BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 9.3.2010 
SEC(2010) 198 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
Придружителен  документ  към 
  
Решението  на Европейския  парламент  и на Съвета  за предприемане  на действие  
от страна  на Европейския  съюз  за Знака  за европейско  наследство  
 
{COM(2010) 76 окончателен } 
{SEC(2010) 197}  
BG 2   BG ОБОБЩЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  ще придружава  предложението  за 
решение  на Европейския  парламент  и на Съвета  за предприемане  на действие  
от страна  на Европейския  съюз  за Знака  за европейско  наследство . 
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Първоначалната  идея  за Знака  за европейско  наследство  (ЗЕН) се появи  като 
една  от реакциите  на голямото  несъответствие  между  действителността  в ЕС и 
представите  на неговите  граждани  за нея. Това  несъответствие  е свързано  до 
голяма  степен  с непознаване  на историята  на Европа , на ролята  на ЕС и на 
функционирането  на неговите  институции . 
Впоследствие  програмата  стартира  през април  2006 г. като междуправителствена  
инициатива . Към настоящия  момент  общо  64 обекта , разположени  в 
17 държави -членки  на ЕС, както  и в Швейцария , са получили  този знак. Целта  
на първоначалния  ЗЕН беше  да се използва  потенциалът  на културното  
наследство  за засилване  на чувството  на европейските  граждани  за 
принадлежност  към Европа  и насърчаване  на чувството  за европейска  
идентичност . Важно  е да се отбележи , че от самото  начало  беше  ясно , че ЗЕН 
не може  сам по себе си да запълни  пропастта  между  гражданите  и ЕС. Той 
беше  замислен  като проект , който  да допълни  други  инициативи  в областта  на 
комуникацията , образованието , културата  и гражданството , насочени  към 
решаването  на същия  проблем .  
Това  ни води  до второ  равнище  на проблема , състоящо  се в това, че прочитът  
или тълкуването  на културното  наследство  в Европа , включително  на 
изпълнените  с най-много  символизъм  обекти  на нашето  общо  наследство , е все 
още до голяма  степен  национален . Европейското  измерение  на нашето  общо  
наследство  е недостатъчно  подчертано  и потенциалът  му да насърчава  
междукултурния  диалог  не се използва  оптимално . Това  положение  бе 
признато  недвусмислено  от министрите  на културата , които  стартираха  
междуправителствения  ЗЕН, и тази инициатива  имаше  за цел да реши  този 
проблем  чрез определяне  и посочване  на обекти , които  са играли  ключова  роля  
в изграждането  и обединението  на Европа , насърчаване  на европейски  прочит  
на тези обекти , развиване  на техния  образователен  потенциал  и засилване  на 
обмена  на опит  и най-добри  практики .  
Междуправителственият  ЗЕН обаче  не е постигнал  досега  конкретни  
резултати . Това  се дължи  отчасти  на факта , че ЗЕН действа  твърде  отскоро  и че 
проблемът , който  той се опитва  да реши , е сложен  и дълбоко  вкоренен . 
Причината  е също  и във факта , че ЗЕН е все още твърде  далеч  от постигането  
на своя пълен  потенциал , а прилагането  му показва  много  недостатъци , които  
трябва  да бъдат  отстранени . Това  бе потвърдено  от проведената  от външния  
консултант  ECOTEC оценка  на инициативата  като част от техните  услуги  в 
помощ  на тази оценка  на въздействието , която  показа  например , че вследствие  
на настоящите  процедури  по подбор , естеството  на подбраните  обекти , тяхната  
значимост  и дейностите  им са доста  различни  и в някои  случаи  трудни  за 
BG 3   BG разбиране , че липсва  обществена  информираност  за ЗЕН, дори  сред  основните  
заинтересовани  страни  в сектора  на наследството  и че досега  е отбелязан  малък  
напредък  по отношение  на образователното  измерение  и работата  в мрежа  
между  обектите , на които  е присъден  знакът . За да може  да се постигнат  
конкретни  резултати  и да се упражни  въздействие , ЗЕН се нуждае  от по-
активен  подход  и от качествена  стъпка  напред . 
2. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
На 20 ноември  2008 година  Съветът  на министрите  на Европейския  съюз  прие  
заключения , приканващи  Комисията  да представи  подходящо  „предложение  за 
създаване  от Европейския  съюз  на „Знак  за европейско  наследство “, което  да 
определя  практическите  условия  и ред за изпълнение  на този проект “.  
