Правителството предложи реформа на законодателството относно свободния достъп до информация. Както беше отбелязано в Доклада относно върховенството на закона за 2020 г., задължението за предоставяне на информация е установено в Конституцията и е уредено подробно във федерален закон и в закони на федералните провинции, въпреки това в Австрия не съществува общо право за достъп до документи. Освен това на практика има ограничения за достъпа до информация поради задължението за опазване на тайната, установено в Конституцията, срок от шест месеца, през който публичните органи официално да отхвърлят исканията (след като са ги отхвърлили неофициално в рамките на 8 седмици), както и продължителни съдебни производства по делата, свързани с достъп до информация. През февруари 2021 г. правителството предложи закон за „свободата на информация“ като част от по-голям пакет относно прозрачността, с който ще се реформира системата и ще се предвиди на всички граждани да бъде предоставено конституционно право за получаване на информация. Предложението е публикувано за обществена консултация до април 2021 г. Макар че признават определени подобрения по отношение на гарантирането на достъпа до документи в по-кратки срокове, заинтересованите страни от медиите и гражданското общество изтъкват недостатъци в законопроекта, по-специално по отношение на липсата на независим надзорен орган и по отношение на аспекти, свързани с практическото прилагане на закона.

Австрия е предприела стъпки за подобряване на защитата на журналистите по време на демонстрации, но въпреки това онлайн заплахите и тормозът продължават да представляват предизвикателства за професията. В австрийското законодателство не се съдържа изрична разпоредба относно безопасността на журналистите. От октомври 2020 г. на платформата на Съвета на Европа за насърчаване на защитата на журналистиката и безопасността на журналистите е публикуван един нов сигнал, свързан с нападения срещу журналисти по време на протести. В мониторинга на медийния плурализъм за 2021 г. по показателя за журналистическата професия, стандартите и защитата е дадена оценка ниско ниво на риск. Въпреки това, както е докладвано в мониторинга на медийния плурализъм за 2021 г. и от националните заинтересовани страни, макар че общите стандарти за журналистическата професия продължават да са добри, безопасността на журналистите е все по-застрашена, по-специално от онлайн тормоз и сплашване. Заинтересованите страни изтъкнаха увеличаващото се използване на заплахи от правен характер срещу журналисти, a използването на съдебни спорове, за които се предполага, че са насочени към сплашване на журналисти, е определено като особен проблем за свободно практикуващите журналисти. Оплакванията във връзка с нападенията срещу журналисти по време на демонстрациите срещу мерките, свързани с пандемията от COVID-19, доведоха до създаването на специални полицейски сили за защита на журналистите по време на протести.

IV.Други институционални въпроси, свързани с принципите на взаимозависимост и взаимоограничаване

Австрия е федерална република с двукамарен парламент, състоящ се от Националния съвет (Nationalrat) и Федералния съвет (Bundesrat). Право на законодателна инициатива имат правителството, членовете на двете камари на парламента и гражданите посредством механизма за народна инициатива. Конституционният съд осъществява последващ контрол за конституционност на законите както в конкретни случаи, така и чрез теоретичен преглед на определен нормативен акт по искане на федералното правителство или на правителството на федерална провинция, или по искане на една трета от членовете на някоя от двете парламентарни камари. Няколко отделни омбудсмани допринасят за утвърждаването на основните права в различни области.

Предприемат се стъпки за увеличаване на участието на гражданите и на заинтересованите страни в изготвянето на политики. През декември 2020 г. Министерството на изкуствата, културата, държавните служби и спорта представи зелена книга за участието на обществеността в цифровата ера, която беше изготвена чрез процес с участието на експерти от различни сектори и от гражданското общество, и в която се определят всеобхватен подход и нови стандарти за приобщаващо участие на обществеността — както от страна на гражданите, така и на заинтересованите страни, в процесите на изготвяне на политики в контекста на цифровизацията. Това е първата фаза на проект, в рамките на който се предвижда създаването до 2023 г. на ново ръководство за участие на обществеността в цифровата ера, както и специален уебсайт. По отношение на консултацията със заинтересованите страни относно законодателните предложения в едно споразумение на всички политически партии в Националния съвет, прието на 26 март 2021 г., се предвижда, че всички законодателни инициативи, включително представените от членовете на парламента и Федералния съвет, са открити за обществена консултация, при условие че предложението се обсъди в парламента. Въпреки това все още предстои да бъде създадена обща правна уредба относно обществените консултации с определени срокове, преди предложението да бъде разгледано в парламента, което според заинтересованите страни означава, че на практика периодите за консултация може да бъдат по-кратки от препоръчителните. Заинтересованите страни също така подчертават настоящата липса на всеобхватно законодателство относно достъпа до информация (вж. раздел III) като пречка за прозрачността на законодателния процес.

Рамката за предприемане на мерки, свързани с пандемията от COVID-19, беше изменена няколко пъти, като ролята на парламента беше увеличена от есента на 2020 г. Мерките, свързани с пандемията от COVID-19, бяха взети на основата на специален „закон за мерките във връзка с COVID-19“, приет през март 2020 г. и впоследствие изменен няколко пъти, най-често чрез ускорена процедура. Този закон предоставя на министъра на здравеопазването правомощието да приема наредби във връзка с пандемията от COVID-19. През септември 2020 г. бяха приети изменения с цел да се засили парламентарният контрол върху наредбите, като те включваха изискване, съгласно което по-ограничителните наредби трябва да бъдат одобрени от главната комисия към Националния съвет, преди да влязат в сила, и трябва да бъдат с ограничен срок. Също така е въведено задължение за консултации с новосъздадената „комисия по пандемията от COVID-19“ (съставена от представители на министерствата, федералните провинции и експерти по общественото здравеопазване) по отношение на наредбите. Като цяло парламентът продължи да функционира съгласно обичайните процедури без специални мерки във връзка с пандемията от COVID-19, но често той действаше експедитивно, като членовете на парламента представяха законодателни предложения, за да се разреши да бъде пропусната процедурата за консултации.

