[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 28.2.2008

COM(2008) 112 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА

Отговори на държавите-членки във връзка с годишния доклад на Европейската сметна палата за 2006 г.{SEC(2008) 269}

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Обхват на доклада 3

2. Констатации на становището, гарантиращо точността на отчетите, както и за законността и правомерността на свързаните с тях операции (DAS) за 2006 г. на Европейската сметна палата (ЕСП) при споеделено управление 3

3. Обратна информация на държавите-членки относно най-често срещаните грешки при структурните дейности 6

4. Вземане в предвид на становищата на държавите-членки в годишния доклад на ЕСП 10

5. Последващи стъпки, предприети от държавите-членки по отношение на грешки при селскостопанската политика и при структурните дейности 11

6. Заключение 12

1. Обхват на доклада

Всяка година Европейската сметна палата (ЕСП) предоставя своето уверение относно надеждността на сметките на Европейските общности, както и за законосъобразността и редовността на свързаните с тях операции (DAS)[1]. DAS се основава главно на резултатите от одитите, проведени от ЕСП, които в голяма степен се провеждат в държавите-членки, тъй като те са тези, които осъществяват повече от три четвърти от всички плащания от общия бюджет на Европейските общности (бюджет на ЕО).

След публикуването на годишния доклад на ЕСП за 2006 г.[2] Комисията – според изискванията от Финансовия регламент[3] - изпрати незабавно до държавите-членки списък с всички констатации на ЕСП и открити от нея грешки за всяка отделна държава.Държавите-членки бяха приканени да попълнят въпросник относно предприетите от тях последващи стъпки във връзка със забележките/констатациите на ЕСП. Държавите-членки бяха приканени също така да посочат кои са според тях основните причини за най-често срещаните грешки в областта на структурните дейности.

Настоящият доклад представлява обобщение на отговорите, изпратени от държавите-членки до Комисията. Той засяга единствено области на споделено управление между Комисията и държавите-членки, например събирането на приходи и разходите за общата селскостопанска политика и структурните дейности.

Комисията трябва да представи този обобщителен доклад пред Съвета, ЕСП и Европейския парламент до 28 февруари 2008 г[4]. Комисията не е в състояние да провери съдържанието на отговорите на държавите-членки преди изтичането на този срок и затова те следва да се разглеждат като документ, който отразява единствено становището на държавите-членки.

Докладът е придружен от Работен документ на службите на Комисията[5], с който се предоставя допълнителна информация във връзка с отговорите на държавите-членки.

2. Констатации на становището, гарантиращо точността на отчетите, както и законността и правомерността на свързаните с тях операции (DAS) за 2006 г. на Европейската сметна палата (ЕСП) при споделено управление

В областите на споделено управление държавите-членки играят решаваща роля при ежедневното управление и контрола, докато Комисията контролира работата, извършена от тях. По този начин доброто управление и структурите за контрол в държавите-членки представляват предварително условие за предотвратяване на грешки при плащанията и събирането на приходи.

В годишния си доклад за 2006 г. ЕСП представя оценка относно системите за наблюдение и контрол, както и прогноза за вероятните финансовите последици от грешки в рамките на отделните сектори от бюджета на ЕС. Оценката и прогнозата се основават на резултатите от одити на системите, както и от финансови одити на извадки от плащания, извършени от ЕСП в държавите-членки и в Комисията.

През 2006 г. ЕСП констатира, че системите за наблюдение и контрол са задоволителни по отношение на приходите и на почти 70 % от разходите за общата селскостопанска политика под контрола на интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК), вж. таблица 1 . По отношение на останалата част от разходите за земеделие, системите за наблюдение и контрол са само частично задоволителни.

По отношение на държавите-членки ЕСП счита, че системите за контрол в рамките на структурните дейности са като цяло неефективни или само средно ефективни; ЕСП счита също така, че Комисията поддържа само средно ефективен контрол, имащ за цел да намали риска системите за контрол в държавите-членки да не могат да предотвратят възстановяването на недопустимите или на обявените с по-висока стойност разходи[6].

