Списък на съкращенията

ЕС F Европейски съюз

НПО F Неправителствена организация

ООН F Организация на обединените нации

ОРМ F Ориентиран към резултатите мониторинг

CIDA F Канадска агенция за международно развитие

CRIS F Обща информационна система Relex

DFID F Департамент за международно развитие на Обединеното кралство

EAMR F Доклад за управление на външната помощ

EuropeAid F Служба за сътрудничество Europe Aid

FAFA F Рамково финансово и административно споразумение

Кратко изложение

I. Управляваните от EuropeAid и Генерална дирекция "Хуманитарна помощ" средства на ЕС, които се предоставят чрез организации на ООН, са се увеличили от 500 милиона евро през 2002 г. до над 1 милиард евро през 2008 г. Увеличението може да се обясни отчасти с оптимизираните процедури и отчасти с отговора на Комисията на сериозните кризи в Афганистан, Ирак, окупираните палестински територии и Судан, който се реализира до голяма степен с посредничеството на ООН. Европейският консенсус за развитие от декември 2005 г. и Парижката декларация за ефективността на помощта от март 2005 г. ангажират ЕС да координира и хармонизира помощта в тясно сътрудничество с международни организации като Организацията на обединените нации (вж. точки 1—10).

II. Одитът разгледа следните два въпроса (вж. точки 11—13):

а) Доказва ли процесът на вземане на решение че предоставянето на помощ чрез ООН е най-ефикасният и най-ефективният вариант?

б) Предоставя ли механизмът за мониторинг увереност по отношение на стабилността на финансовите процедури и постигането на целите?

III. Стратегическите и юридическите изисквания за избор на партньори по обективен и прозрачен начин не са преобразувани в необходимата степен в практически критерии за подкрепа на процеса на вземане на решения. Макар и удовлетворена от своя избор на партньор, преди вземането на решение да работи с организация на ООН Комисията не показва по убедителен начин, че е преценила дали предимствата компенсират недостатъците. Изборът на организация на ООН не се основава на достатъчни доказателства, че този подход е по-ефикасен и по-ефективен от другите начини на предоставяне на помощ. Нито EuropeAid, нито Генерална дирекция "Хуманитарна помощ" извършват систематично официални оценки на алтернативните механизми за предоставяне на помощ, за да се компенсира липсата на конкурентни тръжни процедури (вж. точки 14—28).

IV. Комисията проверява стабилността на системите за финансово управление чрез предварителна оценка на системите за контрол на партньорите си от ООН (четиристълбов анализ). Комисията се стреми да получи потвърждение за практическото действие на финансовите системи и постигането на резултати чрез доклади на ООН, собствен мониторинг на място и посещения за проверка. Комисията обаче все още не е успяла да получи задоволителна информация за ефикасността на изпълнението и постигането на целите от докладите на ООН. Собственият мониторинг на място на Комисията не е предназначен да компенсира ограниченията на докладите на ООН (вж. точки 29—39).

V. Комитетът на външните одитори на ООН непрекъснато оспорва правото на Комисията да извършва финансови проверки. Според ООН собствените ѝ одитни механизми са достатъчни, но организацията не предоставя на Комисията задоволителни доказателства, че процедурите за финансов контрол работят на практика. При провеждането на годишния финансов одит на отчетите на Комисията Сметната палата също се сблъска с трудности при достъпа до информация от организации на ООН (вж. точки 40—46).

VI. Въз основа на тези констатации Сметната палата препоръчва да се подобрят процедурите за вземане на решения и да се постави акцент върху постигането на резултати, което би могло да помогне на Комисията да предоставя по-ефикасна и по-ефективна помощ (вж. точки 48—49).

Глава 1

Въведение

Раздел 1.1

Контекст на одита

1. При предоставянето на помощ за отвъдморските територии на ЕС Комисията работи с различни партньори, включително национални правителства, частния сектор, НПО и международни организации като Организацията на обединените нации (ООН). Когато помощта се предоставя чрез ООН, Комисията отпуска финансиране за дейности, които следва да бъдат реализирани от организация на ООН. Решенията на Комисията да предостави помощта от Службата за сътрудничество Europe Aid (EuropeAid) и от Генерална дирекция "Хуманитарна помощ" с посредничеството на организации на ООН са причина за увеличаването на размера на тази помощ от 500 милиона евро през 2002 г. до над 1 милиард евро през 2008 г., както е показано във фигура 1. Това увеличение отразява стратегическите ангажименти на Комисията (вж. точка 5), отговора на сериозните кризи в Афганистан, Ирак, окупираните палестински територии и Судан (вж. точка 6) и оптимизираните процедури (вж. точки 8 и 9).

2. EuropeAid отговаря за отпусканата от Комисията помощ за развитие, включително за дългосрочно възстановяване. През 2008 г. тя отделя общо 8890 милиона евро, от които 670 милиона евро (8 %) са предоставени с посредничеството на организации на ООН. Делегациите на Комисията в страните бенефициенти изпълняват ключова роля в процеса на определяне на механизма за осъществяване на помощта.

Фигура 1

Помощ от Комисията, предоставяна извън границите на ЕС за периода 2002—2008 г.

+++++ TIFF +++++

3. ГД "Хуманитарна помощ" отговаря за изразяването на реакция от страна на Комисията при възникване на хуманитарни кризи. Тя финансира дейности за спасяване и запазване на човешкия живот при критични обстоятелства, както и за краткосрочно възстановяване. Тези дейности не се изпълняват пряко, а чрез партньори — международни и неправителствени организации (НПО). През 2008 г. ГД "Хуманитарна помощ" е отделила общо 937 милиона евро, от които 404 милиона евро (43 %) са предоставени чрез организации на ООН. Вторично упълномощеният разпоредител с бюджетни кредити носи отговорността за избора на механизъм за предоставяне на помощта, като действа по съвет на служителите в Брюксел и в страните бенефициенти.

4. ООН се финансира отчасти от задължителни вноски от страните-членки въз основа на техния брутен национален доход и отчасти от доброволни вноски, предоставени на организациите на ООН. Финансирането от Комисията приема формата на доброволни вноски и представлява около 6 % от ресурсите на ООН. Комисията може да финансира многостранни донорски фондове наред с други донори, подкрепящи съответната дейност, или като единствен донор. Тя няма финансово участие в общия бюджет на организациите на ООН, с изключение на бюджета на една агенция на ООН в окупираните палестински територии, в който през 2007 г. е внесла 66 милиона евро.

