[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 9.3.2010

COM(2010) 91 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Последващи действия във връзка с Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за намаляване на дефицита с оглед отстраняването на прекомерния дефицит

СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА

Последващи действия във връзка с Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за намаляване на дефицита с оглед отстраняването на прекомерния дефицит

1. Въведение

В настоящото съобщение се оценяват взетите досега решения от гръцките власти, насочени към постигане на бюджетната цел за 2010 г. в отговор на Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. и изложени в „ Доклада от март 2010 г. за изпълнение на гръцката програма за стабилност и растеж и допълнителни мерки“ . В изпълнение на член 4, параграф 1 от решението на Съвета докладът беше предаден от Гърция на 8 март 2010 г., седмица преди крайния срок. В него се разглеждат не само фискалните мерки, имащи за цел намаляване на съотношението на държавния дефицит през 2010 г., но също и структурните реформи, залегнали в програмата за стабилност.

Преди гръцките власти да представят доклада през март 2010 г. службите на Комисията, в сътрудничество с ЕЦБ и МВФ проведоха техническа мисия в Атина от 22 до 24 февруари 2010 г., по време на която се срещнаха с гръцките власти, за да обсъдят изпълнителния етап на програмата за стабилност и отговора на решението на Съвета. На 1 март 2010 г. се проведе и мисия, оглавявана от комисаря Рен.

2. Процедурата при прекомерен дефицит: справяне с фискалната криза в Гърция

Много държави в ЕС понастоящем отчитат дефицити на консолидирания държавен бюджет, които надвишават посочената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП. Често наблюдаваното едновременно силно влошаване както на дефицита, така и на дълговите позиции трябва да се разглежда в контекста на безпрецедентната глобална финансова криза и икономическия спад. Въпреки че настоящото влошаване в публичните финанси на Гърция също трябва да се разглежда в този контекст, фискалните неравновесия са значителни и са налице в продължение на много години, въпреки активната икономическа дейност в периода до 2008 г., което подсказва, че причините са структурни. По-специално, публичният дефицит е отражение на недостатъчния контрол върху публичните разходи, а прогнозите за приходите системно се оказваха прекалено оптимистични. Фискалната политика допринесе за изостряне на външните неравенства и до засилена загуба на конкурентоспособност. Освен това структурните и ендемични проблеми, свързани със счетоводното отчитане на държавния сектор в Гърция през последните, също оказаха отрицателно влияние върху навременния и ефективен контрол на приходите и разходите. Високите бюджетни дефицити доведоха до едно от най-високите съотношения на публичен дълг в ЕС, който сега надхвърля значително 100 % от БВП, като се запазва тенденция за нарастване.

На 3 февруари 2010 г. Комисията прие предложение за Решение на Съвета съгласно член 126, параграф 9 от ДФЕС за отправяне на предизвестие към Гърция за предприемане на преценените за необходими мерки за намаляване на дефицита с оглед отстраняването на прекомерния дефицит[1],[2]. Същевременно Комисията представи проект за препоръка на Съвета съгласно член 121, параграф 4 от ДФЕС с оглед на премахването на несъответствията на икономическите политики на Гърция с общите насоки и за отстраняване на риска за правилното функциониране на икономическия и паричен съюз[3], както и проект на Становище на Съвета за актуализиране на гръцката програма за стабилност[4]. На 11 февруари 2010 г. Европейският съвет прикани Съвета ЕКОФИН да приеме представените от Комисията документи и призова Комисията да наблюдава отблизо изпълнението на решението и препоръката на Съвета, като за целта си сътрудничи с ЕЦБ и ползва експертния опит на МВФ[5].