Таблица 1. Оценки на ЕСП за области с преобладаващо споделено управление за 2005 и 2006 г.

Системи за наблюдение и контрол | Области с преобладаващо споделено управление | Обхват на грешките |

2005 г. | 2006 г. | 2005 г. | 2006 г. |

Задоволително | Задоволително | Собствени ресурси | Под 2 % | Под 2 % |

Обща селскостопанска политика, от която: | Неоповестени от ЕСП | Между 2 и 5 % |

Задоволително | Задоволително | ИСАК | Под 2 % | Под 2 % |

Частично задоволително | Частично задоволително | Извън ИСАК | Над 5 % | Над 5 % |

Незадоволително | Незадоволително | Структурни дейности | Над 5 % | Над 5 % |

Източник: Представяне на DAS на Сметната палата от г-н Bonnici, член на ЕСП пред Комисията по бюджетен контрол (COCOBU) в Европейския парламент на 20.12.2006 г. Таблица 1.2 в годишния доклад на ЕСП за 2006 г.

Съществените грешки (напр. грешки с финансови последици), които ЕСП е констатирала в рамките на собствените ресурси, бяха толкова малко и незначителни, че общото ниво на грешките в тази област се изчислява като по-ниско от прага на същественост от 2 %, приет от ЕСП.

През 2006 г. съществените грешки се различаваха донякъде при общата селскостопанска политика и тези при структурните дейности, вж. таблица 2 .

Таблица 2. Типични съществени грешки при общата селскостопанска политика и при структурните дейности.

Обща селскостопанска политика | Структурни дейности |

ИСАК | ЕСП констатира, че площта на нивата е по-малка от обявената от земеделския производител. | ЕСП е поискала документи, които оправдават разходите, обявени от ръководителя на проекта, но последният не е бил в състояние да предаде документите навреме. ЕСП констатира, че ръководителят на проекта е декларирал разходи, които не са допустими за такъв вид възстановяване (например ако разходите за заплати не са били изчислени правилно или разходите са били извършени след крайния срок). ЕСП констатира, че процедурите за обществени поръчки не са били спазени (например не е бил проведен търг, въпреки че е имало такова изискване). ЕСП констатира, че проектът е генерирал приходи, които не са били взети предвид при изчисляване на нивото на съфинансирането. ЕСП констатира, че обявените разходи са по-високи от действително похарчените средства (например поради това че ръководителят на проекта е обявил разход, предвиден в бюджета, а не действително извършен такъв). |

Извън рамките на ИСАК | ЕСП констатира, че земеделският производител не е спазил изцяло една или повече от мерките от агроекологичната схема. |

По отношение на селското стопанство ЕСП установи, че пазарните мерки и пряката помощ взети заедно, които обхващат 85 % от ФЕОГА „Гарантирани разходи“ (включително ИСАК), са под прага от 2 %. За плащания по схеми за развитие на селските райони ЕСП посочи агроекологичните мерки предразположени към голяма честота на грешките, тъй като земеделските производители не изпълняват (често сложните) условия за допустимост[7]. Все пак общото ниво на грешките при плащания в областта на селското стопанство бе изчислен на малко над 2 %.

Грешките в областта на структурните дейности водят до повече финансови последици отколкото грешки в областта на селскостопанската политика. Палатата разполага с достатъчна сигурност за това, че през бюджетната 2006 година поне 12 % от общата сума, възстановена за проектите по структурните политики, не е трябвало да бъде изплащана[8]. Констатациите на ЕСП се основават на одит на извадка от 177 проекта, които са получили междинни плащания[9]от Комисията през 2006 г.

Комисията и ЕСП определиха заедно структурните дейности като област от бюджета на ЕС, в която грешките възникват постоянно и често[10] и имат по-големи финансови последици, отколкото в други области от бюджета на ЕС. Същият тип грешки се повтарят всяка година – въпреки че относителната им важност може да се промени – което показва, че системите за контрол не работят добре.

