ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 20.7.2011 
SEC(2011) 953 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаваща  
Директива  на Европейския  парламент  и на Съвета  
относно  предприемането  и осъществяването  на дейност  от кредитните  институции 
и относно  пруденциалния  надзор  на кредитните  институции  и инвестиционните  
посредници  
{COM(2011) 453 окончател eн} 
{SEC(2011) 952 окончател eн}  
 
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
В Съобщението  си от 9 декември  2010 г.1 Комисията  заяви  намерения  да предприеме  
законодателни  действия  на равнище  ЕС за хармонизиране  и за по-строги  наказателни  
разпоредби  във финансовата  област .  
В Съобщението  си от 4 март  2009 г.2 Европейската  комисия  обяви , че: i) ще разгледа  
правилата  за корпоративно  управление  и практика  в рамките  на финансовите  
институции  с оглед  на финансовата  криза  и ii) където  е уместно  — ще отправи  
препоръки  или ще предложи  регулаторни  мерки .  
Оценката  на въздействието  прави  анализ  на възможните  мерки , които  могат  да бъдат  
взети  в областта  на Директивата  за капиталовите  изисквания  (ДКИ ). Тя допълва  
оценката  на въздействието  във връзка  с предложението  за „ДКИ  ІV“. 
2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА   
Наказателни  разпоредби  
Действащите  национални  наказателни  разпоредби  за основни  нарушения  на ДКИ  са 
разнообразни  и не винаги  подходящи  за подсигуряване  на ефективно  прилагане  на 
правилата . Не всички  власти  разполагат  с някои  важни  наказателни  правомощия , а 
санкциите  не се оповестяват  редовно . В някои  държави -членки  равнищата  на 
административно  налаганите  имуществени  санкции  (глоби ) са прекалено  ниски  и 
поради  тази причина  недостатъчно  възпиращи ; санкциите  не могат  да бъдат  налагани  и 
на кредитни  институции , и на физически  лица , които  са извършили  нарушения . При 
определянето  на равнището  на налаганите  санкции , някои  национални  органи  не вземат  
предвид  критериите , които  са важни  за осигуряването  на пропорционалност  и 
възпиращ  ефект  на санкциите . 
Освен  това в момента  налагането  на санкциите  се различава  в държавите -членки , 
включително  в държави -членки  със сходен  размер  на банковите  сектори . В някои  
държави -членки  през последните  години  се налагат  много  малко  или никакви  санкции , 
което  може  да бъде  признак  на слабо  прилагане  на правилата  на ЕС.  
Тази  ситуация  може  да доведе  до несъобразяване  с правилата  на ЕС, да създаде  
възможност  за изкривяване  на конкуренцията  на вътрешния  пазар  и да окаже  
неблагоприятно  влияние  върху  финансовия  надзор , като накърни  правилното  
функциониране  на банковите  пазари , което  от своя страна  може  да бъде  пагубно  за 
защитата  на притежателите  на депозити  и инвеститорите  и за доверието  във 
финансовия  сектор . 
Корпоративно  управление   
                                                 