На 16 февруари 2010 г. Съветът ЕКОФИН прие горепосочените решение, препоръка и становище[6]. Съветът поиска от Гърция да „ отстрани съществуващия прекомерен дефицит във възможно най-кратък срок, но най-късно до 2012 г. “ и очерта пътя за коригирането на прекомерния дефицит в периода от 2010 г. до 2012 г. (член 1). Въз основа на гръцката програма за стабилност Съветът изложи в решението си подробен списък от спешни фискални мерки, които трябва да бъдат предприети до 15 май 2010 г. (член 2, раздел А), други мерки, които трябва да бъдат приети до края на 2010 г. (член 2, раздел В) и такива, които трябва да бъдат приети до 2012 г. (член 2, раздел Г). В решението се изискваше от Гърция да приеме серия от мерки по отношение на съставянето и обработването на статистическите данни (член 3). Тъй като редица рискове, свързани с дефицита и с предвидените в решението на Съвета тавани на дълга за 2010 г., могат да се материализират, Гърция беше задължена да обяви допълнителни мерки, с които да гарантира постигането на бюджетната цел за 2010 г. Тези допълнителни мерки, както и информацията за изпълнението на фискалните мерки през 2010 г. следва да бъдат изложени в доклад, който трябва да бъде предоставен на Съвета и Комисията и да бъде публично оповестен (член 4, параграф 1). Съгласно решението на Съвета (член 4, параграф 4) Комисията може да посочи мерките, необходими за спазване на плана за корекция, предвиден в решението за преодоляване на прекомерния дефицит.

3. Мерки, предприети от Гърция, в отговор на решението на Съвета и за изпълнение на актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност

В последната актуализация на гръцката програма за стабилност, която беше представена на 15 януари 2010 г., е набелязана бюджетна цел от 8,7 % от БВП за 2010 г. в сравнение с номинален дефицит от 12,7 % от БВП през 2009 г. Програмата представя подробен пакет от мерки за фискална консолидация за 2010 г., в основата на който стоят повишаване на публичните приходи и — в по-малка степен – съкращаване на публичните разходи. Предвидената в програмата за стабилност номинална фискална корекция за 2010 г. отразява нарастване на общото съотношение на приходите към БВП с 2,6 процентни пункта от БВП и намаляване на общото съотношение на разходите към БВП с 1,4 процентни пункта от БВП.

На 2 февруари 2010 г. Гърция обяви набор от допълнителни мерки към обявените в програмата за стабилност мерки, които следва да доведат до намаляване на дефицита с около по-малко от ½ % от БВП. Този набор от допълнителни мерки се състоеше в цялостно замразяване на заплатите в публичния сектор (което ще доведе до допълнителни икономии от 0,1 % от БВП) и допълнително повишаване на акцизите върху горивата (което ще доведе до допълнителни икономии от 0,3 % от БВП). По този повод гръцките власти демонстрираха готовност при необходимост да обявят и изпълнят и други мерки.[7].

Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. (член 2, раздел А) изисква от Гърция до 15 май 2010 г. „да прилага редица мерки за фискална консолидация, включително и посочените в програмата за стабилност.“ Тези мерки са свързани с политика както на съкращаване на правителствените разходи, така и на увеличаване на приходите.

В приложение 1 е представено обобщение на напредъка по отношение на тези мерки[8].

4. Оценка на рисковете, пред които е изправена целта за дефицита през 2010 г., преди последните политически решения

Комисията е обезпокоена от възможността за евентуално забавяне в стриктното изпълнение през 2010 г. на мерките за фискална консолидация, така както са очертани в актуализираната програма[9]. Освен това съществува вероятност заложената в програмата бюджетна стратегия да не бъде постигната, тъй като очакванията за растеж, които са залегнали в основата на макроикономическия сценарий на програмата, са прекалено оптимистични[10].

Според службите на Комисията рискът от отклонение от поставената относно дефицита цел за 2010 г. възлиза на поне 1½ % от БВП[11]. Следните въпроси бяха взети предвид при оценката на риска:

1. Централният макроикономически сценарий, залегнал в основата на програмата за стабилност, предполага свиване на реалния БВП с 0,3 % през 2010 г. През 2009 г. реалният БВП се сви с 2 %, вместо прогнозираните в програмата 1,2 %. По-лошите от очакваното резултати през 2009 г. автоматично ще окажат отрицателно въздействие върху ръста на реалния БВП през 2010 г., като в началото на годината ефектът от пренасянето на тези резултати е 0,9 %. Освен това съгласно наличните основни показатели се очаква икономическата активност да продължи да се развива със забавени темпове през 2010 г. на фона на редица фактори, по-специално последното развитие на финансовите пазари и изпълнението на правилната рестриктивна фискална политика. Дори ако се допусне, че най-лошите данни на тримесечна основа за реален ръст на БВП са вече в миналото (т.е. най-голямото свиване на икономиката беше отчетено през четвъртото тримесечие на 2009 г.), годишният реален БВП се очаква да продължи да намалява и през 2010 г. — най-малко с 2¼ %. Това само по себе си ще окаже съществено въздействие върху публичните финанси.