Всяка държава-членка трябва да създаде четири равнища на контрол и Комисията трябва да наблюдава дали системите за контрол са правилно изготвени и дали работят ефективно, вж. таблица 3 . Комисията провежда значителна одиторска дейност в държавите-членки и когато констатира пропуски в техните системи, които могат да доведат до неоткрити грешки, тя ги приканва да съставят план за действие за отстраняването на слабостите и може също така да прекрати междинните плащания или да наложи финансови корекции.

Таблица 3. Структура за контрол при структурни дейности.

Държава-членка | Управляващ орган | Ежедневна проверка на операциите по проекта (включително така наречените проверки по член 4) |

Разплащателен орган | Сертифициране на разходите по проекта |

Одитен орган | Одити на системата и последващи проверки на извадки от операции по проекта |

Сертифициращ орган | Валидиране на окончателната декларация за разходите по проекта |

Комисия | Наблюдение чрез провеждане на одити, план за действие, прекратяване на плащанията и финансови корекции |

В годишния си доклад за 2006 г. ЕСП представи оценката си за 19 системи за контрол в девет държави-членки.[11] За всяка държава-членка ЕСП изчисли дали релевантното равнище в структурата за контрол е било задоволително, частично задоволително или незадоволително, вж. таблица 4 .

Таблица 4. Оценка на ЕСП на 19 системи за контрол в държави-членки, годишен доклад за 2006 г.

Незадоволително | Частично задоволително | Задоволително | Общо |

Управляващи органи Разплащателни органи Органи за одит Сертифициращи органи | 11 10 4 0 | 7 6 7 8 | 1 3 8 11 | 19 19 19 19 |

ЕСП посочи, че основните проблеми възникват на първото равнище на контрол в държавите-членки (работата на малко повече от половината от проверените управляващи и разплащателни органи не бе счетена за незадоволителна), докато окончателното равнище на контрол работи относително добре (работата на нито един от сертифициращите органи бе счетена за незадоволителна).

3. Обратна информация на държавите-членки относно най-често срещаните грешки при структурните дейности

На светлината на констатациите на ЕСП Комисията поиска държавите-членки да предоставят повече информация относно причините за най-често срещаните грешки в структурните дейности и подробности за предприети действия от страна на държавите-членки с цел избягването на такива грешки. Почти всички държави-членки изпратиха отговори.

Основните причини, най-често изтъквани от държавите-членки посочиха най-често, са свързани с:

- Законодателство: Условията за съфинансиране от страна на ЕС са определени в основните законодателни актове относно структурните дейности[12]. Законодателните актове се предлагат от Комисията и се приемат от Съвета, в някои случаи след съгласие от страна на Европейския парламент. Често държавите-членки намират законодателството на ЕС за прекалено сложно. В други случаи различията между националното законодателство и това на ЕС водят до объркване (например различията между националните правила и тези на ЕС за това колко дълго трябва да се пазят документите). Няколко държави-членки споменаха също така, че в някои случаи тяхното тълкуване на законодателството на ЕС е различно от това на ЕСП.

- Персонал: Няколко държави-членки споменаха като основна причина за грешките липсата на опит сред персонала в прилагащите организации. Бяха споменати също така небрежност или грешки по невнимание от страна на персонала.

- Документация: Няколко държави-членки споменаха като основна причина за грешките непопълване, неправилно попълване или загубени документи (в някои случаи това се дължи на реорганизация или ликвидация на отдела, управляващ проекта).

Комисията попита държавите-членки дали са предприели действия за предотвратяване на повтаряне на най-често срещаните грешки. Всички държави-членки, които отговориха по тази част на въпросника, заявиха, че са предприели такъв вид действия. Най-често предприетите действия са свързани с:

- Информация: Много държави-членки отговориха, че са предприели действия с цел подобряване на степента на познаване на правилата и процедурите сред персонала, който участва в ежедневното управление на проектите.

