[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 14.7.2008

COM(2008) 456 окончателен

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за отмяна на антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Норвегия

(представена от Комисията)

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейския съюз, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. („основният регламент“) по процедури, свързани с вноса на дъгова пъстърва с произход от Норвегия. |

Общ контекст Настоящото предложение е изготвено в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие със съществените и процедурни изисквания, посочени в основния регламент. |

Съществуващи разпоредби в областта на предложението Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета от 8 март 2004 г. за налагането на окончателно антидъмпингови мито и за окончателното събиране на временното мито върху вноса на пъстърва с произход от Норвегия. |

Съвместимост с другите политики и цели на Съюза Не се прилага. |

Допитване до заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Допитване до заинтересованите страни |

Заинтересованите страни, засегнати от процедурата, вече имаха възможност да защитят интересите си по време на разследването, в съответствие с разпоредбите на основния регламент. |

Събиране и използване на експертни мнения |

Не беше необходимо да се използва външно експертно мнение. |

Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. |

Правни елементи на предложението |

Обобщение на предлаганите мерки С Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета от 8 март 2004 г. Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Норвегия. На 15 май 2007 г. Комисията откри процедура за междинно преразглеждане на горепосочените мерки в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент. Проверката заключи, че по време на периода на разследване не е имало дъмпинг и че не съществува вероятност от повторно възникване на дъмпинга, в случай че се позволи срокът на действие на мерките да изтече. Ето защо се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за регламент. |

Правно основание Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 година за защита срещу дъмпингов внос на стоки от държави, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. |

Принцип на субсидиарност Предложението е от изключителната компетенция на Общността. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност по следните причини: |

Формата на действие е описана в горепосочения основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. |

Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Общността, националните правителства, регионалните и местните власти, икономическите оператори и гражданите, е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. |

Избор на инструменти |

Предложени инструменти: регламент. |

Други средства не биха били подходящи поради следната(ите) причина(и): Горепосоченият основен регламент не предвижда други средства. |

Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на Общността. |

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за отмяна на антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Норвегия

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 година за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност[1] („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,

като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

A. ПРОЦЕДУРА

1. Действащи мерки

(1) Съветът, след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“), наложи с Регламент (ЕО) № 437/2004[2] окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъгова пъстърва с произход от Норвегия (LRT или „разглежданият продукт“, както е определен в съображение 19 по-долу). Окончателното мито беше наложено под формата на общонационално адвалорно мито от 19,9 % („действащите мерки“).

2. Заявление за преразглеждане и започване

(2) На 12 март 2007 г. Комисията получи заявление за частично междинно преразглеждане, депозирано от няколко производители и износители на дъгова пъстърва (LRT), а именно Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS и Sirena Norway AS („заявителите“), в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.

(3) Заявителите предоставиха prima facie доказателства, че обстоятелствата, въз основа на които са въведени мерките, са се променили и че тези промени са с траен характер. Заявителите твърдят и предоставят prima facie доказателства, които сочат че техните експортни цени за пазара на Общността значително са се повишили и са осезателно по-високи от цените на вътрешния пазар и производствените разходи в Норвегия. Заявителите също така твърдят, че това ще доведе до намаляване на дъмпинга значително под нивото на действащите мерки и затова запазването на действието на мерките на сегашните им равнища с цел компенсиране на дъмпинга вече не е необходимо. Това доказателство беше сметнато за достатъчно основание за откриването на процедура.

(4) Съответно, след консултация с Консултативния комитет, на 15 май 2007 г. Комисията започна, с публикуване на известие в Официален вестник на Европейския съюз ,[3] частично междинно преразглеждане на действащите антидъмпингови мерки, приложими към вноса на дъгова пъстърва с произход от Норвегия, в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент („известие за започване“).

(5) Това преразглеждане бе ограничено по обхват до аспектите на дъмпинга и имаше за цел да се оцени необходимостта от продължаване, отмяна или изменение на действащите мерки.

3. Засегнати от процедурата страни

(6) Комисията информира официално за започването на процедурата всички известни износители/производители в Норвегия, известните заинтересовани търговци, вносители и сдружения, както и представителите на Кралство Норвегия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят своето становище писмено и да поискат изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване.

4. Подбор на представителна извадка

(7) В раздел 5, буква а) от известието за започване на процедура се посочва, че Комисията може да реши да прибегне до представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. В отговор на запитването, в съответствие с раздел 5, буква а), (i) от известието за започване, 298 дружества, които представляват повече от 70 % от използваните по време на ПРП лицензи за производство, предоставиха исканата информация в указания срок. От тях 123 бяха износители и/или производители на дъгова пъстърва (LRT). Износът е осъществяван пряко или непряко чрез свързани и несвързани търговци.

