[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 8.1.2009

COM(2009) 4 окончателен

Препоръка за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на взаимна помощ на Латвия

и

Предложение за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на Латвия

Препоръка за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на взаимна помощ на Латвия

и

Предложение за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на Латвия

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

1. Въведение

През последните години в икономиката на Латвия се натрупаха големи дисбаланси, тъй като бързата експанзия беше захранвана от облекчени условия за отпускане на кредити и прекомерно експанзивна фискална политика, без да се вземат предвид препоръките на Комисията и Съвета, дадени в становищата относно последователните програми за сближаване на Латвия. Положението значително се изостри от глобалната криза на финансовите пазари и общото влошаване на конюнктурата по отношение на нововъзникващите пазарни икономики, което направи достъпът до кредит все по-труден и скъп. От октомври капиталовите и финансовите пазари на Латвия бяха подложени на значителен натиск в резултат на растящите опасения за устойчивостта на икономическото и финансово положение на страната. Особена загриженост поражда състоянието на банковия сектор и по-специално жизнеспособността на най-голямата банка, притежавана от местни лица, (Parex), разчитаща в значителна степен на външно финансиране, върху която впоследствие бяха установени държавна собственост и контрол. В обобщение Латвия беше изправена пред остра и сериозна криза на банковия сектор и външното финансиране.

В тази икономическа обстановка латвийските власти се обърнаха към ЕС и МВФ за финансова подкрепа. На 22 ноември Комисията обяви, съвместно с председателството на Съвета, че ЕС е готов да участва, заедно с МВФ, в координиран финансов пакет за подкрепа на устойчивостта на платежния баланс на Латвия. Беше подчертано обаче, че пакетът за финансова помощ ще се предостави единствено при сериозен ангажимент от страна на латвийските власти за прилагане на стриктна и надеждна програма за икономически реформи. Въз основа на разговорите с Комисията и МВФ на 12 декември латвийският парламент прие предложението на властите за „Програма за икономическа стабилизация и възстановяване на растежа“ (наричана по-долу „програмата“). Ключовите цели на програмата са да се поддържа доверието във финансовата система в национален и международен план, да се допринесе пряко и косвено за преустановяването и промяната на посоката на тенденцията към влошаване на конкурентоспособността по отношение на разходите и инфлацията чрез намаляване на разходите за заплати в публичния сектор като основен елемент на много по-рестриктивна фискална политика и да се засили потенциалът за растеж на икономиката чрез редица структурни реформи.

2. Неотдавнашни изменения в макроикономическата среда

След продължителен период на висок растеж от края на деветдесетте години, дължащ се до голяма степен на вътрешното търсене, през периода 2005—2007 г. реалният БВП на Латвия нарастваше с темп, изразяван с двуцифрени числа. Растежът се дължеше предимно на мощна кредитна експанзия, стимулираща частното потребление и инвестициите в недвижими имоти, която обаче приключи в средата на 2007 г., тъй като надценените цени на недвижимите имоти вече не можеха да бъдат поддържани. През тези години структурата на икономиката се измести от търгуемия сектор към нетъргуемия, което се отрази неблагоприятно на външната устойчивост на икономиката и доведе до сериозен напрежение поради нейното „прегряване“.

Растежът на БВП рязко намаля през първите три тримесечия на 2008 г., като се очаква тази тенденция да продължи, задвижвана основно от свиването на частното потребление и частните инвестиции. Неблагоприятно въздействие върху частното потребление оказаха високата инфлация, намаляващите цени на недвижимите имоти, увеличените плащания по обслужване на дълга, намаляването на достъпността на кредитите и влошените очаквания за заетостта и доходите. Инвестициите в дълготрайни активи в строителството намаляват, успоредно с края на бума на пазара на недвижими имоти и инвестициите в оборудване, като се имат предвид лошите перспективи за търсенето както на вътрешния пазар, така и в чужбина. Корпоративният сектор е подложен на силен натиск по отношение на разходите, поради увеличаване на разходите за труд, а финансирането е все повече е подложено на ограничения. Проектите, които са финансирани от ЕС, и по-общо публичните проекти ще предоставят известна защита срещу рязък спад на другите инвестиции. Очаква се обаче БВП да намалява през значителен период от време, като много слабото вътрешно търсене се компенсира в недостатъчна степен от експанзия на нетния износ.

Условията на трудовия пазар започнаха да се подобряват едва напоследък, но реакцията на този пазар по отношение на спада на вътрешното търсене ще бъде значителна. Безработицата вече нарасна от 6,3 % през второто тримесечие на 7,2 % през третото тримесечие на 2008 г., а растежът на номиналните заплати става по-умерен, но след достигнати много високи темпове. Трудовият пазар в Латвия се счита за доста гъвкав, което следва да ограничи неблагоприятните последици за производството и заетостта, съпътстващи привеждането на заплатите в съответствие с производителността.

След като достигна върхова стойност от 17,7 % през май 2008 г., инфлацията според хармонизирания индекс на потребителските цени (HICP) спадна до 11,8 % през ноември. Основната инфлация[1] (11,0 % през ноември) и инфлацията на цените на услугите спадат с постоянен темп с отслабването на натиска по отношение на търсенето. Перспективите за по-нататъшно силно намаляване на инфлацията са добри, като се имат предвид очертаващото се рязко по-слабо вътрешно търсене, по-ниските заплати в публичния сектор (вж. раздел 6), което води до ограничаване на нарастването на заплатите в частния сектор, и намаляването на глобалните цени на суровините.

