1) Основната цел на стандартизацията е определянето на доброволно прилагани технически спецификации или спецификации за качеството, на които могат да отговарят настоящи или бъдещи продукти, производствени процеси или услуги. Стандартизацията може да обхваща различни аспекти, като стандартизация на различни класове или размери на даден продукт или технически спецификации в рамките на пазари на продукти или услуги, на които са от основно значение техническата и оперативната съвместимост с други продукти или системи. (2) Европейската стандартизация също така допринася за повишаване на конкурентоспособността на предприятията, по-специално като улеснява свободното движение на стоки и услуги, оперативната съвместимост на мрежите, функционирането на средствата за комуникация, технологичното развитие и иновациите. Стандартите оказват значително положително икономическо въздействие, например като създават благоприятна среда за взаимното икономическо навлизане на вътрешния пазар и насърчават развитието на нови и усъвършенствани продукти/пазари и подобрени условия на доставки. По този начин стандартите по принцип увеличават конкуренцията и понижават производствените и търговските разходи, което е от полза за икономиките като цяло. Стандартите могат да поддържат и повишават качеството, предоставят информация и гарантират оперативната и техническата съвместимост (като по този начин увеличават стойността за потребителите). (3) Европейските стандарти следва да продължат да се приемат от европейските органи за стандартизация, а именно: Европейският комитет за стандартизация (CEN), Европейският комитет за стандартизация в електротехниката (CENELEC) и Европейският институт за стандарти в далекосъобщенията (ETSI). (4) Европейските стандарти играят много важна роля в рамките на вътрешния пазар, най-вече поради презумпцията за съответствие на продуктите, които биват пускани на пазара, със съществените изисквания към тези продукти, установени в законодателството на Съюза за хармонизация. (5) Европейската стандартизация е уредена от специална правна рамка, състояща се от три различни законодателни акта, а именно: Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юни 1998 г., установяваща процедура за предоставянето на информация в сферата на техническите стандарти и регламенти и правила относно услугите на информационното общество[2], Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за финансиране на европейската стандартизация[3] и Решение 87/95/ЕИО на Съвета от 22 декември 1986 г. относно стандартизацията в сферата на информационните технологии и телекомуникациите[4]. Действащата нормативна уредба обаче вече не е актуална, като се има предвид развитието на европейската стандартизация през последните десетилетия. Поради това тази нормативна уредба следва да бъде опростена и осъвременена, така че да обхване нови аспекти на стандартизацията и по този начин да отрази последните новости в развитието и бъдещите предизвикателства пред европейската стандартизация. Това е свързано по‑специално с усиленото разработване на стандарти в сферата на услугите и развитието на стандартизационни продукти, различни от официалните стандарти. (6) За да се гарантира ефективността на стандартите и стандартизацията като инструменти на политиката на Съюза, е необходимо да има ефективна и ефикасна система за стандартизация, която да осигурява гъвкава и прозрачна основа за постигане на консенсус между всички участници и която да е финансово жизнеспособна. (7) С Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 г. относно услугите на вътрешния пазар[5] се установяват общи разпоредби, които улесняват упражняването на свободата на установяване на доставчици на услуги и свободното движение на услуги, като в същото време се запазва високо ниво на качеството на услугите. Тя задължава държавите-членки, в сътрудничество с Комисията, да насърчават развитието на доброволни европейски стандарти, с цел улесняване постигането на съвместимост между услугите, предоставяни от доставчици в различни държави-членки, информирането на получателите и повишаване качеството на предоставяне на услуги. Директива 98/34/ЕО обаче се прилага само за стандарти за продукти, докато стандартите за услуги не са изрично обхванати от нея. В реалните условия на вътрешния пазар обаче разграничението между услуги и стоки става все по-трудно. На практика не винаги е възможно ясно да се разграничат стандартите за продукти от стандартите за услуги. Голям брой продуктови стандарти включват компонент „услуги“, докато стандартите за услуги също често частично се отнасят до продукти. Поради това е необходимо правната рамка да се адаптира към тези нови обстоятелства посредством разширяване на нейния обхват, като в нея се включат и стандартите за услуги. (8) Разработването на доброволни стандарти за услуги следва да се направлява от пазара, при което да имат превес нуждите на стопанските субекти и заинтересованите страни, пряко или непряко засегнати от съответния стандарт, и следва да отчита обществения интерес и да се основава на консенсус. Тези стандарти следва да акцентират главно върху услуги, свързани с продукти и процеси. (9) Европейските органи за стандартизация са подчинени на законодателството в областта на конкуренцията, доколкото могат да се считат за предприятия или сдружения на предприятия по смисъла на членове 101 и 102 от Договора. (10) В рамките на Съюза националните стандарти се приемат от националните органи за стандартизация, което би могло да доведе до противоречащи стандарти и технически пречки в условията на вътрешния пазар. Поради това за целите на вътрешния пазар и на ефективната стандартизация в рамките на Съюза е необходимо да се затвърди съществуващият редовен обмен на информация между националните органи за стандартизация, европейските органи за стандартизация и Комисията относно настоящата и бъдеща работа по стандартизация. Този обмен на информация следва да бъде приведен в съответствие с приложение 3 към Споразумението за техническите пречки пред търговията, одобрено с Решение № 80/271/ЕИО на Съвета от 10 декември 1979 г. относно сключване на многостранните споразумения в резултат на търговските преговори, проведени през периода 1973—1979 г. [6]. (11) Редовният обмен на информация между националните органи за стандартизация, европейските органи за стандартизация и Комисията не бива да бъде пречка за спазването от страна на органите за стандартизация на други задължения и ангажименти, по-специално на приложение 3 към Споразумението за техническите пречки пред търговията. (12) Стандартите могат да способстват за това да се помогне на европейската политика да се справи със значимите предизвикателства пред обществото, каквито са изменението на климата, устойчивото използване на ресурсите, застаряването на населението и иновациите като цяло. Като насочи разработването на европейски или международни стандарти за стоки и технологии към тези разширяващи се пазари, Европа би могла да създаде конкурентно предимство за своите предприятия и да улесни търговския обмен. (13) Стандартите са важни инструменти за предприятията и особено за малките и средните предприятия (наричани по-долу „МСП“), които обаче не са включени в достатъчна степен в системата за стандартизация, така че съществува риск при изготвянето на стандартите да не бъдат взети под внимание потребностите и интересите на МСП. Поради това от съществено значение е да се подобри тяхното представителство и участие в процеса на стандартизация, особено в рамките на техническите комитети. (14) Европейските стандарти са от жизненоважно значение за конкурентоспособността на МСП, които обаче като цяло не са достатъчно добре представени в дейностите по стандартизация, по-специално на европейско равнище. По тази причина настоящият регламент следва да гарантира подходящо представителство на МСП в процеса на европейска стандартизация от субект, притежаващ нужната компетентност. (15) Стандартите могат да имат разностранно въздействие върху обществото, и по-специално върху безопасността и благосъстоянието на гражданите, ефикасността на мрежите, опазването на околната среда, достъпността и други сфери на публичната политика. Поради това е необходимо да се гарантира укрепването на ролята и приноса на заинтересованите обществени групи в процеса на разработването на стандарти чрез подкрепа за организациите, представляващи интересите на потребителите и заинтересованите обществени групи, и за екологичните организации. (16) Стандартите следва, доколкото това е възможно, да отчитат въздействието върху околната среда през целия жизнен цикъл на продуктите и услугите. Важни и публично достъпни инструменти за оценяване на подобно въздействие през целия жизнен цикъл са разработени от Съвместния изследователски център на Комисията. (17) Жизнеспособността на сътрудничеството между Комисията и системата за европейска стандартизация зависи от внимателното планиране на бъдещи искания за разработване на стандарти. Това планиране би могло да се подобри, по-специално благодарение на приноса на заинтересованите страни. Предвид това че в Директива 98/34/ЕО вече е заложена възможност за отправяне на искане към европейските органи за стандартизация за изготвянето на европейски стандарти, е целесъобразно да се въведе