5. Европейският консенсус за развитие от декември 2005 г. и Парижката декларация за ефективността на помощта от март 2005 г. ангажират ЕС да координира и хармонизира помощта в тясно сътрудничество с международни организации като Организацията на обединените нации. През 2006 и 2007 г. Комисията е извършила над 700 отделни финансови вноски в около 30 различни организации на ООН. Основните партньори и получените суми са показани във фигура 2.

6. Финансираните дейности се изпълняват в над 90 държави. Четирите страни, получили най-много средства, са засегнати от конфликти (окупираните палестински територии, Ирак, Афганистан и Судан), както е показано във фигура 3.

7. В своите решения за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет Европейският парламент насърчава по-широкото използване на прякото управление от страна на Комисията и задава въпроса защо Комисията предоставя средства с посредничеството на ООН. ЕП изразява загриженост относно липсата на прозрачност и видимост на ролята на ЕС при предоставянето на средства от Комисията чрез ООН и отправя искане за получаване на увереност относно задоволителното управление на тези средства [1].

Фигура 2

Финансови вноски в организации на ООН през 2006 и 2007 г.

+++++ TIFF +++++

Фигура 3

Финансови вноски в ООН според държавата получател за 2006 и 2007 г. (млн. евро)

+++++ TIFF +++++

Раздел 1.2

Регулаторна рамка

8. Член 53 от Финансовия регламент, влязъл в сила през 2003 г. и изменен през 2007 г., очертава условията за работа с международни организации [2]. Този метод на изпълнение на бюджета се нарича съвместно управление. Независимо от наименованието му задачите, свързани с усвояването на тези средства, не се управляват съвместно, а се делегират на международни организации, за да бъдат изпълнявани съгласно техните собствени процедури [3]. Въпреки това, съгласно Договора и Финансовия регламент, Комисията продължава да носи цялостна отговорност за доброто управление на бюджета [4]. Задачите могат да се делегират пряко на организациите, а член 43 от Правилата за прилагане на Финансовия регламент изисква организациите и дейностите, които ще бъдат финансирани, да се избират по обективен и прозрачен начин [5].

9. Рамковото финансово и административно споразумение (FAFA) от 2003 г. превръща изискванията на Финансовия регламент в договорни условия и се прилага за всички споразумения за финансиране между Комисията и ООН. То очертава рамката, предназначена да подобри сътрудничеството, като позволи на организациите на ООН да управляват средствата в съответствие с техните собствени процедури. Процедурите за съвместно управление с организациите на ООН се различават от процедурите, осъществявани чрез НПО, които обикновено използват принципите на конкурентното начало и процедурите на Комисията. Член 3, параграф 1 от FAFA изисква всички действия да са съобразени с принципите на добро финансово управление, по-специално със съотношението качество/цена и разходната ефективност. Споразумението FAFA насърчава дейностите с многобройни донори, изисква организациите на ООН да популяризират ролята на финансирането от ЕС, очертава условията за използване на подизпълнители и определя финансовата рамка и политиката за извършване на плащания. Споразумението определя процедурите за проверка на правилното управление на средствата, включително представянето на доклади от ООН и правото на Комисията да извършва проверки.

10. Споразумение за финансово участие се подписва за всяко действие на ООН, финансирано от Комисията, като в него се описват размера на финансирането, целите на действието, дейностите, които ще бъдат осъществени, и техния график. Споразумението за финансово участие включва разпоредбите на FAFA относно използването на собствените процедури на организацията на ООН, популяризирането на ролята на ЕС, използването на подизпълнители, финансовата рамка и процедурите за проверка и отчитане.

Глава 2

Обхват и подход на одита

11. Настоящият одит обхваща помощта за отвъдморските територии на ЕС от ГД "Хуманитарна помощ" и EuropeAid, предоставяна чрез организации на ООН, и разглежда следните два въпроса:

а) Доказва ли процесът на вземане на решение, че предоставянето на помощ чрез ООН е най-ефикасният и най-ефективният вариант?

б) Предоставят ли механизмите за мониторинг увереност по отношение на стабилността на финансовите процедури и постигането на целите?

12. Слабите процедури създават риск от понижаване на ефикасността и ефективността на разходите на Комисията. Вторият етап на одита, по който предстои да бъде издаден доклад на по-късен етап, ще оцени до каква степен се реализира този риск.

13. Одитът се основава на:

а) анализ на документацията, включително оценката на Комисията за нейното сътрудничество с ООН от май 2008 г. и докладите на Службата за вътрешен одит на Комисията относно изпълнението на споразумението FAFA през 2006, 2007 и 2009 г.;

б) интервюта със служители на Комисията и ООН в техните централи в Брюксел и Ню Йорк;

в) посещения на място на окупираните палестински територии и Судан с цел потвърждаване на надеждността на системите за мониторинг;

г) наблюдение на петото годишно заседание на работната група по FAFA през април 2008 г. във Виена и на шестото годишно заседание на работната група по FAFA през април 2009 г. в Брюксел;

д) предишни одити на Палатата, в които са обхванати дейности на ООН; и

е) резултатите от 52 въпросника, адресирани до делегациите (за дейностите на EuropeAid) и до служителите (за дейностите на ГД "Хуманитарна помощ") относно съображенията да се работи с ООН и относно системите за мониторинг [6] на изпълнението.

Глава 3

Констатации и оценки

Раздел 3.1

Решения за предоставяне на помощта чрез ООН

14. Необходими са стабилни процедури за избор на най-подходящия механизъм за предоставяне на помощта с оглед постигане на целите на политиката на ЕС, за да се гарантира, че този избор се основава на капацитета на организацията да реализира задачата ефикасно и ефективно. Поради това одитът извърши проверка дали процесът на вземане на решение за предоставяне на помощ от Комисията чрез ООН е бил обективен и прозрачен и дали той показва ясно, че това е бил най-ефикасният и най-ефективният вариант. По-специално одитът провери дали решенията да се финансират организации на ООН са били взети информирано въз основа на:

а) стратегически насоки на политиката, които изискват оценка доколко съответната организация на ООН е подходяща да изпълни предложените задачи;

б) сравнение с алтернативни механизми за предоставяне на помощта.

Стратегическите изисквания не се прилагат достатъчно в практиката

15. В допълнение към ангажиментите от Европейския консенсус (вж. точка 5) съобщението на Комисията "Изграждане на ефективно партньорство с Организацията на обединените нации" от 2001 г. очертава стратегията на Комисията за предоставяне на помощта чрез организации на ООН [7] и съдържа следните две основни послания, които продължават да бъдат предпоставки за работата с ООН:

а) решението да се финансира организация на ООН следва да се базира на нейния капацитет да изпълни предложената задача ефикасно и ефективно; и

б) чрез предоставянето на систематично, а не фрагментирано финансиране Комисията трябва да се съсредоточи по-скоро върху резултатите, отколкото върху вложените ресурси и да гарантира, че докладването от страна на ООН в достатъчна степен демонстрира постигането на добре определени цели.

