BG   BG 
 
 
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ   
Страсбург, 15.2.2022 г.  
COM(2022) 60 final  
 
СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, 
ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА 
НА РЕГИОНИТЕ  
Принос на Комисията към европейската отбрана   
 
1 1. Introduction  
1. Въведение  
В днешния свят Европейският съюз е изправен пред нарастваща глобална 
нестабилност и геополитическо напрежение , както се признава в първия по рода си 
цялостен анализ на заплахите за ЕС, проведен през ноември 2020  г. като подготовка за 
предстоящия Стратегически компас на ЕС.  Конфликтите и кризите в съседните за нас 
региони и извън тях оказват пряко въздействие върху собствена та ни сигурност, а нашите 
общества и икономики са мишена на сложни хибридни заплахи, включително кибератаки 
и кампании за дезинформация с произход от чужбина. Междувременно кризата в областта 
на климата и загубата на биологично разнообразие поставят предиз викателства за 
сигурността по света като цяло и в частност за гражданско -военните операции.  
Всичко, което се случва по нашите сухопътни, въздушни и морски граници и около тях, 
както и в киберпространството, по важните морски маршрути и в космическото 
пространство, подчертава необходимостта да сме по -добре подготвени, по -способни и по -
устойчиви. На фона на ускорената технологична надпревара между САЩ и Китай 
Европейският съюз трябва да продължи да изгражда и запазва технологичното си 
предимство. Съюзът трябва да се развива, отчитайки промените в геополитическите 
отношения и околната среда, и да укр епва и ускорява колективните си способности да 
защитава основните си ценности и гражданите си. Осъществяването на качествен скок 
в европейската отбрана е неразделна и незаменима част от сигурността на Съюза и 
неговите граждани през идните години и десетиле тия.  
Настоящите и миналите събития служат като предупреждения за европейците, които 
трябва да си сътрудничат по -тясно в областта на отбраната, за да гарантират собствената 
си сигурност и да станат по -силен гарант на сигурността за другите, като използват 
изключ ително широкия инструментариум на Съюза. ЕС вече се е ангажирал с 
разрешаването на многобройните открити и замразени конфликти в нашето източно и 
южно съседство, както и в различни региони от съседна Африка. Неотдавнашното 
струпване на руски военни сили по  източната граница на Украйна, в Беларус и в 
Черноморския регион , заедно с опитите на Москва да руши, разединява и предефинира 
архитектурата на сигурността в Европа, е предизвикателство за международния ред, 
основан на правила. Това ни напомня също, че тря бва да изградим по -силна европейска 
отбрана в тясно партньорство с Организацията на Северноатлантическия договор (НАТО). 
От внезапното прекратяване на международната военна мисия в Афганистан  през август 
2021  г. разбрахме, че Европа трябва да бъде по -добре  подготвена да се справя сама със 
сложни задачи за стабилизиране и неочаквани извънредни ситуации. Видяхме как 
нестабилността може да се превърне в благоприятна почва за тероризъм и да принуди 
хората да напуснат домовете си и как световните и регионалните сили могат да използват 
тези ситуации, за да придобият влияние и достъп до ресурси. Ситуацията се усложнява от 
мултиплициращия ефект на изменението на климата върху потенциала за конфликти в 
държавите и между тях.  
 
2 В същото време ЕС трябва да повиши своята  готовност, способност и устойчивост, за да 
защитава по -добре своите граждани. Все по -често заплахите за сигурността на ЕС са  не 
само от военно естество. Изправени сме пред по -увреждащи кибератаки, насочени срещу 
наши критични субекти, парализиращи заводи , съоръжения за доставка на енергия, 
градски администрации и болници, а чуждестранното манипулиране на информация и 
вмешателство достигат до основите на нашите демокрации. Спонсорираната от държавата 
хибридна атака от режима на Лукашенко, с която мигрантит е се инструментализират за 
политически цели, е ясен пример за променящото се естество на хибридните кампании, 
които имат за цел да подкопават устоите ни, да ни подчиняват и манипулират, без да се 
достига прагът  на открита  въоръжена агресия. ЕС реагира на  тази ситуация с 
хуманитарна подкрепа, дипломатически контакти с трети държави, подкрепа за нашите 
държави членки и санкции срещу отговорните лица.  Междувременно пандемията от 
COVID -19 подчерта необходимостта и от повишаване на устойчивостта, като в ранни те 
етапи на пандемията през 2020  г. въоръжените сили предоставиха на гражданските органи 
помощ в областта на логистиката, сигурността и медицината. В тази бързо променяща се 
среда Европейският съюз трябва да повиши още повече своята подготвеност, 
способнос ти и устойчивост, по -специално като укрепи механизмите за поемане на 
сътресения и изгради инструментариум във всички съответни сектори .  
Държавите членки работят за справянето с всички заплахи и предизвикателства по -
решителен начин чрез новия Стратегически  компас на ЕС за сигурност и отбрана  
(„Стратегически компас“), който ще бъде приет от държавите членки през март 2022  г. В 
него ще бъдат определени обща стратегическа визия за следващото десетилетие и 
начинът, по който ЕС ще увеличи способността си да дейс тва и реагира при различни 
кризи и предизвикателства, да защитава интересите си и своите граждани, да инвестира и 
създава иновации за съвместно разработване на необходимите способности и технологии 
и да задълбочава партньорствата, основани на ценностите и интересите на ЕС. С 
настоящото съобщение Европейската комисия дава допълнителен принос за тази дейност.  
Европейският съюз трябва да действа сега, за да постигне напредък в отбранителните си 
способности в настоящия контекст, както и да си подсигури средства , с които да е 
подготвен за  бъдещите бойни полета, като използва ново поколение най -съвременни 
технологии, способни да се справят със заплахите, произтичащи от кибернетични, 
хибридни, космически системи за сътрудничество и автономни системи, основани на 
свързаност и изкуствен интелект (ИИ). Същевременно промишлената екосистема, която 
отбраната образува заедно със секторите на космонавтиката и сигурността, представлява 
високотехнологична промишлена екосистема , която е не само основен двигател за 
отворената стратегическа автономност и технологичния суверенитет на Европа, но и 
основен фактор, допринасящ за растежа и иновациите.  Освен че допринася за сигурността 
на гражданите на Европейския съюз, европейският сектор на отбраната може да 
допринесе за икономическ ото възстановяване  след пандемията и за цялостния 
иновативен характер на екосистема, която има потенциала да допринесе значително за 
екологичния преход и да доведе до положителни странични ефекти за граждански цели.  
 
3 Постигането на нашите цели е възможно ед инствено чрез съвместно разработване, 
придобиване и експлоатация на военно оборудване . ЕС въведе нови средства и 
инструменти1, за да отстрани дългогодишната разпокъсаност, която възпрепятства 
ефективността на европейската отбранителна промишленост и намаля ва способността на 
ЕС и неговите държави членки да изградят следващото поколение отбранителни 
способности, които ще бъдат от решаващо значение за бъдещата сигурност на Европа и 
способността ѝ да бъде гарант за сигурността в съседните държави и като цяло.  
По-специално Европейският фонд за отбрана (ЕФО),2 чийто бюджет е от близо 8 
милиарда евро за периода 2021 —27 г., вече е решаващ фактор за създаването на 
европейска отбранителна екосистема, способна да осигури най -съвременни оперативно 
съвместими отбранител ни технологии и оборудване, които ще увеличат свободата на 
действие на Съюза и неговия технологичен суверенитет и конкурентоспособност.  
В този труден контекст Европейската комисия ще продължи да работи в тясно 
сътрудничество с върховния представител и държавите членки за:  
o осигуряване на ефективно и целенасочено внедряване  на въведените от нас 
новаторски инструменти и инициативи, като ЕФО и Плана за действие за военната 
мобилност, включително чрез редица допълнителни мерки, предложени в настоящото 
съобщение;  
o подкрепа за по-тясно сътрудничество в областта на отбраната между държавите 
членки и между промишлените отрасли , подкрепено с необходи мите финансови 
ресурси и засилено съвместно разходване на средства в съответствие със 
съществуващите ангажименти, за да се повиши ефективността на разходите, да се 
укрепи оперативната съвместимост, да се насърчат иновациите и да се подобрят 
конкурентоспосо бността и устойчивостта на промишлеността;  
o укрепване на способността ни да реагираме на остри кризи , включително 
кибератаки и хибридни кампании, както и на по -дългосрочни предизвикателства и 
геополитически спорове в стратегически области , въз основа на по дход, обхващащ 
всички равнища на управление, и засилване на гражданско -военните синергии и 
синергиите по отношение на изделия с двойна употреба в широк спектър от водени от 
Комисията политики, средства и инструменти;  
o поддържане и засилване на тясното взаим одействие с НАТО  в съответствие с 
поетите ангажименти и договорените принципи, на които се основава 
сътрудничеството между ЕС и НАТО според предвиденото в съвместните декларации, 
както и с други ключови международни партньори като Организацията на 
обединен ите нации (ООН) и единомислещи двустранни партньори, сред които 
Съединените американски щати, Норвегия3 и Канада.  
                                                           
1 Сред тях са Европейският фонд за отбрана, Постоянното структурирано сътрудничество (ПСС) и 
Координираният годишен преглед на отбраната (КГПО).  
2 PE/11/2021/ INIT  
3 В качеството си на член на Европейското икономическо пространство.  
 
