[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 1.8.2008

COM(2008) 501 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

Втори доклад относно резултатите от пилотните проучвания, посочени в член 4, параграф 3 и член 5, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2150/2002 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 ноември 2002 г. относно статистиката на отпадъците

(представен от Комисията)

1. Въведение

Регламент (ЕО) № 2150/2002 на Европейския Парламент и на Съвета от 25 ноември 2002 г. относно статистиката на отпадъците[1] (Регламент относно статистиката на отпадъците) влезе в сила на 29 декември 2002 г. С Регламента се създава рамка за съставянето на общностна статистика за образуването, оползотворяването и обезвреждането на отпадъците.

Регламентът беше създаден след внимателно разглеждане на сложните и трудни за решаване проблеми при съставянето на статистиката на отпадъците. В процеса на създаване на настоящия регламент със Съвета и Европейския парламент беше постигнато съгласие, че са необходими някои пилотни проучвания, за да бъдат изяснени определени основополагащи въпроси относно нови области на статистиката на отпадъците. Тези области са отпадъците, образувани в „земеделието, лова, горското стопанство и рибарството“ (член 4, параграф 3), както и „вноса и износа на отпадъци“ (член 5, параграф 1), за които не се събират данни по силата на Регламент (EО) № 1013/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно превози на отпадъци (Регламент относно превози на отпадъци)[2].

В член 8, параграф 3 от Регламента относно статистиката на отпадъците се предвижда, че „в рамките на две години след датата на влизане в сила на настоящия регламент, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад за напредъка на пилотните проучвания, които са посочени в член 4, параграф 3 и член 5, параграф 1.“

Такъв доклад, информиращ Съвета и Европейския парламент за напредъка на програмата за пилотните проучвания, беше представен в началото на 2005 г.[3] Тогава програмата още не беше финализирана. Поради ограничения, свързани с човешките ресурси на ниво Общност и държави-членки, беше необходимо повече време за провеждането на пилотните проучвания по задоволителен начин. Поради това докладът за напредъка от 2005 г. съдържа само предварителни резултати и обяви друга покана за представяне на предложения, както и окончателен доклад с препоръки за по-нататъшни мерки за прилагане въз основа на резултатите от тези проучвания.

2. Програмата за пилотните проучвания

Комисията изработи програма за провеждане на пилотни проучвания в държавите-членки и страните кандидатки. На страните беше предоставена финансова подкрепа за провеждането на тези проучвания. Въпреки трудностите и забавянето при създаването на програмата Комисията вярва, че в дългосрочен аспект могат да се очакват положителни резултати за всяка държава-членка и за Комисията.

Под формата на официални писма бяха изпратени три ограничени покани за представяне на предложения, първата през май 2003 г., втората през октомври 2003 г. и последната през май 2005 г.; техни адресати бяха Европейската статистическа система (ESS), Националните статистически институти на присъединяващите се страни и Европейското икономическо пространство (ЕИП). До средата на 2007 г. бяха завършени всички проучвания, а окончателните доклади са достъпни на следната интернет страница:

http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/pilotsstudies

2.1. Рамка на пилотните проучвания

2.1.1. Статистика за вноса и износа на отпадъци

В член 1, параграф 3 от Регламента относно статистиката на отпадъците се определят областите, които попадат в обхвата на статистиката на отпадъците, включително „в) След пилотните проучвания съгласно член 5: внос и износ на отпадъци, за които няма събрани данни по реда на Регламент (ЕИО) № 259/93 на Съвета от 1 февруари 1993 г. относно наблюдението и контрола на превозите на отпадъци…[4]“ .

В член 5, параграф 1 от Регламента относно статистиката на отпадъците се определя, че „Комисията разработва програма за пилотни проучвания на внос и износ на отпадъци, която да се изпълнява от държавите-членки…“ . Въз основа на заключенията от пилотните проучвания Комисията трябва да информира Европейския парламент и Съвета за възможностите за събиране на статистически данни за вноса и износа на отпадъци.

Един от основните въпроси, които трябва да са предмет на пилотните проучвания за вноса и износа на отпадъци, е нивото на подробност на статистическите данни. Това е свързано с втория въпрос за начина на събиране на данни за вноса и износа на неопасни отпадъци. Въпреки че този т.н. „зелен“ списък с отпадъци е част от Регламента относно превози на отпадъци, той не е включен в задължението за докладване от посочения регламент.