(8) Предвид големия брой участващи дружества беше решено да се приложат разпоредбите за представителна извадка и за тази цел, след консултация с представителите на норвежката индустрия, бе направена представителна извадка на производствените дружества с най-голям обем на износа за Общността (производители износители).

(9) Съгласно член 17 от основния регламент избраната представителна извадка обхвана възможно най-голям представителен обем на износа, който разследването можеше логично да обхване в рамките на наличното време.

(10) Дружествата, които не бяха подбрани в извадката, отправиха искане за определяне на индивидуален дъмпингов марж. Предвид големия брой на исканията, както и големия брой на дружествата подбрани в извадката, обаче, се прецени, че такива индивидуални проучвания биха затруднили разследването недължимо по смисъла на член 17, параграф 3 от основния регламент и биха попречили за приключване на разследването в срок. Затова исканията за определяне на индивидуални маржове бяха отхвърлени.

(11) Един от подбраните в извадката производители износители заяви, че не е в състояние да попълни отговорите във въпросника за антидъмпинга. Затова този производител износител беше изключен от извадката, а сведенията, отнасящи се до него, се основаваха на наличните факти, в съответствие с член 18 на основния регламент.

(12) Разследването също така разкри, че други двама производители износители, включени в извадката, не са изнасяли разглеждания продукт в Общността по време на периода на разследване за преразглеждане („ПРП“). Тъй като по тази причина липсваше експортна цена, за тези производители износители не можеше да бъде установен дъмпингов марж.

(13) Тримата производители износители, включени в окончателната представителна извадка, представляваха около 33 % от норвежкия износ на дъгова пъстърва за Общността и 31 % от обема на производството в Норвегия по време на ПРП, който беше сметнат за представителен.

(14) Що се отнася до вносителите, както и с цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо да прибегне до представителна извадка, в раздел 5, буква а), (ii) от известието за започване на процедура се съдържаше изискване към вносителите в Общността да предоставят информацията, посочена в този раздел. Само трима вносители в Общността попълниха формуляра за представителната извадка. Предвид този малък брой съдействащи вносители съставянето на представителна извадка в този случай не беше необходимо.

(15) Комисията изиска и провери цялата информация, преценена за необходима за определяне на дъмпинга. За тази цел Комисията покани всички известни заинтересовани страни и всички останали страни, които се представиха в сроковете, определени в известието за започване на процедура, да съдействат в настоящата процедура и да попълнят съответните въпросници.

(16) Комисията извърши проверка на място на следните дружества:

а) Производители от Норвегия

- Marine Harvest AS, Bergen, Норвегия

- Hallvard Leroy AS, Bergen, Норвегия

- Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Норвегия

- Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Норвегия

- Hyen Laks AS, Hyen, Норвегия

б) Свързани търговци от Норвегия

- Coast Seafood AS, Maloy, Норвегия

- Skaar Norway AS, Floro, Норвегия

(17) Всички заинтересовани страни, които изявиха желание и показаха, че има специални причини да бъдат изслушани, бяха изслушани.

5. Период на разследване

(18) Разследването за дъмпинг обхваща периода от 1 април 2006 г. до 31 март 2007 г. („период на разследване за преразглеждане“ или „ПРП“).

Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

1. Разглеждан продукт

(19) Разглежданият продукт е същият като този в първоначалното разследване, а именно дъгова пъстърва (Oncorhynchus Mykiss) в прясно, охладено или замразено състояние, цяла риба (с глава и хриле, изкормена, всяка с тегло над 1,2 кг или без глава, без хриле и изкормена, всяка с тегло над 1 кг), или под формата на филе (всяка с тегло над 0,4 кг), с произход от Норвегия („разглежданият продукт“).

(20) Понастоящем разглежданият продукт се класифицира под кодове по КН 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 и 0304 29 15, съответстващи на различните начини на представяне на продукта (прясна или охладена риба, прясно или охладено филе, замразена риба и замразено филе).

2. Сходен продукт

(21) Както бе установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Норвегия, имат едни и същи основни физически характеристики и една и съща употреба. Затова те се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Тъй като настоящото преразглеждане бе ограничено до дъмпинга, не се стигна до заключения по отношение на продукта, произвеждан и продаван от промишлеността на Общността на пазара на Общността.

В. ДЪМПИНГ

1. Обща оценка

(22) Норвежките производители на дъгова пъстърва (LRT) извършват продажби от разглеждания продукт за Общността пряко или чрез свързани и несвързани търговци. За изчисляване на експортната цена бяха използвани само продажби, предназначени за пазара на Общността, които са установими, извършени пряко или чрез свързани дружества на производителите износители, включени в представителната извадка, установени постоянно в Норвегия.

