ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ Брюксел, 10.7.2020 COM(2020) 306 final СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г.



BG ЕВРОПЕЙСКА

КОМИСИЯ Брюксел, 10.7.2020 г. COM(2020) 306 final СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Информационно табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. 1. Въведение Ефективните правосъдни системи са от съществено значение за прилагането на правото на ЕС и за поддържането на върховенството на закона и ценностите, на които се гради ЕС. Когато прилагат правото на ЕС, националните съдилища действат като съдилища на ЕС. Националните съдилища са тези, които на първо място гарантират ефективното прилагане на правата и задълженията, предвидени от правото на ЕС (член 19 от ДЕС). Ефективните правосъдни системи са от съществено значение и за взаимното доверие, инвестиционния климат и устойчивостта на растежа в дългосрочен план. Ето защо подобряването на ефикасността, качеството и независимостта на националните правосъдни системи продължава да е сред приоритетите на европейския семестър — годишния цикъл на ЕС за координиране на икономическите политики. Връзката между ефективните правосъдни системи и бизнес средата в държавите членки отново е подчертана в годишната стратегия за устойчив растеж за 2020 г., в която е определена стратегията за политиката на ЕС в областта на икономиката и заетостта, а устойчивостта и социалното приобщаване са поставени в центъра на икономическата политика на ЕС. Добре функциониращите и напълно независими правосъдни системи може да окажат положително въздействие върху инвестициите и следователно да допринесат за производителността и конкурентоспособността. Те са важни също и за осигуряване на ефективно трансгранично изпълнение на договори и административни решения и разрешаване на спорове, които са от съществено значение за функционирането на единния пазар(). В този контекст в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието се прави годишен преглед на показателите с акцент върху основните параметри на всяка ефективна правосъдна система: ефикасност, качество и независимост. В изданието за 2020 г. са доразвити показателите за всичките три елемента. То не отразява последиците от кризата с COVID-19, тъй като данните обхващат периода 2012—2019 г., но не и 2020 г. − Европейски механизъм за върховенството на закона – Както бе обявено в политическите насоки на председателя Фон дер Лайен, Комисията е създала всеобхватен европейски механизъм за върховенството на закона, за да задълбочи своето наблюдение на положението в държавите членки. Механизмът за върховенството на закона ще действа като превантивен инструмент, задълбочавайки диалога и съвместната осведоменост по въпросите, свързани с върховенството на закона. Основните му характеристики са подробно описани в Съобщение на Комисията от 2019 г. „Укрепване на върховенството на закона в Съюза — План за действие“. Новият механизъм ще се опира на годишен доклад относно върховенството на закона, в който ще бъде предоставено обобщение на значимите събития — както положителни, така и отрицателни — във всички държави членки. Докладът ще се основава на различни източници, включително Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието.



Какво представлява Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието? Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието е годишен сравнителен информационен инструмент. Неговата цел е да помага на ЕС и на държавите членки да подобрят ефективността на своите национални правосъдни системи, като им предоставя обективни, надеждни и сравними данни по редица показатели, свързани с оценката на ефикасността, качеството и независимостта на правосъдните системи във всички държави членки. С него се представя не едно-единствено общо класиране, а преглед на начина на функциониране на всички правосъдни системи въз основа на показатели, които са от общ интерес за всички държави членки. С информационното табло не се насърчава конкретен вид правосъдна система и всички държави членки се разглеждат на равна основа. Ефикасността, качеството и независимостта са основни параметри на всяка ефективна правосъдна система, какъвто и да е моделът на националната правосъдна система или на правната традиция, на която тя се гради. Данните за тези параметри следва да бъдат разглеждани заедно, тъй като трите елемента често са взаимосвързани (инициативи, насочени към подобряването на един от елементите, могат да повлияят и на друг).

Акцентът в информационното табло се поставя основно върху граждански и търговски съдебни спорове, както и върху административните дела, за да се помогне на държавите членки в усилията им да създадат среда, която е по-благоприятна за инвестициите, бизнеса и гражданите. Информационното табло е сравнителен инструмент, който се развива в диалог с държавите членки и Европейския парламент ( ). С него се цели да бъдат установени основните параметри на една ефективна правосъдна система и да се предоставят съответни годишни данни. Каква е методиката на Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието? При изготвянето на информационното табло се използват различни източници на информация. Голяма част от количествените данни се предоставят от Европейската комисия за ефикасност на правосъдието (CEPEJ) към Съвета на Европа, с която Комисията сключи договор за извършването на специално годишно проучване. Тези данни обхващат периода 2012—2018 г. и са предоставени от държавите членки съгласно методиката на CEPEJ(). Проучването съдържа също така подробни коментари и специфични за всяка държава информационни документи, които дават повече контекст. Те следва да бъдат четени заедно с цифровите данни ( ). Събраните от CEPEJ данни относно продължителността на производствата показват необходимото време за разглеждане на висящите дела, т.е. изчислената продължителност на съдебните производства (въз основа на съотношението между висящи и решени дела). Данните относно ефикасността на съдилищата, когато прилагат правото на ЕС в конкретни области, показват средната продължителност на производствата, изведена от действителната продължителност на съдебните дела. Следва да се отбележи, че продължителността на съдебните производства може да се различава значително в отделните населени места в рамките на една и съща държава членка, особено в градските центрове, където е възможно търговските дейности да доведат до по-голям обем дела. Другите източници на данни, които обхващат периода 2010—2019 г.() , са: групата на лицата за контакт относно националните съдебни системи( ), Европейската мрежа на съдебните съвети (ЕМСС)( ), Мрежата на председателите на върховните съдилища на ЕС (NPSJC)( ), Асоциацията на държавните съвети и върховните административни юрисдикции в ЕС (ACA-Europe)( ), Европейската мрежа по конкуренция (ЕМК)( ), Комитетът за регулиране на съобщенията (COCOM)( ), Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост( ), Мрежата за сътрудничество в областта на защитата на потребителите (СОЗП)( ), Експертната група по въпросите на изпирането на пари и финансирането на тероризма (EGMLTF)( ), Евростат( ), Европейската мрежа за съдебно обучение (EJTN)( ) и Световният икономически форум (СИФ)( ). С течение на времето методиката за информационното табло се доразвива и усъвършенства в тясно сътрудничество с групата от лица за контакт относно националните правосъдни системи, по-специално чрез въпросник (който се актуализира ежегодно) и събиране на данни относно някои аспекти от функционирането на правосъдните системи. Достъпът до данни, особено по показателите относно ефикасността на правосъдните системи, продължава да се подобрява, тъй като много държави членки са инвестирали в своя капацитет за изготвяне на по-добра статистика за съдебната система. Съществуващите все още затруднения при събирането или предоставянето на данни се дължат на недостатъчен статистически капацитет или на факта, че националните категории, за които се събират данни, не отговарят съвсем точно на използваните в информационното табло. Само в много малко на брой случаи пропуските в данните се дължат на липсата на принос от страна на националните органи. Комисията продължава да насърчава държавите членки да намалят допълнително този недостиг на данни. Как Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието подпомага европейския семестър? Информационното табло предоставя елементи за оценка на ефикасността, качеството, независимостта на националните правосъдни системи, с което цели да помогне на държавите членки да подобрят ефективността на своите национални правосъдни системи. Като се сравнява информация за правосъдните системи, с информационното табло се улеснява откриването на слабости, определянето на най-добрите практики и проследяването на предизвикателствата и напредъка. В контекста на европейския семестър се извършват специфични за всяка държава оценки чрез двустранен диалог със съответните национални органи и заинтересовани страни. Тази оценка намира отражение в годишните доклади по държави в рамките на европейския семестър и съчетава информацията от информационното табло с качествен, специфичен за всяка държава анализ, който отразява характеристиките на правните системи и по-широкия контекст на съответните държави членки. Когато установените слабости имат макро-икономическо значение, анализът в рамките на европейския семестър може да мотивира Комисията да предложи на Съвета да приеме специфични за отделни държави препоръки за подобряване на националните им правосъдни системи(). Защо ефективните правосъдни системи са важни за създаването на благоприятна за инвестиции бизнес среда? Установено е, че ефективните правосъдни системи, отстояващи върховенството на закона, имат положително икономическо въздействие. Когато съдебните системи гарантират ефективно упражняване на правата, има по-голяма вероятност кредиторите да отпускат заеми, налице е възпиращ ефект за предприятията по отношение на извършването на опортюнистични действия, намаляват се разходите по сделките, а иновативните предприятия е по-вероятно да правят инвестиции. Доказателства за положителното въздействие на добре функциониращите национални правосъдни системи върху икономиката се предоставят в разнообразни научни изследвания и академични трудове, включително от Международния валутен фонд ( ), Европейската централна банка ( ), ОИСР ( ), Световния икономически форум ( ) и Световната банка ( ). Резултатите от проведено проучване показват, че намаляване на продължителността на съдебните производства с 1 % (измервана като необходимото време за разглеждане на висящи дела ( )) може да увеличи растежа на предприятията ( ), както и че увеличаване с 1 % на дела на дружествата, които възприемат съдебната система като независима, обикновено води до по-висок оборот и растеж на производството ( ). Резултатите от друго проучване показаха положителна корелация между усещането за независимост на съдебната власт и потоците от преки чуждестранни инвестиции в Централна и Източна Европа ( ). Освен това в няколко проучвания ясно се подчертава значението на ефективността на националните правосъдни системи за дружествата. Например в едно проучване 93 % от големите дружества са отговорили, че редовно извършват преглед на състоянието на върховенството на закона (включително независимостта на съдилищата) в държавите, в които те инвестират( ). В друго проучване, повече от половината от малките и средни предприятия са отговорили, че разходите за съдебни производства и прекомерната им продължителност са сред основните причини да не започват съдебни производства за нарушения на права върху интелектуална собственост (ПИС) ( ). Съобщението на Комисията „Установяване и преодоляване на пречките пред единния пазар“() и Планът за действие за прилагане на правилата на единния пазар() също дават представа за значението на ефикасните правосъдни системи за функционирането на единния пазар, и по-специално за предприятията. Как Комисията подпомага осъществяването на добри реформи в областта на правосъдието чрез Техническата подкрепа? Държавите членки могат да ползват техническата подкрепа на Комисията, предоставяна чрез генерална дирекция „Подкрепа на структурните реформи“ по Програмата за подкрепа на структурните реформи( ), която разполага с общ бюджет от 222,8 милиона евро за периода 2017—2020 г. От 2017 г. насам 16 държави членки( ) вече са получили или са поискали да получат техническа подкрепа в редица области. Това включва например техническа подкрепа за подобряване на ефикасността на съдебната система, за реформа на съдебната карта, както и във връзка със съдебната организация, разработването или изпълнението на програми в областта на електронното правосъдие и киберправосъдието, системите за управление на дела, подбора и повишенията на съдиите, обучението на съдиите и извънсъдебното решаване на потребителски спорове. През май 2020 г. Комисията представи и своите предложения за План за възстановяване( ). Като част от Плана за възстановяване беше предложен Инструмент за техническа подкрепа( ) като продължение на съществуващата Програма за подкрепа на структурните реформи. Инструментът за техническа подкрепа се основава на успеха на ППСР, като дава възможност на Комисията да спомогне за укрепването на институционалния и административния капацитет на държавите членки. Инструментът ще продължи да дава възможност на държавите членки да поискат техническа помощ в областта на правосъдната система, наред с други области.