16. Стратегията на Комисията по отношение на помощта на ЕС, предоставяна чрез организации на ООН, включва както сътрудничество за развитие, така и хуманитарна помощ. Тя също така предлага сътрудничеството да е съсредоточено върху шестте тематични области, определени като приоритетни за всяка помощ за развитие в декларацията на Съвета и на Комисията относно "Политиката на Европейската общност за развитие" [8] от ноември 2000 г. През 2007 г. над половината от финансирането от Комисията чрез ООН обаче е свързано с преодоляването на кризисни ситуации (предимно следкризисна хуманитарна помощ, рехабилитация и възстановяване), а не с шестте тематични области, определени в съобщението. За тези шест области [9] са изразходени около 40 % от помощта, предоставена от Комисията чрез ООН — значително по-малко от дяла на общата помощ от Комисията, която е в размер на почти 80 % [10]. Не е ясно какво допринася съсредоточаването върху отделни тематични области, тъй като изглежда то не се прилага на практика.

17. Стратегическите изисквания не са достатъчно добре преобразувани в практически критерии за оценка на предимствата и недостатъците на работата с организации на ООН. Комисията извърши ретроспективен анализ, който показва, че съществуват основателни причини за предоставянето на помощ чрез ООН (вж. точка 20), както и че Комисията е удовлетворена от своя избор (вж. точка 27). При все това, преди да реши да работи с дадена организация на ООН, Комисията не документира систематично извършваните оценки дали предимствата от използването на ООН компенсират недостатъците.

18. Преди сключването на договор с организация на ООН EuropeAid не извършва систематично документирана оценка доколко тази организация е подходяща да изпълни предлаганата задача. Информацията за изпълнението от минал период, включително заключенията от ориентирания към резултатите мониторинг, е на разположение на делегациите чрез базата данни CRIS, а след 2008 г. изготвяните два пъти годишно доклади за управлението на външната помощ (EAMR) включват специален раздел за международните организации. Понастоящем обаче информацията не се анализира и не се предоставя на делегациите по начин, който би могъл да послужи като по-добра основа за тези оценки. Една от целите на извършената от Комисията оценка през 2008 г. бе да установи дали съществуват ясни причини за предоставяне на помощ чрез ООН. EuropeAid също извършва проучвания, за да установи защо за партньори са били избрани организации на ООН.

19. Поради неотложния характер на своите операции ГД "Хуманитарна помощ" сключва рамкови споразумения с всички свои партньори, след като предварително ги е оценила като подходящи. Освен това, преди да сключи споразумение за конкретна интервенция, тя систематично извършва и документира оценка на капацитета на партньора за конкретното предлагано действие. Въпреки това полезната информация относно предишното изпълнение на задачи от страна на партньори от ООН, съдържаща се в системата на ГД "Хуманитарна помощ" за мониторинг на проекти, се съхранява на равнище оперативни звена, а не се предоставя на разположение на всички служители, за да им помогне да вземат информирани решения за финансирането на организации на ООН. Така процесът на оценка на ГД "Хуманитарна помощ" може да се основава на непълна информация и избраният партньор може да не притежава капацитета за постигане на очакваните резултати, особено когато те са в сфера, различна от основната му дейност.

20. Въпросниците на Палатата (вж. точка 13) имаха за цел да определят трите основни причини за решението да се работи с ООН за всяко от 52-те споразумения за финансово участие. Относителната тежест на съображенията за избора на ООН е представена в обобщен вид във фигура 4. Резултатите от въпросниците потвърждават констатациите от оценката и проучванията на Комисията, че Комисията избира да работи с ООН главно по причини, свързани със способността на организацията да постига резултати — нейния опит, експертни познания, логистични възможности (включително достъп до опасни зони) и предишно изпълнение. Друго съображение, поради което Комисията избира ООН, е капацитетът на организацията за координация и диалог на високо равнище.

Фигура 4

Относителна тежест на съображенията за избор на ООН

+++++ TIFF +++++

21. Стратегията на Комисията, Финансовият регламент и споразумението FAFA изискват процесът на вземане на решения да бъде обективен и прозрачен и да има за цел постигане на ефикасност и ефективност (вж. точки 8, 9 и 15). Въпреки че са били взети предвид елементи като разходи (вж. точки 22 и 23), бързина (вж. точка 24) и популяризиране на ролята на ЕС (вж. точка 25), в отговорите на въпросниците на Палатата относно трите основни причини за избор на ООН тези критерии не са отбелязани като особено важни.

22. По отношение на разходите Комисията разполага с ограничена информация за разходната ефективност на изпълнението. Комисията има финансово участие в непреките разходи на организациите на ООН [11], което не надвишава 7 % от преките разходи. Член 5 от FAFA предвижда, че възлагането на дейността на подизпълнители не трябва да води до увеличаване на разходите в сравнение с изпълнението на дейността пряко от самата ООН. При възлагането на дейности на подизпълнители обаче не се посочва общият размер на финансовото участие в непреките разходи за всички участващи организации. Такъв е например случаят с Временната програма за разоръжаване, демобилизация и реинтеграция в Судан, при който една организация на ООН е възложила половината от дейностите на друга организация на ООН като подизпълнител, а последната на свой ред е сключила договор за подизпълнение с НПО.

23. Освен финансовото си участие в непреките разходи Комисията също така отпуска средства за разходите за поддръжка на местните офиси, персонал и транспорт, пряко свързани с финансираните дейности. Извършеният анализ на проекти в Судан показва, че размерът на разходите за поддръжка варира от 6 % до 60 % от общата стойност на проектите [12]. Комисията не оценява размера на разходите за поддръжка спрямо обичайния процент или критерий за вида проект, за да установи дали той е приемлив.

24. По отношение на бързината на изпълнение в някои случаи, например при транспортирането на големите количества храни, ООН е демонстрирала способността си да предоставя бързо помощ на бенефициентите. Процесът на вземане на решения обаче трябва да отчете и примерите за забавено изпълнение (вж. каре 1).

25. По отношение на популяризирането на ролята на ЕС в оценката на Комисията се заключава, че макар то да е задоволителна на ниво отделни държави, данъкоплатците в ЕС като цяло не са запознати с участието и ролята на Комисията в този тип операции. По отношение на Временната програма за разоръжаване, демобилизация и реинтеграция например, макар и ролята на ЕО да е ясна на ниво национална администрация в Судан, тя рядко се споменава в публичните и официалните документи. Съвместният план за действие за популяризиране на ролята на ЕС от 2006 г. признава риска от недостатъчна популярност и подчертава значението на работата по този въпрос.

