BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 10.1.2007 
COM(2006) 850 окончателен  
2007/0002 (COD)   
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
относно  енергийните  статистики  
(представена  от Комисията ) 
 
BG 2   BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИ TЕ ОБЩНОСТИ  
ОБЯСНИТЕЛЕН  МЕМОРАНДУМ  
1) КОНТЕКСТ  НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО  
1.1. Основания  за и цели  на предложението  
Разработването  на политика  на Общността  и законодателство  в енергийния  сектор  
подчертава  необходимостта  от изчерпателни  и сравними  европейски  статистики  по 
редица  въпроси , свързани  с енергията . Директиви  с ясни  количествени  цели  и срокове  
относно  енергийния  сектор  в ЕС налагат  безусловно  необходимостта  от наблюдение  на 
енергийната  ситуация , за да се провери  дали  и доколко  са постигнати  такива  цели . 
Огромното  влияние  на преобразуването  и потреблението  на енергия  върху  околната  ни 
среда  ще продължи  да бъде  обект  на загриженост  в дългосрочен  план , което  придава  
значение  на потребността  от точни  енергийни  данни . Правилното  и точно  енергийно  
счетоводство  придоби  особено  значение  след  влизането  в сила  на Протокола  от Киото  
на 16 февруари  2005 г.: нашето  потребление  на енергия  представлява  80 % от общата  
емисия  на парникови  газове  в ЕС. 
Предложението  също  така взема  изцяло  предвид  сътрудничеството  на Комисията  с 
Международната  агенция  по енергетика  (МАЕ ) в областта  на енергийната  статистика : 
предложеното  събиране  на данни  включва  изцяло  онзи  дял, който  се извършва  
съвместно  с МАЕ  в контекста  на това сътрудничество . 
1.2. Общ  контекст  
На срещата  на върха  в Хамптън  Корт  държавните  глави  призоваха  за европейска  
енергийна  политика . В отговор  на това Комисията  подготвя  пакет  от мерки , подчертани  
в новата  Зелена  книга  относно  въпроси , свързани  с енергията . 
Наличието  на навременни  и надеждни  данни  за енергийната  ситуация  в ЕС е от 
първостепенно  значение  за постигането  на тази цел. Това  дава основание  за стабилна  
институционна  база за събирането  на енергийни  данни , което  понастоящем  се 
извършва  все още на принципа  на доброволни  споразумения . 
Предложението  в тази област  взема  също  под внимание  свеждането  до минимум  на 
тежестта  върху  предприятията : въпреки  че настоящият  регламент  не намалява  
съществуващата  тежест , той не добавя  нови  задължения  и не разширява  
съществуващия  обхват  на събиране  на енергийни  данни  в ЕС. Следователно  целта  на 
предложения  регламент  не е да промени  вече извършената  статистическа  работа , а да  
осигури  законова  рамка . 
 
BG 3   BG Тази  законова  рамка  е предложена  в момент , когато  държавите -членки  изпитват  все 
повече  трудности  при събирането  на данни  в тази област . Либерализацията  на 
енергийния  пазар  между  другото  доведе  до появата  на голям  брой  енергийни  
производители  и прекупвачи , което  значително  усложни  събирането  на данни . Това  
постави  натиск  върху  ресурсите , предназначени  за събиране  на енергийни  данни , 
особено  след  като енергийният  сектор  остана  една  от малкото  нерегламентирани  
статистически  области . 
Фактът , че тази либерализация  на пазара  поражда  също  въпроси  с търговска  
поверителност , прави  по-трудно  за служителите  на държавите -членки  изпълнението  на 
тяхната  статистическа  работа  на основата  на джентълменско  споразумение . 
През  последните  години  се забелязва  всеобщ  спад  в статистическото  качество  (пълнота , 
точност , актуалност ). Счита  се за подходящо  предприемането  на инициативи , които  
между  другото  да подчертаят  съществените  нужди  от надеждни  енергийни  данни , 
осигурявайки  регламентирано  потвърждение  на изискването  за такава  важна  работа  по 
събиране  на данни . 
Последните  значителни  увеличения  на цените  на енергията  повишиха  общественото  
съзнание  на европейските  граждани  и на създателите  на политиките  относно  
сложността  на енергийната  ни ситуация . Задълбочено  познаване  на тази енергийна  
ситуация  изисква  наличието  на точни , навременни  и пълни  енергийни  статистически  
данни . 
1.3. Действащи  разпоредби  в областта , за която  се отнася  предложението  
Препоръка  88/96/ЕОВС  на Комисията  относно  статистика  за въглища , изтекла  заедно  с 
Договора  за ЕОВС  на 23 юли 2002 г. 
Регламент  (ЕО) № 2964/95 на Съвета  от 20 декември  1995 г. относно  въвеждането  на 
регистриране  на вноса  и доставките  на суров  нефт  в Общността . Предложеният  
регламент  включва  тези данни  в обобщен  вид, а проблемите  с поверителността , които  
възпрепятстват  навременното  разпространение , са разрешени  чрез събирането  на данни , 
към което  се отнася  настоящото  предложение  за регламент . 
Трябва  да се отбележи , че макар  и настоящото  предложение  да не обхваща  цените  на 
енергията , за тях съществуват  няколко  законови  разпоредби . Те са изброени  тук за лесна  
справка : 
• Решение  1999/566/ ЕО на Комисията  от 26 юли 1999 г. за прилагане  на 
Решение  1999/280/ ЕО на Съвета  относно  процедура  на Общността  за 
информиране  и консултиране  за доставните  цени  на суровия  нефт  и 
потребителските  цени  на нефтопродуктите . Предложеният  регламент  не 
включва  данните , посочени  в решението . 
• Директива  90/377/ЕИО  на Съвета  от 29 юни 1990 г. относно  процедура  на 
Общността  за подобряване  на прозрачността  на цените  на газта  и 
електроенергията  за промишлени  крайни  потребители  
 
 
BG 4   BG 1.4. Съгласуваност  с другите  политики  и цели  на Съюза  
В обяснителната  част на настоящото  предложение  е направена  подробна  справка  с 
обширните  политики  на ЕС в областта  на енергийния  сектор . Протоколът  от Киото  
налага  високи  изисквания  за качество  на инвентарните  данни  за парникови  газове , за 
които  в голяма  степен  носи  отговорност  енергийното  потребление . Политиките  на ЕС за 
интелигентна  и възобновяема  енергия  изискват  подробно  количествено  наблюдение  за 
оценка  на напредъка  в постигането  на целите . Стратегията  на Общността  за устойчиво  
развитие  включва  също  важни  амбиции , по-специално  за разработването  на биогорива  и 
други  възобновяеми  горива , чиито  данни  също  са включени  в настоящия  регламент . 
2) КОНСУЛТАЦИЯ  СЪС  ЗАИНТЕРЕСОВАНИ  СТРАНИ  И ОЦЕНКА  НА 
ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
2.1. Консултация  със заинтересовани  страни  
Методи  за консултация , основни  целеви  сектори  и общ профил  на респондентите  
Предложението  в тази област  бе обсъдено  на среща  на работна  група  на 13-14 юни 2005 
г. в Люксембург  посредством  последваща  кореспонденция  с действащите  доставчици  на 
данни  на държавите -членки  и по време  на срещата  на 18-19 май 2006 г. на 
Статистическия  програмен  комитет . 
Резюме  на отговорите  и на това  как те са взети  под внимание  
Отбелязан  бе много  положителен  и подкрепящ  отговор . 
2.2. Събиране  и използване  на експертни  мнения  
Нямаше  нужда  от мнения  на външни  експерти . 
2.3. Оценка  на въздействието  
Изпълнението  на предложения  регламент  ще има ограничено  въздействие  върху  
държавите -членки , защото  описаното  събиране  на данни  досега  се извършва  изцяло  на 
доброволна  основа . 
Настоящото  предложение  е твърде  значимо  за съображения  от екологичен  характер  
поради  огромното  влияние  на използването  на енергията  върху  околната  среда . Точни  и 
навременни  данни  за енергийната  ситуация  в ЕС ще позволят  да се представи  ясна  и 
количествена  картина  на това въздействие  и на настоящите  тенденции . 
Икономическото  влияние  е ограничено . Въпреки  това, настоящото  предложение  може  
да допринесе  за представянето  на по-ясна  картина  на вноса  и износа  на енергия , както  и 
за производството  и потреблението  според  вида  гориво . 
 
BG 5   BG 3) ПРАВНИ  ЕЛЕМЕНТИ  НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО  
3.1. Резюме  на предложеното  действие  
Целта  на настоящото  предложение  за регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
е да установи  обща  рамка  за събирането  и изготвянето  на статистика  на Общността  за 
производството  на енергия , внос  и износ , преобразуване  и потребление . Тази  рамка  
прави  широката  употреба  на съществуващото  събиране  на данни  и също  на 
сътрудничеството  на международно  равнище  с други  заинтересовани  организации  
такава , че да гарантира  методологична  еднородност  и съпоставимост  на данните . 
Следователно  целта  е не да се отвори  нова  статистическа  област , а по-скоро  да се 
осигури  правно  основание , което  да бъде  от полза  за твърде  важното  усилие  за 
своевременно  предоставяне  на надеждни  данни  за енергийната  политика  на Общността . 
3.2. Правно  основание  
Член  285 от Договора  за създаване  на Европейската  Общност  предвижда  правното  
основание  за статистиката  в Общността . Съветът , действайки  в съответствие  с 
процедурата  на вземане  съвместно  решение , при необходимост  приема  мерки  за 
изготвянето  на статистика , за изпълнението  на дейностите  на Общността . Този  член  
определя  изискванията  относно  изготвянето  на статистика  на Общността  и изисква  
съответствие  със стандартите  на безпристрастност , надеждност , обективност , научна  
независимост , рентабилност  и статистическа  поверителност . 
3.3. Принцип  на субсидиарност  
След  като целите  на предложеното  действие , а именно  установяване  на обща  рамка  за 
изготвянето , предаването , оценката  и разпространяването  на съпоставими  енергийни  
статистически  данни  в Общността , не могат  да бъдат  постигнати  в достатъчна  степен  от 
държавите -членки  и следователно  могат  да бъдат  постигнати  в по-голяма  степен  на 
равнището  на Общността  на основата  на нормативен  акт на Общността , тъй като 
единствено  Комисията  може  да координира  необходимата  хармонизация  на 
статистическата  информация  на равнището  на Общността , докато  събирането  и 
изготвянето  на съпоставими  енергийни  статистически  данни  може  да се организира  от 
държавите -членки , Общността  може  да приеме  мерки  в съответствие  с принципа  на 
субсидиарност , установен  в член  5 от Договора . 
 
BG 6   BG 3.4. Принцип  на пропорционалност  
Предложението  е в съответствие  с принципа  на пропорционалност  поради  следната /ите 
причина /и. 
В съответствие  с принципа  на пропорционалност  настоящият  регламент  се ограничава  
до необходимия  минимум  за постигането  на тази цел и не излиза  извън  рамките  на 
необходимото  за това. Настоящият  регламент  не въвежда  законодателство  относно  
механизмите  за събиране  на данни  за всяка  държава -членка , a само  определя  
хармонизирана  структура  и срок  на предоставяне  на енергийните  данни . 
Държавите -членки  не се задължават  да внасят  каквито  и да било  промени  в техните  
административни  системи , свързани  с изготвянето  на енергийни  статистики . В 
настоящия  регламент  не се предлагат  нови  елементи  за събирането  на данни  извън  това, 
което  се извършва  досега  на доброволна  основа  на равнището  на ЕС. 
Счита  се, че за някои  държави -членки  законодателството  може  да включва  някакви  
доработки  или допълнения  към техните  съществуващи  системи  за енергийни  
статистики . Евростат  ще продължи  да работи  в тясно  сътрудничество  с компетентните  
национални  органи  и ще се стреми  да сведе  до минимум  всички  потенциални  
затруднения , породени  от изпълнението  на настоящия  регламент . 
3.5. Избор  на инструменти  
Предложени  инструменти : регламент . 
Други  средства  не са подходящи  поради  следната /ите причина /и. 
Вземайки  предвид  особените  характеристики  на всеки  вид законодателен  акт, описан  в 
член  249 от Договора  за ЕС, може  да се предположи , че регламентите  са най-
подходящите  средства  за изготвяне  на статистика  на Общността . 
Всъщност  е необходимо  пряко  и незабавно  изпълнение  на почти  всички  статистически  
изисквания  в държавите -членки . По принцип  те засягат  конкретно  определени  
статистически  единици  в държавите -членки , като целта  е ясно  определена  и незабавно  
приложима  и всички  елементи , обект  на изследване , са посочени  в акта заедно  с 
методология , срок  и периодичност . Като  такива  в общия  случай  те не зависят  от 
националните  мерки  за хармонизация . Националните  органи , засягани  от мерките , 
просто  следва  да ги приложат . 
4) БЮДЖЕТНИ  ПОСЛЕДИЦИ  
Предложението  няма  никакво  отражение  върху  бюджета  на Общността . 
5) ДОПЪЛНИТЕЛНА  ИНФОРМАЦИЯ  
5.1. Европейско  икономическо  пространство  
Предложеният  акт засяга  въпроси  на ЕИП  и следователно  включва  Европейското  
икономическо  пространство . 
 
BG 7   BG 2007/0002 (COD) 
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
относно  енергийните  статистики  
(Текст  от значение  за ЕИП ) 
ЕВРОПЕЙСКИЯТ  ПАРЛАМЕНТ  И СЪВЕТЪТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪЮЗ , 
като взеха  предвид  Договора  за създаване  на Европейската  общност , и по-специално  
член  285, параграф  1 от него , 
като взеха  предвид  предложението  на Комисията1, 
в съответствие  с процедурата , предвидена  в член  251 от Договора2, 
като имат  предвид , че: 
(1) Общността  трябва  да разполага  с точни  и навременни  данни  относно  
количествата  енергия , нейните  форми , източници , производство , преобразуване  
и потребление  с цел да наблюдава  влиянието  и последствията  от своята  
енергийна  политика .  
(2) Наличието  на точна  и актуална  информация  за енергията  е от основно  значение , 
за да може  да се прави  оценка  на влиянието  на енергийното  потребление  върху  
околната  среда , в частност  по отношение  на емисията  на парникови  газове ; тази 
информация  се изисква  в съответствие  с Решение  280/2004/E О на Европейския  
парламент  и на Съвета  от 11 февруари  2004 г. относно  механизма  за мониторинг  
на емисиите  на парникови  газове  в Общността  и прилагане  на Протокола  от 
Киото3. 
(3) Директива  2001/77/E О на Европейския  парламент  и на Съвета  от 27 септември  
2001 г. относно  насърчаване  на производството  и потреблението  на 
електроенергия  от възобновяеми  енергийни  източници  на вътрешния  
електроенергиен  пазар4 и Директива  2004/8/E О на Европейския  парламент  и на 
Съвета  от 11 февруари  2004 г. относно  насърчаване  на комбинираното  
производство  на енергия , основаващо  се на търсенето  на полезна  топлоенергия  
във вътрешния  енергиен  пазар  и за изменение  на Директива  92/42/ЕИО5 
изискват  от държавите -членки  да предоставят  количествени  енергийни  данни . За 
                                                 
1 O В C , , стр.  
2 O В C , , стр.  
3 O В L 049, 19.2.2004 г., стр.1. 
4 O В L 283, 27.10.2001 г., стр. 33. 
5 O В L 167, 22. 6.1992 г., стр. 17. Директива , последно  изменена  с Директива  2004/08/EO на 
Европейския  парламент  и на Съвета  (ОВ L 052, 21.2.2004 г., стр. 50). 
 
BG 8   BG проследяване  на развитието  по отношение  на тези цели  се изискват  
изчерпателни  и актуални  енергийни  данни . 
(4) Две зелени  книги  на Комисията  - COM(2005) 265 от 22 юни 2005 г. за 
енергийната  ефективност  или да направим  повече  с по-малко  и COM(2006) 105 
от 8 март  2006 г. за Европейска  стратегия  за устойчива , конкурентна  и сигурна  
енергетика  – определят  енергийните  политики  на ЕС, за които  се изисква  
наличието  на общностни  енергийни  статистики  (между  другото , с цел 
създаването  на Европейска  обсерватория  за доставки ). 
(5) Либерализирането  на енергийния  пазар  прави  все по-трудно  получаването  на 
достоверни  и навременни  енергийни  данни  при отсъствието  на правна  основа  
относно  предоставянето  на такива  данни . 
(6) Изключително  важно  е статистическата  система , свързана  с енергията  да може  
да се приспособява  гъвкаво  към ситуация , от която  се очаква  в бъдеще  да се 
променя . 
(7) Изработването  на статистика  на Общността  се ръководи  от правилата , изложени  
в Регламент  (EО) № 322/97 на Съвета  от 17 февруари  1997 г. относно  
статистиката  на Общността6. 
(8) Като  се има предвид , че целите  на настоящия  регламент , а именно  
установяването  на обща  рамка  за производство , предаване , оценка  и 
разпространение  на сравними  статистически  данни  в Общността  не могат  да 
бъдат  реализирани  в достатъчна  степен  от държавите -членки  и следователно  
могат  да бъдат  по-добре  постигнати  на равнище  на Общността , Общността  може  
да приеме  мерки , в съответствие  с принципа  на субсидиарност , както  е посочено  
в член  5 от Договора . В съответствие  с принципа  на пропорционалност , изложен  
в посочения  член , настоящият  регламент  се ограничава  само  до необходимото  за 
постигането  на тези цели . 
(9) В съставянето  и разпространението  на статистика  на Общността  съгласно  
настоящия  регламент , националните  и общностните  статистически  органи  ще 
вземат  предвид  принципите , залегнали  в Правилника  на европейската  
статистика , приет  от Статистическия  програмен  комитет  на 24 февруари  2005 г. 
и приложен  към препоръката  на Комисията  относно  независимостта , 
почтеността  и отговорността  на националните  и общностните  статистически  
органи7. 
(10) Мерките , необходими  за прилагане  на настоящия  регламент , следва  да бъдат  
приети  в съответствие  с Решение  1999/468/ ЕО на Съвета  от 28 юни 1999 г. 
относно  установяване  на условията  и реда  за упражняване  на изпълнителните  
правомощия , предоставени  на Комисията8. 
                                                 
6 O В L 052, 22.2.1997 г., стp. 1. 
7 COM(2005) 217. 
8 O В L 184, 17.7.1999 г., стр. 45. Решение , последно  изменено  с Решение  № 2006/512/E О oт 17 юли 
2006 г., OВ L 200 от 22.7.2006 г., стр.11. 
 
BG 9   BG (11) По-специално , мерките  от общ характер , които  целят  изменението  на 
несъществени  елементи  от регламента , следва  да бъдат  приети  в съответствие  с 
регулативната  процедура  с контрол . Други  мерки  от общ характер , които  се 
отнасят  до прилагането  на основни  елементи  от регламента , следва  да бъдат  
приети  в съответствие  с регулативната  процедура . 
(12) Необходимо  е да се предвиди , че Комисията  трябва  да е в състояние  да освободи  
или разреши  дерогации  на държавите -членки  по отношение  на събирането  на 
онези  енергийни  данни , които  биха  довели  до прекалено  натоварване  на 
респондентите . 
(13) Мерките , предвидени  в настоящия  регламент  са в съответствие  със становището  
на Статистическия  програмен  комитет  (СПК ), създаден  с Решение  89/382/ЕИО  
на Съвета  от 19 юни 1989 година9. 
ПРИЕХА  НАСТОЯЩИЯ  РЕГЛАМЕНТ : 
Член  1 
 Предмет  и обхват  
1. Настоящият  регламент  установява  обща  рамка  за производството , предаването , 
оценяването  и разпространяването  на сравними  статистически  данни  в 
Общността . 
2. Настоящият  регламент  се прилага  по отношение  на статистическите  данни  в 
областта  на енергийните  продукти  и техните  агрегирани  показатели  в 
Общността . 
Член  2  
Определения  
За целите  на настоящия  регламент  се прилагат  следните  определения : 
(a) „Статистика  на Общността “ е статистика  на Общността , съгласно  
определението  в първо  тире  на член  2 от Регламент  (ЕО) № 322/97; 
(б) „Производство  на статистика “ е производство  на статистика , съгласно  
определението  във второ  тире  на член  2 от Регламент  (ЕО) № 322/97; 
(в) „Орган  на Общността “ е орган  на Общността , съгласно  определението  в 
четвърто  тире  на член  2 от Регламент  (ЕО) № 322/97; 
(г) „енергийни  продукти “ са горивата , топлоенергията , възобновяемата  
енергия , електроенергията , или всяка  друга  физическа  форма  на енергия ; 
                                                 
9 O В L 181, 28.6.1989 г., стр. 47. 
 
BG 10   BG (д) „агрегирани  показатели “ са данните , агрегирани  на национално  равнище  
относно  обработката  или използването  на енергийни  продукти , а именно  
производството , търговията , запасите , преобразуването , потреблението  и 
структурните  характеристики  на енергийната  система , като например  
инсталирани  мощности  за производство  на електроенергия  или капацитет  
за производство  на нефтени  продукти , 
(е) „качество  на данните “ означава  следните  аспекти  на статистическо  
качество  : приложимост , точност , своевременност  и навременност , 
достъпност  и яснота , сравнимост , съгласуваност  и изчерпателност ,  
Член  3 
Източници  на данни  
1. При прилагане  на принципите  за намалено  натоварване  на респондентите  и за 
административно  опростяване , държавите -членки  събират  данни  за 
енергийните  продукти  и техните  агрегирани  показатели  в Общността  от 
следните  източници : 
(а) специфични  статистически  проучвания , провеждани  сред  
производителите  на първична  и преобразувана  енергия , сред  
разпределителите  и превозвачите , както  и сред  вносителите  и 
износителите  на енергийни  продукти , 
(б) други  статистически  проучвания , провеждани  сред  потребителите  на 
енергия  в секторите  на производството , транспорта , както  и в други  
сектори , включително  домакинствата . 
(в) други  процедури  за статистическа  оценка  или други  източници , 
включително  административни  източници . 
2. Държавите -членки  определят  подробните  правила  за предоставяне  на 
необходимите  данни  от предприятия  и други  източници  на националните  
статистически  данни , посочени  в член  4.  
3. Списъкът  с източници  на данни  може  да бъде  променен  в съответствие  с 
процедурата , посочена  в член  9, параграф  2. 
Член  4 
Агрегирани  показатели , енергийни  продукти  и приложима  честота  на предоставяне  
на националните  статистически  данни  
1. Националните  статистически  данни , които  ще се събират , са изброени  в 
приложенията . Те се изпращат  при следната  периодичност  
(а) годишна , за енергийните  статистики , посочени  в приложение  Б. 
(б) месечна , за енергийните  статистики , посочени  в приложение  В. 
 