2. Контекст: Развитие във връзка с реформите в областта на правосъдието през 2019 г. През 2019 г. голям брой държави членки продължиха да полагат усилия за допълнително повишаване на ефективността на националните си правосъдни системи. На графика 1 е представен актуализиран обзор на приетите и планираните мерки в различните функционални области на правосъдните системи в държавите членки, които осъществяват реформи. Графика 1: Законодателни и регулаторни дейности по отношение на правосъдните системи през 2019 г. (приети мерки/инициативи, по които се водят преговори, по държави членки) (източник: Европейска комисия ( ))

През 2019 г. процесуалното право продължи да е обект на особено внимание в много държави членки със значителен обем текуща или планирана законодателна дейност. Наблюдаваше се висока активност във връзка с реформите относно статута на съдиите, правилата за практикуващите юристи и прокурорите. Сравнението с предишното издание на Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието показва, че нивото на активност във връзка с приемането на мерки в области като управление на съдилищата и съдебните съвети се е повишило, тъй като държавите членки са предприели последващи действия във връзка с по-рано направено оповестяване. . В други области, например развитието на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) в правосъдната система или преработването на съдебните карти, активността се е забавила. Някои държави членки вече активно използват или поне планират да използват изкуствен интелект в своите правосъдни системи. Прегледът потвърждава още веднъж заключението, че реформите в областта на правосъдието отнемат време — понякога минават няколко години от оповестяването до приемането на законодателните и регулаторните мерки и тяхното действително прилагане на място.



3. Основни констатации от Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. Ефикасността, качеството и независимостта са основните параметри за наличието на ефективна правосъдна система и в Информационното табло са представени показатели и за трите параметъра. 3.1. Ефикасност на правосъдните системи В информационното табло са представени показатели за ефикасността на производствата в областта на гражданското, търговското и административното право в широк смисъл, както и в специфични области, в които административните органи и съдилищата прилагат правото на ЕС( ). 3.1.1. Развития във връзка с натовареността на съдилищата Натовареността на националните правосъдни системи намалява в повечето държави членки и до голяма степен остава под нивата от 2012 г., въпреки че нивото ѝ варира значително между отделните държави членки (графика 2). Това показва колко е важно да продължава да се обръща внимание на това да се гарантира ефективността на правосъдните системи. Графика 2: Брой на новозаведените граждански, търговски, административни и други дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на CEPEJ ( )) (*) Съгласно методиката на CEPEJ тази категория включва всички спорни и безспорни производства по граждански и търговски дела, безспорните производства във връзка с поземлените и търговските регистри, други дела във връзка с регистрите, други безспорни производства, административни дела и други дела, които не са наказателноправни. Методиката съдържа промени в LV (приложени със задна дата за 2016 г., както и за 2017 г.) SK и SE (данните за 2016 г. и 2017 г. са адаптирани така, че да включват делата във връзка с миграционното право като административни дела в съответствие с методиката на CEPEJ). Графика 3: Брой на новозаведените спорни граждански и търговски производства, 2012—2018 г. (*)(на 1-ва инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на CEPEJ)

(*) Съгласно методиката на CEPEJ спорните производства по граждански/търговски дела се отнасят до спорове между страните, например спорове във връзка с договори. Безспорните производства по граждански/търговски дела се отнасят до производства, при които няма оспорване, напр. неоспорвани заповеди за плащане. Методиката съдържа промени в EL и SK. Данните за NL включват безспорните дела. Графика 4: Брой на новозаведените административни дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Съгласно методиката на CEPEJ административните дела се отнасят до спорове между физически лица и местни, областни или национални органи. DK и IE не отчитат административните дела отделно. През 2018 г. в RO има деюридизация на някои административни процедури. Методиката съдържа промени в EL, SK и SE. В SE делата във връзка с миграцията са включени в рамките на административните дела (приложено със задна дата за 2016 г., както и за 2017 г.).

3.2.1. Общи данни за ефикасността Показателите относно ефикасността на производствата по граждански, търговски и административни дела в широк смисъл са: прогнозната продължителност на производствата (необходимо време за разглеждане на висящите дела), делът на приключените производства; брой висящи дела. − Прогнозна продължителност на производствата – Продължителността на производствата изразява времето (в дни), което се смята за необходимо за решаване на делото от съда, т.е. времето, което е било нужно на съда да вземе решение на първа инстанция. Показателят „необходимо време за разглеждане на висящите дела“ съответства на броя на нерешените дела, разделен на броя на решените дела в края на годината и умножен по 365 (дни) ( ). Той е изчислено количество, което показва прогнозното минимално време, необходимо за решаване на делото от съда, като същевременно се запазват текущите условия на труд. Колкото по-висока е стойността, толкова по-голяма е вероятността от по-дълго време за решаване на делото от съда. Всички графики се отнасят предимно до производства в съдилища на първа инстанция, като във всички тях се сравняват данни за 2012 г., 2016 г., 2017 г. и 2018 г., когато такива данни са налични ( ). На две графики е показано необходимото време за разглеждане на висящите дела през 2018 г. за гражданските и търговските съдебни спорове и административните дела на всички съдебни инстанции, а една графика показва средната продължителност на производствата по дела за изпиране на пари на първа и втора съдебна инстанция. Графика 5: Време, което се смята за необходимо за решаване на граждански, търговски, административни и други дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Съгласно методиката на CEPEJ тази категория включва всички спорни и безспорни производства по граждански и търговски дела, безспорните производства във връзка с поземлените и търговските регистри, други дела във връзка с регистрите, други безспорни производства, административни дела и други дела, които не са наказателноправни. Методиката съдържа промени в SK. Висящите дела включват всички инстанции в CZ и до 2016 г. в SK. LV: рязкото намаляване се дължи на реформа на съдебната система, както и на проверки за грешки и изчистване на данни в информационната система на Съда. Графика 6: Време, което се смята за необходимо за решаване на спорни граждански и търговски дела, 2012—2018 г.(*)(на 1-ва инстанция/в дни) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Съгласно методиката на CEPEJ спорните производства по граждански/търговски дела се отнасят до спорове между страните, например спорове във връзка с договори. Безспорните производства по граждански/търговски дела се отнасят до производства, при които няма оспорване, напр. неоспорвани заповеди за плащане. Методиката съдържа промени в EL и SK. Висящите дела включват всички инстанции в CZ и до 2016 г. в SK. . Данните за NL включват безспорните дела. Графика 7: Време, което се смята за необходимо за решаване на спорни граждански и търговски дела (*) на всички съдебни инстанции през 2018 г.(на 1-ва, 2-ра и 3-та инстанция/в дни) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Редът е определен според съдебната инстанция с най-дългите производства във всяка държава членка. Няма налични данни за първоинстанционните и второинстанционните съдилища в BE, BG и IE, за второинстанционните съдилища в NL, за второинстанционните и третоинстанционните съдилища в NL и AT, както и за второинстанционните съдилища в DE и HR. Няма третоинстанционен съд в MT. В някои държави членки достъпът до трансформационен съд може да бъде ограничен. Графика 8: Време, което се смята за необходимо за решаване на административни дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Съгласно методиката на CEPEJ административните дела се отнасят до спорове между физически лица и местни, областни или национални органи на държавна власт. Методиката съдържа промени в EL и SK. Висящите дела включват всички инстанции в CZ и до 2016 г. в SK. DK и IE не отчитат административните дела отделно. CY: през 2018 г. броят на разрешените дела се е увеличил вследствие на делата, които са разглеждани заедно, оттеглянето на 2724 консолидирани дела и създаването на Административен съд преди 2 години. Графика 9: Време, което се смята за необходимо за решаване на административни дела (*) на всички съдебни инстанции през 2018 г. (на 1-ва инстанция и, когато е приложимо, на 2-ра и 3-та инстанция/в дни) (източник: проучване на CEPEJ)

(*) Редът е определен според съдебната инстанция с най-дългите производства във всяка държава членка. Няма налични данни: за първоинстанционния съд в LU, за второинстанционните съдилища в MT и RO и за третоинстанционния съд в NL. Върховният съд или друго върховно съдилище е единствената инстанция за подаване на жалби в CZ, IT, CY, AT, SI и FI. В HR, LT, LU и MT няма третоинстанционен съд за този тип дела. Върховният административен съд е първата и единствена инстанция за някои дела в BE. В някои държави членки достъпът до третоинстанционен съд може да бъде ограничен. DK и IE не отчитат административните дела отделно. − Дял на приключените производства – Делът на приключените производства е съотношението на броя решени дела спрямо броя новозаведени дела. Чрез него се измерва дали даден съд се справя с обема новозаведени дела. Когато делът на приключените производства е около 100 % или по-висок, това означава, че съдебната система е способна да реши поне толкова дела, колкото са заведени. Когато този дял е под 100 %, това означава, че съдилищата решават по-малък брой дела от броя на завежданите дела. Графика 10: Дял на решените граждански, търговски, административни и други дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в % — стойностите над 100 % показват, че броят на решените дела е по-голям от този на новозаведените дела, а стойностите под 100 % показват, че броят на решените дела е по-малък от този на новозаведените) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Методиката съдържа промени в SK. IE: очаква се броят на решените дела да е по-голям от отчетения брой поради използваната методика. IT: през 2013 г е въведена различна класификация на гражданските дела. Графика 11: Дял на решените спорни граждански и търговски дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в %) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Методиката съдържа промени в EL и SK. IE: очаква се броят на решените дела да е по-голям от отчетения брой поради използваната методика. IT: през 2013 г е въведена различна класификация на гражданските дела. Данните за NL включват безспорните производства. Графика 12: Дял на решените административни дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в %) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Предишните стойности за някои държави членки са намалени за целите на представянето (CY през 2018 г. = 219 %; IT през 2012 г. = 279,8 %); Методиката съдържа промени в EL и SK. DK и IE не отчитат административните дела отделно. В CY броят на разрешените дела се е увеличил вследствие на делата, които са разглеждани заедно, оттеглянето на 2724 консолидирани дела и създаването на Административен съд преди 2 години. − Висящи дела – Броят висящи дела изразява броя на делата, които в края на съответната година все още не са разгледани. Той влияе също така върху времето, което би било необходимо за разглеждане на натрупаните висящи дела. Графика 13: Брой на висящите граждански, търговски, административни и други дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Методиката съдържа промени в SK. Висящите дела включват всички инстанции в CZ и до 2016 г. в SK. IT: през 2013 г е въведена различна класификация на гражданските дела. Графика 14: Брой на висящите спорни производства по граждански и търговски дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Методиката съдържа промени в EL и SK. Висящите дела включват всички инстанции в CZ и до 2016 г. в SK. IT: през 2013 г е въведена различна класификация на гражданските дела. Данните за NL включват безспорните производства. Графика 15: Брой на висящите административни дела, 2012—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/на 100 жители) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Миналите стойности за някои държави членки са намалени за целите на представянето (EL през 2012 г. = 3,5). Методиката съдържа промени в EL и SK. Висящите дела включват всички инстанции в CZ и до 2016 г. в SK. DK и IE не отчитат административните дела отделно.