4 В този постоянно променящ се геополитически и технологичен контекст и с оглед на 
предстоящата неформална среща на високо равнище в Париж на 10  и 11 март 2022  г. в 
настоящото съобщение се очертават конкретни, нови мерки и инициативи в редица 
критични области  и се набелязват ключови фактори за успех за изграждането на по -
конкурентоспособен и хармонизиран европейски пазар в областта на отбраната, п о-
специално чрез:  
- увеличаване  на инвестициите  за научни  изследвания  и способности  в областта  на 
отбраната , разработени  в рамките  на ЕС за сътрудничество ;  
- улесняване  на синергиите  между  гражданските  и отбранителните  научни  
изследвания  и иновации  и намаляване  на стратегическите  зависимости ; 
- стимулиране  на съвместното  придобиване  на отбранителни  способности , 
разработени  в сътрудничество  на равнище  ЕС; 
- призив  към държавите  членки  да продължат  да се преориентират  към 
рационализирани  и по-съгласувани  практики  за контрол  на износа , по-
специално  по отношение  на отбранителните  способности , разработени  в рамка  на 
ЕС; 
- укрепване  на измерението  на сигурността  и отбраната  на космическото  
пространство  на равнище  ЕС; 
- повишаване  на европейската  устойчивост , наред  с другото , чрез  засилване  на 
киберсигурността  и противодействие  на киберзаплахите  и всякакви  други  
хибридни  заплахи , засилване  на военната  мобилност  и справяне  с 
предизвикателствата , свързани  с изменението  на климата  в областта  на 
отбраната . 
Чрез тези градивни елементи и въз основа на синергиите между вътрешните и външните 
политики, включително тези, на които се отдава приоритет съгласно Стратегията за Съюза 
на сигурност от 2020  г., през идните години Комисията ще продължи да допринася 
активно  за процеса на изграждане на Европейски съюз за отбрана  с целенасочени 
инициативи и проекти, като използва пълния спектър от инструменти, с които разполага, 
за да продължи да противодейства на бързо променящите се многопластови заплахи, пред 
които сме изпр авени.  
2. Увеличаване на инвестициите за научни изследвания и способности в областта на 
отбраната, разработени в рамките на ЕС за сътрудничество  
ЕФО е амбициозна, балансирана и приобщаваща програма , която гарантира активното 
участие на държавите членки, така  че финансираните проекти да отговарят на 
оперативните нужди на въоръжените сили, като проправят пътя към производство и 
придобиване. Критериите за допустимост  запазват пазара отворен, като същевременно 
укрепват конкурентоспособността на европейската отбра нителна промишленост и 
защитават сигурността и стратегическите интереси на ЕС.  
До края на 2022  г. Европейската комисия ще е инвестирала 1,9 милиарда евро в проекти за 
научни изследвания и развитие на отбранителни способности, които отговарят на нуждите 
на държавите членки по отношение на способностите. По този начин тя ще даде тласък 
на ключови широкомащабни съвместни проекти за развитие на способности , 
 
5 предназначени за отстраняването на критични недостатъци, като същевременно ще 
стимулира иновациите в обл астта на отбраната , най -вече в нишови области. Тук са 
включени по -малки проекти и открити покани за представяне на предложения, които 
разширяват трансграничното участие на стартиращи предприятия и малки и средни 
предприятия (МСП), като до 8  % от неговия бю джет за 2021  г. е предназначен за 
финансиране на революционни технологии в областта на отбраната, а около 6  % — за 
открити покани за представяне на предложения от МСП. Те представляват 48  % от 1100 -
те субекта, представили предложения, и 20  % от цялото търс ене на финансиране4 за 
поканите за представяне на предложения по ЕФО за 2021 г5. Комисията ще продължи да 
насърчава участието на МСП от целия ЕС, включително като насърчава интегрирането на 
най-иновативните и конкурентоспособни МСП във веригите на доставки . 
В първите покани за представяне на предложения, публикувани през 2021  г., вече се 
планира да бъдат отпуснати около 700 милиона евро за проекти, предназначени за 
широкомащабни и сложни отбранителни платформи и системи, като например бойни 
системи от следв ащо поколение, паркове от наземни превозни средства, 
многофункционални и модулни патрулни плавателни съдове в открито море и балистична 
ракетна отбрана.  
Също в предшестващата програма за развитие6  два големи проекта за развитие на 
способности с голямо стр атегическо значение получиха безвъзмездни средства на 
обща стойност около 140 милиона евро . Системата MALE RPAS подпомага 
разработването на безпилотен летателен апарат за средна височина и голяма 
издръжливост. Тя допринася за изграждането на технологичен с уверенитет в 
безпилотните летателни апарати, които представляват критичен актив за въоръжените 
сили на държавите членки. Европейското софтуер -дефинирано радио (ESSOR) ще повиши 
оперативната съвместимост чрез създаване на европейска стандартизация за сигурн и 
отбранителни комуникационни технологии. Други значими финансирани проекти са 
предназначени, наред с другото, за командване и контрол, вземането на решения с 
помощта на ИИ, съвместни бойни действия, киберотбрана или наблюдение в космоса.  
Развитието на отб ранителните способности е дългосрочен процес, за който е необходимо 
координирано и предварително планиране . Стратегическата ориентация за ЕФО се 
осигурява чрез съвместно договорените от държавите членки приоритети по 
отношение на отбранителните способности  в рамките на общата политика за 
сигурност и отбрана (ОПСО) , и по -специално в контекста на Плана за развитие на 
способностите (ПРС) и в съответствие с други инициативи на ЕС, свързани с отбраната, 
                                                           
4 В това число и подизпълнителите.  
5 В рамките на предшестващата програма, Европейската програма за промишлено развитие в областта 
на отбраната ( EDIDP ) през 2020  г., за която са налични резултати, МСП са представлявали 35  % от 
субектите и са се възползвали от 30  % от цялот о финансиране на 26 -те проекта, преди да се вземе предвид 
участието на подизпълнители, които често са МСП.  
6 Европейската програма за промишлено развитие в областта на отбраната ( EDIDP ) 
 
6 като Координирания годишен преглед на отбраната (КГПО) и По стоянното структурирано 
сътрудничество (ПСС).   
Освен това, за да осигури прозрачност и предсказуемост, особено с оглед на планирането 
на националните бюджети за отбрана, Комисията изготви индикативна и гъвкава 
многогодишна перспектива  за следващите четири години, която да бъде преразглеждана 
всяка година в зависимост от развитията.  Тя осигурява последователност на съвместните 
проекти за отбранителни способности и съгласуваност на работните програми през срока 
на действие на ЕФО, като същевременно осигурява прозрачност и предсказуемост.  В този 
контекст Комисията и държавите членки ще продължат да укрепват многогодишната 
перспектива, като вземат предвид ключовите способности и стратегическите 
способстващи фактори, определени като приоритети от държавите членки  след 
приемането на Стратегическия компас . 
 
Благодарение на своя катализиращ ефект ЕФО ще продължи да проправя пътя за 
целенасочени инвестиции в областта на отбраната в подкрепа на европейската 
отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ) и за постигане на съответствие 
с приоритетите, договорени съвместно от държавите членки в рамките на ЕС.  За да се 
подкрепи по -добре разработването на широкомащабни проекти за отбранителни 
способности, в контекста на средносрочния преглед на ЕФО следва да се оце ни 
възможността за многогодишни работни програми. Също толкова важно е да се 
гарантира, че други хоризонтални политики , като например инициативите за 
устойчиво финансиране, продължават да бъдат съобразени с усилията на Европейския 
съюз да улеснява достъпа на европейската отбранителна промишленост до 
достатъчно финансиране и инвестиции .  
С цел по -нататъшно засилване както на сътрудничеството в рамките на ЕФО, така и на 
интеграцията на вътрешния пазар в областта на отбраната, Комисията ще продължи също 
да раб оти с държавите членки за използването на възможностите, предвидени в Директива 
2009/43/ЕО7 за трансфер в рамките ЕС на продукти, свързани с отбраната, с цел да се 
улеснят трансферите, свързани с финансирани от ЕС съвместни проекти.  Като предоставя 
съвети относно правилата и процедурите в Директива 2009/43/ЕО и като се опитва да 
постигне консенсус между държавите членки, Комисията ще се стреми да опрости 
трансфера на свързани с отбраната продукти в рамките на вътрешния пазар и по -
специално в рамките на фина нсирани от ЕС съвместни проекти, както и да улесни обмена 
на най -добри практики.  
Повишаването на координацията, насочеността и равнището на съвместните инвестиции в 
областта на отбраната е от решаващо значение за подобряване на цялостната ефективност 
на ра зходите за отбрана в рамките на ЕС, като същевременно се вземат предвид и 
съществуващите ангажименти, например поетите в контекста на Постоянното 
структурирано сътрудничество (ПСС) ангажименти за редовно увеличаване на бюджетите 
                                                           
7 Директива 2009/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 май 2 009 г. за опростяване на реда и 
условията за трансфер на продукти, свързани с отбраната, вътре в Общността.  
 