2. Нормална стойност

(23) За да определи нормалната стойност, Комисията първо установи за всеки производител износител, включен в представителната извадка, дали неговите общи продажби на разглеждания продукт на вътрешния пазар са представителни в сравнение с общия обем на експортните му продажби за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, продажбите на вътрешния пазар се смятат за представителни, когато общият им обем за всеки производител износител е най-малко 5 % от общия обем на неговите експортни продажби за Общността.

(24) За да се определи дали продажбите на вътрешния пазар са представителни, продажбите на несвързани търговци, разположени в Норвегия по време на ПРП, бяха пренебрегнати, тъй като крайното местоназначение на тези продажби не можеше да бъде установено със сигурност. Всъщност разследването показа, че тези продажби в преобладаващата си част са били предназначени за износ за пазарите на трети страни и поради това не са били извършвани за вътрешно потребление.

(25) Комисията впоследствие определи видовете продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, които като цяло имат представителни продажби на вътрешния пазар, които продукти са идентични или пряко съпоставими с видовете продавани за износ за Общността.

(26) Вътрешните продажби на конкретен вид продукт бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар през периода на разследването за преразглеждане, представляваше 5 % или повече от общия обем на съпоставимия вид продукт, продаван за износ за Общността.

(27) Направен беше анализ и дали вътрешните продажби на всеки вид от разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да се разглеждат като извършени в хода на обичайната търговска дейност, в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент, като беше установен делът на рентабилните продажби на въпросния вид продукт на независими клиенти. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта по време на периода на разследването за преразглеждане както следва:

(28) Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставлява над 80 % от общия обем на продажбите за същия вид продукт и когато среднопретеглената цена на този вид е равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителните цени на вътрешния пазар. Тази цена се изчислява като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид продукт, осъществени по време на ПРП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.

(29) Когато обемът на рентабилните продажби за даден вид продукт представлява най-много 80 % от общия обем продажби за този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е под производствените разходи, нормалната стойност се основава на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби само за този вид, при условие че тези продажби съставляват най-малко 10 % от общия обем продажби за този вид.

(30) Когато обемът на рентабилните продажби, за който и да е вид на продукта, представлява по-малко от 10 % от общия обем на продажбите за този вид, приема се, че цената на този конкретен вид на вътрешния пазар не представлява подходяща база за установяване на нормалната стойност.

(31) Когато цените на вътрешния пазар за даден вид на продукта, продаден от определен производител износител, не могат да се използват за установяване на нормалната стойност, необходимо е да се използва друг метод.

(32) Във връзка с това на първо място беше проучено дали нормалната стойност може да бъде определена въз основа на цените на вътрешния пазар на други производители в Норвегия, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент. Тъй като в този случай корпоративната структура на групите, подбрани в представителната извадка, беше много сложна и те значително се различаваха помежду си, което по всяка вероятност е оказало влияние върху продажните цени на производителите износители на вътрешния пазар, използването на продажните цени на други производители беше счетено за неуместно, тъй като не би довело до по-надеждни резултати, отколкото ако се използва собствената информация на всеки отделен производител износител. Следователно нормалната стойност беше съставена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент както следва:

(33) Нормалната стойност бе съставена, като към производствените разходи за изнасяните видове на продукта на всеки производител износител, съответно коригирани при необходимост, бе добавена разумна сума за разходите по продажбите, общите и административни разходи, както и разумен марж на печалбата.

(34) За всеки един случай разходите по продажбите, общите и административни разходи и печалбата бяха установени съгласно методите, посочени в член 2, параграф 6 от основния регламент. За тази цел Комисията провери надеждността на данните относно разходите по продажбите, общите и административни разходи и печалбата, осъществени на вътрешния пазар от всеки един от разглежданите производители износители.

(35) Един от тримата разглеждани производители износители, за които нормалната стойност трябваше да бъде съставена, не е имал представителни продажби на вътрешния пазар. Поради това описаният в подзаглавието на член 2, параграф 6 метод не можеше да бъде използван.

(36) Тъй като другите производители износители са имали представителни продажби на вътрешния пазар в хода на обичайната си търговска дейност, разходите по продажбите, общите и административни разходи и печалбата за този производител износител бяха определени в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент, т.е. въз основа на среднопретеглената стойност на действителните суми, определени за други износители или производители, подлежащи на разследване по отношение на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на страната на произход.

3. Експортна цена

(37) Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Общността, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, действително заплащани или дължими.

(38) Когато експортните продажби са извършвани с посредничеството на свързани търговци, експортната цена бе съставена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за пръв път на независим купувач, съответно коригирана с всички разходи, направени между вноса и препродажбата, а така също и увеличена с разумна по размер сума за разходите по продажбите, общите и административни разходи и печалбата. В това отношение бяха използвани действителните разходи по продажбите, общите и административни разходи, направени от свързаните вносители по време на ПРП. Що се отнася до печалбата, тя беше определена въз основа на наличната информация, а при липса на всякаква друга по-надеждна информация, печалба от 2 % беше приета за разумна за вносител в този стопански сектор.

