BG Официален вестник на Европейския съюз C 271/91

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Социални инвестиции за растеж и сближаване, включително изпълнение на Европейския социален фонд за периода 2014—2020 г.“

COM(2013) 83 final

2013/C 271/17

Докладчик: г-н Oliver RÖPKE

На 18 март 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Социални инвестиции за растеж и сближаване, включително изпълнение на Европейския социален фонд за периода 2014-2020 г.“

COM(2013) 83 final.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 април 2013 г.

На 490-ата си пленарна сесия, проведена на 22 и 23 май 2013 г. (заседание от 22 май 2013 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 160 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 11 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК приветства Пакета за социалните инвестиции на Европейската комисия и свързаната с него промяна на модела, вследствие на която по-силното фокусиране върху социалните инвестиции вече не се разглежда едностранчиво само като разход, а се възприема като инвестиция в бъдещето и в растежа и заетостта, която осигурява съществен принос за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ и е основен елемент на европейския социален модел.

1.2 Целенасочените социални инвестиции обаче не водят единствено до социален и обществен напредък, като повишават същевременно конкурентоспособността. Особено във времена на безпрецедентна, драматично висока безработица и на нарастваща бедност, инвестициите в социалната държава играят и централна роля за укрепване на социалното сближаване, за социално приобщаване и в борбата срещу социалното изключване и бедността.

1.3 Трудовият пазар е от ключово значение за справяне с демографските промени и за устойчиво консолидиране на публичните бюджети. По мнение на ЕИСК, по-големите и целенасочени социални инвестиции трайно увеличават възможностите за заетост на хората. Ето защо, ако бъде последователно прилаган в практиката, Пакетът за социалните инвестиции може да има важен принос за промяна на политическия курс с цел по-висок растеж и заетост.

1.4 ЕИСК е съгласен с ЕК, че формирането на социалната политика е отговорност предимно на държавите членки и че всяка страна следва да намери за себе си равновесието между устойчивост и пропорционалност на своите социални системи и организацията на социалните услуги. Поради големите разлики между отделните държави членки, ЕК би трябвало да играе централна роля при обмена на проверени и иновативни подходи между държавите и всички подходящи заинтересовани страни.

1.5 ЕИСК приветства факта, че в съобщението изрично се признава важната роля на социалната икономика, на социалните предприятия, на гражданското общество и на социалните партньори за прилагането на Пакета за социалните инвестиции. Във връзка с това ЕИСК изрично подкрепя призива за принципно включване на социалните партньори и на заинтересованите страни от организираното гражданско общество на равнището на държавите членки и в процеса на координиране на Европейския семестър.

1.6 ЕИСК приканва Комисията да представи план за конкретното прилагане на Пакета за социалните инвестиции, да подкрепя държавите членки в необходимите действия и да насърчава обмена между страните, социалните партньори, организациите на социалната икономика, неправителствените организации, организираното гражданско общество и доставчиците на социални услуги. Тези участници разполагат с нужните специализирани знания в областта на социалните инвестиции, социалните иновации и насърчаването на заетостта.

1.7 Все пак ЕИСК се отнася критично към факта, че въпросът за финансирането на значителни части от Пакета за социалните инвестиции остава без отговор. Без промяна на едностранчивата политика на съкращаване на разходи не изглежда реалистично успешното осъществяване на предложенията. Наистина заслужават да бъдат приветствани по-доброто използване на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) и възможно най-високата ефективност и целесъобразност на действията, но те в никакъв случай не са достатъчни за постигане на желаната промяна в курса.

1.8 Поради това ЕИСК потвърждава своето виждане, че е абсолютно необходимо разкриването на нови източници на приходи за публичните бюджети. Сред действията в това отношение могат да се посочат промяната и разширяването на данъчните основи, закриването на зоните от типа „данъчен рай“, прекратяването на разорителната надпревара за намаляване на данъци, борбата срещу укриването на данъци, както и облагането на различните видове собственост.

1.9 Във връзка с това ЕИСК отново изрично повтаря своето настояване за европейска програма за растеж и инвестиции, за която да бъдат предвидени 2 % от БВП. По този начин би могъл да се финансира Пакт за социални инвестиции, който – независимо от стремежа към бюджетна консолидация – да направи възможни и на практика промяната на приоритетите в посока социални инвестиции, укрепването и модернизирането на социалната политика в държавите членки. Само при достатъчно финансиране може да бъде успешно осъществен Пакетът за социалните инвестиции – в противен случай всичко ще остане на етапа на заявените намерения.