BG 11   BG (в) краткосрочна  месечна , за енергийните  статистики , посочени  в 
приложение  Г. 
2. Поясненията  или определенията , отнасящи  се до използваните  технически  
термини , са дадени  в отделните  приложения , както  и в приложение  А 
(„Пояснение  на терминологията “). 
3. Националните  статистически  данни  и приложимите  пояснения  или 
определения  могат  да бъдат  променени  в съответствие  с процедурата , посочена  
в член  9, параграф  2. 
Член  5 
Предоставяне  
1. Държавите -членки  предоставят  на Комисията  (Евростат ) националните  
статистически  данни , посочени  в член  4. 
2. Условията  и редът  за тяхното  предоставяне , включително  определените  
срокове , както  и съответните  дерогации  и освобождавания  са посочени  в 
приложенията . 
3. Условията  и редът  за предоставяне  на националните  статистически  данни  
могат  да бъдат  променени  в съответствие  с процедурата , посочена  в член  9, 
параграф  2. 
4. При обосновано  искане  от страна  на държава -членка , Комисията  може  да 
разреши  допълнителни  освобождавания  или дерогации  в съответствие  с 
процедурата , посочена  в член  9, параграф  3, по отношение  на онези  части  от 
националните  статистически  данни , чието  събиране  би довело  до прекалено  
натоварване  на респондентите  
Член  6 
Критерии  за качество  и отчети  
1. Държавите -членки  гарантират  качеството  на предоставените  данни . 
2. Трябва  да се направи  всичко  възможно  за гарантиране  съгласуваността  между  
енергийните  данни , представени  в съответствие  с приложение  Б и данните , 
представени  в съответствие  с Решение  № 2005/166/E О на Комисията  от 10 
февруари  2005 г. за определяне  правилата  за прилагане  на Решение  
№ 280/2004/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  механизма  за 
мониторинг  на емисиите  на парникови  газове  в Общността  и прилагане  на 
Протокола  от Киото10. 
3. Методологични  спецификации , предназначени  да гарантират  качеството  на 
предоставените  данни  могат  да бъдат  разработени  и по-късно  актуализирани  в 
съответствие  с процедурата , посочена  в член  9, параграф  3.  
                                                 
10 OВ L 055, 1.3.2005 г., стp. 0057. 
 
BG 12   BG 4. В срок  от 6 месеца  от получаването  на искане  от страна  на Комисията  
(Евростат ) и за да й позволят  да оцени  качеството  на предоставените  данни , 
държавите -членки  предоставят  на Комисията  (Евростат ) доклад , съдържащ  
всички  важни  сведения  във връзка  с прилагането  на настоящия  регламент . 
Член  7 
График  и периодичност  
Държавите -членки  събират  всички  данни , посочени  в настоящия  регламент  от самото  
начало  на календарната  година , която  следва  приемането  на настоящия  регламент  и ги 
предоставят  от тази дата нататък  с периодичността , определена  в съответствие  с член  4, 
параграф  1. 
Член  8 
Мерки  за прилагане  
1. Следните  мерки , необходими  за прилагането  на настоящия  регламент  се 
предвиждат  в съответствие  с процедурата , посочена  в член  9, параграф  2: 
а) промени  в списъка  с източници  на данни  (член  3, параграф  3); 
б) промени  в националните  статистически  данни  и в приложимите  
пояснения  или дефиниции  (член  4, параграф  3); 
в) промени  по отношение  на условията  и реда  за предоставяне  (член  5, 
параграф  3). 
2. Следните  мерки , необходими  за прилагането  на настоящия  регламент  се 
предвиждат  в съответствие  с процедурата , посочена  в член  9, параграф  3: 
а) предоставяне  на допълнителни  освобождавания  или дерогации  (член  5, 
параграф  4). 
б) Разработване  и актуализиране  на методологичните  спецификации  (член  6, 
параграф  3); 
3. Необходимо  е да се обърне  внимание  на принципа , съгласно  който  ползата  от 
актуализирането  трябва  да надвишава  вложените  за това актуализиране  
средства , както  и на принципа , съгласно  който  допълнителните  разходи  и 
тежест  остават  в разумни  граници . 
 
BG 13   BG Член  9 
Комитет  
1. Комисията  се подпомага  от Статистическия  програмен  комитет . 
2. Когато  се прави  позоваване  на настоящия  параграф , се прилага  регулативната  
процедура  с контрол , предвидена  в член  5а от Решение  1999/468/E О. 
3. Когато  се прави  позоваване  на настоящия  параграф , се прилага  регулативната  
процедура , предвидена  в членове  5 и 7 на Решение  1999/468/ ЕО, като се имат  
предвид  разпоредбите  на член  8 от него . 
 
Срокът , предвиден  в член  5, параграф  6 на Решение  1999/468/ ЕО, е три месеца . 
4. Комитетът  приема  свой  процедурен  правилник . 
Член  10 
Влизане  в сила  
Настоящият  регламент  влиза  в сила  на двадесетия  ден от датата  на публикуването  му в 
Официален  вестник  на Европейския  съюз . 
Настоящият  регламент  е задължителен  в своята  цялост  и се прилага  пряко  във всички  
държави -членки . 
Съставено  в Брюксел  на [...] година . 
За Европейския  парламент : За Съвета : 
Председател  Председател  
[…] […] 
 
BG 14   BG ПРИЛОЖЕНИЕ  А – ПОЯСНЕНИЕ  НА ТЕРМИНОЛОГИЯТА  
Настоящото  приложение  предоставя  обяснения  или определения  на термините , 
използвани  в другите  приложения . 
1. ГЕОГРАФСКО  ПОКРИТИЕ  
Само  за статистически  цели  се прилагат  следните  географски  определения . 
• Австралия  не включва  отвъдморските  територии . 
• Дания  не включва  нито  островите  Ферое , нито  Гренландия . 
• Франция  включва  Монако , но не включва  френските  отвъдморски  територии  
Гваделупа , Мартиника , Гвиана , Реюнион , Сен Пиер  и Микелон , Нова  Каледония , 
Френска  Полинезия , Валис  и Футуна  и Майоте . 
• Италия  включва  Сан Марино  и Ватикана . 
• Япония  включва  Окинава . 
• Нидерландия  изключва  Суринам  и нидерландските  Антилски  острови . 
• Португалия  включва  Азорските  острови  и Мадейра . 
• Испания  включва  Канарските  острови . 
• Швейцария  не включва  Лихтенщайн . 
• Съединените  щати  включват  50-те щата , окръг  Колумбия , американските  
Вирджински  острови , Пуерто  Рико  и Гуам . 
2. АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Производителите  са класифицирани  според  предназначението  на производството : 
– Производител , за когото  производството  е основна  дейност : предприятия , както  
частни , така и обществени , чиято  основна  дейност  е производството  на 
електроенергия  и/или топлоенергия , предназначени /а за продажба  на трети  страни . 
– Производители  за собствени  нужди : предприятия , както  частни , така и обществени , 
които  произвеждат  електроенергия  и/или топлоенергия , изцяло  или частично  
предназначени /а за техните  собствени  нужди  и за които  това е дейност , която  
поддържа  основната  им дейност . 
Забележка : Комисията  може  да внесе  допълнителни  уточнения  в терминологията  като 
добави  съответните  справки  от NACE чрез комитологичната  процедура , след  
влизането  в сила  на преработена  версия  на класификацията  NACE. 
 
BG 15   BG 2.1. Снабдяване  и сектор  преобразуване  
Производство /Местно  производство  
Количества  добити  или произведени  горива , изчислени  след  всяка  операция  за 
премахване  на инертните  материали . Производството  включва  количествата , 
потребени  от производителя  по време  на производствения  процес  (напр . за отопление  
или работа  на съоръженията  и спомагателното  оборудване ), както  и количествата , 
доставени  на други  производители  на енергия  за преработка  или други  цели . 
Местно  производство  е производството  на базата  на суровини , добити  в съответната  
държава . 
Внос /Износ  
За географските  определения , вижте  раздел  „Географско  покритие “. 
Освен  ако не е предвидено  друго , „внос “ се отнася  до началния  произход  (страната , в 
която  е бил произведен  енергийният  продукт ) за потребление  в страната , а „износ “ - 
до страната , която  е краен  потребител  на произведения  енергиен  продукт . 
За внесени  или изнесени  се считат  количествата , преминали  през политическите  
граници  на страната , независимо  дали  е имало  освобождаване  от митница  или не. 
В случай  че не може  да се посочи  страна  на произход  или предназначение , отчитането  
може  да бъде  направена  в раздел  „Други “. 
Разлики  в статистическите  данни  могат  да възникнат  само  в случай , че се разполага  с 
общото  количество  внос  и износ  въз основа  на горе споменатото , докато  географската  
разбивка  е направена  на базата  на друго  изследване , източник  или идея . В такъв  
случай , разликите  се вписват  в раздел  „Други “. 
Международни  морски  бункери  
Количества  горива , доставени  на кораби , плаващи  под всякакъв  флаг  и заети  в 
международното  корабоплаване . Международното  корабоплаване  може  да се 
осъществява  по море , по вътрешни  езера  и водни  пътища , както  и в крайбрежни  води . 
Изключва  се: 
- потреблението  от кораби , заети  във вътрешното  корабоплаване . Разделението  на 
вътрешно  и международно  корабоплаване  трябва  да се прави  на базата  на пристанище  
на тръгване  и пристанище  на пристигане , а не в зависимост  от флага  или националната  
принадлежност  на кораба . 
- потреблението  от риболовни  съдове  
- потреблението  от въоръжените  сили  
Промени  в запасите  
Разликата , констатирана  между  началното  ниво  на запаси  и крайното  ниво  на запаси  
по отношение  на запасите , съхранявани  на националната  територия .  
Брутно  потребление  (изчислено ) 
Стойност , изчислявана  по следния  начин : 
Местно  производство  + доставки  от други  източници  + внос  – износ  – международни  
морски  бункери  + промени  в запасите  
 
BG 16   BG Брутно  потребление  (наблюдавано ) 
Това  е количеството , действително  констатираното  в проучванията , проведени  в 
секторите  на крайно  потребление . 
Разлики  в статистическите  данни  
Стойност , изчислявана  по следния  начин : 
Изчислено  брутно  потребление  – наблюдавано  брутно  потребление  
Включва  промените  в запасите  при крайните  потребители , когато  тези промени  не 
могат  да бъдат  включени  в раздел  „Промени  в запасите “. 
В случай  на големи  разлики , трябва  да се посочат  причините . 
Електроцентрали , за които  производството  на енергия  е основна  дейност  
Количества  гориво , използвани  за производството  на електроенергия . 
Горивата , използвани  от централи , които  съдържат  поне  една  производствена  единица  
за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия  трябва  да бъдат  отчетени  в 
раздел  Централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , за които  
комбинираното  производство  на електро - и топлоенергия  е основна  дейност . 
Централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , за които  
комбинираното  производство  на електро - и топлоенергия  е основна  дейност  
Количества  гориво , използвани  за производството  на електро - и топлоенергия . 
Топлоцентрали , за които  производството  на топлоенергия  е основна  дейност  
Количества  гориво , използвани  за производството  на топлоенергия . 
Електроцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
Количества  гориво , използвани  за производството  на електроенергия . 
Горивата , използвани  от централи , които  съдържат  поне  една  производствена  единица  
за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия  трябва  да бъдат  отчетени  в 
раздел  Централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , които  
произвеждат  за собствени  нужди . 
Централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , които  
произвеждат  за собствени  нужди  
Количествата  гориво , съответстващи  на количеството  произведена  електроенергия  и 
продадена  топлоенергия . 
Топлоцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
Количествата  гориво , съответстващи  на количеството  продадена  топлоенергия . 
Брикетни  фабрики : 
 
BG 17   BG Количествата , използвани  за производството  на горива . 
Количествата , използвани  за отопление  или работа  на съоръженията  не се отчитат  тук, 
а се отчитат  като потребление  в енергийния  сектор . 
Коксови  пещи : 
Количества , използвани  в коксовите  пещи . 
Количествата , използвани  за отопление  и работа  на съоръженията  не се отчитат  тук, а 
като потребление  в енергийния  сектор . 
Предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  от торф : 
Количествата  лигнитни  или кафяви  въглища , използвани  за производството  на 
брикети  от кафяви  въглища  или количествата  торф , използвани  за производството  на 
брикети  от торф  . 
Количествата , използвани  за отопление  и работа  на съоръженията  не се отчитат  тук, а 
като потребление  в енергийния  сектор . 
Газови  заводи  
Количествата , използвани  за производството  на газ в газовите  заводи  и в заводите  за 
газификация  на въглища . 
Количествата , използвани  като гориво  за отопление  и работа  на съоръженията  не се 
включват  тук, а се отчитат  като потребление  в енергийния  сектор . 
Доменни  пещи  
Количествата  коксуващи  се въглища  и/или битуминозни  въглища  (най-често  
съответстващи  на метода  с инжектиране  на въглищен  прах ), както  и кокс  от коксови  
пещи , преработени  в доменни  пещи . 
Количествата , използвани  като гориво  за отопление  и работа  на доменните  пещи  
(например  газ от доменни  пещи ) не се включват  тук, а се отчитат  като потребление  в 
енергийния  сектор . 
Втечняване  на въглища  
Количества  гориво , използвани  за производството  на синтетичен  петрол . 
Нефтопреработвателни  заводи : 
Количествата , използвани  за производството  на петролни  продукти . 
Количествата , използвани  като гориво  за отопление  и работа  на съоръженията  не се 
отчитат  тук, а като потребление  в енергийния  сектор . 
Невключени  другаде  – Преобразуване  
 
BG 18   BG Количествата , използвани  за дейности , свързани  с преобразуване , и които  не са 
включени  никъде  другаде . В случай  на използване  на този раздел , в доклада  следва  да 
се обясни  какво  точно  включва . 
 
2.2. Енергиен  сектор  и крайно  потребление  
Общо  за енергийния  сектор  
Количествата , използвани  от енергийната  промишленост  за подпомагане  на добива  
(въгледобив , производство  на нефт  и газ) или за дейности , свързани  с преобразуване . 
Изключва  количествата  горива , преобразувани  в друга  форма  на енергия  (които  трябва  
да бъдат  отчетени  в сектор  Преобразуване ) или използвани  за поддръжка  
експлоатацията  на нефтопроводи , газопроводи  и пулпопроводи  (които  трябва  да бъдат  
отчетени  в сектор  Транспорт ). 
Включва  производството  на химически  материали  за ядрен  разпад  и синтез , както  и 
продуктите  от тези процеси . 
Електроцентрали , централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия  
и топлоцентрали  
Количествата , потребявани  като енергия  в електроцентралите , централите  за 
комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия  и топлоцентралите . 
Каменовъглени  мини  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  за добива  и обогатяването  на 
въглища  във въгледобивната  промишленост . 
Въглищата , изгаряни  в електроцентрали , разположени  в непосредствена  близост  до 
каменовъглената  мина , се отчитат  в сектор  Преобразуване . 
Брикетни  фабрики  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  в брикетните  фабрики . 
Коксови  пещи  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  във фабриките  за кокс . 
Предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  от торф  : 
Количествата , използвани  като енергиен  източник  в предприятията  за производство  на 
брикети  от кафяви  въглища  /брикети  от торф . 
Газови  заводи  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  в газовите  заводи  и в заводите  за 
 
BG 19   BG газификация  на въглища . 
Доменни  пещи  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  в доменните  пещи . 
Втечняване  на въглища  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  в заводите  за втечняване  на 
въглища . 
Нефтопреработвателни  заводи  
Количествата , използвани  като енергиен  източник  в нефтопреработвателните  заводи . 
Добив  на нефт  и газ 
Количествата , използвани  като гориво  при добива  на нефт  и газ и в предприятията  за 
преработка  на природен  газ. 
Изключва  загубите  по тръбопроводите  (които  трябва  да се отчетат  като Загуби  от 
разпределение ) и количествата  енергия , използвани  за експлоатацията  на 
тръбопроводите  (които  трябва  да се отчетат  в сектор  Транспорт ). 
Общо  крайно  потребление   
Изчислява  се по следния  начин : 
= общата  сума , използвана  за неенергийна  употреба  + крайното  потребление  на 
енергия  (промишленост  + транспорт  + други  сектори ) 
Изключва  количествата , доставени  за преобразуване , потреблението  на промишлените  
отрасли , произвеждащи  енергия , както  и загубите  от разпределение . 
Неенергийна  употреба  
Енергийни  продукти , използвани  като суровини  в различните  сектори  т.е. които  не се 
използват  като гориво  и не се преобразуват  в друго  гориво .  
 
2.3. Спецификация  на крайната  употреба  на енергията  
Крайно  потребление  на енергия  
Това  е общото  потребление  на енергия  в промишлеността , транспорта  и другите  
сектори . 
Сектор  промишленост  
Тук се обхващат  количествата  гориво , потребявани  от промишлените  предприятия  за 
дейности , съпътстващи  основната  им дейност . 
При топлоцентрали , произвеждащи  само  топлоенергия  или централи  за комбинирано  
 
BG 20   BG производство  на електро - и топлоенергия , се вземат  предвид  само  количествата  
горива , използвани  за производството  на топлинна  енергия , предназначена  за 
собствените  нужди  на централата . Количествата  горива , използвани  за производството  
на топлинна  енергия  за продажба  и за производството  на електроенергия , се отчитат  в 
съответния  раздел  на Сектор  преобразуване .  
Черна  металургия  
 Химическа  и нефтохимическа  промишленост  
Цветни  метали  
Цветна  металургия  
Нерудни  минерали  
Стъкларска , керамична  и циментова  промишленост , както  и други  производства  на 
строителни  материали . 
Транспортно  оборудване  
Промишлени  отрасли , свързани  с оборудването , използвано  за транспортни  цели . 
Машиностроене  
Производство  на метални  изделия , на машини  и на оборудване , различно  от 
транспортното  оборудване . 
 Миннодобивна  промишленост  
Изключва  промишлените  отрасли , произвеждащи  енергия . 
Храна , напитки  и тютюн  
Целулоза , хартия  и печат  
Включва  производството  на носители  за запис . 
Дървообработване  и изделия  от дърво  (различни  от целулоза  и хартия ) 
Строителство  
Текстил  и кожа  
Невключени  другаде  – Промишленост  
Потреблението  в секторите , невключени  по-горе. 
Сектор  транспорт  
Енергията , потребена  за всички  видове  транспортни  дейности , независимо  от 
икономическия  сектор , в който  се провежда  дейността . 
Сектор  транспорт  – железопътен  транспорт  
Цялото  потребление  в железопътния  превоз , включително  това в промишлената  
железопътна  инфраструктура . 
Сектор  транспорт  - вътрешно  корабоплаване  
Количествата , доставени  на плавателни  съдове , които  не са заети  в международното  
корабоплаване , независимо  под какъв  флаг  плават  (виж раздел  „Международни  
морски  бункери “). Разделението  на вътрешно  и международно  корабоплаване  трябва  
да се прави  на базата  на пристанище  на тръгване  и пристанище  на пристигане , а не в 
 
BG 21   BG зависимост  от флага  или националната  принадлежност  на кораба . 
Сектор  транспорт  – пътен  транспорт  
Количествата , използвани  от пътните  превозни  средства . 
Включва  горивото , използвано  от селскостопански  транспортни  средства  по шосетата  
и смазочните  масла , използвани  за пътните  превозни  средства . 
Изключва  енергията , използвана  в стационарните  двигатели  (виж раздел  „Други  
сектори “), от тракторите  извън  пътната  мрежа  (виж раздел  „Селско  стопанство “), за 
военна  цели  в пътните  транспортни  средства  (виж раздел  „Други  сектори  – 
невключени  никъде  другаде “), както  и асфалтът , използван  за пътна  настилка  и 
енергията , потребявана  от двигатели  на строителни  площадки  (виж раздел  
„Промишлен  подсектор  строителство “). 
Сектор  транспорт  – тръбопроводен  транспорт  
Количествата , използвани  като енергия  за поддръжката  и експлоатацията  на 
тръбопроводи , пренасящи  газове , течности , шлам  и други  подобни . 
Включва  енергията , изразходвана  от помпените  станции  и тази за поддръжка  на 
тръбопровода . 
Изключва  енергията , потребена  за разпределението  по тръбопровода  на природен  или 
синтетичен  газ, топла  вода  или пара  от доставчика  до крайния  потребител  (която  
трябва  да бъде  отчетена  в сектор  Енергия ), енергията , изразходвана  за крайното  
подаване  на вода  към домакинства , промишлени , търговски  или други  потребители  
(която  трябва  да бъде  включена  в сектор  Търговия  и обществени  услуги ), както  и 
загубите , възникнали  при транспортирането  от доставчика  до крайните  потребители  
(които  трябва  да се отчетат  като Загуби  от разпределение . 
Сектор  транспорт  – международни  полети  
Количествата  авиационно  гориво , доставени  на летателните  апарати  за международни  
полети . Разделението  на вътрешни  и международни  полети  трябва  да се прави  на 
базата  на място  на излитане  и място  на кацане , а не в зависимост  от националната  
принадлежност  на авиокомпанията . 
Изключва  горивата , изразходвани  от авиационните  компании  за пътните  им превозни  
средства  (които  трябва  да се отчитат  в „Сектор  транспорт  – невключени  никъде  
другаде “) и употребата  на авиационни  горива  за военни  цели  (която  трябва  да се 
отчете  в раздел  „Други  сектори  – невключени  никъде  другаде “). 
Сектор  транспорт  - вътрешни  полети   
Количествата  авиационно  гориво , доставени  на летателните  апарати  за вътрешни  
полети  – търговски , частни , селскостопански  и т.н. 
Включва  горивото , изразходвано  за цели , различни  от летенето , например  изпитването  
на двигатели  на стенд . Разделението  на вътрешни  и международни  полети  трябва  да се 
прави  на базата  на място  на излитане  и място  на кацане , а не в зависимост  от 
националната  принадлежност  на авиокомпанията . 
Изключва  горивата , изразходвани  от авиационните  компании  за пътните  им превозни  
средства  (които  трябва  да се отчетат  в „Сектор  транспорт  – невключени  никъде  
другаде “) и употребата  на авиационни  горива  за военни  цели  (която  трябва  да се 
отчете  в раздел  „Други  сектори  – невключени  никъде  другаде “). 
 