(39) Както беше споменато по-горе в съображение 24, в случаите, когато продажбите са били извършени чрез несвързани търговци, не бе възможно да се определи със сигурност крайното местоназначение на продукта за износ. По тази причина не можа да се установи дали дадена продажба е направена на клиент в Общността или в друга трета страна и съответно бе решено да не се вземат предвид продажбите за несвързани търговци.

4. Сравнение

(40) Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко предприятието.

(41) С цел да се гарантира справедливо съпоставяне между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха направени съответните намаления под формата на корекции за отчитане на разликите в онези фактори, които засягат цените и тяхната сравнимост. Съответните корекции се разрешават във всички случаи, в които са били сметнати за разумни, точни и подкрепени от проверен доказателствен материал. На тази основа бяха направени корекции за отстъпки, комисиони, транспорт, застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, банкови такси, кредити и вносни мита.

5. Дъмпингови маржове

5.1. Представителни дружества

(42) За производителите износители, които бяха включени в представителната извадка, беше изчислен индивидуален дъмпингов марж. При тези дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Общността, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид разглеждан продукт, съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент.

(43) Въз основа на гореизложеното дъмпинговите маржове, изразени като процент от CIF нетна цена франко граница на Общността, без платено мито са:

Marine Harvest AS | -12,1% |

Hallvard Leroy AS | -3,3% |

Sjotroll Havbruk AS | 0,6% |

5.2. Общонационален дъмпингов марж

(44) Като се вземе предвид, че дъмпинговите маржове, определени за всички дружества в представителната извадка, бяха de minimis и че оказването на съдействие при настоящото разследване беше много високо, за общонационалния дъмпингов марж също се прие, че е de minimis .

Г. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА

1. Обща оценка

(45) Беше направено допълнително проучване, в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, дали обстоятелствата по време на ПРП, т.е. дъмпинговите маржове, както се посочва по-горе, са били с траен характер. Във връзка с това бяха проучени по-специално: (i) вероятното развитие на нормалната стойност, (ii) изменението на обема на производството в Норвегия и (iii) изменението на потреблението на дъгова пъстърва (LRT) на пазара на Общността, (iv) изменението на експортните цени и обеми за пазарите на трети страни, както и (v) развитието на експортните цени и обеми за Общността.

2. Изменение на нормалната стойност

(46) За да се определи вероятното изменение на нормалната стойност и поради факта, че нормалните стойности, установени по време на ПРП, трябваше да се съставят въз основа на производствените разходи на производителя износител с най-голям обем на износ за ЕО, в съответствие с член 2, параграф 3 и член 2, параграф 6 от основния регламент, беше сметнато за уместно да се проучи вероятното изменение на производствените разходи в Норвегия като заместител на цените на вътрешния пазар.

(47) В този контекст бяха проучени няколко фактора, оказващи влияние върху нивото на разходите за единица продукция, като разходите за храна, разходите за млада риба и въздействието на процеса на консолидация на норвежкото промишлено производство на дъгова пъстърва. Първо, разследването разкри, че двата основни елемента на разходите – разходите за храна и разходите за млада риба, които съставляват над 60 % от общите разходи, са намалели от периода на първоначалното разследване и са се стабилизирали от началото на ПРП. Не бяха открити признаци, които да подсказват за значителното им колебание в близко бъдеще. Това се потвърди с ценоразписите за храната през първото тримесечие на 2008 г., които бяха проверени по време на разследването. Второ, процесът на консолидация в промишлеността също е повлиял за намаляване на разходите поради икономии от мащаба. Така общите производствени разходи са намалели с около 12 % за времето между първоначалното разследване и ПРП. Очаква се общите разходи да се стабилизират на нивата им, установени през ПРП.

(48) Тъй като не всички измежду установените по време на ПРП нормални стойности са били предмет на съставяне, беше проучено дали е вероятно продажните цени на вътрешния пазар да останат на същото ниво както през ПРП. Нямаше информация във връзка с цените на вътрешния пазар в Норвегия след ПРП. Въпреки че въз основа на публично достъпни данни, показващи растеж на цените през последните години, беше отбелязано, че цените на вътрешния пазар в Норвегия и експортните цени за Общността са били на сходни равнища и в общи линии са следвали една и съща тенденция, на тази основа не можеше да се направи издържано заключение. Затова беше трудно да се предвиди как точно ще се развият в бъдеще цените на вътрешния пазар, но беше направено заключение, че те биха следвали тенденция, сходна с тази на експортните цени за Общността.