Правното  основание  за ЗЕН се намира  в член  167 от Договора  за 
функционирането  на Европейския  съюз . Този  член  дава на ЕС мандата  да 
„допринася  за разцвета  на културите  на държавите -членки , като зачита  тяхното  
национално  и регионално  многообразие  и същевременно  извежда  на преден  
план  общото  културно  наследство “. ЕС следва  също  така да насърчава  
„сътрудничеството  между  държавите -членки “ в областта  на културата  и „ако е 
необходимо  да подкрепя  и допълва  техните  действия “. В съответствие  със 
заключенията  на Съвета  участието  на държавите -членки  трябва  да бъде  на 
доброволна  основа . Ангажирането  на ЕС със ЗЕН се очаква  да засили  
съгласуваността  между  държавите -членки  и по този начин  да допринесе  за 
разработването  и прилагането  на общи , ясни  и прозрачни  критерии  за подбор , 
както  и на нови  процедури  по подбор  и мониторинг  за ЗЕН, което  ще гарантира  
съответствие  на обектите  с поставените  цели . Резултатите  от оценката  на 
настоящия  ЗЕН, посочена  по-горе, показаха , че това не може  да се постигне  с 
междуправителствени  споразумения . Други  очаквани  ползи  от действието  на 
ЕС са увеличаване  на броя  на държавите -членки , които  участват  в 
инициативата , и решаване  на проблемите , свързани  с настоящия  секретариат , 
работещ  на ротационен  принцип . Това  трябва  да помогне  да се подобри  
стойността  на инициативата , с оглед  да се гарантират  качеството , 
достоверността  и дългосрочният  ѝ успех . 
3. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Както  бе посочено  по-горе, пропастта  между  ЕС и неговите  граждани  е 
широкообхватен  и сложен  проблем , който  не може  да бъде  и няма  да бъде  
разрешен  единствено  от ЗЕН. Различни  инициативи  се допълват  за 
разрешаването  на този проблем  и е важно  да се подчертае , че без съмнение  
знакът  няма  да има същото  въздействие , като например  това на обмена  на 
студенти  или изучаването  на езици . Ето защо  бе решено  да се предложат  
четири  равнища  на целите  за обновения  ЗЕН, като основните  цели  отразяват  
общата  амбиция  на ЗЕН и го свързват  с по-широката  политическа  програма  на 
ЕС, а междинните  цели  са най-високото  равнище  на въздействие , което  ЗЕН 
може  да постигне  самостоятелно . На по-ниско  равнище  са включени  
конкретните  и оперативните  цели . 
BG 4   BG 3.1. Общи  цели  
Засилване  на чувството  на европейските  граждани  за принадлежност  към 
Европейския  съюз  на основата  на споделени  елементи  от историята  и 
културното  наследство , както  и оценяване  на многообразието ; 
Укрепване  на междукултурния  диалог . 
3.2. Междинни  цели  
Повишаване  на стойността  и популярността  на обектите , които  са играли  
ключова  роля  в историята  и изграждането  на Европейския  съюз ;  
Подобряване  на разбирането  от страна  на европейските  граждани  на 
изграждането  на Европа  и на тяхното  общо , но многообразно  културно  
наследство , свързано  по-специално  с демократичните  ценности  и правата  на 
човека , на които  се основава  европейската  интеграция . 
3.3. Конкретни  цели  
Разработване  на европейското  значение  на обектите ; 
Повишаване  осведомеността  на младите  хора  за общото  им културно  
наследство ; 
Улесняване  обмена  на опит  и най-добри  практики  в цяла  Европа ; 
Подобряване  на достъпа  до обектите  на наследството  за всички  членове  на 
широката  общественост , и по-специално  за младите  хора ; 
Укрепване  на междукултурния  диалог , по-специално  сред  младите  хора , чрез 
възпитание  в областта  на изкуствата , културата  и историята ; 
Засилване  на полезните  взаимодействия  между  културното  наследство  и 
съвременното  творчество  и творческия  дух; 
Допринасяне  за привлекателността  и за устойчивото  развитие  на регионите . 