по-добро и по-прозрачно планиране в рамките на годишна работна програма, която следва да съдържа общо описание на всички искания за стандарти, които Комисията възнамерява да отправи към европейските органи за стандартизация. (18) В няколко директиви, с които се хармонизират условията за предлагане на пазара на продукти, се посочва, че Комисията може да поиска от европейските органи за стандартизация да приемат хармонизирани европейски стандарти, въз основа на които да се предполага наличието на съответствие с приложимите съществени изисквания. Голяма част от тези законодателни актове обаче съдържат твърде различни разпоредби относно възраженията срещу тези стандарти, когато последните не покриват изцяло или частично всички приложими изисквания. Различаващи се разпоредби, които водят до несигурност за стопанските субекти и европейските организации за стандартизация, по-специално се съдържат в Директива 89/686/ЕИО на Съвета от 21 декември 1989 г. относно сближаване на законодателствата на държавите-членки в областта на личните предпазни средства (ЛПС)[7], Директива 93/15/ЕИО на Съвета от 5 април 1993 г. за хармонизиране на разпоредбите, свързани с пускането на пазара и надзора на взривни вещества с гражданско предназначение[8], Директива 94/9/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 март 1994 г. за сближаване на законодателствата на държавите-членки относно оборудването и защитните системи, предназначени за използване в потенциално експлозивна атмосфера[9], Директива 94/25/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 юни 1994 г. за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки относно плавателните съдове с развлекателна цел[10], Директива 95/16/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 29 юни 1995 г. за сближаване законодателствата на държавите-членки относно асансьорите[11], Директива 97/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 май 1997 г. относно сближаване на законодателствата на държавите-членки във връзка със съоръженията под налягане[12], Директива 2004/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно измервателните уреди[13], Директива 2007/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 май 2007 г. относно пускането на пазара на пиротехнически изделия[14], Директива 2009/105/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно обикновените съдове под налягане[15] и Директива 2009/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 април 2009 г. относно везните с неавтоматично действие[16]. Поради това е необходимо в настоящия регламент да се включи единната процедура, предвидена в Решение № 768/2008/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно обща рамка за предлагането на пазара на продукти и за отмяна на Решение 93/465/ЕИО[17], и да се заличат относимите разпоредби в посочените директиви. (19) При придобиването на хардуер, софтуер и услуги в сферата на информационните технологии органите на публичната власт следва да използват по най-добрия начин пълния набор от относими стандарти, например като подбират стандарти, които могат да бъдат приложени от всички заинтересовани доставчици, което ще позволи да има по-голяма конкуренция и да се намали рискът от нейното блокиране. В Директива 2004/17/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на поръчки от възложители, извършващи дейност в секторите на водоснабдяването, енергетиката, транспорта и пощенските услуги[18] и Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. относно координирането на процедурите за възлагане на обществени поръчки за строителство, доставки и услуги[19] се посочва, че в процедури за възлагане на обществени поръчки техническите спецификации следва да бъдат определени чрез позоваване на националните стандарти, които транспонират европейски стандарти, европейски технически одобрения, общи технически спецификации, международни стандарти, други технически справочни системи, установени от европейските организации за стандартизация, или, когато такива не съществуват, чрез позоваване на националните стандарти, националните технически одобрения или националните технически спецификации, отнасящи се до проектирането, метода на изчисление и изпълнение на строителните дейности както и използването на стоките, или еквивалентно позоваване. Стандартите в сферата на информационните и комуникационните технологии обаче често биват разработвани от други изготвящи стандарти организации и не попадат в никоя от категориите стандарти и одобрения, определени в директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО. Поради това е необходимо да се предвиди възможността техническите спецификации за възлагане на обществени поръчки да могат да се позовават на стандарти в сферата на информационните и комуникационните технологии, с цел да се отговори на бързото развитие в сферата на информационните и комуникационните технологии, да се улесни предоставянето на трансгранични услуги, да се поощри конкуренцията и да се създаде благоприятна среда за оперативната съвместимост и иновациите. (20) Някои стандарти в сферата на информационните и комуникационните технологии не са разработвани в съответствие с критериите, заложени в приложение 3 към Споразумението за техническите пречки пред търговията. Поради това в настоящия регламент следва да се предвиди процедура за подбор на стандартите в сферата на информационните и комуникационните технологии, които могат да се използват в процедури за възлагане на обществени поръчки, която да включва обширна консултация с широк кръг от заинтересовани страни, в т.ч. европейските органи за стандартизация, предприятията и органите на публичната власт. С настоящия регламент следва също така да се установят изисквания под формата на списък с характеристики за тези стандарти и свързаните с тях процеси на стандартизация. Тези характеристики следва да гарантират съобразяването с целите на публичните политики и обществените потребности и да се основават на разработените в рамките на Световната търговска организация критерии по отношение на международните организации за стандартизация. (21) С цел поощряване на иновациите и конкуренцията между стандартизираните решения, признаването на дадена техническа спецификация не следва да изключва признаването на конкурентна техническа спецификация в съответствие с разпоредбите на настоящия регламент. Всяко признаване следва да бъде обвързано с изпълнението на изискванията по отношение на характеристиките и с постигането от страна на техническата спецификация на минимално равнище на пазарно приемане. Пазарното приемане не следва да се тълкува като широко приложение на пазара. (22) Избраните стандарти в сферата на информационните и комуникационните технологии могат да допринесат за прилагането на Решение № 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации (ISA)[20], с което се определя програма за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации и за институциите и органите на Съюза за периода 2010—2015 г., която предоставя общи и съвместни решения за улесняване на оперативната съвместимост. (23) В сферата на информационните и комуникационните технологии е възможно възникването на ситуации, при които да е подходящо да се насърчи употребата или да се изисква спазването на специфични стандарти на равнището на Съюза, с цел да се гарантира оперативната съвместимост в рамките на единния пазар и да се подобри свободата на избор за ползвателите. При други обстоятелства може също така да се случи определени европейски стандарти вече да не отговарят на потребностите на потребителите или да спъват технологичното развитие. По тези причини Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги[21] дава възможност на Комисията, когато това е необходимо, да поиска от европейските органи за стандартизация да изготвят стандарти, да състави списък със стандартите и/или спецификациите, който се публикува в Официален вестник на Европейския съюз с оглед насърчаване на тяхното използване, или да направи тяхното прилагане задължително, или пък да премахне стандарти и/или спецификации от посочения списък. (24) Настоящият регламент не следва да е пречка за европейските органи за стандартизация да продължат да разработват стандарти в сферата на информационните и комуникационните технологии и да укрепват сътрудничеството си с други разработващи стандарти органи, особено в сферата на информационните и комуникационните технологии, за да се гарантира последователност и да се избегне евентуална раздробеност или дублиране при прилагането на стандартите и спецификациите. (25) С Решение № 1673/2006/ЕО се установяват правилата относно приноса на Съюза към финансирането на европейската стандартизация, за да се гарантира, че европейските стандарти и другите европейски стандартизационни документи се разработват и преразглеждат в подкрепа на целите, законодателството и политиките на Съюза. За целите на административното и бюджетното опростяване е целесъобразно разпоредбите на посоченото решение да се включат в настоящия регламент в съответствие с предложения нов Финансов регламент. (26) С оглед на много широкия диапазон на участие на европейската стандартизация в подкрепа на политиките и законодателството на Съюза и различните видове дейности по стандартизация, е необходимо да се предвидят различни условия на финансиране. В случая основно се касае за безвъзмездни средства, отпускани — без покани за представяне на предложения — на европейските и националните органи за стандартизация в съответствие с член 110, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности [22] и с член 168, параграф 1, буква г) от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности[23]. Освен това същите разпоредби следва да се прилагат по отношение и на онези органи, които, макар и да не са признати за европейски органи за стандартизация в настоящия регламент, са оправомощени по силата на основен акт и на тях е поверено извършването на подготвителна работа в подкрепа на европейската стандартизация в сътрудничество с европейските органи за стандартизация. (27) Доколкото европейските органи за стандартизация оказват текуща подкрепа за дейностите на Съюза, всеки от тях следва да разполага с ефективен и ефикасен централен секретариат. Поради това на Комисията следва да бъде разрешено да предоставя безвъзмездни средства на органите, работещи за постигането на цел от общ европейски интерес, без да прилага, в случай на безвъзмездни средства за оперативни разходи, принципа на годишно намаление, на който се позовава член 113, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002. (28) С Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007—2013 г.)