- Контрол: Някои държави-членки промениха процедурите си за контрол или положиха усилия за подобряване на функционирането на тези процедури, например като въведоха нови контролни списъци, които да се използват при проверките.

- Законодателство: Някои държави-членки въведоха ново национално законодателство с цел изясняване или опростяване на процедурите.

Държавите-членки не можаха да докладват за конкретни резултати от предприети действия, но по принцип очакват малко (и по-незначителни) грешки в бъдеще.

Комисията поиска държавите-членки да посочат кои според тях са основните причини за грешки, свързани с обществените поръчки, приходите и липсващите документи.

По отношение на грешки, свързани с правилата за обществени поръчки, изглежда бе постигнато съгласие сред държавите-членки по отношение на това, че „липсата на познания за правилата“ и „неяснота при тълкуването на правилата“ са двете най-често срещани причини.

По отношение на грешките, свързани с приходите държавите-членки посочват „липса на познания от страна на изпълнителните органи“ и „неяснота на приложимите правила“ като двете най-често срещани причини, следвани от „подценяване на приходите от бенефициерите“.

По отношение на грешки, свързани с липсващи документи, не бе постигнато значително съгласие между държавите-членки относно най-често срещаните причини. Най-честите отговори бяха „документите все още се пазят, но обектът на одита не знае кои точно документи се изискват от ЕСП“ и „обектът на одита не бе в състояние да намери документите поради това, че архивирането не е било извършено правилно. Документите бяха намерени по-късно“. Следващият отговор бе „обектът на одита е съхранил по погрешка единствено документите, отговарящи на националните правила, но не и на тези на ЕС“ и „обектът на одита не можа да намери документите поради това, че архивирането не е било извършено правилно. Документите все още не са намерени“.

Испания и Обединеното кралство

Обратната информация от Испания и Обединеното кралство бе от особено значение, тъй като в тези две държави-членки бяха открити около половината от общия брой количествено измерими грешки, които ЕСП констатира през 2006 г. за структурните дейности[13].

Отговорът на Испания бе свързан единствено с въпроси относно Европейския социален фонд (ЕСФ), въпреки че повечето констатирани от ЕСП грешки в Испания през 2006 г. се отнасяха до Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР). Испания заяви, че основните причини за най-често срещаните грешки са „проблеми, свързани с разбирането на изискванията, посочени в общност Ното право, по-специално относно различията между изискванията на общност Ното и на националното законодателство“ . През 2008 г. Испания ще публикува обобщение на въпросите и отговорите на уебсайта на UAFSE (испанския отдел за управление на ЕСФ). Тя също така планира изготвянето на наръчник за бенефициерите на ЕСФ, който има за цел да разсее съмненията, които бяха причина за допускането на повечето от грешките. Очаква се действията, предвидени за 2008 г., да доведат до намаляване на броя на грешките, тъй като повечето допуснати грешки се дължат на липса на познания или на неправилно тълкуване на общност Ното законодателство.

Обединеното кралство посочи, като основни причини за грешките главно: 1) липсата на задоволителна одиторска следа[14], 2) неразбиране на разпоредбите и на националните правила, 3) сложни правила. Обединеното кралство заяви, че през 2007 г. управляващите органи са провели няколко текущи действия, включително засилване на проверките по член 4, които се провеждат от управляващите органи. Бяха изготвени инструкции, с които на ръководителите на проекти бе припомнена необходимостта от запазване на документацията и видовете документи, които се изискват за целите на одита. С констатирането на по-голям брой проблеми се очакваше броят на грешките да се увеличи първоначално и след което да намалее с разрешаването им. Броят на грешките, които бяха констатирани при последващи проверки (проверки по член 10) се очакваше да намалее с приключване на процеса.

