BG    BG BG 
 
BG 1   BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 13.11.2008 
SEC(2008) 2768  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
 
придружаващ  
 
Предложение  за директива  на Съвета  за изменение  на Директива  2003/48/ ЕО на 
Съвета  относно  данъчното  облагане  на доходи  от спестявания  под формата  на 
лихвени  плащания   
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
{COM(2008) 727 окончателен } 
{SEC(2008) 2767}  
 
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Директивата  относно  данъчното  облагане  на спестяванията  
Директива  2003/48/ ЕО на Съвета  относно  данъчното  облагане  на доходи  от спестявания  
под формата  на лихвени  плащания  беше  приета  през 2003 г. Разпоредбите  на 
директивата  започнаха  да се прилагат  от държавите -членки  (ДЧ) на 1 юли 2005 г., 
едновременно  с началото  на прилагане  на равностойни  мерки  от страна  на Андора , 
Лихтенщайн , Монако , Сан Марино  и Швейцария  съгласно  споразумения  с EО. От 
същата  дата 10 зависими  или асоциирани  територии  на Нидерландия  и Обединеното  
кралство  започнаха  да прилагат  същите  мерки , както  посочените  в директивата . 
Крайната  цел на директивата  е да даде  възможност  на всяка  ДЧ да прилага  
националните  си данъчни  разпоредби  по отношение  на лихвените  плащания , които  
местните  физически  лица  получават  от агенти  по плащанията , установени  в други  ДЧ.  
За постигане  на тази крайна  цел, в директивата  се предвижда  автоматичен  обмен  на 
информация  за такива  плащания . По време  на преходен  период  обаче , три ДЧ (Австрия , 
Белгия  и Люксембург ) прилагат  данък , удържан  при източника , и разпределят  
приходите  с ДЧ по местожителство  на бенефициера  вместо  да предоставят  
информация .  
Предложението  на Комисията  за изменения  на директивата  се основава  на първия  от 
докладите , които  Комисията  трябва  да представя  на Съвета  на всеки  три години , 
относно  изпълнението  на директивата  в съответствие  с член  18 от нея. В посочения  
член  се предвижда  също , че когато  е уместно , Комисията  предлага  на Съвета  
необходимите  изменения  на директивата , за да се гарантира  по-ефективното  данъчно  
облагане  на доходите  от спестявания  и да се избегнат  нежелателните  нарушения  в 
областта  на конкуренцията . 
След  първите  разкрития  през февруари  2008 г. относно  случаи  на измама  с участието  на 
лица  с местожителство  в ЕС и фондации  в Лихтенщайн , на 4 март  2008 г. в Съвета  се 
проведе  разискване  и Съветът  „…призова  Комисията  да ускори  подготовката  на 
доклад  за прилагането  на Директива  2003/48/ ЕО от влизането  ѝ в сила  на 1 юли 
2005 г.… “.  Приет  на 29 април  2008 г., преди  представянето  на доклада  по член  18, 
работен  документ  на службите  на Комисията  [SEC (2008)559], озаглавен  „Подобряване  
на настоящия  обхват  на Директива  2003/48/ ЕО на Съвета  относно  данъчното  облагане  
на доходи  от спестявания “, послужи  като основа  за устно  изложение  от страна  на 
Комисията  пред  Съвета  на 14 май 2008 г. В този работен  документ  бяха  очертани  
основните  идентифицирани  проблеми  и бяха  повдигнати  редица  въпроси , които  се 
нуждаят  от изясняване  с оглед  на евентуално  подобряване  на приложното  поле  на 
директивата .  
Докладът  по член  18 от директивата  беше  приет  от Комисията  на 15 септември  2008 г. 
[COM (2008)552] и беше  представен  на Съвета .  
Докладът  беше  придружен  от работен  документ  на службите  на Комисията  
„представящ  икономическа  оценка  на действието  на Директива  2003/48/E О на Съвета  
въз основа  на наличните  данни “ [SEC (2008)2420].  В този работен  документ  се дават  
 