[24], Решение № 1926/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на програма за действие на Общността в областта на политиката за защита на потребителите (2007—2013 г.)[25] и Регламент (ЕО) № 614/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 май 2007 г. относно финансовия инструмент за околната среда (LIFE +)[26] вече е предвидена възможността за финансова подкрепа на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните интереси в процеса на стандартизация, докато в същото време на европейските организации, представляващи социалните интереси в процеса на стандартизация, се изплащат целеви безвъзмездни средства. Финансирането по силата на Решение № 1639/2006/ЕО, Решение № 1926/2006/ЕО и Регламент (ЕО) № 614/2007 ще приключи на 31 декември 2013 г. От съществено значение за развитието на европейската стандартизация е да продължи да се насърчава и поощрява активното участие на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси. Подобни организации преследват цел от общ европейски интерес и съставляват, по силата на конкретен мандат, възложен им от национални организации с нестопанска цел, европейска мрежа, която представлява органи с нестопанска цел, действащи в държавите-членки, и отстоява принципи и политики, съответстващи на целите на Договорите. Поради контекста, в който развиват своята дейност, и своите уставни цели, европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси в процеса на европейската стандартизация, имат постоянна роля, която е от съществено значение за дейностите и политиките на Съюза. По тази причина Комисията следва да бъде в състояние да продължи да предоставя безвъзмездни средства на тези органи, без да прилага, в случая на безвъзмездни средства за оперативни разходи, принципа на годишно намаление, предвиден в член 113, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002. (29) Финансирането на дейностите по стандартизация следва също така да е в състояние да обхване подготвителните или спомагателните дейности във връзка със създаването на стандарти или други стандартизационни продукти. Това е необходимо предимно за работата, включваща изследвания, подготвянето на предварителните документи за законодателство, междулабораторни тестове и валидиране или оценяване на стандартите. Насърчаването на развитието на стандартизацията на европейско и международно равнище следва да продължи и чрез програми за техническо подпомагане на трети държави и за сътрудничество с тези държави. С цел подобряване на достъпа до пазара и повишаване на конкурентоспособността на предприятията в Съюза, следва да се предвиди възможността за предоставяне на безвъзмездни средства и на други органи посредством покани за представяне на предложения или, когато това е необходимо, чрез възлагане на договори. (30) Финансирането от Съюза следва да бъде предназначено за установяването на стандарти или други стандартизационни продукти, за улесняване използването им от предприятията чрез превеждането им на различните официални езици на Съюза, за укрепване на съгласуваността на системата за европейска стандартизация и за осигуряване на равен и прозрачен достъп до европейските стандарти за всички участници на пазара в целия Съюз. Това е особено важно в случаите, когато използването на стандарти позволява спазването на законодателни актове на Съюза. (31) С цел да се осигури ефективното прилагане на настоящия регламент, следва да бъде предвидена възможност както за използване на необходимите експертни познания — особено по отношение на одита и финансовото управление — и на ресурси за административна подкрепа, които са в състояние да улеснят прилагането, така и за редовно оценяване на относимостта на дейностите, получаващи финансиране от Съюза, за да се гарантира тяхната полезност и резултатност. (32) Следва да бъдат предприети и подходящи мерки за предотвратяване на измами и нередности, а също и за възстановяване на неправомерно изплатените средства, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности[27], Регламент (ЕО, Евратом) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности[28] и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF)[29]. (33) С цел да се актуализират списъците на европейските органи за стандартизация, да се адаптират към техническия прогрес критериите за признаване на стандартите в сферата на информационните и комуникационни технологии и да се адаптират към промените критериите за организациите, представляващи МСП и заинтересованите обществени групи по отношение на техния характер на организации с нестопанска цел и представителност, следва да бъде делегирано на Комисията правомощието за приемане на актове в съответствие с член 290 от Договора, що се отнася до измененията на приложенията към настоящия регламент. От особена важност е Комисията да провежда подходящи консултации по време на подготвителната работа, включително на експертно равнище. (34) При подготвянето и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното, своевременно и по подходящ начин предаване на съответните документи на Европейския парламент и Съвета. (35) С цел гарантиране на еднородни условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[30]. (36) Процедурата по консултиране следва да се използва по отношение на решенията за изпълнение, отнасящи се до възраженията срещу хармонизирани стандарти, които Комисията сметне за основателни, когато препратките към въпросните хармонизирани стандарти все още не са били публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, като се има предвид, че съответните стандарти все още не са довели до презумпция за съответствие със съществените изисквания, определени в приложимото законодателство на Съюза за хармонизация. (37) Процедурата по разглеждане следва да се използва по отношение на решенията за изпълнение, отнасящи се до възраженията срещу хармонизирани стандарти, които Комисията сметне за основателни, когато препратките към въпросните хармонизирани стандарти вече са публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, като се има предвид, че подобно решение може да има последици за презумпцията за съответствие с приложимите съществени изисквания. (38) Тъй като на европейско равнище стандартизацията не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и по тази причина, с оглед на нейния мащаб и въздействие, може да бъде осъществена по-добре на равнището на Съюза, той може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, установен в посочения член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел. (39) С оглед на гореизложеното директиви 98/34/ЕО, 89/686/ЕИО, 93/15/ЕИО, 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/105/ЕО и 2009/23/ЕО следва да бъдат съответно изменени. (40) С оглед на горното Решение № 1673/2006/ЕО и Решение 87/95/ЕИО следва да бъдат отменени, ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Глава I Общи разпоредби Член 1 Предмет Настоящият регламент урежда приложимите правила по отношение на сътрудничеството между европейските органи за стандартизация, националните органи за стандартизация и Комисията, установяването на европейски стандарти и европейски стандартизационни документи, приложими за продукти и за услуги, в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза, признаването на технически спецификации в сферата на информационните и комуникационните технологии (наричани по-долу „ИКТ“) и финансирането на европейската стандартизация. Член 2 Определения За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: 1) „стандарт“ е техническа спецификация за повтарящо се или продължаващо приложение, чието спазване не е задължително и която спада към една от следните категории: а) „международен стандарт“ е стандарт, приет от международен орган за стандартизация; б) „европейски стандарт“ е стандарт, приет от един от европейските органи за стандартизация; в) „хармонизиран стандарт“ е европейски стандарт, приет въз основа на