2. Съгласно програмата за стабилност лихвените разходи се очакваше да нараснат с ¼ процентни пункта от БВП през 2010 г. спрямо 2009 г. Наличната информация за структурата на дълга и неговия падеж, както и лихвените нива на наскоро издадените дългови инструменти показват, че лихвените разходи ще надхвърлят официалните прогнози.

3. През март 2010 г. ще стартира данъчната реформа, която е амбициозно начинание. Очаква се тя да започне да генерира допълнителни данъчни приходи след второто тримесечие на годината. По-специално властите очакват, че усилията за разширяване на данъчната основа за домакинствата и на корпоративното данъчно облагане (чрез налагането на единна данъчна скала и премахване на освобождаването от подоходния данък) ще увеличат данъчните приходи с около ½ % от БВП. Въпреки че Комисията подкрепя замисъла на тези мерки и смята, че те могат да подобрят данъчната събираемост, административните слабости и евентуалното забавяне в началните етапи на реформата провокират предпазливост по отношение на прогнозите за данъчните приходи.

4. В контекста на реформата на данъчната система правителството стартира редица административни действия с оглед на ускоряване на борбата с избягване на данъчното облагане и на социалните вноски, като целта е да се подобри събираемостта и да се засили спазването на законовата база. Правителството очаква да увеличи публичните приходи още през 2010 г. с над ½ % от БВП в резултат на борбата с данъчното избягване. Подобен процент се очаква и от борбата с избягване на социалните вноски. Отчитайки опита на Гърция и на други държави-членки на ЕС и като се има предвид, че този вид мерки може да отнемат повече време преди да произведат очакваните резултати, особено по време на рецесия, службите на Комисията преценяват, че дори и някои резултати да се материализират в краткосрочен план, те може да са в много по-малък размер от официално прогнозираното.

5. Гръцкото правителство набеляза и амбициозна цел за ускоряване на усвояването на средствата от ЕС през 2010 г. По-специално то приема, че в края на 2010 г. усвояването на структурните фондове ще достигне 15 % от средствата, които са на разположение за периода 2007—2013 г. Въз основа на това допускане приходите от структурните фондове през 2010 г. се очаква да нараснат с над ½ % от БВП. Според службите на Комисията това е доста амбициозна прогноза.

5. Мерки, обявени от Гърция след Решението на Съвета от 16 февруари

В Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. (член 2, раздел Б) се посочва, че „в случай че редица рискове се материализират“ Гърция следва да обяви допълнителни мерки.

На 3 март 2010 г. гръцките власти — след като обмениха мнения със службите на Комисията и с помощта на ЕЦБ и МВФ — официално обявиха редица допълнителни мерки за намаляване на дефицита, които възлизат на 2 % от БВП (или 4.8 млрд. EUR) и трябва да бъдат въведени през 2010 г[12]. Обявените на 3 март допълнителни фискални мерки са амбициозни. Те включват значително съкращаване на разходите и по-специално реализиране на икономии от заплатите в бюджетния сектор, които са от изключително значение за постигане на трайна фискална консолидация и възстановяване на конкурентоспособността (приложение ІІ).

Обявените и представени в доклада мерки се състоят от равен дял постоянни мерки за увеличаване на приходите (1% от БВП или 2,4 млрд. EUR) и постоянни мерки за намаляване на разходите (1% от БВП или 2,4 млрд. EUR). Представянето на повечето мерки е точно и е подкрепено с достатъчна количествена информация. В деня, в който бяха обявени всички допълнителни фискални мерки, беше представен и проектозаконът за тяхното въвеждане, който беше приет от парламента на 5 март 2010 г. В същия закон са включени няколко предварително обявени мерки, които обаче не бяха приети досега. Някои от мерките, по-специално свързаните с повишаване на данъчната ставка, ще влязат в сила от 15 март.