Каре 1

Примери за бавно осъществяване на помощта

Прегледът на Временната програма за разоръжаване, демобилизация и реинтеграция в Судан, извършен през ноември 2006 г., отчита висока степен на разочарование от забавянията и липсата на резултати. През декември 2007 г. правителството на Судан изразява разочарование от бавното изпълнение на програмата, потвърдено от последваща мисия на Комисията в Судан.

В Южен Судан EuropeAid е избрала организация на ООН за партньор, който да упражнява надзор върху спешното изграждане на юридически кантори. Бенефициентите са се съгласили да се използват сглобяеми конструкции, които лесно могат да бъдат доставени и сглобени. Те обаче са били разочаровани от забавянето на изпълнението, тъй като основите първоначално са били положени на погрешно място, сглобяемите панели са били доставени късно, а ръководителят на проекта е напуснал.

Управляваният от организация на ООН проект за изграждане на лагер в окупираните палестински територии първоначално е бил планиран за период от 12 месеца, с краен срок юни 2007 г., но въпреки двукратното удължаване на срока в края на 2008 г. все още не беше приключил.

Официалното сравнение с алтернативни механизми за предоставяне на помощ трябва да се извършва систематично

26. Нито EuropeAid, нито ГД "Хуманитарна помощ" извършват систематично официални оценки на алтернативните механизми за предоставяне на помощ. Не се използва информация за сравнителните или стандартните разходи с оглед анализиране на разходната ефективност на предложения за проекти, така че да се компенсира отсъствието на конкурентни тръжни процедури. Следователно изборът на организация на ООН, която да предоставя помощта, не е подкрепен от убедителни доказателства, че този подход е по-ефикасен и по-ефективен от другите начини за предоставяне на помощ.

27. Отговорите на въпросниците на Палатата сочат, че сравненията с алтернативните варианти, когато са били извършени, като цяло не са били документирани. Оценката на Комисията също така констатира, че липсва официална оценка на алтернативните форми на предоставяне на помощ, а информацията за извършените анализи на възможните алтернативи преди вземането на решение е твърде малко. При все това дори в случаите на слабо документиран процес на вземане на решения, Комисията е удовлетворена от своя избор за предоставяне на помощ чрез организации на ООН. Посредничеството на ООН в предоставянето на помощ често е приемано за единствен възможен вариант, най-вече в кризисни ситуации. Когато е имало и други варианти, Комисията по принцип е считала ООН за най-добрия избор, въпреки липсата на систематично документирана обосновка към момента на вземане на решението.

28. Предоставяне на помощта от самата Комисия е един от другите варианти. Водещата роля на Комисията в изпълнението на Временния международен механизъм в окупираните палестински територии, чрез който през 2006 и 2007 г. са отпуснати над 600 милиона евро, показва капацитета на Комисията да предоставя и координира помощ в широки мащаби и в нестабилна обстановка. Член 18, параграф 1 от изменения Финансов регламент изрично предвижда, че програмите на Комисията могат да бъдат финансирани от финансови вноски от държавите членки и други държави донори, което позволява да се проучи възможността за управление и координация от страна на Комисията на многостранни донорски фондове.

Раздел 3.2

Системи за мониторинг и одит на помощта, предоставяна чрез ООН

29. Наличието на стабилни процедури за финансово управление е нормативно и стратегическо изискване (вж. точки 8 и 15). Те са необходими, за да се намали риска от използване на финансирането от Комисията по неикономичен или неподходящ начин. Необходимо е да има надеждна информация за ефикасността на изпълнението и постигането на резултати, за да се гарантира постигането на целите на Комисията. Поради това одитът провери дали механизмите за мониторинг и одит предоставят увереност по отношение на стабилността на финансовите процедури и постигането на резултатите.

30. Комисията е отговорила на изискването за осигуряване на стабилни процедури за финансово управление, като е разработила механизми за мониторинг и контрол, които съчетават предварително одобрение и последващи проверки [13] (вж. фигура 5). Най-напред Комисията извършва оценка на системите за финансов контрол на своите партньори от ООН (четиристълбов анализ), за да се увери, че те отговарят на международните стандарти [14]. За да гарантира, че тези системи работят на практика, Комисията получава информация от своите партньори от ООН чрез доклади. Комисията също така извършва посещения за мониторинг на място и провежда посещения за проверка. Въпреки че не е част от процедурите за мониторинг на Комисията в своя годишен финансов одит на отчетите на Комисията Сметната палата проверява също допустимостта на извадка от разходи, извършени чрез организации на ООН.

Четиристълбовият анализ не обхваща системите, свързани с възложените на подизпълнители дейности

31. Четиристълбовият анализ оценява адекватността на процедурите за счетоводна отчетност, вътрешен контрол, външен одит и възлагане на обществени поръчки на партньорите от ООН. До 2008 г. такъв анализ е извършван за почти всички средства на Комисията, управлявани чрез ООН. Макар че анализът е бил извършван, Комисията е продължила да работи с организациите на ООН въз основа на презумпция за съответствие.

32. Организациите на ООН често пъти възлагат изпълнението на дейности на подизпълнители, чиито системи за финансов контрол не са проверени от Комисията. Например при финансирания от ГД "Хуманитарна помощ" проект за спешни медицински грижи в Судан организацията на ООН е възложила изпълнението на някои дейности на НПО, които не са сключили споразумение за партньорство с ГД "Хуманитарна помощ". Комисията разчита на системите на организациите на ООН, които следва да контролират дейностите на подизпълнителите.