3.1.3 Ефикасност в специфични области на правото на ЕС Този раздел допълва общите данни за ефикасността на правосъдните системи и в него се представя средната продължителност на производствата ( ) в специфични области, когато се прилага правото на ЕС. Информационното табло за 2020 г. е изготвено въз основа на предходни данни в областта на конкуренцията, електронните комуникации, марката на ЕС, потребителското право и борбата с изпирането на пари. Областите са избрани поради тяхното значение за единния пазар и бизнес средата. В общ план сериозните забавяния на съдебните производства може да имат отрицателни последици върху упражняването на правата, произтичащи от законодателството на ЕС, например в случаите, когато подходящите средства за правна защита вече не могат да бъдат използвани или когато сериозни финансови вреди станат непоправими.

— Конкуренция — Ефективното прилагане на конкурентното право гарантира еднакви условия на конкуренция за предприятията, поради което е от решаващо значение за привлекателността на бизнес средата. На графика 16 по-долу е представена средната продължителност на делата по жалби срещу решения на националните органи за защита на конкуренцията, прилагащи членове 101 и 102 от ДФЕС ( ). Графика 16: Конкуренция: Средна продължителност на съдебния контрол, 2013—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: Европейската комисия и Европейската мрежа по конкуренция) (*) EE: няма дела. IE и AT: сценарият не е приложим, тъй като органите не разполагат с правомощия да вземат съответните решения. AT: данните включват делата, разглеждани от съда по спорове в областта на картелното право, свързани с нарушение на членове 101 и 102 от ДФЕС, но които не са образувани въз основа на жалба срещу компетентния национален орган. В BG и IT са използвани прогнозни данни за продължителността. Празна колона може да означава, че държавата членка не е докладвала дела за съответната година. Броят на делата е нисък (под пет годишно) в много държави членки, което може да стане причина за зависимост на годишните данни от дадено изключително дълго или кратко дело. Част от най-дългите дела в набора от данни включват времето, необходимо за преюдициално запитване до Съда на Европейския съюз (например LT), времето за конституционен контрол (например SK) или специфични процедурни забавяния (например CZ, EL, HU). — Електронни комуникации — Законодателството на ЕС в областта на електронните комуникации има за цел да повиши конкурентоспособността, да допринесе за развитието на единния пазар и да генерира инвестиции, иновации и растеж. Положителният ефект за потребителите може да бъде постигнат чрез ефективно прилагане на това законодателство, което може да доведе до по-ниски цени за крайните потребители и до услуги с по-високо качество. На графика 17 е представена средната продължителност на делата за съдебен контрол върху решения на националните регулаторни органи, прилагащи правото на ЕС в областта на електронните комуникации ( ). Графиката обхваща широк спектър от дела — от по-сложен съдебен контрол на анализи на пазара до дела, отнасящи се до потребителите. Графика 17: Електронни комуникации: Средна продължителност на делата за съдебен контрол, 2013—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: Европейската комисия и Комитетът по съобщенията) (*) Броят на делата варира в различните държави членки. Празна колона означава, че държавата членка не е докладвала дела за съответната година (с изключение на PT за 2017 г. и 2018 г и RO за 2018 г.: няма данни). LU: няма дела. В някои случаи ограниченият брой на съответните дела (LV, LT, MT, SK, SE) може да стане причина за зависимост на годишните данни от едно изключително дълго или кратко дело и да доведе до големи различия между отделните години. DK: с жалбите на първа инстанция се занимава квазисъдебен орган. ES, AT, и PL: делата се разглеждат от различни съдилища в зависимост от предмета на делото. MT: през 2016 г. беше докладвано за изключително дълго дело с продължителност 2500 дни, отнасящо се до сложен въпрос, при който местен орган заедно с няколко жители предявяват иск във връзка с твърдения за вредни емисии от наземни станции за мобилни комуникации. — Марка на ЕС — Ефективното прилагане на правата на интелектуална собственост е от основно значение за стимулирането на инвестициите в иновации. Законодателството на ЕС относно марките на ЕС( ) предоставя съществена роля на националните съдилища, които действат като съдилища на ЕС и вземат решения, засягащи единния пазар. На графика 18 е показана средната продължителност на делата за нарушения на марката на ЕС при съдебни спорове между частни лица.



Графика 18: Марка на ЕС: средна продължителност на делата за нарушение на марката на ЕС, 2013—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: (Европейската комисия и Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост) (*) FR, IT, LT, LU: за данните за някои години е използвана извадка от дела. BG: за 2016 г. са използвани прогнозни данни за отделните съдилища. PL: за 2015 г. са използвани прогнозни данни за отделните съдилища. В EE, IE, LV и SE е докладвано за изключително дълги дела, които се отразяват на средната продължителност. EL: данни въз основа на претеглената средна продължителност на делата в две съдилища. DK: данни от всички дела за марки — не само марки на ЕС, — разглеждани от Морския и търговски съд; за 2018 г. няма данни за средната продължителност поради нова система за ИКТ. ES: при изчисляването на средната продължителност са включени дела относно други права върху интелектуалната собственост на ЕС; за 2018 г. са използвани прогнозни данни. – Защита на потребителите – Ефективното прилагане на правото в областта на защитата на потребителите гарантира, че потребителите се ползват от правата си и че предприятията, които нарушават правилата на потребителското право, не получават несправедливи облаги. Органите за защита на потребителите и съдилищата имат ключова роля за прилагането на правото на ЕС в областта на защитата на потребителите ( ) в рамките на отделните национални системи за правоприлагане. На графика 19 е представена средната продължителност на делата за съдебен контрол върху решенията на органите за защита на потребителите, прилагащи правото на ЕС. За потребителите или предприятията ефективното прилагане може да обхваща цяла верига от участници — не само съдилища, но и административни органи. За да може проучването на тази верига на изпълнение да продължи, продължителността на производствата пред органите за защита на потребителите е представена отново. На графика 20 е показана средната продължителност при вземането на административни решения от националните органи за защита на потребителите през 2014—2018 г. от момента на образуване на делото. Съответните решения включват обявяване на нарушения на материалното право, разпореждане на временни мерки, заповеди за преустановяване на нарушаващите действия и въздържане от такива, започване на съдебни производства или приключване на дела.



Графика 19: Защита на потребителите: Средна продължителност на съдебния контрол, 2013—2018 г. (*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: Европейската комисия и Мрежата за сътрудничество в областта на защитата на потребителите)

(*) AT, FI, DE, LU: сценарият не е приложим, тъй като органите за защита на потребителите не разполагат с правомощия да вземат решения във връзка с нарушения на съответните правила на потребителското право. Броят на съответните дела е малък (под пет) в CY, IE, NL и SE. ELи RO са предоставили прогноза относно средната продължителност. Графика 20: Защита на потребителите: Средна продължителност при вземането на административни решения от органите за защита на потребителите, 2014—2018 г.(*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: Европейската комисия и Мрежата за сътрудничество в областта на защитата на потребителите) (*) AT, DE, LU: сценарият не е приложим, тъй като органите за защита на потребителите не разполагат с правомощия да вземат решения във връзка с нарушения на съответните правила на потребителското право. Броят на съответните дела е малък (под пет) в NL и SE. DK, FI, FR, EL, FR и RO са предоставили прогноза относно средната продължителност.

— Изпиране на пари — Наред с приноса ѝ за борбата с престъпността, ефективността на борбата с изпирането на пари е от решаващо значение за надеждността, целостта и стабилността на финансовия сектор, доверието във финансовата система и наличието на лоялна конкуренция на единния пазар ( ). Както се подчертава от Международния валутен фонд, изпирането на пари може да обезкуражи чуждестранните инвеститори, да доведе до нарушения в международните капиталови потоци и да има отрицателно въздействие върху макроикономическите резултати на държавите, което ще доведе до загуби на благосъстояние и изразходване на ресурси от по-продуктивни икономически дейности ( ). Съгласно Директивата за борба с изпирането на пари държавите членки са длъжни да водят статистика за ефективността на техните системи за борба с изпирането на пари или финансирането на тероризма ( ). В сътрудничество с държавите членки чрез актуализиран въпросник бяха събрани данни за съдебните фази на националните режими за борба с изпирането на пари. На графика 21 е показана средната продължителност на съдебните дела на първа инстанция за престъпления, свързани с изпиране на пари. Графика 21: Изпиране на пари: Средна продължителност на съдебните дела, 2014—2018 г.(*)(*) (на 1-ва инстанция/в дни) (източник: Европейската комисия и Експертната група по въпросите на изпирането на пари и финансирането на тероризма) (*) Няма данни за 2018 г.: BE, EE, CY, AT, PL, и PT. ES, NL: прогнозна продължителност. LV: Поради относително малкия брой дела през 2016 г. различни фактори вероятно оказват влияние върху продължителността на производството, например спиране на едно дело по обективни причини. PL: Изчислението на продължителността за 2016 г. е направено въз основа на случайно подбрана извадка от дела. SE: изчислението за 2017 г. е направено въз основа на извадка на решените дела; данните за 2018 г. са предварителни. IT: данните се отнасят за отзовалите се съдилища и обхващат около 91 % от общия брой производства през 2015 г. и около 99 % от производствата през 2016 г. и 2017 г.; данните се отнасят както за съдебната, така и за досъдебната фаза на съдебните производства.