1.10 ЕИСК призовава Комисията по-силният акцент върху социалните инвестиции да намери отражение и в процеса на координиране на Европейския семестър. Това ново приоритизиране трябва да бъде изрично взето предвид в специфичните препоръки за отделните страни, както и в следващия Годишен доклад за растежа (2014 г.). ЕК следва бързо да представи конкретни предложения за тази цел. Необходимо е ясно да се посочи, че увеличените социални инвестиции са в съзвучие с „диференцираната благоприятстваща растежа бюджетна консолидация“.

2. Пакетът за социалните инвестиции за растеж и сближаване

2.1 Една от целите на стратегията „Европа 2020“ е до 2020 г. поне 20 милиона граждани да бъдат изведени от ситуацията на бедност. Дълбоките последици от кризата и необходимостта да се възстанови растежът доведоха до редица инициативи на Комисията, насочени към запазването и създаването на работни места, към плавни преходи на пазара на труда и към общо активизиране (1).

2.2 На 20 февруари 2013 г. Комисията представи своя дългоочакван Пакет за социалните инвестиции. Той се състои от едно съобщение („Социалните инвестиции за растеж и сближаване, включително мобилизиране на Европейския социален фонд в периода 2014-2020 г.“), една препоръка на Комисията („Инвестициите в децата — изход от порочния кръг на неравностойното положение“) и седем придружаващи работни документа на службите на Комисията.

2.3 Пакетът обвързва подобрените социални инвестиции с Европейския семестър и рационализира управлението и задълженията за докладване на Съюза и държавите членки в усилието да бъдат постигнати целите на Стратегията „Европа 2020“ в областта на социалната политика, политиката за заетостта и образователната политика.

2.4 Комисията констатира, че в контекста на продължаващата от 2008 г. насам криза в Европа в много държави членки обедняването и социалното изключване, както и изключването от пазара на труда са нараснали за много граждани на Съюза и са достигнали нови рекордни стойности, особено при най-застрашените групи. В своето съобщение Комисията предлага на държавите членки да поставят по-голямо ударение върху социалните инвестиции и да използват средствата по-ефективно.

2.5 Според Комисията социалните инвестиции помагат на гражданите. Те повишават техните умения и квалификации и насърчават участието им в обществото и в пазара на труда. Това води до повишаване на благосъстоянието, задвижва икономиката и помага на ЕС да излезе от кризата по-силен, по-решителен и по-конкурентоспособен.

2.6 Социалните системи изпълняват тройна функция: социални инвестиции за по-добро бъдеще, социална защита в трудни житейски моменти и не на последно място стабилизиране на националната икономика.

2.7 Във връзка с това Комисията изисква мерки, които да гарантират, че системата за социална защита ще задоволи нуждите на хората в критичните периоди от техния живот. За да се постигне това, Комисията изисква превантивни мерки под формата на възможно най-ранни инвестиции, вместо на по-късен етап да се отстраняват щетите, което е доказано по-скъпоструващо. Следователно, важно е да се инвестира в децата и младите хора.

2.8 Това е уточнено по-конкретно с формулирането на ръководни принципи в Препоръката на Комисията до държавите членки. Превантивните инвестиции срещу бедността сред децата и социалното изключване, които трябва да насърчават добруването на тези деца, могат според Комисията да се постигнат чрез цял спектър от различни мерки.

2.9 Под мотото „Възможности за повишаване на ефективността на социалните политики“ в съобщението си Комисията призовава за по-ефективно използване на финансовите средства за реализиране на една адекватна и устойчива социална сигурност, както и за по-добра, основаваща се на конкретни данни социална политика. За да се постигне това, държавите членки трябва да опростят управлението на дейностите и услугите, да осъществяват по-целенасочени дейности и в същото време да ги обвържат с условия, като например с участието в мероприятия за продължаване на обучението.

2.10 В съобщението многократно се приканват държавите членки да положат повече усилия за включването на всички подходящи заинтересовани страни, преди всичко на социалните партньори и организациите на гражданското общество, в подобряването на социалната политика в рамките на стратегията „Европа 2020“.