BG 22   BG Сектор  Транспорт  – невключени  никъде  другаде  
Количествата , използвани  за транспортна  дейност  и които  не са включени  никъде  
другаде .  
Включва  горивата , използвани  от авиационните  компании  за пътните  им превозни  
средства , както  и горивата , използвани  в пристанищата  от съоръженията , 
разтоварващи  кораби  и различните  видове  товароподемни  кранове . 
Следва  да бъде  обяснено  кои точно  елементи  са включени  в този раздел . 
Други  сектори  
Сектори , които  не са изрично  споменати  или не попадат  в секторите  енергия , 
промишленост  и транспорт . 
Други  сектори  - Търговия  и обществени  услуги  
Горивата , изразходвани  от предприятията  и службите  в държавния  и частния  сектор .  
Други  сектори  – Жилищен  сектор  
Отчитат  се горивата , изразходвани  от всички  домакинства , включително  
„домакинствата  с наети  на работа  лица “. 
Други  сектори  – Земеделие /Лесовъдство  
Горивата , изразходвани  от потребители , класифицирани  в сектор  „Земеделие , лов и 
лесовъдство “. 
Други  сектори  - Риболов  
Горивата , доставени  за вътрешен , крайбрежен  и дълбоководен  риболов . В раздел  
„Риболов “ се включват  горивата , доставени  на кораби , плаващи  под всякакъв  флаг  и 
които  зареждат  гориво  в страната  (включително  за международен  риболов ), както  и 
енергията , използвана  в рибната  промишленост . 
Други  сектори  – невключени  никъде  другаде   
Това  са дейностите , които  не са включени  никъде  другаде . Тази  категория  включва  
използването  на гориво  за военни  цели , както  за нестационарна , така и за стационарна  
употреба  (например  кораби , летателни  апарати , пътни  превозни  средства  и енергия , 
използвана  в жилищните  райони ), независимо  от това дали  доставеното  гориво  е 
предназначено  за военните  в тази страна  или в друга  страна . В случай  на използване  
на този раздел , в доклада  следва  да се обясни  какво  точно  се включва  в нея. 
 
 
BG 23   BG 3. ДРУГИ  ТЕРМИНИ  
Значенията  на следните  съкращения  са както  следва : 
- TML: Тетраметилолово  
- TEL: Тетраетилолово  
- SBP: Специална  точка  на кипене  
- LPG: Втечнен  нефтен  газ 
- NGL: Газокондензати  
- LNG: втечнен  природен  газ 
- CNG: сгъстен  природен  газ 
 
BG 24   BG ПРИЛОЖЕНИЕ  Б – ГОДИШНИ  ЕНЕРГИЙНИ  СТАТИСТИКИ  
Настоящото  приложение  описва  обхвата , частите , отчетния  период , честотата , 
сроковете  и условията  за предаване  на събираните  годишно  енергийни  статистики . 
В приложение  А се обясняват  термините , за които  в настоящото  приложение  не се дава 
специално  обяснение  . 
1. ИЗКОПАЕМИ  ТВЪРДИ  ГОРИВА  И СИНТЕТИЧНИ  ГАЗОВЕ  
1.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Ако не е предвидено  друго , събирането  на данни  касае  всички  долу  изброени  
енергийни  продукти : 
 Енергиен  
продукт  Определение  
1 Антрацит  Висококачествени  въглища , използвани  за промишлени  и битови  
нужди . Характеризират  се с ниско  съдържание  на летливи  
вещества  (по-малко  от 10 %) и високо  съдържание  на въглерод  
(около  90 % свързан  въглерод ). Горната  им топлина  на изгаряне  е 
по-голяма  от 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), изчислена  върху  
безпепелно  влажно  вещество . 
2 Коксуващи  се 
въглища  Битуминозни  въглища , чието  качество  позволява  производството  
на кокс , годен  за използване  в доменни  пещи . Горната  им топлина  
на изгаряне  е по-голяма  от 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), изчислена  
върху  безпепелно  влажно  вещество . 
3 Други  
битуминозни  
въглища  
енергетични  
въглища  за 
производство  
на 
топлоенергия  Въглища , използвани  за производството  на пара , които  включват  
всички  битуминозни  въглища , които  не попадат  в категорията  на 
коксуващите  се въглища  или антрацита . Характеризират  се с по-
високо  съдържание  на летливи  вещества , отколкото  антрацита  
(повече  от 10 %) и с по-ниско  съдържание  на въглерод  (по-малко  
от 90 % свързан  въглерод ). Горната  им топлина  на изгаряне  е по-
голяма  от 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), изчислена  върху  безпепелно  
влажно  вещество . Ако битуминозните  въглища  се използват  в 
коксови  пещи , те се отчитат  като коксуващи  се въглища . 
4 Суббитумино
зни въглища  Суббитуминозните  въглища  са неспичащи  се (неагломериращи  се) 
въглища , чиято  горна  топлина  на изгаряне  е между  17 435 kJ/kg (4 
165 kcal/kg) и 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) и чието  съдържание  на 
летливи  вещества  превишава  31 %, изчислено  върху  сухо  
вещество , без минерални  съставки . 
5 Лигнитни /каф
яви въглища  Неспичащи  се (неагломериращи  се) въглища , чиято  горна  топлина  
на изгаряне  е по-малка  от 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) и чието  
съдържание  на летливи  вещества  превишава  31 %, изчислено  
върху  сухо  вещество , без минерални  съставки . 
 
BG 25   BG Битуминозните  шисти  и битуминозният  пясък , произведени  и 
изгорени  директно , се отчитат  в тази категория . Битуминозните  
шисти  и битуминозният  пясък , използвани  като суровина  в друг  
процес  на преобразуване , също  се отчитат  в тази категория . 
Включва  се и частта  битуминозни  шисти  и битуминозен  пясък , 
потребени  в процеса  на преработка . Шистовото  масло  и другите  
продукти , получени  вследствие  втечняване , се отчитат  в годишния  
въпросник  относно  нефта . 
6 Торф  Горимо , меко , поресто  или сбито  изкопаемо  седиментно  
отложение  от растителен  произход  с високо  съдържание  на вода  
(до 90 % в необработено  състояние ), което  се реже  лесно  и е 
светло  до тъмно  кафяво  на цвят . Торфът , използван  за 
неенергийни  цели , не се включва . 
7 Брикети  Пресовано  гориво , произведено  от ситнеж  от каменни  въглища  с 
добавка  на свързващо  вещество . По тази причина  количеството  
произведените  брикети  може  леко  да надвишава  количеството  
въглища , действително  изразходвани  в процеса  на преработка . 
8 Кокс  от 
коксови  пещи  Твърдият  продукт , получен  вследствие  коксуване  на въглища  (най-
вече на коксуващи  се въглища ) при висока  температура ; 
характеризира  се с ниско  съдържание  на влага  и на летливи  
вещества . Коксът  от коксови  пещи  се използва  предимно  в черната  
металургия  като енергиен  източник  и реактив . Коксовите  отсевки  
и леярският  кокс  се включват  в тази категория . 
Полукоксът  (твърд  продукт , получен  вследствие  на коксуване  на 
въглища  при ниска  температура ) също  се включва  в тази 
категория . Полукоксът  се използва  като гориво  за отопление  или 
от самата  фабрика  за преработка . В този раздел  се включват  също  
така коксът , коксовите  отсевки  и полукоксът , произведени  от 
лигнитни /кафяви  въглища . 
9 Газов  кокс  Вторичен  продукт  на каменните  въглища , използван  за 
производството  на битов  газ в газовите  заводи . Газовият  кокс  се 
използва  за отопление . 
10 Каменновъгл
ен катран  Продукт  от сухата  дестилация  на битуминозни  въглища . 
Каменновъгленият  катран  е течният  вторичен  продукт  от 
дестилацията  на въглища  за производството  на кокс  в коксови  
пещи  или се произвежда  от кафяви  въглища  („нискотемпературен  
катран “). Каменовъгленият  катран  може  да се дестилира  на свой  
ред в различни  органични  продукти  (напр . бензен , толуол , 
нафтален ), които  по принцип  се отчитат  като суровини  за 
нефтохимическата  промишленост . 
11 Брикети  от 
кафяви  Брикетите  от кафяви  въглища  са пресовано  гориво , произведено  от 
лигнитни /кафяви  въглища  посредством  брикетиране  под високо  
 
BG 26   BG въглища  налягане  без добавяне  на свързващо  вещество . В тази категория  се 
включват  торфените  брикети , изсушените  лигнитни  ситнеж  и 
прах . 
12 Газ от газови  
заводи  В тази категория  се включват  всички  видове  газове , произведени  в 
държавни  или частни  предприятия , чиято  основна  дейност  е 
производството , транспортирането  и разпределението  на газ. В нея 
се включва  също  така газът , произведен  чрез коксуване  
(включително  газът , произведен  в коксови  пещи  и прехвърлен  в 
категорията  на газа от газови  заводи ), чрез пълна  газификация , с 
или без обогатяване  с нефтопродукти  (втечнен  нефтен  газ, 
отпадъчен  мазут  и др.) и чрез риформинг  и просто  смесване  на 
газове  и/или въздух , който  се отчита  в графата  „От други  
източници “. В сектор  преобразуване  трябва  да фигурират  
количествата  газ от газови  заводи , прехвърлени  в категорията  на 
смесения  природен  газ, който  ще бъде  разпределен  и консумиран  
посредством  мрежата  за подаване  на природен  газ. 
Производството  на други  въглищни  газове  (напр . коксов  газ, газ от 
доменни  пещи  и газ от кислородни  конвертори ) се отчита  в 
колоните  за тези газове , а не като производство  на газ от газови  
заводи . Въглищните  газове , прехвърлени  в газовите  заводи  се 
отчитат  (в собствената  им колона ) в сектор  преобразуване  в 
графата  газови  заводи . Общото  количество  газ от газови  заводи , 
резултат  от прехвърляне  на други  въглищни  газове  трябва  да се 
даде  в графата  производство  на раздела  газ от газови  заводи . 
13 Коксов  газ Получен  като страничен  продукт  при получаването  на кокс  от 
коксови  пещи  за производството  на желязо  и стомана .  
14 Газ от 
доменни  
пещи  Получава  се при изгарянето  на кокс  в доменните  пещи  на черната  
металургия . Добива  се и се използва  като гориво  отчасти  в 
предприятието  и отчасти  в други  процеси  на производството  на 
стомана  или в електроцентрали , които  разполагат  с необходимото  
оборудване  за изгарянето  му. Количеството  гориво  се отчита  на 
базата  на горната  топлина  на изгаряне . 
15 Газ от 
кислородни  
конвертори  Страничен  продукт  от производството  на стомана  в кислородни  
конвертори , усвояван  при излизане  от конвертора . Този  газ е 
известен  още под името  конверторен  газ.  
16 Каменни  
въглища  „Каменни  въглища “ се наричат  въглищата , чиято  горна  топлина  на 
изгаряне  е по-голяма  от 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), изчислена  
върху  безпепелно  влажно  вещество  и чийто  среден  коефициент  на 
отражение  на витринита  се равнява  поне  на 0,6. Каменните  
въглища  включват  всички  енергийни  продукти , изброени  в точки  
от 1 до 3 (антрацит , коксуващи  се въглища  и други  битуминозни  
въглища ). 
 
 
BG 27   BG 1.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , за всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  
параграф , се отчитат  следните  агрегирани  показатели  . 
В приложение  А се обясняват  термините , за които  не се дава специфично  обяснение  в 
настоящото  приложение . 
1.2.1. Снабдяване  и сектор  преобразуване  
1. Производство  
1.1 От което : подземен  добив  
Отнася  се само  за антрацита , коксуващите  се въглища , други  битуминозни  
въглища , суббитуминозни  въглища  и лигнитни /кафяви  въглища . 
1.2 От което : открит  добив   
Отнася  се само  за антрацита , коксуващите  се въглища , други  битуминозни  
въглища , суббитуминозни  въглища  и лигнитни /кафяви  въглища . 
2 Снабдяване  от други  източници  
Състои  се от два компонента : 
- регенерирани  шлам , междинни  продукти  и други  нискосортни  въглищни  
продукти , които  не могат  да бъдат  класифицирани  по типа  въглища , от който  
произхождат . Тук се включват  въглищата , оползотворени  от насипищата  и други  
депа  за отпадъци . 
- снабдяването  с гориво , чието  производство  се отчита  в енергийните  баланси  на 
други  горива , но чиято  консумацията  ще фигурира  в енергийния  баланс  на 
въглищата .  
2.1 От което : от нефтопродукти   
Не се отнася  за антрацита , коксуващите  се въглища , другите  битуминозни  
въглища , суббитуминозните  въглища , лигнитните /кафявите  въглища  и торфа . 
Например : добавянето  на нефтен  кокс  към коксуващи  се въглища  за коксовите  
пещи  
2.2 От което : от природен  газ 
Не се отнася  за антрацита , коксуващите  се въглища , другите  битуминозни  
въглища , суббитуминозните  въглища , лигнитните /кафяви  въглища  и торфа . 
Например : добавянето  на природен  газ към газта  от газови  заводи  за директно  
крайно  потребление . 
2.3 От което : от възобновяеми  енергийни  източници  
Не се отнася  за антрацита , коксуващите  се въглища , другите  битуминозни  
въглища , суббитуминозните  въглища , лигнитните /кафявите  въглища  и торфа . 
 
BG 28   BG Например : промишлените  отпадъци , използвани  като свързващо  вещество  в 
производството  на брикети . 
3 Внос  
4 Износ  
5 Международни  морски  бункери  
6 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
7 Брутно  потребление  
8 Разлики  в статистическите  данни  
9 Общо  за сектор  преобразуване  
Количествата  гориво , използвани  за първичното  или вторичното  преобразуване  
на енергия  (например : въглища  в електроенергия , коксов  газ в електроенергия ) 
или за трансформация  във вторични  енергийни  продукти  (например : коксуващи  
се въглища  в кокс ). 
9.1 От което : електроцентрали , за които  производството  на енергия  е основна  
дейност  
9.2 От което : централи  за комбинирано  производство  на електрическа  и топлинна  
енергия , за които  производството  на енергия  е основна  дейност  
9.3 От което : топлоцентрали , за които  производството  на енергия  е основна  дейност  
9.4 От което : електроцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
9.5 От което : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , 
които  произвеждат  за собствени  нужди  
9.6 От което : топлоцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
9.7 От което : брикетни  фабрики  
9.8 От което : коксови  пещи  
9.9 От което : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф   
9.10 От което : газови  заводи  
9.11 От което : доменни  пещи  
Количествата  коксуващи  се въглища  и/или битуминозни  въглища  (съответстващи  
на метода  с инжектиране  на въглищен  прах ), както  и кокс  от коксови  пещи , 
преработени  в доменни  пещи . Количествата , използвани  като гориво  за 
отопление  и работа  на доменните  пещи  (например  газ от доменни  пещи ) не се 
 
BG 29   BG включват  в сектор  преобразуване , а се отчитат  като потребление  в енергийния  
сектор . 
9.12 От което : втечняване  на въглища  
Маслата  от битуминозни  шисти  и другите  продукти , получени  при втечняването  
се отчитат  в глава  4 на настоящото  приложение . 
9.13 От което : за смесения  природен  газ 
Количествата  въглищни  газове , смесени  с природен  газ. 
9.14 От което : невключени  никъде  другаде  – преобразуване  
1.2.2. Енергиен  сектор  
1 Общо  за енергийния  сектор  
1.1 От който : електроцентрали , централи  за комбинирано  производство  на електро - 
и топлоенергия  и топлоцентрали  
1.2 От който : каменовъглени  мини  
1.3 От който : брикетни  фабрики  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф   
1.6 От който : газови  заводи  
1.7 От който : доменни  пещи  
1.8 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.9 От който : втечняване  на въглища  
1.10 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Загуби  от разпределение  
Загубите , възникнали  при транспортирането  или разпределението , както  и при 
горенето  на синтетични  газове . 
3 Общо  крайно  потребление  
4 Обща  неенергийна  употреба  
4.1 От която : сектори  промишленост , преобразуване  и енергия  
Неенергийната  употреба  във всички  промишлени , трансформационни  и 
енергийни  подсектори , например  използването  на въглища  за производството  на 
метанол  или амоняк .  
4.1.1 Точка  4.1, от която : в нефтохимичния  сектор  
Неенергийната  употреба , например  въглищата , използвани  като изходна  
 
BG 30   BG суровина  за производството  на торове  и на други  нефтохимични  продукти . 
4.2 От която : сектор  транспорт   
Неенергийната  употреба  във всички  транспортни  подсектори . 
4.3 От която : други  сектори   
Неенергийната  употреба  в сектор  търговия  и обществени  услуги , в жилищния  
сектор , в сектор  земеделие  и в сектор  „Невключени  никъде  другаде “. 
 
1.2.3. Спецификация  на крайната  употреба  на енергията  
1 Крайно  потребление  на енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : железопътен  транспорт  
3.2 От който : вътрешно  корабоплаване  
3.3 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори  
 
BG 31   BG 4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  – други  
 
1.2.4. Внос  и износ  
Внос  по страна  производител  и износ  по страна  на предназначение . 
Не се отнася  за торфа , газовия  кокс , газа от газови  заводи , коксовия  газ, газа от 
доменни  пещи , нито  за газа от кислородни  конвертори . 
1.2.5. Входящи  количества  за производителите  на електроенергия  и топлоенергия  за 
собствени  нужди  
Входящите  количества  за производителите  на електроенергия  и топлоенергия  за 
собствени  нужди  следва  да бъдат  отчетени  поотделно  за централите , произвеждащи  
само  електроенергия , за централите  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия  и за централите , произвеждащи  само  топлоенергия . 
Тези  входящи  количества  за производителите  за собствени  нужди , се отчитат  
поотделно  за всяка  от основните  дейности , изброени  в таблицата  по-долу : 
1 Общо  за енергийния  сектор  
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : брикетни  фабрики  
1.3 От който : коксови  пещи  
1.4 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : доменни  пещи  
1.7 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.8 От който : втечняване  на въглища  
1.9 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
 
BG 32   BG 2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : железопътен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори : 
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  
 
 
BG 33   BG 1.3. КАЛОРИЧНОСТ  
Следва  да се посочи  както  горната , така и долната  топлина  на изгаряне  на енергийните  
продукти , посочени  в параграф  1.1 за основните  агрегирани  показатели , изброени  по-
долу . 
Не се отнася  за газа от газови  заводи , коксовия  газ, газа от доменни  пещи  и газа от 
кислородни  конвертори . 
1 Производство  
2 Внос  
3 Износ  
4 Използване  в коксови  пещи   
5 Използване  в доменни  пещи  
6 Използване  в електроцентрали , централи  за комбинирано  производство  на 
електро - и топлоенергия  и топлоцентрали , за които  производството  на енергия  е 
основна  дейност  
7 Използване  в промишлеността  
8 Друга  употреба  
 
1.4. ПРОИЗВОДСТВО  И ЗАПАСИ  В КАМЕНОВЪГЛЕНИТЕ  МИНИ  
Отнася  се само  за каменните  въглища  и за лигнитните /кафявите  въглища . 
Трябва  да се отчетат  следните  количества : 
1 Подземен  добив  
2 Открит  добив  
3 Снабдяване  от други  източници  
4 Запаси  в края  на периода  
4.1 От които : запаси  в мините  
 
 
BG 34   BG 1.5. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
1 Количества  
енергия  103 тона  
Изключение : при газовете  (газ от газови  заводи , коксов  газ, газ 
от доменни  пещи , газ от кислородни  конвертори ), се измерва  
директно  енергосъдържанието  и мерната  единица  е съответно  TJ 
(на базата  на горната  топлина  на изгаряне ). 
2 Калоричност  MJ/ тон 
 
1.6. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат . 
2. ПРИРОДЕН  ГАЗ 
2.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Това  събиране  на данни  се прилага  за природния  газ, който  включва  газовете , най-вече 
метан , които  се появяват  в подземни  находища , било  то под формата  на течност  или на 
газ. 
То включва  както  „неасоциирания  газ“ от находища , където  се добиват  въглеводороди  
само  в газообразна  форма , така и „асоциирания  газ“, произведен  заедно  със суровия  
нефт , а така също  и метана , добиван  от каменовъглените  мини  (газ гризу ) или от 
въглищните  пластове  (каменовъглен  газ). 
Не включва  нито  газовете , получени  чрез анаеробно  разлагане  на биомаса  (напр . 
градски  или канализационен  газ), нито  газа от газови  заводи . 
 
BG 35   BG 2.2. СПИСЪК  ОТ АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  трябва  да се отчетат  за 
всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф . 
2.2.1. Снабдяване  и сектор  преобразуване  
Декларират  се количества , изразени  както  в обемни , така и в енергийни  единици , 
включително  горната  и долната  топлина  на изгаряне  за следните  агрегирани  
показатели : 
1. Местно  производство  
Общото  количество  сух газ за продажба , произведен  в рамките  на националните  
граници , включително  офшорното  производство . Производството  се изчислява  
след  пречистване  и извличане  на газокондензатите  и на сярата . 
Изключват  се загубите , възникнали  при добива  и количествата , които  са 
инжектирани  отново , изхвърлени  в атмосферата  или изгорени . 
Включват  се количествата , използвани  за нуждите  на газовата  промишленост , за 
извличането  на газ, в тръбопроводните  системи  и в предприятията  за 
преработка .  
1.1 От което : асоцииран  газ 
Природен  газ, произведен  заедно  със суровия  нефт . 
1.2 От което : неасоцииран  газ 
Природен  газ от месторождения , където  се добиват  въглеводороди  само  в 
газообразна  форма . 
1.3 От което : газ гризу  
Метан , добиван  от каменовъглени  мини  или от въглищните  пластове , 
канализиран  до повърхността  и използван  в каменовъглените  мини  или 
пренасян  по тръбопроводи  до потребителите . 
2 Снабдяване  от други  източници  
Горива , смесени  с природен  газ и консумирани  като смеси . 
2.1 От които : нефтопродукти  
Втечнен  нефтен  газ, използван  за подобряване  качеството  на горивото , 
например  на топлосъдържанието  му 
2.2 От които : въглища  
Синтетичен  газ, предназначен  за смесване  с природен  газ 
 
BG 36   BG 2.3 От които : възобновяеми  енергийни  източници  
Биогаз , предназначен  за смесване  с природен  газ 
3 Внос  
4 Износ  
5 Международни  морски  бункери  
6 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + 
“. 
7 Общо  потребление  
8 Разлики  в статистическите  данни  
Изискването  да се декларира  калоричността  тук не важи . 
9 Извлечим  газ: начални  и крайни  запаси  
Количествата  газ, които  могат  да бъдат  доставени  по време  на всеки  цикъл  на 
подаване  на входа -подаване  от изхода . Касае  се за природен  газ, който  може  да 
бъде  добит  и който  се складира  в специални  съоръжения  за складиране  
(изчерпани  газови  и/или нефтени  находища , водоносни  пластове , солни  
каверни , смесени  каверни  и други ), както  и в съоръжения  за складиране  на 
втечнен  природен  газ. Буферният  газ, постоянно  наличен  в резервоарите  (газова  
възглавница ), не се включва . 
Изискването  да се декларира  калоричността  тук не важи . 
10. Газ, изпуснат  в атмосферата   
Обемите  газ, изпуснати  в атмосферата  на производствената  площадка  или в 
предприятията  за преработка  на газ. 
Изискването  да се декларира  калоричността  тук не важи . 
11. Изгорен  газ 
Обемите  газ, изгорени  с газов  факел  на производствената  площадка  или в 
предприятията  за преработка  на газ. 
Изискването  да се декларира  калоричността  тук не важи . 
12. Общо  за сектор  преобразуване   
Количествата  гориво , използвани  за първично  или вторично  преобразуване  на 
енергия  (например : природен  газ в електроенергия ) или за преобразуване  във 
 
BG 37   BG вторични  енергийни  продукти  (например : природен  газ в метанол ). 
12.1 От който : електроцентрали , за които  производството  на енергия  е основна  
дейност  
12.2 От който : електроцентрали , които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди  
12.3 От който : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , 
за които  производството  на енергия  е основна  дейност  
12.4 От който : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , 
които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди  
12.5 От който : топлоцентрали , за които  производството  на енергия  е основна  
дейност  
12.6 От който : топлоцентрали , които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди  
12.7 От който : газови  заводи  
12.8 От който : коксови  пещи  
12.9 От който : доменни  пещи  
12.10 От който : втечняване  на газове  
Количествата  природен  газ, използвани  като изходна  суровина  за процеса  на 
втечняване , например  количествата  гориво , които  влизат  в процеса  на 
производство  на метанол , за да бъдат  трансформирани  в метанол . 
12.11 От който : Невключени  другаде  – преобразуване  
 
2.2.2. Енергиен  сектор  
1 Общо  за енергийния  сектор  
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : доставки  за нефтопреработвателни  заводи  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : доменни  пещи  
1.6 От който : газови  заводи  
1.7 От който : електроцентрали , централи  за комбинирано  производство  на електро - 
и топлоенергия  и топлоцентрали  
1.8 От който : втечняване  (втечнен  природен  газ) или газификация  
 
BG 38   BG 1.9 От който : втечняване  на газове   
1.10 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Загуби  от разпределение  
Загубите , дължащи  се на транспортирането  и разпределението , както  и загубите  
в тръбопроводите . 
 