Външните дисбаланси бяха много големи с натрупване на външни задължения, което не можеше да бъде поддържано, но през 2008 г. външната задлъжнялост намаля значително със спадането на вътрешната абсорбция. Състоянието на платежния баланс и външните инвестиции се разглеждат в раздел 5 по-долу.

3. Публични финанси

Публичните финанси в Латвия са със завишена отговорност поради ограничените възможности за провеждане на парична политика при режим на почти фиксиран валутен курс[2]. Независимо от това Латвия следваше проциклична фискална политика през годините на бума на вътрешното търсене в периода 2005―2007 г., въпреки подобряващите се бюджетни показатели и без да се съобразява с повтарящите се препоръки, дадени в становищата на Съвета относно последователните актуализации на програмите за сближаване на Латвия. Еднократните приходи обикновено се изразходваха чрез процеса на допълнителни бюджети в рамките на годината и не се създаваха резерви за по-лоши времена. Растежът на заплатите в публичния сектор стана задвижващ фактор за увеличения на заплатите в частния сектор, като съпоставимите заплати бяха с по-високи нива в публичния сектор. В Латвия около 30 % от заетите лица работят в публичния сектор и, като се има предвид, че секторът на услугите е пропорционално голям и дава около 75 % от брутната добавена стойност, определянето на заплатите в публичния сектор оказва голямо влияние върху заплатите в частния сектор.

През първите десет месеца от 2008 г. приходите от ДДС се забавиха значително (намаление от 3 % спрямо предходната година), вследствие на рязък спад на частното потребление. Приходите от другите основни категории данъци първоначално устояваха относително добре благодарение на високата инфлация, но тези благоприятни ефекти започват да отслабват. По оценки на латвийското министерство на финансите дефицитът на консолидирания държавен бюджет, който включва централните органи на управление и бюджета на фонда за социално осигуряване, може да е около 2,5 %―2,75 % от БВП[3]. Като се има предвид възможността при настоящите обстоятелства секторът на местното държавно управление да има малък дефицит (независимо от ограниченията, имащи за цел този подсектор да поддържа уравновесен бюджет или излишък), дефицитът на сектор „Държавно управление“ за 2008 г. се очертава да бъде близо 3 % от БВП.

С бюджета за 2009 г., приет от парламента на 14 ноември, се цели дефицитът на консолидирания бюджет на сектор „Централно държавно управление“ да бъде 1,5 % от БВП, но въз основа на нереалистична прогноза за свиване на производството от само 1 %. Той включва значително намаляване на преките данъци и увеличаване на разходите. В онзи момент бе вече ясно, че производството ще намалее в значително по-голяма степен и че при липсата на компенсиращи мерки има риск дефицитът да нарасне много повече. При включване на много малък дефицит на местното държавно управление, властите прогнозират общият дефицит на сектор „Държавно управление“ да бъде 1,8 % от БВП с първичен дефицит 1,1 % от БВП. Предвид данните за събирането на данъците от последните месеци на 2008 г. и влошаващите се икономически перспективи за 2009 г., прогнозата за салдото на консолидирания бюджет се влоши значително в сравнение с есенната прогноза на службите на Комисията за дефицит от 5,6 % от БВП. За разлика от това съотношението на държавния дълг в края на 2007 г., възлизащ на 9,5 %, е един от най-ниските в ЕС.

4. Финансови пазари

Финансовата система на Латвия е почти изцяло доминирана от банковия сектор, който се разви много бързо през последните десет години. Ясно могат да се откроят два сегмента. От една страна делът на банките, които са чуждестранна собственост, финансирани пряко главно чрез заеми от дружествата-майки, е около 70 % от пазара. От друга страна местните банки се финансират основно чрез чуждестранни синдикирани заеми и депозити на нерезиденти. Значението на депозитите на нерезиденти, които в началото на ноември 2008 г. възлизат на 43,5 % от всички депозити, различни от тези на парични и финансови институции (MFI), е особено ясно открояваща се характеристика. Поради това финансовата система на Латвия разчита предимно на външно финансиране, без значение дали то идва от дружества-майки, депозити на нерезиденти или чуждестранни синдикирани заеми.На получаващото се в резултат на това много високо и нарастващо ниво на чуждестранни пасиви противостоят заеми за резиденти, предимно в чуждестранна валута (почти 90 % от всички заеми). Вътрешният кредит нарасна от 10 % от БВП през 1997 г. на 90 % през 2007 г. Поради това изглежда, че двата основни риска, които влияят върху банковата система на Латвия са ликвидният и кредитният риск.

Ликвидният риск вече се прояви чрез непрекъснатото напрежение по отношение на ликвидността от октомври 2008 г. насам. Очаквайки трудности при връщането на задълженията, два чуждестранни консорциума ясно допуснаха възможността да поискат предсрочно погасяване на заеми, отпуснати на Parex Bank, които възлизат на 0,8 млрд. EUR и са с падежи през февруари и юни 2009 г. Това предизвика частична национализация на банката на 10 ноември 2008 г. Предоставената по този начин гаранция на заемите обаче бе счетена за недостатъчна, което доведе до пълна национализация на Parex в началото на декември и налагането на ограничения на тегленето на депозити (50 000 EUR на месец за частни лица). Въпреки тези мерки оттогава Parex и местни банки с подобни бизнес модели са подложени на значително теглене на депозити от страна на нерезиденти, от които само една малка част са вложени повторно в други банки в Латвия. Системният натиск по отношение на ликвидността принуди националната банка на Латвия да обяви на 13 ноември по-нататъшни намаления на коефициента на задължителни резерви от 7 % на 5 % за краткосрочните пасиви и от 5 % на 3 % за пасиви с падеж след повече от 2 години, освобождавайки по този начин ликвидност (тези решения влезнаха в сила на два етапа от по 1 процентен пункт на 24 ноември и на 24 декември). Изтичането на резерви обаче продължи и нетната позиция по отношение на международните резерви на централната банка на Латвия се влоши с 0,9 млрд. EUR за периода от началото на октомври 2008 г. до края на годината. През същия период депозитите на резиденти и нерезиденти в банки с чуждестранна собственост нараснаха и, което е от съществено значение, подкрепата за ликвидността от страна на дружествата-майки изглежда осигурена.