6. Заключение и следващи стъпки

В заключение Гърция прилага Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г., както и мерките, заложени в гръцката програма за стабилност.

Въз основа на наличната информация обявените на 3 март 2010 г. от гръцките власти фискални мерки, приети от парламента на 5 март и включени в доклада, представен на Комисията на 8 март, изглеждат достатъчни, за да подкрепят бюджетните цели за 2010 г., така както са набелязани в Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. и в програмата за стабилност.

Съгласно член 4, параграф 2 на решението „ до 15 май 2010 г. Гърция предоставя на Съвета и на Комисията и оповестява публично доклад, в който се описват мерките за постигането на съответствие с изискванията на настоящото решение .“ Докладът, които трябва да бъде представен до 15 май, следва да е в съответствие с член 4, параграф 3 от решението и да излага изцяло и подробно мерките за фискална консолидация, които трябва да бъдат изпълнени през 2010 г., включително подробен график за изпълнението на всички обявени мерки, но също и подготвителните мерки, които са предварително условие за изпълнението на съответните мерки през 2011 и 2012 г. Докладът следва да съдържа и данни относно месечното изпълнение на държавния бюджет, годишното изпълнение на бюджета за социалното осигуряване, средствата на местната администрация и извънбюджетните средства, издаването на дългови инструменти и плащанията по тях, заетостта в публичния сектор, просрочени задължения и финансовата ситуация в публичните предприятия. Затова всяко тримесечие Гърция трябва да представя тези доклади и да ги оповестява публично.

Освен това в съответствие с препоръката на Съвета от 16 февруари съгласно член 121, параграф 4 от ДФЕС „ Гърция се приканва да представи доклад относно предприетите в отговор на настоящата препоръка мерки и относно графика на изпълнение на структурните мерки, изброени в актуализираната през януари 2010 г. програма за стабилност, в контекста на тримесечните доклади, установени с член 4, параграф 2 от Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. “, включващ реформите, насочени към повишаване на конкурентоспособността на икономиката, а именно реформите в областта на пенсионната система, здравеопазването, публичната администрация, функционирането на стоковите пазари, пазара на труда, усвояването на структурните фондове, надзора на финансовия сектор и статистическото отчитане.

В тази връзка, въпреки че съдържащата се в този доклад оценка относно предприети от Гърция действия в отговор на Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г. се фокусира върху фискалните мерки, които осигуряват намаляване на държавния дефицит на 8,7 % от БВП през 2010 г., обхватът на текущата оценка от Комисията ще бъде разширен, за да обхване структурните реформи и фискалните планове за 2011 и 2012 г.

ПРИЛОЖЕНИЕ I: СПЕШНИ ФИСКАЛНИ МЕРКИ, КОИТО ТРЯБВА ДА БЪДАТ ПРЕДПРИЕТИ ДО 15 МАЙ 2010 г. съгласно член 2, раздел А от Решението на Съвета от 16 февруари 2010 г.

Мерки | Напредък и коментари |

Разходи |

„а) прехвърля към резерва за непредвидени разходи 10 % от бюджетните кредити, предвидени в бюджета за 2010 г. в полза на правителството (с изключение на заплати и пенсии), докато не приключи преразпределението на бюджетни кредити между министерствата и не бъде определено кои от разходните програми ще бъдат съкратени, за да бъде постигнато осезаемо и трайно намаление на разходите;“ | Съответното министерско решение е подписано. Прилагат се редица административни мерки, насочени към изпълнение на решението. Все още е рано да се констатират конкретни икономии, произтичащи от резерва за непредвидени разходи, а в плановете на програмата за стабилност не са предвидени такива икономии. |