2.2.3. Спецификация  на крайната  употреба  на енергията  
Потреблението  на природен  газ трябва  да се отчете  поотделно  за енергийната  употреба  
и, където  е приложимо , за неенргийната  употреба , за следните  агрегирани  показатели : 
1 Общо  крайно  потребление  
Крайното  потребление  на енергия  и неергийната  употреба  се отчитат  поотделно  
в този раздел . 
2. Сектор  транспорт  
2.1 От който : шосеен  транспорт  
Включва  както  сгъстен  природен  газ, така и биогаз . 
2.1.1 От който : количеството  биогаз , използвано  в шосейния  транспорт  
2.2 От който : тръбопроводен  транспорт  
2.3 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
3 Сектор  промишленост  
3.1 От който : черна  металургия  
3.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
3.3 От който : цветна  металургия  
3.4 От който : нерудни  минерали  
3.5 От който : транспортно  оборудване  
3.6 От който : машиностроене  
3.7 От който : миннодобивна  промишленост  
3.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
3.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
3.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
 
BG 39   BG 3.11 От който : строителство  
3.12 От който : текстил  и кожа  
3.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  – други  
 
2.2.4. Внос  и износ  
Обявяват  се както  общото  количество  природен  газ, така и частта  на втечнения  
природен  газ, в зависимост  от страната  на произход  при внос  и в зависимост  от 
страната  на предназначение  при износ . 
2.2.5. Входящи  количества  за производителите  на електроенергия  и топлоенергия  за 
собствени  нужди  
Входящите  количества  за производителите  на електроенергия  и топлоенергия  за 
собствени  нужди  се отчитат  поотделно  за електроцентралите , които  произвеждат  
енергия  за собствени  нужди , за централите  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия , които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди  и за топлоцентралите , 
които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди . 
Потреблението  касае  следните  инсталации  или дейности : 
1 Общо  за енергийния  сектор  
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : входящи  количества  за нефтопреработвателните  заводи  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : доменни  пещи  
 
BG 40   BG 1.7 От който : заводи  за втечняване  (втечнен  природен  газ) & газификация  
1.8 От който : превръщане  на газове  в течности  
1.9 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : тръбопроводен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори   
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  
 
BG 41   BG 2.2.6. Капацитет  за складиране  на газ 
1 Име 
Име на местонахождението  на съоръжението  за складиране . 
2 Вид 
Вид складиране , като изчерпано  газово  находище , солна  каверна  и др. 
3 Работен  капацитет  
Това  е общият  капацитет  за складиране  на газ минус  газовата  възглавница . 
Газовата  възглавница  е общия  обем  газ, нужен  като постоянен  запас  за 
поддържане  на необходимото  налягане  в резервоарите  за подземно  складиране  и 
на дебита  на извличане  по време  на целия  цикъл  на подаване  от изхода . 
4 Максимално  подаване  от изхода  
Това  е максималният  дебит , с който  може  да се черпи  газ от въпросното  
съоръжение  за складиране .  
 
2.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
1 Количества  
енергия  Освен  ако не е посочено  друго , количествата  природен  газ се 
обявяват  по енергосъдържанието  им , т.е. в TJ, на базата  на 
горната  топлина  на изгаряне .  
Когато  се изискват  физически  количества , мерната  единица  е 
милиони  кубически  метри  (106 m3) като се приема  че газът  е при 
еталонни  условия  (15°C, 101,325 kPa).  
2 Калоричност  KJ/m3, като се приема  че газът  е при еталонни  условия  (15°C, 
101,325 kPa). 
3 Работен  
капацитет  на 
съоръжението  
за складиране  106 m3, като се приема  че газът  е при еталонни  условия  (15°C, 
101,325 kPa). 
4 Максимално  
извличане  106 m3/ден, като се приема  че газът  е при еталонни  условия  
(15°C, 101,325 kPa). 
 
2.4. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат . 
3. ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ  И ТОПЛОЕНЕРГИЯ  
3.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Тази  глава  покрива  топлоенергията  и електроенергията . 
 
BG 42   BG 3.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  се декларират  за всички  
енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф . 
В приложение  А се обясняват  термините , за които  не се дава специфично  обяснение  в 
настоящата  глава . Определенията  и единиците , посочени  в глави  1, 2, 4 и 5 се отнасят  
за енергийните  продукти , спадащи  към твърдите  изкопаеми  горива  и синтетичните  
газове , природния  газ, нефтените  и петролни  продукти , както  и към възобновяемата  
енергия  и енергията  от отпадъци . 
3.2.1. Снабдяване  и сектор  преобразуване  
Следните  специфични  определения  важат  за обобщените  данни  относно  
електроенергията  и топлоенергията  в настоящата  глава : 
– Брутно  производство  на електрическа  енергия : това е сумата  от електрическата  
енергия , произведена  от всички  съответни  генераторни  агрегати  (включително  
помпено -акумулиращи  станции ), измерена  на изходните  клеми  на главните  
генератори . 
– Брутно  производство  на топлинна  енергия : това е общото  количество  топлинна  
енергия , произведено  от инсталацията  и включва  топлинната  енергия , изразходвана  
от спомагателното  оборудване  на инсталацията , което  използва  гореща  течност  
(отопление  на помещенията , отопление  с течно  гориво  и др.), както  и загубите  при 
топлообмен  в инсталацията /мрежата  и топлинната  енергия  от химическите  процеси , 
използвана  като форма  на първична  енергия . 
– Нетно  производство  на електрическа  енергия : равнява  се на брутното  производство  
на електрическа  енергия  минус  електрическата  енергия , изразходвана  от 
спомагателното  оборудване  на генераторите  и загубите  в главните  генератори  и 
трансформатори . 
– Нетно  производство  на топлинна  енергия : Това  е количеството  топлинна  енергия , 
предоставено  на разпределителната  система  и което  се изчислява  чрез измерване  на 
влизащия  и излизащия  поток . 
Агрегираните  показатели , фигуриращи  в следващата  таблица  се отчитат  отделно  за 
предприятията , за които  производството  на енергия  е основна  дейност  и отделно  за 
предприятията , които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди . В рамките  на тези два 
вида  предприятия , се отчитат  както  брутното , така и нетното  производство  на електро - 
и топлоенергия  поотделно , когато  е възможно , за централите , произвеждащи  само  
електрическа  енергия , за централите  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлонергия  и за централите , произвеждащи  само  топлинна  енергия  за следните  
агрегирани  показатели : 
1. Общо  производство  
1.1 От което : ядрена  енергия  
1.2 От което : хидроенергия  
 
BG 43   BG 1.2.1 От което : частта  хидроенергия , произведена  от помпено -акумулиращи  станции  
1.3  От което : геотермална  енергия  
1.4 От което : слънчева  енергия  
1.5 От което : енергия  на приливите  и отливите , енергия  на вълните  и океанска  
енергия  
1.6 От което : вятърна  енергия  
1.7 От което : горива  
Горива , които  могат  да се възпламеняват  или да горят , т.е. могат  да реагират  с 
кислород , за да предизвикат  значително  повишаване  на температурата  и които  се 
изгарят  директно  за производството  на електрическа  и/или топлинна  енергия .  
1.8 От което : топлинни  помпи  (термопомпи ) 
Топлинната  енергия , произведена  от топлинни  помпи  се отчита , само  когато  
топлинната  енергия  е продадена  на трети  страни  (т.е. в случай , че 
производството  попада  в сектор  преобразуване ). 
1.9 От което : електрически  бойлери  
Количествата  топлинна  енергия , произведена  в електрически  котли , чието  
производство  се продава  на трети  страни . 
1.10 От което : топлинна  енергия  от химически  процеси  
Топлинната  енергия , произведена  по време  на процеси  без подаване  на енергия , 
като например  химическата  реакция . 
Изключва  се загубната  топлина , произведена  по време  на процеси , за които  е 
необходимо  подаване  на енергия  и които  се отчитат  като топлинна  енергия , 
произведена  от съответното  гориво . 
1.11 От което : други  източници  – електроенергия  (моля  уточнете ) 
 
Агрегираните  показатели , фигуриращи  в следващата  таблица  трябва  да се отчитат  като 
общи  суми , отделно  за електрическата  и отделно  за топлинната  енергия , където  е 
възможно . За първите  три агрегирани  показатели  в долната  таблица , количествата  
трябва  да се изчислени  на базата  на стойностите , отчетени  съгласно  предходната  
таблица  и да са съвместими  с тях. 
1. Общо  брутно  производство  
2. Консумация  за собствени  нужди  на централите  
 
BG 44   BG 3. Общо  нетно  производство  
4. Внос  
Вижте  обясненията  към точка  5 „Износ “. 
5. Износ  
За внесени  или изнесени  се считат  количествата  електроенергия , преминали  
през политическите  граници  на страната , независимо  дали  е имало  
освобождаване  от митница  или не. Ако електроенергията  минава  транзитно  през 
дадена  страна , количеството  се отчита  като внос  и износ . 
6. Консумация  на топлинните  помпи  
7. Консумация  на електрическите  парни  котли  
8. Консумация  на помпено -акумулиращите  станции  
9. Консумация  за производството  на електроенергия  
10. Доставена  енергия  
За електроенергията : сумата  от нетното  производство  на електрическа  енергия , 
доставена  от всички  електроцентрали  в страната , минус  количеството , 
използвано  едновременно  от топлинните  помпи , електрическите  парни  котли  и 
изпомпването  и от която  се изваждат  или се добавят  количествата , изнесени  за 
или внесени  от чужбина . 
За топлинната  енергия : сумата  от нетното  производство  на топлинна  енергия  за 
продажба  от всички  централи  в страната , минус  топлинната  енергия , използвана  
за производство  на електроенергия , от която  се изваждат  или се добавят  
количествата , изнесени  за или внесени  от чужбина . 
11. Загуби  от пренос  и разпределение  
Това  са всички  загуби , възникнали  при пренос  или разпределение  на 
електрическа  и топлинна  енергия . 
За електроенергията  се включват  и загубите  в трансформаторите , които  не се 
считат  за част от електроцентралите . 
12. Общо  потребление  (изчислено ) 
13. Разлика  в статистическите  данни  
14. Общо  потребление  (наблюдавано ) 
 
 
BG 45   BG Произведената  електроенергия , продадената  топлинна  енергия  и използваните  
количества  гориво , включително  съответстващото  им общо  количество  енергия  (на 
базата  на долната  им топлина  на изгаряне , с изключение  на природния  газ, за който  се 
взима  предвид  горната  топлина  на изгаряне ) от горивата , изброени  в следващата  
таблица  трябва  да се отчитат  поотделно  за предприятията , за които  производството  на 
енергия  е основна  дейност  и за предприятията , които  произвеждат  енергия  за собствени  
нужди . В рамките  на тези два вида  предприятия , това производство  на електро - и 
топлоенергия  трябва  да се отчете  отделно  за централите , произвеждащи  само  
електрическа  енергия , отделно  за централите  за комбинирано  производство  на електро - 
и топлоенергия  и отделно  за централите , произвеждащи  само  топлинна  енергия , когато  
това е възможно : 
1. Изкопаеми  твърди  горива  и синтетични  газове : 
1.1 Антрацит  
1.2 Коксуващи  се въглища  
1.3 Други  битуминозни  въглища  
1.4 Суббитуминозни  въглища  
1.5 Лигнитни /кафяви  въглища  
1.6 Торф  
1.7 Брикети  
1.8 Кокс  от коксови  пещи  
1.9 Газов  кокс  
1.10 Каменовъглен  катран  
1.11 Брикети  от кафяви  въглища  
1.12 Газ от газови  заводи  
1.13 Коксов  газ 
1.14 Газ от доменни  пещи  
1.15 Газ от кислородни  конвертори  
2 Нефтени  и петролни  продукти : 
2.1 Суров  нефт  
2.2 Газокондензати  
2.3 Нефтозаводски  газ 
 
BG 46   BG 2.4 Втечнен  нефтен  газ 
2.5 Нафта  
2.6 Гориво  за реактивни  двигатели  от керосинов  тип   
2.7 Друг  вид керосин   
2.8 Газьол /дизелово  гориво  (дестилиран  мазут ) 
2.9 Тежък  мазут  
2.10 Битум  (включително  Orimulsion) 
2.11 Нефтен  кокс  
2.12 Други  нефтени  продукти  
3 Природен  газ 
4 Възобновяема  енергия  и енергия  от отпадъци : 
4.1 Промишлени  отпадъци  (невъзобновяеми ) 
4.2 Градски  отпадъци  (възобновяеми ) 
4.3 Градски  отпадъци  (невъзобновяеми ) 
4.4 Дърво , дървени  отпадъци  и други  твърди  отпадъци  
4.5 Сметищен  газ 
4.6 Газ от канализационни  утайки  
4.7 Други  видове  биогаз  
4.8 Течни  биогорива  
 
3.2.2. Потребление  на електро - и топлоенергия  в сектор  енергия  
1. Общо  за енергийния  сектор   
Изключва  се потреблението  за собствени  нужди  на централите , потреблението  
на помпено -акумулиращите  станции , на топлинните  помпи  и на електрическите  
котли . 
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
 
BG 47   BG 1.3 От който : брикетни  фабрики  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф  
1.6 От който : газови  заводи  
1.7 От който : доменни  пещи  
1.8 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.9 От което : ядрена  промишленост  
1.10 От който : заводи  за втечняване  на въглища   
1.11 От който : заводи  за втечняване  (втечнен  природен  газ) / газификация  
1.12 От който : заводи  за газификация  (биогаз ) 
1.13 От който : превръщане  на газове  в течности  
1.14 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
 
3.2.3. Спецификация  на крайната  употреба  на енергията  
1 Сектор  промишленост  
1.1 От който : черна  металургия  
1.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
1.3 От който : цветна  металургия  
1.4 От който : нерудни  минерали  
1.5 От който : транспортно  оборудване  
1.6 От който : машиностроене  
1.7 От който : миннодобивна  промишленост  
1.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
1.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
1.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
1.11 От който : строителство  
 
BG 48   BG 1.12 От който : текстил  и кожа  
1.13 От който : Невключени  никъде  другаде  – промишленост  
2 Сектор  транспорт  
2.1 От който : железопътен  транспорт  
2.2 От който : тръбопроводен  транспорт  
2.3 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
3 Жилищен  сектор  
4 Търговия  и обществени  услуги  
5 Земеделие /лесовъдство  
6 Риболов  
7 Невключени  никъде  другаде  – други  
 
3.2.4. Внос  и износ  
Внос  и износ  на количества  електрическа  и топлинна  енергия  по страна . 
3.2.5. Нетно  производство  на електроенергия  и нетно  производство  на топлинна  
енергия  от производителите  на енергия  за собствени  нужди  
Нетното  производство  на електроенергия  и нетното  производство  на топлоенергия  от 
производителите  на топло - и електроенергия  за собствени  нужди  трябва  да се отчетат  
отделно  за централите  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , 
отделно  за централите , произвеждащи  само  електрическа  енергия  и отделно  за 
централите , произвеждащи  само  топлинна  енергия , за следните  инсталации  или 
дейности : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : брикетни  фабрики  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф   
1.6 От който : газови  заводи  
 
BG 49   BG 1.7 От който : доменни  пещи  
1.8 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.9 От който : заводи  за втечняване  на въглища   
1.10 От който : заводи  за втечняване  (втечнен  природен  газ) / газификация  
1.11 От който : заводи  за газификация  (биогаз ) 
1.12 От който : превръщане  на газове  в течности  
1.13 От който : предприятия  за производство  на дървени  въглища  
1.14 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2  Всички  други  сектори : Агрегираните  показатели  са същите  като в списъка  
съгласно  параграф  „3.2.3 Спецификация  на крайната  употреба  на енергията “ 
 
3.2.6. Входящи  количества  за производителите  на електроенергия  и топлоенергия  за 
собствени  нужди  
Входящите  количества  за производителите  на електро - и топлоенергия  за собствени  
нужди  се отчитат  поотделно  за електроцентралите , които  произвеждат  енергия  за 
собствени  нужди , за централите  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия , които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди  и за топлоцентралите , 
които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди . 
1.) За твърдите  горива  и синтетичните  газове , използвани  от производителите  на 
електро - и топлоенергия  за собствени  нужди , количествата  се отчитат  за следните  
енергийни  продукти : антрацит , коксуващи  се въглища , други  битуминозни  въглища , 
суббитуминозни  въглища , лигнитни /кафяви  въглища , торф , брикети , кокс  от коксови  
пещи , газов  кокс , каменовъглен  катран , брикети  от кафяви  въглища /брикети  от торф , 
газ от газови  заводи , газ от доменни  пещи  и газ от кислородни  конвертори . 
Използваните  количества  трябва  да се отчетат  за предприятията  в следните  сектори  на 
дейност : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : брикетни  фабрики  
1.3 От който : коксови  пещи  
1.4 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : доменни  пещи  
 
BG 50   BG 1.7 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.8 От който : втечняване  на въглища  
1.9 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт : 
3.1 От който : железопътен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  
 
BG 51   BG  
2.) За нефтопродуктите , използвани  от производителите  на електро - и топлоенергия  за 
собствени  нужди , количествата  трябва  да се отчетат  за следните  енергийни  продукти : 
суров  нефт , газокондензати , нефтозаводски  газ, втечнен  нефтен  газ, нафта , гориво  за 
реактивни  двигатели  от керосинов  тип, друг  вид керосин , газьол /дизелово  гориво  
(дестилиран  мазут ), тежък  мазут , битум  (включително  Orimulsion), нефтен  кокс  и други  
нефтени  продукти . Използваните  количества  трябва  да се отчетат  за предприятията  в 
следните  сектори  на дейност : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : коксови  пещи  
1.4 От който : доменни  пещи  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
 
BG 52   BG 3 Сектор  транспорт : 
3.1 От който : тръбопроводен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  
 
3.) За природния  газ, използван  от производителите  на електро - и топлоенергия  за 
собствени  нужди , количествата  трябва  да се отчетат  за предприятията  в следните  
сектори  на дейност : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : доставки  за нефтопреработвателни  заводи  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : доменни  пещи  
1.7 От който : заводи  за втечняване  (втечнен  природен  газ) & газификация  
1.8 От който : превръщане  на газове  в течности  
1.9 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
 
BG 53   BG 2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт : 
3.1 От който : тръбопроводен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори : 
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  
 
4.) За възобновяемата  енергия  и енергията  от отпадъци , използвани  от производителите  
на електро - и топлоенергия  за собствени  нужди , количествата  трябва  да се отчетат  за 
следните  енергийни  продукти : геотермална  енергия , слънчево -топлинна  енергия , 
енергия , произведена  от промишлени  отпадъци  (невъзобновяеми ), от градски  отпадъци  
(възобновяеми ), от градски  отпадъци  (невъзобновяеми ), от дърво /дървени  
отпадъци /други  твърди  отпадъци , сметищен  газ, газ от канализационни  утайки , други  
видове  биогаз  и течни  биогорива . Използваните  количества  трябва  да се отчетат  за 
предприятията  в следните  сектори  на дейност : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
 
BG 54   BG 1.1 От който : заводи  за газификация   
1.2 От който : каменовъглени  мини  
1.3 От който : брикетни  фабрики  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.6 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф  
1.7 От който : газови  заводи  
1.8 От който : доменни  пещи  
1.9 От който : предприятия  за производство  на дървени  въглища  
1.10 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт : 
3.1 От който : железопътен  транспорт  
 
BG 55   BG 3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори : 
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  
 
3.3. СТРУКТУРНИ  ДАННИ  ЗА ПРОИЗВОДСТВОТО  НА ЕЛЕКТРО - И 
ТОПЛОЕНЕРГИЯ  
3.3.1. Нетна  максимална  електрическа  мощност  и върхов  товар  
Мощността  следва  да се отчете  на 31 декември  на съответната  отчетна  година . 
Включва  електрическата  мощност , както  на централите , произвеждащи  само  
електрическа  енергия , така и на централите  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия .  
Нетната  максимална  електрическа  мощност  е сумата  от нетните  максимални  мощности  
на всички  централи , взети  поотделно  в продължение  на определен  период  на действие . 
За целите  на настоящото  събиране  на данни  предполагаемият  период  на действие  е 
непрекъснат : на практика  най-малко  15 часа на ден. Нетна  максимална  мощност  е 
максималната  мощност , която  се приема  че е чисто  активна  мощност , която  може  да се 
подава , непрекъснато , в режим  на работа  с максимална  мощност  на централата , в 
точката  на изход  към мрежата . Върховият  товар  се определя  като най-високата  
стойност  на мощността , черпена  или подавана  от дадена  мрежа  или от комбинация  от 
мрежи  в рамките  на дадена  страна . 
Трябва  да се отчетат  следните  количества  както  за предприятията , за които  
производството  на енергия  е основна  дейност , така и за предприятията , които  
произвеждат  енергия  за собствени  нужди : 
1. Общо  
2. Ядрена  енергия  
3. Хидроенергия  
3.1 От която : помпено -акумулиращи  станции  
4. Геотермална  енергия  
5. Слънчева  енергия  
 
BG 56   BG 6. Енергия  на приливите  и отливите , енергия  на вълните  и океанска  енергия  
7. Вятърна  енергия  
8. Горива  
8.1 От които : пара  
8.2 От които : вътрешно  горене  
8.3 От които : газова  турбина  
8.4 От които : комбиниран  цикъл  
8.5 От които : други  
Да се уточни  в случай  на отчитане . 
Следните  количества  трябва  да се отчетат  само  за предприятията , за които  
производството  на енергия  е основна  дейност : 
9. Върхов  товар  
10. Разполагаема  мощност  в пиков  час 
11. Дата  и час на върховия  товар  
 
3.3.2. Нетна  максимална  електрическа  мощност  на горивата  
Нетната  максимална  електрическа  мощност  на горивата  трябва  да се отчете , както  за 
предприятията , за които  производството  на енергия  е основна  дейност , така и за 
предприятията , които  произвеждат  енергия  за собствени  нужди  и поотделно  за всеки  
вид централи , които  работят  с едно  или с повече  от едно  гориво , посочени  в долната  
таблица . Уточнения  кой тип гориво  се използва  като основно  гориво  и кои са 
алтернативните  горива  трябва  да бъдат  направени  за всички  централи , които  работят  с 
повече  от едно  гориво . 
1. Централи , които  работят  с едно  гориво : 
1.1 С изгаряне  на въглища  или въглищни  продукти  
Тази  категория  включва  коксовия  газ, газ от доменни  пещи  и газ от кислородни  
конвертори . 
1.2 С изгаряне  на течни  горива  
Включва  нефтозаводския  газ. 
1.3 С горене  на природен  газ 
Включва  газ от газови  заводи . 
 