3. Общи бележки по Пакета за социалните инвестиции

3.1 Финансовата и икономическа криза с нейните дълбоки последици върху растежа и заетостта, както и върху икономическото и социалното сближаване вече пет години доминира в политическия дневен ред на Европейския съюз. Първоначално държавите членки реагираха с антициклична, стабилизираща икономическа политика, но в последствие най-вече пакетите за спасяване на банките доведоха до сериозно нарастване на публичния дълг. Опитът на правителствата в условията на забавен икономически растеж да постигнат консолидиране на публичните бюджети едностранчиво, чрез съкращаване на разходите, се оценява от всички като неуспешен. Затова съобщението на Комисията относно социалните инвестиции внася нова перспектива за противодействие на кризата, а именно че, наистина, в краткосрочен план социалните инвестиции са свързани с разходи, но средно- и дългосрочно носят социални ползи за обществото и по-високи приходи за държавните бюджети, като освен това значително намаляват обществените разходи в бъдеще.

3.2 Ето защо ЕИСК изрично приветства Пакета за социалните инвестиции на Комисията и свързаната с него промяна на модела за институциите на ЕС в рамките на една проактивна програма. Понастоящем държавите членки се приканват изрично да поставят по-силен акцент върху социалните инвестиции, както и да модернизират и укрепят социалната политика и по-ефективно да използват средствата, с които разполагат. Социалната политика трябва да стане по-устойчива. Изглежда, че така Комисията коригира грешните тенденции от последните години и не разглежда социалните инвестиции едностранчиво само като разход. В действителност, с повишаване на квалификациите и уменията на гражданите се повишават техните шансове в обществото и на трудовия пазар, а чрез това и благосъстоянието, това въздейства стимулиращо върху растежа и помага на ЕС да излезе от кризата по-силен и по-конкурентоспособен. По този начин представеният пакет би могъл да представлява една от най-важните социалнополитически инициатива за последните години, ако в действителност бъде прилаган последователно и амбициозно. Това изисква трайна подкрепа от страна на ЕК.

3.3 Формирането на социалните политики обаче е главно отговорност на държавите членки. Разнообразието в условията и обстоятелствата на национално равнище изисква всяка държава членка да намери за себе си равновесието между устойчивост и пропорционалност на своята социална система, тъй като не съществува единен модел за всички. Комисията би трябвало да изготви обобщение на примерите за най-добри практики, включително за насърчаването на работещите в обществен интерес доставчици на услуги чрез възлагане на обществени поръчки и свобода на избор в областта на социалните услуги, и да окуражи държавите членки да структурират социалните си системи по иновативен и ефикасен начин, като поставят ударението върху заетостта и активизирането, за да постигнат целта на стратегията „Европа 2020“ за борба с бедността.

3.4 Във времена на невиждана досега безработица и нарастваща бедност в ЕС на социалната държава се отрежда една задължителна роля, а именно да се справи с настоящите предизвикателства. Чрез целенасочени инвестиции в социалната закрила и в социалната държава могат да се решат структурните проблеми и се осигурят работни места. Наличните потенциални възможности могат да се използват по-добре, като се осъществи една възможно най-всеобхватна, активна стратегия за включване и за участие на възможно най-широки слоеве от населението и като всички държави членки прилагат препоръките за активно интегриране на лицата, изключени от пазара на труда след 2008 г.

3.5 Ако социалните разходи все още се асоциират най-вече с „разходи“ и се изискват съкращения на социалните бюджети, съобщението би могло в известна степен да представлява смяна на политическия курс на равнището на ЕС, както и на държавите членки. Досега ЕИСК е застъпвал позицията, че съществува една огромна, също така социална нужда от инвестиции, която може да окаже влияние и върху заетостта, да предотврати бедността и да противодейства на социалното изключване. Затова трябва да бъдат мобилизирани както частни, така и публични инвестиции и да се извършат реформи (2).

3.6 Следваният от Комисията подход към социалните инвестиции, ориентиран спрямо жизнения цикъл и нуждите, който може да спомогне за увеличаване на индивидуалните възможности в живота и за подобряване на социалното сближаване, както и за по-добро икономическо развитие, също се приветства от ЕИСК като нов подход и нова логика на интервенциите. Едно засилване на социалните инвестиции има по-специално средно- и дългосрочни позитивни въздействия. В никакъв случай обаче не трябва да бъдат подценявани и краткосрочните положителни отражения. В някои ситуации инвестициите в по-добра социална политика, основаваща се на конкретни данни, доказано носят бързи и положителни резултати (3).