Кредитният риск все още не се е проявил в значителна степен, но се очаква да нарасне през идните месеци. Докато просрочените кредити вече нараснаха, необслужваните кредити засега остават под 1 % от общите кредити, което се дължи и на течащия процес на преструктуриране на проблемни кредити. Отрицателното влияние на очакваната продължителна рецесия върху доходите на резидентите и оттам върху способността им да погасяват задълженията си обаче очевидно ще се увеличава. Коефициентите на платежоспособност ще намаляват и могат да достигнат регулаторния минимум, като в такъв случай може да са необходими „капиталови инжекции“.

Настоящото и бъдещото състояние на банковия сектор зависят както от обективни фактори, така и от надеждността и свързани с доверието очаквания. В настоящият момент е от ключово значение да се гарантира запазване на доверието, за да се стабилизира депозитната база и да се отслаби натиска по отношение на ликвидността. Предвид състоянието на публичните финанси, възстановяването на доверието във финансовия сектор чрез интервенции на държавата би вдъхвало доверие, ако е придружено със силна международна финансова подкрепа.

5. Платежен баланс и необходимост от външно финансиране

Икономическият бум на Латвия до 2007 г. се характеризираше с появата на големи външни дисбаланси и натрупване на външни задължения, което не би могло да бъде поддържано. В края на 2007 г. брутният външен дълг превиши 135 % от БВП (като нетният външен дълг възлиза на 52 % от БВП). В края на 2007 г. международните инвестиции се увеличиха, като нетните пасиви възлязоха на 79 % от БВП, а в края на второто тримесечие на 2008 г. се очаква те да достигнат 82 % от БВП.

През 2008 г. външните задължения намаляха значително с намаляването на вътрешната абсорбция. Според предварителни оценки на националната банка на Латвия, през третото тримесечие на 2008 г. дефицитът по текущата сметка е намалял до около 12,5 % от БВП (спрямо върхова стойност от над 27 % от БВП през четвъртото тримесечие на 2006 г.). През 2009 г. стоковият търговски дефицит се очаква да остане около 10 % от БВП (както през последните месеци на 2008 г.), но като се има предвид положителното салдо по сметката на услугите и подобряването на сметката на доходите, търговският дефицит ще бъде по-малък. За да се гарантира изместването на базата на растежа на БВП от свиващото се вътрешно търсене към увеличаване на износа, е необходимо заплатите да се приведат в по-тясно съответствие с производителността и да се напредне със структурните реформи, които заздравяват предлагането в икономиката.

Корекцията на неустойчивите равнища на дефицита по текущата сметка през последните години е критичен елемент за възстановяване на стабилността на платежния баланс, но сама по себе си тя няма да е достатъчна за постигането на външна устойчивост, като се имат предвид натрупаните големи задължения на страната, повечето от които са краткосрочни. Очаква се за известен период от време натискът по отношение на външното финансиране да продължи да бъде значителен, придружен от намаляване на наличието на външен кредит, потенциално изтичане на депозити на както на нерезиденти, така и на резиденти и влошени перспективи за притока на инвестиции в страната. По-нататъшното изтичане на резерви от чуждестранна валута (които намаляха с около 25 % между началото на октомври и първата половина на декември 2008 г.) би застрашило жизнеспособността на обвързването на валутния курс на Латвия. В този контекст ще бъде необходима външна финансова помощ, съпътствана от силна програма по отношение на политиките, за да се намалят свързаните с ликвидността ограничения в краткосрочен план, като в същото време се подкрепи правилно осъществяване на външна корекция в средносрочен план.

С оглед на горепосоченото Комисията счита, че е налице сериозна заплаха за платежния баланс на Латвия. Поради това тя препоръчва на Съвета да вземе решение за предоставянето на взаимопомощ.

6. „Програмата за икономическа стабилизация и възстановяване на растежа“ на Латвия: макроикономически и свързани с финансовата система мерки

Протичащи разговори между държавните органи на Латвия и потенциалните донори за координиран пакет за международна финансова подкрепа доведе до приемането от страна на държавните органи на амбициозна програма от мерки (както бе отбелязано преди това, представена на Парламента и одобрена от него на 12 декември). Тази програма се основава на поддържане на съществуващото обвързване на валутния курс на лата, което ще продължи да бъде основен елемент на политиките за постигането на стабилност и в бъдеще. Програмата е насочена към отстраняване на уязвимостта на финансовия сектор, корекция на фискалните дисбаланси и подобряване на конкурентоспособността, като в същото време валутният курс се поддържа в тесен коридор. Тя включва незабавна и устойчива фискална консолидация, цялостна стратегия за разрешаване на проблемите на банките, увеличен капацитет за управлението на кризи на регулаторните органи, цялостни структурни реформи, както и други важни мерки. Приема се макроикономически сценарий за свиване на БВП с 5 % през 2009 г. и с допълнителни 3 % през 2010 г., предхождащи леко нарастване от 2 % през 2011 г. Фискалната стратегия цели дефицит на сектор „Държавно управление“, ненадвишаващ 3 % от БВП, до 2011 г., за да се постигне критерия от Маастрихт по отношение на дефицита през тази година.

