BG Официален вестник на Европейския съюз C 327/47

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО на Съвета по отношение на оповестяването на нефинансова информация и информация за многообразието от страна на някои големи дружества и групи“

COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD)

2013/C 327/10

Докладчик: г-жа PICHENOT

На 2 май 2013 г. Съветът и на 21 май 2013 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 50, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви на Съвета 78/660/ЕИО и 83/349/ЕИО по отношение на оповестяването на нефинансова информация и информация за многообразието от страна на някои големи дружества и групи“

COM(2013) 207 final — 2013/0110 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 27 юни 2013 г.

На 491-вата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 юли 2013 г. (заседание от 11 юли 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 95 гласа „за“, 31 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1. Заключения

1.1 Комитетът одобрява предложенията на Комисията относно измененията на счетоводните директиви, както по отношение на оповестяването на нефинансова информация, така и по отношение на представителството на многообразието на управителните органи. Тези ограничени изменения допринасят за подобряване на рамката на ЕС за корпоративно управление (1).

1.2 Комитетът препоръчва на Европейския парламент и на Съвета да отчетат баланса, постигнат чрез тези изменения, които повишават прозрачността по отношение на информацията за околната среда, социалната сфера, предприятията и управлението. Предложението на Комисията е гъвкав и подходящ инструмент за подобряване на комуникацията към акционерите, инвеститорите, работниците и другите заинтересовани страни. Това предложение е отправено само към големите дружества, за да не се допусне налагане на допълнителни изисквания на предприятия с по-малък размер.

2. Препоръки

2.1 Комитетът признава, че балансираното съчетаване на следните елементи дава възможност за предоставяне на нефинансова информация на акционерите на Общо събрание и информира заинтересованите страни на големите дружества. Тази съвкупност отговаря на предвидените цели за прозрачност и съгласуваност. — Важна нефинансова информация е включена в годишния отчет. — Тази информация се отнася по-специално за околната среда, социални и свързани със служителите въпроси, съблюдаването на човешките права и борбата с корупцията. — Тази информация се отнася за провежданите от предприятията в тази област политики, за резултатите от тях, както и за рисковете и несигурността, свързани с тези въпроси и за начина, по който предприятието ги управлява. — Инструментът се прилага за всички дружества с ограничена отговорност, обхванати от счетоводните директиви. — При условие, че има праг на приложение за дружества, чийто брой служители надвишава 500 и чийто счетоводен баланс надхвърля общо 20 млн. евро или чийто оборот е по-голям от 40 млн. евро, което освобождава МСП от това задължение. — Предприятията имат възможност да се опират на национални, европейски или международни рамки, определящи принципи и/или показатели, както и насоки в сферата на публикуване на доклади. — Предприятието дава предимство на полезната за него информация. — Използването на принципа „приведете в съответствие или обяснете“ налага отчитане, като в същото време на предприятието се предоставя известна свобода, когато по негова преценка липсата на информация е оправдана. — Гъвкавостта на инструмента позволява да не се увеличава административната тежест, по-специално чрез предлаганата възможност да се продължи да се изготвя отделен отчет, който да отговаря на същите изисквания и да е неразделна част от годишния доклад.

2.2 Във връзка с този баланс Комитетът счита, че приемането на предложението за директива за изменение на счетоводните директиви идва в благоприятен момент: — в период, когато гражданските общества обръщат все повече внимание на влиянието, което предприятията оказват върху общността, когато от държавите и бизнес средите се иска по-голяма прозрачност и се развиват социално отговорните инвестиции (2); — в контекст, когато извънфинансовите национални законодателства и препоръки на държавите членки са различни, но се доближават, когато, през последното десетилетие бяха преразгледани международните стандарти като например тези на ОИСР и МОТ, беше изработен ISO 26000 и се усъвършенстват инструментите за представяне на извънфинансови отчети, като например тези на Глобалната инициатива за отчитане, на Европейската федерация на предприятията за финансови анализи, на агенции за кредитен рейтинг и органи за анализ на обществото, на секторните стандарти; — в момент, когато в европейски и международен мащаб поуките извлечени от финансовата, икономическа, социална и екологична криза, увеличават нуждата от прозрачност (3) в сферата на инвестирането, данъчното облагане и борбата срещу корупцията, по-специално в добивните отрасли; — когато се създават инструменти за измерване на екологичното въздействие от производствените дейности, като например анализа на жизнения цикъл на продуктите, екологичният отпечатък, изчисляването на разходите, свързани с отрицателните външни последици; — и когато някои предприятия откликват на безпокойствата на отговорните потребители, предлагайки по-устойчиви стоки и услуги, например като избягват планираното остаряване и насърчават справедливата търговия.