3.7 Социалните инвестиции заедно с въздействието върху трудовия пазар изпълняват централна роля за укрепване на социалното сближаване и социалното интегриране, както и за борбата със социалното изключване и бедността. Дълбоката икономическа криза в Европа драматично влоши социалното положение на много хора в Европа. За да се противодейства на едно подобно развитие, безусловно е необходимо да се поеме смяна на курса към повече социални инвестиции.

3.8 Във връзка с това Комисията на ЕС трябваше да обясни по-подробно и да ограничи своето искане за „обвързаност с условия“ на социалните услуги. Така например в областта на активните мерки на политиката на пазара на труда би било разумно услугите за подпомагане да бъдат обвързани с определена цел (например участие в мероприятия за обучения), обаче този принцип в никакъв случай не трябва да важи като общо правило относно социално-политическите мерки (например: грижите за децата). Социалните услуги трябва да се разглеждат като права с предвидими критерии, чрез които трябва да се гарантира правна сигурност.

3.9 Издадената със Съобщението препоръка, както и работните документи отразяват най-важните области, в които трябва да се приложи „новата логика“ за социалните инвестиции. Сега Комисията би следвало да започне със съответните заинтересовани страни диалог за начина, по който логиката на социалните инвестиции да се прилага при определянето на тези тематични акценти в практиката, и да представи план за прилагането на съобщението, съдържащ насоки за действие в помощ на държавите членки.

3.10 ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия изрично признава важната роля, която социалната икономика, социалните предприятия и гражданското общество играят в прилагането на Пакета за социалните инвестиции (4). Те не само предоставят опит и допълнителни ресурси, а често участват непосредствено в конкретни действия за постигане на целите на политиката, например като предоставят социални услуги. За да се подпомогне изпълнението на тези задачи, трябва да се подобри и опрости достъпът до публични средства и частен капитал. Заслужава да бъдат приветствани предложенията за включване на тематични цели в социалните инвестиции и на инвестициите като насоки в политиката за сближаване за периода 2014-2020 г. Те би трябвало да бъдат разгледани на преговорите, които се провеждат между националните органи и Европейската комисия относно програмата, с участието на представители на гражданското общество.

3.11 Според Комисията съществен елемент от стратегиите в областта на социалните инвестиции са иновациите, тъй като социалната политика трябва непрекъснато да бъде приспособявана към нови предизвикателства. Ето защо частни предприятия, които могат да разчитат на обществени поръчки, играят важна роля като алтернатива и допълнение към публичния сектор.

3.12 Иновативните възможности за финансиране — или чрез участието на частния сектор, или чрез облигациите за социални инвестиции, трябва да се използват в по-голяма степен от държавите членки и биха могли предполагаемо да доведат до икономии за бюджетите, смята Европейската комисия (5). Облигациите за социални инвестиции са обаче доста оспорвани и са необходими редица допълнителни проучвания относно последиците от тях. Освен това би трябвало по-подробно да бъдат описани потенциално засегнатите области, които биха били подходящи за „иновативно финансиране“. Във всеки случай ЕИСК подчертава, че тези инструменти по никакъв начин не трябва да водят до комерсиализиране на социалната политика. Държавата не бива да се отдръпва от своята отговорност в областта на социалната политика.

4. Специфични бележки

4.1 В близките години за съжаление може да се очаква да продължи спадът в икономическата и социалната сфера и съответно да се забави динамиката в икономиката, не на последно място поради мерките за консолидация в отделните държави членки. Затова устойчивият икономически растеж трябва да бъде стимулиран чрез засилено вътрешно търсене, например чрез подобрена интеграция на жените на пазара на труда. Тук също така ключова роля играе растежът на социалните услуги и на социалната икономика, която особено в кризата доказа своята издръжливост.

4.2 Пакетът за социалните инвестиции би могъл да даде важен принос за това. Така например разширяването на социалните услуги оказва по-силен ефект върху заетостта в сравнение с всяка друга форма на публичното използване на средства. Наред с това са необходими инвестиции в социални услуги, за да се задоволят нарастващото търсене и все по-големите социални нужди. За целите на стратегията „Европа 2020“ относно заетостта се изисква, заедно с борбата с (младежката) безработицата и изгодното интегриране на възрастните на пазара на труда, преди всичко увеличение на заетостта сред жените.