BG 57   BG 1.4 С изгаряне  на торф  
1.5 С изгаряне  на възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъци  
2 Централи , които  работят  с повече  от едно  гориво , с твърди  и с течни  горива  
3 Централи , които  работят  с повече  от едно  гориво , твърди  горива  и природен  газ 
4 Централи , които  работят  с повече  от едно  гориво , течни  горива  и природен  газ  
5 Централи , които  работят  с повече  от едно  гориво , твърди  и течни  горива  и 
природен  газ 
Към системите , които  работят  с повече  от едно  гориво  се числят  само  звената , в които  
могат  да бъдат  изгаряни  повече  от един  вид гориво  в непрекъснат  режим . Централите , в 
които  отделни  звена  използват  различни  горива  следва  да се разделят  на съответните  
категории  централи , които  работят  само  с едно  гориво . 
3.4. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
1 Количества  
енергия  Електроенергия : GWh 
Топлинна  енергия : TJ 
Изкопаеми  твърди  горива  и синтетични  газове : прилагат  се 
мерните  единици  от глава  1 на настоящото  приложение . 
Природен  газ: прилагат  се мерните  единици  от глава  2 на 
настоящото  приложение . 
Нефто - и петролни  продукти : прилагат  се мерните  единици  от 
глава  4 на настоящото  приложение . 
Възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъци : прилагат  се 
мерните  единици  от глава  5 на настоящото  приложение . 
2 Мощност  Мощност  на производството  на електроенергия : MWe 
Мощност  на производството  на топлоенергия : MWt 
 
3.5. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
На Франция  е позволена  дерогация  от 4 години , считано  от датата  на влизане  в сила  на 
настоящия  регламент  за отчитане  на агрегираните  показатели  по отношение  на 
топлинната  енергия . 
 
BG 58   BG 4. НЕФТЕНИ  И ПЕТРОЛНИ  ПРОДУКТИ  
4.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Ако не е предвидено  друго , събирането  на данни  касае  всички  долу  изброени  
енергийни  продукти : 
 Енергиен  
продукт  Определение  
1 Суров  нефт  Суровият  нефт  е минерално  масло  от естествен  произход , което  
съдържа  смес  от въглеводороди  и други  примеси , като например  
сярата . Съществува  в течно  състояние  при нормални  
температура  на повърхността  и налягане  като физическите  му 
характеристики  (плътност , вискозитет  и др.) са силно  
променливи . Тази  категория  включва  кондензати , извлечени  от 
асоцииран  и неасоцииран  газ в находищата  или в периметъра  на 
добив , когато  тези кондензати  са смесени  с потока  на 
промишлен  суров  нефт . 
2  
Газокондензати Газовите  кондензати  са течни  или втечнени  въглеводороди , 
извлечени  от природния  газ в съоръжения  за разделяне  или в 
предприятия  за преработка  на газ. Към газовите  кондензати  
спадат  етан, пропан , бутан  (нормален  бутан /n-бутан  и изобутан ), 
пентан , изопентан  и пентан  плюс  (наричан  понякога  природен  
бензин  или заводски  кондензат . 
3 Суровини  за 
нефтопреработвателните  
заводи  Суровините  за нефтопреработвателните  заводи  са преработени  
масла , предназначени  за допълнителна  преработка  (напр . прясно  
дестилиран  мазут  или вакуумен  газьол ), но не и за смесване . 
При допълнителната  преработка  те се превръщат  в един  или 
повече  компоненти  и/или крайни  продукти . Това  определение  
покрива  също  така продуктите , върнати  от 
нефтохимическата  
промишленост  в нефтопреработвателните  заводи  (напр . бензин  
от пиролиза , фракции  С4, фракции  от газьол  и мазут ). 
4 Добавки /Окс
игенати  Добавките  представляват  невъглеводородни  съединения , 
добавени  към или смесени  с даден  продукт , с цел да променят  
горивните  му свойствата  (октаново  число , цетаново  число , 
свойства  в студено  състояние  и др.): 
• окислителни  съединения  като алкохолите  (метанол , етанол ), 
етери  (като MTБE (метил -третичен -бутил -етер), ETБE (етил -
третичен -бутил -етер), TAME ( третичен -амил -метил -етер)); 
• естери  (напр . рапица  или диметилестер  и др.) 
• химични  съединения  (като тетраметил  олово , тетраетилолово  и 
детергенти ). 
Забележка : Количествата  добавки /оксигенати  (алкохоли , етери , 
 
BG 59   BG естери  и други  химични  съединения ), отчетени  в тази категория  
трябва  да отговарят  на количествата , предназначени  за смесване  
с горива  или да бъдат  използвани  като горива . 
4.1 От които : 
биогорива  Биобензин  и биодизели . Прилагат  се определенията  от глава  5, 
Възобновяема  енергия  и енергия  от отпадъци . 
Количествата  течни  биогорива , отчетени  в тази категория  
съответстват  на биогоривата , а не на общото  количество  
течности , получени  от смесването  с биогорива . 
Изключва  се търговията  с биогорива , които  не са били  смесени  с 
транспортни  горива  (т.е. биогоривата , използвани  в чиста  
форма ); те трябва  да бъдат  отчетени  в глава  5. Биогоривата , 
изтъргувани  като част от транспортните  горива , трябва  да се 
бъдат  отчетени  към съответния  продукт  като се посочи  делът  на 
биогоривото . 
5 Други  
въглеводороди В тази категория  са включени  синтетичният  суров  нефт  от 
битуминозен  пясък , нефтът  от битуминозни  шисти  и др., 
течните  горива , получени  от втечняване  на въглища , (виж глава  
1), течните  продукти , получени  при преобразуване  на природен  
газ в бензин  (виж глава  2), водородът  и емулгираните  масла  
(напр . Orimulsion). 
Изключва  се производството  на 
битуминозни  шисти , които  се 
отчитат  в глава  1. 
Производството  на нефт  от битуминозни  шисти  (вторичен  
продукт ) трябва  са бъде  отчетено  в графа  „От други  източници “ 
или в категория  „Други  въглеводороди “. 
6 Нефтозаводс
ки газ 
(невтечнен ) Нефтозаводският  газ включва  разнообразни  несвиваеми  газове , 
главно  водород , метан , етан и олефини , получени  в 
нефтопреработвателните  заводи  по време  на дестилацията  на 
суров  нефт  или при преработването  на нефтени  продукти  (напр . 
крекинг ). Тази  категория  включва  също  така газовете , върнати  
от нефтохимическата  промишленост . 
7 Етан  Етанът  е газообразен  в естествено  състояние  въглеводород  с 
права  верига  (C2H6), който  се извлича  от природния  газ и от 
потока  нефтозаводски  газ. 
8  Втечнен  
нефтен  газ Втечненият  нефтен  газ представлява  леки  парафинови  
въглеводороди , получени  при процесите  на рафиниране  и в 
предприятията  за стабилизиране  на суров  нефт  и за преработка  
на природен  газ. Състои  се главно  от пропан  (C 3H8) и бутан  
(C4Hl0) или от комбинация  на тези два въглеводорода . Може  да 
включва  също  така пропилен , бутилен , изопропилен  и 
изобутилен . Втечненият  нефтен  газ се втечнява  под налягане , за 
да бъде  транспортиран  и складиран . 
 
BG 60   BG 9 Нафта  Нафтата  е изходна  суровина , предназначена  или за 
нефтохимическата  промишленост  (напр . производството  на 
етилен  или на ароматни  съединения ), или за производството  на 
бензин  в нефтохимическите  заводи  чрез риформинг  или чрез 
изомеризация . 
Нафтите  съответстват  на фракциите , които  се дестилират  при 
температура  между  30°C и 210°C или някъде  по средата  в тази 
граница . 
10 Бензин  за 
двигатели  Бензинът  за двигатели  представлява  смес  от леки  
въглеводороди , които  се дестилират  при температура  между  
35°C и 215°C. Използва  се като гориво  в наземния  транспорт  за 
двигатели  с искрово  запалване . Бензинът  за двигатели  може  да 
съдържа  добавки , оксигенати  и антидетонатори , включително  
оловни  съединения  като тетраетил  олово  и тетраметил  олово .  
Тази  категория  включва  съединенията , предназначени  за 
смесване  с бензина  за двигатели  (с изключение  на 
добавки /оксигенати ), като алкилати , бензин  от изомеризация , 
риформинг  или крекинг , предназначени  за използване  като 
бензин  за двигатели . 
10.1 От който : 
биобензин  Прилагат  се определенията  от глава  5, Възобновяема  енергия  и 
енергия  от отпадъци . 
11 Авиационен  
бензин  Двигателен  бензин , приготвен  специално  за авиационните  
бутални  двигатели , с октаново  число , подходящо  за двигателя , с 
температура  на замръзване  -60°C и който  обикновено  се 
дестилира  при температури  между  30°C и 180°C. 
12 Гориво  за 
реактивни  
двигатели  от 
бензинов  
тип (гориво  
за реактивни  
двигатели  от 
нефтен  тип 
или JP4) Тази  категория  включва  всички  леки  въглеводородни  масла , 
използвани  в авиационните  турбодвигатели  и които  се 
дестилират  при температура  между  100°C и 250°C. Получават  се 
чрез смесване  на керосин  с бензин  или нафта  по такъв  начин , че 
съдържанието  на ароматни  съединения  да не надвишава  25 % 
(обемни ), а налягането  на наситените  пари  да е между  13,7kPa и 
20,6kPa. 
13 Гориво  за 
реактивни  
двигатели  от 
керосинов  
тип Дестилат , използван  в авиационните  турбодвигатели . 
Характеризира  се със същите  дестилационни  характеристики  - 
дестилация  при температури  между  150°C и 300°C (обикновено  
не повече  от 250°C) и със същата  температура  на 
възпламеняване  като керосина . Освен  това, този тип керосин  
има специфични  технически  характеристики  (като например  
температура  на замръзване ), които  се установяват  от 
Международната  асоциация  за въздушен  транспорт  (IATA). 
 
BG 61   BG Тази  категория  включва  компонентите  на смесване  в керосина . 
14 Друг  
керосин  Рафиниран  петролен  дестилат , изпълван  в сектори , различни  от 
въздушния  транспорт . Дестилира  се при температури  между  
150°C и 300°C. 
15 Газьол /дизел
ово гориво  
(дестилиран  
мазут ) Газьолът /дизелово  гориво  са главно  междинни  дестилати , които  
се дестилират  между  180°C и 380°. Тази  категория  включва  
компонентите  на смесване . Съществуват  различни  категории  в 
зависимост  от предназначението : 
15.1 От което : 
дизелово  
гориво  за 
транспортни  
нужди  Транспортно  дизелово  гориво  за дизелови  двигатели  със 
самовъзпламеняване  (леки  коли , камиони  и др.), обикновено  с 
ниско  съдържание  на сяра; 
15.1.1 От 15.1, от 
което : 
биодизели  Прилагат  се определенията  от глава  5, Възобновяема  енергия  и 
енергия  от отпадъци . 
15.2 От което : 
мазут  за 
битови  
нужди  и 
други  
газьоли  Лек мазут  за отопление  на промишлени  и търговски  сгради , 
корабни  дизелови  двигатели  и дизелови  двигатели , използвани  в 
железопътния  транспорт , други  газьоли , включително  тежки  
газьоли , които  се дестилират  при температура  между  380°C и 
540°C и които  се използват  като изходна  суровина  в 
нефтохимическата  промишленост . 
16 Мазут  Всички  остатъчни  (тежки ) мазути  (включително  мазутите , 
получени  чрез смесване ). Кинематичният  им вискозитет  е по-
висок  от 10 cSt при 80°C. Температурата  на възпламеняване  е 
винаги  по-висока  от 50°C, а плътността  – по-голяма  от 0,90 kg/l. 
16.1 От който : с 
ниско  
съдържание  
на сяра Тежък  мазут , със съдържание  на сяра, непревишаващо  1 %. 
16.2 От който : с 
високо  
съдържание  
на сяра Тежък  мазут , със съдържание  на сяра, равно  на или 
превишаващо  1 %. 
17 White Spirit 
(минерален  
терпентин ) и 
бензини  със 
специална  
точка  на 
кипене  Рафинирани  междинни  дестилати , чийто  интервал  на 
дестилация  се намира  в областта  на нафтовите /керосиновите  
фракции . Делят  се на: 
- Промишлен  алкохол  (SBP): леки  масла , които  се дестилират  
при температура  между  30°C и 200°C. Различават  се 7 или 8 
категории  промишлен  алкохол , в зависимост  от разделянето  на 
фракции  в температурния  интервал  на дестилиране  на 
 
BG 62   BG (SBP) ) фракциите . Категориите  се определят  в зависимост  от 
температурната  разлика  между  точките  за дестилиране  на 5 
обемни  процента  и 90 обемни  процента  (не повече  от 60°C). 
- White Spirit ( минерален  терпентин ): Промишлен  алкохол  с 
температура  на възпламеняване  над 30°C. Интервалът  на 
дестилация  на минералния  терпентин  е между  135°C и 200°C.  
18 Смазочни  
материали  Въглеводороди , получени  от вторични  продукти  на 
дестилацията ; използват  се главно  за намаляване  триенето  
между  работни  повърхности . 
Тази  категория  включва  всички  категории  смазочни  масла , от 
вретенно  масло  до цилиндрово  масло , както  и маслата , 
използвани  в греста , двигателните  масла  и всички  категории  
основни  съставки  на смазочните  масла . 
19 Битум  Твърд , полутвърд  или вискозен  въглеводород  с колоидна  
структура , кафяв  или черен  на цвят , получен  като остатък  при 
дестилация  на суров  нефт , чрез вакуумдестилация  на остатъчни  
масла  след  атмосферна  дестилация . Битумът , често  наричан  
асфалт , се използва  главно  за настилка  на пътищата  и като 
материал  за покриви . 
Тази  категория  включва  втечнен  битум  или разреден  (с 
разтворител ) битум . 
20  Парафини  Наситени  алифатни  въглеводороди , тези восъци  са остатъчни  
продукти  от депарафинизацията  на смазочни  масла . 
Характеризират  се с кристална  структура , която  може  да бъде  
повече  или по-малко  фина  в зависимост  от категорията . 
Основните  им характеристики  са следните : безцветни , без мирис  
и прозрачни , с температура  на топене  над 45°C. 
21 Нефтен  кокс  Черен , твърд  вторичен  продукт , получен  главно  при крекинг  и 
карбонизация  на суровини  с нефтен  произход , на остатъци  от 
вакуумна  дестилация , както  и на катран  и смола  при процеси  
като забавено  или течно  коксуване . Състои  се главно  от 
въглерод  (90 до 95 %) и е с ниско  съдържание  на пепел . 
Използва  се като суровина  в коксовите  пещи  в черната  
металургия , за отопление , за производството  на електроди  и 
химикали . Двете  основни  категории  нефтен  кокс  са „неготовият  
кокс “ и „калцинираният  кокс “. 
Тази  категория  включва  „катализаторен  кокс “, който  се отлага  
върху  катализатора  по време  на рафинирането ; този кокс  не 
може  да бъде  възстановен  и обикновено  се изгаря  като гориво  в 
нефтопреработвателните  заводи . 
22 Други  
продукти  Всички  продукти , които  не са изрично  споменати  по-горе като 
катран  и сяра.  
 
BG 63   BG Тази  категория  включва  ароматните  съединения  (напр . бензен , 
толуен  и ксилен  (BTX)), произвеждани  в 
нефтопреработвателните  заводи . 
 
4.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  трябва  да се отчетат  за 
всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф . 
4.2.1. Снабдяване  и сектор  преобразуване  
Долната  таблица  се прилага  само  за суровия  нефт , газокондензатите , суровините  за 
нефтопреработвателни  заводи , добавките , биогоривата  и другите  въглеводороди : 
1. Местно  производство  
Не се отнася  за суровините  за нефтопреработвателни  заводи  и за биогоривата . 
2 Снабдяване  от други  източници  
Отнася  се за добавките , биогоривата  и другите  въглеводороди , чието  
производство  вече е отчетено  в други  баланси  на горивата .  
Не се прилага  за суровия  нефт , газокондензатите  и суровините  за 
нефтопреработвателни  заводи . 
2.1 От които : въглища  
Включва  течностите , произведени  в заводите  за втечняване  на въглища  и 
производството  на течности  в коксовите  пещи . 
2.2 От които : природен  газ 
Производството  на синтетичен  бензин  може  да налага  използването  на природен  
газ като изходна  суровина  Количествата  газ, използвани  за производството  на 
метанол  се отчитат  към глава  2, докато  получените  количества  метанол  спадат  
към настоящия  раздел . 
2.3 От които : възобновяеми  енергийни  източници  
Включва  биогоривата , предназначени  за смесване  с горивата  за транспорт . 
Производството  се отчита  към глава  5, докато  количествата , предназначени  за 
смесване  се отчитат  в настоящия  раздел . 
3 Върнати  количества  от нефтохимичния  сектор  
Крайни  или полузавършени  продукти , върнати  от крайните  потребители  в 
нефтопреработвателните  заводи  за преработка , смесване  или продажба . Това  
обикновено  са вторични  продукти  на нефтохимическата  промишленост . 
Прилага  се само  за суровините  за нефтопреработвателните  заводи .  
 
BG 64   BG 4 Прехвърлени  продукти  
Това  са внесени  петролни  продукти , които  са рекласифицирани  в суровини  за 
допълнителна  преработка  в нефтопреработвателните  заводи , без доставка  до 
крайния  потребител . 
Прилага  се само  за суровините  за нефтопреработвателните  заводи .  
5 Внос  и износ  
Включват  се количествата  суров  петрол  и нефтените  продукти , внесени  или 
изнесени  съгласно  споразумения  за преработка  (т.е. рафиниране  по уговорка ). 
Суровият  нефт  и газокондензатите  трябва  да се отчетат  като произхождащи  от 
страната  на началния  произход ; суровините  за нефтопреработвателните  заводи  и 
крайните  продукти  трябва  да се отчетат  като произхождащи  от страната  на 
крайното  предназначение . 
Включват  се всички  газокондензати  (напр . втечнен  нефтен  газ), извлечени  при 
газификацията  на внесен  втечнен  природен  газ, както  и петролните  продукти , 
внесени  или изнесени  директно  от нефтохимическата  промишленост . 
Забележка : Вносът  или износът  на етанол  (който  се отчита  в колоната  
Добавки /оксигенати ) трябва  да съответства  на количествата , предназначени  за 
използване  като гориво . 
Реекспортът  на нефт , внесен  за преработка  в свободна  безмитна  зона следва  да се 
отчете  като износ  на петролни  продукти  от страната , в която  е извършена  
преработката  към страната  на крайното  предназначение . 
6 Директна  употреба  
В този раздел  се включват  суровият  нефт , газокондензатите , добавките  и 
оксигенатите  (включително  делът  на биогоривата ), както  и други  въглеводороди , 
използвани  директно , без да бъдат  преработени  в нефтопреработвателни  заводи . 
Включва  се суровият  нефт , изгарян  за производството  на електроенергия . 
7 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
8 Количества , влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод  (изчислени ) 
Общото  количество  нефт , което , според  изчисленията , е било  преработено  при 
процеса  на рафиниране . Равнява  се на: 
Местно  производство  + от други  източници  + количества , върнати  от 
промишлеността  + прехвърлени  продукти  + внос  – износ  – директна  употреба  + 
промени  в запасите  
9 Разлики  в статистическите  данни  
 
BG 65   BG Определя  се като разликата  между  изчислените  и наблюдаваните  количества , 
влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод . 
10 Количества , влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод  (наблюдавани ) 
Това  са количествата , измерени  като входящи  в нефтопреработвателните  заводи . 
11 Загуби  при рафиниране  
Това  е разликата  между  наблюдаваните  количества , влезли  за преработка  в 
нефтопреработвателен  завод  и брутното  производство  на нефтопреработвателния  
завод . Загуби  могат  да възникнат  по време  на процеса  на дестилация  заради  
изпаренията . Отчетените  загуби  се обозначават  със знак „+“. Възможно  е да има 
увеличаване  на обема , но не и увеличаване  на масата . 
12 Общо  количество  начални  и крайни  запаси  на националната  територия  
Това  е общото  количество  запаси  на националната  територия , включително  
правителствените  запаси , запасите , съхранявани  от големите  потребители  и от 
организациите , натоварени  със съхраняването  на запаси , запасите  на борда  на 
пристигащите  океански  съдове , запасите , складирани  в свободните  безмитни  
зони  и запасите , съхранявани  за трети  страни , било  то в съответствие  с 
двустранни  правителствени  споразумения  или не. Понятията  „начални “ и 
„крайни “ се отнасят  съответно  за първия  и за последния  ден на отчетния  период . 
13 Долна  топлина  на изгаряне  
Производство , внос  и износ  и обща  средна  стойност . 
 
Долната  таблица  се прилага  само  за крайните  продукти  (нефтозаводски  газ, етан, 
втечнен  нефтен  газ, нафта , бензин  за двигатели , авиационен  бензин , гориво  за 
реактивни  двигатели  от бензинов  тип, гориво  за реактивни  двигатели  от керосинов  тип, 
друг  керосин , газьол /дизелово  гориво , мазут  с ниско  или високо  съдържание  на сяра, 
White Spirit ( минерален  терпентин ) и бензини  със специална  точка  на кипене  (SBP), 
смазочни  материали , битум , парафинови  восъци , нефтен  кокс  и други  продукти ). 
Суровият  нефт  и газокондензатите , използвани  за директно  изгаряне  трябва  да бъдат  
отчетени  като доставка  на крайни  продукти  и прехвърляния  между  продукти : 
1 Получени  първични  продукти  
Включват  се количествата  местен  или внесен  суров  нефт  (включително  
кондензати ), както  и местните  газокондензати , използвани  директно , без 
преработка  в нефтопреработвателните  заводи  и количествата , върнати  от 
нефтохимичната  промишленост , които  макар  и да не са първични  горива , се 
използват  директно . 
 