3.1.4. Обобщение относно ефикасността на правосъдните системи Ефективните правосъдни системи управляват своята натовареност и броя на изостаналите дела, а постановяването на решения става без излишно забавяне. Основните показатели, използвани в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за оценяване на ефикасността на правосъдните системи, са именно продължителността на производствата (прогнозиран или среден срок в дни, необходим за решаване на дадено дело), делът на приключените производства (съотношението между броя на решените дела и броя на входящите дела) и броят на висящите дела (които в края на годината остава да бъдат разгледани). Общи данни за ефикасността В информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се съдържат данни за ефикасността за период от седем години (2012—2018 г.). Този период позволява да се установят някои тенденции и да се вземе предвид факта, че при съдебните реформи често е необходимо време, за да се прояви тяхното въздействие. Както е видно от наличните данни от 2012 г. насам за гражданските, търговските и административните дела, ефикасността се е повишила или е останала на същото ниво в единадесет държави членки, а същевременно е намаляла в осем държави членки, макар често само в незначителна степен. В повечето държави членки, за които в контекста на Европейския семестър е било отбелязано, че са изправени пред специфични предизвикателства, се наблюдава положително развитие ( ): ·От 2012 г. насам в почти всички от тези държави членки продължителността на съдебните производства на първа инстанция в широката категория „всички дела“ (графика 5) и при спорните производства по граждански и търговски дела (графика 6) е намаляла или се е запазила стабилна. При административните дела (графика 8) от 2012 г. насам продължителността на производствата е намаляла или се е запазила стабилна в повечето от тези държави членки. Като цяло продължителността на производствата се е увеличила само в няколко държави членки през 2018 г. ·В Информационното табло се представят данни за продължителността на производствата на всички съдебни инстанции за спорните производства по граждански и търговски дела (графика 7), както и за административните дела (графика 9). Данните показват, че в някои държави членки, за които е установено, че срещат затруднения във връзка с продължителността на производствата в първоинстанционните съдилища, съдилищата от по-висша инстанция работят по-ефикасно. Обратно, в други държави членки, срещащи затруднения, средната продължителност на производствата в съдилищата от по-висока инстанция е дори по-голяма, отколкото в първоинстанционните съдилища. ·В широката категория „всички дела“ и в категорията „спорни производства по граждански и търговски дела“ (графики 10 и 11) общият брой на държавите членки, в които делът на приключените производства е над 100 %, се е увеличил от 2012 г. насам. През 2018 г. почти всички държави членки, включително тези, които срещат затруднения, са отчели висок дял на приключените производства (над 97 %), което означава, че като цяло съдилищата са в състояние да се справят с новозаведените дела в тези категории. При административните дела (графика 12) се наблюдава по-голямо вариране на дела на приключените производства през различните години и макар този дял да се запазва като цяло по-нисък в сравнение с други категории дела, някои държави членки са постигнали добър напредък. По-специално, повечето от държавите членки, срещащи затруднения, отчитат увеличение на дела на приключените административни производства от 2012 г. ·От 2012 г. насам продължава да се отбелязва напредък в почти всички от държавите членки, изправени пред най-големите предизвикателства за справяне с изостаналите дела, независимо от категорията дела. Често има значителен напредък в намаляването на броя на висящите дела както при спорните производства по граждански и търговски дела (графика 14), така и при административните дела (графика 15). Въпреки тези подобрения, все още се наблюдават значителни различия между държавите членки с относително малко на брой висящи дела и тези с висок брой висящи дела, а в някои държави членки изостаналите дела се натрупват. Ефикасност в специфични области на правото на ЕС Данните за средната продължителност на производствата в специфични области на правото на ЕС (графики 16—21) дават представа за функционирането на правосъдните системи по тези видове търговски спорове. Данните за ефикасността в специфични области на правото се събират въз основа на тясно определени сценарии и броят на съответните дела може да се окаже малък. Въпреки това, в сравнение с изчислената продължителност на производствата, представена в общите данни относно ефикасността, тези цифри показват действителната средна продължителност на всички съответни дела в специфични области в рамките на една година. Поради това заслужава да се отбележи, че в няколко държави членки, за които въз основа на общите данни за ефикасността не изглежда да срещат трудности, делата в специфични области на правото на ЕС са със значително по-дълга средна продължителност. В същото време продължителността на производствата в различни специфични области също може да варира значително в рамките на една и съща държава членка. Данните, отнасящи се до специфични области на правото на ЕС, сочат следните тенденции: ·Що се отнася до делата в областта на конкуренцията (графика 16), общото натоварване на съдилищата в държавите членки леко е нараснало, продължителността на производствата по съдебен контрол е намаляла или се е запазила стабилна в шест държави членки, а в други пет държави членки тази продължителност е нараснала. През 2018 г. положителната тенденция продължава, като само две държави членки отчитат средна продължителност над 1000 дни (в сравнение с 2017 г., когато три държави са отчели такава продължителност). ·В областта на електронните комуникации (графика 17) продължава да нараства броят на делата, завеждани пред съдилищата, с което се прекратява положителната тенденция на намаляване на продължителността на производствата, наблюдавана през предходните години. През 2018 г. повечето държави членки регистрират увеличение на средната продължителност на производствата, в сравнение както с 2017 г., така и с 2013 г. ·Що се отнася до делата за нарушения на марка на ЕС (графика 18), тенденциите в средната продължителност на производствата варират значително през 2018 г. Някои държави членки регистрират рязко увеличение, докато други са успели да се справят по-добре със своята натовареност и са намалили времето, необходимо за решаване на делата. ·Евентуалното комбинирано въздействие на веригата на правоприлагане, състояща се както от административния, така и от съдебния контрол, е представено в областта на потребителското право (фигури 19 и 20). През 2018 г. седем държави членки отчитат, че органите за защита на потребителите вземат решение по дела, обхванати от потребителското право на ЕС, средно за по-малко от три месеца, а в девет държави членки — за повече от 6 месеца. Когато решенията на органите за защита на потребителите са оспорвани в съда, съдебният контрол на дадено административно решение през 2018 г отнема средно по-малко от една година в по-голямата част от държавите членки. ·Ефективната борба с изпирането на пари е от решаващо значение за защитата на финансовата система и лоялната конкуренция и за предотвратяване на отрицателни икономически последици. Предизвикателствата, свързани с продължителността на съдебните производства за престъпления, свързани с изпирането на пари, могат да повлияят върху ефективността на борбата с изпирането на пари. В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. са представени актуализирани данни за продължителността на съдебните производства за престъпления, свързани с изпирането на пари (графика 21), които показват, че в близо половината от държавите членки съдебните производства на първа инстанция траят средно една година, но в няколко държави членки, срещащи трудности с наказателното преследване на престъпления, свързани с изпирането на пари, тези производства отнемат средно около две години ( ). 3.2. Качество на правосъдните системи Не съществува един-единствен начин за измерване на качеството на правосъдните системи. В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. продължават да се разглеждат фактори, които като цяло се смятат за релевантни за подобряване на качеството на правосъдието. Както през предходните години, те са групирани в четири категории: 1) достъпност на правосъдието за гражданите и предприятията; 2) подходящи финансови и човешки ресурси; 3) въвеждане на инструменти за оценка; както и 4) използване на стандарти за качество. 3.2.1. Достъпност Необходима е достъпност по цялата верига на правораздаване, за да се даде възможност на гражданите да получат съответната информация — за правосъдната система, за начините да се подаде иск и свързаните с това финансови аспекти, за актуалното състояние на производствата от началото до края им — така че да има бърз онлайн достъп до решението. — Предоставяне на информация за правосъдната система —

За да може правосъдието да е лесно достъпно за гражданите, е необходимо информацията относно съдебната система да е не само леснодостъпна, но и да е адаптирана спрямо конкретни групи от обществото, които иначе биха срещнали трудности при достъпа до тази информация. Графика 22 показва наличието на онлайн информация относно специфични аспекти на съдебната система и за конкретни групи от обществото. Графика 22: Наличност на информация онлайн относно съдебната система, предназначена за широката публика, 2019 г.(*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) DE: Всяка федерална провинция, както и органите на федерално равнище вземат самостоятелно решения коя информация да бъде предоставена онлайн. – Правна помощ, съдебни такси и такси за правни услуги – Разходите за водене на съдебни спорове са ключов фактор за достъпа до правосъдие. Високите разходи за водене на съдебни спорове, включително съдебните такси( ) и таксите за правни услуги( ), могат да възпрепятстват достъпа до правосъдие. Разходите за водене на съдебни спорове по граждански и търговски дела не са хармонизирани на равнище ЕС. Те се регулират от националното законодателство и следователно се различават в отделните държави членки. Достъпът до правна помощ е основно право, залегнало в Хартата на основните права( ). То позволява достъп до правосъдие за лицата, които не биха могли да поемат или предплатят разходите за водене на съдебни спорове. В повечето държави членки предоставянето на правна помощ е обусловено от доходите на кандидата( ). Графика 23 показва възможността за получаване на пълна или частична правна помощ във връзка с конкретно дело в областта на потребителското право, включващо иск с цена 6 000 EUR. В графиката се съпоставят установените във връзка с предоставянето на правна помощ прагове на доходите, изразени като процент от установения от Евростат праг на бедността във всяка държава членка ( ). Например, ако посоченият праг за предоставяне на правна помощ е 20 %, това означава, че кандидат за помощ, чийто доход е с 20 % по-висок от установения от Евростат праг на бедността в неговата държава членка, отговаря на условието за получаване на правна помощ. И обратно, ако посоченият праг за предоставяне на правна помощ е под 0, това означава, че лице, чийто доход е под прага на бедността, може да не отговаря на условията за получаване на правна помощ. Някои държави членки използват система за правна помощ, която покрива 100 % от процесуалните разходи (пълна правна помощ), към която се добавя система, покриваща части от разходите (частична правна помощ), като за последната се прилагат критерии за допустимост, различни от приложимите за системата за пълна правна помощ. Други държави членки използват или само система за пълна правна помощ, или само система за частична правна помощ. Графика 23: Праг на доходите за предоставяне на правна помощ във връзка с конкретно дело в областта на потребителското право, 2019 г.(*) (разлики в % спрямо прага на бедността, установен от Евростат) (източник: Европейската комисия и Съвета на адвокатските колегии в Европа (CCBE) ( ) (*) EE: решението за предоставяне на правна помощ не се обуславя от равнището на финансовите ресурси на кандидата. IE: за частична правна помощ трябва да се вземат под внимание и разполагаемите активи на кандидата. LV: праговете варират за отделните общини, горната граница е представена в графиката. Повечето държави членки изискват от страните да заплатят съдебна такса при образуване на съдебно производство. Получателите на правна помощ често са освободени от заплащането на съдебни такси. Само в BG, EE, IE, NL, PL и SI получателите на правна помощ не са автоматично освободени от заплащането на съдебни такси. В CZ съдът решава за всеки отделен случай дали да освободи получателя на правната помощ от заплащането на съдебни такси. На графика 24 се сравнява равнището на съдебната такса за двата сценария, като тя се представя като част от цената на иска. Например, ако на графиката по-долу съдебната такса е 10 % от иск за 6,000 EUR, потребителят ще трябва да заплати съдебна такса в размер на 600 EUR, за да бъде образувано съдебно производство. При иска с ниска цена като основа се взема установеният от Евростат праг на бедността във всяка държава членка.