Общо 11 държави взеха участие в програмата за пилотните проучвания на вноса и износа на отпадъци, 3 от които от „новите“ държави-членки. Повечето от институциите, провели пилотни проучвания, са Национални статистически институти (НСИ), но в програмата участваха и институции от областта на околната среда (Министерства на околната среда или Национални агенции за околната среда).

2.1.2. Статистика на отпадъците от земеделието, лова, горското стопанство и рибарството

В повечето страни не съществуваше методология за статистиката на отпадъците от икономическите сектори земеделие, лов, горско стопанство (NACE A) и рибарство (NACE B). В член 4, параграф 3 от Регламента относно статистиката на отпадъците се предвижда създаването на програма за пилотни проучвания на отпадъците от посочените икономически дейности, като целта е разработването на методология за редовно събиране на данни.

Трудностите в тази област произтичат от факта, че не е ясно кои от многото отпадъчни продукти са включени в задължението за докладване и кои не са. По време на изпълнителния етап ще трябва да се стигне до ясни решения и споразумения относно идентификацията на тези отпадъци.

Освен това статистическата популация в посочените икономически дейности е голяма и се състои от много на брой малки стопанства, в които често липсват необходимите специфични знания и не винаги се води отчетност на отпадъците. Схемите за събиране на данни трябва да бъдат добре разработени и така организирани, че да вземат предвид тази особеност на икономическата структура.

В края на 2003 г., началото на 2004 г. и края на 2005 г. 20 проекта започнаха да изследват практики на управление на отпадъци и съответните възможности за събиране на данни. Повечето участващи страни са от „старите“ държави-членки, а 8 проучвания се провеждат от „нови“ държави-членки. Участващите в пилотните проучвания институции са Национални статистически институти и институции от областта на околната среда (Министерства на околната среда или Агенции за околната среда).

2.2. Резултати

За целите на настоящия доклад пилотните проучвания бяха оценени с оглед на необходимостта от допълнителни мерки за събирането на редовни статистически данни, както и произтичащата необходимост Комисията да разработи правни норми за тези мерки.

2.2.1. Статистика за вноса и износа на отпадъци

Приложимост

Съгласно Регламента относно статистиката на отпадъците редовните статистически данни за Общността са необходими за контрол на изпълнението на политиката в областта на отпадъците, и по-точно придържането към принципите на максималното оползотворяване и безопасното обезвреждане. Това означава, че на ниво Общност би следвало да е възможно да се установи връзка между количеството на образуваните отпадъци и количеството на оползотворените и обезвредените отпадъци.

Сегашната структура на регламента не позволява проследяването на потоците отпадъци от процесите на образуване до дейностите по оползотворяване и обезвреждане. Такава информация може да бъде получена само ако се събират и данни за вноса и износа на отпадъци. Държави-членки, които нямат възможност да рециклират определен вид отпадък, няма да са в състояние да проследят доколко този отпадък, образуван на територията им, бива рециклиран, освен ако не се знае колко от него се изнася за рециклиране. Държави-членки, които внасят големи количества от определени видове отпадъци, не биха били в състояние да проследят процеса на управление на отпадъците, образувани на територията им, освен ако не знаят колко от тях са внесени.

В пилотните проучвания се изтъкна необходимостта от статистика за вноса и износа на отпадъци, които не са включени в други задължения за докладване. Ето защо основна цел на проучванията стана начинът на събиране на тези статистически данни.

Резултати

Подчертано повечето страни бяха на мнение, че външнотърговската статистика е най-подходящият източник на данни за създаването на статистика за износа и вноса на отпадъци. В същото време общото предимство от използването на налични статистически данни, основаващи се на общи параметри и хармонизирана номенклатура, използвана от всички държави-членки, се компрометира от факта, че държавите-членки прилагат различни прагове, изразени в парична стойност, с цел да намалят административната тежест върху бизнеса. Това означава, че данните не са напълно сравними и може да доведе до недооценяване на количествата търгувани отпадъци.