„б) намалява разходите за заплати, по-специално чрез замразяване на номиналните заплати в централната държавна администрация, местните органи на управление, държавните агенции и другите публични институции и чрез съкращения на броя на заетите лица; да преустанови набирането на работна ръка през 2010 г. и съкрати вакантните длъжности в централната държавна администрация, в т.ч. и временните договори, по-специално, като не замества излезлите в пенсия служители;“ | Министерският съвет взе решение за замразяване на заплатите над определено ниво (впоследствие решението обхвана всички заплати; виж по-долу), замразяване на набирането на работна ръка и съкращения в схемите за временна заетост. Бяха въведени и по-строги правила по отношение на отработени извънредно часове и командировъчните разходи. Съответният закон беше приет от парламента на 5 март и се прилага със задна дата от 1 януари 2010 г. Въпреки това, както се предвижда в програмата за стабилност, замразяването на назначаването на работна ръка не обхваща персонала по сигурността, медицинските сестри и учителите. |

„в) съкращава специалните обезщетения за държавни служители (включително от извънбюджетни сметки), което ще доведе до съкращаване на общото заплащане в сектора на централната държавна администрация, като първа стъпка към подобряване на системата на заплащане и оптимизиране на тарифната структура в публичния сектор;“ | Министерският съвет взе решение за 10 %-но намаляване на надбавките (без семейните и детските надбавки). Съответният закон, включително допълнителното намаление с 2 %, обявено на 3 март, беше приет от парламента на 5 март и се прилага със задна дата от 1 януари 2010 г. |

„г) предприема номинални съкращения в трансферите, изплащани в системата на социалното осигуряване, включително чрез мерки за ограничаване на индексирането на помощи и надбавки;“ | Замразяването на пенсиите и намаляването на държавното финансиране за социално осигурителната система ще бъде въведено през март 2010 г., като ще влезе в сила със задна дата от 1 януари. |

Приходи |

„д) да приложи прогресивна скала за данъчно облагане върху всички източници на доход и единно хоризонтално третиране на доходите от труд и капиталови активи;“ | Министерският съвет одобри цялостна данъчна реформа. Съответният закон се очаква да бъде приет от парламента през март 2010 г. и да се прилага със задна дата от 1 януари 2010 г. Данъкът върху наследството и завещанията нараства чрез прогресивна скала за данъчно облагане, въведена със закон, приет от парламента през януари 2010 г. |

„е) да отмени всички освобождавания от данъци и автономни данъчни разпоредби в системата на данъчното облагане, включително и по отношение на доходите от специални обезщетения, изплащани на държавните служители;“ |

„ж) да въведе облагане по презумпция за самонаетите лица;“ |

„з) да въведе постоянни такси върху сградите и да увеличи данъчните ставки върху недвижимата собственост спрямо тяхното ниво към 31 декември 2009 г.;“ |

„и) да увеличи акцизите върху тютюневите изделия, алкохола и горивата спрямо тяхното ниво към 31 декември 2009 г.;“ | Съответният закон беше приет от парламента и влезе в сила през януари 2010 г. Съответните данъчни ставки бяха повишени на два пъти, в началото на февруари и март (виж по-долу). |

„й) да изложи подробно и до края на март 2010 г. да изпълни планираните към момента реформи на данъчната система, като използва евентуалните приходи вследствие на повишената ефективност за допълнително намаляване на дефицита.“ | Виж д)—з) по-горе. |

ПРИЛОЖЕНИЕ II: ОБОБЩИТЕЛНА ТАБЛИЦА НА ДОПЪЛНИТЕЛНИТЕ ФИСКАЛНИ МЕРКИ, ОБЯВЕНИ НА 3 МАРТ 2010 Г.

милиони EUR | % от БВП | Коментар |

(както са обявени от Гърция) |

Приходи |

Увеличаване на ставките на ДДС (съответно от 4,5 %, 9 % и 19 % на 5 %, 10 % и 21 %) | 1300 | 0,5 % | Общите приходи от ДДС през 2009 г. достигнаха 6,9 % от БВП (или 16,5 млрд EUR). Заложените от Гърция прогнози изглеждат реалистични, при условие че мерките влязат в действие от 15 март. Въздействието на тази мярка върху годишния бюджет ще възлезе на ¾ % от БВП. Промени в данъчната основа, свързани със свиването на вътрешното търсене, и избягването на данъчното облагане може да доведат до по-ниски приходи от очакваното. |