Графика 24: Съдебна такса за образуване на съдебно производство по конкретно дело в областта на потребителското право, 2019 г.(*) (размер на съдебната такса като процент от цената на иска) (източник: Европейската комисия и Съвета на адвокатските колегии в Европа (CCBE)( ) (*) „Иск с ниска цена“ означава иск, чиято цена съответства на установения от Евростат за всяка държава членка праг на бедността за едно лице, преобразуван в месечен доход (напр. за 2019 г. тази стойност е варирала от 164 EUR в RO до 1804 EUR в LU). BE, EL и RO: не е предоставена информация за съдебните такси за исковете с ниска цена. LU: Страните трябва да платят такси за съдебен изпълнител, за да заведат дело като ищец, освен ако им е предоставена правна помощ. NL: Заплащат се съдебни такси при доход < 2275 EUR/месечно.



Ефективното изпълнение на договорите е от съществено значение за икономиката. Вероятността за възстановяване на действителните разходи за водене на съдебни спорове засилва позицията на кредитора, който иска да наложи изпълнение на договор. Обикновено кредиторът като ищец е длъжен да заплати съдебна такса за завеждане на дело в съда. По принцип съдилищата осъждат загубилия ответник да възстанови в пълен размер съдебните такси, предплатени от спечелилия ищец. На графика 25 е показан размерът на съдебната такса, необходима за образуване на съдебно производство по конкретно търговско дело (вж. бележка под линия 59).

Графика 25: Съдебна такса за образуване на съдебно производство по конкретно търговско дело, 2019 г.(*) (в EUR) (източник: Европейската комисия и Съвета на адвокатските колегии в Европа (CCBE)() (*) Възстановяването на съдебните такси се определя за всеки отделен случай в ES, PT и RO. В EL и HU няма пълно възстановяване на съдебните такси за печелившата страна. Обикновено кредиторът трябва да предплати възнаграждението на адвоката не само за цялата съдебна фаза, но вече и за предсъдебната фаза. Що се отнася до възстановяването на суми, повечето държави членки прилагат правилото, според което от загубилата съдебното дело страна се очаква да поеме не само собствените си съдебни разноски, но и тези на печелившата страна. Подобно правило за прехвърляне на таксите възпира завеждането на дела, за които има малка вероятност да бъдат спечелени, като в същото време се насърчава завеждането на дела, за които има голяма вероятност да бъдат спечелени. На графика 26 е показана сумата, която съдът би присъдил на спечелилия ищец в конкретен сценарий по търговско дело (вж. бележка под линия 60). Разграничават се три основни системи: 1) в държави членки със система за държавни такси възстановяването на таксите за правни услуги, които варират значително в различните държави членки, зависи от нивото на предвидената държавна такса за работата, извършена от адвоката; 2) в държави членки без система за държавни такси има или пълно (HU, PT, FI) или частично (PL, LV, LU) възстановяване на таксите за правни услуги; и 3) в редица държави членки възстановяването се решава от съда за всеки отделен случай. Графика 26: Възстановимост на таксите за правни услуги в търговски процес, 2019 г. (*) (в EUR) (източник: Европейската комисия и Съвета на адвокатските колегии в Европа (CCBE)( ) (*) За тази графика таксите за правни услуги не включват технически разходи и ДДС, ако са платими. Хипотетичната такса за правни услуги за съдебната фаза, предвидена в сценария, е 1650 EUR. В системите без държавни такси пълното възстановяване означава, че тази сума (1650 EUR) може да бъде възстановена. Държавите членки с частично възстановяване (PL, LV, LU) са подредени по реда на възстановимата такса за правни услуги (от най-високата до най-ниската, сумите варират от 1275 EUR до 500 EUR). В графиката не е включена информация за възстановимостта на таксите за правни услуги за предсъдебната фаза, която не е предвидена във всички държави членки. AT: сценарият не е напълно приложим за системата за възстановяване на AT. MT: в МТ не съществува понятие за почасова такса за правни услуги, възстановяването се определя въз основа на цената на иска. IT: в ИТ има държавна такса (3235 EUR по сценария), но съдът може да вземе решение за възстановяване в рамките на определени граници. LT: съдът взема решение, като взема предвид насоките на Министерството на правосъдието, максималната сума по сценария би била 3350 EUR. –Предявяване на иск и проследяване на движението по предявен иск онлайн – Възможността за извършване по електронен път на определени действия в рамките на съдебното производство е важен елемент от качеството на правосъдните системи, тъй като електронното подаване на искове и възможността за следене и придвижване на производството онлайн могат да облекчат достъпа до правосъдие и да намалят забавянията и разходите. Системите на ИКТ в съдилищата имат и все по-голяма роля при трансграничното сътрудничество между органите на съдебната власт и улесняват прилагането на законодателството на ЕС, например при процедури по искове с малък материален интерес.



Графика 27: Наличие на електронни средства, 2018 г. (*) (0 = наличие на такава възможност в 0 % от съдилищата, 4 = наличие на такава възможност в 100 % от съдилищата ( ) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Нова методика, данните не са сравними с минали години. DK и RO: съдът може да бъде сезиран по електронна поща. – Достъп до съдебни решения – Осигуряването на онлайн достъп до съдебните решения увеличава прозрачността на правосъдните системи, помага на гражданите и предприятията да разберат своите права и може да допринесе за последователността в съдебната практика. Редът и условията за публикуването онлайн на съдебни решения са от основно значение за създаването на лесни за ползване търсачки(), които правят съдебната практика по-достъпна за практикуващите юристи и широката общественост. Безпроблемният достъп и лесната повторна употреба на съдебната практика дава възможност за иновативни приложения за „правни технологии“ в помощ на юристите. За публикуването онлайн на съдебните решения се изисква постигане на баланс между различни интереси, при спазване на ограниченията, налагани от нормативната уредба и политическата рамка. Общият регламент относно защитата на данните() се прилага изцяло за обработването на лични данни от съдилищата. Трябва да се постигне справедлив баланс между правото на защита на данните и правото на публичност на съдебните решения и прозрачност на правосъдната система, когато се оценява кои данни да бъдат публикувани. Това важи в особена степен за случаите, когато съществува преобладаващ обществен интерес, който оправдава разкриването на тези данни. В много държави законът или практиката налагат анонимизиране или псевдонимизация() на съдебните решения преди публикуването им, или систематично, или при поискване. Данните, изготвени от съдебната власт, също се регулират от европейското законодателство относно отворените данни и повторното използване на информацията от обществения сектор(). Наличието на съдебни решения в машинночетим формат() улеснява съобразената с алгоритмите правосъдна система(). Графика 28: Онлайн достъп за широката публика до публикувани решения, 2019 г. (*) ( граждански/търговски, административни и наказателни дела, всички инстанции) (източник: Европейска комисия ( )) (*) Максимален брой точки: 9 точки. За всяка съдебна инстанция е присъдена по една точка, ако са достъпни всички съдебни решения съответно по граждански/търговски, административни и наказателни дела и 0,5 точки, когато са достъпни само някои съдебни решения. На държавите членки, в които има само две съдебни инстанции, са дадени точки за три инстанции, като несъществуващата инстанция получава същия брой точки като съответната най-висша инстанция. На държавите членки, които не правят разграничение между тези две области на правото (гражданско/търговско и административно), са присъдени еднакъв брой точки и за двете области. BE: за гражданските и наказателните дела всеки съд взема решение относно публикуването на собствените си решения. BG: публикувани са всички решения на Върховния касационен съд по наказателни дела, с изключение на онези, които съдържат класифицирана информация. DE: всяка федерална провинция решава дали да предостави онлайн достъп до първоинстанционните съдебни решения. IE: при наказателните дела, за съкратените производства обикновено не се постановява писмено съдебно решение. CY: по отношение на административните и наказателните дела съдиите решават кои съдебни решения да бъдат публикувани. LU и SE: съдилищата не публикуват редовно съдебните решения онлайн (само при особено значими дела). AT: за първа и втора инстанция съдиите решават кои съдебни решения да бъдат публикувани. NL: решението за публикуване се взема от съдилищата при спазване на публикувани критерии. PL: за административните дела решението за публикуване се взема от началника на отдела във всеки съд. PT: за гражданските и наказателните дела решението за публикуване се взема от комисия към съда.





Графика 29: Практики за изготвяне на машинночетими съдебни решения, 2019 г. (*) (граждански/търговски, административни и наказателни дела, всички инстанции) (източник: Европейска комисия ( )) (*) Максимален брой точки: 24 точки за тип дела. За всяка от трите инстанции (първа, втора, последна) може да бъде дадена една точка, ако са обхванати всички съдебни решения. Ако в дадена инстанция са обхванати само някои съдебни решения, се присъжда само половин точка. Ако в дадена държава членка има само две инстанции, се присъждат точки за три инстанции, като несъществуващата инстанция получава същия брой точки като съответната най-висша инстанция. Що се отнася до държавите членки, които не правят разграничение между административните и гражданските/търговските дела, за двете области на правото са присъдени по еднакъв брой точки. ES: Не се разрешава използването на базата данни на Генералния съвет на съдебната власт (CGPJ) за търговски цели, както и масовото изтегляне на информация. Повторното използване на тази информация за изготвяне на бази данни или за търговски цели трябва да следва процедурата и условията, установени от CGPJ чрез неговия Център за съдебна документация. FR: Само решенията, публикувани от Cour de Cassation, са достъпни безплатно за обществеността. Публикуваните решения от апелативните съдилища по Jurica са достъпни чрез частната мрежа за виртуално правосъдие и за издатели на юридическа литература. Решенията, издавани от първата инстанция и висшите съдилища на Cour de Cassation, не подлежат на анонимизиране или псевдонимизация. Установен е отворен достъп до съдебните решения — с изключение на повтарящи се и систематични заявки. Повторното използване на личните данни на съдиите и съдебните служители за оценка, анализ, сравнение или прогнозиране на техните действителни или предполагаеми професионални практики е наказуемо. IE: Ирландската правна система няма специализиран съд компетентен да разглежда административни дела. LU: При административните дела има само две нива на съдилищата.