(49) В заключение, като се вземе предвид гореизложеното, смята се, че няма вероятност нормалната стойност да нарасне значително в близко бъдеще, когато се основава на производствени разходи. От друга страна, анализът на нормалната стойност, основана на цените на вътрешния пазар, не показа ясна картина на бъдещите промени. Затова, въпреки че не беше направено окончателно заключение, налице са признаци, че няма вероятност нормалната стойност да нарасне значително в близко бъдеще.

(50) След разгласяване на информацията промишлеността на Общността заяви, че заключенията, направени относно храната и младата риба, са погрешни. Промишлеността на Общността също така твърдеше, че цената на храната във Финландия е нараснала с 36 % между 2001 г. и 2008 г. и че норвежката цена на храната е следвала същата тенденция. Промишлеността на Общността също така заяви, че цената на компонентите на храната е нараснала рязко по време на ПРП и след това, което означава увеличение на разходите за производството на дъгова пъстърва в Норвегия.

(51) Тъй като твърденията относно цената на храната във Финландия не бяха подкрепени с никаква публична информация или такава, която може да бъде проверена, те трябваше да бъдат отхвърлени. Що се отнася до цената на компонентите на храната, не се оспорва възможността тя да се е повишила. Въпреки това, като се вземе предвид възможността за взаимозаменяемост на различни компоненти на храната, при което някои компоненти с по-висока цена обикновено могат да се заместят с компоненти на по-ниска цена, очаква се, че дори да има увеличение на цената на някои компоненти на храната, това не би оказало пряко линейно въздействие върху общите разходи за храна (а впоследствие и върху общите производствени разходи), т.е. ако изобщо има някакво увеличение на общите разходи за храна, темповете на това увеличение ще бъдат значително по-бавни.

(52) Промишлеността на Общността също така заяви, че норвежките статистически данни показват, че разходите за единица продукция на млада риба са нараснали с 15,7 % през периода между 2003 г. и 2006 г. Същите статистически данни обаче сочат, че ако се разгледа един по-голям период от време, ще се види, че разходите за млада риба са се колебали през последните десет години и като цяло не са нараснали значително. Освен това следва да се отбележи, че представената от промишлеността на Общността средна себестойност на младата риба не се отнася до никакво средно тегло на тази риба, каквото обаче е необходимо, за да се направи смислена оценка на споменатите разходи. Предвид горепосоченото аргументите, повдигнати от промишлеността на Общността относно себестойността на храната и младата риба, не бяха взети по внимание и следователно заключенията, направени в съображение 49 по-горе, бяха потвърдени.

3. Изменение на обемите на производството в Норвегия

(53) В противовес с аргументите, повдигнати от заинтересованите страни в Норвегия, разследването разкри, че има вероятност обемът на производството на разглеждания продукт в Норвегия да се увеличи още повече в близко бъдеще. Въпреки че двама основни норвежки производители на разглеждания продукт вероятно действително са решили да прекратят производството си на разглеждания продукт, разследването разкри още, че други производители на дъгова пъстърва и сьомга са планирали да спрат производството на сьомга и да се насочат към производството на дъгова пъстърва.

(54) Лицензите за производство, издавани от норвежкото правителство, обхващат както продукта, обект на настоящото преразглеждане (дъгова пъстърва), така и сьомгата, и ограничават обема на производството на тези два продукта. Въпреки че преди 2009 г. не се очаква издаване на нови лицензи, отделни производители могат да решат да преминат, в рамките на един и същ лиценз, от производство на сьомга към производство на дъгова пъстърва (и vice versa ). Като се вземе предвид относителният обем на производството на сьомга и този на дъгова пъстърва, обаче (средно около 90 % от обхвата на лиценза се използват за производство на сьомга и само 10 % за производство на дъгова пъстърва) въздействието на преминаването от сьомга към дъгова пъстърва ще бъде далеч по-голямо, отколкото в обратния случай.

(55) Заинтересованите страни в Норвегия твърдяха, че основни производители на дъгова пъстърва непрекъснато преминават към производство на сьомга поради биологичните различия между дъговата пъстърва и сьомгата (например честота на улова, по-кратък период на излюпване на пъстървата), което прави производството на сьомга по-ефективно и следователно по-рентабилно. Освен че не беше подкрепен с никакви доказателства, този аргумент също така не вземаше под внимание факта, че дъгова пъстърва се произвежда успешно в Норвегия в продължение на много години, като същите тези биологични различия между сьомгата и дъговата пъстърва винаги са съществували. Не беше обяснено кои точно обстоятелства са се променили и са направили промяната в производствените стратегии по-вероятна сега, отколкото в миналото. Този аргумент също противоречеше на очакванията на норвежките производители на дъгова пъстърва, че консумацията на тази риба ще нарасне в световен мащаб (вж. съображение 63 по-долу). Този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.