Увеличаване на акцизите (в допълнение към вече гласуваното от парламента увеличение), от което: | 1100 | 0,5 % | Гръцките власти вече увеличиха акцизите, както беше представено в програмата за стабилност и обявено на 2 февруари. |

i) увеличаване на акциза върху бензина с 0,08 EUR (увеличение в цената с около 0,10) и върху дизела с 0,03 EUR (увеличение в цената с около 0,04) | 450 | 0,2 % | С допълнителното увеличаване на акцизите върху горивата крайната цена на горивата се доближи до средната за ЕС, което предполага нарастване на приходите от акцизи върху горивата с около 10 %. Увеличаване на акцизите, подобно на допълнителното нарастване, обявено на 2 февруари и 3 март, беше приложено през 2009 г. и доведе до по-високи приходи с около 20 %. Очакваните ползи са сравними с тези от наскорошното увеличаване на акцизи върху горивата през 2009 г. и изглеждат реалистични. Въздействието върху данъчните приходи от свиването на търсенето обаче не трябва да се подценява. |

ii) увеличаване на а) акцизите върху цигарите от 63 % на 65 % и на б) анкцизите върху алкохола с 20 % (увеличение в цената с 1,20 EUR на бутилка и с 0,60 EUR на бутилка узо или tsipouro) | 300 | 0,1 % | а) Наскорощното увеличаване на акциза върху тютюневите изделия от 57,5 % на 63 % беше внесено в парламента през януари и се очаква да възлезе на около 0,1 % от БВП през 2010 г. Обявеното на 3 март допълнително увеличаване на акциза върху тютюневите изделия от 63 % на 65 % (което по размер представлява около половината от предишното увеличение) се очаква да осигури допълнителни приходи от около 0,05 % от БВП, което изглежда реалистично. б) Наскорошното увеличаване на акциза върху алкохола (с 0,9 EUR на бутилка и с 0,45 EUR за традиционните продукти), внесено в парламента през януари, се очаква да осигури приходи в размер на 0,03 % от БВП през 2010 г. Обявеното на 3 март допълнително увеличаване на акциза (с 1,2 EUR на бутилка и с 0,60 EUR за традиционните продукти) се очаква да осигури допълнителни приходи от около 0,05 % от БВП, което изглежда реалистично. Следва да се отбележи обаче, че увеличението на крайната цена на тютюневите изделия и алкохола може да окаже съществено въздействие върху търсенето (както и върху избягването на данъчното облагане) и да доведе до по-ниски приходи от очакваното. |

iii) въвеждането на акциз върху електроенергията (2,5 EUR /MWh за промишлено потребление и 5 EUR /MWh за домакинствата – без електроенергията, произведена от възобновяеми източници) и премахването на освобождаването от акциза върху дизела, ползвано от Публичната енергийна корпорация. | 250 | 0,1 % | Очаква се новият акциз върху електроенергията да осигури приходи в размер на 0,1 % от БВП. Изпълнението на тази мярка изглежда е подсигурено от факта, че този данък трябва да се събира посредством сметките за електроенергия. През 2010 г. потреблението на електроенергия в Гърция се предвижда да достигне 67,175GWh. Прогнозираното въздействие върху бюджета изглежда реалистично. |

iv) увеличаване на акциза върху луксозните стоки (включително автомобили на стойност над 35 000 EUR, яхти и др.) | 100 | >0,1 % | Липсата на информация не позволява да се направи задълбочена оценка, въпреки че прогнозираните допълнителни приходи са доста скромни. |

Разходи |

Намаляване на номиналните заплати в публичния сектор и на пенсиите (в допълнение към вече обявеното намаляване на заплатите), от което: | 1700 | 0,7 % | Гръцките власти вече обявиха намаляване на надбавките, плащани на държавните служители, което води до намаляване на общите разходи за заплатите в обществения сектор. Редица допълнителни мерки доведоха и до съкращаване на общия брой на заетите в сектора. Обявеното на 3 март намаляване превишава намалението на разходите, предвидено в програмата и обявено на 2 февруари[13]. |