– Достъп до алтернативни способи за разрешаване на спорове – Графика 30 илюстрира усилията на държавите членки за насърчаване на доброволното използване на алтернативни способи за разрешаване на спорове (АРС) посредством конкретни стимули, които могат да се различават в зависимост от съответната област на правото ( ). Графика 30: Насърчаване и стимулиране на използването на способи за АРС, 2019 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) Максимален брой точки: 52 точки. Агрегирани показатели въз основа на следните показатели: 1) уебсайт с информация относно АРС, 2) Информационни кампании в медиите, 3) Брошури за широката общественост, 4) Съдилищата предоставят специални информационни сесии относно АРС при поискване, 5) В съдилищата има координатори за АРС/медиация, 6) Публикуване на оценки за използването на АРС, 7) Публикуване на статистически данни за използването на АРС, 8) Правната помощ покрива направените за АРС разходи (частично или изцяло), 9) Пълно или частично възстановяване на съдебните такси (включително държавните такси, ако АРС е довело до успешно решаване на спора), 10) Не се изисква адвокат за процедурата по АРС, 11) Съдията може да действа като медиатор, 12) Споразумението, постигнато от страните, се признава от съда 13) Използване на електронни средства за решаване на спора чрез способи за АРС. За всеки един от тези 13 показателя се присъжда по една точка за всяка област на правото. CZ: няма налични данни за административни спорове. DK: всеки съд има представител, отговарящ за насърчаването на използването на медиация. Административните съдилища могат да предлагат на страните да прибягнат до медиация. IE: административните дела са част от категорията на гражданските и търговските дела. EL: при процедурите за възлагане на обществени поръчки има възможност за прилагане на АРС на етапа пред административните апелативни съдилища. ES: АРС е задължително по трудовоправни казуси. LT: секретар от Националната съдебна администрация координира процедурите по съдебна медиация в съдилищата. PT: при граждански/търговски спорове съдебните такси се възстановяват само когато делото се гледа от мирови съдия. SK: словашкият правен ред не допуска използването на АРС за административни цели. SE: съдиите имат процесуална автономия по отношение на АРС. Съдията е длъжен да се стреми към доброволно уреждане на спора, освен ако това е неуместно поради естеството на делото.



– Правосъдие, съобразено с интересите на детето – На графика 31 са показани различните практики в държавите членки, които правят правосъдната система по-достъпна за децата и съобразена с техните нужди, например чрез предоставяне на съобразена с интересите на детето информация за производствата, или предприемане на мерки за предотвратяване на необходимостта детето да преминава през няколко съдебни заседания. Графика 31: Правосъдие, съобразено с интересите на детето, 2019 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) 3.2.2. Ресурси За да може съдебната система да функционира добре, е нужно да има достатъчно ресурси, включително необходимите инвестиции в материални и технически инфраструктури, както и високо квалифицирани и обучени служители от всички категории, получаващи адекватни възнаграждения. Липсата на подходящи съоръжения, инструменти или служители с необходимата квалификация, умения и достъп до текущо обучение излага на риск качеството на производствата и на съдебните решения. – Финансови ресурси – Графиките, представени по-долу, илюстрират действителните държавни разходи за функционирането на съдебната система (с изключение на затворите), както на глава от населението (графика 32), така и като дял от брутния вътрешен продукт (БВП) (графика 33), и накрая, основните категории разходи за съдилищата (графика 34) ( ).



Графика 32: Общ размер на общите държавни разходи за съдилищата, 2012 г., 2016—2018 г. (*) (в EUR на глава от населението) (източник: Евростат) (*) Държавите членки са подредени според размера на разходите през 2018 г. (от най-висок към най-нисък). Данните за ES, FR, HR, PT и SK за 2018 г. са само предварителни. Графика 33: Общ размер на общите държавни разходи за съдилищата, 2012 г., 2016—2018 г. (*) (като процент от БВП) (източник: Евростат) (*) Държавите членки са подредени според размера на разходите през 2018 г. (от най-висок към най-нисък). Данните за ES, FR, HR, PT и SK за 2018 г. са само предварителни.



На графика 34 са илюстрирани основните стопански категории, обхващащи държавните разходи за съдилищата: 1) възнаграждения и заплати на съдиите и съдебните служители, включително социалноосигурителни вноски („заплащане на служителите“ ( )), 2) оперативни разходи за стоки и услуги, използвани от съдилищата, например наем на сгради, канцеларски материали, енергия и правна помощ („междинно потребление“ ( )), 3) инвестиции в дълготрайни активи, като съдебни сгради и софтуер („бруто образуване на основен капитал“ ( )), и 4) други разходи. Графика 34: Общ размер на общите държавни разходи за съдилищата по категории (*) (през 2018 г., като процент от общите разходи) (източник: Евростат) (*) Данните за ES, FR, HR и SK са само предварителни, данните за PT са прогнозни. – Човешки ресурси – Наличието на подходящи човешки ресурси е от много голямо значение за качеството на съдебната система. Разнообразието сред съдиите, включително балансът между половете, носи допълнителни знания, умения и опит и отразява обществената действителност. Графика 35: Брой на съдиите, 2012—2018 г. (*) (на 100 000 души от населението) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Категорията се състои от съдии на пълно работно време съгласно методиката на CEPEJ. Тя не включва Rechtspfleger/съдебните администратори, които съществуват в някои държави членки. AT: Данните за административното правосъдие са въведени за първи път за цикъла за 2016 г. EL: общият брой на професионалните съдии включва различни категории през посочените по-горе години, което отчасти обяснява варирането на този брой. От 2016 г. насам данните за броя на професионалните съдии включват всички категории съдии по наказателни и граждански дела, както и административните съдии. IT: Областните одитни комисии, местните данъчни комисии и военните съдилища не са взети под внимание. LU: данните са преразгледани въз основа на подобрена методология. Графика 36: Дял на жените професионални съдии във върховните съдилища, 2017—2019 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) подредени по числените данни за 2019 г., най-високите до най-ниските.





Графика 37: Брой на адвокатите, 2012—2018 г. (*) (на 100 000 души от населението) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Съгласно методиката на CEPEJ адвокатът е лице, получило необходимия ценз и право съгласно националното законодателство да пледира и да извършва действия от името на клиентите си, да упражнява юридическа професия, да се явява пред съдилищата или да консултира и представлява своите клиенти по правни въпроси (Препоръка Rec(2000)21 на Комитета на министрите на Съвета на Европа относно свободата на упражняване на адвокатската професия). DE: в Германия не се прави разграничение между различни групи адвокати, като например между солиситъри и баристъри. FI: от 2015 г. насам броят на адвокатите включва както броя на адвокатите, работещи в частния сектор, така и броя на адвокатите, работещи в публичния сектор. – Обучение – Обучението на съдиите е от съществено значение за повишаване на качеството на съдебните решения, както и на услугите в сферата на правораздаването, предоставяни на гражданите. Посочените по-долу данни обхващат обучението на съдии в широк кръг от области, включително комуникацията със страните по съдебните производства и с пресата, както и в областта на съдебните умения. Графика 38: Дял на продължаващото обучение на съдии по различни видове умения, 2018 г. (*) (като процент от общия брой на съдиите, участващи в този вид обучения) (източник: Европейска комисия ( )) (*) (*) В графика 38 е показано разпределението на съдиите, участващи в дейности по продължаващо обучение (т.е. тези, които се провеждат след периода на началното обучение за съдия) във всяка от четирите идентични области като процент от общия брой на обучените съдии в тези видове обучение. Дейностите, свързани с юридическо обучение, не са взети предвид. Органите, отговарящи за обучението на съдии в EL, MT и PT, не са провели конкретни дейности за обучение по избраните умения. DK: включително съдебни служители. AT: включително прокурори. Графика 39: Наличие на обучения за съдии в областта на комуникацията, 2019 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) Максимален брой точки: 14 точки. На държавите членки е дадена 1 точка, ако осигуряват първоначално обучение и 1 точка, ако предлагат продължаващо обучение (максимум 2 точки за всеки вид обучение). DK: не се предлага обучение по комуникация с лица със зрителни или слухови увреждания, защото държавата предлага на тези лица подкрепа под формата на инструменти или помощник в съдебната зала, например жестомимичен преводач. Други обучения, свързани с комуникацията, включват: курсове, насочени към повишаване на уменията за обществена комуникация и комуникация с медиите (BE, BG, EE, LV, NL, PL, RO, SK); курсове за умения по водене на разпити (DE и AT)курсове по управление на хора (BE, ES, PL) и обучения за меки умения обхващат повишаване яснотата на съдебните решения и методи на представяне (CZ, DK, LV, HU, PL, SK). 3.2.3. Инструменти за оценка Мониторингът и оценката на дейностите на съда спомагат за откриването на пропуски и потребности, като по този начин се способства за повишаването на качеството на правосъдната система. Редовната оценка би могла да подобри готовността на правосъдната система да реагира на настоящи и бъдещи предизвикателства. Подходящите инструменти на ИКТ могат да осигурят системи за управление на делата в реално време и да спомогнат за предоставяне на стандартизирани статистически данни в национален мащаб, свързани с дейността на съдилищата. В допълнение към това те биха могли да се използват за управление на изостаналите дела и на автоматизираните системи за ранно предупреждение. Извършването на проучвания е от голямо значение за оценяването на работата на правосъдните системи от гледна точка на практикуващите юристи и ползвателите на услугите на съдилищата. Предприемането на подходящи последващи действия по резултатите от проучванията е предпоставка за подобряване на качеството на правосъдните системи.



Графика 40: Наличие на ИКТ за деловодство и статистически данни за дейността на съдилищата, 2018 г. (*) (0 = наличие на такава възможност в 0 % от съдилищата, 4 = наличие на такава възможност в 100 % от съдилищата ( )) (източник: проучване на CEPEJ) (*) Нова методика, данните не са сравними с минали години. Графика 41: Теми на проучвания, проведени сред ползватели на услугите на съдилищата или сред практикуващи юристи, 2018 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) На държавите членки бе дадена по една точка за всяка посочена тема на проучване, независимо дали проучването е проведено на национално или регионално равнище или на равнището на съдилищата. „Други теми“ включват: проучвания сред адвокати относно функционирането на определени съдилища (ES); осведоменост относно мерките за ИКТ като средство за подобряване на достъпността за ползвателите (MT); ресурси и материални условия на съдилищата (PT); въпроси, свързани с проект за процесуална справедливост (SI), възможности за подобряване функционирането на съдилищата (SK); концепции за подходящо наказание (FI); и удовлетвореност на практикуващи юристи и ползвателите на услугите на съдилищата от услугите, предоставяни от съдебната система (SE). В DE са проведени редица различни проучвания на ниво федерални провинции.