2 Брутно  производство  на нефтопреработвателен  завод  
Това  е производството  на крайни  продукти  в нефтопреработвателни  заводи  или в 
 
BG 66   BG предприятия  за смесване  на продукти .  
Загубите  при рафиниране  не се включват , но се включва  количеството  гориво , 
използвано  от нефтопреработвателния  завод  за собствени  нужди . 
3 Рециклирани  продукти  
Това  са крайни  продукти , които  преминават  за втори  път през търговската  мрежа , 
след  като веднъж  вече са били  доставени  на крайния  потребител  (напр . 
употребени  смазочни  масла , които  биват  преработвани ). Трябва  да се прави  
разлика  между  тези количества  и количествата , върнати  от нефтохимичния  
сектор . 
4 Гориво , използвано  от нефтопреработвателния  завод  за собствени  нужди  
Това  са петролните  продукти , използвани  за поддръжка  на работния  процес  в 
нефтопреработвателния  завод . 
Изключва  се горивото , използвано  от нефтени  компании  за други  цели , различни  
от рафиниране , като например  бункерите  или нефтените  танкери . 
Включват  се горивата , използвани  в нефтопреработвателните  заводи  за 
производството  на електро - и топлоенергия  за продажба . 
4.1 От което : гориво , използвано  за производство  на електроенергия . 
Това  са количествата , използвани  за производството  на електроенергия  в 
централите  на нефтопреработвателните  заводи . 
4.2 От което : гориво , използвано  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия  
Това  са количествата , използвани  в централите  за комбинирано  производство  на 
електро - и топлоенергия  на нефтопреработвателните  заводи . 
5 Внос  и износ  
6 Международни  морски  бункери  
7 Трансфери  между  продукти  
Това  са количествата , рекласифицирани  или защото  характеристиките  им са били  
променени  или защото  са били  смесени  за получаването  на друг  продукт . 
Стойността  с отрицателен  знак, отчетена  за даден  продукт  трябва  да бъде  
компенсирана  от стойност  с положителен  знак (или от няколко  стойности ) за 
един  или няколко  продукта  и обратното ; нетната  обща  сума  трябва  да е равна  на 
нула . 
8 Прехвърлени  продукти  
Това  са внесени  петролни  продукти , които  са рекласифицирани  в суровини  за 
 
BG 67   BG допълнителна  преработка  в нефтопреработвателните  заводи , без доставка  до 
крайния  потребител . 
9 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
10 Брутни  вътрешни  доставки  (изчислени ) 
По определение  се равняват  се на: 
Получени  първични  продукти  + брутно  производство  на нефтопреработвателен  
завод  + рециклирани  продукти  - гориво , използвано  от нефтопреработвателния  
завод  за собствени  нужди  + внос  – износ  - международни  морски  бункери  + 
прехвърляния  между  продукти  – прехвърлени  продукти  + промени  в запасите  
11 Разлика  в статистическите  данни  
Определя  се като разликата  между  изчислените  и действителните  брутни  
вътрешни  доставки . 
12 Брутни  вътрешни  доставки  (наблюдавани ) 
Това  е наблюдаваната  доставка  на вътрешния  пазар  на крайни  петролни  продукти  
от първични  източници  (като нефтопреработвателни  заводи , предприятия  за 
смесване  на продукти  и др.). 
Това  число  може  да се различава  от изчислената  стойност , например , поради  
разликите , които  съществуват  по отношение  на обхвата  и/или разликите  в 
определенията  в различните  отчетни  системи . 
12.1 От които : брутни  доставки  в нефтохимичния  сектор   
Това  са количествата  горива , доставени  на нефтохимичния  сектор . 
12.2 От които : електроенергийна  употреба  в нефтохимичния  сектор  
Това  са количествата  нефт , използвани  като гориво  в нефтохимични  процеси  
като крекинг  с водна  пара . 
12.3 От които : неенергийна  употреба  в нефтохимичния  сектор  
Това  са количествата , използвани  в нефтохимичния  сектор  за производството  на 
етилен , пропилен , бутилен , „синтез  газ“, ароматни  съединения , бутадиен  и други  
суровини  на базата  на въглеводорода  при процеси  като крекинг  с водна  пара , 
ароматизиране  и риформинг  с водна  пара . Изключват  се количествата  нефт , 
използвани  като гориво . 
13 Количества , върнати  от нефтохимичния  сектор  в нефтохимичните  заводи  
14 Нива  на началните  и крайните  запаси  
 
BG 68   BG Това  е общото  количество  запаси  на националната  територия , включително  
държавните  запаси , запасите , съхранявани  от големите  потребители  и от 
организациите , натоварени  със съхраняването  на запаси , запасите  на борда  на 
пристигащите  океански  съдове , запасите , складирани  в свободните  безмитни  
зони  и запасите , съхранявани  за трети  страни , било  то в съответствие  с 
двустранни  правителствени  споразумения  или не. Понятията  „начални “ и 
„крайни “ се отнасят  съответно  за първия  и за последния  ден на отчетния  период . 
15 Промени  в запасите  в предприятията  за обществени  услуги  
Промени  в запасите , съхранявани  в предприятия  за обществени  услуги  и които  не 
са отчетени  в нивото  на запасите  и промените  в запасите , отчетени  другаде . 
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
Включват  се суровият  нефт  и газокондензатите , използвани  за директно  изгаряне , 
ако е приложимо . 
16 Долна  топлина  на изгаряне  на брутните  вътрешни  доставки  
 
По отношение  на сектор  преобразуване , следните  агрегирани  показатели  се прилагат  за 
всички  горива , с изключение  на суровините  за нефтопреработвателни  заводи , 
добавките /оксигенатите , биогоривата  и другите  въглеводороди , като обаче  се включват  
горивата , използвани  за неенергийни  цели  (нефтен  кокс  и други , които  се отчитат  
отделно ): 
1 Общо  за сектор  преобразуване   
Общите  количества  горива , използвани  за първично  или вторично  преобразуване  
на енергия . 
1.1 От който : електроцентрали , за които  производството  на електроенергия  е 
основна  дейност  
1.2 От който : електроцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
1.3 От който : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , за 
които  производството  е основна  дейност  
1.4 От който : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , 
които  произвеждат  за собствени  нужди  
1.5 От който : топлоцентрали , за които  производството  е основна  дейност  
1.6 От който : топлоцентрали , които  произвеждат  електроенергия  за собствени  нужди  
1.7 От който : газови  заводи  
1.8 От който : смесен  природен  газ 
1.9 От който : коксови  пещи  
 
BG 69   BG 1.10 От който : доменни  пещи  
1.11 От който : нефтохимична  промишленост  
1.12 От който : брикетни  фабрики  
1.13 От което : невключени  никъде  другаде  – преобразуване  
 
4.2.2. Енергиен  сектор  
По отношение  на енергийния  сектор , следните  агрегирани  показатели  се прилагат  за 
всички  горива , с изключение  на суровините  за нефтопреработвателни  заводи , 
добавките /оксигенатите , биогоривата  и другите  въглеводороди , като обаче  се включват  
горивата , използвани  за неенергийни  цели  (нефтен  кокс  и други , които  се отчитат  
отделно ): 
1 Общо  за енергийния  сектор   
Общото  количество , използвано  като енергия  в енергийния  сектор  
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : коксови  пещи  
1.4 От който : доменни  пещи  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : електроцентрали   
Електроцентрали , централи  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия  и топлоцентрали . 
1.7 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Загуби  от разпределение  
Загубите , възникнали  извън  нефтопреработвателния  завод  при транспорта  и 
разпределението . 
Включват  се загубите  в тръбопроводите . 
 
 
BG 70   BG 4.2.3. Спецификация  на крайната  употреба  на енергията  
По отношение  на спецификацията  на крайната  употреба  на електроенергията , следните  
агрегирани  показатели  се прилагат  за всички  горива , с изключение  на суровините  за 
нефтопреработвателни  заводи , добавките /оксигенатите , биогоривата  и другите  
въглеводороди , като обаче  се включват  горивата , използвани  за неенергийни  цели  
(нефтен  кокс  и други , които  се отчитат  отделно ): 
1 Крайно  потребление  на енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : международни  полети  
3.2 От който : вътрешни  полети  
3.3 От който : автомобилен  транспорт  
3.4 От който : железопътен  транспорт  
3.5 От който : вътрешно  корабоплаване  
3.6 От който : тръбопроводен  транспорт  
 
BG 71   BG 3.7 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  – други  
5 Обща  неенергийна  употреба  
Количествата , използвани  като суровини  в различните  сектори  и които  не са 
изразходват  като гориво  или преобразуват  в друго  гориво . Тези  количества  се 
включват  в агрегираните  показатели , изброени  по-горе. 
5.1 От която : сектор  преобразуване   
5.2 От която : енергиен  сектор   
5.3 От която : сектор  транспорт   
5.4 От която : сектор  промишленост   
5.4.1 Сектор  промишленост , от който : Химическа  (включително  нефтохимическа  
промишленост ) 
5.5 От която : други  сектори   
 
4.2.4. Внос  и износ  
Внос  по страна  производител  и износ  по страна  на предназначение . Виж  също  така 
забележките  за агрегат  № 5 в параграф  4.2.1. 
4.2.5. Входящи  количества  за производителите  на електро - и топлоенергия  за собствени  
нужди  
Входящите  количества  за производителите  на електро - и топлоенергия  за собствени  
нужди  се отчитат  поотделно  за централите , произвеждащи  само  електроенергия , за 
централите  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия  и за централите , 
произвеждащи  само  топлоенергия . 
Изключват  се следните  енергийни  продукти : суровини  за нефтопреработвателни  
заводи , добавки /оксигенати , биогорива , други  въглеводороди , етан, бензин  за 
двигатели , биобензин , авиационен  бензин , гориво  за реактивни  двигатели  от бензинов  
 
BG 72   BG тип (гориво  за реактивни  двигатели  от нафтов  тип или JP4), White Spirit ( минерален  
терпентин ) и бензини  със специална  точка  на кипене  (SBP), както  и смазочните  масла . 
Входящите  количества  касаят  следните  инсталации  или дейности : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
Общото  количество , използвано  като енергия  в енергийния  сектор  
1.1 От който : каменовъглени  мини  
1.2 От който : добив  на нефт  и газ 
1.3 От който : коксови  пещи  
1.4 От който : доменни  пещи  
1.5 От който : газови  заводи  
1.6 От който : невключени  никъде  другаде  – енергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : тръбопроводен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
 
BG 73   BG 4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 В това число : жилищен  сектор  
4.3 В това число : земеделие /лесовъдство  
4.4 В това число : риболов  
4.5 В това число : невключени  никъде  другаде  – други  
 
4.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
1 Количества  
енергия  103 тона  
2 Калоричност  MJ/ тон 
 
4.4. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Кипър  е освободен  от отчитане  на агрегираните  показатели , посочени  в параграф  4.2.3, 
в точки  4 („Други  сектори “) и 5 („Обща  неенергийна  употреба “); отчитат  се само  
общите  стойности . 
На Кипър  е разрешена  дерогация  от 3 години , считано  от датата  на влизане  в сила  на 
настоящия  регламент  за отчитане  на агрегираните  показатели , посочени  в параграф  
4.2.3, в точки  2 („Промишленост “) и 3 („Транспорт “); по време  на периода  на дерогация  
се отчитат  само  общите  стойности . 
5. ВЪЗОБНОВЯЕМА  ЕНЕРГИЯ  И ЕНЕРГИЯТА  ОТ ОТПАДЪЦИ  
5.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Ако не е предвидено  друго , събирането  на данни  касае  всички  долу  изброени  
енергийни  продукти : 
 Енергиен  
продукт  Определение  
1. Хидроенергия Потенциална  и кинетична  енергия  на водата , преобразувана  в 
електроенергия  във водноелектрически  централи . Включва  се и 
енергията  на помпено -акумулиращите  станции . Трябва  да се 
отчете  производството  на централите  с мощност  < 1 MW, 1 до <10 
MW, ≥10 MW, както  и на помпено -акумулиращите  станции . 
2. Геотермална  
енергия  Енергия , достъпна  под формата  на топлина , идваща  от 
вътрешността  на земната  кора , обикновено  под формата  на топла  
вода  или пара . Това  производство  на енергия  представлява  
разликата  между  енталпията  на течността , извлечена  от 
 
BG 74   BG експлоатационната  шахта  и тази на течността , изпусната  в края  на 
процеса . Експлоатира  се на подходящите  за целта  места : 
• за производството  на електроенергия  чрез използването  на 
суха  пара  или на солен  разтвор  с висока  енталпия  след  
мигновено  изпаряване . 
• директно  като топлоенергия  за централното  отопление , 
земеделието  и др. 
3. Слънчева  
енергия  Слънчева  радиация , използвана  за производството  на топла  вода  и 
на електроенергия . Това  производство  на енергия  представлява  
топлината , пренасяна  в топлообменната  среда , т.е. падащата  
слънчева  енергия  минус  оптичните  загуби  и загубите  в колектора . 
Пасивната  слънчева  енергия , използвана  директно  за отоплението , 
охлаждането  и осветлението  на жилища  или други  сгради , не се 
включва . 
3.1 От която : 
слънчева  
фотоволтаична Преобразуване  на слънчевата  светлина  в електроенергия  чрез 
използването  на слънчеви  клетки , обикновено  изработени  от 
полупроводникови  материали , които , изложени  на светлина , 
произвеждат  електроенергия . 
3.2 От която : 
слънчева  
топлинна  Топлинна  енергия , произведена  от слънчевата  радиация ; може  да 
се касае  за: 
a) слънчеви  топлоелектроцентрали , или 
б) оборудване  за производството  на топла  вода  за битови  нужди  
или за сезонното  подгряване  на плувни  басейни  (напр . плоски  
слънчеви  колектори , главно  от термосифонен  тип) 
4. Енергия  на 
приливите  и 
отливите , 
енергия  на 
вълните  и 
океанска  
енергия  Механична  енергия , извличана  от движението  на приливите  и 
отливите , от движението  на вълните  или на океанските  течения  и 
която  се използва  за производството  на електроенергия . 
5. Вятърна  
енергия  Кинетичната  енергия  на вятъра , използвана  за производство  на 
електроенергия  във вятърни  генератори . 
6. Промишлени  
отпадъци  
(невъзобновя
еми) Това  са невъзобновяеми  промишлени  отпадъци  (твърди  или 
течни ), изгаряни  директно  за производството  на електро - и/или 
топлоенергия . Количеството  използвано  гориво  трябва  да се 
отчете  на базата  на долната  топлина  на изгаряне . Възобновяемите  
промишлени  отпадъци  трябва  да се отчетат  в категориите  „Твърда  
биомаса “, „Биогаз “ и/или „Течни  биогорива “. 
7. Градски  
отпадъци  Това  са отпадъците  от домакинствата , болниците  и сектора  на 
услугите , изгаряни  в специални  инсталации ; количество , 
изчислено  на базата  на долната  топлина  на изгаряне . 
 
BG 75   BG 7.1 От които : 
възобновяеми  Това  са градските  отпадъци  от биологичен  произход . 
7.2 От които : 
невъзобновяеми Това  са градските  отпадъци  от небиологичен  произход . 
8. Твърда  
биомаса  Включва  органичните , неизкопаеми  материали  от биологичен  
произход , които  могат  да бъдат  използвани  като гориво  за 
производството  на електрическа  енергия . В тази категория  влизат : 
8.1 От която : 
дървени  
въглища  Твърдият  остатък , получен  от деструктивната  дестилация  и 
пиролизата  на дървесина  и други  растителни  материали . 
8.2 От която : 
дърво , 
дървени  
отпадъци  и 
други  твърди  
отпадъци  Специално  отгледани  енергийни  култури  (топола , върба  и др.), 
голямо  количество  дървесни  материали , произведени  при 
промишлени  процеси  (най-вече в целулозната  и хартиената  
промишленост ) или предоставени  директно  от лесовъдството  и 
земеделието  (дърва  за огрев , дървени  стружки , дървен  гранулат , 
дървесна  кора , стърготини , талаш , стружки , черен  сулфатен  
разтвор  и др.), както  и отпадъци  като слама , оризови  люспи , 
орехови  черупки , сламени  постели  от птицевъдството , смачкани  
джибри  от грозде  и др. Изгарянето  е предпочитаната  технология  за 
експлоатиране  на тези твърди  отпадъци . Количеството  използвано  
гориво  трябва  да се отчете  на базата  на долната  топлина  на 
изгаряне . 
9. Биогаз : Газ, съставен  предимно  от метан  и въглероден  двуокис , образуван  
при анаеробно  разлагане  на биомаса . 
9.1 От който : 
сметищен  газ Биогаз , образуван  при разлагане  на сметищни  отпадъци . 
9.2 От който : Газ 
от 
канализационни утайки  Биогаз , образуван  при анаеробна  ферментация  на канализационни  
утайки . 
9.3 От който : 
Други  видове  
биогаз  Биогаз , образуван  при анаеробна  ферментация  на животински  
торове  и на отпадъци  от кланици , пивоварни  фабрики  и други  
селскостопански  и хранителни  промишлености . 
10. Течни  
биогорива  Количествата  течни  биогорива , отчетени  в тази категория  трябва  
да съответстват  на количествата  биогориво , а не на общото  
количество  течности , получени  от смесването  с биогорива . Що се 
касае  до вноса  и износа  на течни  биогорива , се взима  под 
внимание  само  търговията  с количества  биогорива , които  не са 
били  смесени  с транспортни  горива  (т.е. биогоривата , използвани  в 
чиста  форма ); търговията  с течни  биогорива , смесени  с 
транспортни  горива  трябва  да бъде  отчетена  към данните  за нефта  
 
BG 76   BG в глава  4. 
Взимат  се под внимание  следните  течни  биогорива : 
10.1 От които : 
биобензин  Тази  категория  включва  биоетанол  (етанол , произведен  от биомаса  
и/или от биоразградимата  фракция  на отпадъците ), биометанол  
(метанол , произведен  от биомаса  и/или от биоразградимата  
фракция  на отпадъците ), био-ЕТБЕ  (етил - третичен -бутил -етер, 
произведен  на базата  на биоетанол ; делът  на био-ЕТБЕ , изчислен  
като обемни  проценти  в биогоривото  е 47 %) и био-МТБЕ  (метил -
третичен -бутил -етер, произведен  на базата  на биометанол : делът  
на био-МТБЕ , изчислен  като обемни  проценти  в биогоривото , е 
36 %). 
10.2 От които : 
биодизели  Тази  категория  включва  биодизеловото  гориво  (метилов  естер , 
произведен  от растително  масло  или животински  мазнини , с 
качеството  на дизелово  гориво ), биодиметилетер  (диметилов  етер, 
произведен  от биомаса ), Fischer Tropsch ( дизелово  гориво , 
синтезирано  по метода  на Фишер -Тропш , произведено  от биомаса ) 
биомасла , извличани  в студено  състояние  (масла , произведени  от 
маслодайни  култури  само  посредством  механична  преработка ), 
както  и всички  останали  течни  биогорива , които  се прибавят  към, 
смесват  с или използват  директно  като дизелово  гориво  за 
транспортни  нужди . 
10.3 От които : 
други  течни  
биогорива  Течни  горива , използвани  директно  като гориво  и които  не са 
включени  в биобензина  или биодизелите . 
 
5.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  трябва  да се отчетат  за 
всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф . 
5.2.1. Брутно  производство  на електро - и топлоенергия  
Електро - и топлоенергията , произведена  от енергийните  продукти , посочени  в 
подзаглавие  5.1 (с изключение  на дървените  въглища , но включително  общата  сума  
само  за течните  биогорива ), когато  е възможно , трябва  да бъде  отчитана  поотделно : 
• за централите , за които  производството  е основна  дейност  и за централите , които  
произвеждат  за собствени  нужди  
 
BG 77   BG • за централите , произвеждащи  само  електроенергия , за централите , произвеждащи  
само  топлинна  енергия  и за централите  за комбинирано  производство  на електро - и 
топлоенергия . 
 
BG 78   BG 5.2.2. Сектори  снабдяване  и преобразуване  
Количествата  на енергийните  продукти , изброени  в подзаглавие  5.1 (с изключение  на 
хидроенергията , слънчевата  фотоволтаична  енергия , енергията  на приливите  и 
отливите , енергията  на вълните , океанската  енергия  и вятърната  енергия ) и използвани  
в сектори  снабдяване  и преобразуване , трябва  да бъдат  отчетени  за следните  
агрегирани  показатели : 
1 Производство  
2 Внос  
3 Износ  
4 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
5 Общо  потребление  
6 Разлики  в статистическите  данни  
7 Общо  за сектор  преобразуване   
Количествата  възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъците , използвани  за 
преобразуване  на първични  форми  на енергия  във вторични  (напр .: сметищен  газ 
в електроенергия ) или за преобразуване  във вторични  енергийни  продукти  
(напр .: биогаз , използван  за смесване  с природен  газ). 
7.1 От който : електроцентрали , за които  производството  е основна  дейност  
7.2 От който : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , за 
които  производството  е основна  дейност  
7.3 От който : топлоцентрали , за които  производството  е основна  дейност  
7.4 От който : електроцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
7.5 От който : централи  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия , 
които  произвеждат  за собствени  нужди  
7.6 От който : топлоцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  
7.7 От който : брикетни  фабрики  
Количествата  възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъци , използвани  за 
производството  на брикети . Количествата  възобновяеми  енергийни  източници  и 
отпадъците , използвани  като гориво  за отопление  и работа  на съоръженията  се 
отчитат  като потребление  в енергийния  сектор . 
7.8 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф  
Количествата  възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъци , използвани  за 
 
BG 79   BG производството  на брикети  от кафяви  въглища . Количествата  възобновяемите  
енергийни  източници  и отпадъците , използвани  като гориво  за отопление  и 
работа  на съоръженията  се отчитат  като потребление  в енергийния  сектор . 
7.9 От който : газ от газови  заводи   
Количествата  възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъци , използвани  за 
производството  на газ от газови  заводи . Количествата  възобновяемите  
енергийни  източници  и отпадъците , използвани  като гориво  за отопление  и 
работа  на съоръженията  се отчитат  като потребление  в енергийния  сектор . 
7.10 От който : за смесване  с природен  газ 
Количествата  биогазове , смесени  с природен  газ. 
7.11 От който : за смесване  с бензин  за двигатели  / дизелово  гориво  
Количествата  течни  биогорива , които  не са доставени  за крайно  потребление , а 
се използват  с други  петролни  продукти , отчетени  в глава  4 на настоящото  
приложение . 
7.12 От който : предприятия  за производство  на дървени  въглища  
Количествата  дърва , използвани  за производството  на дървени  въглища . 
7.13 От което : невключени  никъде  другаде  – преобразуване  
 
5.2.3. Енергиен  сектор  
Количествата  на енергийните  продукти , изброени  в подзаглавие  5.1 (с изключение  на 
хидроенергията , слънчевата  фотоволтаична  енергия , енергията  на приливите  и 
отливите , енергията  на вълните , океанската  енергия  и вятърната  енергия ) и използвани  
в енергийния  сектор  или за крайно  потребление , трябва  да бъдат  отчетени  за следните  
агрегирани  показатели : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
Възобновяемите  енергийни  източници  и отпадъците , използвани  от енергетиката  
за подпомагане  на преобразувателната  дейност . Например  възобновяемите  
енергийни  източници  и отпадъците , използвани  за отопление , осветление  или за 
задвижване  на помпи /компресори . 
Количествата  възобновяеми  енергийни  източници  и отпадъци , преобразувани  в 
друга  форма  на енергия , трябва  да се отчетат  в сектор  преобразуване . 
1.1 От който : заводи  за газификация   
1.2 От който : електроцентрали , централи  за комбинирано  производство  на електро - 
и топлоенергия  и топлоцентрали  
1.3 От който : каменовъглени  мини  
1.4 От който : брикетни  фабрики  
 
BG 80   BG 1.5 От който : коксови  пещи  
1.6 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.7 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
от торф  
1.8 От който : газ от газови  заводи  
1.9 От който : доменни  пещи  
1.10 От който : предприятия  за производство  на дървени  въглища   
1.11 От които : невключени  никъде  другаде  
2 Загуби  от разпределение  
Всички  загуби , причинени  от транспорта  или разпределението . 
 