7 за отбрана. Колективното пр едоставяне на стратегически отбранителни способности може 
да бъде постигнато само чрез координирано планиране, както и чрез публични 
инвестиции на равнище ЕС и на национално равнище, насочени към общи приоритети за 
научноизследователска и развойна дейност в областта на отбраната.  
В този контекст Комисията ще разработи също допълнителни стимули, които да 
накарат държавите членки да увеличат инвестициите в стратегическите 
отбранителни способности, по -специално когато те се разработват и/или придобиват 
в рамк и на ЕС за сътрудничество . Комисията ще включи глава с бележки относно 
развитията, пречките и възможностите, свързани с мултинационални проекти за 
отбранителни способности, в годишния доклад за единния пазар , който обикновено се 
публикува заедно с есенния пакет на европейския семестър. В този контекст Комисията би 
могла да обмисли също как да бъдат положени повече колективни усилия за осигуряване 
и координиране на съфинансирането на държавите членки, предоставяно чрез ЕФО, с цел 
да се осигури по -добро съотн ошение между качество и цена.  
Следващи стъпки  
 С Европейския фонд за отбрана Комисията ще продължи да насърчава активно 
държавите членки да определят по -точно стратегическите приоритети и 
способстващите фактори за отбранителните способности след приемането на 
Стратегическия компас чрез преразгледания План за развитие на способностите и 
резултатите от Координирания годишен преглед на отбраната. Тя ще допринесе за 
съгласуване на планирането в областта на отбраната с колективните разходи, за да 
подкрепя тяхното  развитие.  
 Комисията ще разработи допълнителни стимули за съвместни инвестиции на 
държавите членки в стратегически отбранителни способности, по -специално тези, 
които ще бъдат разработени и/или съвместно придобити в рамки за сътрудничество 
на Европейския съ юз, и ще докладва в годишния доклад за единния пазар за 
развитията, пречките и възможностите, свързани с мултинационални проекти за 
капацитет за отбрана.  
 През 2022  г. Комисията ще продължи да работи с държавите членки с цел да се 
улесни още повече трансфер ът на финансирани от ЕС отбранителни продукти в 
рамките на вътрешния пазар, по -специално като подкрепя пълноценното 
използване на възможностите, предвидени в Директива 2009/43/ЕО.  
 
3. Улесняване на синергиите между гражданските и отбранителните научни 
изследвания и иновации и намаляване на стратегическите зависимости  
В своята Пътна карта за критичните технологии в областта на сигурността и отбраната, 
приета заедно с настоящото съобщение8, Комисията очертава пътя за стимулиране на 
научните изследвания, технологичното развитие и иновациите и за намаляване на 
                                                           
8  COM (2022) 61 final  
 
8 стратегическите зависимости на ЕС в критичните технологии и веригите за създаване на 
стойност в областта на сигурността и отбраната.  
Въз основа на актуализацията на „Новата промишлена стратегия за 2020  г.: изграждане на 
по-силен единен пазар за възстановяването на Европа“9 и Плана за действие относно 
синергиите между гражданската, отбранителната и космическата промишленост10, тя 
предлага  бъдещи действия за ЕС и държавите членки с цел:    
 да бъдат определени технологиите, които са критични за сигурността и отбраната на 
ЕС;   
 да се насърчава още от самото начало стратегически и координиран подход в целия ЕС 
за тези критични технологии чрез и зползването на програми за научни изследвания, 
технологично развитие и иновации;  
 да бъдат намалени стратегическите зависимости.  
За това е необходима по -голяма осведоменост за критичността на някои технологии, като 
например полупроводниците, за секторите на сигурността и отбраната, по -добро 
идентифициране на свързаните стратегически зависимости и възможните смекчаващи 
мерки, като се вземат предвид разнообразието от източници и перспективата, че 
оперативното използване на технологията може да бъде компромет ирано или отказано11. 
Към Обсерваторията на критичните технологии12 („Обсерваторията“) ще има специален 
механизъм за идентифициране на такива оценки въз основа на приноса на държавите 
членки и промишлеността . Заключенията на Обсерваторията ще бъдат от основн о 
значение за насърчаване на научните изследвания, технологичното развитие и иновациите 
в ЕС в областта на тези технологии в рамките на координиран подход в целия ЕС. Тази 
дейност допълва по -широките усилия за гарантиране на сигурността на доставките на 
критични граждански стоки в области като здравеопазването и енергетиката13. 
Комисията ще подготви също подход за насърчаване на научните изследвания и 
иновациите с двойна употреба на равнището на ЕС  и ще внедри иновационна схема в 
областта на отбраната, чрез която да бъдат подкрепяни иновациите и предприемачеството 
в областта на критичните технологии в тясно сътрудничество с Центъра за иновации в 
областта на отбраната, който ще бъде създаден от Европейската агенция по отбрана 
(ЕАО).  
                                                           
9  COM (2021) 350 final  
10 COM (2021) 70 final  
11 Що се отнася до полупроводниците, вж. придружаващата Пътна карта за критичнит е технологии в 
областта на сигурността и отбраната, раздел  2.2, и Съобщението на Комисията „Европейски законодателен 
акт за интегралните схеми“, COM (2022) 45 final.  
12 Съвместно със съответните служби на Комисията и с Европейската агенция по отбрана.  
13 В съответствие с предложенията на Комисията COM (2021) 577 от 16.9.2021  г. относно рамка от 
мерки за гарантиране на снабдяването с медицински мерки за противодействие от особено значение при 
криза в случай на извънредна ситуация в областта на общественото здр аве, COM (2021) 660 от 13.10.2021  г.  
за справяне с нарастващите цени на енергията и COM (2021) 350 относно актуализирането на новата 
промишлена стратегия.  
 
9 И накрая, за да се намалят стратегическите зависимости, Комисията ще продължи да 
оценява систематично съображенията, свързани със сигурността и отбраната, когато 
внедрява и преразглежда съществуващите инструменти на ЕС или когато замисля нови 
инструменти.  
4. Стимулиране на съвместното придобиване на способности, разработени в 
сътрудничество на равнище ЕС  
Съвместното придобиване  от държавите членки на европейски отбранителни 
способности значително увеличава оперативната съвместимост  на европейските 
национални въоръжени сили и подкрепя конкурентоспособността на ЕОТИБ , по -
специално чрез по -големи икономии от мащаба.  
Държавите членки обаче все още не спазват дългогодишния европейски колективен 
показател за съвместно придобиване на обору дване14  — 35 % от разходите за 
отбранително оборудване, което те потвърдиха в рамките на ПСС15. Според ЕАО през 
2020  г. държавите членки16 са изразходвали около 37 милиарда евро за придобиване на 
отбранително оборудване (т.е. закупуване на ново отбранително оборудване). От тази 
сума само около 11  % (около 4,1 млрд. евро)17 бяха изразходвани за съвместно европейско 
придобиване на отбранително оборудване (т.е. закупуване на ново отбранително 
оборудване в сътрудничество с други държави членки). Това означава, че по-голямата 
част от разходите на държавите членки за придобиване на отбранително оборудване 
(около 89  %) са направени на национална основа и/или в сътрудничество с трети държави.  
Ситуацията през 2020  г. не е изключение и може дори да се разглежда като част  от 
тенденция, която се е влошила през последните години. Действително процентът на 
съвместното европейско придобиване на отбранително оборудване непрекъснато 
намалява от 2016  г. насам, а числото за 2020  г. е най -малкото, откакто се събират такива 
данни (2 005 г.).  
Два инструмента на ЕС вече проправят пътя за съвместно придобиване . За 
получаването на финансова подкрепа за действия в областта на развитието в Регламента 
за ЕФО  се съдържа условието държавите членки да възнамеряват да придобият крайния 
продукт и ли да използват технологията по координиран начин. В Директива 2009/81/ЕО 
за обществените поръчки в областта на отбраната  е предвидено специално изключение 
от правилата за възлагане на обществени поръчки за съвместни проекти, основани на 
научноизследователска и развойна дейност (НИРД)18. Това изключение се прилага и за 
фазите от жизнения цикъл след НИРД, ако договорите за общ ествени поръчки се възлагат 
                                                           
14 През ноември 2007 г. управителният съвет на ЕАО на равнище министри одобри четири колективни 
целев и показателя за инвестициите, включително критерия 35  % от всички разходи за оборудване да са за 
съвместно европейско придобиване на отбранително оборудване.  
15 EUR -Lex - 32021H1117(01) - BG - EUR -Lex (europa.eu)  
16 С изключение  на Дания  
17 Въз основа  на данни , предоставени  от единадесет  държави  членки  
18 Член  13 от Директива  2009/81/ ЕО 
 