BG 3   BG количествени  подходи  за оценка  на функционирането  на директивата . В документа  се 
анализира  развитието  на някои  постъпления  от инвестиции . В допълнение , в анализа  се 
разглеждат  последиците  от приложението  на директивата  върху  някои  модели  на 
инвестиране . Последният  раздел  на документа  съдържа  статистически  анализ  на 
въздействието  от въвеждането  на директивата  върху  спестяванията  и върху  банковите  
депозити .  
2. ПРЕГЛЕД  НА ДИРЕКТИВАТА  
Докладът  и предложението  за изменение  са резултат  от дълъг  процес  на анализ  и 
открита  консултация . Този  процес  стартира  през 2005 г., когато  службите  на Комисията  
започнаха  да разглеждат  изпълнението  на директивата  и тълкуването  му заедно  с 
експерти  от данъчните  администрации  на ДЧ в рамките  на две работни  групи  — 
Работна  група  IV по въпросите  на прякото  данъчно  облагане  и Работна  група  
„Административно  сътрудничество  в областта  на прякото  данъчно  облагане “. 
Първата  група  се съсредоточи  върху  правните  и практическите  въпроси , свързани  със 
същественото  съдържание  на директивата , а втората  помогна  да се осигури  мониторинг  
на правилното  приложение  на директивата  по отношение  на обмена  на информация  и 
прехвърлянето  на средства  във връзка  с разпределението  на приходите . Втората  група  
помогна  също  за разработване  на формата  за обмен  на информация . 
Едновременно  с групите , влючващи  участието  на данъчните  администрации  на ДЧ, в 
началото  на 2007 г. беше  създадена  специална  Експертна  група  по данъчно  облагане  на 
спестяванията  с участието  на данъчни  експерти  от секторите  на банковата  дейност , 
застраховането , инвестиционните  фондове , управлението  на активи  и свързаните  с тях 
сектори  в EС. Тази  група  предостави  на Комисията  мнението  на пазарните  оператори  в 
EС относно  прилож eнието  на директивата , като същевременно  улесни  първоначалното  
проучване  на възможното  въздействие  върху  пазарите  вследствие  на евентуални  
изменения  на директивата , което  би могло  да възникне  за обсъждане  в резултат  на 
процеса  на преглед .  
По-подробна  информация  за процеса  на преглед  се намира  на следната  интернет  
страница : 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/personal_tax/savings_tax/savings_directive_review/index_en.htm  
Независимо  от усилията  на ДЧ и пазарните  оператори  да предоставят  статистически  
данни  на Комисията , качеството  и количеството  на получените  статистически  данни  е 
недостатъчно  за подробен  количествен  анализ . Липсата  на количествени  данни  обаче  
сама  по себе си не е пречка  за извършване  на необходимия  анализ  на проблемите , 
установени  в процеса  на консултация , или за предлагане  на подходящи  решения . Освен  
това е необходимо  да се предвижда  развитието , въз основа  на постъпилите  становища  
от заинтересованите  страни , в които  ясно  се признава  необходимостта  от подобрения  в 
системата . 
3. УСТАНОВЕНИ  ПРОБЛЕМИ  И НЕОБХОДИМОСТ  ОТ РЕШЕНИЯ  
Консултациите  с бизнеса  и националните  администрации  показаха , че обхватът  на 
директивата  не е толкова  широк , колкото  беше  предвиден  по принцип  съгласно  
единодушно  приетите  заключения  на Съвета  от 27 ноември  2000 г., на които  се 
основава  директивата , а също  и че разпоредбите  на директивата  съдържат  „вратички “. 
 