5.2.4. Спецификация  на крайната  употреба  на електроенергията  
Количествата  на енергийните  продукти , изброени  в подзаглавие  5.1 (с изключение  на 
хидроенергията , слънчевата  фотоволтаична  енергия , енергията  на приливите  и 
отливите , енергията  на вълните , океанската  енергия  и вятърната  енергия ) трябва  да 
бъдат  отчетени  за следните  агрегирани  показатели : 
1 Крайно  потребление  на електроенергия  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
 
BG 81   BG 2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : железопътен  транспорт  
3.2 От който : автомобилен  транспорт  
3.3 От който : вътрешно  корабоплаване  
3.4 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От които : жилищен  сектор  
4.3 От които : земеделие /лесовъдство  
4.4 От които : риболов  
4.5 От които : невключени  никъде  другаде  – други  
 
5.2.5. Технически  характеристики  на съоръженията  
В края  на отчетната  година  трябва  да бъдат  отчетени  следните  мощности  за 
производство  на електроенергия : 
1 Хидроенергия  
Трябва  да се отчете  мощността  на централите  с мощност  < 1 MW, 1 до <10 MW, 
≥10 MW, на помпено -акумулиращите  станции , както  и общо  за всички  тези 
централи . Подробно  описание  на производствените  мощности  на централите  се 
прави  като се изключат  помпено -акумулиращите  станции . 
2 Геотермална  енергия  
3 Слънчева  фотоволтаична  
4 Слънчева  топлинна  
5 Енергия  на приливите  и отливите , енергия  на вълните  и океанска  енергия  
6 Вятърна  енергия  
7 Промишлени  отпадъци  (невъзобновяеми ) 
 
BG 82   BG 8 Градски  отпадъци  
9 Дърво , дървени  отпадъци  и други  твърди  отпадъци  
10 Сметищен  газ 
11 Газ от канализационни  утайки  
12 Други  видове  биогаз  
13 Течни  биогорива  
Трябва  да се отчете  общата  инсталирана  площ  слънчеви  колектори . 
Трябва  да бъдат  отчетени  следните  производствени  мощности  за биогорива : 
1 Течни  биогорива : 
1.1 От които : биобензин  
1.2 От които : биодизели  
1.3 От които : други  течни  биогорива  
 
5.2.6. Входящи  количества  за производителите  на електро - и топлоенергия  за собствени  
нужди  
Входящите  количества  за производителите  на електро - и топлоенергия  за собствени  
нужди  се отчитат  поотделно  за централите , произвеждащи  само  електроенергия , за 
централите  за комбинирано  производство  на електро - и топлоенергия  и за централите , 
произвеждащи  само  топлоенергия . 
Количествата  на енергийните  продукти , изброени  в подзаглавие  5.1 (с изключение  на 
хидроенергията , слънчевата  фотоволтаична  енергия , енергията  на приливите  и 
отливите , енергията  на вълните , океанската  енергия  и вятърната  енергия ) трябва  да 
бъдат  отчетени  за следните  агрегирани  показатели : 
1 Общо  за енергийния  сектор   
1.1 От който : заводи  за газификация   
1.2 От който : каменовъглени  мини  
1.3 От който : брикетни  фабрики  
1.4 От който : коксови  пещи  
1.5 От който : нефтопреработвателни  заводи  
1.6 От който : предприятия  за производство  на брикети  от кафяви  въглища  / брикети  
 
BG 83   BG от торф  
1.7 От който : газ от газови  заводи  
1.8 От който : доменни  пещи  
1.9 От който : предприятия  за производство  на дървени  въглища   
1.10 От които : невключени  никъде  другаде  
2 Сектор  промишленост  
2.1 От който : черна  металургия  
2.2 От който : химическа  и нефтохимическа  промишленост  
2.3 От който : цветна  металургия  
2.4 От който : нерудни  минерали  
2.5 От който : транспортно  оборудване  
2.6 От който : машиностроене  
2.7 От който : миннодобивна  промишленост  
2.8 От който : храна , напитки  и тютюн  
2.9 От който : целулоза , хартия  и печат  
2.10 От който : дървообработване  и изделия  от дърво  
2.11 От който : строителство  
2.12 От който : текстил  и кожа  
2.13 От който : невключени  никъде  другаде  – промишленост  
3 Сектор  транспорт  
3.1 От който : железопътен  транспорт  
3.2 От който : невключени  никъде  другаде  – транспорт  
4 Други  сектори  
4.1 От които : търговия  и обществени  услуги  
4.2 От който : жилищен  сектор  
4.3 От който : земеделие /лесовъдство  
 
BG 84   BG 4.4 От който : риболов  
4.5 От който : невключени  никъде  другаде  – други  
 
5.3. КАЛОРИЧНОСТ  
Средна  долна  топлина  на изгаряне  се докладва  за следните  продукти : 
1 Биобензин  
2 Биодизел  
3 Други  течни  биогорива  
4 Дървени  въглища  
 
5.4. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
1 Производство  на 
електроенергия  MWh 
2 Производство  на топлинна  
енергия  TJ 
3 Възобновяеми  енергийни  
продукти  Биобензин , биодизели  и други  течни  биогорива : 
тонове  Дървени  въглища : 1000 тона  Всички  
останали : TJ (на базата  на долната  топлина  на 
изгаряне ). 
4 Обща  площ  на слънчевите  
колектори  1000 m2 
5 Производствена  мощност  
на централите  Биогорива : тона /година  Всички  останали : MWe 
6 Калоричност  KJ/kg ( долна  топлина  на изгаряне ). 
 
5.5. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат . 
 
BG 85   BG 6. ПРИЛОЖИМИ  РАЗПОРЕДБИ  
Прилагат  се следните  разпоредби  за събирането  на данни , описано  във всички  
предходящи  глави :  
1. Отчетен  период : 
Една  календарна  година  (от 1 януари  до 31 декември ). 
2. Честота  
Годишна . 
3. Срок  за предаване  на данните  
Най-късно  на 30 ноември  в годината , следваща  съответния  отчетен  период . 
4. Формат  и начин  на предаване   
Форматът  на предаване  трябва  да съответства  на подходящия  стандарт  за обмен , 
определен  от Евростат .  
Данните  се предават  или се изпращат  по електронен  път до единствената  входна  точка  
за данни  в Евростат .  
 
BG 86   BG ПРИЛОЖЕНИЕ  В – МЕСЕЧНИ  ЕНЕРГИЙНИ  СТАТИСТИКИ  
Настоящото  приложение  описва  обхвата , частите , отчетния  период , честотата , 
сроковете  и условията  за предаване  на месечните  енергийни  статистики . 
В приложение  А се обясняват  термините , за които  не се дава специално  обяснение  в 
настоящото  приложение . 
1. ТВЪРДИ  ГОРИВА  
1.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Ако не е предвидено  друго , събирането  на данни  касае  всички  долу  изброени  
енергийни  продукти : 
 Енергиен  
продукт  Определение  
1 Каменни  
въглища  Твърдо  изкопаемо  гориво  от органичен  произход , черно  на цвят , с 
горна  топлина  на изгаряне  по-голяма  от 24 MJ/kg, изчислена  в 
безпепелно  състояние  и при влажност , получена  при температура  
30° C и при относителна  влажност  на въздуха  96 %.  
2 Лигнит  Изкопаемо  гориво  от органичен  произход , от кафяво  до черно  на 
цвят , с горна  топлина  на изгаряне  под 24 MJ/kg, изчислена  в 
условия  без съдържание  на пепел  и при влажност , получена  при 
температура  30° C и при относителна  влажност  на въздуха  96 %.  
2.1 От който : 
черни  
лигнит   Лигнитни  въглища  със съдържание  на влага  от 20 до 25 % и със 
съдържание  на пепел  от 9 до 13 %. Черният  лигнит  се е образувал  
през мезозойската  ера. В рамките  на Европейския  съюз , Франция  е 
единствената  страна -производител  на това гориво  (подземни  мини  
в Прованс ). 
2.2 От който : 
кафяви  
каменни  
въглища  Лигнитни  въглища  със съдържание  на влага  от 40 до 70 % и със 
съдържание  на пепел  обикновено  от 2 до 6 %; като в зависимост  от 
находището , съдържанието  на пепел  може  да достигне  12 %. 
Кафявите  каменни  въглища  са се образували  през терциера . Това  
гориво  се добива  най-вече в открити  мини . 
3 Торф  Мек, от рохкав  до сбит , горлив  изкопаем  седимент  от растителен  
произход , с високо  съдържание  на влага  (до 90 %), от светло  до 
тъмно  кафяв  на цвят . 
4 Брикети  Брикетите  от каменни  въглища  са изкуствени  продукти  със 
специфична  форма , произведени  чрез фрезоване  на горещо  под 
налягане , с добавяне  на свързващо  вещество  (зифт ). 
5 Лигнитни  
брикети  Изкуствени  продукти  с равномерна  форма , произвеждани  след  
трошене , и сушене  на лигнит , пресовани  под високо  налягане  без 
добавянето  на свързващи  вещества . Тази  категория  включва  
 
BG 87   BG изсушените  кафяви  въглища  и лигнитния  ситнеж . 
6 Кокс  от 
каменни  
въглища   Твърдо  гориво , получено  по изкуствен  път от каменните  въглища  
посредством  суха  дестилация  на въглищата , без или с частичен  
достъп  на въздух . 
Включва : 
- Металургичен  кокс : получени  при карбонизация  при високи  
температури  
- Полукокс : получени  при карбонизация  при ниски  температури   
- Кокс  от газови  заводи : произведен  в газовите  заводи . 
7 Лигнитен  
кокс  Твърд  остатък , получен  посредством  суха  дестилация  на лигнит  
без достъп  на въздух . 
 
1.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  трябва  да се отчетат  за 
всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф . 
В приложение  А се обясняват  термините , за които  не се дава специално  обяснение  в 
настоящото  приложение . 
1.2.1. Сектор  снабдяване  
Следните  агрегирани  показатели  се прилагат  за металургичния  кокс , за всички  
лигнитни  въглища  и черния  лигнит , както  и за кафявите  въглища  и торфа : 
1 Производство  
2 Продукти  за повторна  употреба  
Шлам  и шисти  от халди , използвани  повторно  в мините . 
3 Внос  
3.1 От който : внос  в рамките  на Европейския  съюз  
4 Износ  
4.1 От който : износ  в рамките  на Европейския  съюз  
5 Промени  в запасите  
Количествата , съхранявани  в мините  и от вносителите . 
Изключват  се запасите  на потребителите  (напр . тези, съхранявани  в 
електроцентралите  и във фабриките  за кокс ), с изключение  на запасите , 
 
BG 88   BG съхранявани  от потребители , които  внасят  директно . 
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “.. 
6 Вътрешни  доставки  (изчислени ) 
Общото  количество  продукт , което , според  изчисленията , е било  доставено  за 
крайно  потребление . Равнява  се на: 
Производство  + продукти  за повторна  употреба  + внос  – износ  + промени  в 
запасите  
7 Вътрешни  доставки  (наблюдавани ) 
Това  са количествата , доставени  на вътрешния  пазар . Равняват  се на общото  
количество  доставки  до различните  потребители . Възможна  е разлика  между  
изчислените  и наблюдаваните  доставки . 
7.1 От които : собствена  употреба  на производителите  
Включва  се употребата  вътре  в производствените  единици . 
Изключва  се употребата  в електроцентрали , в брикетни  фабрики  и във фабрики  за 
кокс , разположени  в непосредствена  близост  до каменовъглените  мини  и 
доставките  до персонала  на каменовъглените  мини . 
7.2 От които : електроцентрали , за които  производството  е основна  дейност  
7.3 От които : електроцентрали , които  произвеждат  за собствени  нужди  в 
каменовъглени  мини  
7.4 От който : фабрики  за кокс   
7.5 От които : брикетни  фабрики  
Количествата , използвани  за преобразуване  в брикетните  фабрики  (в 
непосредствена  близост  до каменовъглените  мини  и самостоятелни ) 
7.6 От които : общо  за сектор  промишленост  (без черната  металургия ) 
7.7 От които : черна  металургия  
7.8 От които : други  (услуги , домакинства  и др.) 
Количествата  гориво , доставени  на домакинствата  (включително  въглищата  от 
каменовъглените  мини , доставени  на работниците  в мините  и свързаните  с тях 
предприятия ) и на сектор  услуги  (администрации , магазини  и др.), както  и на 
секторите , непосочени  никъде  другаде  (централно  отопление , транспорт  и др.). 
8 Крайни  запаси  
8.1 От които : мини  
 
BG 89   BG 8.2 От които : вносители  
8.3 От които : във фабриките  за кокс   
Прилага  се само  за каменните  въглища . 
 
Следните  агрегирани  показатели  се прилагат  за кокса  от каменни  въглища , лигнитния  
кокс , брикетите  и лигнитните  брикети : 
1 Производство  
2 Внос  
3 Износ  
3.1 От който : износ  в рамките  на Европейския  съюз  
4 Промяна  в запасите  
Количествата , съхранявани  във фабриките  за кокс  (кокс ), в брикетните  фабрики  
(брикети ), както  и от вносителите . 
Изключват  се запасите  на потребителите , с изключение  на запасите , съхранявани  
от потребители , които  внасят  директно . 
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
5 Вътрешни  доставки  (изчислени ) 
Общото  количество  продукт , което , според  изчисленията , е било  доставено  за 
крайно  потребление . Равнява  се на: 
Производство  + внос  – износ  + промени  в запасите  
6 Вътрешни  доставки  (наблюдавани ) 
Това  са количествата , доставени  на вътрешния  пазар . Равняват  се на общото  
количество  доставки  до различните  потребители . Възможна  е разлика  между  
изчислените  и наблюдаваните  доставки . 
6.1 От които : общо  за сектор  промишленост  (без черната  металургия ) 
6.2 От които : черна  металургия  
6.3 От които : други  (услуги , домакинства  и др.) 
Количествата  гориво , доставени  на домакинствата  (включително  коксът  и 
брикетите , доставени  на работниците  в мините  и свързаните  с тях предприятия ) и 
на сектор  услуги  (администрации , магазини  и др.) 
 
BG 90   BG 7 Крайни  запаси  
Запаси  са количествата , съхранявани : 
- във фабриките  за кокс  (важат  само  за кокса  от каменни  въглища  и за лигнитния  
кокс ), 
- в брикетните  фабрики  (важат  само  за брикетите  от каменни  въглища  и за 
лигнита ), 
- от вносителите . 
 
1.2.2. Внос  
За лигнита , лигнитния  кокс , брикетите  и лигнитните  брикети  трябва  да се отчете  
общото  количество  внос  в рамките  и извън  рамките  на Европейския  съюз . 
За каменните  въглища , трябва  да се отчете  вносът  от следните  страни  на произход : 
1 Количества , внесени  от страни  в рамките  на Европейския  съюз  
1.1 От които : Германия  
1.2 От които : Обединено  кралство  
1.3 От които : Полша  
1.4 От които : други  страни  на ЕС 
Трябва  да се уточни  кои са съответните  страни . 
2 Количества , внесени  от страни  извън  Европейския  съюз  
2.1 От които : Съединени  американски  щати  
2.2 От които : Австралия  
2.3 От които : Южна  Африка  
2.4 От които : Общност  на независимите  държави  (ОНД ) 
2.4.1 От които , под точка  2.4: Русия  
2.4.2 От които , под точка  2.4: Украйна  
2.5 От които : Канада  
2.6 От които : Колумбия  
2.7 От които : Китай  
 
BG 91   BG 2.8 От които : други  страни  извън  Европейския  съюз  
Трябва  да се уточни  кои са съответните  страни . 
 
1.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
Количествата  за всички  продукти  са изразени  в 103 тона . 
1.4. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат . 
2. ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ  
2.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Тази  глава  обхваща  електрическата  енергия . 
2.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Трябва  да се отчетат  следните  агрегирани  показатели . 
2.2.1. Сектор  производство  
За следните  агрегирани  показатели  се отчитат  както  брутните , така и нетните  
количества : 
1. Общо  количество  произведена  електроенергия  
1.1 От която : ядрена  
1.2 От която : хидроенергия  
1.2.1 От която , под точка  1.2: частта  хидроенергия , произведена  от помпено -
акумулиращи  станции  
1.3 От която : геотермална  енергия  
1.4 От която : конвенционална  топлинна  
1.5 От която : вятърна  енергия  
Отчитат  се също  така следните  количества  електрическа  енергия : 
2 Внос  
2.1 От който : внос  в рамките  на Европейския  съюз  
3 Износ  
3.1 От който : износ  извън  рамките  на Европейския  съюз  
 
BG 92   BG 4 Потребление  на помпено -акумулиращите  станции  
5 Потребление  на вътрешния  пазар  
Изчислява  се по следния  начин : 
Общо  нетно  производство  + внос  – износ  – потребление  на помпено -
акумулиращите  станции  
Що се касае  до потреблението  на гориво  в обществените  топлоелектрически  централи , 
прилагат  се следните  агрегирани  показатели  (виж приложение  Б за определенията  на 
каменни  въглища  и лигнит ): 
6 Общо  потребление  на гориво  в обществените  топлоелектрически  централи  
Това  е общото  количество  гориво , изразходвано  за производството  на 
електроенергия , както  и за производството  на топлинна  енергия  за продажба  
главно  на трети  страни . 
6.1 От което : каменни  въглища  
6.2 От което : лигнит  
6.3 От което : петролни  продукти  
6.4 От което : природен  газ 
6.5 От което : производствен  газ (касае  се за синтетични  газове ) 
6.6 От което : други  горива  
 
2.2.2. Запаси  на гориво  в обществените  топлоелектрически  централи  
Под обществени  топлоелектрически  централи  се разбират  обществените  предприятия , 
които  използват  горива  за производството  на електроенергия . Трябва  да се отчетат  
крайните  запаси  (запасите  в края  на отчетния  месец ) за следните  горива : 
1 Каменни  въглища  
2 Лигнит  
3 Петролни  продукти  
 
2.2.3. Производство  на ядрена  топлоенергия  
Трябва  да се отчете  общото  количество  ядрена  топлоенергия , произведена  през 
отчетния  период  с цел производството  на електроенергия . 
 
BG 93   BG 2.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
1 Количества  
енергия  Електроенергия : GWh 
Каменни  въглища , лигнит  и петролни  продукти : както  в 103 
тона  така и в TJ на базата  на долната  топлина  на изгаряне . 
Природен  газ и производни  газове : TJ на базата  на горната  
топлина  на изгаряне . 
Други  горива : TJ на базата  на долната  топлина  на изгаряне . 
Ядрена  топлоенергия : TJ. 
2 Запаси  103 тона  
 
2.4. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат .  
3. НЕФТЕНИ  И ПЕТРОЛНИ  ПРОДУКТИ  
3.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Ако не е предвидено  друго , събирането  на данни  важи  за всички  долу  изброени  
енергийни  продукти , за които  се прилагат  определенията , посочени  в глава  4 на 
приложение  Б: суров  нефт , газокондензати , суровини  за нефтопреработвателните  
заводи , други  въглеводороди , нефтозаводски  газ (невтечнен ), етан, втечнен  нефтен  газ, 
нафта , бензин  за двигатели , авиационен  бензин , гориво  за реактивни  двигатели  от 
бензинов  тип (гориво  за реактивни  двигатели  от нафтов  тип или JP4), гориво  за 
реактивни  двигатели  от керосинов  тип, друг  керосин , газьол /дизелово  гориво  
(дестилиран  мазут ), дизелово  гориво  за транспортни  нужди , мазут  за битови  нужди  и 
други  газьоли , мазут  (както  с ниско , така и с високо  съдържание  на сяра), White Spirit 
(минерален  терпентин ) и бензини  със специална  точка  на кипене  (SBP), смазочни  
материали , битум , парафинови  восъци  и нефтен  кокс . 
Където  е приложимо , бензинът  за двигатели  трябва  да бъде  отчетен  в две категории , а 
именно : 
– Безоловен  бензин  за двигатели : бензин  за двигатели , към който  не са били  добавени  
оловни  съединения  с цел повишаване  на октановото  число . Може  да съдържа  
минимални  количества  органично  олово . 
– Оловен  бензин  за двигатели : бензин  за двигатели , към който  са били  добавени  
тетраетилолово  и/или тетраметилолово  за повишаване  на октановото  число . 
– В категорията  „Други  продукти “ се включват  както  количествата , съответстващи  на 
определението , дадено  в глава  4 на приложение  Б, така също  и количествата  White 
Spirit (минерален  терпентин ) и бензини  със специална  точка  на кипене  (SBP), 
смазочни  материали , битум  и парафини ; тези продукти  не трябва  да се отчитат  
отделно . 
 