10 в рамките на същия съвместен проект. През 2019  г. Комисията публикува известие19, 
съдържащо насоки относно различните възможности за съвместно възлагане на 
обществени поръчки, предвидени в директивата. На държавите членки ще бъде  
предоставена допълнителна подкрепа, по -специално чрез експертната група по възлагане 
на обществени поръчки в областта на отбраната и сигурността.  
Комисията има за цел да стимулира допълнително съвместното придобиване от 
държавите членки на европейски отбр анителни способности , включително във връзка 
с експлоатацията и поддръжката. За тази цел обаче трябва да бъдат преодолени редица 
практически финансови и фискални пречки.  
Комисията ще проучи възможността да бъде въведено освобождаване от данък върху 
добавен ата стойност (ДДС) в подкрепа на съвместното придобиване и 
съсобствеността върху отбранителни способности,   разработени в сътрудничество на 
равнище ЕС . Тези способности ще бъдат на разположение на държавите членки, които да 
ги използват за мисии и операции  в рамките на ОПСО20 или в контекста на дейностите на 
ООН, НАТО и на национално равнище. Тази мярка би могла да бъде от полза по -
специално за способностите, разработени в рамките за сътрудничество на ЕС (ЕФО и/или 
ПСС и/или в рамките на ЕАО). В този контекс т може да се обмисли създаването на правна 
рамка, вдъхновена от Консорциума за европейска научноизследователска 
инфраструктура21, съдържаща освобождаване от ДДС за оборудване, купувано и 
притежавано от консорциумите от държавите членки.  
Аналогично, въз осно ва на поуките, извлечени от междинната оценка на ЕФО, Комисията 
ще разгледа възможността да бъде укрепена настоящата система от бонуси по ЕФО, за 
да се осигури финансов стимул22, при условие че държавите членки се ангажират да 
придобиват и/или да притежават  съвместно отбранителни способности в процес на 
разработван е. Това би осигурило по -силни стимули, за да се гарантира, че 
сътрудничеството ще продължи и след етапите на НИРД, както и за придобиванията, 
експлоатацията и поддръжката.  
Освен това, въз основа на работата на експертната група по финансовия инструментариум, 
новите решения за финансиране  биха могли да доведат до по -широко използване от 
страна на държавите членки на вече съществуващите структури за съвместно 
придобиване, като  ЕАО или Организацията за сътрудничество в областта на въоръженията 
(OCCAR  — Organisation  Conjointe  de Coop ération  en matière d'Armement ). По -специално 
Комисията ще оцени дали разпоредбите на Регламента за ЕФО, като например 
                                                           
19 2019/C 157/01  
20 В съответствие  с многонационалните  сили , предвидени  в член  42.3 от Договора  за Европейския  
съюз . 
21 Консорциумът  за европейска  научноизследователска  инфраструктура  (ERIC) е специфична  правна  форма , 
която  улеснява  създаването  и функционирането  на научноизследователски  инфраструктури  от европейски  
интерес . 
22 Освен  критерия  за допустимост , посочен  в член  21, параграф  3, буква  а) от Регламента  за ЕФО , според  
който  се изисква  намерение  да бъде  придобит  крайният  продукт  или за координирано  използване  на 
технологията . 
 
11 разпоредбите, свързани с общест вените поръчки за продукти в предпазарен стадий23, 
могат да предвиждат финансова подкрепа за възлагащите органи и за структурите за 
съвместно възлагане на обществени поръчки, за да координират още повече своите 
процедури за възлагане на обществени поръчки, включително чрез покриване на 
административните разходи/разходите по трансакции, свързани със съвместното 
възлагане на обществени поръчки за научноизследователски и развойни услуги в областта 
на отбраната.  
Следващи стъпки  
 До началото на 2023 г. Комисията щ е направи предложение, което ще позволи 
освобождаване от ДДС , за да се подпомогне съвместното придобиване и 
съвместната собственост на отбранителните способности, разработени чрез 
сътрудничество на равнището на ЕС, като същевременно ще гарантира спазването  
на правилата на Световната търговска организация.  
 До средата на 2023 г. Комисията ще използва за основа работата на експертната 
група по финансовия инструментариум, за да предложи нови решения за 
финансиране , които ще улеснят държавите членки при съвместн о придобиване, 
свързано със стратегическите приоритети на ЕС за изграждане на отбранителни 
способности въз основа на натрупаните вече експертни знания.  
 След междинната оценка на ЕФО24 Комисията ще проучи възможността за 
евентуално изменение на член 13 от Р егламент 2021/697 за създаване на 
Европейския фонд за отбрана с цел засилване на бонусната система на ЕФО, при 
която държавите членки се ангажират да придобиват и/или притежават 
съвместно отбранителни способности в процес на разработване . 
 
5. Призив към държавите членки да продължат прехода към рационализирани и 
по-съгласувани практики за контрол на износа  
Въпреки че държавите членки отговарят за издаването на лицензи за износ на военно 
оборудване, те вземат своите решения въз основа на общата позиция на Съвета25, в която 
се определят общи критерии за контрол на износа на военни технологии и оборудване. С 
тази обща позиция се определят също механизми за уведомяване за отказ и консултации,  
за да се подобри сближаването в прилагането на техните експортни политики за свързани 
с отбраната продукти.  
Тъй като обаче развитието на съвместните отбранителни способности постепенно ще се 
превърне в норма в ЕС, а не в изключение, държавите членки ще се възползват от 
засиления обмен на най -добри практики и това постеп енно ще доведе до по -
съгласуван подход към контрола върху износа на оръжие . Въз основа на вече 
                                                           
23 Член  17 от Регламента  за ЕФО . 
24 Междинната  оценка  трябва  да се извърши  не по-късно  от четири  години  (2025 г.) след  началото  на периода  
на изпълнение  на Фонда  съгласно  член  29 от Регламента  за създаване  на ЕФО . 
25 Обща  позиция  2008/944/ ОВППС  
 
12 свършената работа и като признава, че износът е ключов фактор за успеха на 
икономическия модел на европейската отбранителна промишленост, Комисията подкрепя 
държ авите членки, които се стремят към постепенно засилено рационализиране и по -
нататъшно сближаване на практиките за контрол върху износа на оръжие, особено по 
отношение на отбранителните способности, които развиват заедно, по -специално в 
рамките на ЕФО.  
В този контекст Комисията приветства започналия в Съвета размисъл  26относно 
износа на способности, разработени в рамка на ЕС, и насърчава държавите членки да 
продължат тези обсъждания, за да улеснят процедурите за контрол на износа на такива 
продукти. Този про цес би могъл да се основава и на опита от двустранните и 
многостранните споразумения между държавите членки за съвместно създадени 
способности.  
За да не се възпрепятства сътрудничеството, тази дейност следва да улесни определянето 
на ясни и лесни за прилаг ане процедури. Следва да бъдат определени ефективни мерки за 
контрол на износа, за да се осигури за продуктите, финансирани от ЕФО, адекватен и 
конкурентен достъп до международните пазари, като същевременно се запазят 
суверенните решения на държавите членк и, при пълно зачитане на съответните им правни 
задължения и като се вземат предвид техните интереси в областта на националната 
сигурност. За да се запази привлекателността на съвместните проекти в областта на 
отбранителните способности, Комисията приканва държавите членки да се насочат 
към подход, съгласно който те няма да поставят помежду си ограничения за износа 
към трети държави на военно оборудване и технологии, създадени съвместно . Това 
може да се прилага за планирания износ на оборудване или технологи и, включващи 
компоненти от друга държава членка, надвишаващи определен праг de minimis . 
Следващи стъпки  
 Комисията приканва държавите членки да проучат начините да рационализират и 
постепенно да сближат допълнително своите практики за контрол върху износа н а 
оръжие, особено за отбранителните способности, които се разработват съвместно, 
по-специално в рамка на ЕС, като по този начин се гарантира, че продуктите, 
финансирани от ЕФО, ще се възползват от адекватен и конкурентен достъп до 
международните пазари, бе з да се засягат суверенните решения на държавите 
членки.  
 
                                                           
26 В рамките  на подгрупа  „Износ  на конвенционално  оръжие “ (COARM) към работна  група  
„Неразпространение  и износ  на оръжие “  
 
13 6. Укрепване на отбранителното измерение на космическото пространство на 
равнище ЕС  
Космическото пространство е стратегическа област за свободата на действие и за 
сигурността на ЕС . Същевременно това пространство е белязано от все по -голямо 
претоварване, оспорвания и нарастваща надпревара за надмощие.  
Налице е спешна нужда от действия за преодоляването на тези предизвикателства. В 
контекста на Стратегическия компас държавите членки  обсъждат понастоящем нова 
космическа стратегия на ЕС за сигурност и отбрана, която се очаква да спомогне за 
изграждането на общо разбиране за рисковете и заплахите, свързани с космическото 
пространство, за разработването на целесъобразни ответни действия за по -ефективна и по -
бърза реакция на кризи, за укрепването на нашата устойчивост и за пълноценното 
използване на предимствата и възможностите, свързани със сферата на космическото 
пространство. Без да се засяга съдържанието на бъдещата съвместна стратегия , ще бъдат 
разгледани следните действия:  
Първо, космическите активи27 на ЕС следва да бъдат защитени в допълнителна 
степен, за да се повиши устойчивостта на ЕС в космическото пространство и от него .  
 