Фигура 5

Механизми за мониторинг и контрол

■ Предварително одобрение

■ Последващи проверки

| 1.Четиристълбов анализ Проверка от страна на Комисията на четири основни вида финансов контрол (счетоводна отчетност, вътрешен контрол, външен одит и възлагане на обществени поръчки) на оpганизациите на ООН, за да се провери дали отговарят на международните стандарти | |

2.Доклади на ООН Организациите на ООН следва да представят годишни доклади за напредък, както и окончателен доклад в срок до 6 месеца след края на изпълнението (3 месеца за хуманитарната помощ). Годишната стратегия се опира на дискусии в етапа на програмирането. | 3.Мониторинг на място Посещения от страна на Комисията на проектите и срещи с партньорите, за да се гарантира ефикасността на изпълнението и постигането на целите. Включва ориентиран към резултатите мониторинг (OPM). | 4. Проверки Проверки от страна на Комисията, включително на място, за да се потвърди адекватността на процедурите, посочени в четиристълбовия анализ, и да се прецени дали е постигнато добро съотношение качество/цена. Наред с това оценките проверяват ефикасността и ефективността на помощта. |

Докладите на оон предоставят недостатъчна информация за резултатите

33. Комисията критикува докладите на ООН, които са прекалено общи, не съдържат данни за срещнатите проблеми и често се предоставят със закъснение [15]. Комисията не е успяла да получи задоволителна информация за постигнатото от проектите, тъй като не за всички проекти са разработени ясни количествено измерими крайни цели. В случаите, когато показателите за изпълнение са в количествено измерима форма, те се съсредоточават върху по-лесно измеримите продукти и услуги на проектите, отколкото върху тяхното въздействие. Насоките за управление на проектния цикъл (март 2004 г.) на Комисията правят разграничение между показателите за продуктите и услугите на проектите, от една страна, и показателите за въздействието, от друга страна. Показателите за продуктите и услугите оценяват непосредствените и конкретните последствия от предприетите мерки, докато показателите за последиците и въздействието оценяват ефекта от проекта върху бенефициентите и дългосрочните последици. В някои случаи показателите за въздействието са били включени, но не са били измерими, по-специално в рамките на кратките срокове за докладване на ГД "Хуманитарна помощ" [16] (вж. каре 2).

Каре 2

Трудности при оценяване на изпълнението

В случаите, когато проектите включват показатели както за крайните продукти и услуги, така и за последиците, организацията на ООН не винаги е имала възможност да докладва по показателите за последиците в рамките на сроковете за докладване. Например при проект на ООН в Дарфур, Судан, крайната цел е била 25000 домакинства да получат семена за производство на селскостопански култури, а желаните последствия от проекта са с предоставената помощ всеки бенефициент да обработва допълнително 1,2 хектара. При проект на ООН за здравеопазване, прехрана и водоснабдяване в провинциите Сини Нил и Хартум, показателите за продуктите и услугите са били свързани с броя на финансираните клиники, докато показателите за последиците са били свързани с процента на смъртност и заболеваемост. Въпреки че и за двата проекта на ГД "Хуманитарна помощ" организациите на ООН са били в състояние да докладват по показателите за продуктите и услугите, в рамките на сроковете за докладване (три месеца след приключването на проекта) те не са били в състояние да докладват по показателите за последиците, свързани с допълнителната обработвана площ или процента на смъртност и заболеваемост.

34. В контекста на плана за ефективност на помощта и стремежа на Комисията и ООН да се фокусират върху резултатите качеството на отчитане е от голямо значение [17]. Парижката декларация за ефективността на помощта от 2005 г. ангажира донорите да прилагат общи механизми за дейностите по планиране и финансиране на нивото на отделните държави. Европейският консенсус за развитие от 2005 г. също така подчертава ангажимента на ЕС да работи със своите партньори за хармонизиране на помощта чрез установяване на по-предсказуеми механизми за нейното предоставяне. Принципите и най-добрите практики за хуманитарната помощ, договорени в Стокхолм през 2003 г., задължават донорите да се стремят да гарантират предсказуемостта и гъвкавостта на финансирането от организациите на ООН и да проучат възможността за намаляване на средствата с целево предназначение и въвеждане на по-дългосрочни механизми за финансиране. Помощта с целево предназначение за голям брой специфични дейности би могла да бъде средство за насочване на ресурсите с оглед постигането на специфични резултати, но не съответства на общия подход, предвиден в плана за ефективност на помощта. Донякъде поради незадоволителното отчитане от страна на ООН обаче Комисията предпочита да отделя средства с целево предназначение, вместо да финансира по-дългосрочно сътрудничество [18].

35. Дори когато Комисията участва финансово в многостранен донорски фонд, вместо да обединява своите средства с други донори, тя понякога отделя средства с целево предназначение за специални дейности в рамките на този фонд (вж. каре 3). Това води до допълнителни изисквания за отчитането и свързани с тях разходи. Годишният доклад на Палатата за 1999 г. критикува отделянето на ограничени ресурси от страна на ООН и на Комисията за като цяло непродуктивната административна задача за отчитане на разходи с целево предназначение [19]. Отговорът на Комисията на тези критики е, че тя е търсила нови подходи, които биха взели предвид предложението на Палатата за намаляване на отделянето на средства с целево предназначение. Резултатите от въпросниците на Палатата сочат, че за 10 от 29 многостранни донорски фонда (34 %) Комисията е отделила своите средства за специфични дейности.

Каре 3

Пример за заделяне на средства с целево предназначение

Комисията е внесла 1 милион евро в многостранен донорски фонд на организация на ООН на стойност 14 милиона евро, предназначен за подпомагане на изборите в Гвиана през 2006 г. Другите донори, включително Канада (CIDA) и Обединеното кралство (DFID), не са заделили своите вноски за специфични дейности, както е направила Комисията. Тя е отделила например 146000 евро за информационни технологии, 418000 евро за обучение на гласоподавателите, 143000 евро за медиен мониторинг и 115000 евро за наблюдение на място. Системите за счетоводна отчетност на организацията на ООН обаче не са вписали разходите по тези бюджетни редове и е било невъзможно да се предостави на Комисията списък с операциите за всяка категория.

36. Комисията не е финансирала общия бюджет на органи на ООН, с изключение на бюджета на една агенция на ООН в окупираните палестински територии [20]. Подпомагайки общия бюджет на тази агенция, Комисията е имала възможност да участва в диалог на високо равнище с цел подобряване на системата за оценяване на работата на организацията и осигуряване на ясна и надеждна информация за постигането на резултатите. Изпълняваната понастоящем пилотна инициатива на ООН за представяне на единен интерфейс на ООН за донорите в конкретна страна в бъдеще може да представлява допълнителна възможност за Комисията да предвиди финансиране по не толкова фрагментиран начин и да осигури по-голяма хармонизация на помощта. Всяка промяна на практиката на заделяне на средства с целево предназначение обаче трябва да бъде придружено от стабилна система на докладване, която да осигурява на донорите надеждна информация за постигането на резултатите.

Мониторингът на място от страна на комисията не компенсира липсата на информация в докладите на ООН

37. Мониторингът на място от страна на EuropeAid чрез служители на делегацията включва срещи със служители на ООН, посещения на място на проектите и бенефициентите и участие в ръководни комитети. Организациите на ООН, бенефициентите и другите донори обикновено възприемат EuropeAid като сравнително ангажиран донор. Освен това чрез консултанти от EuropeAid извършва посещенията за ориентиран към резултатите мониторинг (ОРМ), които оценяват уместността, ефикасността, ефективността, въздействието и потенциалната устойчивост на проекта.