BG 94   BG 3.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  трябва  да се отчетат  за 
всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф . 
3.2.1. Сектор  снабдяване  
Долната  таблица  важи  само  за суровия  нефт , газокондензатите , суровините  за 
нефтопреработвателни  заводи , добавките /оксигенатите , биогоривата  и другите  
въглеводороди : 
1. Местно  производство  
Не се прилага  за суровините  за нефтопреработвателни  заводи .  
2 Снабдяване  от други  източници  
Отнася  се за добавките , биогоривата  и другите  въглеводороди , чието  
производство  вече е отчетено  в други  баланси  на горивата .  
Не се прилага  за суровия  нефт , газокондензатите  и суровините  за 
нефтопреработвателни  заводи . 
3 Върнати  количества  от нефтохимичния  сектор  
Крайни  или полузавършени  продукти , върнати  от крайните  потребители  в 
нефтопреработвателните  заводи  за преработка , смесване  или продажба . Това  
обикновено  са вторични  продукти  на нефтохимическата  промишленост . 
Прилага  се само  за суровините  за нефтопреработвателните  заводи .  
4 Прехвърлени  продукти  
Това  са внесени  петролни  продукти , които  са рекласифицирани  в суровини  за 
допълнителна  преработка  в нефтопреработвателните  заводи , без доставка  до 
крайния  потребител . 
Прилага  се само  за суровините  за нефтопреработвателни  заводи .  
5 Внос  и износ  
Включват  се количествата  суров  петрол  и нефтените  продукти , внесени  или 
изнесени  съгласно  споразумения  за преработка  (т.е. рафиниране  по уговорка ). 
Суровият  нефт  и газокондензатите  трябва  да се отчетат  като произхождащи  от 
страната -първоизточник ; суровините  за нефтопреработвателните  заводи  и 
завършените  продукти  трябва  да се отчетат  като произхождащи  от страната  на 
крайното  предназначение . 
Включват  се всички  газокондензати  (напр . втечнен  нефтен  газ), извлечени  при 
газификацията  на внесен  втечнен  природен  газ, както  и петролните  продукти , 
внесени  или изнесени  директно  от нефтохимическата  промишленост . 
Забележка : Вносът  или износът  на етанол  (който  се отчита  в колоната  
Добавки /оксигенати ) трябва  да съответства  на количествата , предназначени  за 
 
BG 95   BG използване  като гориво . 
6 Директна  употреба  
В тази категория  се включват  суровият  нефт , газокондензатите  и другите  
въглеводороди , използвани  директно , без да бъдат  преработени  в 
нефтопреработвателни  заводи . 
Включва  се суровият  нефт , изгарян  за производството  на електроенергия . 
7 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „+“, а намаление  – със знак „ – “. 
8 Количества , влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод  (изчислени ) 
Общото  количество  нефт , което , според  изчисленията , е било  преработено  при 
процеса  на рафиниране . Равнява  се на: 
Местно  производство  + от други  източници  + количества , върнати  от 
промишлеността  + прехвърлени  продукти  + внос  – износ  – директна  употреба  - 
промени  в запасите  
9 Разлики  в статистическите  данни  
Определят  се като разликата  между  изчислените  и наблюдаваните  количества , 
влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод . 
10 Количества , влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод  (наблюдавани ) 
Това  са количествата , измерени  като входящи  в нефтопреработвателните  заводи . 
11 Загуби  при рафиниране  
Това  е разликата  между  наблюдаваните  количества , влезли  за преработка  в 
нефтопреработвателен  завод  и брутното  производство  на нефтопреработвателния  
завод . Загуби  могат  да възникнат  по време  на процеса  на дестилация  заради  
изпарение . Отчетените  загуби  се обозначават  със знак „+“. Възможно  е да има 
увеличение  на обема , но не и на масата . 
12 Производство  на оксигенати  
Това  е онзи  дял от производството  или от други  източници , в който  влизат  
етерите  като MTБE (метил -третичен -бутил -етер), TAME ( третичен -амил -метил -
етер), алкохолите  като етаноли  и естери  и който  се използва  за смеси  с цел 
получаване  на бензин  и газьол . 
 
 
BG 96   BG Долната  таблица  не се прилага  нито  за суровините  за нефтопреработвателни  заводи , 
нито  за добавките /оксигенатите : 
1 Получени  първични  продукти  
Включват  се количествата  местен  или внесен  суров  нефт  (включително  
кондензатите ), както  и местните  газокондензати , използвани  директно , без да 
бъдат  преработени  в нефтопреработвателните  заводи  и количествата , върнати  от 
нефтохимичната  промишленост , които  макар  и да не са първични  горива , се 
използват  директно . 
2 Брутно  производство  на нефтопреработвателен  завод  
Това  е производството  на крайни  продукти  в нефтопреработвателни  заводи  или в 
предприятия  за смесване  на продукти . 
Загубите  при рафиниране  не се включват , но се включва  количеството  гориво , 
използвано  от нефтопреработвателния  завод  за собствени  нужди . 
3 Рециклирани  продукти  
Това  са крайни  продукти , които  преминават  за втори  път през търговската  мрежа , 
след  като веднъж  вече са били  доставени  на крайния  потребител  (напр . 
употребени  смазочни  масла , които  биват  преработвани ). Трябва  да се прави  
разлика  между  тези количества  и количествата , върнати  от нефтохимичния  
сектор . 
4 Гориво , използвано  от нефтопреработвателния  завод  за собствени  нужди  
Това  са петролните  продукти , използвани  за поддръжка  експлоатацията  на 
нефтопреработвателния  завод . 
Изключва  се горивото , използвано  от нефтени  компании  за други  цели , различни  
от рафиниране , като например  бункерите  или нефтените  танкери . 
Включват  се горивата , използвани  в нефтопреработвателните  заводи  за 
производството  на електо - и топлоенергия  за продажба . 
5 Внос  и износ  
6 Международни  морски  бункери  
7 Трансфери  между  продукти  
Това  са количествата , рекласифицирани  или защото  характеристиките  им са били  
променени  или защото  са били  смесени  за получаването  на друг  продукт . 
Стойността  с отрицателен  знак, отчетена  за даден  продукт  трябва  да бъде  
компенсирана  от стойност  с положителен  знак (или от няколко  стойности ) за 
един  или няколко  продукта  и обратното ; нетната  обща  сума  трябва  да е равна  на 
нула . 
 
BG 97   BG 8 Прехвърлени  продукти  
Това  са внесени  петролни  продукти , които  са рекласифицирани  в суровини  за 
допълнителна  преработка  в нефтопреработвателните  заводи , без доставка  до 
крайния  потребител . 
9 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „+“, а намаление  – със знак „ – “. 
10 Брутни  вътрешни  доставки  (изчислени ) 
По определение  се равняват  се на: 
Получени  първични  продукти  + брутно  производство  на нефтопреработвателен  
завод  + рециклирани  продукти  - гориво , използвано  от нефтопреработвателния  
завод  за собствени  нужди  + внос  – износ  - международни  морски  бункери  + 
трансфери  между  продукти  – прехвърлени  продукти  - промени  в запасите  
11 Разлика  в статистическите  данни  
Определя  се като разликата  между  изчислените  и наблюдаваните  брутни  
вътрешни  доставки . 
12 Брутни  вътрешни  доставки  (наблюдавани ) 
Това  е наблюдаваната  доставка  на вътрешния  пазар  на крайни  петролни  продукти  
от първични  източници  (като нефтопреработвателни  заводи , предприятия  за 
смесване  на продукти  и др.). 
Тази  стойност  може  да се различава  от изчислената  стойност , поради , например , 
разликите , които  съществуват  по отношение  на обхвата  и/или разликите  в 
определенията  в различните  отчетни  системи . 
12.1 От които : доставки  за международната  гражданска  авиация  
12.2 От които : доставки  за обществени  електроцентрали  
12.3 От които : доставки  на автомобилен  втечнен  нефтен  газ 
12.4 От които : брутни  доставки  в нефтохимичния  сектор   
13 Количества , върнати  от нефтохимичния  сектор  в нефтохимичните  заводи  
14 Общо  количество  нетни  вътрешни  доставки  
 
 
BG 98   BG 3.2.2. Запаси  
Следните  начални  и крайни  запаси  трябва  да бъдат  отчетени  за всички  енергийни  
продукти  с изключение  на нефтозаводския  газ: 
1 Запаси  на националната  територия  
В тази категория  влизат  запасите , съхранявани  на следните  места : резервоари  на 
нефтопреработвателни  заводи , крайни  станции  на магистрални  тръбопроводи , 
резервоари  за захранване  на тръбопроводи , шлепове  и каботажни  танкери  (когато  
и пристанището  на тръгване  и пристанището  на местоназначение  са разположени  
на едни  и съща  национална  територия ), танкери , намиращи  се в пристанищата  на 
страни -членки  (в случай , че ще бъдат  разтоварени  в пристанището ), както  и 
трюмове  на кораби , плаващи  във вътрешни  води . Изключват  се нефтените  
запаси , съхранявани  в тръбопроводи , вагони -цистерни , камиони -цистерни , 
трюмове  на кораби  за далечно  плаване , бензиностанции , магазини  и морски  
бункери  в морето . 
2 Запаси , съхранявани  за други  страни , в съответствие  с двустранни  
правителствени  споразумения  
Това  са запасите  на национална  територия , които  принадлежат  на друга  държава  
и достъпът  до които  се гарантира  от споразумение  между  съответните  
правителства . 
3 Запаси , чието  местоназначение  в чужбина  е известно  
Това  са запаси , които  не са включени  в точка  2, намират  се на национална  
територия , но принадлежат  на или са предназначени  за друга  страна . Тези  запаси  
могат  да се намират  на територията  на или извън  свободни  безмитни  зони . 
4 Други  запаси , съхранявани  в свободни  безмитни  зони  
Това  са запасите , които  не са включени  в точки  2 и 3, независимо  дали  са били  
освободени  от митница  или не. 
5 Запаси , съхранявани  от големи  потребители  
Тази  категория  включва  запасите , подлежащи  на държавен  контрол , но изключва  
запасите  на останалите  потребители . 
6 Запаси , съхранявани  на борда  на пристигащите  океански  съдове , на съдовете  в 
пристанищата  или на съдовете  пребиваващи  на котва . 
Тези  запаси  може  да са освободени  от митница  или да не са. Тази  категория  
изключва  запасите  на борда  на кораби  в открито  море . 
Включва  нефтените  и каботажни  танкери , ако и пристанището  на тръгване  и 
пристанището  на местоназначение  са разположени  на една  и съща  национална  
територия . В случай  на пристигащи  съдове , които  ще бъдат  разтоварени  на 
повече  от едно  пристанища , трябва  да се отчетат  само  количествата , разтоварени  
 
BG 99   BG на национална  територия . 
7 Запаси , съхранявани  от публичните  власти  на национална  територия  
Включват  се невоенните  запаси , съхранявани  на национална  територия  от 
правителството , които  принадлежат  на правителството  или са под неговия  
контрол  и се съхраняват  изключително  с оглед  на извънредни  ситуации . 
Изключват  се запасите , съхранявани  от държавни  нефтени  компании  или от 
електрически  компании , както  и запасите , съхранявани  директно  от нефтени  
компании  от името  на правителствата . 
8 Запаси , съхранявани  от организациите , натоварени  със съхранението  на запаси  на 
национална  територия  
Това  са запасите , съхранявани  както  от обществени , така и от частни  
предприятия , създадени  с цел да поддържат  запасите  изключително  с оглед  на 
извънредни  ситуации . 
От тази категория  се изключват  задължителните  запасите , които  се съхраняват  от 
частни  компании . 
9 Всички  останали  запаси , съхранявани  на национална  територия  
Това  са всички  останали  запаси , които  отговарят  на условията , описани  в точка  1 
по-горе. 
10 Запаси , съхранявани  на чужда  територия  съгласно  двустранни  правителствени  
споразумения  
Това  са запасите , които  принадлежат  на една  страна , но се съхраняват  в друга , 
достъпът  до които  се гарантира  от споразумение  между  съответните  
правителства . 
10.1 От които : държавен  резерв  
10.2 От които : запаси  на организациите , натоварени  със съхранението  на запаси  
10.3 От които : други  запаси   
11 Запаси , съхранявани  на чужда  територия  и които  със сигурност  са предназначени  
за внос  на национална  територия  
Това  са запасите , невключени  в категория  10, които  принадлежат  на държавата , 
която  ги отчита , но които  се съхраняват  в друга  държава  в очакване  да бъдат  
внесени  в отчитащата  страна . 
12 Други  запаси  в свободните  безмитни  зони  
Това  са останалите  запаси  на национална  територия , които  не са включени  в 
гореспоменатите  категории . 
 
BG 100   BG 13 Натоварване  на тръбопроводите  
Нефтът  (суров  нефт  и петролни  продукти ), намиращ  се в тръбопроводите  и който  
е необходим  за поддържане  на дебита  в тръбопроводите . 
В допълнение , трябва  да се направи  разбивка  на количествата  по съответна  страна  за: 
– крайни  запаси , съхранявани  за други  страни , в съответствие  с двустранни  
правителствени  споразумения , 
– други  крайни  запаси , чието  местоназначение  в чужбина  е известно , 
– крайни  запаси , съхранявани  на чужда  територия  в съответствие  с двустранни  
правителствени  споразумения  
– други  крайни  запаси , съхранявани  на чужда  територия  и които  със сигурност  са 
предназначени  за внос  на национална  територия . 
Под начални  запаси  се разбират  запасите , намиращи  се в наличност  в последния  ден на 
месеца , предхождащ  отчитания  месец . Под крайни  запаси  се разбират  запасите , 
намиращи  се в наличност  в последния  ден на отчитания  месец . 
3.2.3. Внос  и износ  
Внос  по страна  производител  и износ  по страна  на предназначение .  
3.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
Количества  енергия : 103 тона  
3.4. ГЕОГРАФСКО  ПОКРИТИЕ  
Само  за нуждите  на статистическия  отчет , поясненията  от глава  1 на приложение  А се 
прилагат  със следните  специфични  изключения : 
(1) Дания  включва  островите  Ферое  и Гренландия . 
(2) Швейцария  включва  Лихтенщайн . 
3.5. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат .  
4. ПРИРОДЕН  ГАЗ 
4.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Определението  за природен  газ се намира  в глава  2 на приложение  Б. 
4.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , за всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  
параграф , трябва  да се отчетат  следните  агрегирани  показатели . 
 
BG 101   BG 4.2.1. Сектор  снабдяване  
1. Местно  производство  
Общото  количество  сух газ за продажба , произведен  в рамките  на националните  
граници , включително  офшорното  производство . Производството  се изчислява  
след  пречистване  и извличане  на газокондензатите  и на сярата . 
Изключват  се загубите , възникнали  при добива  и количествата , които  са 
инжектирани  отново , изпуснати  в атмосферата  или изгорени . 
Включват  се количествата , използвани  за нуждите  на газовата  промишленост , за 
добива  на газ, в тръбопроводните  системи  и в предприятията  за преработка . 
2 Внос  
3 Износ  
4 Промени  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „+“, а намаление  – със знак „ – “. 
5 Брутни  вътрешни  доставки  (изчислени ) 
По определение  се равняват  се на: 
Местно  производство  + внос  – износ  - промени  в запасите  
6 Разлика  в статистическите  данни  
Определя  се като разликата  между  изчислените  и наблюдаваните  брутни  
вътрешни  доставки . 
7 Брутни  вътрешни  доставки  (наблюдавани ) 
Включват  се количествата  газ, използвани  от газовата  промишленост  за 
отопление  и работа  на нейните  съоръжения  (напр . потребление  за добива  на газ, в 
тръбопроводните  системи  и в предприятията  за преработка ). 
8 Нива  на началните  и крайните  запаси , съхранявани  на национална  територия  
Количества , складирани  в специални  съоръжения  за складиране  (изчерпани  
газови  и/или нефтени  находища , водоносни  пластове , солни  каверни , смесени  
каверни  и други ), както  и в съоръжения  за складиране  на втечнен  природен  газ. 
Под начални  запаси  се разбират  запасите , намиращи  се в наличност  в последния  
ден на месеца , предхождащ  отчитания  месец . Под крайни  запаси  се разбират  
запасите , намиращи  се в наличност  в последния  ден на отчитания  месец . 
9 Потребление  за собствени  нужди  и загуби  на газовата  промишленост  
Това  са количествата , използвани  за собствените  нужди  на газовата  
промишленост  с цел отопление  и функциониране  на нейните  съоръженията  
(напр . потребление  за добива  на газ, в тръбопроводните  системи  и в 
 
BG 102   BG предприятията  за преработка ). 
Включват  се загубите , възникнали  при разпределение . 
 
4.2.2. Внос  и износ  
Внос  по страна  производител  и износ  по страна  на предназначение .  
4.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
Количествата  трябва  да бъдат  отчетени  в две мерни  единици : 
– единици  за физическо  количество , в 106 m3/ден, като се приемат  еталонни  условия  за 
газа (15°C, 101,325 kPa). 
– единици  за енергийно  съдържание , т.e. в TJ, на базата  на горна  топлина  на изгаряне .  
4.4. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат . 
5. ПРИЛОЖИМИ  РАЗПОРЕДБИ  
Прилагат  се следните  разпоредби  за събирането  на данни , както  е описано  във всички  
предходящи  глави :  
1. Отчетен  период : 
Един  календарен  месец . 
2. Честота   
Месечна . 
3. Срок  за предаване  на данните  
До три месеца  след  края  на отчетния  месец . 
4. Формат  и начин  на предаване   
Форматът  на предаване  трябва  да съответства  на подходящия  стандарт  за обмен , 
определен  от Евростат .  
Данните  се предават  или се изпращат  по електронен  път до единствената  входна  точка  
за данни  в Евростат .  
 
BG 103   BG ПРИЛОЖЕНИЕ  Д – КРАТКОСРОЧНИ  МЕСЕЧНИ  СТАТИСТИКИ  
Настоящото  приложение  описва  обхвата , частите , отчетния  период , честотата , 
сроковете  и условията  за предаване  на събираните  месечно  краткосрочни  
статистически  данни . 
В приложение  А се обясняват  термините , за които  не се дава специално  обяснение  в 
настоящото  приложение . 
1. ПРИРОДЕН  ГАЗ 
1.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Тази  глава  обхваща  само  природния  газ. Определението  за природен  газ е дадено  в 
глава  2 на приложение  Б. 
1.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Трябва  да се отчетат  следните  агрегирани  показатели . 
1. Производство  
2 Внос  
3 Износ  
4 Промяна  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „ - “, а намаление  – със знак „ + “. 
5 Снабдяване  
Изчислява  се по следния  начин : 
Производство  + внос  – износ  + промени  в запасите  
 
1.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
Количествата  природен  газ трябва  да бъдат  отчетени  в TJ, на базата  на горна  топлина  
на изгаряне . 
 
BG 104   BG 1.4. ДРУГИ  ПРИЛОЖИМИ  РАЗПОРЕДБИ  
1. Отчетен  период : 
Един  календарен  месец . 
2. Честота   
Месечна . 
3. Срок  за предаване  на данните  
До един  месец  след  края  на отчетния  месец . 
4. Формат  и начин  на предаване   
Форматът  на предаване  трябва  да съответства  на подходящия  стандарт  за обмен , 
определен  от Евростат .  
Данните  се предават  или се изпращат  по електронен  път до единствената  входна  точка  
за данни  в Евростат .  
1.5. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Германия  е освободена  от това събиране  на данни . 
2. ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЯ  
2.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Тази  глава  се отнася  само  за електроенергията . 
2.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Трябва  да се отчетат  следните  агрегирани  показатели . 
1. Общо  количество  произведена  електроенергия  
Общо  брутно  количество  произведена  електроенергия . 
Включва  потреблението  за собствени  нужди  на електроцентралите . 
2 Внос  
3 Износ  
4 Брутно  подадена  електроенергия  
Изчислява  се по следния  начин : 
Общо  количество  произведена  електроенергия  + внос  – износ  
 
 
BG 105   BG 2.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
Количествата  електроенергия  трябва  да бъдат  изразени  в GWh 
2.4. ДРУГИ  ПРИЛОЖИМИ  РАЗПОРЕДБИ  
1. Отчетен  период : 
Един  календарен  месец . 
2. Честота   
Месечна . 
3. Срок  за предаване  на данните  
До един  месец  след  края  на отчетния  месец . 
4. Формат  и начин  на предаване   
Форматът  на предаване  трябва  да съответства  на подходящия  стандарт  за обмен , 
определен  от Евростат .  
Данните  се предават  или се изпращат  по електронен  път до единствената  входна  точка  
за данни  в Евростат . 
2.5. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Германия  е освободена  от това събиране  на данни . 
3. НЕФТ  И ПЕТРОЛНИ  ПРОДУКТИ  
Това  събиране  на данни  е по-известно  под името  „въпросник  JODI“ 
3.1. ЕНЕРГИЙНИ  ПРОДУКТИ , ЗА КОИТО  СЕ КАСАЕ  
Ако не е предвидено  друго , събирането  на данни  се прилага  за всички  долу  изброени  
енергийни  продукти , за които  се отнасят  определенията , посочени  в глава  4 на 
приложение  Б: суров  нефт , втечнен  нефтен  газ, бензин  (който  включва  бензина  за 
двигатели  и авиационния  бензин ), керосин  (който  включва  горивото  за реактивни  
двигатели  от керосинов  тип и друг  керосин ), газьол /дизелово  гориво  и мазут  (както  с 
ниско , така и с високо  съдържание  на сяра). 
Освен  това, това събиране  на данни  се прилага  и за „всичкия  нефт “, т.е. съвкупността  
от всички  тези продукти , с изключение  на суровия  нефт  и трябва  да включва  и други  
петролни  продукти  като нефтозаводски  газ, етан, нафта , нефтен  кокс , White Spirit 
(минерален  терпентин ) и бензини  със специална  точка  на кипене  (SBP), парафинови  
восъци , битум , смазочни  материали  и други . 
 
BG 106   BG 3.2. СПИСЪК  С АГРЕГИРАНИ  ПОКАЗАТЕЛИ  
Ако не е предвидено  друго , следните  агрегирани  показатели  трябва  да се отчетат  за 
всички  енергийни  продукти , изброени  в предходния  параграф ,. 
3.2.1. Сектор  снабдяване  
Долната  таблица  важи  само  за суровия  нефт : 
1 Производство  
2 Внос  
3 Износ  
4 Краен  запас  
5 Промяна  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „+“, а намаление  – със знак „ – “. 
6 Количества , влезли  за преработка  в нефтопреработвателен  завод  
Наблюдавана  производителност  на нефтопреработвателните  заводи . 
Долната  таблица  се прилага  за суровия  нефт , втечнения  нефтен  газ, бензина , керосина , 
газьола /дизеловото  гориво , мазута  и всичкия  нефт : 
1 Производство  на нефтопреработвателните  заводи  
Брутното  производство , включително  горивото , използвано  от 
нефтопреработвателните  заводи  за собствени  нужди  
2 Внос  
3 Износ  
4 Краен  запас  
5 Промяна  в запасите  
Увеличение  на запасите  се обозначава  със знак „+“, а намаление  – със знак „ – “. 
6 Търсене  
Това  са доставките  или продажбите  на вътрешния  пазар  (вътрешно  потребление ), 
плюс  горивото , използвано  от нефтопреработвателните  заводи  за собствени  
нужди , плюс  международните  морски  и авиационни  бункери . Търсенето  на 
всичкия  нефт  включва  суровия  нефт . 
 
 
BG 107   BG 3.3. МЕРНИ  ЕДИНИЦИ  
Количества  енергия : 103 тона  
3.4. ДРУГИ  ПРИЛОЖИМИ  РАЗПОРЕДБИ  
1. Отчетен  период : 
Един  календарен  месец . 
2. Честота   
Месечна . 
3. Срок  за предаване  на данните  
До 25 дена  след  края  на отчетния  месец . 
4. Формат  и начин  на предаване   
Форматът  на предаване  трябва  да съответства  на подходящия  стандарт  за обмен , 
определен  от Евростат . 
Данните  се предават  или се изпращат  по електронен  път до единствената  входна  точка  
за данни  в Евростат . 
3.4. ДЕРОГАЦИИ  И ИЗКЛЮЧЕНИЯ  
Не се прилагат .