В съвместното  съобщение  относно  управлението  на космическия  трафик  (УКТ )28 
Комисията  и върховният  представител  предоставят  конкретни  насоки  за това как да се 
повиши  защитата  на космическите  активи  на ЕС и да се насърчи  по-устойчивото  
използване  на космическото  пространство . По-специално  Комисията  ще укрепи  своите  
активи  за космическо  наблюдение  чрез подобрени  услуги  в областта  на космическото  
наблюдение  и проследяване  (КНП ) и разработването  на свързани  с тях технологии , като 
например  автоматичното  избягване  на сблъсък  или изкуствения  интелект .  
Комисията  също  така ще продължи  да подкрепя  разработването  на проекти , свързани  с 
осведомеността  за ситуацията  в космоса  (ОСК ) и способностите  за ранно  
предупреждение  за целите  на отбраната . Тези  проекти  ще допринесат  за 
усъвършенствани  способности  за командване  и контрол  в космоса , подобрени  датчици  за 
ОСК  и система  за ранно  предупреждение  срещу  заплахи  от балистични  ракети  и нови  
свръхзвукови  заплахи29. 
Второ , Комисията  ще засили  измерението  на сигурността  и отбраната  в 
съществуващите  и предстоящите  космически  инфраструктури  на ЕС в 
сътрудничество  с върховния  представител . 
                                                           
27 Космическата  програма  на ЕС се състои  от четири  компонента : „Галилео /EGNOS“ за позициониране , 
навигация  и определяне  на времето , „Коперник “ за наблюдение  на Земята , „GOVSATCOM“ за сигурни  
правителствени  спътн икови  комуникации  и „ОСК “ за информираност  за ситуацията  в космическото  
пространство . 
28 JOIN (2022) 4 final  
29 Тези проекти се подкрепят от ЕФО и предшестващите го програми.  
 
14 Публично  регулираната  услуга  на „Галилео “ (ПРУ )30 предлага  навигационна  услуга , 
която  е запазена  за оправомощени  от правителствата  потребители  за чувствителни  
приложения . Тези  приложения  изискват  висока  степен  на непрекъснатост  на услугата , 
като се използват  силни  и криптирани  сигнали , особено  в областта  на сигурността  и 
отбраната . ПРУ  е проектирана  така, че да предлага  неограничено  и непрекъснато  
обслужване  в световен  мащаб . Тя е ясно  доказателство , че обща  инфраструктура  под 
граждански  контрол  може  да отговаря  на нуждите  в областта  на отбраната  и сигурността .  
Предложението  за Регламент  за създаване  на програмата  за сигурна  свързаност  на 
Съюза  за периода  2022 —2027  г.31, което  се приема  заедно  с настоящото  съобщение  като 
част от космическия  пакет , ще повиши  устойчивостта  на ЕС по отношение  на 
свързаността  чрез сигурна  правителствена  комуникация . От самото  начало  в 
предложението  ще бъдат  включени  изисквания  за устойчивост  в отбраната , а 
конфигурацията  за ниска  околоземна  орбита  ще предостави  възможност  за вземане  на 
борда  на полезен  товар , допринасящ  за други  компоненти  на космическата  програма  на 
ЕС. Системата  ще се основава  на GOVSATCOM и синергии  с Европейския  фонд  за 
отбрана .  
Изискванията  в областта  на отбраната  следва  да се вземат  предвид  и при развитието  
на „Коперник “, доколкото  е възможно , като се обръща  специално  внимание  на 
необходимите  равнища  на сигурност  и ефективност  и въз основа  на правилното  
управление , основано  на доверие .  
За да подкрепи  развитието  на отбранителното  измерение  на съществуващите  и 
предстоящите  космически  инфраструктури  на ЕС, Комисията  ще подкрепя  развитието  на 
способностите  за космическа  отбрана  чрез  ЕФО . До момента  са отпуснати  около  130 
милиона  евро  за финансиране  на свързани  с космоса  дейности  по линия  на ЕФО  и 
предшестващите  го програми .  
Комисията  подкрепя  разработването  на платформи  за сътрудничество  за бъдещи  
предизвикателства  в областта  на отбраната , като същевременно  се стреми  и да подобри  
тяхната  ефективност  чрез пълноценно  използване  на съществуващите  и бъдещите  
европейски  космически  активи . Например  проектът  „Галилео  за отбраната  на ЕС“ 
(GEODE) е съфинансиран  с 44 милиона  евро32 и има за цел разработването  на европейски  
стандартизирани  военни  навигационни  приемници , съвместими  с ПРУ  „Галилео “. Над 22 
милиона  евро  ще бъдат  инвестирани  и за подобряване  на датчиците  и командването  и 
контрола  за военна  ситуационна  осведоменост  и наблюдение  на космоса  на ЕС и за 
разработване  на базирани  в космоса  способности  за ранно  предупреждение .  
                                                           
30 Решение №  1104/2011/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2011 г. относно 
правилата за достъп до публично регулираната услуга, предоставяна от глобалната навигационна 
спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (ОВ L 287, 4.11.2 011 г., стр.  1). 
31 COM (2022) 57 final  
32 В рамките на Европейската програма за промишлено развитие в областта на отбраната (EDIDP)  
 
15 В рамките  на работната  програма  на ЕФО  за 2021  г. ЕФО  ще задели  50 милиона  евро  за 
космическо  и наземно  навигационно  военно  (NAVWAR)  наблюдение  и за 
европейските  технологии  за устойчиви  спътникови  комуникации  срещу  заглушаване . 
Трето , Комисията  ще работи  за намаляване  на свързаните  с това  стратегически  
зависимости  на ЕС от критични  технологии , например  в областта  на интегралните  
схеми , квантовите  технологии  и ИИ. За да постигне  това, Комисията  ще увеличи  
максимално  синергиите  със свързаните  с космическото  пространство  инициативи , 
изпълнявани  в рамките  на съществуващите  ръководени  от Комисията  инструменти  
(включително  ЕФО , „Хоризонт  Европа “33, космическата  програма , Европейския  съвет  по 
иновациите  и InvestEU), и ще използва   Обсерваторията  за критични  технологии . 
Комисията  също  така ще засили  устойчивостта  на свързаните  европейски  вериги  на 
доставки , за да гарантира  целостта , сигурността  и експлоатацията  на космическите  
инфраструктури . 
Четвърто , Комисията , в сътрудничество  с върховния  представител , съгласно  
съответните  им мандати , ще задейства  разширяването  на сегашния  механизъм  за 
реагиране  при заплахи  на „Галилео “34 към системите  и услугите  по другите  
компоненти  на космическата  програма  на ЕС. Това  допълнително  ще подобри  
управлението  на сигурността  на космическите  инфраструктури  на ЕС, за да се 
отговори  по-добре  на заплахите , и ще насърчи  съответните  участници  да въведат  
подходящо  управление . Те също  така ще подобрят  ситуационната  осведоменост  на 
равнище  ЕС чрез по-добро  използване  на космическите  данни , в тясно  сътрудничество  с 
държавите  членки  и системно  сътрудничество  между  съответните  агенции /органи , които  
експлоатират  инфраструктури  на ЕС.  
Комисията  и върховният  представител  също  така ще допринасят  за усилията  на държавите  
членки  за по-нататъшно  укрепване  на механизмите  за взаимопомощ  и реакция  при кризи , 
включително  чрез учения  и повишаване  на готовността  за действия  срещу  заплахи , 
насърчаване  на оперативната  съвместимост  и подкрепа  за обща  стратегическа  култура . 
 
 
Следващи стъпки  
 След приемането на Стратегическия компас Комисията и върховният представител 
ще предложат съвместна космическа стратегия на ЕС в областта на сигурността и 
отбраната.  
                                                           
33 Терминът „Хоризонт Европа“ в настоящия документ се отнася до специфичната програма за 
осъществяване на „Хоризонт Европа“ и  Европейския институт за иновации и технологии; извършваните по 
тях дейности са насочени изключително към граждански приложения.  
34 Както е предвидено в Регламент  2021/696 за космическата програма на ЕС и в Решение (ОВППС) 
2021/698 на Съвета от 30 април 202 1 г. за сигурността на системите и услугите, които се разгръщат, 
експлоатират и използват в рамките на космическата програма на Съюза и които могат да засегнат 
сигурността на Съюза.  
 
16  До края на 2022 г. Комисията ще проучи начин ите за допълнително подобряване 
на защитата на космическите активи на ЕС , по-специално чрез допълнителни 
услуги за КНП, подобрено функциониране на КНП на ЕС и чрез пълноценно 
използване на потенциала на промишлеността на ЕС.  
 От 2022 г. Комисията ще насърча ва подход на „ двойна употреба още при 
проектирането “ за космическите инфраструктури на ЕС, за да бъдат предложени 
нови устойчиви услуги, които отговарят на нуждите на правителствата. В този 
контекст Комисията насърчава съзаконодателите бързо да приемат предложението 
за Регламент за създаване на програмата за сигурна свързаност на Съюза за периода 
2022 —2027  г. 
 Комисията ще засили работата за намаляване на стратегическите технологични 
зависимости и за повишаване на устойчивостта на веригите на доставки, св ързани с 
космическата инфраструктура, по -специално чрез инструментите на ЕС за 
финансиране, както и чрез Обсерваторията за критични технологии.  
 Комисията ще създаде подходящо управление на космическите инфраструктури на 
ЕС, в тясно сътрудничество с държав ите членки, въз основа на модела на ПРУ 
„Галилео“. Тя ще оцени осъществимостта на разработването и внедряването на по -
устойчива и сигурна услуга на „Коперник“ за правителствени цели35, като се вземат 
предвид, доколкото е възможно, изискванията в областта на  отбраната.  
 До края на 2022  г. Комисията, в сътрудничество с върховния представител, ще 
проучи възможността за задействане на механизмите за солидарност, взаимопомощ 
и реакция при кризи в случай на нападения от космоса или заплахи за космическите 
активи.  
 