1 COM(2010) 716 окончателен . 
2 COM(2009) 114 окончателен  
 
BG 3   BG През  месец  юни 2010 г., Комисията  публикува  Зелена  книга  относно  корпоративното  
управление  във финансовите  институции  и политиките  на възнаграждения3, 
придружена  от работен  документ4, който  анализира  недостатъците  в корпоративното  
управление  в сектора  на финансовите  услуги , разкрити  от финансовата  криза , които  са 
довели  до прекомерно  поемане  на рискове .  
Недостатъчен  надзор  над риска  от страна  на управителните  съвети   
В много  случаи  управителните  съвети  или не можеха , или не искаха  да възразяват  на 
изпълнителното  ръководство  относно  неговите  стратегически  бизнес  решения . Често  
това се дължеше  на недостатъчно  отделено  време  и неподходящи  технически  познания  
за управителните  съвети  на кредитните  институции  В някои  случаи  доминиращите  
позиции  на ръководството  и недостатъчното  разнообразие  в членския  състав  
нарушаваше  обективността  на управителните  съвети .  
Освен  това управителните  съвети  често  не бяха  достатъчно  ангажирани  с цялостната  
стратегия  за риска  и в резултат  на това не беше  следен  отблизо  стратегическият  подход  
на изпълнителното  ръководство  към риска , бяха  утвърдени  стимули  за прекомерно  
поемане  на риск  и не се прилагаха  подходящи  системи  за осигуряване  на ефективно  
управление  на риска . Освен  това управителните  съвети  не заделяха  достатъчно  време  за 
обсъждане  на въпроси , свързани  с управлението  на риска , тъй като на тях се гледаше  
като на по-маловажни  в сравнение  с други  въпроси , като например  стратегиите  за 
растеж . Докладите  за риска  не бяха  във всички  случаи  навременни  и всеобхватни , което  
се дължи  по-специално  на липсата  на преки  връзки  за докладване  на управителния  
съвет  по проблемите  на управлението  на риска . 
Накрая , в много  случаи  на управлението  на риска  не се обръщаше  дължимото  внимание  
в процеса  на вземане  на решения . 
Незадължителен  характер  на принципите  — неподходящ  надзор  над корпоративното  
управление  
Незадължителният  характер  на повечето  принципи  на корпоративно  управление  
допринесе  за неефективното  им спазване  от страна  на кредитните  институции , като  
прилагането  ставаше  предимно  въз основа  на саморегулиране  и външно  наблюдение  от 
страна  на акционерите . Установените  от кризата  недостатъци  показаха , че тези 
механизми  не работят  в практиката . По-специално , на фона  на липсата  на ясна  рамка  за 
корпоративно  управление  и конкретизирана  надзорна  функция , надзорните  органи  не 
можеха  да наблюдават  или контролират  по подходящ  начин  прилагането  на 
стандартите  за корпоративно  управление  от страна  на кредитните  институции .  
3. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА   
Сближаването  на националните  наказателни  разпоредби  е необходимо  за насърчаване  
на възпиращия  характер  и за създаване  на равностойни  условия  за еднообразно  
                                                 
3 COM(2010)0284 окончателен   
4 Работен  документ  на службите  на Комисията  – Корпоративно  управление  във финансовите  
институции : Поуки  от текущата  финансова  криза , най-добри  практики , SEC(2010) 0669 
окончателен  
 
BG 4   BG прилагане  на ДКИ  и за пълното  сътрудничество  и взаимно  доверие  между  банковите  
надзорни  органи  в ЕС. По-доброто  прилагане  на действащите  наказателни  правомощия  
от страна  на националните  власти  би било  достатъчно  за постигането  на подобно  
сближаване . 
Единният  и последователен  подход  на равнище  ЕС е от решаващо  значение  за 
ефективното  преодоляване  на слабостите  на корпоративното  управление  в кредитните  
институции . Интегрираните  капиталови  пазари  и взаимосвързаността  на европейския  
финансов  сектор  означава , че твърде  различните  правила  в държавите -членки  могат  да 
доведат  до регулаторен  арбитраж , който  от своя страна  да накърни  или да създаде  нови  
пречки  пред  правилното  функциониране  на вътрешния  пазар .  
4. ЦЕЛИ   
Предложението  има за цел да осигури  правилно  функциониране  на банковите  пазари  и 
възвръщане  на доверието  в банковия  сектор  посредством : 
• ефективни , пропорционални  и възпиращи  санкции , които  по-добре  осигуряват  
спазване  на правилата  на ДКИ , 
• осигуряване  на равноправни  условия , които  минимизират  възможностите  за 
регулаторен  арбитраж , 
• ефективен  надзор  на доставчиците  на банкови  услуги , 
• ефективно  управление  в рамките  на кредитните  институции , което  би трябвало  
да допринесе  за избягване  на поемането  на прекомерни  рискове . 
За тази цел е необходимо :  
• засилване  на прилагането  и сближаване  на правните  рамки  относно  санкциите  
и механизмите , улесняващи  разкриване  на нарушенията , както  и  
• засилване  на рамката  за корпоративно  управление : 
– повишаване  на ефективността  на надзора  над риска  от страна  на управителните  
съвети ; 
– повишаване  на значението  на звеното  за управление  на риска  и 
– гарантиране  на ефективен  мониторинг  от страна  на надзорните  органи  по 
управление  на риска .  
5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКА , АНАЛИЗ  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  И СЪПОСТАВКА  
5.1. Варианти  за наказателни  разпоредби   
5.1.1.  Варианти  за подходящи  административни  санкции   
Варианти  
 