BG 4   BG Тези  „вратички “ вредят  на ефективността  на директивата , независимо  дали  последната  
се прилага  под формата  на автоматичен  обмен  на информация  или — по време  на 
преходния  период  — чрез удържане  на данък  при източника . Те са и потенциален  
източник  на пазарни  деформации , тъй като пречат  на последователното  третиране  на 
сходни  ситуации . 
Данните  сочат , че по отношение  на извършваните  в рамките  на ЕС плащания  
разпоредбите  на директивата  могат  да бъдат  заобиколени  чрез: 
1. използване  на посреднически  инвестиционни  инструменти  (юридически  лица  
или договорености ), които  не са обхванати  от действащото  формално  определение  на 
бенефициер  (което  се отнася  само  до физически  лица ) и които  понастоящем  не са 
задължени  да действат  като агенти  по плащанията , и/или 
2. пренареждане  на инвестиционния  портфейл  по такъв  начин , че доходите  да 
останат  извън  определението  на директивата  за лихвени  плащания , като същевременно  
се извлича  полза  от ограниченията  на риска , гъвкавостта  и договорената  
възвръщаемост  на инвестициите , равностойни  на вземанията  по дългове . 
За да се постигне  балансирано  решение , с което  да се „затворят  вратичките “, е 
необходимо  да се вземат  под внимание  и трите  съществени  елемента  на директивата , а 
именно  „бенефициер “, „агент  по плащанията “ и „доходи  от спестявания  под формата  
на лихвени  плащания “, както  и административната  тежест  за агентите  по плащанията  и 
за ДЧ, необходимостта  от запазване  на данъчните  приходи  на ДЧ и 
конкурентоспособността  на финансовия  сектор  в EС. 
Всяко  забавяне  в намирането  на решения  за гарантиране  на по-справедлив  и по-
последователен  обхват  на мерките  би могло  да доведе  в бъдеще  до по-ясно  изразени  
пазарни  нарушения  между  подобни  продукти  и инвестиционни  инструменти . 
За трите  ДЧ, които  прилагат  преходния  режим  (както  и за териториите  и държавите  
извън  ЕС, които  сътрудничат  под формата  на удържане  на данък  при източника ), 
ограничението  по отношение  на времето  е особено  важно , тъй като рискът  от 
нарушения  между  подобните  продукти  ще се увеличи  едновременно  с увеличаването  
на ставката  на удържания  при източника  данък  на 35 % от 1 юли 2011 г. 
Освен  посочените  по-горе „вратички “, консултацията  с пазарните  оператори  разкри  
също , че прилагането  на разпоредбите  на директивата  от агентите  по плащанията  може  
в някои  случаи  да бъде  обременяващо  поради  липсата  на яснота . Както  изтъкна  
Европейската  банкова  федерация  (ЕБФ ), която  представлява  по-голямата  част от вече 
участващите  в прилагането  на директивата  агенти  по плащанията : „Такъв  е случаят  с i) 
определението  на „лихвено  плащане “ и „агент  по плащанията “, ii) определението  на 
„останалите  правни  субекти “ (които  трябва  да се считат  за агенти  по плащанията  
при получаване  на лихвено  плащане ) и iii) формулите , които  различните  държави -
членки  могат  да използват , за да определят  дали  даден  фонд  или събитие , свързано  с 
дейността  на фонда , попада  в обхвата  на директивата “. 
В таблицата  по-долу  е представен  списък  на установените  проблеми  според  
необходимостта  от действия : 
 
BG 5   BG Таблица  1: Установени  проблеми  по ред на важност  
1. Използване  на невключени  в настоящото  приложно  поле  посреднически  структури , 
по-специално  някои  правни  договорености , и липса  на яснота  относно  правилото  за 
„агент  по плащанията  при получаване “ (член  4, параграф  2);  
2. Различно  третиране  на инвестиционните  фондове , които  не са оторизирани  ПКИПЦК  
съгласно  Директива  85/611/E ИО („предприятия  за колективно  инвестиране , различни  
от ПКИПЦК “), в зависимост  само  от правния  статут  на тези предприятия  за колективно  
инвестиране , различни  от ПКИПЦК  (регистрираните  като юридически  лица  са винаги  
изключени  от приложното  поле  на директивата , докато  нерегистрираните  като 
юридически  лица  са винаги  включени );  
3. Използване  на продукти , подобни  на вземания  по дългове  (някои  структурирани  
продукти  и някои  животозастрахователни  договори ); 
4. Недостатъци  в правилата  за идентифициране  на бенефициерите , по-специално  
относно  определянето  на местожителството  им за целите  на директивата ; 
5. Решаване  на проблема  с използването  на установени  в трети  страни  посреднически  
инструменти  по начин , съгласуван  със свободното  движение  на капитали  (и 
едновременно  с това необходимост  да бъде  заменена  процедурата , свързана  с 
представяне  на удостоверение , за да се избегне  удържания  при източника  данък , с най-
простата  процедура  за доброволно  деклариране  на информация  пред  данъчните  
органи ); 
6. Липса  на статистически  данни  от ДЧ. Много  ограничено  използване  на данъчния  
идентификационен  номер  на бенефициерите , което  затруднява  използването  на 
информацията  от ДЧ по местожителството  им. 
4. ВЪЗМОЖНИ  РЕШЕНИЯ  
При оценка  на различните  варианти  следва  да се има предвид , че за изпълнение  на 
разпоредбите  на директивата  се разчита  основно  на агентите  по плащанията . 
Следователно  трябва  надлежно  да се вземе  под внимание  Лисабонската  стратегия  и 
инициативата  за по-добро  регулиране , които  включват  например  ограничаване  на 
административната  тежест  и ненужните  разходи  за предприятията , както  и принципът  
на пропорционалност . Затова  ДЧ трябва  да бъдат  подготвени  да постигнат  съгласие  за 
решения , чрез които  евентуалната  допълнителна  административна  тежест , свързана  с 
повишаване  на ефективността  на разпоредбите  на директивата , да бъде  поставена , 
доколкото  е възможно , върху  данъчните  администрации , които  биха  се възползвали  от 
увеличението  на данъчните  приходи , или върху  пазарните  оператори , чието  участие  
понастоящем  е по-малко , а не върху  пазарните  оператори  (като например  банки  и 
управители  на активи ), които  вече дават  значителен  принос  за функционирането  на 
директивата .  
Друго  ограничение  е сравнително  ограничения  териториален  обхват  на директивата , 
както  и на споразуменията , предвиждащи  същите  или равностойни  на тях мерки . 
Трудно  е да се направи  точна  оценка  на въздействието , което  евентуалното  
разширяване  на приложното  поле  на директивата  би могло  да има върху  изтичането  на 
 