7. Повишаване на устойчивостта на Европа   
Европа трябва да засили своята устойчивост, за да може да предотвратява бъдещи 
сътресения, да бъде защитена спрямо тях и да им устоява. Поради неразривните връзки с 
националните политики за сигурност и отбрана отговорността за справяне с тези заплахи е 
преди всичко на държавите членки. Същевременно някои слабости са общи за всички 
държави членки, а някои заплахи се простират отвъд националните граници, като 
например атаките срещу трансгранични мрежи или инфраструктури, както и изменението 
на климата.  
Подхо дът на ЕС има за цел да интегрира безпрепятствено външното и вътрешното 
измерение. Той обединява национални и общоевропейски граждански и военни 
съображения, за да се насърчи намирането на конкретни решения, като същевременно 
улеснява повишаването на устой чивостта и трайната оперативна ефективност.  
                                                           
35 Услуга на „Коперник“ от рода на ПРУ.  
 
17 7.1. Противодействие на хибридните заплахи  
През 2020  г. Стратегията на ЕС за Съюза на сигурност36 очерта хибридните заплахи 
като една от приоритетните области, на които трябва да се обърне внимание, за да се 
повиши сиг урността на ЕС. Стратегията определя основата за подновен подход към тези 
постоянно променящи се заплахи, който обхваща целия спектър от действия — от ранно 
откриване, анализ, осведоменост, изграждане на устойчивост и предотвратяване до 
реагиране на кризи и управление на последиците.  
Картографирането на мерките37, свързани с повишаването на устойчивостта и 
противодействието на хибридните заплахи, включва над двеста инструмента и 
мерки на равнището на ЕС , по-голямата част от които се ръководят или подкрепят о т 
Комисията. Предложенията на Комисията в различни области, включително 
Законодателният акт за цифровите услуги38, предложението за Директива относно 
устойчивостта на критичните субекти39 и преразгледаният Механизъм за гражданска 
защита на Съюза40, ще доприне сат допълнително за нарастващия брой налични 
инструменти на ЕС за борба с хибридните заплахи.  
Устойчивостта е един от основните стълбове за борба с хибридните заплахи. В съвместен 
работен документ на службите от януари 2022  г.41 бяха определени 53 базови42 елемента 
на устойчивост  на равнището на ЕС. Това определяне, обявено в Стратегията за Съюза на 
сигурност, е решаваща първа стъпка за проследяване и обективно измерване на напредъка 
в тази област.  
В този контекст през ноември 2022  г. службите на Комисията, Европейската служба за 
външна дейност (ЕСВД) и Генералният секретариат на Съвета ще проведат учението EU 
Integrated Resolve PACE, насочено, наред с другото, към намиране на отговор на 
хибридните заплахи, включително тяхното киберизмерение. Това учение ще с е проведе 
под цялостната отговорност на върховния представител, с участието на държавите членки 
и агенциите на ЕС, и в паралелен и координиран (PACE) формат с НАТО.  
Комисията също така се адаптира към бързо променящия се характер на заплахите . 
Вследствие н а кризата на границата на ЕС с Беларус тя предложи мерки за справяне с 
инструментализирането на миграцията , в това число включване в черен списък на 
транспортните оператори, участващи в контрабанда или трафик на хора в ЕС43. 
                                                           
36 COM (2020) 605  
37 SWD (2020) 152 f inal 
38 COM (2020) 825 final  
39 COM (2020) 829 final  
40 Регламент  (ЕС)  2021/836 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2021 г.  
41 SWD (2022) 21 final  
42 Референтни показатели, обхващащи ситуации, при които това е отправна точка, както и предвидена или 
препоръчителна цел относно минималните изисквания  
43 COM (2021) 753 final  
 
18 Пандемията от COVID -19 разкри не обходимостта да се подобрят координираните 
действия на равнище ЕС в отговор на извънредни ситуации, свързани със здравето. В 
момент, когато химичните, биологичните, радиологичните и ядрените заплахи биха могли 
да изложат на риск общественото здраве, Европе йският орган за готовност и реакция при 
извънредни здравни ситуации (HERA) е централен елемент за укрепване на готовността и 
реакцията на ЕС при сериозни трансгранични заплахи за здравето, като осигурява бърза 
наличност, достъп и разпространение на необход имите мерки за противодействие. Въз 
основа на поуките от ранните етапи на пандемията ще продължи работата за засилване на 
военната помощ за гражданските органи в това отношение.  
Следващи стъпки  
 До 2023 г. Комисията, в сътрудничество с върховния представител и държавите 
членки, ще направи оценка на базовите линии за устойчивост по сектори, за да 
установи пропуските и нуждите , както и стъпките за отстраняването им.  
 След приемането на Стратегическия  компас Комисията ще допринесе за бъдещия 
хибриден инструментариум на ЕС, като гарантира, че държавите членки разполагат 
с пълен преглед на съществуващите вътрешни инструменти и мерки за 
противодействие на хибридните заплахи, засягащи ЕС и неговите държави  членки. 
При това ще бъдат взети предвид мерките, включени в картографирането от 2020  г. 
за противодействие на хибридните заплахи, и неотдавнашните предложения на 
Комисията и върховния представител в области като критичната инфраструктура и 
дезинформацията . 
 След приемането на Стратегическия компас Комисията ще обмисли определянето 
на експерти в съответните области на политиката, които при поискване биха могли 
да бъдат включени като част от екип за бързо реагиране при хибридни заплахи, във 
взаимодействие с п редложените екипи за бързо реагиране на СКЗ.  
 Успоредно с това службите на Комисията и ЕСВД ще направят съвместен преглед 
на платформата EU Playbook за противодействие на хибридните заплахи.  
 До края на 2022  г. Комисията, в сътрудничество с върховния предста вител, ще 
определи цялостна визия относно механизмите си за бързо предупреждение, и по -
специално възможността за създаване на по -добра картина на ситуационната 
осведоменост, в координация и взаимно допълване с други съществуващи 
механизми на ЕС. Това ще ук репи способността на Съюза за наблюдение и ранно 
откриване, предотвратяване и готовност, включително устойчивост, и реагиране на 
хибридни заплахи.  
 Въз основа на своя експертен опит и инструменти Комисията ще допринесе за 
усилията на ЕС за изграждане на уст ойчивост в държавите партньори.  
 
7.2. Засилване на киберсигурността и киберотбраната  
Противодействието на заплахите за киберсигурността е едно от най -сложните 
предизвикателства в областта на сигурността и отбраната днес, особено като се има 
предвид техният нарастващ брой и въздействието им, а същевременно държавните 
участници са развили сп ецифични усъвършенствани способности.  
 
19 ЕС трябва да защитава критичните мрежи и информационни системи и да играе водеща 
роля за гарантиране на сигурността, стабилността и устойчивостта, както и на свободата 
на световния интернет. Трябва да укрепим киберсиг урността и киберотбраната в Европа, 
като засилим сътрудничеството си, като инвестираме по -ефективно в модерни 
способности и като определим подходящи правила, които ще позволят по -добро свързване 
на всички измерения на киберпространството. Тези усилия следв а да се съсредоточат 
върху защитата  на гражданите, предприятията и интересите на ЕС,  откриването и 
възпирането  на злонамерени действия в киберпространството и защитата  срещу 
кибератаки, като по този начин се допринася за международната сигурност и стабилно ст и 
се консолидира потенциалът на ЕС за кибервъзпиране.  
Комисията и върховният представител вече определиха амбициозни действия, 
допринасящи за постигането на тези цели, в Стратегията на ЕС за киберсигурност от 
декември 2020  г.44 Въведени са редица важни инструменти за повишаване на 
устойчивостта на ЕС, по -специално Директивата относно мерки за високо общо ниво 
на сигурност на мрежите и информационните системи в Съюза  (МИС)45, Актът за 
киберсигурността46, Директивата относно атаките срещу информационните 
системи47 и прилагането на инструментариума на ЕС за сигурно внедряване на 5 G48, 
Препоръката относно концепцията за координирана реакция на мащабни 
киберинциденти и кризи49 и Политическа рамка на ЕС за кибернетична отбрана 
(актуализация 2018 г.)50. Комисията  прие също  така делегиран  акт51 съгласно  
Директивата  за радиосъоръженията52, с който  се определят  правни  изисквания  за 
гаранциите  за киберсигурност , които  производителите  ще трябва  да вземат  предвид  при 
проектирането  и производството  на радиосъоръжения . Накрая , Комисията  представи  
препоръка  за съвместно  киберзвено  (СКЗ )53, а през  декември  2020 г. направи  
предложение  за преразглеждане  на Директивата  за МИС54, което  е в процес  на 
обсъждане  от съзаконодателите . В съответствие  с това равнище  на амбиция  Комисията  
скоро  ще представи  предложения  за повишаване  на киберсигурността  и информационната  
сигурност  на институциите , органите  и агенциите  на ЕС. 
                                                           
44 JOIN (2020) 18 final  
45 Директива (ЕС) 2016/1148 относно сигурността на мрежите и информационните системи (МИС).  
46 Регламент (ЕС) 2019/881 на Европейския парламент и на Съвета от 17 а прил 2019  г. относно ENISA 
(Агенцията на Европейския съюз за киберсигурност) и сертифицирането на киберсигурността на 
информационните и комуникационните технологии, както и за отмяна на Регламент (ЕС) №  526/2013.  
47 Директива 2013/40/ЕС, 12.8.2013  г. 
48 COM (2020) 50 final  
49 Препоръка (ЕС) 2017/1584 на Комисията от 13 септември 2017 г. относно координирана реакция на 
мащабни киберинциденти и кризи, C/2017/6100  
50 Документ 14413/18/ЕС, 19.11.2018 г.  
51 C (2021) 7672  
52 Директива  2014/53/ЕС на Европейския парламен т и на Съвета от 16  април 2014  г. за хармонизирането на 
законодателствата на държавите членки във връзка с предоставянето на пазара на радиосъоръжения  
53 C (2021) 4520 final  
54 COM(2020) 823 final  
 