i) намаление с по 30 % на бонусите, изплащани съответно за Коледа, Велик ден и за летните отпуски. | 610 | 0,3 % | Премахването изцяло на 14-тата заплата (изплащана на всички служители в публичния сектор) ще доведе до икономии в размер на около 1 млрд. EUR. Очакваното въздействие върху бюджета от обявените от правителството мерки е реалистично. |

ii) допълнително намаляване с 2 % на заплатите (в допълнение към вече обявените 10 %) | 130 | >0,1 % | Още преди да обявят мерките от 3 март, властите съкратиха с 10 % надбавките, изплащани на държавните служители, което доведе до икономии за бюджета от около 0,3 % от БВП (или 650 млн. EUR). Обявеното на 3 март намаление надвишава предвиденото и предполага допълнително намаляване на надбавките с 2 %. По този начин общото намаление на надбавките би достигнало 12 %, а прогнозираното въздействие върху бюджета изглежда реалистично. |

iii) намаление със 7 % на заплатите в държавните предприятия и намаление с по 30 % на бонусите за Коледа, за Велик ден и за лятната отпуска. | 360 | 0,2 % | Мярката за държавните предприятия сама по себе си няма пряк ефект върху бюджета, тъй като държавните предприятия не са част от централната държавна администрация. Тя обаче може да доведе до намаляване на субсидиите, изплащани от държавата на тези предприятия, а оттам и до непряко намаляване на разходите. |

iv) намаляване на субсидиите за Публичната енергийна корпорация и за пенсионните фондове на телекомуникационната компания OTE, което води до намаляване на съответните бюджетни кредити. | 150 | >0,1 % | Мярката изглежда реалистична, въпреки че би било полезно да се получи допълнителна информация, с която да се обосноват прогнозираните икономии. |

v) замразяване на всички пенсии в обществения и частния сектор, с което да се отменят предвидените в бюджета обявени увеличения и да се осигурят икономии в бюджетните кредити. | 450 | 0,2 % | Първоначално властите обявиха, че през 2010 г. пенсиите ще бъдат увеличени над процента на инфлацията (около 1,5 %). На 3 март беше обявено замразяване на всички пенсии, което ще доведе до икономии от около 0,2 % от БВП (със същия размер щяха да бъдат увеличени пенсиите). Прогнозираното въздействие върху бюджета изглежда реалистично. |

Намаляване на текущите и капиталовите разходи в обществения сектор | 700 | 0,3 % | Още в програмата за стабилност гръцките власти обявиха ограничаване на оперативните разходи и субсидиите за държавните предприятия. Преди това те бяха обявили увеличаване на разходите за инвестиции и образование през 2010 г. Обявеното на 3 март намаляване превишава предвиденото в програмата и отменя някои от планираните по-високи разходи. |

i) намаляване на Програмата за публични инвестиции | 500 | 0,2 % | Според програмата за стабилност брутообразуването на основния капитал ще нарасне с 0,3 % от БВП през 2010 г. (или с 800 млн. EUR). В прерогативите на правителството е да намали съответните бюджетни кредити с колкото прецени за целесъобразно. Ако бъдат взети решения в тази насока, обявените ограничения изглеждат реалистични. |

ii) намаляване на разходите за образование (100 млн. EUR от Програмата за публични инвестиции и 100 млн. EUR от преустановяване на средствата за нови образователни програми) | 200 | 0,1 % | Според програмата за стабилност разходите за образование ще нараснат с 0,2 % от БВП през 2010 г. (или с 500 млн. EUR). В прерогативите на правителството е да намали съответните бюджетни кредити, включително Програмата за публични инвестиции, с колкото прецени за целесъобразно. Ако бъдат взети решения в тази насока, обявените ограничения изглеждат реалистични. |