Преговорите за финансова подкрепа с ЕС, МВФ и други страни, при които се очертаха сериозни бъдещи бюджетни дефицити, накараха правителството да приеме изменение на плана за бюджета за 2009 г.; той ще бъде приет от парламента на 12 декември в съответствие с извънредната програма за икономическа стабилизация. При изменението на бюджета въз основа на преразгледаната прогноза за БВП за свиване от 5 % през 2009 г. се взема предвид скорошното влошаване на икономическите перспективи и се цели фискален дефицит на сектор „Държавно управление“ от под 5 % от БВП[4], което предполага само слаба структурна корекция в сравнение с прогнозите за резултатите от изпълнението на бюджета през 2008 г. (но много по-голяма в сравнение с бюджета, приет през ноември). Освен това в края на март 2009 г. трябва да бъде приет цялостно допълнителен закон за бюджета за 2009 г. в съответствие с плана за бюджета от декември.

По отношение на разходите, консолидацията е съсредоточена върху голямо намаление на заплатите в публичния сектор (с 15 % по отношение на средното възнаграждение спрямо първоначалния бюджет от 14 ноември 2008 г. – но с който се компенсират само отчасти големите реални увеличения, регистрирани през последните години) и по-нататъшни намаления на персонала; освен това има голямо планирано намаление на текущите разходи, различни от разходи за персонала. Някои от другите планирани по-значителни мерки са намаление на субсидиите (без социалните помощи) и на разходите за стоки и услуги и ограничаване на разходите на местните органи на управление. В това отношение националното съфинансиране на проекти, финансирани от ЕС, ще се поддържа на планираното равнище и ще подпомогне пренасочването на икономиката към търгуемия сектор. По отношение на приходната страна той включва увеличение с 3 процентни пункта на стандартната ставка на ДДС до 21 %, увеличение от 5 % на 10 % на намалената ставка на ДДС, прилагана спрямо много по-ограничена данъчна база (основно медицински продукти), увеличен акциз върху горивата (с което се постига съответствие с правните норми на ЕС) и известно частично компенсиране с 2 процентни пункта намаление на ставката на данъка върху доходите на физическите лица.

За 2010 г. е планирана по-нататъшна фискална консолидация, а средносрочната фискална рамка е концентрирана върху амбицията за постигане на дефицит на сектор „Държавно управление“ от не повече от 3 % от БВП през 2011 г. в съответствие с критерия от Маастрихт за фискална конвергенция. Налагането на по-нататъшни ограничения на разходите през 2010 г., въвеждането на данък върху капиталовия доход (10 %), увеличаването на данъците върху недвижимото имущество и собствеността чрез отстраняване на освобождаванията с цел да се разшири данъчната база ще доведат до по-нататъшна консолидация през тази година. Освен това ще се предприемат мерки за подобряване на проекта и прилагането на бюджетните процедури чрез приемането на нова фискална рамка и закон за бюджетна реформа.

Освен описаният по-горе фискален пакет като предварително условие за каквато и да е външна финансова подкрепа се търси решение за Parex Bank, при което съществуващите акционери да нямат повече никакви права на собственост. След първоначален одит правителството вече придоби контрол над повече от 85 % от акционерния капитал на банката. Беше сменено ръководството. Новото ръководство разработва план за разрешаване на проблемите, при който да се минимизират загубите за държавата. То ще се стреми към ясен ангажимент от външните договарящи се страни в близко бъдеще за подновяване на синдикираното финансиране на Parex.

Други мерки имат за цел да се гарантира в по-широк план стабилността на банковия сектор в средносрочен и дългосрочен план. Като първа стъпка, държавните органи ще се стремят да възстановят доверието в банковата система. Ще бъдат осъществени целенасочени проверки в банковата система, за да се гарантира, че всички банки са платежоспособни и достатъчно капитализирани. От жизнеспособните банки, които се нуждаят от увеличаване на капитала, ще се изисква да потърсят частно преструктуриране чрез външни инвеститори или сливания, или капиталова подкрепа от дружествата-майки.

Почти целият текущ външен дълг се притежава от частния сектор. За да се приведат нивата на дълга в съответствие с устойчив растеж в бъдеще и в допълнение към мерките, свързани с пруденциалните разпоредби, надзора и паричната политика, преструктурирането на дълга е важен компонент на програмата. Ще бъде засилена съответната правна база за преструктуриране на падежите и валутата на настоящия дълг. Ще бъдат изведени като приоритетни и улесняването на процедурите при неплатежоспособност и бързото прилагане на оздравителни планове.

Програмата за икономическата политика включва и мерки за структурни реформи в контекста на Лисабонската стратегия като политики за активен трудов пазар и обучение през целия живот, по-голямо участие на частния сектор в дейности, свързани с научно-изследователска и развойна дейност и иновации, мерки за насърчаване на износа и премахване на административната тежест за предприятията.