Графика 42: Последващи действия в отговор на проучвания, проведени сред ползватели на услугите на съдилищата или сред практикуващи юристи,2018 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) На държавите членки бе дадена по една точка за всеки вид последващо действие. Категорията „Други специфични последващи действия“ включва: контрол (ES); използване като насоки за развитие на вътрешната политика (MT); публикуване на информационни инструменти за широката общественост (SI); и доклади за самооценка на съдилищата (SK). 3.2.4. Стандарти Стандартите могат да подобрят качеството на правосъдните системи. След прегледа на стандартите относно сроковете и информацията за страните в производствата в предишните издания, в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се акцентира върху сроковете, изостаналите дела и работните графици като инструмент за управление за съдебната система ( ). На графика 43 е представен преглед на това кои държави членки използват стандартни мерки относно сроковете, работните графици и изостаналите дела и за пръв път е включена информация, разпределена по области на правото и инстанциите, в които съществуват такива стандарти. Под срокове се разбират количествените крайни срокове, например максималният брой дни между датата на завеждане на делото и първото съдебно заседание. Изостанали дела са дела, заведени преди определен период от време. Работните графици представляват измерими цели/практики, например предварителното определяне на броя на делата, които да бъдат приключени в рамките на определен период от време. Графика 43: Наличие на стандарти относно сроковете, 2019 г. (*) (източник: Европейска комисия ( )) (*) На държавите членки бе дадена по една точка на инстанция (първа, втора, последна), ако има установен стандарт, за всяка област на правото (гражданско/търговско, административно и наказателно). Максимален брой точки: 27 точки. На държавите членки, в които има само две съдебни инстанции, са дадени точки за три инстанции, като несъществуващата инстанция получава същия брой точки като съответната най-висша инстанция. На държавите членки, които не правят разграничение между тези две области на правото (гражданско/търговско и административно), са присъдени еднакъв брой точки и за двете области.

3.2.5. Обобщение относно качеството на правосъдните системи Лесният достъп, достатъчните ресурси, ефективните инструменти за оценка и подходящите стандарти са факторите, които допринасят за качеството на правосъдните системи. Гражданите и предприятията очакват висококачествени решения от една ефективна правосъдна система. В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се прави сравнителна оценка на тези фактори. Достъпност В настоящото издание отново се разглеждат редица елементи, които допринасят за това правосъдната система да бъде достъпна за гражданите: ·Почти всички държави членки предоставят достъп до някаква информация онлайн относно своите съдебни системи, включително централизиран уебпортал с формуляри и интерактивно обучение онлайн относно законните права (графика 22). Разликите са в съдържанието на информацията и доколко адекватно отговаря тя на потребностите на хората. Например само ограничен брой държави членки (9) дават възможност на гражданите да разберат дали отговарят на условията за правна помощ чрез интерактивна онлайн симулация. Въпреки това в по-голямата част от държавите членки е налична информация за лицата, чийто майчин език не е официалният език, както и информация, насочена към лицата с увредено зрение или слух. ·Наличието на правна помощ и размерът на съдебните такси имат значително отражение върху достъпа до правосъдие, особено за хората, живеещи в бедност. Графика 23 показва, че в някои държави членки потребителите с доходи под прага на бедността, установен от Евростат, не биха получили правна помощ. В сравнение с миналата година достъпността на правната помощ остава стабилна. В същото време с течение на времето правната помощ е станала по-малко достъпна в някои държави членки. Размерът на съдебните такси (графика 24) се запазва в голяма степен стабилен от 2016 г. насам, въпреки че тежестта на съдебните такси продължава да е пропорционално по-висока при исковете с ниска стойност. Трудностите при получаването на правна помощ в комбинация с високите съдебни такси в някои държави членки биха могли да имат възпиращ ефект за хората, живеещи в бедност, да потърсят правосъдие. ·В информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. за първи път е включена и информация за съдебните такси и възстановимостта на съдебните разноски по търговско дело. Размерът на съдебните такси за търговски съдебни спорове (графика 25) се различава значително в отделните държави членки (варира от 0,1 % до 6 % от цената на иска), като само в две държави членки няма съдебни такси. На графика 26 е показано за първи път до каква степен съдебните разноски могат да бъдат възстановени от спечелилата страна по търговско дело. По отношение на възстановимостта на таксите за правни услуги за съдебната фаза има големи различия както между държавите членки със и без система за законоустановени такси, така и в рамките на тези групи (по-специално между повече и по-малко благоприятните системи за държавни такси). Освен това в много държави членки възстановимостта на съдебните разноски зависи от преценката на съдилищата. Определеният от системата размер за възстановяване на таксите за правни услуги може да има или стимулиращо, или възпиращо въздействие върху вероятността за завеждане на дело, и следователно върху цялостния достъп до правосъдие. ·Наличието на електронни средства в хода съдебната процедура допринася за улесняването на достъпа до правосъдие и за намаляването на закъсненията и разходите. Графика 27 показва, че в повече от половината държави членки електронното подаване на искове и изпращане на призовки все още не е възможно или е възможно само в ограничена степен, както вече е показано в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2019 г. Продължават да съществуват значителни пропуски, по-специално по отношение на възможността да се следи напредъкът на съдебните производства онлайн, като нито една държава членка не е достигнала цялостно въвеждане във всички съдилища във всички области на правото. ·В сравнение с предходни години онлайн достъпът до съдебните решения (графика 28) се запазва стабилен, особено що се отнася до публикуването на решенията на най-висшата инстанция: 19 държави членки публикуват всички граждански/търговски и административни съдебни решения и същият брой държави членки публикуват също и решения по наказателни дела, гледани на най-висша инстанция. Тези положителни числа насърчават всички държави членки да подобрят допълнително своя достъп до съдебните решения, тъй като решенията на най-висшата инстанция играят важна роля за последователността на съдебната практика. На по-низши инстанции все още е значително малък броят на държавите членки, които публикуват всички съдебни решения както по наказателни, така и по граждански/търговски и административни дела, цифра, която остава стабилна от 2017 г. насам. ·В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се задълбочава разглеждането на съществуващите в държавите членки практики, които могат да улеснят изготвянето на машинночетими съдебни решения (графика 29). Всички държави членки имат поне известни съществуващи практики по граждански/търговски, административни и наказателни дела. Въпреки това може да се наблюдава значителна разлика между държавите членки. Оказва се, че административните съдилища са относително по-напреднали по отношение на създаването на благоприятни фактори за съобразена с алгоритмите правосъдна система. Правосъдните системи, в които съществуват практики за оформяне на съдебните решения съгласно стандарти , даващи възможност за машинно четене, изглежда имат потенциал да постигнат по-добри резултати в бъдеще. ·Броят на държавите членки, поощряващи доброволното използване на алтернативни способи за разрешаване на спорове (АРС) (графика 30) за частни спорове отново продължава да се увеличава в сравнение с предходни години. Това се постига основно чрез въвеждането на повече стимули за използването на АРС в различни области на правото. Административните спорове се вземат под внимание за втора поредна година и се наблюдава леко увеличение, тъй като вече повече от половината от държавите членки дават възможност за АРС в тази област. ·В информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. за пръв път е представен консолидиран преглед на мерките, предприети от държавите членки за правосъдна система, съобразена с интересите на детето (графика 31). Почти всички държави членки осигуряват поне някакви помещения за изслушвания на деца, оборудвани в съответствие с нуждите на детето (включително и обстановката) и с цел да се избегнат особено преобладаващите няколко изслушвания на дете. Въпреки това по-малко от половината държави членки имат специализирани уебсайтове, подходящи за деца, които да предоставят информация за правосъдната система. Ресурси Високото качество на правосъдните системи в държавите членки изисква достатъчни нива на финансови и човешки ресурси, включително необходимите инвестиции във физическа и техническа инфраструктура, подходящо първоначално и текущо обучение, както и многообразие сред съдиите, включително баланс между половете. В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. е показано следното: ·От гледна точка на финансовите ресурси данните показват, че като цяло през 2018 г. общите държавни разходи за съдилищата продължават да се запазват предимно стабилни в държавите членки, като остават големи разлики в действителните суми, както в евро на глава от населението, така и като процент от БВП между държавите членки (графики 32 и 33). Почти всички държави членки са увеличили разходите си на глава от населението през 2018 г. (увеличение в сравнение с 2017 г.), а голяма част от тях са увеличили и разходите си като процент от БВП. ·Както за 2019 г., така и за 2020 г. в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието е представено и разпределението на общите разходи в различни категории въз основа на данните, събрани от Евростат. Графика 34 показва значителни различия между държавите членки в начина на извършване на разходите. От една страна, докато възнагражденията и заплатите на съдиите и съдебните служители (включително вноските за социално осигуряване) представляват най-големият дял в повечето държави членки, инвестициите в дълготрайни активи, като сгради и софтуер, са много ниски като цяло, а в някои държави членки дори липсват. От друга страна оперативните разходи (напр. за наем на сгради, правна помощ и други консумативи) са значително по-високи в някои държави членки, отколкото в повечето други. Това разпределение остава сравнително стабилно в сравнение с предходни години (графика 34). ·Жените все още представляват по-малко от петдесет процента от съдиите на ниво върховни съдилища в повечето държави членки (графика 36). Развитието през тригодишния период 2017—2019 г. показва, че тенденциите се различават между държавите членки, но делът на жените съдии във върховните съдилища нараства от 2010 г. насам в повечето държави членки. ·Що се отнася до обучението на съдиите, въпреки че почти всички държави членки осигуряват поне някакво текущо обучение по професията на съдията, по-малко са държавите, които предлагат обучения за повишаване на уменията в областта на ИТ и в управлението на съдилищата и за съдебна етика (графика 38). Запазва се тенденцията към подобрение по отношение на обучението за комуникация с уязвима група страни, по-специално по отношение на лицата с увредено зрение или слух, на жертвите на насилие, основано на пола, и на лицата, търсещи убежище (графика 39). Обучението за повишаване на осведомеността и справяне с дезинформацията също е станало по-широко достъпно в сравнение с миналата година. Инструменти за оценка ·Въпреки че повечето държави членки (с малки изключения) са въвели изцяло ИКТ системи за управление на делата, продължават да съществуват пропуски по отношение на инструментите за изготвяне на статистически данни за дейността на съдилищата (графика 40). Тези системи служат за различни цели, включително за генерирането на статистически данни, и следват да бъдат последователно внедрени в цялата правосъдна система. Някои държави членки разполагат със системи за ранно предупреждение с оглед откриването на проблеми или неспазване на стандартите за обработване на делата, което улеснява своевременното намиране на решения. В някои държави членки събирането на данни от всички области на правосъдието все още не може да се осъществи в национален мащаб. ·Използването на проучвания сред ползвателите на услугите на съдилищата и практикуващите юристи (графика 41) е намаляло отново, а броят на държавите членки, които предпочитат да не провеждат проучвания, се увеличава. Въпреки това изглежда има някои различия по отношение на това кои държави членки не са провеждали проучвания, което показва, че понякога проучванията се провеждат само през година/на няколко години. Достъпността, обслужването на клиентите, съдебните заседания и съдебните решения, както и цялостното доверие в съдебната система продължават да бъдат повтарящи се теми в проучванията, но само няколко държави членки зададоха въпроси във връзка с удовлетвореността на групите със специални нужди или за осведомеността на лицата относно техните права. Почти всички държави членки, които са направили проучвания, предприеха последващи действия (графика 42) в отговор на тях, въпреки че обхватът на тези действия продължава да варира значително. Като цяло резултатите от проучванията са включени в годишни или специфични доклади и в много държави членки те са били използвани за оценка или за установяване на необходимостта от изменение на законодателството. Стандарти Стандартите могат да подобрят качеството на правосъдните системи. В настоящото издание на Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието продължават да се разглеждат по-подробно някои стандарти, целящи подобряването на времевите рамки на производствата и се представя по-подробно разпределение на тези стандарти, като се вземат предвид инстанцията и областите на правото, където съществуват такива стандарти. ·Почти всички държави членки използват стандарти относно времевите рамки, въпреки че те не винаги са разработени в еднаква степен във всички инстанции и във всички области на правото. Стандартите, в които се определят срокове (например фиксиран период от време между датата на завеждане на делото и първото съдебно заседание) продължават да бъдат все по-широко разпространени, докато стандартите относно работните графици (например предварителното определяне на броя на делата, които да бъдат приключени в рамките на определен период от време) и изостаналите дела се използват сравнително по-рядко (графика 43). При все това някои държави членки, които са изправени пред специфични предизвикателства във връзка с ефикасността, понастоящем не използват такива стандарти или ги използват само в ограничена степен.