2.3 Комитетът приветства факта, че тези изменения на счетоводните директиви откриват перспективи, тъй като: — дават възможност за включване на въпросите на околната среда, социалната сфера, предприятията и управлението в стратегията и комуникацията на предприятието; — засилват ролята на общите събрания на акционерите и принципите за отговорните инвестиции; — предоставят гаранции и възможности за гъвкавост, които позволяват на всички предприятия, които разбират корпоративната социална отговорност (КСО) като макроикономическа част от устойчивото развитие, да следват този прогресивен подход; — поставят началото на нов начин на представяне и на вземане на решения в стратегията на предприятието, които насърчават устойчивостта и укрепват отношенията между филиалите и ръководителя на групата.

2.4 Комитетът привлича вниманието на Европейския парламент и на Съвета върху следните препоръки: — предприятията да оповестяват последиците, положителни или отрицателни, от своите действия за обществото; — в докладите си предприятията да посочват дали в управителните или надзорните им съвети има представители на работниците; — представителните институции на персонала да бъдат информирани и консултирани при изготвянето на годишния доклад; — експертизата на етичната, социална и управленска част на доклада да се изготвя от компетентни лица в тези области, по-специално в социалната и екологичната област; — предприятията възложители да обявят отношенията си с веригата на доставки или тяхната верига за производство на стойност, по-специално по отношение на трудовото право и правата на човека; — предприятията, които не попадат в обхвата на директивата, да използват доброволно тази динамика на прозрачност, за да подобрят своя начин на правене на бизнес; — държавите членки да включат качеството на нефинансовите отчети в националната си стратегия за КСО; — в рамките на транспонирането, държавите членки, които сметнат за подходящо, да намалят изисквания праг, за да може да бъдат обхвати значителен брой национални предприятия; — Комисията да бъде приканена да постави началото или да улесни процес, включвайки „множество заинтересовани страни“ (4), за да се определят по-добре водещите принципи и референтните стандарти, които ще улеснят сравнимостта и в по-дългосрочен план – хармонизацията; — в своите собствени политики за популяризиране и повишаване на осведомеността относно КСО, Европейската комисия следва, съгласно посоченото в съобщението ѝ от октомври 2011 г., да отправи препоръки към съответните предприятия да използват онези международни стандарти за насоки относно разкриването на нефинансова информация, които в най-голяма степен съответстват на новото определение за КСО.

2.5 Комитетът одобрява предложеното изменение на четвъртата директива относно задължението за предоставяне на информация относно политиката на многообразие, провеждана от предприятието по отношение на своите управленски органи.

2.6 ЕИСК подчертава, че не става въпрос само за управителните или надзорните съвети и че би било полезно политиката на многообразие да се разшири и до съветите и по-специално до комитета за одит.

2.7 Комитетът припомня, че в повечето държави членки не са осъществени амбициите по отношение на мястото на жените в управителните съвети на дружествата (5).

2.8 ЕИСК счита, че е необходимо в критериите за многообразие да се включи участието на директорите, получаващи заплата, произлизащи от работническите среди, по-специално от Европейските работнически съвети, упълномощени от профсъюзните организации.

2.9 Накрая Комитетът отправя препоръка към Комисията, в срок от пет години след влизането в сила на Директивата, да подпомогне това преразглеждане с разпоредба, която запазва равнището по отношение на действащите национални законодателства и да направи оценка на въздействието на тези изменения на счетоводните директиви върху практиките за нефинансово отчитане на предприятията.

3. Контекст

3.1 Това предложение за изменение на счетоводните директиви е продължение на усилията, предприети от излизането на Зелената книга от 2001 г. за корпоративната социална отговорност (6), допълнена от съобщението от 2006 г. (7), и отговаря на ангажиментите, обявени в работния план на съобщението от 2011 г. (8). Това изменение стана необходимо поради резултатите от анализа на въздействието, показващи границите на ефективността на нефинансовата информация, оповестявана от предприятията и допълвана в значителна степен от приноса на публичните консултации. Информацията е с различно качество. От друга страна, броят на предприятията е недостатъчен.