Освен това съответните номенклатури за външнотърговската статистика (Комбинираната номенклатура — КН) и на отпадъците (Европейска класификация на отпадъците за целите на статистиката — EWC-Stat) не са сравними за всички потоци от отпадъци. Бидейки стоково ориентирана класификация, Комбинираната номенклатура не предоставя единно определение на отпадъчните материали. „Отпадъци“ и „остатъци“ са определени чрез известен брой кодове. С някои от тези кодове се прави ясна разлика между отпадъци и продукти, а с други се комбинират отпадъци и остатъци с други продукти. Например някои кодове по КН включват отпадъци и продукти в един и същ код. Освен това оценка на наличните данни за външнотърговската статистика показа, че от 104 кода, свързани с отпадъци, към 86 се отнасят правила за поверителност.

Статистически данни за вноса и износа на отпадъци трябва да бъдат събирани само за отпадъци, които не попадат в обхвата на Регламент (EО) № 1013/2006 относно превози на отпадъци. Това води до още едно методологическо усложнение за използването на външнотърговската статистика, понеже някои кодове съдържат отпадъци, които са включени частично или напълно в задължението за докладване от Регламента относно превози на отпадъци.

Следната таблица предоставя преглед на пригодността на външнотърговската статистика за целите на статистиката за вноса и износа на отпадъци:

Таблица 1: Преглед на включването на категории на статистиката на отпадъците в обхвата на външнотърговската статистика (ВС) и на Регламента относно превози на отпадъци (РПО)

EWC-Stat | Брой кодове по КН | Забележки |

Код | Описание | Опасни/ Неопасни |

1.1 | Използвани разтворители | Опасни | 2 | Включени в обхвата на РПО |

1.2 | Киселинни, алкални или солни отпадъци | Неопасни/ Опасни | 1 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни) Включени в обхвата на РПО (опасни) |

1.3 | Отработени масла | Опасни | 1 | Включени в обхвата на РПО |

1.4 | Отработени химически катализатори | Неопасни/ Опасни | - | Включени в обхвата на РПО (опасни) |

2 | Отпадъци от химични препарати | Неопасни/ Опасни | 5 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни) Включени в обхвата на РПО (опасни) |

3.1 | Химически утайки и остатъци | Неопасни/ Опасни | 4 | Включени в обхвата на РПО (неопасни и опасни) |

3.2 | Утайки от промишлени отпадни води | Неопасни/ Опасни | 1 | Включени в обхвата на РПО (неопасни и опасни) |

05 | Биологични и медицински отпадъци | Неопасни/ Опасни | 1 | Включени в обхвата на РПО (неопасни и опасни) |

06 | Метални отпадъци | Неопасни/ Опасни | 51 | Широко застъпени във ВС (неопасни). Включени в обхвата на РПО (опасни) |

7.1 | Стъклени отпадъци | Неопасни/ Опасни | 3 | Широко застъпени във ВС (неопасни) Включени в обхвата на РПО (опасни) |

7.2 | Хартиени и картонени отпадъци | Неопасни | 6 | Широко застъпени във ВС |

7.3 | Каучукови отпадъци | Неопасни | 5 | Повечето кодове по КН съдържат отпадъци и продукти |

7.4 | Пластмасови отпадъци | Неопасни | 9 | Широко застъпени във ВС |

7.5 | Дървесни отпадъци | Неопасни/ Опасни | 3 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни) Частично включени в обхвата на РПО (опасни) |

7.6 | Текстилни отпадъци | Неопасни | 24 | Широко застъпени във ВС |

7.7 | Отпадъци, съдържащи полихлорирани бифенили (PCB) | Опасни | 1 | Включени в обхвата на РПО |

8 | Излязло от употреба оборудване | Неопасни/ Опасни | 2 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни). Включени в обхвата на РПО (опасни) |

8.1 | Излезли от употреба превозни средства | Неопасни/ Опасни | 1 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни). Включени в обхвата на РПО (опасни) |

8.41 | Отпадъци от батерии и акумулатори | Неопасни/ Опасни | 5 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни). Включени в обхвата на РПО (опасни) |

09 | Животински и растителни отпадъци (без 9.11 и 9.3) | Неопасни | 46 | Повечето кодове по КН съдържат отпадъци и продукти |

9.11 | Животински отпадъци от преработката на храни и продукти | Неопасни | 28 | Повечето кодове по КН съдържат отпадъци и продукти |

9.3 | животински фекалии, урина и оборски тор | Неопасни | 1 | Включени в обхвата на РПО |

10.1 | Домакински и подобни отпадъци | Неопасни | 1 | Включени в обхвата на РПО |