(56) В допълнение, публично достъпните статистически данни показват, че през 2008 г. количеството млада риба за производството на разглеждания продукт, значително е нараснало, най-малко с 20 % в сравнение с 2007 г. Тенденция на повишаване в производството се разкрива също и от други статистически данни (SSB – Statistics Norway), които сочат значителен ръст на производството (+42 %) и продажбите (+53 %) на млада риба от вида дъгова пъстърва (LRT) през периода 2003 – 2006 г.

(57) Накрая, доказателственият материал, представен от норвежките заинтересовани страни в подкрепа на техните твърдения, а именно че нивото на биомасата и производството на хайвер са намалели, което е признак за по-малък обем на продукцията в бъдеще, беше непълен и се основаваше на много предположения. Затова този материал не беше приет за убедителен.

(58) Въз основа на гореизложеното аргументът на норвежките заинтересовани страни, че обемите на производството в Норвегия общо ще намалеят, трябваше да бъде отхвърлен.

(59) Промишлеността на Общността твърдеше, че се очаква производството в Норвегия да нарасне дори повече след вероятното издаване на нови лицензи за производство през 2009 г. Както се споменава в съображение 54 по-горе, преди 2009 г. не се очаква издаване на нови лицензи. Във връзка с това беше сметнато, че дори да бъдат издадени нови лицензи през 2009 г., допълнителният брой на лицензите, а оттам и допълнителният обем на производството, все още не е известен. Освен това лицензите обхващат както производството на сьомга, така и производството на пъстърва, а на настоящия етап не е възможно да се прогнозира с достатъчна степен на сигурност каква част от обхвата на лиценза ще се използва за сьомга и каква за пъстърва. Накрая, трябва да се отбележи, че дори да се издадат нови лицензи, като се вземат предвид относително дългите производствени цикли, това не означава незабавно увеличаване на производството. Следователно този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.

(60) Норвежката федерация и асоциация за морска храна се противопостави на твърдението, че обемът на производството на пъстърва е нараснал или би нараснал допълнително в бъдеще, заявявайки че общата биомаса и количеството на рибата през април 2008 г. са били значително по-ниски в сравнение с тези през април 2007 г. Тези твърдения обаче не можеха да бъдат проверени и следователно трябваше да бъдат отхвърлени.

(61) Въз основа на горепосоченото се прави заключението, че обемите на производство на дъгова пъстърва в Норвегия вероятно ще се увеличат в обозримо бъдеще.

4. Изменение на потреблението в Общността

(62) Отбелязва се, че настоящото разследване беше ограничено до дъмпинга и затова нямаше на разположение точни данни за производството на промишлеността на Общността и за неговите продажбите на дъгова пъстърва на пазара на Общността по време на ПРП.

(63) Няколко източника обаче потвърдиха, че в бъдеще се очаква световното търсене на рибни продукти, включително на дъгова пъстърва, да нараства с 5 % годишно. Тази възходяща тенденция вероятно ще бъде наблюдавана и в Общността, въпреки че не се очаква търсенето в Общността да поеме изцяло допълнителните обеми дъгова пъстърва, произведени в Норвегия.

(64) След разгласяването Финландската асоциация по рибовъдство (FFFA) се противопостави на горното заключение, заявявайки, че дори да се очаква световното търсене на риба да се увеличи, в Общността няма да има допълнително търсене на норвежка дъгова пъстърва. FFFA също така заяви, че допълнителното търсене ще бъде насочено към нови екзотични видове риби, а не към пъстървата. Трябва да се отбележи, че както се споменава в съображение 63 по-горе, няколко източника посочиха увеличение на консумацията на дъгова пъстърва, което също се потвърди и от други заинтересовани страни, представляващи фермери с местонахождение в няколко държави-членки, но също така и в Норвегия. Тъй като FFFA не представи никаква информация или доказателствен материал, които биха могли да докажат нейните твърдения, последните трябваше да бъдат отхвърлени.

5. Изменение на експортните цени и обеми за пазари на трети страни

(65) Разследването показа, че главните експортни пазари на Норвегия са Русия и в по-малка степен Япония, към които са насочени общо около 57 % от норвежкия износ на дъгова пъстърва, докато за пазара на Общността през 2007 г. са били предназначени само 13 % от износа. Около 14 % от общия норвежки износ на дъгова пъстърва през същата година са били насочени също към Украйна и Тайван.

(66) Норвежкият износ за световния пазар е в конкуренция с износа на Чили. Обемите на производството и износът на Чили превишават тези на Норвегия, тъй като Чили е най-значимото действащо лице в световен мащаб в това отношение.

(67) Вследствие на нарастващото търсене обаче норвежкият износ за Русия, а също и за Украйна, се е увеличил значително през последните години, т.е. от 8600 тона през 2002 г. е достигнал общо 31,500 тона през 2007 г. Тази тенденция се потвърждава от скорошни статистически данни, които сочат значителни допълнителни обеми чилийска и норвежка дъгова пъстърва, изнасяни за Русия.