4. Вземане в предвид на становищата на държавите-членки в годишния доклад на ЕСП

ЕСП събира доказателства, на които да се основава годишният ѝ доклад, посредством одити в Комисията и в държавите-членки. Тя подбира извадка от операции и подбира дали са били въведени и дали работят добре системите за наблюдение и контрол. ЕСП взема също така предвид годишните доклади за дейността и декларациите на генералните директори на Комисията (и обобщенията им), както и резултатите от дейността на други одитори[15].

ЕСП трябва да представи годишния си доклад, включително DAS за година N най-късно до 15 ноември от година N+1. Този срок е много кратък, като се има предвид, че ЕСП трябва да проведе одитни мисии в Комисията/държавите-членки, да анализира констатациите от мисиите, да подготви писмо (становище за предварителни констатации или СПК) до съответния член на Комисията/национална върховна одитна институция, да изчака отговорите на Комисията/държавата-членка (обикновено срокът е от два месеца), да анализира отговорите и в някои случаи да изготви второ писмо до член на Комисията/национална върховна одитна институция с окончателното становище на ЕСП по констатациите. За всеки от етапите е необходим срок за превод на документите.

ЕСП финализира проекта за годишния си доклад за 2006 г. в края на май/началото на юни 2007 г., вж. таблица 5 . С това бе дадено началото на двустранната дискусионна процедура между ЕСП и службите на Комисията.

Таблица 5. СПК, отговори и анализи относно споделеното управление, годишен доклад за 2006 г.

2006 г. | 2007 г. |

Бележка. Таблицата включва писма до и от държавите-членки относно одити за собствени ресурси, обща селскостопанска политика и структурни дейности, които се отнасят до годишния доклад за 2006 г. В бяло се посочва, че са били изпратени 1-3 писма. В сиво се посочва, че са били изпратени 4-6 писма. В черно се посочва, че са били изпратени повече от 6 писма.

При двустранната дискусионна процедура ЕСП и службите на Комисията се срещнаха, за да обсъдят констатациите на ЕСП и отговорите на Комисията в светлината на налична нова информация, включително отговорите на държавите-членки[16]. Повечето от срещите се проведоха през юли 2007 г. и само няколко срещи през първата половина на септември 2007 г. ЕСП прие DAS за 2006 г. на 27 септември 2007 г.

За съжаление към 1 юли 2007 г. почти една трета от отговорите на държавите-членки на писмата относно СПК все още не бяха получени. В такъв случай Комисията често не разполага с информация, за да определи дали констатациите на ЕСП са все още валидни. Това бе посочено също така и от Франция, която направи следната обща забележка „одитът, използван за основа от [ЕСП] при изготвяне на годишния доклад за 2006 г., е все още предупредителен и [ЕСП] все още не предоставила окончателните си заключения“.

5. Последващи стъпки, предприети от държавите-членки, по отношение на грешки при селскостопанската политика и при структурните дейности

Комисията поиска от всяка държава-членка да посочи за всяка отделна грешка, която ЕСП е констатирала, какви действия смята да предприеме, за отстраняването ѝ, както и срокът, съдържанието и очакваният резултат от действието. Ако такова действие не е било предприето или планирано, държавите-членки бяха приканени да посочат причината за липсата на действие.

Държавите-членки отговориха относно около 60 % от грешките в DAS в рамките на селскостопанската политика и за около три четвърти за грешките при структурните дейности. Малко над половината от грешките, за които не бе получен отговор, се отнасяха за Испания, около една четвърт за Италия и Португалия, като останалата част бе разпределена между пет други държави-членки. До тези държави-членки бяха изпратени напомнителни писма, като се очакват отговори по тях.

В някои случаи държавите-членки заявиха, че не са предприемали действия по отношения на посочената от ЕСП грешка, тъй като не са съгласни с нея. Броят на несъгласията се различава за различните категории грешки. Той бе най-висок (5 от 10) за съществени грешки при структурните дейности, при които най-вече Обединеното кралство изрази най-вече несъгласие с констатациите на ЕСП. При селскостопанската политика несъгласията по отношение на съществени грешки бяха много по-малко на брой (2 от 10).