отправено от Комисията искане за прилагане на законодателството на Съюза за хармонизация; г) „национален стандарт“ е стандарт, приет от национален орган за стандартизация; д) „ИКТ стандарт“ е стандарт в сферата на информационните и комуникационните технологии; 2) „Европейски стандартизационен документ“ е всякаква друга техническа спецификация, освен европейски стандарт, приета от европейски орган за стандартизация за повтарящо се или продължаващо приложение, съответствието с която не е задължително; 3) „проект на стандарт“ е документ, който съдържа текста на техническите спецификации относно даден обект, който се обсъжда за приемане в съответствие с приложимата процедура за определяне на стандарти, така както документът изглежда след като подготвителната работа по него е приключила и е бил предоставен за обществено обсъждане или разглеждане; 4) „техническа спецификация“ е спецификация, съдържаща се в документ, който определя един от следните елементи: а) характеристиките, изисквани по отношение на конкретен продукт, като например равнището на качеството, действието, оперативната съвместимост, безопасността или размерите, включително приложимите за него изисквания по отношение на името, под което се продава, термините, символите, начините и методите за изпитване, опаковането, маркировката или етикетирането и процедурите за оценяване на съответствието; б) производствените методи и процеси, използвани по отношение на селскостопанските продукти, определени в член 38, параграф 1 от Договора, продуктите, предназначени за консумация от хора и животни, и лекарствените продукти, както и производствените методи и процеси, свързани с други продукти, когато същите оказват влияние върху техните характеристики; в) характеристиките, изисквани по отношение на конкретна услуга, в т.ч. равнището на качеството, начина на предоставяне, оперативната съвместимост, безопасността, включително приложимите за доставчика изисквания по отношение на информацията, която трябва да се предостави на получателя в съответствие с член 22, параграфи 1—3 от Директива 2006/123/ЕО; г) методите и критериите за оценка на експлоатационните характеристики на строителните продукти, така както са определени в член 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 305/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 2011 г. за определяне на хармонизирани условия за предлагането на пазара на строителни продукти и за отмяна на Директива 89/106/ЕИО на Съвета[31], във връзка със съществените им характеристики. 5) „продукт“ е всеки промишлен продукт и всеки селскостопански продукт, включително и рибните продукти; 6) „услуга“ е всяка стопанска дейност, извършвана от самостоятелно заето лице, обикновено предоставяна срещу възнаграждение, както е посочено в член 57 от Договора; 7) „европейски орган за стандартизация“ е орган измежду посочените в приложение I; 8) „международен орган за стандартизация“ е Международната организация за стандартизация (ISO), Международната електротехническа комисия (IEC) и Международният съюз по далекосъобщенията (ITU). Глава II Прозрачност и участие на заинтересованите страни Член 3 Прозрачност на работните програми на органите за стандартизация 1. Поне веднъж в годината всеки европейски и национален орган за стандартизация съставя работната си програма. Тази работна програма съдържа информация за стандартите и европейските стандартизационни документи, които той възнамерява да подготви или измени, които са в процес на подготовка или изменение и които той е приел през предходния период, освен ако се касае за идентично или равностойно транспониране на международни или европейски стандарти. 2. В работната програма за всеки стандарт и европейски стандартизационен документ се посочват: а) техният предмет; б) достигнатият етап от разработването на стандартите и европейските стандартизационни продукти; в) препратки към всички международни стандарти, които служат за тяхна основа. 3. Всеки европейски и национален орган за стандартизация публикува работната си програма на своя интернет сайт или на друг общодостъпен интернет сайт, а също и съобщение за съществуването на работната програма в национално или — когато това е целесъобразно — в европейско издание, посветено на дейностите по стандартизация. 4. Не по-късно от датата на публикуване на своята работна програма, всеки европейски и национален орган за стандартизация уведомява за нея другите европейски и национални органи за стандартизация и Комисията. 5. Националните органи за стандартизация не могат да възразят срещу включването на даден обект на стандартизация в работната програма на европейски орган за стандартизация. Член 4 Прозрачност на стандартите 1. Всеки европейски и национален орган за стандартизация изпраща конкретния проект на национален стандарт, европейски стандарт и европейски стандартизационен документ на другите европейски и национални органи за стандартизация и на Комисията, при поискване от тяхна страна. 2. Всеки европейски и национален орган за стандартизация надлежно взема под внимание и отговаря незабавно на всеки коментар, получен от друг европейски и национален орган за стандартизация и Комисията по отношение на всеки такъв проект. 3. Националните органи за стандартизация предприемат необходимото, за да гарантират, че: а) публикуването на проектите на стандарти става по начин, който дава възможност на страните, установили се в други държави‑членки, да представят своите коментари; б) на другите национални органи за стандартизация е предоставена възможност да вземат пасивно или активно участие в планираните дейности, като изпратят наблюдател. Член 5 Участие на заинтересованите страни в европейската стандартизация 1. Европейските органи за стандартизация гарантират подходящо представителство на малките и средните предприятия (наричани по-долу „МСП“), потребителските организации и представляващите екологични и социални интереси заинтересовани страни, по-специално чрез организациите, посочени в приложение III, на ниво разработване на политики и поне на следните етапи от разработването на европейските стандарти или на европейските стандартизационни документи: а) предлагане и приемане на нови работни задачи; б) техническо обсъждане на предложенията; в) представяне на коментари по проектите; г) преразглеждане на съществуващите европейски стандарти или европейски стандартизационни документи; д) разгласяване на приетите европейски стандарти или европейски стандартизационни документи и повишаване на осведомеността за тях. 2. Европейските органи за стандартизация гарантират подходящо представителство, на техническо ниво, на предприятията, изследователските центрове и университетите и другите правни субекти в дейностите по стандартизация, касаещи нова област със значителни последствия за политиките или за техническите иновации, ако съответните правни субекти са участвали в проект, който е свързан с въпросната област и е финансиран от Съюза в рамките на многогодишна рамкова програма за дейности в сферата на научните изследвания и технологичното развитие. Глава III Европейски стандарти и европейски стандартизационни документи в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза Член 6 Работна програма на Комисията в областта на европейската стандартизация 1. Комисията приема годишна работна програма в областта на европейската стандартизация, в която се посочват европейските стандарти и европейските стандартизационни документи, чието изготвяне тя възнамерява да поиска от европейските органи за стандартизация в съответствие с член 7. 2. В работната програма в областта на европейската стандартизация по параграф 1 се посочват конкретните цели и политиките, с които е необходимо да се съобразят европейските стандарти и другите европейски стандартизационни документи, чието изготвяне Комисията възнамерява да поиска от европейските организации за стандартизация. В неотложни случаи Комисията може да отправя искания, без да е заявила предварително намерението си. Член 7 Искания за стандартизация до европейските органи за стандартизация 1. Комисията може да поиска от един или няколко европейски органи за стандартизация да изготвят европейски стандарт или европейски стандартизационен документ в рамките на определен срок. Съответният стандарт или документ се определя от потребностите на пазара, отчита обществения интерес и се основава на консенсус. 2. Съответният европейски орган за стандартизация посочва дали приема искането по параграф 1 в едномесечен срок от неговото получаване. 3. В тримесечен срок от получаването на уведомлението за приемането по параграф 2 Комисията информира съответния европейски орган за стандартизация за отпуснатите безвъзмездни средства за изготвянето на европейски стандарт или европейски стандартизационен документ. 4. Европейските органи за стандартизация държат Комисията в течение на предприеманите дейности по разработване на документите по параграф 1. Член 8 Възражения срещу хармонизирани стандарти 1. Когато държава-членка смята, че конкретен хармонизиран стандарт не отговаря напълно на изискванията, които той има за цел да обхване и които са установени в съответното законодателство на Съюза, тя уведомява Комисията за това. 2. Ако Комисията сметне, че възраженията по параграф 1 са основателни, тя решава: а) да не публикува или да публикува с ограничения препратките към съответния хармонизиран стандарт в Официален вестник на Европейския съюз; б) да запази с ограничения препратките към съответния хармонизиран стандарт в Официален вестник на Европейския съюз или да ги оттегли от там. 3. Комисията информира съответния европейски орган за стандартизация за решението по параграф 2 и при нужда изисква преразглеждане на съответния хармонизиран стандарт. 