BG 6   BG капитали  към трети  страни . Независимо  от това, че при проучването  на наличните  
данни  не се установява  промяна  в географския  състав  на лихвоносните  спестявания  
вследствие  на прилагането  на директивата , във всеки  вариант  за засилване  на 
ефективността  на директивата  трябва  надлежно  да се вземат  под внимание  
международните  аспекти . 
Комисията  продължава  да преследва  целта  за насърчаване  на прилагането  на мерки , 
равностойни  на прилаганите  от ДЧ, от страна  на важни  финансови  центрове  извън  ЕС. 
Все пак, като се зачита  установеното  в Договора  за създаване  на Европейската  общност  
свободно  движение  на капитали , е целесъобразно  да се обмисли  дали  трябва  да се 
добавят  разпоредби  с цел да се противодейства  на опитите  на физически  лица  с 
местожителство  в EС да заобиколят  разпоредбите  на директивата , като насочват  
преминаването  на извършените  в EС лихвени  плащания  през данъчно  необлагани  
субекти  или договорености  „фантоми “, намиращи  се извън  територията  на EС или на 
юрисдикции , които  прилагат  равностойни  или същите  мерки  като договорените  на 
равнището  на EС.  
С оглед  на това службите  на Комисията  определиха  следните  четири  варианта  със 
съответните  им предимства  и недостатъци  (въздействието  на различните  варианти  е 
обобщено  в таблица  2 в края  на настоящия  документ ): 
Вариант  1 — Не се предприемат  действия   
Вариант  1 Действия  
Непредприемане  на 
действия  Запазване  на съществуващото  положение , т.е. „да не се 
предприема  нищо “ 
Вариант  2 — Изменения  с цел да се гарантира  по-добро  прилагане  на 
единодушното  съгласие , постигнато  от Съвета  на 27 ноември  2000 г., по 
отношение  на основното  съдържание  и целта  на директивата   
Вариант  2 в общи  линии  означава  да се използват  като сравнителен  критерий  
заключенията  на Съвета  от 27 ноември  2000 г. относно  съдържанието , което  е трябвало  
да има бъдещата  по онова  време  директива , като се положат  усилия  да се затворят  
неволните  „вратички “.  
 