4.3 Важно е да се изтъкне, че предвидената в Пакета за социалните инвестиции подкрепа за националните области на политиката за социално интегриране, за системите за здравеопазване и за социалните услуги, трябва да включва леснодостъпни и висококачествени услуги, на поносима цена за групи в неблагоприятно положение, като например за хора с увреждания, както и за растящия брой хора, живеещи в крайна бедност. Тези социални услуги увеличават техните шансове да водят достоен живот, да си намерят работа и да я запазят.

4.4 Точно примерът с грижите за децата показва, че чрез целенасочени инвестиции социалният и икономически подем може да бъде обвързан с повишаване на конкурентоспособността. По-големите инвестиции в детските грижи и социалните услуги в по-тесен смисъл (грижи за възрастните, обучение, здравни грижи, услуги за хора с увреждания, жилищно подпомагане, защитени жилища и т.н.) подобряват, от една страна, „местното качество на живот“, а, от друга, имат важен принос за по-успешното интегриране на жените на пазара на труда и допринасят в средно- и дългосрочен план за облекчаване на бремето върху публичните бюджети. Както вече беше признато от Комисията, важно е да се гарантира, че социалните инвестиции са насочени към специфичните нужди на индивида, а не са обвързани с „целевата група“, към която той е причислен, така че да се осигури индивидуална подкрепа и да се постигнат възможно най-добри резултати (6). Освен това ЕИСК застъпва разбирането, че е необходима превенция на всички възможни видове социални проблеми, независимо от възрастта на засегнатите. Затова превенцията би трябвало да бъде цялостен подход на социалната политика, приложим не само към групата на децата, но и за всички обществени групи.

4.5 Трудовият пазар е ключът за справяне с демографските промени и за устойчиво консолидиране на обществените бюджети. Поради това следва да се приветства искането на Комисията за подобряване на успешното интегриране на трудовия пазар — и чрез активна политика на трудовия пазар, и чрез засилване на социалното интегриране. Ако наличният потенциал за заетост се използва по-добре, може да се запази в голяма степен стабилно съотношението между внасящите осигуровки и получателите на услуги, въпреки значителното нарастване на броя на възрастните хора (7). Все пак ЕИСК потвърждава своето виждане, че социалните инвестиции следва да включват и обществените групи, за които получаването на социално подпомагане не води до активност на пазара на труда.

4.6 В същото време чрез социални инвестиции и по-добра социална политика може да се постигнат не само важни въздействия върху политиката на заетост. Последователното прилагане на политиката на социалното приобщаване в държавите членки и последващата борба с бедността водят до съществени предимства за цялото общество и стимулират социалния мир и социалното сближаване.

4.7 Очертаната в съобщението смяна на курса представлява също така един важен принос за устойчива консолидация на публичните бюджети. Насърчаването на приобщаващия растеж и значителното увеличение на коефициентите на заетостта до 2020 г. може да осигури допълнително поле за действие за държавните бюджети на ЕС-27 в размер до 1 000 млрд. EUR (8).

4.8 За очертаната в Съобщението смяна на приоритетите и нейната интеграция в Европейския семестър остават открити въпроси от решаващо значение. ЕИСК приветства подобрения мониторинг, но съзнава, че ориентацията на Годишния обзор на растежа за 2013 г. се определя все още от приоритетите за изминалата година. Според ЕИСК в препоръките за отделните държави за второто полугодие е необходимо да се акцентира по-силно върху социалните инвестиции. Би следвало в Годишния обзор на растежа за 2014 г. изрично да бъдат взети предвид социалните инвестиции, а в следващия Европейски семестър да се включат и социални проблеми. Освен това би трябвало в течение на семестъра изрично да бъде разяснено, че увеличените социални инвестиции са в съответствие с „диференцираната и ориентирана към растеж“ консолидация на бюджетите.

4.9 Изразените в съобщението позиции за финансирането на инициативата за социални инвестиции и за промяна на данъчните структури за съжаление са по-скоро разочароващи и изостават от посоченото в Пакета за заетостта, в който Комисията заедно с облекчаването на фактора труд препоръчва и по-голямо данъчно облагане на собствеността. Обаче само чрез осигуряване на финансирането е възможно на практика да се осъществи успешно обявената в Пакета за социалните инвестиции промяна на курса.