(68) Както се посочва в съображение 65, разследването разкри, че Русия е станала главният експортен пазар за норвежките производители. Освен значителното увеличение на обема на износа за Русия, през 2007 г. се забелязва също и преминаване от продажби на замразена пъстърва към прясна пъстърва. Тази промяна показва желанието на норвежките производители да задоволяват потребностите на техните руски клиенти, които предпочитат пресни продукти, и също така сочи силния интерес на норвежките производители износители към разрастващия се руски пазар.

(69) Норвежкият износ за Япония следва низходяща тенденция между 2006 г. и 2007 г. и е намалял с 39 %, т.е. от 10,877 на 6,661 тона. Както и в случая с Русия, норвежкият износ е в конкуренция с чилийския износ на пазара на Япония. Чили успя да увеличи значително обема на износа си за Япония. За да се направят по-категорични заключения, обаче, ще трябва да се разгледа по-продължителен период от време. Въз основа на данните, с които разполагат службите на Комисията обаче, такова заключение не можеше да беше направено.

(70) Установи се, че по време на ПРП норвежките експортни цени са били по-високи за пазарите на трети страни, отколкото за Общността (средно с 8,6 %). Въпреки това, обаче, статистическите данни, отнасящи се до периода след ПРП, показват тенденция на спад в цената и на традиционните експортни пазари на Норвегия. Между 2006 г. и 2007 г. средните цени на износа от Норвегия за Русия са варирали от 34,70 NOK/кг до 24,22 NOK/кг. Това до голяма степен се обяснява както с преминаването от износ на замразена пъстърва към износ на прясна пъстърва, която е по-евтина, така и с международната конкуренция. Също така експортните цени за Япония са се променили от средно 33,26 NOK/кг през 2006 г. на 29,79 NOK/кг. Независимо от това намаление, през 2007 г. експортните цени за ЕО са все още средно с 4 % под експортните цени за Япония и Русия. Тази тенденция се потвърждава и за началото на 2008 г.

(71) При условията на нарастващо търсене в световен мащаб и като се вземе предвид привлекателността (по-високите цени) на основния разширяващ се пазар (Русия), и предвид устойчивото нарастване на търсенето на други пазари като Украйна и страните от Далечния Изток, където износът на дъгова пъстърва с произход от Норвегия постоянно се увеличава през последните години, тези допълнителните обеми дъгова пъстърва вероятно ще бъдат насочени предимно към тези пазари и погълнати от тях.

(72) След разгласяването промишлеността на Общността заяви, че в Норвегия има големи запаси от замразена дъгова пъстърва, които трябва да се вземат под внимание при анализа на вероятното развитие на обемите на износ за Общността. Промишлеността на Общността обаче не представи никакви доказателства, които да показват наличието на големи запаси. Следователно това твърдение беше сметнато за спекулативно. Отбелязва се също така, че са направени посещения за проверка в помещенията на най-големите производители износители на дъгова пъстърва в Норвегия, и че не са били открити такива големи запаси. Това твърдение следователно беше отхвърлено.

(73) Промишлеността на Общността заяви освен това, че е налице нарастващо руско производство на дъгова пъстърва и че руските власти вероятно ще въведат допълнителни мита върху пъстървата с произход от Норвегия, за да защитят руското производство на дъгова пъстърва. Други производители на дъгова пъстърва твърдяха, че норвежките производители на дъгова пъстърва зависят от руския пазар и че ако достъпът до пазара на Русия бъде ограничен поради непредвидимостта на този пазар, значителни обеми от дъгова пъстърва ще бъдат насочени към Общността.

(74) Тези твърдения също не бяха подкрепени с никакъв доказателствен материал и бяха сметнати за чисто спекулативни. Следователно не съществуват причини да се предполага, че разширяващият се понастоящем руски пазар би ограничил достъпа за норвежкия износ. Беше констатирано също, че, както се споменава в съображение 65 по-горе, други пазари на трети страни, като Украйна и Далечния Изток, също се разширяват и износът на Норвегия за тези страни наистина се е увеличил. Следователно аргументът, че Норвегия зависи единствено от износа си за Русия, беше отхвърлен.

6. Изменение на експортните цени и обеми за Общността

(75) Наличните данни за цените на експортните продажби за Общността сочат, че между 2006 г. и 2007 г. средните експортни цени са се променили от средно 4,02 EUR/кг през 2006 г. на средно 2,87 EUR/кг през 2007 г. Статистическите данни обаче показват, че в периода между последното тримесечие на 2007 г. и началото на 2008 г. тази тенденция спира и цените се стабилизират.