4. Решението по параграф 2, буква а) от настоящия член се приема в съответствие с процедурата по консултиране по член 18, параграф 2. 5. Решението по параграф 2, буква б) от настоящия член се приема в съответствие с процедурата за разглеждане по член 18, параграф 3. Глава IV Стандарти в сферата на ИКТ Член 9 Признаване на технически спецификации в сферата на ИКТ По предложение на един от органите на публичната власт, посочени в Директива 2004/18/ЕО, или по своя собствена инициатива Комисията може да реши да признае като ИКТ стандарти технически спецификации, които не са национални, европейски или международни стандарти и отговарят на изискванията, установени в приложение II. Член 10 Употреба на ИКТ стандарти в обществените поръчки ИКТ стандартите по член 9 представляват общи технически спецификации по смисъла на директиви 2004/17/ЕО и 2004/18/ЕО и на Регламент (ЕО) № 2342/2002. Глава V Финансиране на европейската стандартизация Член 11 Финансиране от страна на Съюза на органите за стандартизация 1. Съюзът може да предоставя финансиране на европейските органи за стандартизация за следните дейности по стандартизация: а) разработването и преразглеждането на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи, които са необходими и подходящи за подкрепа на политиките и законодателството на Съюза; б) проверката на качеството на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи и на тяхното съответствие със съответните политики и законодателство на Съюза; в) изпълнението на подготвителна или спомагателна работа във връзка с европейската стандартизация, включително проучвания, сътрудничество, семинари, оценки, сравнителни анализи, изследователска работа, лабораторни изследвания, междулабораторни тестове, работа по оценяване на съответствието и мерки, целящи да скъсят времето, необходимо за разработване и преразглеждане на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи; г) дейностите на централните секретариати на европейските органи за стандартизация, включително разработването на политиките, координацията на дейностите по стандартизация, извършването на техническа работа и предоставянето на информация на заинтересованите страни; д) превода, когато е необходимо, на използваните в подкрепа на политиките и законодателството на Съюза европейски стандарти или европейски стандартизационни документи на официалните езици на Съюза, различни от работните езици на европейските органи за стандартизация, или в надлежно обосновани случаи — на езици, различни от официалните езици на Съюза; е) изготвянето на информация с цел разясняване, тълкуване и опростяване на европейските стандарти или европейските стандартизационни документи, включително под формата на наръчници, сборници с най-добри практики и информационни кампании с цел повишаване на осведомеността; ж) дейностите, насочени към изпълнението на програми за техническа помощ, сътрудничество с трети държави и популяризиране и утвърждаване на системата за европейска стандартизация и на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи сред заинтересованите страни в Съюза и в международен план. 2. Съюзът може да предоставя финансиране и на: а) националните органи за стандартизация за предвидените в параграф 1 дейности по стандартизация, които те предприемат съвместно с европейските органи за стандартизация; б) други органи, натоварени с изпълнението на дейностите по букви a), в) и ж) от параграф 1, в сътрудничество с европейските органи за стандартизация. Член 12 Финансиране от страна на Съюза на други европейски организации Съюзът може да предоставя финансиране на организациите, посочени в приложение III, за следните дейности: а) функционирането на тези организации и за осъществяването на техните дейности, свързани с европейската и международната стандартизация, включително извършването на техническа работа и предоставянето на информация на членовете и други заинтересовани страни; б) споделянето на правен и технически експертен опит, включително под формата на проучвания, във връзка с оценяване на нуждата от европейски стандарти и европейски стандартизационни документи и тяхното разработване; в) участието в техническата работа, свързана с разработването и преразглеждането на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи, които са необходими и подходящи за подкрепа на политиките и законодателството на Съюза; г) проверката на качеството на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи и на тяхното съответствие със съответните политики и законодателство на Съюза; д) популяризирането на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи и разпространение на информация за стандартите и използването им сред заинтересованите страни и МСП. Член 13 Правила за финансиране 1. Финансирането от страна на Съюза се предоставя: а) под формата на безвъзмездни средства, предоставяни без покана за представяне на предложения, или на договори след процедури за възлагане на обществени поръчки, на: i) европейските и националните органи за стандартизация — за осъществяване на дейностите, предвидени в член 11, параграф 1, ii) органите, определени с основен акт по смисъла на член 49 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 да извършват, в сътрудничество с европейските органи за стандартизация, работата, предвидена в член 11, параграф 1, буква в) от настоящия регламент; б) под формата на безвъзмездни средства, предоставяни след покана за представяне на предложения, или на договори след процедури за възлагане на обществена поръчка, на други органи по член 11, параграф 2, буква б) — за осъществяване, в сътрудничество с европейските органи за стандартизация, на: i) разработката и преразглеждането на европейските стандарти и европейските стандартизационни документи по член 11, параграф 1, буква а), ii) подготвителната или спомагателната работа, предвидена в член 11, параграф 1, буква в), iii) дейностите, предвидени в член 11, параграф 1, буква ж); в) под формата на безвъзмездни средства, предоставяни след покана за представяне на предложения, на организациите, посочени в приложение ІІІ — за осъществяване на дейностите, предвидени в член 12. 2. Дейностите на органите, посочени в параграф 1, могат да се финансират: а) с безвъзмездни средства за действия; б) с безвъзмездни средства за оперативни разходи на европейските органи за стандартизация и организациите, посочени в приложение ІІІ, в съответствие с правилата, установени в Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002. В случай на подновяване безвъзмездните средства за оперативни разходи не се намаляват автоматично. 3. Комисията взема решения относно правилата за финансиране, предвидени в параграфи 1 и 2, размера на безвъзмездните средства, а, при необходимост, и максималния процент на финансиране по видове дейности. 4. С изключение на определени надлежно обосновани случаи, безвъзмездните средства, предоставяни за дейностите по стандартизация, предвидени в член 11, параграф 1, букви а) и б), са под формата на еднократни суми, които се изплащат, ако са изпълнени следните условия: а) поисканите от Комисията в съответствие с член 7 европейски стандарти или европейски стандартизационни документи са приети или преразгледани в рамките на период, който не надвишава срока, определен в искането по член 7; б) МСП, организациите на потребителите и представляващите екологични и социални интереси заинтересовани страни са представлявани по подходящ начин в работата по европейска стандартизация, в съответствие с член 5, параграф 1. 5. Общите цели в областта на сътрудничеството и административните и финансовите условия, свързани с безвъзмездните средства, предоставяни на европейските органи за стандартизация и на организациите, посочени в приложение III, се определят в рамковите споразумения за партньорство, сключвани между Комисията и тези органи и организации, в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. Комисията уведомява Европейския парламент и Съвета за сключването на тези споразумения. Член 14 Управление Бюджетните кредити, определени от бюджетния орган за финансиране на дейностите по стандартизация, могат също да обхванат административните разходи, свързани с подготовката, мониторинга, проверката, одитирането и оценяването, които са пряко необходими за целите на прилагането на членове 11, 12 и 13, включващи изследвания, срещи, информационни дейности и публикации, разходи, свързани с информационните мрежи за обмен на данни и всички други разходи за административна и техническа помощ, до която Комисията може да прибегне във връзка с дейностите по стандартизация. Член 15 Защита на финансовите интереси на Съюза 1. При извършването на дейностите, финансирани по реда на настоящия регламент, Комисията гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза, като прилага превантивни мерки срещу измами, корупция и други незаконни действия посредством ефективни проверки и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а когато се констатират нередности — чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 и Регламент (ЕО) № 1073/1999. 