10.2 | Смесени и недиференцирани материали | Неопасни/ Опасни | - | Включени в обхвата на РПО (неопасни и опасни) |

10.3 | Остатъци от сортиране | Неопасни/ Опасни | - | Включени в обхвата на РПО (неопасни и опасни) |

11 | Общи утайки | Неопасни | 1 | Включени в обхвата на РПО |

11.3 | Изкопани земни маси | Неопасни | - | Включени в обхвата на РПО |

12 без 12.4, 12.6 | Минерални отпадъци | Неопасни/ Опасни | 4 | Частично включени в обхвата на ВС (неопасни). Включени в обхвата на РПО (опасни) |

12.4 | Отпадъци от горене | Неопасни/ Опасни | 10 | Широко застъпени във ВС (неопасни) Включени в обхвата на РПО (опасни) |

12.6 | Замърсени почви и изкопани земни маси от замърсени места | Опасни | - | Включени в обхвата на РПО |

13 | Втвърдени, стабилизирани или встъклени отпадъци | Неопасни/ Опасни | - | Включени в обхвата на РПО (неопасни и опасни) |

Някои видове отпадъци, включително отпадъците, които обичайно могат да се рециклират, като например метали, стъкло, хартия и пластмаси, са широко застъпени във външнотърговската статистика. Други потоци от отпадъци, по-специално каучукови отпадъци, дървесни отпадъци, излязло от употреба оборудване и превозни средства, отпадъци от батерии и акумулатори и отпадъци от минерали, могат да бъдат обхванати по-добре чрез въвеждането на нови кодове с ясно разграничение между продукти и отпадъци.

Що се отнася до отпадъците, включени в обхвата на Регламента относно превози на отпадъци, повечето страни заявиха в окончателните си доклади, че статистическите данни, докладвани по Базелската конвенция и на Европейската комисия, относно отпадъци, за които се изисква уведомление, отговарят на критериите, поставени с Регламента относно статистиката на отпадъците. Необходима е по-нататъшна работа за определяне на начина на превръщане на данните във формата, изискван с Регламента относно статистиката на отпадъците.

Заключение

Въз основа на резултатите от пилотните проучвания беше оформено следното предложение за докладване на вноса и износа на отпадъци:

Таблица 2: Интегриране на вноса и износа във формата за докладване съгласно приложение I към Регламента относно статистиката на отпадъците

Тип на отпадъците | NACE | Общо образувани отпадъци | От които: изнесени отпадъци | Внос на отпадъци |

|1 |2 |_..._ |19 |20 | | |В рамките на ЕС |Извън ЕС |В рамките на ЕС |Извън ЕС | |1 | | | | | | | | | | | | |_..._ | | | | | | | | | | | | |15 Метали | | | | | | | | | | | | |17 Стъкло | | | | | | | | | | | | |19 Хартия | | | | | | | | | | | | |21 Пластмаси | | | | | | | | | | | | |_....._ | | | | | | | | | | | | |47 | | | | | | | | | | | | |48 | | | | | | | | | | | | |Общо |Опасни | | | | | | | | | | | | | |Неопасни | | | | | | | | | | | | |

Към таблицата във връзка с образуване на отпадъци ще бъдат добавени четири колони за количествата на внесените и изнесени отпадъци. По отношение на данните за вноса и износа на отпадъци няма да се изисква разбивка по дейности по NACE и по дейности за обработка на отпадъци: разбивка на данните ще има само по категория на отпадъците и по търговия в рамките на ЕС и извън ЕС. Информацията за вноса и износа на опасни отпадъци ще се основава на докладването по Регламента относно превози на отпадъци.

С цел да се намали тежестта за докладване върху държавите-членки и въпреки някои ограничения, външнотърговската статистика беше предложена като най-подходящия източник за започване на събиране на статистически данни за вноса и износа на отпадъци. Въпреки това използването на външнотърговската статистика трябва да бъде подобрено чрез предприемане на действия както на общностно равнище, така и на равнище държави-членки.

- на общностно равнище: в Комбинираната номенклатура трябва да бъдат включени ограничен брой нови кодове, с които да се направи по-ясно разграничение между отпадъци и продукти и да се разшири приложимостта на външнотърговската статистика за статистиката за отпадъците;

- на равнище държави-членки: трябва да бъде оценено влиянието на правилата за поверителност и националните прагове при докладване за външнотърговската статистика върху вноса и износа на отпадъци.