7. Подкрепа от страна на ЕС в рамките на частта от международните усилия, свързанна с механизма за осигуряване на финансова подкрепа за платежния баланс

Предвид сериозните затруднения на Латвия във връзка с платежния баланс и при условие ,че бъде получен твърд ангажимент от страна на латвийските държавни органи за прилагане на мащабна програма за икономическо оздравяване, Комисията, след консултации с Икономическия и финансов комитет на 12 януари 2009 г., препоръча на Съвета предоставянето на взаимна помощ в съответствие с член 119 от Договора.

Освен това, след консултации с Икономическия и финансов комитет, Комисията предложи, след приемането на горепосоченото решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Латвия по препоръка от Комисията, Съветът да приеме решение за предоставяне в рамките на механизма на ЕС за държавите-членки (осъществяван в съответствие с Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г.) средносрочна финансова помощ за Латвия от до 3,1 млрд. EUR за подкрепа на устойчивостта на нейния платежен баланс.

Средносрочната финансова помощ би била получена в момент, когато Латвия е изправена пред сериозна заплаха от загуба на доверие в нейната финансова система във вътрешен и международен план, има влошаващо се състояние на бюджетните показатели и е подложена на значително финансово напрежение в краткосрочен план. Като цяло помощта е, за да се улесни необходимото стабилизиране във вътрешен и международен план. По оценки общо необходимото финансиране за периода до първото тримесечие на 2011 г. е 7,5 млрд. EUR. Тази сума ще позволи да бъдат посрещнати очакваният дефицит по външните сметки (капиталовата и текущата сметка), тегленето на депозити, недостатъчното удължаване на заемите с настъпващи падежи, грешките и пропуските в платежния баланс и натрупването на международни резерви до пруденциално равнище.

Помощта ще бъде предоставена в сътрудничество с МВФ и друга многостранна и двустранна помощ. Тя ще се отпуска на шест транша и условия, свързани с икономическата политика. Предложеното решение ще изтече три години след влизането му в сила. Условията, свързани с икономическата политика, които придружават изплащането на заемите от ЕС, ще бъдат изложени в меморандум за разбирателство, който ще бъде сключен с държавните органи на Латвия; тези условия включват следните основни елементи:

Мащабна фискална консолидация за периода до 2011 г. В сравнение с първоначалния бюджет от 14 ноември 2008 г. за 2009 г. се планира много голяма фискална консолидация, имаща за цел бюджетен дефицит, който не превишава 5 % от БВП, и по-нататъшна консолидация през 2010 г. Бюджетни мерки в тази връзка включват: i) приемане на ясно определена средносрочна фискална програма, насочена към намаляване на дефицита на сектор „Държавно управление“ до по-ниско от референтното ниво от 3 % от БВП в Договора до 2011 г.; ii) намаляване в номинално изражение на средното възнаграждение в публичния сектор в рамките на средносрочните бюджетни тавани за разходите с приблизително 15 % през 2009 г.; това следва да се прилага и за местните органи на управление, правителствените агенции и държавните предприятия; iii) премахване на бонусите и подобни плащания; iv) намаляване с поне 5 % на заетостта в публичния сектор и местните органи на управление; v) значителни намаления на субсидиите (без социалните помощи) и разходите за стоки и услуги; vi) изпълнение на проектите, финансирани от ЕС, на планираните преди това равнища.

Мерките, с които се поставят финансови условия, имат за цел да се гарантира в по-широк план стабилността на банковия сектор в средносрочен и дългосрочен план. Като първа стъпка, държавните органи ще се стремят да възстановят доверието в банковата система. Ще бъдат осъществени целенасочени проверки в банковата система, за да се гарантира, че всички банки са платежоспособни и достатъчно капитализирани. От жизнеспособните банки, които се нуждаят от увеличаване на капитала, ще се изисква да потърсят частно преструктуриране чрез външни инвеститори или сливания, или капиталова подкрепа от дружествата-майки. Важен етап в този процес беше обявяването поотделно на 18 декември 2008 г. от три основни чуждестранни банкови групи, които са и дружества-майки, на техния ангажимент да останат в Латвия и да поддържат операциите си в тази държава.

Преструктуриране на дълга в частния сектор, за да се намали уязвимостта, свързана с високите равнища на задлъжнялост, (външният дълг е притежаван почти изцяло от частния сектор) и в допълнение към мерките, свързани с пруденциалните разпоредби, надзора и паричната политика. Трябва да се засили съответната правна база за преструктуриране на падежите и валутата на настоящия дълг. Трябва да бъдат изведени като приоритетни и улесняването на процедурите при неплатежоспособност и бързото прилагане на оздравителни планове. Това включва изменение на закона за неплатежоспособността, за да се улеснят взаимоотношенията между жизнеспособните предприятия и техните кредитори, и подобряване на рамката за фалити на физически лица.

Структурни мерки в областта на политиката по доходите, фискалната дисциплина и бюджетния процес и управление. Законът за бюджета и финансовото управление ще бъдат изменени, за да се засилят разпоредбите относно финансовата отговорност, прозрачността и отчетността, а средносрочната бюджетна рамка ще стане оперативна. Ще се създаде специален комитет, който да наблюдава ограничаването на заплатите и да отправя препоръки, за да се гарантира, че динамиката на заплатите води до възстановяване на конкурентоспособността.

Мерки за структурни реформи в контекста на Лисабонската стратегия като политики за активен трудов пазар и обучение през целия живот, по-голямо участие на частния сектор в дейности, свързани с научно-изследователска и развойна дейност и иновации, мерки за насърчаване на износа и премахване на административната тежест за предприятията.