3.2 Повишаването на прозрачността на дружествата по отношение на социалните въпроси и околната среда беше обявено през април 2011 г. в съобщението на Комисията относно Акта за единния пазар.

3.3 След становището относно инструментите за измерване и информация (2005 г.) (9), Комитетът взе под внимание Четвъртата директива относно годишните счетоводни отчети, която съдържа разпоредба относно нефинансовата информация, като предоставя възможност на предприятията да оповестяват определена информация относно социалните и екологичните аспекти на своята дейност. През 2012 г. Комитетът подкрепи Комисията за изпълнение на целите за увеличаване на многообразието в състава на управителните или надзорните съвети. В становището си от 2012 г. (10) относно съобщението във връзка с корпоративната социална отговорност Комитетът припомни своята позиция в подкрепа на задължителен нефинансов доклад.

3.4 Обединеното кралство беше първата държава членка, която през 1992 г. въведе кодекс в управлението на предприятията (наречен кодекс Cadbury) (11), който въвежда метода „приведете в съответствие или обяснете“. Тази разпоредба, с някои различия, беше приета от други държави, по-специално Германия и Дания. Гъвкавостта на метода позволява в някои чувствителни сфери да се упражни право на запазване на информация, като например борбата с корупцията, за чиято ефективност би могло да се изисква определено равнище на дискретност или поверителност.

3.5 Редица държави членки, включително Франция, Нидерландия, Обединеното кралство, Швеция и Испания, през последното десетилетие приеха законодателства за предоставяне на национална рамка за отчитане с цел хармонизиране на европейските стандарти.

3.6 По време на ирландското председателство беше постигнато споразумение за прозрачност на добивния сектор, в което се преразглежда Счетоводната директива. Понастоящем директивата налага прозрачност (за всяка отделна държава и всеки отделен проект) на всички финансови потоци, внесени от европейските предприятия от добивния сектор и сектора на горското стопанство, към държавите, в които извършват дейност.

3.7 В своята резолюция от февруари 2013 г. (12), Европейският парламент, призна, че за предприятията е важно да оповестяват информация относно устойчивостта, като например социални и екологични фактори, с цел да се определят рисковете по отношение на устойчивостта и да се повиши доверието на инвеститорите и потребителите. Европейският парламент поиска от Комисията да представи предложение относно оповестяването на нефинансова информация от предприятията.

3.8 В условия на криза, когато общественото мнение в ЕС призовава предприятията към повече етичност, практиките, свързани с корпоративната социална отговорност, се признават като фактори, които могат да подпомогнат търговската политика на Европейския съюз, неговата политика за развитие, както и осъществяването на стратегията „Европа 2020“. Тя насърчава социалния и гражданския диалог. Тя трябва също така да даде възможност да се възприемат по-добре реалностите в цялата верига от подизпълнители. Факти, като катастрофата в сградата Rana Plaza в Бангладеш припомнят, че е необходимо да се обърне внимание на отговорността на възложителите.

Брюксел, 11 юли, 2013 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) ОВ C 24 от 28.1.2012 г., стр. 91

(2) ОВ C 21 от 21.1.2011 г., стр. 33.

(3) Становище на ЕИСК относно „Европейско дружествено право и корпоративно управление“ (все още непубликувано в ОВ).

(4) ОВ C 161 от 6.6.2013 г., стр. 35.

(5) ОВ C 133 от 9.5.2013 г., стр. 68.

(6) COM(2001) 366 final.

(7) COM(2006) 136 final и ОВ C 286, от 17.11.2005 г., стр. 12.

(8) COM(2011) 681 final. и ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 77.

(9) ОВ C 286 от 17.11.2005 г., стр. 12.

(10) ОВ C 229 от 31.7.2012 г., стр. 77.

(11) "The financial aspects of corporate governance" (финансови аспекти на корпоративното управление), 1.12.1992 г.

(12) Резолюция 2012/2098 (INI), докладчик: г-н Raffaele Baldassarre.