20 Многогодишната  работна  програма  за периода  2021 —25 г. на програма  „Цифрова  Европа “ 
и на Механизма  за свързване  на Европа  (МСЕ  в цифровия  сектор ) ще подкрепи  
внедряването  на сигурна  квантова  комуникационна  инфраструктура  (Euro QCI). МСЕ  ще 
подкрепя  и други  критични  комуникационни  инфраструктури , включително  някои  
основни  елементи  между  държавите  членки  и с трети  държави , с най-високите  стандарти  
за сигурност . 
За допълването  на тези инструменти  и допълнителното  намаляване  на повърхността , 
уязвима  на атаки , и излагането  на риск  следва  да се засилят  сигурността  и 
стандартизацията  на продуктите  и услугите , свързани  с информационните  и 
комуникационните  технологии  (ИКТ ). Това  се отнася  по-специално  за сигурността  на 
хардуерните  и софтуерните  компоненти  от критично  значение . Ето защо  Комисията  
подготвя  нови  предложения  за определяне  на хоризонтални  изисквания  за сигурност , 
които  ще заемат  централно  място  в Законодателния  акт за киберустойчивостта , обявен  
в речта  за състоянието  на Съюза55. В този контекст  може  да се разгледа  включването  на 
измерение , свързано  с отбраната , по-специално  по отношение  на потенциалното  
разработване  на общи  или хибридни  стандарти  за киберсигурност . 
За да се подобрят  допълнително  технологичните  способности  на ЕС и неговите  участници  
в областта  на кибернетичната  отбрана  (главно  отбранителните  сили  на държавите  членки ), 
ще се търси  по-тясно  сътрудничество  между  съответните  участници  при планирането  на 
гражданските  инвестиции  и инвестициите  за отбрана , предназначени  за разработването  и 
използването  на съответните  технологии . Центърът  за промишлени , технологични  и 
изследователски  експертни  позн ания  в областта  на киберсигурността  и Мрежата  от 
координационни  центрове  (CCCN)56 ще приемат  през 2022  г. своята  стратегическа  програма  за 
инвестиции  в кибернетичното  пространство . Програмата  би могла  да обхваща  възможните  
синергии  между  гражданските  и отбранителните  технологии  и потенциалните  приложения  
с двойна  употреба , като  по този  начин  се търсят  синергии  с други  програми  на ЕС, 
включително  „Хоризонт  Европа “, „Цифрова  Европа “ и Европейския  фонд  за отбрана , по 
координиран  начин  и при спазване  на съот ветните  правила  за управление . 
Комисията  вече  задели  38,6 милиона  евро57 за шест  проекта  за кибернетична  
отбрана . Наред  с другото , този  бюджет  подкрепя  разработването  на европейска  
платформа  за ситуационна  осведоменост  в киберпространството  и проект  за технологии  за 
сигурна  и устойчива  комуникация . ЕФО  ще продължи  да подкрепя  развитието  на 
киберспособности  за отбрана . През  2021  г. по линия  на ЕФО  бяха  отправени  две 
специални  покани  за представяне  на предложения  за финансов  пакет  в размер  на 33,5 
милиона  евро .  Макар  че всички  проекти  за отбранителни  способности  имат  
киберизмерение , киберотбраната  ще продължи  да бъде  приоритет  за ЕФО  през  
следващите  години . 
                                                           
55 Реч за състоянието на Съюза през 2021  г. — Да направим душата на Съюза ни по -силна, 15 септември 
2021  г. 
56 PE/28/2021/INIT  
57 В рамките на EDIDP  
 
21 За да се осигури  по-добра  подготовка  за потенциални  широкомащабни  инциденти  и кризи  
в Съюза , засилената  координация  е от съществено  значение , така че да се гарантира  
ситуационна  осведоменост , бързо  да се установят  потенциалните  нужди  и ресурси  за 
реагиране  и да се съгласува  ефективната  комуникация  между  съответните  участници  на 
равнището  на държавите  членки  и на равнището  на ЕС, за да се смекчат  потенциалните  
въздействия  в Съюза . 
За да се ускори  откриването  на злонамерени  дейности  в киберпространството  и да се 
подобри  ситуационната  осведоменост , Комисията  работи  с държавите  членки  за 
създаването  на трансгранични  платформи  за споделяне  на разузнавателни  данни  за 
заплахите  за киберсигурността  (ЦОС  на ЕС), като същевременно  укрепва  капацитета  
на центровете  за операции  по сигурността  (ЦОС ) на национално  равнище  в целия  
ЕС.Целта  на тези трансгранични  платформи  („ЦОС  на ЕС“) е да се даде  възможност  за 
обмен  на данни  относно  заплахите  за киберсигурността  от различни  източници , както  и на 
инструменти  и способности , на широкомащабна  основа , в надеждна  среда . Те ще бъдат  
оборудвани  със свръхсигурни  инструменти  и инфраструктури  от следващо  поколение . 
Това  следва  да даде  възможност  за подобряване  на капацитета  за колективно  откриване  и 
за подаване  на навременни  предупреждения  към органите  и съответните  субекти . Тези  
действия  ще се ползват  от финансова  подкрепа  по линия  на програма  „Цифрова  Европа “, 
по-специално  чрез съвместно  възлагане  на обществени  поръчки  за разработване  и 
експлоатация  на ЦОС  на ЕС, включително  усъвършенствани  инструменти  и 
инфраструктури , както  и покана  за предоставяне  на безвъзмездни  средства  в подкрепа  на 
капацитета  на ЦОС  в държавите  членки . Като  следваща  стъпка  би могло  да се обмисли , 
заедно  с държавите  членки , и насърчаване  на гражданско -военното  сътрудничество  на 
национално  равнище  в тази област .  
Следва  да се увеличи  степента  на сътрудничество  между  държавите  членки  в областта  на 
киберсигурността  при реагиране  на инциденти , включително  чрез възможно  
сътрудничество  между  гражданските  екипи  за реагиране  и екипите  за реагиране  в 
областта  на отбраната . Съвместното  киберзвено  има за цел да обедини  всички  съответни  
общности  в областта  на киберсигурността  (т.е. дипломатическите , гражданските , 
правоприлагащите  и отбранителните  участници ), за да осигури  координирана  реакция  на 
ЕС при мащабни  киберинциденти  и кризи , както  и да предложи  помощ  за възстановяване  
от тези атаки . Ето защо  военните  сили  биха  могли  структурно  да си сътрудничат  и да се 
координират  с други  общности  в областта  на киберсигурността  чрез СКЗ. 
Развиването  на киберумения  чрез съвместно  обучение  и учения  също  е от ключово  
значение  за ефективната  устойчивост  на кибератаки , подобряването  на 
киберспособностите , развиването  на споделено  разбиране  и изграждането  на общ 
капацитет  за реагиране . Ако държавите  членки  решат , биха  могли  да обмислят  засилено  
гражданско -военно  сътрудничество  в областта  на киберобучението  и съвместните  учения  
въз основа  на Европейския  колеж  по сигурност  и отбрана  и програмите  на EDA за 
киберобразование , обучение  и учения .  
Следващи стъпки  
 
22  До третото тримесечие на 2022  г. Комисия та ще предложи Законодателния акт за 
киберустойчивостта , който ще има за цел да повиши киберсигурността на 
продуктите и свързаните с тях услуги на вътрешния пазар.  
 За да се създадат новите платформи ЦОС на ЕС за споделяне на разузнавателни 
данни и инструм енти за киберзаплахи, до второто тримесечие на 2022  г. Комисията 
ще публикува покана за изразяване на интерес за подбор на доставчици на хостинг 
за ЦОС на ЕС, заедно със специална пътна карта. Това следва да проправи пътя за 
изграждане на стратегическа спо собност на ЕС за откриване и споделяне на 
информация за киберзаплахи.  
 Комисията ще работи с държавите членки, за да могат те да се подготвят по -добре 
за мащабни киберинциденти, чрез засилена координация, включително 
идентифициране на потенциални потребности и ресурси за управление на ответната 
реакция.  
 През 2022 г. ще бъде предложена стратегическа програма за Европейския център за 
експертни познания в областта на киберсигурността, включително във връзка с 
технологиите с двойна употреба и гражданск о-военните полезни взаимодействия, 
които трябва да бъдат предвидени по координиран начин със съответните 
заинтересовани страни.  
 Комисията, заедно с върховния представител, ще продължи да оказва подкрепа на 
държавите членки за създаването на съвместното киб ерзвено, по -специално на 
неговия механизъм за взаимопомощ, и ще насърчава гражданско -военното 
сътрудничество за улесняване на обмена на информация и координацията между 
експерти по отбраната и други общности (например гражданското общество, 
правоприлагащит е органи и дипломацията).  
 Комисията ще поиска от европейските организации по стандартизация да 
разработят хармонизирани стандарти в подкрепа на наскоро приетия делегиран акт 
на Директивата за радиосъоръженията по отношение на киберсигурността и 
неприкоснов еността на личния живот.  
 Комисията ще работи съвместно с върховния представител за по -нататъшното 
развитие на политиката на ЕС за кибернетична отбрана, която ще бъде представена 
на държавите членки до края на 2022  г. 
 Комисията приканва държавите членки да обмислят съвместни обучения и учения в 
областта на киберотбраната във взаимодействие със съществуващите граждански и 
военни рамки за обучение и учения.  
 