За да се осигури необходимата гъвкавост в настоящия пазарен контекст, се предлага да се даде възможност за използване на лихвени суапи при операциите, свързани със заемане на средства за финансирането на кредита. За да се предпази бюджетът на ЕС, контрагентите по евентуален суап ще трябва да са с възможно най-високо кредитно качество.

Препоръка за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на взаимна помощ на Латвия

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейскaтa общност, и по-специално член 119 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията, представена след консултации с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид че:

(1) В контекста на необходимостта от много голямо външно финансиране капиталовите и финансови пазари на Латвия неотдавна бяха подложени на натиск, отразяващ общото влошаване на нагласите на пазара и растящата загриженост за състоянието на латвийската икономика, като се имат предвид големите дисбаланси, изразяващи се в голям външен дефицит, и много големия външен дълг, отслабващите публични финанси и високите темпове на инфлация по отношение на разходите и цените. Банковият сектор на Латвия претърпя сериозни проблеми, свързани с ликвидността и доверието. Равнището на резервите от чуждестранна валута намаля и централната банка се намеси, за да запази обвързаността на валутния курс.

(2) Съветът осъществяваше редовен преглед на икономическите политики, прилагани от Латвия, по-специално в контекста на програмите за сближаване и националната програма за реформи на Латвия , както и в контекста на докладите за сближаването.

(3) Общо нуждата от външно финансиране на Латвия за първото тримесечие на 2011 г. се оценява на 7,5 млрд. EUR.

(4) Държавните органи на Латвия поискаха значителна финансова подкрепа от ЕС и други международни финансови институции и държави за поддържане на устойчивостта на платежния баланс.

(5) Съществува сериозна заплаха за платежния баланс на Латвия, която дава основание за спешно предоставяне на взаимна помощ от Общността в сътрудничество с МВФ и други донори.

(6) Пакетът за финансова помощ ще се предостави при условие, че латвийските държавни органи поемат сериозен ангажимент за прилагане на амбициозна програма за фискална реформа, реформа на финансовата система и структурна реформа за улесняване на необходимото стабилизиране във външен и вътрешен план и за възстановяване на доверието в икономическата политика. Комисията ще осъществява редовно в сътрудничество с икономическия и финансов комитет внимателен преглед на това дали съпътстващите подкрепата условия, свързани с икономическата политика, се изпълняват изцяло.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член единствен

Общността предоставя взаимна помощ на Латвия.

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател

Предложение за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на средносрочна финансова помощ от Общността на Латвия

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета[5] от 18 февруари 2002 г., за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, и по-специално член 3, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията, отправена след консултации с Икономическия и финансов комитет (ИФК),

като има предвид че:

(1) На [….] Общността реши да предостави взаимна помощ на Латвия.

(2) В контекста на необходимостта от много голямо външно финансиране капиталовите и финансови пазари на Латвия неотдавна бяха подложени на натиск, отразяващ общото влошаване на нагласите на пазара и растящата загриженост за състоянието на латвийската икономика, като се имат предвид големите дисбаланси, изразяващи се в голям външен дефицит, отслабването на публични финанси и високите темпове на инфлация на разходите и цените. Банковият сектор на Латвия претърпя сериозни проблеми, свързани с ликвидността и доверието. Равнището на резервите в чуждестранна валута намаля и централната банка се намеси, за да запази обвързаността на валутния курс.

(3) Нуждата от външно финансиране на Латвия за първото тримесечие на 2011 г. се оценява на общо 7,5 млрд. EUR.

(4) На Латвия следва да се предостави помощ от Общността в размер до 3,1 млрд. EUR в рамките на механизма за осигуряване на средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки, установен в Регламент (ЕО) № 332/2002. Помощта от Общността следва да се предостави успоредно със заем от Международния валутен фонд в размер 1,5 млрд. SDR (1200 % от квотата на Латвия във МВФ от около 1,7 млрд. EUR) в рамките стендбай споразумение с МВФ, сключено на 23 декември 2008 г. Северните държави (Швеция, Дания, Финландия и Норвегия) следва да предоставят съвместно 1,8 млрд. EUR, Световната банка: 0,4 млрд. EUR, Европейската банка за възстановяване и развитие, Чешката република, Полша и Естония: общо 0,5 млрд. EUR, с което сумата на помощта възлиза на 7,5 млрд. EUR за периода до първото тримесечие на 2011 г.

(5) Помощта от Общността следва да бъде управлявана от Комисията. Условията, свързани с икономическата политика, които са договорени с държавните органи на Латвия след консултации с ИФК, следва да бъдат изложени в меморандум за разбирателство. Те трябва да включват inter-alia мерки, имащи за цел непосредствено да се намали напрежението по отношение на ликвидността, да се възстанови дългосрочната стабилност на банковия сектор, да се коригират фискалните дисбаланси и да се приемат вътрешни политики, които ще подобрят конкурентоспособността. Мерките следва да включват незабавна и устойчива фискална консолидация, цялостна стратегия за разрешаване на проблемите на банките, увеличен капацитет на регулаторните органи за управлението на кризи, цялостни структурни реформи, както и други важни мерки. Комисията следва да изложи подробно финансовите условия в кредитното споразумение.

(6) Помощта следва да се предостави с цел непосредствено да се намали напрежението по отношение на ликвидността и при условие, че се изпълнят условията относно политиките за възстановяване на дългосрочната стабилност чрез укрепване на банковия сектор, коригиране на фискалните дисбаланси и приемане на вътрешни политики, с които ще се подобри конкурентоспособността, като в същото време се запаси тесния марж на колебания на валутния курс около настоящия му централен курс.