4.10 Въпреки това въпросът за финансирането на Пакета за социалните инвестиции остава в голяма степен без отговор. По-доброто използване на Европейските структурни и инвестиционни фондове, по-специално на Европейския социален фонд, може да бъде важен инструмент за финансиране, при все това те в никакъв случай няма да са достатъчни, за да се осъществи желаната промяна на курса на политиката. ЕИСК многократно е повтарял своето изискване, че заедно с повишаването на ефективността и прецизното насочване на публичните разходи е необходимо обезателно да се открият нови източници на приходи за публичните бюджети. За тази цел трябва да се вземе предвид възможният принос от различните видове доходи и имущество (9). Същевременно е необходимо по-добре да се използват наличните ресурси.

4.11 ЕИСК посочва, че логиката на социалните инвестиции се постига и чрез промяната и подобряването на политиките в аспектите, които са се оказали неефикасни. В това отношение не допълнителните инвестиции са най-важни. ЕИСК призовава Комисията за информация и разясняване относно новите социални политики, които са по-добри за крайните потребители и за които разходите са сравними или по-ниски.

4.12 ЕИСК се изказва вече от отдавна в полза на това, че трябва да се обръща внимание не само на разходната страна на бюджета, но и че трябва да се подобрят публичните приходи, например чрез промяна и разширяване на данъчната основа, чрез налагане на данък върху финансовите транзакции, посредством закриване на зоните от типа „данъчен рай“, прекратяване на надпреварата за намаляване на данъците, както и чрез мерки срещу укриването на данъци (10). Точно с оглед на Пакета за социалните инвестиции и свързаните с него предизвикателства, ЕИСК още веднъж изрично подчертава тези свои искания, както и необходимостта от една Европейска програма за растеж и инвестиции в размер на 2 % от БВП (11). В представения Пакет се излага наистина правилната промяна на курса, но там липсват предложения за такъв вид Социален инвестиционен пакт, за да може той да не остане само в изявленията, а чрез него да се прилага в практиката новата насока на политиката.

4.13 В допълнение към изискването за държавите членки да интегрират по-силно социалните партньори и организациите на гражданското общество, което ЕИСК изрично подкрепя, Комисията трябва бързо да представи конкретни предложения за по-тясно и непрекъснато интегриране в процеса на координация на Европейския семестър. Това засяга също и преди всичко по-силния акцент върху социалните инвестиции и активното приобщаване. Това интегриране трябва да е от принципен характер и да позволи ефективно да се въздейства върху оформянето на политиките.

Брюксел, 22 май 2013 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Henri MALOSSE

(1) Пакет за заетостта, Пакет за младежката заетост, инициатива на ЕС „Възможности за младежта“, „Преосмисляне на образованието“.

(2) ОВ C 11, 15.1.2013 г., стр. 65–70.

(3) Подходът „жилище преди всичко“ (Housing First), наричан също бързо жилищно настаняване („rapid re-housing“), е прилаган първоначално в социалната политика на САЩ с цел противодействие на бездомността. От няколко години насам той успешно се прилага също и в Австрия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Португалия и Обединеното кралство като алтернатива на традиционната система на осигуряване на подслон по спешност и за временно настаняване.

(4) COM(2013) 83 final, стр. 5.

(5) COM(2013) 83 final, стр. 6, 7.

(6) COM(2013) 83 final, стр. 8.

(7) COM(2012) 55 final, Бяла книга на Комисията „Програма за адекватни, сигурни и устойчиви пенсии“, стр. 6.

(8) Вж. Тематичен документ № 72 на Комитета по икономическа политика, ноември 2012 г.: „Залогът е един трилион долара: как повишаването на заетостта може да помогне за справяне с демографските промени и публичния дефицит“ („1 000 billion Euros at stake How boosting employment can address demographic change and public deficits“).

(9) Вж. ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 94–101, параграф 4.3, както и ОВ C 306, 16.12.2009 г., стр. 70–75, параграф 3.4.2.

(10) Вж. ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 23–28, параграф 6.1.3.1.

(11) Вж. ОВ C 133, 9.5.2013 г., стр. 77-80, параграф 3.2.4.