3.4. Оперативни  цели  
а) Практически  договорености  за ЗЕН 
Осигуряване  прилагането  на общи , ясни  и прозрачни  критерии  за подбор  на 
обектите ; 
Насърчаване  на справедливото  разпределение  на знаците  на територията  на 
Европейския  съюз ;  
Въвеждане  на процедура  на мониторинг , която  да гарантира , че обектите , на 
които  е присъден  знакът , спазват  своите  ангажименти ; 
BG 5   BG Подобряване  на взаимното  допълване  с други  инициативи  в областта  на 
културното  наследство , по-специално  чрез добра  комуникация  със съответните  
международни  органи ; 
Гарантиране  на по-леки  и гъвкави  практически  договорености  за ЕС и 
държавите -членки ; 
Увеличаване  на обществената  информираност  на европейско  равнище , по-
специално  чрез създаването  на уебсайт ; 
Разработване  на транснационални  мрежи  от обекти  за повишаване  на тяхната  
европейска  популярност  и за насърчаване  на обмена . 
б) Дейности  на обектите , на които  е присъден  знакът  
Развитие  на европейското  измерение  на обектите  чрез подходящи  
информационни  дейности  и многоезични  указателни  обозначения ; 
Разработване  на програми  за образователни  дейности ; 
Предприемане  на маркетинг  и реклама  на обектите  като туристически  
дестинации  на местно , национално  и европейско  равнище ; 
Подобряване  на достъпа  до обектите  чрез приспособяване  на обекта , 
предлагане  на улеснения  за посетителите , обучение  на персонала , 
привилегирован  достъп  за младите  хора ; 
Разработване  на програми  за културни  дейности : събития , фестивали , 
творчески  престои  и т.н. 
4. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
В заключенията  на Съвета  се посочва , че новият  ЗЕН трябва  да поддържа  
„гъвкави  и рационални  методи  на управление , които  зачитат  принципа  на 
субсидиарност “. Същата  загриженост  за ограничаване  на разходите  както  на 
национално , така и на европейско  равнище  беше  изразена  по много  поводи  и в 
хода  на консултациите , а сега тя е засилена  в условията  на настоящата  
финансова  и икономическа  криза , която  прави  много  малко  вероятно  през  
следващите  години  да има на разположение  средства  за ЗЕН било  на 
национално , било  на европейско  равнище . С оглед  на тези фактори  ние 
изключихме  варианта , който  предвижда  продължаване  на ЗЕН като 
междуправителствена  инициатива , но със значителна  финансова  помощ  от ЕС 
за развитие  на обектите  и на работата  в мрежа  между  тях, както  и варианта , 
включващ  превръщането  на ЗЕН в инициатива  на ЕС със значителна  
финансова  помощ  за обектите .  
В резултат  на тази процедура  на първоначално  отсяване  бяха  разработени  три 
основни  варианта , които  изглеждат  реалистични  и изпълними , като един  от тях 
съдържа  три подварианта . Всички  тези варианти  ще имат  много  ограничени  
последици  за бюджета  на ЕС. Всички  те са в съответствие  и с принципите  на 
субсидиарност  и пропорционалност . 
BG 6   BG 4.1. Вариант  1: Status quo ( основен  сценарий ) 
ЗЕН продължава  като междуправителствена  инициатива , като секретарските  
задължения  се поемат  от участващите  държави  на ротационен  принцип  (без 
финансовата  подкрепа  на ЕС), и без действие  от страна  на ЕС.  
4.2. Вариант  2: Status quo плюс  ограничена  финансова  помощ  от ЕС  
ЗЕН продължава  като междуправителствена  инициатива  с ограничена  
финансова  помощ  от бюджета  на ЕС за подпомагане  на текущите  разходи  на 
секретариата , на част от разходите  за комуникация , заседания  на експерти  и 
работа  в мрежа . Финансирането  трябва  да дойде  от настоящата  или бъдещата  
Културна  програма .  
4.3. Вариант  3: ЗЕН  става  инициатива  на ЕС чрез  решение  на Съвета  и на 
Парламента   
Това  решение  ще уточни  целите  и правилата  на новия  знак, ще определи  
общите  критерии  за подбор , ще изготви  процедурите  по подбор  и мониторинг  
и ще разпредели  ясно  задачите  и отговорностите  между  държавите -членки  и 
Комисията . Секретариатът  на Комитета  ще бъде  осигурен  от Комисията . Ще 
бъде  предоставена  известна  ограничена  финансова  помощ  за 
транснационалната  работа  в мрежа  между  обектите , било  чрез покани  за 
представяне  на предложения , било  чрез организиране  на заседания  на експерти  
от Комисията . Комисията  ще отговаря  също  и за комуникацията  и 
обществената  информираност  за ЗЕН на европейско  равнище . 