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1. Общността предоставя на Латвия средносрочен заем, възлизащ на не повече от 3,1 млрд. EUR, със среден срок до падежа до пет години.

2. Финансовата помощ от Общността се предоставя за три години, считано от първия ден след влизане в сила на настоящото решение.

Член 2

1. Помощта се управлява от Комисията по начин, който е в съответствие с ангажиментите на Латвия и препоръките на Съвета. Тези условия ще бъдат изложени в меморандум за разбирателство. Финансовите условия са изложени подробно от Комисията в кредитното споразумение.

2. Комисията, в сътрудничество с Икономическия и финансов комитет, проверява редовно дали се изпълняват съпътстващите помощта условия, свързани с икономическата политика. Комисията информира ИФК за възможното рефинансиране на заемите или преструктурирането на финансовите условия.

3. Латвия е готова да приеме и изпълни допълнителни мерки за консолидация с цел да се стабилизира икономиката, ако такива мерки са необходими по време на програмата за помощ. Държавните органи на Латвия се допитват до Комисията преди приемането на такива допълнителни мерки.

Член 3

1. Финансовата помощ от Общността се предоставя на Латвия от Комисията на не повече от шест транша, чийто размер ще бъде посочен в меморандума за разбирателство.

2. Първият транш ще бъде отпуснат при влизането в сила на кредитното споразумение и меморандума за разбирателство.

3. Ако е необходимо за финансирането на заема, е позволено предпазливото използване на лихвени суапи с контрагенти с възможно най-високо кредитно качество.

4. Комисията взема решение за отпускането на последващи траншове, след като получи становището на Икономическия и финансов комитет.

5. Изплащането на всеки следващ транш е въз основа на задоволително изпълнение на новата икономическа програма (Програма за икономическа стабилизация и възстановяване на растежа) на правителството на Латвия, включена в програмата за сближаване и, по-специално, на специфичните условия по отношение на икономическата политика, изложени в меморандума за разбирателство. Те включват, inter alia:

а) Приемане на ясно определена средносрочна фискална програма, насочена към намаляване до 2011 г. на дефицита на консолидирания държавен бюджет до равнище, което не превишава референтното ниво в Договора от 3 % от БВП.

б) Изпълнение на бюджета за 2009 г., както е изменен с допълнителния бюджет, приет на 12 декември 2008 г. (и който ще бъде изменен подробно през първото тримесечие на 2009 г.), като се цели дефицит на консолидирания бюджетен дефицит от неповече от 5 % от БВП.

в) Намаление в номинално изражение на средните възнаграждения в държавния сектор през 2009 г. с поне 15 % в сравнение с първоначалния бюджет от 14 ноември 2008 г. и с допълнителни 2 % през периода 2010―2011 г.

г) Намаляване с поне 5 % на заетостта в държавния сектор и местните органи на управление през 2009 г.

д) Подобряване на концепцията и прилагането на бюджетните процедури чрез приемане на фискална рамка и закон за бюджетна реформа.

е) Въвеждане на ясна и прозрачна система за заплащане на възнагражденията за пряко наетите служители в държавната администрация и установяване на единна система за планиране и управление на човешките ресурси за институциите в тази администрация.

ж) Механизми за гарантиране в по-широк план на средносрочната и дългосрочната стабилност на банковия сектор, включващи широк набор от надзорни мерки, пруденциални мерки и мерки, свързани с паричната политика. С тях трябва да се ограничи растежът на кредитите до устойчиви нива и да се избягва да се разчита в голяма степен на несигурно външно финансиране. Следва да се осъществяват целенасочени проверки в банковата система, за да се гарантира, че всички банки са платежоспособни и достатъчно капитализирани.

з) Подходящи мерки по отношение на преструктурирането на дълга на частния сектор. Укрепване на съответната правна база за преструктуриране на падежите и валутата на настоящия дълг. Следва да бъдат изведени като приоритетни и улесняването на процедурите при неплатежоспособност и бързото прилагане на оздравителни планове.

и) Гарантиране, че оставащите миноритарни акционери на Parex Bank не се възползват от разрешаването на проблемите на банката и мерките за укрепване на финансовата стабилност чрез пълното национализиране на тази банка.

й) Мерки за структурни реформи в контекста на Лисабонската стратегия, прилагани в националната програма за реформи на Латвия, включващи политики за активен трудов пазар и обучение през целия живот, по-голямо участие на частния сектор в научно-изследователска и развойна дейност и иновации, мерки за насърчаване на износа и премахване на административната тежест за предприятията.

к) Изпълнение на проекти, финансирани от ЕС, на планираното равнище, за да се подпомогне подобряването на приноса на търгуемия сектор за икономическия растеж.

л) Мерки за подобряване на достъпа до финансиране на дружествата и предприемачите, чиито заявления за финансиране от структурните фондове са одобрени, или които може да планират да кандидатстват за финансиране от структурните фондове.

Адресат на настоящото решение е Република Латвия. То се публикува в Официален вестник на Европейския съюз .

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател

ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ БЮДЖЕТА

(вж. член 16 от вътрешния правилник)

ОБЛАСТ НА ПОЛИТИКАТА: ДЯЛ 01 – ИКОНОМИЧЕСКИ И ФИНАНСОВИ ВЪПРОСИ

ДЕЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ОПЕРАЦИИ И ИНСТРУМЕНТИ

НАИМЕНОВАНИЕ НА ДЕЙНОСТТА: СРЕДНОСРОЧНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ ОТ СТРАНА НА ЕС ЗА ЛАТВИЯ

1. НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО: СЪОТВЕТЕН БЮДЖЕТЕН РЕД И ДЯЛ

01 04 01 01 Гаранция на Европейския съюз за заеми на Общността, отпуснати за подкрепа на платежния баланс

2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ:

Член 119; Регламент № 332/2002 на Съвета от 18 февруари 2002 г.