38. Все пак извършваният от делегациите мониторинг и ОРМ не са предназначени да компенсират ограниченията на докладите на ООН, по отношение на ефикасността на изпълнението и постигането на резултати (вж. каре 4). Методологията на ОРМ се основава на извадки, като се отчитат и проблемите по сигурността. Резултатите от въпросниците на Палатата сочат, че чрез ОРМ са били наблюдавани едва 7 от 37 проекта на EuropeAid (19 %).

39. За разлика от това, служителите на място на ГД "Хуманитарна помощ" систематично провеждат посещения за мониторинг на проектите веднъж на всеки шест месеца (освен когато това не е възможно, например по съображения за сигурност) и документират констатациите. Тези доклади от мониторинга представляват полезен инструмент за предприемане на необходимите коригиращи действия, макар че тяхната ефективност би могла да се повиши при обмен на писмените доклади с партньорите, вместо представяне само на устна обратна връзка. Мониторингът от страна на служителите на място на ГД "Хуманитарна помощ", заедно с посещенията на оценителите, мисиите на служителите от главното управление и годишния стратегически програмен диалог с организациите на ООН спомагат за компенсиране на ограниченията на докладите на ООН.

Каре 4

Ограничения на мониторинга на място на EuropeAid

В Судан помощта на Комисията бе разпределена равномерно между северната и южната част на страната. Делегацията обаче беше базирана на север, в Хартум, а в южната част е работил само един ръководител на програма при особено тежки условия. Планираното откриване на офиса в южната част в Джуба през 2009 г. ще даде възможност да се отстрани това неравновесие в разпределението на ресурсите за осъществяване на мониторинг.

В случаите, в които проектите са се сблъскали с проблеми — например проект за спешно изграждане на юридически кантори в Южен Судан, мониторингът от страна на делегацията не е компенсирал неефективния надзор от страна на ООН.

В Шри Ланка при проект за изграждане на общински пътища, изпълняван от организация на ООН, не са били установени адекватни процедури за мониторинг и надзор [21].

Проверките от страна на комисията се оспорват от комитета на външните одитори на ООН

40. Споразумението FAFA предвижда, че Европейските общности могат да извършват проверки, включително и на място, свързани с финансираните от Европейските общности операции. Целта на проверките не е само да се направи преглед на системите за финансово управление, но и да се провери дали при изпълнението на проектите е било постигнато добро съотношение качество/цена. С няколко изключения [22] посещенията за проверка са съсредоточени върху адекватността на процедурите, а оценката на ефикасността на изпълнението или ефективността на резултатите се разглеждат в докладите на ООН и мониторинга на място от страна на Комисията. Типичното работно задание на едно посещение за проверка включва:

а) оценка на местните системи за счетоводна отчетност на средствата от Комисията и потвърждение, че те работят на практика; и

б) проверка на допустимостта на разходите за финансираните специални дейности.

41. В същото време, тъй като размерът на средствата от Комисията, разпределени чрез ООН, се е увеличил (вж. точка 1), Комисията все по-често упражнява своето право да извършва проверки. Между 2004 и 2006 г. EuropeAid и ГД "Хуманитарна помощ" са извършили общо 22 посещения за проверка, или приблизително по седем на година. През 2007 г. техният брой нараства значително, като EuropeAid извършва 38 посещения за проверка, а ГД "Хуманитарна помощ" — още девет. През 2008 г. EuropeAid провежда 25 посещения за проверка, а ГД "Хуманитарна помощ" — девет. За да се представи броят на тези проверки в съответния контекст, следва да се отбележи, че EuropeAid и ГД "Хуманитарна помощ" годишно сключват приблизително по 180 договора с организации на ООН (вж. точка 5).

42. В рамките на ООН съществуват различни мнения относно извършването на проверки, но Комитетът на външните одитори на ООН винаги е поставял под въпрос правото на Комисията да проверява разходите, отбелязвайки, че извършваните от самия него одитни ангажименти са достатъчни (вж. каре 5). Бордът на одиторите на ООН извършва външния одит на финансовите отчети на органите на ООН [23]. Различните агенции на ООН също имат собствени механизми за вътрешен одит. Например в една организация на ООН съществува Служба за одит и проверка на изпълнението, която следва да одитира всяка дейност поне веднъж по време на нейното изпълнение.

Каре 5

Дългогодишен спор относно проверките от страна на Комисията

През 1993 г. Комитетът на външните одитори на ООН изпраща писмо до Генералния секретар на ООН с настояването донорите да разчитат на обичайните одитни механизми на ООН. Това становище е одобрено от Генералната асамблея на ООН.

През 1994 г. е приета клауза за извършване на проверки, която осигурява основата за достъп на ЕО до съответната информация на ООН и правото да се извършват проверки, макар и тя да предвижда, че операциите и финансовите отчети са обект на процедурите на ООН за вътрешен и външен одит.

Комитетът на външните одитори на ООН продължава да изразява своята загриженост във връзка с извършването на независими одити от страна на донорите и през 2001 г. е подписано допълнително споразумение за прилагането на клаузата за извършването на проверки.

През 2005 г. Комитетът на високо равнище на ООН по въпросите на управлението заявява, че изключителното право за извършване на одитни проверки принадлежи на одиторите на ООН, въпреки наличието на действия от страна на някои донори, включително и Комисията, които Комитетът описва като натиск за нарушаване на принципа на единствена одитна проверка.

В началото на 2008 г. Контрольорът на ООН отправя искане всички посещения за проверка да бъдат преустановени до предоговарянето или отстраняването на клаузата за извършване на проверки, считана за противоречаща на независимостта на ООН. Комисията отхвърля това искане.

През април 2008 г. въпросът за проверките е основна тема на обсъжданията на петото годишно заседание на работната група по FAFA. ООН и Комисията постигат съгласие за разработване на общи работни задания за посещенията за проверка, които са одобрени на шестото годишно заседание на работната група през април 2009 г.

43. Комисията разчита на работата на одиторите на ООН единствено когато тя е на разположение за преглед и задълбочен контрол [24]. Одитираните финансовите отчети на ООН като цяло са обществено достъпни. При все това финансовите отчети на дейностите, финансирани от Комисията, не се одитират отделно.

44. Комисията и ООН полагат усилия да изгладят своите различия относно проверките, но Комисията се сблъсква с ограничаване достъпа ѝ до системите и документите на ООН (вж. каре 6).