(76) Както сочи анализът, изложен в съображение 71 по-горе, в условията на разрастващи се пазари не съществува вероятност от пълно насочване на увеличения обем на производството на дъгова пъстърва с произход от Норвегия към Общността, в случай че се позволи изтичането на действието на мерките. Търсенето наистина се увеличава в световен мащаб и норвежкият износ вече се е установил добре на няколко пазара на трети страни и се очаква още повече да нарасне. Въпреки конкуренцията с износа на Чили и независимо че в относително изражение Норвегия е загубила пазарни дялове на някои пазари в полза на Чили, в абсолютно изражение износът ѝ за повечето от тези страни се е увеличил и се очаква да се увеличи още повече, като се вземе предвид обстановката на световния пазар.

(77) По отношение на пазара на Общността, както се споменава в съображение 63 по-горе, потреблението на дъгова пъстърва вероятно ще нарасне и по този начин пазарът на Общността ще може да поеме увеличените количества на вноса, без непременно да изпита значителен ценови натиск. Отбелязва се също така, че конкуренцията между норвежкия и чилийския внос е силна не само на други пазари на трети страни, но и на пазара на Общността. Следователно няма признаци, които да подсказват ясно, че обемите на вноса от Норвегия в Общността ще се увеличат значително, ако се позволи изтичането на срока на мерките.

(78) Предвид очакваното увеличение на потреблението и описаната по-горе обстановка на световния пазар, не може да се заключи, че съществува риск от свръхпредлагане на пазара на Общността с последващи значителни спадове на цените.

(79) Затова беше направено заключението, че положението по време на ПРП по отношение на експортните цени и обема на производството, е с траен характер.

(80) След разгласяването промишлеността на Общността заяви, че цените на износа за Финландия осезателно са спаднали по време на ПРП и след това, и че от юли 2007 г. експортната цена на дъговата пъстърва за Финландия е по-ниска от производствените разходи.

(81) На първо място трябва да се отбележи, че разходите за произведената в Норвегия дъгова пъстърва, така както са изчислени от промишлеността на Общността, са надценени и не съответстват на действителните проверени разходи за отглеждане и производство на разследваните дружества. Що се отнася до равнището на експортните цени и независимо че Финландия внася значителна част от общия обем на норвежкия износ за Общността, големи количества се изнасят също за Швеция и Дания, като средната експортна цена е била по-висока. Тъй като трябва да се направи оценка на общностна база, следва да бъдат взети под внимание средните цени на износа за всички страни в Общността. Следователно на тази основа се потвърждава заключението, направено в съображение 75 по-горе, че експортните цени за Общността като цяло са се стабилизирали в началото на 2008 г. .

7. Заключение

(82) Разследването показа, че установените дъмпингови маржове са de minimis .

(83) Разследването също така показа, че производственият капацитет за разглеждания продукт в Норвегия вероятно ще нараства. Разследването обаче разкри още, че независимо че към Общността могат да се отправят леко увеличени количества поради очакваното нарастване на потреблението, увеличеният обем на производството вероятно ще се поеме в голямата си част от други пазари на трети страни. Много вероятно е потреблението да нарасне и на пазара на Общността, който ще може да поеме евентуалния по-голям внос. Следователно не се очаква свръхпредлагане.

(84) В допълнение, въпреки че цените в Общността следват низходяща тенденция, тази тенденция не е потвърдена след ПРП, когато цените са се стабилизирали. Въз основа на горепосоченото, а именно нарастващо потребление и липса на риск от свръхпредлагане, не се очаква ценовият натиск в Общността да се увеличи.

(85) Затова се прави заключението, че обстоятелствата, въз основа на които са изчислени дъмпинговите маржове по време на периода на разследване за преразглеждане, са с траен характер.

(86) Затова настоящото междинно преразглеждане следва да бъде прекратено и окончателните антидъмпингови мерки да бъдат отменени.

Д. РАЗГЛАСЯВАНЕ

(87) Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се предвижда прекратяване на настоящото междинно преразглеждане. На всички страни беше дадена възможност за коментар. Техните коментари са взети под внимание там където са обосновани и потвърдени с доказателствен материал,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член единствен

Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими спрямо вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus Mykiss) в прясно, охладено или замразено състояние, под формата на цяла риба (с глави и хриле, изкормена, всяка с тегло над 1,2 кг или без глава, без хриле и изкормена, всяка с тегло над 1 кг), или под формата на филе (всяка с тегло над 0,4 кг), с произход от Норвегия, понастоящем класифицирана под кодове по КН 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 и 0304 29 15, започнато в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, се прекратява и действащите мерки, наложени върху вноса с произход от Норвегия, се отменят.

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател […]

[1] ОВ L 56, 6.3.1996 г., стр. 1. Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 2117/2005 (ОВ L 340, 23.12.2005 г., стр. 17).

[2] ОВ L 72, 11.3.2004 г., стр. 23.

[3] ОВ C 109, 15.5.2007 г., стр. 23.