Опитвайки се да опрости и хармонизира използването на външнотърговската статистика, Комисията предлага да предостави на държавите-членки специфична за всяка страна извадка от съответните данни от външнотърговската база данни COMEXT, която се поддържа от Евростат. Държавите-членки ще трябва да одобрят или да коригират данните. Въпреки това съгласно член 3, параграф 1 от Регламента относно статистиката на отпадъците държавите-членки разполагат със свободата да използват собствените си методологии за събирането на статистически данни за отпадъците; не може да бъде предписан конкретен метод за събиране на данни.

2.2.2. Статистика за отпадъците от земеделието, лова, горското стопанство и рибарството

Поради това че в повечето държави-членки не се събират редовно статистически данни за отпадъците от земеделието, лова, горското стопанство и рибарството, на пилотните проучвания в тези области беше обърнато специално внимание.

Основният въпрос по отношение на редовната статистика на отпадъците от посочените икономически дейности е кои материали или вещества са включени в задължението за докладване съгласно статистиката на отпадъците и кои не подлежат на докладване, поради това че биват рециклирани на мястото на производство. В този контекст най-големият поток от отпадъци са биоорганичните отпадъци, и по-точно оборският тор. Голям дял имат и остатъците от дърводобива, лова и рибарството, които обикновено остават в гората или съответно биват изхвърлени обратно в морето. Общата препоръка от пилотните проучвания беше биоорганичните отпадъци, които остават на мястото на производство като част от биологичните цикли, да бъдат изключени.

Правилното разграничаване между отпадъчни и неотпадъчни материали продължава да е предмет на обсъждания. Въпреки че решението по отношение на отпадъчните/неотпадъчните материали не дава пълна яснота, неотдавнашни решения на Съда на Европейските общности внесоха яснота по отношение на оборския тор. По съвместни дела C-416/02[5] и C-121/03[6] Съдът на Европейските общности заключи, че отпадъчните флуиди от добитък могат да не се разглеждат като отпадъци, ако се използват за наторяване на почвата като част от законосъобразна практика на разпръскване върху ясно обозначени площи и ако тяхното съхраняване се ограничава до нуждите на операциите по разпръскване. Освен това този анализ не следва да бъде ограничаван до отпадъчните флуиди от добитък, използвани за наторяването на почвата, която е част от същото земеделско стопанство, от където идват отпадъчните флуиди.

Съответно отпадъчните флуиди от добитък (животински изпражнения, урина и тор, включително отпадъчни флуиди с използвана слама) не се разглеждат като отпадъци, при условие че се използват за наторяване в съответствие със законодателството и че не се извършва по-нататъшно оползотворяване преди повторното използване. В този контекст използването на оборски тор за наторяване „като част от законосъобразна практика“ означава прилагане на „кодекса за добра земеделска практика“ и изпълняването на изискванията, изложени в Директива 91/676/ЕИО на Съвета от 12 декември 1991 г. за опазване на водите от замърсяване с нитрати от селскостопански източници[7].

В резултат на това биоорганичните отпадъци, образувани в земеделието, лова, горското стопанство и рибарството, които остават на мястото на производство или се използват в същия сектор, се изключват от задължението за докладване. В случаите, когато посоченият вид отпадъци се обработва в съоръжение за обработване на отпадъци, той трябва да бъде докладван съгласно Регламента относно статистиката на отпадъците.

Други въпроси от значение за статистиката на отпадъците от раздели A и B на NACE произтичат от икономическата структура на тези раздели. В повечето държави-членки има голям брой малки стопанства с по-малко от 10 заети лица. Страните трябва да разработят методологии за оценяване на отпадъците, образувани в тези малки стопанства, като пилотните проучвания помогнаха много в това отношение.

Заключение

С оглед на многото често срещани трудности при предоставянето на надеждни данни за секторите на земеделието, лова, горското стопанство и рибарството, пилотните проучвания дадоха много полезен критерий за изследване на положението и възможностите по отношение на създаването на висококачествена статистика на отпадъците. От особено значение бяха изясняването на обхвата на статистиката на отпадъците и обмяната на опита, придобит чрез тези проучвания, при разработването на методи за включване на малките предприятия в статистиката и за създаване на коефициентите за отпадъците за някои отпадъчни потоци.