Каре 6

Примери за ограничаване на достъпа на Комисията

Проверката, извършена през 2007 г. от EuropeAid на подкрепата от една организация на ООН за изборите в Гвиана, не е получила достъп до системата за счетоводно отчитане на тази организация.

Проверката, извършена през 2007 г. от EuropeAid на програмата на организация на ООН за ликвидиране на полиомиелита, не е получила разрешение да направи копия на документите.

Поради ограниченията, наложени от главното управление на една организация на ООН, проверката на ГД "Хуманитарна помощ" от 2008 г. на проекти в Уганда не е успяла да избере разумен брой операции за проверка, за да достигне до общо заключение относно допустимостта на разходите.

Сметната палата срещи трудности при извършването на финансови проверки

45. За да извърши своя годишен финансов одит на отчетите на Комисията Сметната палата проверява допустимостта на произволна извадка от плащания [25]. За операциите, свързани с ООН, Палатата проверява дали разходите са извършени в съответствие с условията на споразумението с Комисията.

46. Комисията се е уверила, че клаузата на споразумението FAFA относно извършването на проверки представя на Сметната палата необходимия достъп до информация за извършването на тези проверки [26]. Клаузата на FAFA относно извършването на проверки предвижда, че Европейските общности, а следователно и Палатата, макар и да не е изрично спомената, могат да извършват финансови проверки на място, както и че ООН следва да предоставя цялата съответна финансова информация. Въпреки това Палатата се сблъсква с известни трудности в достъпа до информация на ООН (вж. каре 7).

Каре 7

Сметната палата има трудности с достъпа до информация

Годишните доклади на Палатата за 2001 и 2004 г. описват трудностите, които Палатата изпитва при достъпа до данни на организации на ООН.

Извършеният от Палатата през 2007 г. одит на Европейските фондове за развитие за 2007 г. отчита, че от единадесет плащания към организации на ООН две не са напълно одитирани, тъй като Палатата не е получила свързаната с тях документация. Одитът на другите плащания на ООН е бил затруднен поради недостатъчно сътрудничество с организациите на ООН и в крайна сметка е бил възможен единствено благодарение на намесата на Комисията.

В годишния доклад на Палатата относно общия бюджет за 2007 г. се посочва, че за три плащания към организации на ООН някои от необходимите документи не са могли да бъдат предоставени навреме от въпросните организации.

Глава 4

Заключения и препоръки

47. Европейският консенсус за развитие обвързва ЕС да координира и хармонизира предоставянето на помощ в близко сътрудничество с организациите на ООН. Финансовият регламент от 2003 г. и споразумението FAFA осигуряват рамката, позволяваща на Комисията да сключва договори пряко с организации на ООН. Комисията продължава да носи отговорност за задачите, делегирани на организациите на ООН. Затова, въз основа на Финансовия регламент и на разпоредбите на FAFA, тя проверява дали финансовите процедури на ООН отговарят на международните стандарти и се стреми да получи потвърждение за практическото действие на тези системи и за постигането на резултати чрез докладите на ООН и собствените проверки и мониторинг на място.

Решения за предоставяне на помощта чрез ООН

48. Процесът на вземане на решение за предоставяне на помощта чрез ООН не показва, че това е най-ефикасният и най-ефективен вариант. За да компенсира отсъствието на състезателни процедури, Комисията признава необходимостта от прилагане на стабилни процедури за вземане на решение при избора на партньор за предоставяне на помощта. Стратегическите и правните изисквания обаче не са превърнати в достатъчна степен в практически критерии, които да подкрепят процеса на вземане на решения. Преди да вземе решение да работи с дадена организация на ООН, Комисията не показва убедително, че предимствата компенсират евентуалните недостатъци. Решението да се използва организация на ООН, която да предоставя помощта, също не е подкрепено от достатъчни доказателства, че този подход е по-ефикасен и по-ефективен от другите начини за предоставяне на помощта.

Препоръка 1

Комисията следва да публикува и да гарантира прилагането на практически насоки, с оглед подобряване процеса на вземане на решения при избор на канал за изпълнение на предлаганата задача. Насоките следва да доведат до представянето на прозрачна, обективна и систематична илюстрация на това, че направеният избор е по-ефикасен и по-ефективен от другите механизми за предоставяне на помощта.

Системи за мониторинг и одит на помощта, предоставяна чрез ООН

49. Механизмът на мониторинг не предоставя задоволителна информация за стабилността на финансовите процедури и за постигането на целите. Докладите на ООН не осигуряват систематично задоволителни данни за постиженията на проектите. Въпреки че мониторингът от страна на Комисията предоставя допълнителна информация, това не е достатъчно, за да компенсира напълно тези недостатъци. Комитетът на външните одитори на ООН оспорва правото на Комисията да извършва финансови проверки, а Сметната палата също се сблъска с трудности при достъпа до информация.

Препоръка 2

Комисията следва да продължи да проучва какви са възможностите да се разчита на одиторските проверки, извършвани от органите на ООН, и да продължи да гарантира прилагането на споразумението FAFA, така че възникващите проблеми с достъпа до информация да бъдат разрешени бързо.

Препоръка 3

За да отговори на плана за ефективност на помощта, Комисията следва да гарантира, че докладите на ООН предоставят задоволителна информация за изпълнението на проектите и постигането на резултатите, включително за постигането на по-дългосрочното въздействие, което не може да се оцени в рамките на съществуващите срокове за докладване.

Препоръка 4

EuropeAid следва да гарантира, че осъществяваният от нея мониторинг на място обхваща адекватен брой от проектите, изпълнявани чрез организации на ООН, така че да се допълни и потвърди информацията за резултатите, получена от докладите на ООН.

Препоръка 5

Комисията следва да обмисли въпроса дали може да доразвие своя опит с една агенция на ООН, като избягва фрагментирания подход във финансовото си участие в други организации на ООН, например на ниво отделни държави, с оглед включване в подобен диалог на високо равнище, задълбочаващ акцента върху изпълнението на организациите при постигането на целите.

Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на заседанието ѝ от 22 октомври 2009 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Решения на Европейския парламент за освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на общия бюджет на ЕС за финансовата 2004, 2005, 2006 и 2007 година.

[2] Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 година относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1).

[3] Организациите на ООН могат да управляват средствата на Комисията в съответствие със собствените си процедури за счетоводна отчетност, одит, вътрешен контрол и възлагане на обществени поръчки, ако те са съобразени с международно приетите стандарти (член 53г, параграф 1 от Финансовия регламент и преамбюла на FAFA).