2. Що се отнася до дейностите на Съюза, финансирани по реда на настоящия регламент, понятието „нередност“, по смисъла на член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение, произтичащо от действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало като последица нанасянето на вреда на общия бюджет на Съюза или на бюджети, управлявани от него, чрез неоправдано перо на разходи. 3. Всички споразумения и договори, произтичащи от настоящия регламент, предвиждат мониторинг и финансов контрол от страна на Комисията или упълномощен от нея представител, както и одити от страна на Сметната палата, които при нужда могат да бъдат провеждани на място. Глава VI Делегирани актове, комитет и докладване Член 16 Делегирани актове Комисията се оправомощава да приема делегирани актове в съответствие с член 17 във връзка с изменения на приложенията с цел: а) актуализиране на списъка на европейските органи за стандартизация, посочени в приложение I; б) адаптиране към техническия прогрес на посочените в приложение ІI критерии за признаване на стандарти в сферата на ИКТ; в) адаптиране на посочените в приложение III критерии за организациите, представляващи МСП и заинтересованите обществени групи, към евентуална промяна в ситуацията по отношение на техния нестопански характер и представителност. Член 17 Упражняване на делегирането 1. Правомощието да приема делегирани актове, което се дава на Комисията, е обвързано с условията, предвидени в настоящия член. 2. Делегирането на правомощие по член 16 се предоставя на Комисията за неопределен период от време, считано от 1 януари 2013 г. 3. Европейският парламент или Съветът може по всяко време да оттегли делегирането на правомощията по член 16. С решението за оттегляне се прекратява делегирането на посочените в него правомощия. Решението за оттегляне влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз или на посочена в него по-късна дата. Решението не засяга действителността на делегираните актове, които вече са влезли в сила. 4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията уведомява едновременно Европейския парламент и Съвета за това. 5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 16, влиза в сила само ако Европейският парламент или Съветът не е повдигнал възражение в двумесечен срок от уведомяването на Европейския парламент и на Съвета за този акт, или ако преди изтичането на този срок Европейският парламент и Съветът са уведомили Комисията, че няма да повдигат възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета. Член 18 Процедура за работа на комитета 1. Комисията се подпомага от комитет. Същият е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011. 2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011. 3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. 4. Когато становището на комитета трябва да бъде получено чрез писмена процедура, тази процедура се прекратява без резултат, когато в рамките на определения срок за предаване на становището председателят на комитета вземе такова решение или обикновено мнозинство от членовете на комитета поиска това. Член 19 Доклади 1. Европейските органи за стандартизация ежегодно изпращат на Комисията доклад по прилагането на настоящия регламент. Този доклад съдържа подробна информация за: а) прилагането на членове 4, 5, 6, 11 и 13; б) представителството на МСП, организациите на потребителите и заинтересованите страни, представляващи екологични и социални интереси, в националите органи за стандартизация. 2. Организациите, посочени в приложение ІІІ, които са получили финансиране в съответствие с настоящия регламент, ежегодно изпращат на Комисията доклад за дейността си. Този доклад по-специално съдържа подробна информация за членската маса на тези организации и за дейностите, посочени в член 12. 3. Не по-късно от 31 декември 2015 г. и веднъж на всеки пет години след това Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад по прилагането на настоящия регламент. Този доклад съдържа оценка на значимостта на дейностите по стандартизация, за които се получава финансиране от Съюза, в светлината на изискванията на политиките и законодателството на Съюза. Глава VII Заключителни разпоредби Член 20 Изменения 1. Следните разпоредби се заличават: а) член 6, параграф 1 от Директива 89/686/ЕИО; б) член 5 от Директива 93/15/ЕИО; в) член 6, параграф 1 от Директива 94/9/ЕО; г) член 6, параграф 1 от Директива 94/25/ЕО; д) член 6, параграф 1 от Директива 95/16/ЕО; е) член 6 от Директива 97/23/ЕО; ж) член 14 от Директива 2004/22/ЕО; з) член 8, параграф 4 от Директива 2007/23/ЕО; и) член 6 от Директива 2009/105/ЕО; й)член 7 от Директива 2009/23/ЕО. 2. Директива 98/34/ЕО се изменя, както следва: а) параграфи 6—10 от член 1 и членове 2, 3 и 4 се заличават; б) в член 6, параграф 1 думите „с представителите на институциите за стандартизация, посочени в приложения І и ІІ“ се заличават; в) в член 6, параграф 3 първото тире се заличава; г) в член 6, параграф 4 букви а), б) и д) се заличават; д) в член 11 второто изречение се заменя със следното изречение: „Комисията ежегодно публикува в Официален вестник на Европейския съюз статистически данни за получените уведомления.“; е) приложения I и II се заличават. Член 21 Национални органи за стандартизация Държавите-членки информират Комисията за своите органи за стандартизация. Комисията публикува списък на националните органи за стандартизация и всяка актуализация на този списък в Официален вестник на Европейския съюз. Член 22 Преходни разпоредби В актовете на Съюза, които предвиждат презумпция за съответствие със съществените изисквания чрез прилагането на хармонизирани стандарти, приети в съответствие с Директива 98/34/ЕО, препращането към Директива 98/34/ЕО се счита за препращане към настоящия регламент, с изключение на позоваванията на комитета, създаден по силата на член 5 от Директива 98/34/ЕО. Когато друг акт на Съюза предвижда процедура за възражение срещу хармонизирани стандарти, член 8 от настоящия регламент не се прилага спрямо този акт. Член 23 Отменяне Решение № 1673/2006/ЕО и Решение 87/95/ЕИО се отменят. Препращането към отменените решения се счита за препращане към настоящия регламент. Член 24 Влизане в сила Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага от 1 януари 2013 г. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на [...] година. За Европейския парламент За Съвета Председател Председател ПРИЛОЖЕНИЕ I ЕВРОПЕЙСКИ ОРГАНИ ЗА СТАНДАРТИЗАЦИЯ: 1. CEN — Европейски комитет за стандартизация 2. CENELEC — Европейски комитет за стандартизация в електротехниката 3. ETSI — Европейски институт за стандарти в далекосъобщенията ПРИЛОЖЕНИЕ II ПРИЛОЖИМИ ИЗИСКВАНИЯ С ОГЛЕД ПРИЗНАВАНЕТО НА ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ В СФЕРАТА НА ИКТ 1. Техническите спецификации са приети от пазара и тяхното прилагане не затруднява оперативната съвместимост със съществуващи европейски или международни стандарти. Пазарното приемане може да се онагледи с примери от практиката за съвместимо прилагане от различни доставчици. 2. Техническите спецификации са разработени от организация с нестопанска цел, която е професионално сдружение, браншова или професионална асоциация или друга организация с членски състав, която в рамките на своята област на компетентност разработва стандарти в сферата на информационните и комуникационните технологии и не е европейски, национален или международен орган за стандартизация, в рамките на процеси, които отговарят на следните критерии: а) отвореност: техническите спецификации са разработени на основата на отворен процес на вземане на решения, достъпен за всички заинтересовани субекти на пазара или пазарите, обхванати от стандарта; б) консенсус: процесът на стандартизация се основава на сътрудничество и наличие на консенсус и не е облагодетелствал никое конкретно заинтересовано лице. Консенсус означава общо съгласие, характеризиращо се с липсата на трайно противопоставяне по съществени въпроси от страна на която и да било важна част от засегнатите интереси и с процес, който, наред с другото, цели да бъдат взети под внимание гледищата на всички засегнати страни и да се изгладят всички разногласия, произтичащи от приведените аргументи. Консенсусът не предполага единодушие. в) прозрачност: i) цялата информация относно техническите дискусии и вземането на решения е архивирана и идентифицирана; ii) информацията за (новите) дейности по стандартизация е широко оповестена с подходящи и достъпни средства; iii) потърсено е било участието на всички категории заинтересовани лица с оглед постигането на баланс; iv) коментарите на заинтересованите страни са били разгледани и са получили отговор. 3. Техническите спецификации са съобразени със следните изисквания: а) поддържане: за дълъг период от време са гарантирани текущото осъвременяване и коригиране на грешки в публикуваните спецификации; б) достъпност: спецификациите са общодостъпни с цел прилагането и използването им при разумни условия (включително срещу разумна такса или безплатно); в) правата върху интелектуална собственост, които са от съществено значение за прилагането на спецификациите, се преотстъпват под формата на лицензия на заявителите при приемливи и недискриминационни условия (условия на равнопоставеност) (т.