При формалните грешки несъгласията бяха много (4 от 10 грешки) при селскостопанската политика, което се дължеше най-вече на случаи, засягащи Гърция. Несъгласията бяха малко по-малко при структурните дейности (по-малко от 3 от 10 грешки) и бяха разпределени поравно между няколко държави-членки.

Когато държавите-членки се съгласяват с наличието на грешка, констатирана от ЕСП, те почти винаги посочват действие, което вече е било предприето или ще бъде предприето. За формалните грешки бяха предприети голям брой различни действия. При селскостопанската политика типичните действия се състояха в извършването на закъснели плащания, подобряване на регистрирането на различни данни или провеждането на проверки в случаи, когато ЕСП е констатирала, че процедурите за контрол не са били изцяло спазени.

При структурните дейности обхватът на действията също включва извършването на закъснели плащания, като се гарантира, че финансирането от страна на ЕС е било публикувано по необходимия начин, или изменението на процедурите във връзка с регистрирането на търговете и на сроковете.

За съществените грешки при селскостопанската политика държавите-членки заявиха най-често, че са възстановили или са в процес на възстановяване на плащанията. В някои случаи съответното стопанство е било избрано за провеждане на допълнителни проверки на място.

При структурните дейности държавите-членки заявиха, че са отменили недопустими разходи от заявката или са започнали възстановяване при около половината от случаите. Други действия включват подобряване на одиторските следи, повторни проверки или подобряване качеството на информацията за правилата, предназначена за бенефициерите.

6. Заключение

Почти всички държави-членки отговориха на въпросника на Комисията относно годишния доклад на Европейската сметна палата за 2006 г., въпреки че някои държави-членки изпратиха частични отговори. До някои държави-членки бяха изпратени напомнителни писма, като все още се очакват отговори по тях.

В отговорите се посочва, че:

- При структурните дейности държавите-членки считат, че законодателството на ЕС е сложно и че персоналът, който работи по ежедневното управление на проекти, не познава добре правилата. Понякога архивирането не е добре организирано или документите не се пазят достатъчно дълго. Тези проблеми водят до повтаряне на един и същ вид грешки. Държавите-членки трябва да се справят с тези ключови проблеми по ефективен и ефикасен начин – на възможно най-ранен етап от законодателния процес – ако целта им е да намалят броят на грешките.

- ЕСП работи при много кратки срокове, което затруднява процеса на предоставяне на отговор от страна на държавите-членки във връзка със значителен брой грешки, които ЕСП е констатирала, преди ЕСП да е приеме DAS. ЕСП увеличи усилията си, за да информира държавите-членки по-бързо за констатираните от нея грешки. Понастоящем ЕСП информира държавите-членки за своите констатации, като изпраща писмо до съответната национална висша одитна институция, която след това събира информацията от обекта на одит. Държавите-членки ще могат да предоставят своите отговори по-бързо, ако ЕСП изпрати писмото си директно на органа/ведомството, обект на одит, и разшири използването на електронни средства за комуникация. В момента ЕСП представя всяка констатация в стандартизиран формуляр (формуляр за грешки DAS). Може да бъде предвидено допълнително разширяване на този формуляр, за да се включи раздел за стандартизирани отговори, който се попълва от обекта на одит, ако държавите-членки счетат, че това може да им помогне за предоставяне на правилната информация пред ЕСП (и пред Комисията) в по-кратки срокове.

- Комисията трябва да подобри своите последващи действия във връзка с констатациите на ЕСП в държавите-членки, за да спомогне за гарантиране на навременни и качествени отговори от страна на държавите-членки. Затова Комисията възнамерява да засили мониторинга на отговорите на държавите-членки относно констатациите на ЕСП, например като предоставя редовни обзори пред държавите-членки относно констатациите, като данните от държавите-членки ще бъдат от значение за Комисията при двустранната дискусионна процедура. Комисията ще продължи също така да обсъжда с държавите-членки и с ЕСП причините за най-често срещаните грешки и практическите стъпки, които трябва да бъдат предприети за предотвратяването им.