BG 5   BG 1: Непредприемане  на действия  на равнище  ЕС 
2. Еднакви  правила  за видовете  и равнището  на административните  санкции   
3. Минимален  брой  общи  правила  за видовете  и равнището  на административните  санкции   
4. Минимален  брой  общи  правила  за равнището  (минимално  и максимално ) на административните  глоби  
5. Минимален  брой  общи  правила  за максималното  равнище  на административните  глоби   
6. Еднакви  правила  за факторите , които  да бъдат  взети  под внимание  при прилагането  на санкциите  
7. Минимален  брой  правила  за факторите , които  да бъдат  взети  под внимание  при прилагането  на 
санкциите   
При вариант  1 се запазват  откроените  проблеми : въпреки  че Европейският  банков  
орган  би могъл  допълнително  да насърчи  сближаването  на националните  режими , 
неговите  усилия  трудно  биха  могли  да дадат  резултат  без действаща  рамка  на равнище  
ЕС.  
Варианти  2 и 6 биха  премахнали  различията  по отношение  на видовете , равнището  на 
санкциите  и критериите  за тяхното  налагане  и следователно  биха  били  най-ефективни  
за осигуряването  на равностойни  правила  и за улесняване  на трансграничния  надзор . 
Варианти  3, 4, 5 и 7 биха  били  по-малко  ефективни , но биха  позволили  санкциите  да 
бъдат  адаптирани  към специфичните  особености  на различните  национални  правни  
системи . Вариант  4 би могъл  да бъде  по-ефективен  от вариант  5 по отношение  на 
намаляването  на различията  в равнището  на глобите  и за подсигуряване  на възпиращ  
ефект , но вариант  5 би осигурил  по-добра  пропорционалност . 
Варианти  2, 3 и 4 биха  били  със сходна  ефективност  за осигуряване  на възпиращ  ефект . 
Вариант  3 обаче  би позволил  да бъдат  осигурени  допълнителни  типове  санкции , които  
могат  да засилят  възпиращия  ефект  в някои  държави -членки . Вариант  5 би бил по-
малко  ефективен  за реалното  налагане  на достатъчно  високи  глоби , но може  по-добре  
да осигури  тяхната  пропорционалност . Варианти  6 и 7 могат  да бъдат  смятани  за 
еднакво  ефективни , доколкото  обхващат  едни  и същи  фактори , но вариант  7 би могъл  
да осигури  прилагането  на по-подходящи  санкции , тъй като той не ограничава  
компетентните  органи  при вземането  под внимание  на други  фактори . 
Варианти  2 и 7 са по-неефикасни  що се отнася  до промените , изисквани  в 
националните  законодателства , а вариант  5 е по-ефикасен  от вариант  4. 
5.1.2.  Варианти  във връзка  с приложното  поле  на административните  санкции   
Варианти  
1: Непредприемане  на действия  на равнище  ЕС 
2. Общо  задължение  за осигуряване  на прилагането  на административни  санкции  както  за физическите  
лица , така и за кредитните  институции   
3. Минимални  общи  правила  за прилагането  на административни  санкции  както  за физическите  лица , 
така и за кредитните  институции   
 