Възможни  са три подварианта  в зависимост  от различните  процедури  по 
подбор  и мониторинг , очертали  се по време  на консултациите : 
3а) Подборът  на обектите  се извършва  от държавите -членки  по общи , ясни  и 
прозрачни  критерии . Всяка  година  държавите -членки  предлагат  максималния  
брой  обекти  съгласно  квотите  на отделните  страни . След  това обектите  се 
одобряват  от ЕС. За мониторинга  отговарят  държавите -членки . Функцията  на 
Комисията  е да осигури  добра  съгласуваност  между  държавите -членки  и 
гладкото  протичане  на процедурите  и практическите  договорености . 
3б) Обектите  се подбират  чрез открита  процедура  по подбор , която  не взема  
под внимание  националния  произход  на кандидатстващите  обекти , от комитет  
от експерти  на европейско  равнище . Всяка  година  може  да се присъждат  
ограничен  брой  знаци . Функциите  на мониторинг  също  ще се извършват  на 
равнище  ЕС. 
3в) Държавите -членки  извършват  предварителен  подбор  на обектите , които  
след  това подлежат  на окончателен  подбор  от независима  група  на равнище  
ЕС. За мониторинга  отговарят  главно  държавите -членки , но под надзора  и 
прегледа  от независима  група  и с възможност  за отнемане  на присъдения  знак.  
BG 7   BG 5. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
За да се извърши  оценка  на въздействието , в сътрудничество  с външния  
консултант  беше  определен  набор  от потенциални  въздействия . Те бяха  взети  
от различни  източници : от литературен  обзор , свързан  с въздействието  на 
културата  и наследството ; от анализ  на целите  на ЗЕН; и от коментари  и гледни  
точки  на отделни  лица , организации  и държави -членки , взели  участие  в 
процеса  на консултации . 
Анализирани  бяха  следните  въздействия : 
5.1. Социални  / обществени  въздействия : 
увеличен  достъп  до ресурсите  на културното  наследство ; 
увеличен  достъп  до наследството  за младите  хора ; 
увеличен  интерес  и познаване  на общото  европейско  наследство ; 
по-добро  разбиране  на европейското  културно  многообразие ; 
укрепване  на междукултурния  диалог ; 
по-голямо  чувство  за принадлежност  към Европейския  съюз ; 
засилено  участие  в демократичния  процес . 
5.2. Икономически  въздействия : 
положителни  последици  за местния  сектор  на туризма , включително  брой  на 
заетите  в него  лица ; 
развитие  на връзките  с културния  и творческия  сектор ; 
развитие  на иновациите  и творчеството . 
5.3. Въздействия  върху  околната  среда : 
отрицателни  последици , свързани  с прекомерното  развитие  на туризма ; 
опазване  на културното  наследство . 
Анализът  на различните  въздействия  показа , че първите  преки  последици  от 
ЗЕН ще бъдат  социални . Икономическите  ползи  следва  на първо  време  да се 
разглеждат  по-скоро  като вторични  или косвени  ползи , въпреки  че това не бива  
да пречи  на държавите -членки  и на обектите  да се стремят  по-активно  към тях. 
Способността  на ЗЕН да оказва  значително  въздействие  върху  броя  на 
посетителите  на даден  обект  може  да се увеличи  с времето , но това ще зависи  
от качеството , достоверността  и престижа  на знака  в процеса  на неговото  
развитие . По принцип  е малко  вероятно  въздействията  върху  околната  среда  да 
бъдат  значителни . 
BG 8   BG Анализът  показа  също , че превръщането  на ЗЕН в инициатива  на ЕС чрез 
решение  на Съвета  и на Парламента  (вариант  3) ще доведе  до ясна  добавена  
стойност  и ще осигури  ползи , които  не могат  да бъдат  постигнати , ако 
държавите -членки  действат  сами , дори  с финансово  подпомагане  от 
Европейския  съюз . От трите  подварианта  на вариант  3 подвариант  3а) (подбор  
от държавите -членки  и секретариат , осигурен  от ЕС) ще доведе  вероятно  до по-
слабо  изразени  подобрения  при различните  въздействия .  
От подвариантите  3б) (подбор  само  на равнище  ЕС) и 3в) (комбиниран  подбор  
на равнище  държави -членки  и ЕС) подвариант  3б) дава изгледи  за по-голямо  
подобрение  само  по отношение  на повишеното  разбиране  на културното  
многообразие , докато  е вероятно  подвариант  3в) да доведе  до по-големи  
подобрения  в няколко  отношения , включително  увеличен  достъп  до ресурсите  
на културното  наследство , подобрен  достъп  до наследството  за младите  хора  и 
― в по-дългосрочен  план  ― до положително  въздействие  върху  сектора  на 
туризма , включително  върху  броя  на заетите  в него  лица .  
6. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
След  като разгледахме  вероятните  въздействия  на различните  варианти , 
преминахме  към оценка  въз основа  на три основни  критерия : ефективност , 
ефикасност  и последователност . В рамките  на тези основни  критерии  трябваше  
обаче  да се вземат  предвид  редица  подкритерии . Те са следствие  от основните  
характеристики  на настоящия  ЗЕН, от заключенията  на Съвета , от процедурата  
на консултации  и от поуките , извлечени  от други  схеми  за знаци  и награди . 
Избраните  критерии  отразяват  ясно  всички  цели , предложени  за обновения  
ЗЕН. 
Във връзка  с ефективността  на вариантите  разгледахме  справедливото  
разпределение  на знаците  сред  държавите -членки , насърчаването  на 
европейското  измерение  на обектите , работата  в мрежа  между  обектите , 
обществената  информираност  и популярността  на ЗЕН, осъществяването  на 
образователните  дейности  и осъществяването  на културните  дейности . 
Във връзка  с ефикасността  на вариантите  анализирахме  процедурите  по 
подбор , резултатността  и съответствието , необходимите  административни  
разпоредби , финансовите  въздействия  и комуникацията  с други  международни  
органи . 
Накрая , относно  последователността  на вариантите , взехме  предвид  
ограниченията  на възможните  компромиси  в социалната  и икономическата  
област  и в сферата  на околната  среда , полезните  взаимодействия  и взаимното  
допълване  с други  инициативи  и възможността  за участие  на държави , които  не 
са членки  на ЕС, въпреки  че такова  участие  би могло  да стане  само  след  като 
ЗЕН е вече стабилно  установен . 
Сравнението  на вариантите  показа  ясно , че и тук подвариантите  3б) и 3в) 
предлагат  перспективи  за най-значителни  подобрения . Между  двата  
подварианта  за предпочитане  е 3в) (комбиниран  подбор  на ниво  държави -
членки  и ЕС) поради  това, че той ще осигури  по-справедливо  разпределение  на 
обектите  в цяла  Европа  и следователно  има по-голяма  вероятност  да осигури  
BG 9   BG чувството  за принадлежност  и ангажираност  на всички  държави -членки . Той 
ще се окаже  вероятно  и по-ефективен  по отношение  на обществената  
информираност  и популярността  на ЗЕН, тъй като и двете  равнища  могат  да 
бъдат  ангажирани  в маркетинга  и рекламата . Този  подвариант  ще може  освен  
това да използва  за подбор  и мониторинг  ресурси  както  на държавите -членки , 
така и на ЕС, гарантирайки  същевременно  последователно  прилагане  на 
критериите . И на последно  място , подвариант  3в) се оказа  и икономически  най-
ефективния  вариант . 
6.1. Предпочитан  вариант  на политиката : 
Въз основа  на гореизложената  оценка , както  и на процедурата  на консултации , 
предпочитаният  вариант  за ЗЕН е вариант  3в).  
7. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Рамката  за мониторинг  и оценка  на ЗЕН ще включва  два елемента , между  
които  трябва  да се прави  разлика : 
Мониторинг  на обектите , на които  е присъден  знакът  
Целта  тук е да се провери  дали  обектите , на които  е присъден  знакът , са 
изпълнили  задълженията , които  са се съгласили  да поемат , когато  са подали  
своята  кандидатура  и са били  избрани . За този мониторинг  ще отговарят  
държавите -членки , които  ще докладват  на Европейската  група . След  определен  
период  на диалог , ако някои  обекти  не изпълняват  вече своите  задължения , ще 
има възможност  за отнемане  на знака . 
Оценка  на програмата  за ЗЕН  като  цяло  
При тази оценка  вниманието  ще трябва  да бъде  насочено  както  към 
процедурите , свързани  с работата  по програмата , така и към реалния  
кумулативен  ефект  на ЗЕН на равнище  програма . Целта  на това е да се 
определи  в кои отношения  програмата  дава добри  резултати , къде  има 
възможност  за подобрение  и, което  е особено  важно , кой е най-добрият  начин  
за постигане  на такова  подобрение  в бъдеще . Мониторингът  на обектите , на 
които  е присъден  знакът , ще допринесе  естествено  за тази оценка . Отговорност  
за оценката  носи  Комисията ; тя ще се извършва  под формата  на външна  оценка  
на всеки  6 години .