BG 7   BG Вариант  2 Действия  
Изменения  с цел да се гарантира  по-
добър  обхват  в съответствие  със 
заключенията  на Съвета  от 
27.11.2000 г. 
Ограничаване  на 
административната  тежест  за 
агентите  по плащанията  във връзка  
със същите  заключения  — Разширяване  на обхвата  върху  всички  
инструменти  за колективно  инвестиране  
— Разширяване  на обхвата  на правилото  
относно  агента  по плащанията  при получаване , 
така че да обхваща  и правните  договорености  
(тръстове ) 
 
— „Правилото  за страната  на произход “ и 
решаване  на въпроса  с „пасивното  получаване “ 
Вариант  3 — Същите  изменения , както  прeдложените  във вариант  2, съчетани  с 
изменения , които  имат  за цел да се затворят  доколкото  е възможно  всички  
„вратички “ и да се разшири  обхвата  върху  всички  продукти , които  могат  да 
бъдат  приравнени  на лихвоносни  инструменти  
Този  вариант  включва  разширяване  на обхвата  на директивата  върху  печалбите  от 
животозастрахователни  договори , които  се конкурират  с вземанията  по дългове  и с 
инвестиционните  фондове . Той включва  и разширяване  на обхвата  върху  доходите  от 
ценни  книжа , равностойни  на вземания  по дългове , защото  практически  целият  
инвестиран  капитал  е защитен  в края  на срока  на договора  и защото  възвръщаемостта  
на капитала  се определя  към датата  на емитиране , макар  че формално  продуктът  не е 
съставен  от вземания  по дългове . 
„Подходът  за прозрачност “ по отношение  на бенефициерите  ще се прилага  само  за 
плащания  към някои  структури , установени  в определени  юрисдикции  извън  EС, които  
не се облагат  ефективно  с данъци  там. 
Вариант  3  Действия  
Изменения , които  имат  за цел да 
се затворят  доколкото  е 
възможно  всички  „вратички “ и да 
се избегнат  нарушенията  — Разширяване  с оглед  обхващане  не само  на 
всички  инвестиционни  фондове , но и на ценните  
книжа , равностойни  на вземания  по дългове , както  
и на животозастрахователните  договори  с нисък  
биометричен  риск , които  инвестират  във вземания  
по дългове , във фондове  и в равностойни  ценни  
книжа  
— Разширяване  на правилото  относно  „агента  по 
плащанията  при получаване “ с оглед  обхващане  
не само  на договореностите  (тръстове ), но и на 
данъчно  необлаганите  субекти , имащи  
юридическа  правосубектност  (например  много  
фондации ) 
— „Подход  за прозрачност “ по отношение  на 
плащания  към някои  данъчно  необлагани  
структури , установени  в определени  трети  страни  
 
BG 8   BG или юрисдикции . Елиминиране  на процедурата , 
свързана  с представяне  на удостоверение , за да се 
избегне  удържания  при източника  данък . 
— По-широко  използване  на наличната  
информация  за установяване  на местожителството  
на бенефициера .  
 
 
Вариант  4 — Изменения  с цел да се разшири  обхвата  на директивата , така  че да 
включва  всички  юридически  лица  и всички  доходи  от спестявания   
На срещата  на Съвета  по икономически  и финансови  въпроси  през март  2008 г. редица  
ДЧ изразиха  желанието  си да бъде  разширен  обхватът  на директивата  далеч  извън  
заключенията  на Съвета  от 27 ноември  2000 г. Има обаче  някои  ограничения , които  
трябва  да се вземат  предвид : 
— Данъкът , удържан  при източника  (макар  и преходен  за три ДЧ), е подходящ  
механизъм  само  ако са известни  нетните  доходи . Това  рядко  се случва  при форми  на 
доход  като капиталовите  печалби . Също  така правилата  относно  данъчното  облагане  на 
капиталовите  печалби  се различават  значително . Облагането  с данък  при източника  
върху  пълния  размер  на приходите  от продажби  би било  диспропорционално .  
— Обхващането  на дивидентите  и на всички  плащания  на доходи  от инвестиции , 
извършени  в полза  на корпоративни  получатели , както  се предлага  от поне  една  ДЧ, би 
могло  да доведе  до многократно  отчитане  и до множество  равнища  на облагане  с данък  
при източника . 
Общата  рамка  за административно  сътрудничество  (Директива  77/799/E ИО и 
евентуалните  ѝ изменения ), основаваща  се само  на обмен  на информация , изглежда  по-
подходяща  за тези плащания  на доходи . 
Вариант  4 Действия  
Много  по-широк  обхват   Разширяване  с оглед  обхващане  на плащанията  
към всички  юридически  лица  и на всички  видове  
доходи  от инвестиции  (дивиденти , капиталови  
печалби , „изплатени  суми “ от действителни  
животозастрахователни  договори  и пенсионни  
схеми  и др.) 
5. ПРЕДПОЧИТАН  ВАРИАНТ  И ПРОИЗТИЧАЩИ  ОТ НЕГО  ВЪПРОСИ  НА ПОЛИТИКАТА  
След  процеса  на анализ  и консултация , понастоящем  се предпочита  вариант  3. Първият  
вариант  (т.e. непредприемане  на действия ) следва  да се отхвърли , тъй като не затваря  
сегашните  „вратички “ в директивата , които  имат  потенциално  отрицателно  
въздействие  върху  приходите  от данъци  и върху  конкуренцията . Освен  това някои  
пазарни  оператори  смятат , че е необходимо  да бъдат  изяснени  някои  аспекти  на 
директивата . 
 