3. ОБЩИ ЦИФРИ ЗА ФИНАНСОВАТА ГОДИНА (В EUR)

Този елемент съставлява структурата на гаранцията, предоставена от Европейския съюз. Той ще позволи на Комисията да обслужва дълга (главницата, лихвите и другите разходи) при неплатежоспособност на дебитора (Латвия).

Записът в бюджета („p.m.“), отговарящ на бюджетната гаранция, ще се активира само в случай на ефективно мобилизиране на гаранцията. Очаква се, че при нормални обстоятелства едно такова искане за активиране на бюджетната гаранция няма да настъпи.

3.а – Текуща година

Не е приложимо

Бюджетни кредити за поети задължения |

Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) |

Трансфери |

Допълнителни бюджетни кредити |

Общо бюджетни кредити: |

Бюджетни кредити, вече заделени по друга работна програма |

Налично салдо |

Сума за предложеното действие |

3.б - Преноси

Не е приложимо

Бюджетни кредити за поети задължения |

Преноси |

Бюджетни кредити, вече заделени по друга работна програма |

Налично салдо |

Сума за предложеното действие |

3.в - Следваща финансова година:

Не е приложимо

Бюджетни кредити за поети задължения |

Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) | p.m. |

Трансфери |

Допълнителни бюджетни кредити |

Общо бюджетни кредити |

Бюджетни кредити, вече заделени по друга работна програма |

Налично салдо |

Сума за предложеното действие | p.m. |

4. ОПИСАНИЕ НА ДЕЙНОСТТА

Предложената средносрочна финансова помощ за Латвия се състои от заем от Общността (който ще се финансира чрез заемане на средства от страна на Общността от международните капиталови пазари) в размер на 3,1 млрд. EUR. Тя ще бъде предоставена в контекста на международен финансов пакет и по-специално на заем от МВФ в размер 1,5 млрд. SDR (около 1,7 млрд. EUR) в рамките стендбай механизма. Северните страни допринасят 1,8 млрд. EUR, а Естония, Чешката република, Полша и ЕБВР също са поели ангажимент за общо 0,5 млрд. EUR.

Помощта отразява готовността за подкрепа на Латвия, чийто капиталови и финансови пазари бяха подложени на натиск поради общото влошаване на пазарните нагласи по отношение на нововъзникващите икономики. Със средносрочната финансова подкрепа за Латвия се цели непосредствено да се намали напрежението по отношение на ликвидността, да се възстанови дългосрочната стабилност на банковия сектор чрез неговото укрепване, да се коригират фискалните дисбаланси и да се приемат вътрешни политики, с които ще се подобри конкурентоспособността, като в същото време се запази тесния коридор за колебания на валутния курс. Подкрепеният по този начин пакет по икономическите политики включва незабавна и устойчива фискална консолидация, цялостна стратегия за разрешаване на проблемите на банките, увеличен капацитет на регулаторните органи за управление на кризи, цялостни структурни реформи, както и други важни мерки.

Подкрепата, управлявана от Комисията при консултации с Икономическия и финансов комитет, е начин да се гарантира, че ЕК ще продължи да участва активно в оформянето на икономическата политика на Латвия и тази политика ще е в съответствие с поетите от Латвия задължения към ЕС и с препоръките на Съвета, по-специално по отношение на прилагането на националната програма за реформи, както и на програмата за сближаване.

Средствата, заети от Общността на капиталовите пазари или от финансови институции с цел отпускането на заем на Латвия, са обхванати от гаранция на Общността. Средствата са заети на капиталовите пазари или от финансови институции. Размерът на главницата на заема, който ще бъде отпуснат на Латвия, възлиза на 3,1 млрд. EUR.

Структурата на гаранцията, предоставена от Европейския съюз, ще позволи на Комисията да обслужва дълга в случай на неплатежоспособност на Латвия.

За да спази поетите задължения, Комисията може да тегли от наличните си парични средства за временно обслужване на дълга. В такъв случай ще се прилага член 12 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2000/597/ЕО, Евратом относно системата за собствени ресурси на Общностите (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).

5. ВЪЗПРИЕТ МЕТОД НА ИЗЧИСЛЕНИЕ

Не е приложимо.

6. ГРАФИК НА ПЛАЩАНИЯТА (В EUR)

Не е приложимо.

Бюджетен ред | Бюджетни кредити | Плащания |

Година n | Година n+1 | Година n+2 | Година n+3 | Следващи бюджетни години |

Година n |

Година n+1 |

Година n |

Година n+1 |

Общо |

[1] Дефинирана като общия индекс без енергията и непреработените хранителни продукти.

[2] Латвия има дълготрайни традиции в обвързването на валутния курс на нейната валута, лата, от 1994 г. към СПТ и от 2005 г. към еврото. През май 2005 г. Латвия се присъедини към ВКМ II, приемайки едностранно коридор на колебания от +/- 1 % около централния паритетен курс.

[3] Данни според националната методология, които не включват местните органи на управление.

[4] При тази програма за подпомагане се признава, че по отношение на Латвия ще бъде приложена процедура за прекомерен дефицит през 2009 г.

[5] ОВ L 53, 23.2.2002 г., стр. 1.