- Когато държавите-членки са съгласни с констатираните от ЕСП грешки, те предприемат подходящи действия - най-често като възстановяват съответните средства или като отменят недопустими разходи, в случаите когато грешките имат финансови последици.

- Държавите-членки невинаги са съгласни с грешките, които ЕСП е констатирала. Този проблем се отнася основно за грешки с финансови последици при структурните дейности. Понастоящем Комисията и ЕСП обсъждат как да намалят несъгласията относно тълкуването на правилата в бъдеще.

Комисията приветства многобройните и бързи отговори на държавите-членки. Те представляват значителен принос по отношение на последващите действия, които Комисията ще предприеме във връзка с констатациите на ЕСП. Когато държавите-членки са съгласни с констатациите на ЕСП, те предприемат подходящи последващи действия, включително възстановяване на средства. Но въпреки това предотвратяването на грешки трябва да бъде подобрено, като се гарантира, че тези, които участват в ежедневното управление, познават превилата и процедурите, които трябва да се следват, и разполагат с подходящи средства.

[1] Вж. член 248 от Договора за създаване на Европейската общност.

[2] Годишен доклад на Сметната палата относно изпълнението на бюджета за финансовата 2006 година, придружен от отговорите на институциите, ОВ С 273, 15.11.2007 г.

[3] Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25.6.2002 г., изменен с Регламент (ЕО, Евтаром) № 1995/2006 на Съвета от 13.12.2006 г.

[4] Вж. член 143, параграф 6, Финансов регламент.

[5] SEC(2008) 269

[6] Вж. Становище на ЕСП, гарантиращо точността на отчетите, както и законността и правомерността на свързаните с тях операции, глава 1 от Годишния доклад за 2006 г.

[7] Вж. параграф 5.72 от годишния доклад за 2006 г.

[8] Вж. параграф 6.39 от годишния доклад за 2006 г.

[9] За структурните дейности всяка държава-членка приема оперативни програми за финансиране на определен вид проекти. В рамките на програмния период националните органи подбират проекти за финансиране и ръководителите на проекти декларират разходи по тях, които да им бъдат възстановени. Националните органи от своя страна декларират разходите до Комисията няколко пъти в годината и получават междинни плащания, които имат за цел да се възстановят разходите на нивото на вноската на ЕС. В края на програмния период националните органи представят окончателна декларация до Комисията, придружена с ликвидационна декларация от независим орган за одит и получават салдото от съфинансирането на ЕС. Контролът, провеждан на различни етапи от програмния цикъл има за цел да предотврати или поправи възможни грешки. Грешките се поправят като получателят възстановява плащанията чрез намаляване на други плащания или чрез заместване на недопустими разходи с други допустими такива.

[10] Освен ФЕОГА „Ориентиране“.

[11] Вж. параграф 6.1 от годишния доклад за 2006 г. Деветте държави-членки са Германия, Полша, Испания, Франция, Словения, Обединеното кралство (Шотландия), Италия, Гърция, Австрия/Унгария.

[12] За общ преглед на основните законодателни актове за структурни дейности вж. уебсайта на Комисията: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reglem_en.htm

[13] И в двете държави-членки Комисията бе открила пропуски в системата на собствената си одитна дейност и плановете за действие за отстраняване на слабостите или процедурите за прекратяване на плащанията бяха в процес на реализиране.

[14] Обединеното кралство отбеляза, че „запазването на документи може да се окаже трудно също така за малки организации от сектора на услугите, тъй като затрудняващите правила изискват понякога запазване на документи за период от 13 години и повече.“

[15] Вж. параграфи 1.38 и 1.39 от годишния доклад за 2006 г.

[16] В светлината на разпределянето на отговорностите, посочено в Договора за създаване на Европейските общности, между Сметната палата и държавите-членки не се провежда подобна двустранна дискусионна процедура.