7.3. Засилване на военната мобилност  
Чрез изпълнението на плана за действие за военната мобилност ЕС вече предприема 
значителни стъпки за засилване на мобилността на военния персонал, материали и 
оборудване в рамките на ЕС и извън него, като по този начин се повишава способността 
 
23 ни да реагираме бързо на криза или с оглед на рутинни дейности като учения. Военн ата 
мобилност също така е водещ проект в рамките на сътрудничеството между ЕС и НАТО.  
Със средства от бюджета на ЕС за периода 2021 —2027  г. в размер на 1,69 милиарда 
евро  за подкрепа на транспортната инфраструктура с двойна употреба, военната 
мобилност е ключов компонент на новия Механизъм за свързване на Европа (МСЕ)58. 
Работната програма за периода 2021 —2023  г. включва специален годишен бюджет в 
размер на 330 милиона евро , а първите покани за представяне на предложения бяха 
отправени през септември 2021  г.  
Военната мобилност е застъпена и в работната програма на ЕФО за 2021  г. Разработването 
на цифрова система за сигурен и бърз обмен на информация, свързана с военната 
мобилност, е една от двете теми в рамките на поканата за представяне на предложения 
относно военнослужещите и логистичните системи, с индикативен бюджет от 50 милиона 
евро за цялата покана.  
На 14 декември 2021  г. Комисията предложи преразглеждане на Регламен та за 
трансевропейската транспортна мрежа ( TEN -T). Наред с други мерки, предложението 
цели да укрепи стандартите за гражданска и военна мобилност и да разшири картите на 
TEN -T, за да включат нови маршрути, които са от значение за военната мобилност.  
Комис ията ще продължи усилията си да допринася за военната мобилност в рамките на 
ЕС и извън него, включително като я разглежда в съответните законодателни 
предложения и инициативи, по -специално в областта на транспорта и трансграничните 
процедури.  
Следващи ст ъпки  
 До края на 2022  г. Комисията, заедно с върховния представител, ще предложи 
актуализация на съвместния план за действие за военната мобилност, която може 
да обхване установимите нужди във връзка с цифровизацията в транспорта, 
киберустойчивостта на тран спортната инфраструктура и изкуствения интелект.  
 
7.4. Справяне  с предизвикателствата  на изменението  на климата  в областта  на 
отбраната  
Изменението на климата и загубата на биологично разнообразие представляват нови 
заплахи за сигурността. Макар че оперативната ефективност се запазва като приоритет, 
секторът на отбраната трябва да приеме предизвикателството, което представлява 
адаптирането  към последиците от изменението на климата за сигурността, в това число 
функционирането при по -екстремни климатични условия, и да допринесе за смекчаването 
на тези последици съгласно политиките на ЕС за изменение на климата, по -специално 
Европейския зелен пакт. Повишаването на енергийната ефективност, увеличаването на 
използването на енергия от възобновяеми източници, когато е възможно, и намаляването 
                                                           
58 Регламент (ЕС) 2021/1153 на Европейския парламент и на Съвета от 7 юли 2021 г. за създаване на 
Механизъм за с вързване на Европа и за отмяна на регламенти (ЕС) № 1316/2013 и (ЕС) № 283/2014  
 
24 на емисиите в сектора следва да станат неразделна част от съвместните усилия за 
неутралност по отношение на  климата до 2050 г., за опазване на биологичното 
разнообразие и за постигане на по -стабилна кръгова икономика.  
Кръговите системи могат да донесат големи ползи за отбранителната промишленост и 
обществените поръчки, като повишат ефективността на ресурсите, увеличат отворената 
стратегическа автономност за някои материали от критично значение и удължат и 
оптимизират полезността на отбранителното оборудване59. Ще бъдат набелязани и 
подкрепяни възможностите за подобряване на проектирането за демонтаж, събиране на  
компоненти, ремонт, обновяване и повторно производство на отбранително оборудване. 
Това се отнася и за възможностите за модернизиране на отбранителното оборудване, така 
че то да може да продължи да функционира при все по -сурови екологични условия в 
операт ивните зони.  
В този контекст Комисията се е ангажирала с изпълнението на Съвместната пътна карта 
на ЕС за изменението на климата и отбраната от 2020 г.60 и през първата половина на 2022 
г., заедно с ЕСВД и ЕАО, службите на Комисията ще представят първия год ишен доклад 
за напредъка. В Работната програма на ЕФО61 за 2021  г. вече са включени теми, свързани 
с управлението на енергията и енергийната ефективност. Общо 133 милиона евро са 
заделени за специална покана за представяне на предложения за подкрепа на научните 
изследвания и разработването на отбранителни технологии и продукти, свързани с тези 
въпроси. Сходни действия се предприемат понастоящем и в рамките на НАТО и ООН, 
както и от страна на Съединените щати и други партньори, и поради това ЕС ще засили 
своите диалози на равнище личен състав по връзката между  климата, сигурността и 
отбраната.  
Следващи стъпки  
 През първата половина на 2022  г. службите на Комисията, ЕСВД и ЕАО ще 
представят първия доклад за напредъка по изпълнението на Пътната карта за 
изме нението на климата и отбраната.  
 През 2022  г. Комисията ще направи оценка на свързаните с климата/отбраната 
инициативи, изпълнявани в рамките на съществуващите инструменти, ръководени 
от Комисията (в това число ЕФО, „Хоризонт Европа“, „Хоризонт 2020“, МСЕ и 
LIFE), за да се засилят потенциалните полезни взаимодействия.  
 До края на 2022  г. Комисията ще създаде политическа рамка въз основа на 
аспектите, свързани с климата/отбраната, на ръководените от Комисията 
инструменти, за да допринесе за намаляване на тър сенето на енергия и повишаване 
на енергийната устойчивост на критичните технологии, използвани от 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) Circular defe nce - News & insight - Cambridge Judge Business School  
60 12741/20  
61 В Регламента за ЕФО се посочва, че „Фондът допринася за интегрирането на действията в областта на 
климата в политиките на Съюза и за постигането на общата цел 30 % от бюджетните разходи на  Съюза да 
са в подкрепа на цели, свързани с климата“.  
 
25 гражданските участници в областта на сигурността и въоръжените сили, и да 
разработи конкретни решения за устойчивост по отношение на климата в този 
контекст.  
 През 2022  г. Комисията ще проучи потенциала да се засили въздействието на 
свързаните с енергетиката директиви върху военната инфраструктура (като офиси, 
централи, казарми, болници, академии), включително вариантите за 
екологосъобразни обществени поръчки, к ато част от Европейския зелен пакт (т.е. 
новото действие за енергийна ефективност „Вълна на саниране“, преразглеждането 
на Директивата за енергийната ефективност и Директивата относно енергийните 
характеристики на сградите.  
 През 2022  г. Комисията и върховн ият представител ще увеличат и засилят работата 
на равнище личен състав по връзката между  климата, сигурността и отбраната с 
НАТО, ООН и съответните двустранни партньори като САЩ и Канада.  
 
8. Заключения  
В един по -сложен, оспорван, конкурентен и свързан свя т от всякога ЕС трябва да увеличи 
още повече усилията си да защити своите стратегически интереси и ценности. В 
предстоящия Стратегически компас на ЕС в областта на сигурността и отбраната ще бъдат 
определени амбициозни цели за дългосрочната сигурност и отб рана на Европа, за които 
настоящото съобщение активно допринася.  
За тази цел Комисията определи следните основни нови области за по -нататъшно 
укрепване на конкурентоспособността на европейския пазар в областта на отбраната:  
- проучване на начините за допълнително стимулиране на инвестициите на 
държавите членки в ключови стратегически способности и способстващи 
фактори , които се разработват и/или придобиват в рамки за сътрудничество на ЕС;  
- допълнително стимулиране на съвместното придобиване на отбраните лни 
способности, разработени в сътрудничество на равнище ЕС , включително чрез 
освобождаване от ДДС и евентуално увеличаване на бонусите по ЕФО;  
- призив към държавите членки да продължат да се стремят към рационализирани 
и по -съгласувани практики за контрол върху износа на оръжие , по-специално по 
отношение на отбранителните способности, разработени в рамка за сътрудничество на 
ЕС. 
Комисията също така ще изпълни вече започнатите инициативи, които са ключови 
фактори за европейската отбрана, като ЕФО и военната мобилност , както и 
инициативите, които са от съществено значение за укрепване на европейската 
устойчивост, по -специално във връзка с космоса, за борба с хибридните заплахи, 
укрепване на киберсигурността и справяне с предизвикателствата, свързани с климата,  в 
областта на отбраната.  
 
26 Комисията има готовност да обмисли допълнителни следващи стъпки, като вземе предвид 
постигнатия напредък и развитието на заплахите и предизвикателствата, пред които е 
изправен Съюзът в бъдеще.