Конституционният съд играе важна роля в системата за взаимозависимост и взаимоограничаване и при преразглеждането на мерките, свързани с пандемията от COVID-19. След няколко важни решения през юли 2020 г. Конституционният съд продължи да взема решения по отношение на мерките, свързани с пандемията от COVID-19, като обяви редица наредби на правителството за незаконни. По-специално Конституционният съд констатира в няколко случая, че обосновката за необходимостта от мерките не е била достатъчно добре документирана от отговорното министерство. В отговор на тази съдебна практика правителството добави писмена обосновка в самите наредби, включително по отношение на тяхната научна основа и правните основания. Конституционният съд също така изигра важна роля за защитата на правото на разследващите комисии към парламента да получават достъп до документи. През май 2021 г. съдът поиска федералният президент да наложи изпълнението на заповед по случай, при който отговорният министър не е предоставил съответната информация на разследващата комисия, въпреки че Конституционният съд го е задължил с решение да я сподели.

Омбудсманският съвет, който се подготвя за повторна акредитация, изигра важна роля в контекста на пандемията от COVID-19. Омбудсманският съвет, който функционира като национална институция по правата на човека (НИПЧ), последно получи акредитация от Световния алианс на националните институции по правата на човека (GANHRI) със статут B през 2011 г. Сега Съветът планира да кандидатства за повторна акредитация през есента на 2021 г. или пролетта на 2022 г. с цел да получи статут A с оглед на редицата разширения на неговия мандат след последната акредитация. Омбудсманският съвет взе активно участие в контекста на пандемията от COVID-19 и посвети допълнителна трета част от своя годишен доклад, публикуван на 12 май 2021 г., на въздействието на COVID-19 върху добрата администрация и правата на човека. В доклада се подчертава по-специално, че много от мерките, свързани с пандемията от COVID-19, са били взети с много кратко предизвестие, без предсказуемост и критерии, особено мерките, които ограничават основните права.

Правителството положи усилия да подобри допълнително диалога с организациите на гражданското обществото, по-специално като ги включи в изготвянето на мерките за подкрепа за гражданското общество във връзка с COVID-19. Правителството предприе редица стъпки за засилване на участието на гражданското общество, по-специално по отношение на фонда за подпомагане в размер на 700 милиона евро за организациите с нестопанска цел, създаден, за да се помогне на сектора да се справи с въздействието от пандемията от COVID-19. Фондът беше създаден след консултации със съответните организации, които смятат, че този процес може да послужи като пример за бъдещото сътрудничество между правителството и гражданското общество. Гражданското общество в Австрия вече отново се смята за „отворено“. Въпреки това заинтересованите страни отправиха критики по отношение на проектозакона за борба с тероризма, представен на парламента през май 2021 г., във връзка с евентуалното му въздействие ърху свободата на сдружаване. Организациите на гражданското общество също така продължават да смятат, че правилата относно статута на даренията като средства, освободени от данъчно облагане, са предизвикателство за определени представители на гражданското общество. Правителството се ангажира да създаде специална работна група, която да разгледа данъчната рамка за организациите с нестопанска цел, макар че този процес е в застой поради пандемията от COVID-19.

Приложение I: Списък с източници по азбучен ред*

* Списъкът на информацията, получена в контекста на консултацията във връзка с Доклада относно върховенството на закона за 2021 г., може да бъде намерен на адрес: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

„Прозрачност без граници“ (Transparency International) (2021 г.), Corruption Perceptions Index 2020 ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl#).

Der Standard (2020 г.), Public Sector solicited 58 million in „Krone“, "Österreich"/"Oe24", "Heute" (Öffentliche Hand warb 2020 um 58 Millionen in "Krone", "Österreich"/"Oe24", "Heute") (https://www.derstandard.de/story/2000125181965/oeffentliche-hand-inserierte-2020um-58-millionen-in-krone-oesterreichoe24-heute).

Der Standard (2021 г.), Judges’ Association President Matejka: Attacks on the Judiciary are often crossing boundaries (Richterpräsidentin Matejka- Angriffe of Justiz sehr often grenzüberschreitened) ( https://www.derstandard.at/story/2000126684223/richterpraesidentin-matejka-angriffe-auf-justiz-sehr-oft-grenzueberschreitend ).

Der Standard (2021 г.), Letter by the Federal Chancellor to the WKStA, ( https://images.derstandard.at/2021/02/21/Schreiben-des-Bundeskanzlers-als-PDF-Datei.pdf ).

Der Standard (2021 г.), Outrage in judiciary over attacks by the Chancellor on anti-corruption prosecutors (Empörung in der Justiz über Angriffe des Kanzlers auf Korruptionsankläger) ( https://www.derstandard.at/story/2000124214218/empoerung-in-der-justiz-ueber-angriffe-des-kanzlers-auf-korruptionsanklaeger ).

Dokustelle Austria (2021 г.), Contribution from Dokustelle Austria for the 2021 Rule of Law Report.

Forum Informationsfreiheit (2021 г.), Contribution from Forum Informationsfreiheit for the 2021 Rule of Law Report.

IGO (2020 г.), Statement ( https://buendnis-gemeinnuetzigkeit.at/wp-content/uploads/2020/08/PA-2020-07-02-final.pdf ).