BG 9   BG В сравнение  с вариант  2, разходите , които  биха  възникнали  съгласно  вариант  3 за 
настоящите  и новите  агенти  по плащанията , би трябвало  да се компенсират  от по-
малката  степен  на нарушения  между  подобните  продукти  и от по-благоприятното  
въздействие  върху  бюджета  на ДЧ.  
Макар  че е по-всеобхватен  от вариант  3, вариант  4 би бил по-скъп  и би могъл  да доведе  
до дублиране  и двойно  облагане  с данък  при източника . Затова  при вариант  4 изглежда  
не се спазва  принципът  на пропорционалност  по отношение  на целите  на директивата .  
Всякакви  изменения  на обхвата  на директивата  биха  наложили  преразглеждане  на 
споразуменията  с 10-те зависими  и асоциирани  юрисдикции , които  прилагат  същите  
мерки . Що се отнася  до 5-те нечленуващи  в ЕС държави , които  прилагат  равностойни  
мерки , Съветът  ще трябва  да прецени  дали  предвижданите  съгласно  действащите  
споразумения  мерки  ще продължат  да бъдат  равностойни  на изменената  директива  или 
не. Изглежда  обаче , че поради  някои  от предлаганите  съгласно  вариант  3 изменения  
(по-специално  относно  механизма  за „агента  по плащанията  при получаване “) и 
несъмнено  поради  повечето  от предложените  във вариант  4 изменения , е 
препоръчително  да се направят  едновременни  промени  в споразуменията  с тези 
5 страни , които  не са членки  на EС. 
 
BG 10   BG Таблица  2: Кратък  преглед  на анализа  в оценката  на въздействието   
Възможни  
варианти  Защита  на 
бюджета  на 
ДЧ Ефикасност  Финансов  пазар   
Вариант  1 - 
(риск  от 
бюджетни  
загуби ) ≈ 
(няма  допълнителна  
административна  тежест , 
но се запазва  
съществуващата  такава ) 
- 
Ниско  качество  на 
статистическите  данни  
- 
Липса  на яснота  - 
(потенциално  повече  
нарушения ) 
Вариант  2 + 
(по-добра  
защита ) - 
(по-голяма  
административна  тежест ) 
+ 
По-голяма  яснота / По-
добро  качество  на 
статистическите  данни  + 
(По-малко  нарушения  
между  спестовните  
продукти ) 
Вариант  3  + 
(по-добра  
защита )  
 
++ 
Хоризонтална  
равнопоставенос
т - 
(по-голяма  
административна  
тежест ) 
+ 
По-голяма  яснота / По-
добро  качество  на 
статистическите  данни  
 ++ 
(По-малко  нарушения  
между  спестовните  
продукти  с 
характеристики  на 
вземания  по дългове  
и/или защита  на 
капитала /По-малко  
нарушения  между  вече 
обхванатите  агенти  по 
плащанията  и другите  
субекти  и 
договорености ) 
Вариант  4 + 
(по-добра  
защита )  
 
-{}-+++ 
Хоризонтална  
равнопоставенос
т - - 
(по-голяма  
административна  тежест ) 
- 
Дублираща  се информация  и 
множество  равнища  на 
облагане  с данък  при 
източника  
+ 
По-голяма  яснота /По-добро  +++ 
(По-малко  нарушения  
между  всички  спестовни  
продукти  и 
посреднически  
структури ) 
 
BG 11   BG качество  на 
статистическите  данни