3.3. Независимост Независимостта на съдебната власт, която е неразделна част от задачата за вземане на съдебни решения, е изискване, произтичащо от принципа на ефективна съдебна защита, посочен в член 19 от ДЕС, и от правото на ефективни правни средства за защита пред съд, залегнало в Хартата на основните права на ЕС (член 47) ( ). Това изискване предполага а) външна независимост, когато съответният орган упражнява функциите си напълно самостоятелно, без да е йерархично обвързан или да е подчинен на когото и било и без да получава нареждания или инструкции от какъвто и да било вид, като по този начин е защитен от външна намеса или натиск, които могат да накърнят независимостта на преценката на членовете му и да повлияят на техните решения, и б) вътрешна независимост и безпристрастност, когато се запазва еднаква отдалеченост от страните по спора и от съответните им интереси с оглед на предмета на спора (). Независимостта на съдебната власт е гарант за защитата на всички права, които правните субекти черпят от правото на Съюза и за опазването на общите ценности на държавите членки, прогласени в член 2 от ДЕС, по-конкретно на ценността правова държава(). Запазването на правния ред на ЕС е от съществено значение за всички граждани и предприятия, чиито права и свободи са защитени от правото на ЕС. Усещането за независимост на съдебната власт е фактор, засилващ растежа, тъй както усещането за липса на независимост може да възпрепятства инвестициите. В допълнение към показателите за усещането за независимостта на съдебната власт, събрани от различни източници, в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. са представени редица показатели за това как са организирани правосъдните системи, така че да бъде защитена независимостта на съдебната власт в определени видове ситуации, при които тя би могла да бъде застрашена. Като е отразен приноса на Европейската мрежа на съдебните съвети (ЕМСС), Мрежата на председателите на върховните съдилища в ЕС (NPSJC) и на Експертната група по въпросите на изпирането на пари и финансирането на тероризма, в Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се съдържат актуализирани показатели във връзка с правните гаранции относно дисциплинарните производства срещу съдиите и назначаването на членове на съдебните съвети, както и два нови прегледа на дисциплинарните производства срещу прокурорите.

3.3.1. Усещане за независимостта на съдебната власт Графика 44: Усещане за независимост на съдилищата и съдиите сред широката общественост (*) (източник: Евробарометър ( ) — в по-светли цветове: 2016 г., 2018 г. и 2019 г., в тъмни цветове: 2020 г.)

(*) Държавите членки са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в много добро или относително добро състояние (общо добро състояние); ако някои държави членки имат еднакъв процент на общо добро състояние, то те са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в относително лошо състояние или в много лошо състояние (общо лошо състояние); ако някои държави членки имат еднакъв процент на общо добро и общо лошо състояние, то те са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в много добро състояние; ако някои държави членки имат еднакъв процент на общо добро, общо лошо и много добро състояние, то те са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в много лошо състояние. На графика 45 са показани основните причини за усещането за липса на независимост на съдилищата и съдиите. Отговорилите, по чиято преценка независимостта на правосъдната система е „в относително лошо състояние“ или „в много лошо състояние“, са можели да избират измежду три причини, които да обяснят тяхната оценка. Държавите членки са подредени по същия ред, както в графика 44. Графика 45: Основни причини за усещането сред широката общественост за липсата на независимост (дял от всички отговорили — по-висока стойност означава по-голямо влияние) (източник: Евробарометър ( )) Графика 46: Усещане за независимост на съдилищата и съдиите сред дружествата (*) (източник: Евробарометър ( ) — в по-светли цветове: 2017 г., 2018 г. и 2019 г., в тъмни цветове: 2020 г.) (*) Държавите членки са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в много добро или относително добро състояние (общо добро състояние); ако някои държави членки имат еднакъв процент на общо добро състояние, то те са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в относително лошо състояние или в много лошо състояние (общо лошо състояние); ако някои държави членки имат еднакъв процент на общо добро и общо лошо състояние, то те са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в много добро състояние; ако някои държави членки имат еднакъв процент на общо добро, общо лошо и много добро състояние, то те са подредени по процента на анкетираните, заявили, че независимостта на съдилищата и съдиите е в много лошо състояние. На графика 47 са показани основните причини за усещането за липса на независимост на съдилищата и съдиите. Отговорилите дружества, по чиято преценка независимостта на правосъдната система е „в относително лошо състояние“ или „в много лошо състояние“, са можели да избират измежду три причини, които да обяснят тяхната оценка. Държавите членки са подредени по същия ред, както в графика 46. Графика 47: Основни причини за усещането сред дружествата за липсата на независимост (дял от всички отговорили — по-висока стойност означава по-голямо влияние) (източник: Евробарометър ( )) Графика 48: СИФ: усещане на предприятията за независимостта на съдебната власт, 2010—2019 г. (усещане —по-висока стойност означава по-положително усещане) (източник: Световен икономически форум( )) 3.3.2. Структурна независимост Гаранциите за структурна независимост изискват правила, по-конкретно що се отнася до състава на съда и назначаването, продължителността на трудовия стаж и основанията за въздържане, отвод и освобождаване от длъжност на членовете му, с цел да се разсеят всички основателни съмнения в съзнанието на хората по отношение на неподатливостта на този съд към външни фактори и неутралността му по отношение на интересите, представени пред него ( ). Тези правила трябва по-специално да позволяват да се изключи не само всяко пряко влияние под формата на инструкции, но и всички форми на косвено влияние, които биха могли да насочват решенията на съответните съдии(). Бяха разработени европейски стандарти, по-конкретно от Съвета на Европа, като например в Препоръката на Съвета на Европа от 2010 г. относно съдиите: независимост, ефикасност и отговорности ( ). В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се представят редица показатели за това как са организирани правосъдните системи, така че да гарантират независимостта на съдебната власт. В настоящото издание на Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието се съдържат актуализирани показатели за институции и органи, които участват в дисциплинарните производства срещу съдии (графики 49 и 50), както и за назначаването на членове на съдебните съвети (графики 51 и 52) ( ). В Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието за 2020 г. се представя също и информация за институции и органи, които участват в дисциплинарните производства срещу прокурори (графики 53 и 54), както и актуализирана по-подробна графика за указанията за прокурори по отделни дела (графика 55) ( ). Графиките представят действащите национални уредби към декември 2019 г. Графиките в информационното табло не представят оценка или количествени данни за ефективността на правните гаранции. Те нямат за цел да отразят сложността и подробната уредба на тези гаранции. Само по себе си наличието на повече гаранции не обезпечава ефективността на съдебната система. Трябва също така да се отбележи, че осъществяването на политики и практики за насърчаване на почтеността и за предотвратяване на корупцията в рамките на съдебната власт също е от съществено значение за гарантирането на нейната независимост. Ефективната защита на независимостта на съдебната власт се нуждае в крайна сметка от култура на почтеност и безпристрастност, споделяна от магистратите и зачитана от обществото като цяло. – Правни гаранции за дисциплинарните производства срещу съдиите – Дисциплинарните производства срещу съдиите са сред най-чувствителните ситуации във връзка с независимостта на съдебната власт. Според Съда на Европейския съюз „изискването за независимост налага също дисциплинарният режим на съдиите да включва необходимите гаранции за пълното избягване на риска от използване на подобен режим като система за политически контрол на съдържанието на съдебните решения.“( ). Наборът гаранции, определени от Съда като съществени за опазване на независимостта на съдебната власт, включва правила, които определят както действията, които представляват дисциплинарни нарушения, така и конкретно приложимите санкции, правила, които предвиждат намесата на независим орган по реда на процедура, гарантираща изцяло прогласените в членове 47 и 48 от Хартата права, по-конкретно правото на защита, и правила, които закрепват възможността за оспорване пред съд на решенията на дисциплинарните органи ( ). Съдът на Европейския съюз постанови, че „член 267 от ДФЕС предоставя на националните юрисдикции най-широко право да сезират Съда, (...) във всеки момент от производството, който според тях е подходящ“ ( ). Според Съда всички национални правила, ограничаващи това право на преценка , с цел да се избегне (...) налагане на дисциплинарни наказания“ „засягат правомощията, признати на националните юрисдикции с член 267 ДФЕС, а с това и ефективността на сътрудничеството между Съда и националните юрисдикции, въведено с механизма на преюдициалното запитване.“ ( ). Съдът заяви също, че „неизлагането на дисциплинарни наказания за (...) изпращане на искане за преюдициално заключение до Съда (...) представлява гаранция от съществено значение за независимостта на съдебната система“ ( ).

Съгласно стандартите на Съвета на Европа дисциплинарни производства, засягащи съдии, могат да бъдат образувани, когато те не изпълняват задълженията си по ефикасен и правилен начин ( ). Тълкуването на закона, преценката на факти или доказателства, извършена от съдии, за определяне на обстоятелствата по дадено дело, не следва да пораждат гражданска или дисциплинарна отговорност, освен в случаи на злонамереност и груба небрежност ( ). Освен това дисциплинарните производства следва да се водят от независим орган, като съд, с всички гаранции за справедлив съдебен процес. Съдията, обект на дисциплинарно производство, следва да има право да оспорва както решението, така и наложеното наказание. Дисциплинарните наказания следва да бъдат съразмерни ( ). На графика 49 е представен актуализиран преглед на органите, които вземат решения за налагането на дисциплинарни наказания на общите съдии, които могат да бъдат или а) редовни независими органи, като например съдилища (Върховен съд, Административен съд или председател на съд) или съдебни съвети, или б) други органи, чиито членове са назначени специално от съдебен съвет, съдии или от изпълнителната власт. Графика 49: Орган, който взема решения за налагането на дисциплинарни наказания на съдии (*) ( ) (*) BG: по-леки дисциплинарни наказания могат да бъдат налагани от председателя на Съда. Всяко решение за дисциплинарни мерки подлежи на съдебен