[4] Член 274 от Договора за ЕO постановява, че Комисията изпълнява бюджета на своя собствена отговорност. Член 27 от Финансовия регламент предвижда бюджетните кредити да се използват при спазване на принципа на добро финансово управление. Член 165 от Финансовия регламент постановява, че изпълнението на дейности от международни организации подлежи на задълбочен контрол от Комисията.

[5] Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 година относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (OВ L 357, 31.12.2002 г., стр. 1).

[6] Извадката от 52 договора на обща стойност 764 милиона евро представлява 7 % от общия брой договори (741), сключени с ООН през 2006 и 2007 г., и 33 % от тяхната обща стойност (2 286 милиона евро).

[7] COM(2001) 231 от 2.5.2001 г. "Изграждане на ефективно партньорство с Организацията на обединените нации в сферите на развитието и хуманитарните въпроси". Последвалото съобщение COM(2003) 526 от 10.9.2003 г. "Европейският съюз и Организацията на обединените нации: Изборът на многостранно участие" разглежда въпроса как Съветът на ЕС, държавите-членки и Комисията биха могли да направят ЕС по-ефективен при формирането на политиката на ООН, но не преразглежда стратегията за сътрудничество в областите на развитието и хуманитарните въпроси. Тези две съобщения са допълнени със стратегически споразумения за партньорство с редица организации на ООН.

[8] Шестте приоритетни области са: i) търговия и развитие; ii) регионална интеграция и сътрудничество; iii) макроикономически политики и подкрепа на социалния сектор; iv) транспорт; v) сигурност на прехраната и устойчиво развитие на селските райони; vi) изграждане на институционален капацитет.

[9] Организация на обединените нации: Подобряване на качеството на живот — резултати от партньорството между Организацията на обединените нации и Европейската комисия през 2007 г.

[10] Служба за сътрудничество EuropeAid: Годишен доклад от 2008 г. относно политиките на Европейската общност за развитие и външно подпомагане и тяхното изпълнение през 2007 г.

[11] Член 4, параграф 1 от FAFA предвижда, че фиксиран процент от преките допустими разходи, който не надвишава 7 %, може да финансира непреките разходи на организациите на ООН. Непреките разходи, финансирани от Комисията, не се идентифицират поотделно от нейните финансови системи. Все пак, въз основа на годишното финансиране от над 1 милиард евро и допускайки наличието на определени проекти, които не получават финансово участие от 7 % в непреките разходи, общото годишно финансово участие в непреките разходи на организации на ООН по приблизителна оценка на Палатата е от порядъка на 50 милиона евро годишно.

[12] Разходите за поддръжка в размер на 60 % са по проект за хранителна помощ, като разходите за поддръжка включват местен транспорт, съхранение и преработка. Комисията ги счита за изключително високи отчасти поради условията в Дарфур, но и поради необходимостта операциите да бъдат оптимизирани, за да се увеличи тяхната разходна ефективност.

[13] Член 165 от Финансовия регламент постановява, че изпълнението на дейности от международни организации подлежи на задълбочен контрол от Комисията. Този контрол се осъществява чрез предварително одобрение, последващи проверки или комбинирана процедура.

[14] Като основа за тази оценка Комисията е определила референтни критерии за всяка процедура.

[15] Над 70 % от отговорите на въпросниците на Палатата от ГД "Хуманитарна помощ" сочат, че докладите на ООН са били забавени.

[16] Член 2, параграф 6 от FAFA изисква представянето на окончателен доклад в срок от три месеца след края на изпълнението за хуманитарната помощ и в срок от шест месеца за другите случаи.

[17] В преамбюла на FAFA се посочва, че всички дейности, предприети по това споразумение, са насочени към постигането на резултати: хуманитарни, свързани с развитието или други. Възприемането на ориентиран към резултатите подход следва да е придружено от съответстващо отстъпление от подхода на разглеждане единствено на вложените средства и дейностите. Съвместните насоки за докладване в рамките на FAFA от април 2007 г. също подчертават значението на съсредоточаването върху резултатите, в съответствие с принципите на ООН за управление въз основа на резултатите, така че Комисията да може да преценява дали са били постигнати целите на дейността.

[18] COM(2001) 231 от 2.5.2001 г. "Изграждане на ефективно партньорство с Организацията на обединените нации в областите на развитието и хуманитарните въпроси" посочва, че няколко пречки, в т.ч. незадоволителното докладване, са възпрепятствали развитието на програмно, по-дългосрочно сътрудничество.

[19] Годишен доклад на Сметната палата за финансовата 1999 година.

[20] В Съобщението от 2001 г. COM(2001) 231 от 2.5.2001 г. "Изграждане на ефективно партньорство с Организацията на обединените нации" се посочва, че на този етап Комисията не препоръчва основни финансови участия в общия бюджет на организациите на ООН, тъй като няма да има добавена стойност като ЕО просто да прехвърли доверените ѝ от държавите-членки ресурси на агенциите на ООН като основни финансови участия.

[21] Специален доклад № 6/2008 на Сметната палата относно помощта за възстановяване, предоставена от Европейската комисия след цунамито и урагана Мич (http://eca.europa.eu). Впоследствие Комисията засилва независимия контрол на качеството преди да приема приключени строителни работи.

[22] Например проверката от 2008 г. от страна на ГД "Хуманитарна помощ" на изпълняваните от организация на ООН проекти за подкрепа и защита на разселените лица в Уганда включва проверка на напредъка спрямо установени показатели.

[23] Бордът на одиторите на ООН се състои от трима генерални одитори от страните членки на ООН и извършва външния одит на финансовите отчети на органите на ООН. Ролята на Комитета на външните одитори, който включва членовете на Борда на одиторите, е да координира одитите и обмена на информация относно методиките и констатациите.

[24] Международен одитен стандарт 600 "Ползване работата на друг одитор"; Международен одитен стандарт 402 "Одиторски въпроси, свързани с одита на предприятия, използващи обслужващи организации"; Становище № 2/2004 на Сметната палата относно модела за "единствена одитна проверка" (ОВ C 107 от 30.4.2004 г., стр. 1)

[25] Член 248 от Договора за ЕO изисква Сметната палата да представя на Европейския парламент и на Съвета декларация за достоверност относно надеждността и точността на отчетите, както и законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции.

[26] В член 43, параграф 4, буква з) от Правилата за прилагане на Финансовия регламент се предвижда споразуменията, сключени с международни организации, да включват клаузи, гарантиращи достъпа на Сметната палата до информацията, която ѝ е необходима за изпълнение на нейните задължения.

--------------------------------------------------