В пилотните проучвания на отпадъците от икономическите сектори на земеделието, лова, горското стопанство (NACE A) и рибарството (NACE B) не се препоръчват допълнителни мерки за прилагане. Съществуващото статистическо законодателство на Общността относно статистиката на отпадъците е достатъчно подробно, за да може да обхване отпадъците, образувани от икономическите дейности по NACE A и B.

3. Финансови аспекти

За програмата за пилотни проучвания беше предоставен общ бюджет от 986 535,65 EUR, от които 356 110,00 EUR бяха изразходвани за пилотни проучвания на износа и вноса на отпадъци, а 630 425,65 EUR за пилотни проучвания на статистиката на отпадъците, свързана със земеделието, лова, горското стопанство и рибарството.

4. Заключения

Статистика за вноса и износа на отпадъци

Резултатите от пилотните проучвания на статистиката за вноса и износа на отпадъци потвърдиха нуждата от тази статистика за целите на контрола на политиката на Общността в областта на отпадъците, и по-точно придържането към принципите на максималното оползотворяване и безопасното обезвреждане. Освен това резултатите показват, че макар външнотърговската статистика да е определена за най-добър източник, тя не може да бъде използвана без допълнително адаптиране на статистическата номенклатура и окончателно потвърждаване на данните от държавите-членки. С член 3, параграф 1 от Регламента относно статистиката на отпадъците обаче се изключва предписването на всякакви специфични методи на събиране на данни и държавите-членки запазват правото си да решат кои методи желаят да прилагат, за да събират статистически данни за отпадъците.

Съществуващите разпоредби на Регламента относно статистиката на отпадъците не описват достатъчно подробно изискванията за статистиката за вноса и износа на отпадъци. Поради това Комисията ще предложи спецификации за тази статистика чрез официално предложение за изменение на приложение I към гореспоменатия регламент, което ще:

- предостави разбивка на статистиката за вноса и износа на отпадъци на данни в рамките на ЕС и извън ЕС, както и на данни за внос и износ. Няма да е необходима разбивка по икономически дейности; разбивката по категории на отпадъците ще съдържа достатъчно информация. Тези разпоредби ще наложат добавянето на четири допълнителни колони към таблицата за образуването на отпадъци в приложение I към Регламента относно статистиката на отпадъците;

- опрости и хармонизира използването на външнотърговската статистика, за която цел Комисията ще предостави на държавите-членки извадка от съответните данни от външнотърговската статистическа база данни COMEXT;

- изиска от държавите-членки да потвърдят или коригират данните. Държавите-членки могат да събират статистически данни за вноса и износа на отпадъци и чрез други средства в съответствие с член 3, параграф 1 от Регламента относно статистиката на отпадъците.

Статистика на образуването на отпадъци по раздели A и B на NACE

По отношение на статистиката на отпадъците от земеделието, лова, горското стопанство и рибарството, с пилотните проучвания се стигна до заключението, че не са необходими допълнителни мерки за прилагане. Съществуващото статистическо законодателство на Общността относно отпадъците е достатъчно подробно, за да може да обхване отпадъците, образувани от икономическите дейности по NACE A и B.

[1] ОВ L 332, 9.12.2002 г., стр. 1., последно изменен с Регламент (ЕО) № 1893/2006 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 393, 30.12.2006 г., стp. 1).

[2] ОВ L 190, 12.7.2006 г., стр. 1, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1379/2007 на Комисията (ОВ L 309, 27.11.2007 г., стр. 7).

[3] COM(2005)223

[4] ОВ L 30, 3.2.1993 г., стр. 1. Регламент (ЕИО) № 259/93 е отменен с действие от 12 юли 2007 г.

[5] ОВ C 271, 29.10.2005 г., стр. 1, Решение от 8.9.2005 г., Комисия/Испания (Сб. 2005, стр. I-7487)

[6] ОВ C 271, 29.10.2005 г., стр. 2. Решение от 8.9.2005 г., Комисия/Испания (Сб. 2005 г., стр. I-7569)

[7] ОВ L 375, 31.12.1991 г., стр. 1. Директива, изменена с Регламент (EО) № 1882/2003 на Европейския парламент и на Съвета (OВ L 284, 31.10.2003 г., стр. 1).