нар. подход (F)RAND), които включват, по преценка на носителя на правата върху интелектуалната собственост, безплатно предоставяне на лицензия за основни права върху интелектуалната собственост; г) относимост: i) спецификациите са ефективни и релевантни; ii) спецификациите трябва да отговарят на пазарните нужди и на нормативните изисквания; д) неутралност и стабилност: i) при възможност спецификациите са по-скоро резултатно ориентирани, отколкото базирани върху концептуалните или дескриптивните характеристики; ii) спецификациите не водят до изкривяване на пазара и не ограничават възможностите за ползвателите да развиват на тяхна основа конкуренцията и иновациите; iii) спецификациите се основават на авангардни научни и технологични разработки; е) качество: i) качеството и степента на детайлизираност са достатъчна предпоставка за разработването на набор от конкурентни варианти на оперативно съвместими продукти и услуги; ii) стандартизираните интерфейси не са скрити или контролирани от никого, освен от организациите, които са приели техническите спецификации. ПРИЛОЖЕНИЕ III ЕВРОПЕЙСКИ ОРГАНИЗАЦИИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ (а) Европейска организация, представляваща МСП в дейностите по европейската стандартизация, която: i) е неправителствена и с нестопанска цел; ii) сред чиито уставни цели и дейности е заложено представляването на интересите на МСП в процеса на стандартизация на европейско равнище; iii) е упълномощена в поне две трети от държавите-членки от организации с нестопанска цел, представляващи МСП, да представлява интересите на МСП в процеса на стандартизация на европейско равнище. (б) Европейска организация, представляваща потребителите в дейностите по европейската стандартизация, която: i) е неправителствена, с нестопанска цел и независима от промишлени, търговски, предприемачески или други конфликтни интереси; ii) сред чиито уставни цели и дейности е заложено представляването на интересите на потребителите в процеса на стандартизация на европейско равнище; iii) е упълномощена от национални организации на потребителите с нестопанска цел в поне две трети от държавите-членки да представлява интересите на потребителите в процеса на стандартизация на европейско равнище. (в) Европейска организация, представляваща екологичните интереси в дейностите по европейската стандартизация, която: i) е неправителствена, с нестопанска цел и независима от промишлени, търговски, предприемачески или други конфликтни интереси; ii) сред чиито уставни цели и дейности е заложено представляването на екологичните интереси в процеса на стандартизация на европейско равнище; iii) е упълномощена от национални екологични организации с нестопанска цел в поне две трети от държавите-членки да представлява екологичните интереси в процеса на стандартизация на европейско равнище. (г) Европейска организация, представляваща социалните интереси в дейностите по европейската стандартизация, която: i) е неправителствена, с нестопанска цел и независима от промишлени, търговски, предприемачески или други конфликтни интереси; ii) сред чиито уставни цели и дейности е заложено представляването на социалните интереси в процеса на стандартизация на европейско равнище; iii) е упълномощена от национални социални организации с нестопанска цел в поне две трети от държавите-членки да представлява социалните интереси в процеса на стандартизация на европейско равнище. ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 1.1. Наименование на предложението/инициативата 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД 1.3. Естество на предложението/инициативата 1.4. Цел(и) 1.5. Обосновка на предложението/инициативата 1.6. Срок на действие и финансово въздействие 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване 2.2. Система за управление и контрол 2.3. Мерки за предотвратяване на измами и нередности 3. ОЧАКВАНО ФИНАНСОВО ОТРАЖЕНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО/ИНИЦИАТИВАТА 3.1. Засегната(и) функция(и) от многогодишната финансова рамка и разходен(ни) бюджетен(ни) ред(ове) 3.2. Очаквано отражение върху разходите 3.2.1. Обобщение на очакваното отражение върху разходите 3.2.2. Очаквано отражение върху бюджетните кредити за оперативни разходи 3.2.3. Очаквано отражение върху бюджетните кредити с административен характер 3.2.4. Съвместимост с настоящата многогодишна финансова рамка 3.2.5. Участие на трети страни във финансирането 3.3. Очаквано въздействие върху приходите ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА 1. РАМКА НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО 1.1. Наименование на предложението Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейската стандартизация и за изменение на директиви 89/686/ЕИО и 93/15/ЕИО на Съвета и на директиви 94/9/ЕО, 94/25/ЕО, 95/16/ЕО, 97/23/ЕО, 98/34/ЕО, 2004/22/ЕО, 2007/23/ЕО, 2009/105/ЕО и 2009/23/ЕО на Европейския парламент и на Съвета. 1.2. Съответна(и) област(и) на политиката в структурата на УД/БД[32] Дял 2 – Предприятия — Глава 02 03: Вътрешен пазар на стоки и отраслови политики 1.3. Естество на предложението Предложението се отнася до продължаване на съществуващо действие. Следва да се отбележи, че сумите, предвидени в настоящата законодателна финансова обосновка, не предпоставят предстоящото предложение на Комисията за многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. Бюджетните кредити, отпуснати за това действие, ще бъдат предложени от Комисията в рамките на годишната бюджетна процедура. По тази причина настоящата финансова обосновка обхваща период от само една година (2013 г.). 1.4. Цели 1.4.1. Многогодишна(и) стратегическа(и) цел(и) на Комисията, към която(които) е насочено(а) предложението 1a. Конкурентоспособност за растеж и заетост 1.4.2. Специфична(и) цел(и) и съответна(и) дейност(и) по УД/БД Конкретна цел № 1: Редовно преразглеждане на съществуващото законодателство в областта на вътрешния пазар и предлагане на ново законодателно или незаконодателно действие при необходимост. 1.4.3. Очакван(и) резултат(и) и въздействие В предложението е установена общата рамка за европейската стандартизация. То съдържа определен брой елементи без бюджетно въздействие (например сътрудничеството между европейските органи за стандартизация, националните органи за стандартизация и Комисията), както и правната основа за финансирането на част от дейностите по стандартизация, извършвани от европейските органи за стандартизация CEN, CENELEC и ETSI (наричани по-долу „ЕОС“), и правната основа за финансова подкрепа на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси. Финансирането на част от системата за европейска стандартизация чрез ЕОС е от жизненоважно значение за вътрешния пазар и следва да продължи. Независимо от това, системата следва да стане по-ефикасна. От една страна, се предприемат мерки за ускоряване на изготвянето на европейски стандарти, разработвани по искане на Комисията. Ще бъдат използвани финансови инструменти за насърчаване на ЕОС да търсят по‑активно консенсус по спорни теми и да преразгледат някои вътрешни процеси. От друга страна, настоящото предложение предвижда преориентиране към коренно по‑прост, по-бърз и по-стабилен механизъм за увеличаване на ефикасността на финансовата подкрепа, предоставяна от ЕС. Една значително опростена и по-малко бюрократична система от правила ще облекчи административната тежест за службите на Комисията и бенефициерите. Тази административна тежест не позволява на службите да използват ресурсите си за постигане на целите на политиките и за спазване на сроковете, като в същото време създава излишни бюрократични формалности за ЕОС. С настоящото предложение се реформира финансирането на ЕОС с включването на възможността за постепенното му преминаване към система, основана на резултатите, почиваща върху определянето на договорени показатели и цели (постижения и резултати) и върху опростяване на режима на еднократните суми, който да не е свързан по никакъв начин с каквито и да било проверки на действителните разходи по изпълнението. Финансовата подкрепа за европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси, следва също да продължи. Досега те са били финансирани по различни програми, като срокът на действие на повечето от тях изтича на 31 декември 2013 г. Поради това е целесъобразно тези схеми за подкрепа да се рационализират и да се прегрупират на същото правно основание. Критериите за получаване на тези безвъзмездни средства, условията за тяхното усвояване и видът на финансовите вноски са хармонизирани и адаптирани към специфичните нужди на съответната група от заинтересовани страни, така че, например, безвъзмездните средства за оперативни разходи да могат да бъдат отпускани само на една европейска организация от всяка сфера на икономически или обществен интерес. Предвиденият в член 113 от Финансовия регламент принцип за постепенно намаляване на безвъзмездните средства за оперативни разходи, които не са фиксирани помощи, не се прилага за ЕОС в съответствие с Решение № 1673/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за финансиране на европейската