ОБЩО | 4800 | 2,0 % |

[1] COM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). За всички документи, свързани с ППД за Гърция, вж.: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Продължаващата процедура при прекомерен дефицит за Гърция започна на 18 февруари 2009 г., когато Комисията прие доклад съгласно член 104, параграф 3 от ДЕО, въз основа на който и в съответствие с член 104, параграф 4 от ДЕО на 27 февруари 2009 г. Комитетът по икономическите и финансови въпроси изработи становище - SEC(2009) 197. На 24 март 2009 г. Комисията прие в съответствие с член 104, параграф 5 от ДЕО своето становище, че в Гърция съществува прекомерен дефицит - SEC(2009) 263. На 27 април 2009 г. след препоръка от Комисията Съветът реши в съответствие с член 104, параграф 6 от ДЕО, че в Гърция съществува прекомерен дефицит – Решение 2009/415/EО на Съвета (ОВ L 135, 30.5.2009 г., стp. 21). Същевременно в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО Съветът отправи препоръки към Гърция за прекратяване на прекомерния дефицит до 2010 г. На 11 ноември 2009 г. Комисията оцени действията, предприетите от Гърция в отговор на препоръката на Съвета от 27 април 2009 г. и заключи, че предприетите в тази насока действия са недостатъчни, и отправи препоръка за решение на Съвета. Съветът взе решение в този смисъл на 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 8 от ДФЕС.

[3] COM(2010) 95

[4] COM(2010) 94 Актуализацията на гръцката програма за стабилност беше представена на Съвета и на Комисията , и беше огласена на 15 януари 2010 г.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06147.en10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06145.en10.pdf и http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/10/st06/st06560.en10.pdf

[7] По същия повод Гърция обяви, че през следващите седмици в парламента ще бъде внесена цялостна реформа на пенсионната система.

[8] Представеният от Гърция на 8 март 2010 г. доклад съдържа по-пълен списък на мерките, приети с цел изпълнение на програмата за стабилност.

[9] Виж обяснителните меморандуми към предложенията на Комисията за решение на Съвета, препоръката и становището от 16 февруари 2010 г. - COM(2010) 93, 94 и 95.

[10] Информацията за наличностите към януари 2010 г. във връзка с изпълнението на бюджета на централната администрация показва, че движението както на приходите, така и на разходите следва целите, като най-обнадеждаващ признак е свиването на първичните разходи. Въпреки това някои еднократни приходи бяха събрани през януари (свързани с извънредния данък върху високопечелившите дружества и голяма собственост). Освен това спадът в капиталовите разходи и лихвените плащания на база наличности може също да бъде свързан с промяната в сезонния характер на разходите.

[11] Съгласно представения от Гърция доклад на 8 март отклонението във фискалната корекция преди обявените мерки на 3 март 2010 г. беше „между 1 и 1,5 % от БВП“.

[12] Председателят на Комисията „приветства заявлението на гръцкото правителство за въвеждане на набор от допълнителни консолидационни мерки и за потвърждаване на неговия ангажимент да предприеме всички необходими мерки за постигане на целите на програмата.“ Тази оценка беше споделена и от председателя на Еврогрупата. ЕЦБ „високо оценява решението, като го определя за уместно“, докато МВФ „приветства изключително силния фискален пакет за 2010 г.“, като отбелязва също, че изпълнението на фискалната програма ще представлява важна стъпка към многогодишен процес.

[13] През 2008 г. разходите за заплати в централната държавна администрация възлязаха на 22 871 млн. EUR (9,6 % от БВП). През 2009 г. те нараснаха с 11½ % и достигнаха 25 492 млн. EUR или 10,6 % от БВП. Според бюджета за 2010 г., внесен в гръцкия парламент през октомври 2009 г., разходите за заплати в централната държавна администрация биха нараснали с 2,8 % до 26 213 млн. EUR (10,7 % от БВП). Като се вземат предвид ограниченията във времената заетост в публичния сектор и 10 %-то намаляване на надбавките (предвидени в програмата за стабилност), пълното замразяване на възнагражденията (обявено на 2 февруари), допълнително намаляване на надбавките с 2 % (обявено на 3 март) и намаляването на бонусите, изплащани за Велик ден, летни отпуски и Коледа (т.нар 13 и 14 месечни заплати), се очаква разходите за заплати в централната държавна администрация да спаднат с 4,6 % спрямо 2009 г. Спадът в номиналните възнаграждения достига 8½ % спрямо 2009 г., ако се вземе предвид, че преди надбавките се облагаха с по-ниска данъчна ставка, а в бъдеще ще бъдат част от обикновените данъчни категории и следователно ще се облагат с по-висока ставка.