стандартизация. Това изключение следва да запази своето действие и в бъдеще. Освен това основната идея, която стои зад безвъзмездните средства за оперативни разходи, е, че те следва да осигуряват временна подкрепа за дадена организация, което да ѝ позволи да постигне финансова независимост в дългосрочен план. Това прогресивно намаляване обаче би противоречало на политиката на ЕС, според която позициите на МСП и на заинтересованите обществени групи трябва да се заздравят с цел гарантиране на все по‑широкото участие в системата за европейска стандартизация. Предвид вероятността повече европейски стандарти да бъдат разработвани в бъдеще, натовареността на организациите, представляващи МСП и заинтересованите обществени групи в рамките на системата за европейска стандартизация, ще се увеличи. Тези организации имат постоянна роля, която е от съществено значение за дейностите и политиките на ЕС поради контекста, в който действат, и поради техните уставни цели. От съществено значение за развитието на европейската стандартизация е да продължи да бъде подпомагано и поощрявано активното участие на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси. Тези организации преследват цел от общ европейски интерес и съставляват — по силата на конкретния мандат, възложен им от национални организации с нестопанска цел, или поради факта, че те са изключителни представители на интересите на МСП и на заинтересованите обществени групи — европейска мрежа, която представлява действащите в държавите‑членки органи с нестопанска цел и отстоява принципи и политики, съответстващи на целите на Договорите. Поради контекста, в който действат, и техните уставни цели европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси в европейската стандартизация, имат постоянна роля, която е от съществено значение за дейностите и политиките на Съюза. Освен това разработването на един стандарт отнема между 1 до 3 години, което изисква дългосрочна ангажираност с техническия процес. Текущото и активното участие в технически комитет или работна група изисква инвестирането на доста време, и то в течение на по-дълъг период. Ето защо е необходимо да се удължи срокът на действие на предвиденото изключение от принципа за постепенно намаляване на финансирането на избраните европейски организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси. 1.4.4. Показатели за резултатите и за отражението (1) Броят на европейските стандарти, приети от ЕОС по искане на Комисията; (2) Интервалът от време между приемането от страна на ЕОС на искането за изготвяне на европейски стандарт и официалното приемане на стандарта; (3) Реалният процент на участие на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси в процеса на европейска стандартизация; (4) Реалните промени в структурите и управлението на стандартизацията и тяхното въздействие върху броя на приетите стандарти, скоростта на създаването на стандарти и участието на европейските организации, представляващи МСП, потребителите и екологичните и социалните интереси в процеса на европейска стандартизация. 1.5. Обосновка на предложението 1.5.1. Изискване (изисквания), които трябва да бъдат спазени в краткосрочен или дългосрочен план Изискванията, на които трябва да отговори предложението, могат да бъдат обобщени, както следва: (1) Европейската стандартизация е важен и ефективен инструмент в подкрепа на европейската политика и законодателство. Тя играе и ще продължи да играе важна роля като фактор за развитието на единния пазар на стоки и услуги и за предотвратяване на възникването на пречки пред търговията в рамките на ЕС. По тази причина приемането на европейски стандарти от ЕОС следва да продължи и следва да бъде съфинансирано от ЕС. Освен това правната основа следва да обхване не само стандартите за продукти, но и стандартите за услуги. (2) Стандартизацията в рамките на ЕС има значителен принос за европейската икономика. Използването на стандарти е мощен инструмент, който е от стратегическо значение за предприятията с оглед повишаване на тяхната конкурентоспособност. Поради това е важно стандартите да не изостават от все по-бързите развойни цикли на продуктите и да се ускори процесът на създаване на европейските стандарти. (3) Стандартите ще засягат все повече и повече групи от европейското общество, включително всички видове предприятия и много граждани. Стандартът като такъв е резултат от консенсус, постигнат от участниците в неговото разработване. Наличието на достатъчно широк кръг от участници е от съществено значение за възприемането на даден стандарт както от предприятията, така и от потребителите. По тази причина предложението следва да гарантира максимална отвореност на системата за европейска стандартизация, като всички партньори се ангажират да изградят система, почиваща върху основните ценности на отвореност, прозрачност и научна обоснованост, посредством процес на непрекъснато подобряване на структурите и управлението на стандартизацията. (4) Необходимо е наличието на стандарти, които да гарантират оперативната съвместимост между услугите и приложенията в сферата на информационните и комуникационните технологии, така че Европа да може да се възползва изцяло от предимствата на ИКТ. Най-релевантните ИКТ стандарти, разработени от специализирани форуми и консорциуми, следва да играят по-значима роля в сфери, в които ЕОС не вземат активно участие, стандартите на ЕОС не са възприети в достатъчна степен от пазара или тези стандарти вече са морално остарели. Поради това тези стандарти следва да бъдат официално признати, така че да могат да се използват от органите на публичната власт за целите на обществени поръчки. 1.5.2. Добавена стойност от участието на ЕС Европейските стандарти играят много важна роля за функционирането на вътрешния пазар на промишлени продукти. Европейските стандарти заменят националните, често противоречащи, стандарти, които, като такива, могат да създават технически пречки на националния пазар. Европейските стандарти могат да бъдат разделени на две категории: а) европейски стандарти, разработени по искане на Комисията, въз основа на т.нар. „мандат“, по силата на който ЕОС се приканват да съставят технически спецификации с нормативен характер, които отговарят на определените в него изисквания. Тези стандарти могат да бъдат подразделени на две подкатегории: - хармонизирани европейски стандарти, които гарантират, че продуктите отговарят на съществените изисквания, установени в законодателството на ЕС. Спазването на конкретен „хармонизиран“ европейски стандарт гарантира необходимото ниво на безопасност на продуктите. Използването на хармонизирани стандарти обаче все пак е доброволно и производителят може да използва всяко друго техническо решение, от което да е видно, че неговият продукт отговаря на съществените изисквания. Процентът на хармонизирани европейски стандарти се е увеличил през последните две десетилетия от 3,55 на 20 % през 2009 г. - други европейски стандарти в подкрепа на европейските политики. б) останалите европейски стандарти, приети извън законодателната рамка на ЕС по инициатива на предприятия, национални органи за стандартизация или други заинтересовани страни, или по искане на Комисията. Европейските стандарти, и по-специално хармонизираните стандарти, са в основата на функционирането на вътрешния пазар на стоки. Разработването на стандарти обаче е трудоемка дейност, която отнема доста време и е извършвана от национални експерти. Поради това Решение № 1673/2006/ЕО съставлява правната основа за финансовата подкрепа за централните секретариати на европейските органи за стандартизация с цел подобряване качеството на хармонизираните стандарти и утвърждаване на европейската стандартизация в международен мащаб. Европейската комисия и ЕАСТ сключват рамкови споразумения за партньорство (РСП) с всяка ЕОС, по силата на които могат да бъдат отнасяни предложения за финансиране до Комисията. С РСП се установяват административните и финансовите правила за финансирането на дейностите по стандартизация и се определят общият контекст и условията, при които може да бъде предоставяна финансова подкрепа. Настоящото предложение заменя Решение № 1673/2006/ЕО. 1.5.3. Поуки от подобен опит в миналото Настоящото предложение отчита направените в контекста на Решение № 1673/2006/ЕО оценки, на които се позовава оценката на въздействието. 1.5.4. Съгласуваност и евентуално взаимодействие с други съответни инструменти Настоящото предложение е изцяло съгласувано с другите съответни инструменти, т.е. всички законодателни актове, посочени в приложение 4 на придружаващата оценка на въздействието. 1.6. Срок на действие и финансово въздействие Предложение с неограничена продължителност. 1.7. Предвиден(и) метод(и) на управление[33] Пряко централизирано управление от Комисията. 2. МЕРКИ ЗА УПРАВЛЕНИЕ 2.1. Правила за мониторинг и докладване Общите цели на сътрудничеството и административните и финансовите условия, свързани с безвъзмездните средства, отпускани на европейските органи за стандартизация и другите организации, посочени в предложението, ще бъдат определени в рамковите споразумения за партньорство, които ще бъдат подписани от Комисията и тези органи и организации, в съответствие с Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002. Тези споразумения