BG 6   BG Вариант  3 би бил по-ефективен  от вариант  2 по отношение  на осигуряването  на 
равностойни  условия  за по-добър  трансграничен  надзор , но различията  по отношение  
на възпиращия  ефект  на тези варианти  се смятат  за минимални . Вариант  3 е много  по-
малко  ефикасен  от вариант  2, тъй като изисква  повече  промени  в националните  
законодателства  и може  да изиска  от държавите -членки  да променят  правилата  за обща  
отговорност . 
5.1.3.  Варианти  относно  оповестяването  на санкции  
Варианти  
1. Никакви  промени  
2. Оповестяване  на санкциите  като общо  правило  
3. Оповестяване  на санкциите , определени  от страна  на компетентните  органи  
Вариант  2 е много  по-ефективен  от вариант  3 що се отнася  до повишаването  на 
възпиращия  ефект  на санкциите . Вариант  3 е малко  по-ефикасен  от вариант  2. 
5.1.4.  Варианти  относно  реалното  налагане  на санкции  
Варианти  
1: Непредприемане  на действия  на равнище  ЕС 
2. Вътрешна  процедура  за сигнализиране  за проблеми  в кредитните  институции  
3. Държавите -членки  утвърждават  системи  за издигане  и защита  на хората , които  сигнализират  
нередности   
4. Подробни  изисквания  на ЕС за програми  за сигнализиране  на нередности  
Варианти  2, 3 и 4 са ефективни  що се отнася  до по-лесно  откриване  на нарушенията , 
което  води  до по-високо  равнище  на прилагане  във всички  държави -членки . Вариант  4 
се смята  за малко  по-ефективен  в това отношение . И трите  варианта  оказват  влияние  
върху  основните  права  (зачитане  на правото  на личен  и семеен  живот , защита  на 
личните  данни , презумпция  за невинност  и право  на защита ), но те могат  да бъдат  
реализирани  в по-умерен  вид; като се имат  предвид  целите , които  са поставени , 
тяхното  въздействие  е необходимо  и пропорционално  
Варианти  2 и 3 са еднакво  ефикасни  що се отнася  до изискваните  промени  в 
националните  законодателства . Смята  се, че вариант  4 е неефикасен , тъй като ще 
изиска  по-радикални  промени , вероятно  също  и в държави -членки , в които  вече има 
механизми  за сигнализиране  на проблеми . Разходите  за спазване  също  са по-високи , 
отколкото  разходите , необходими  за варианти  2 и 3, тъй като държавите -членки  ще 
разполагат  с по-малко  гъвкавост .  
5.2. Варианти  за корпоративно  управление  
Варианти  
1. Непредприемане  на действия  на равнище  ЕС 
2. Подобряване  на прилагането  на действащата  рамка  на ЕС 
 
BG 7   BG 3. Насърчаване  и разработване  на рамка  за директивата  за капиталовите  изисквания  
Вариант  3 е най-ефективен  за постигането  на основната  цел в сравнение  с варианти  1 и 
2. Вариант  1 ще продължи  да поддържа  отворения  вид на регулаторната  рамка  и ще 
създава  условия  за неспазване  и правна  несигурност . Вариант  2 разчита  на пазарната  
дисциплина  и на по-добрия  надзор  на прилагането  на действащите  принципи  от страна  
на надзорните  органи . Надзорните  органи  обаче  няма  да разполагат  с по-ясна  правна  
рамка , чрез която  да упражняват  надзорните  си функции , а вече станахме  свидетели  на 
ограничените  възможности  на саморегулирането . 
Вариант  3 надхвърля  действащата  рамка  за корпоративно  управление  и включва  
разработването  на допълнителни  и по-съвършени  разпоредби . Той съдържа  мерки  за 
увеличаване  на ефективността  на надзора  на риска  от страна  управителните  съвети , за 
подобряване  на статута  и независимостта  на функцията  за управление  на риска  и за 
подсигуряване  на ефикасен  надзор  на управлението  на риска  от страна  на надзорните  
органи . Тези  нови  изисквания  ще създадат  пакет  минимално  необходими  стандарти , 
които  дават  на кредитните  институции  и на надзорните  органи  ясни  референтни  
стойности , в рамките  на които  да разработват  и оценяват  структурите  за корпоративно  
управление . 
5.3. Предпочитани  варианти  и инструменти  за водене  на политика   
Най-подходяща  за постигането  на целите  на предложението  е комбинация  от следните  
варианти , които  взаимно  засилват  действието  си: 
Варианти  за наказателни  разпоредби   
• Минимум  общи  правила  за вида  на административните  санкции , които  са на 
разположение  на компетентните  органи  
• Минимум  правила  за максималното  равнище  на административните  
имуществени  санкции  
• Списък  от ключови  фактори , които  да бъдат  взети  под внимание  при 
определянето  на административните  санкции  
• Задължение  за осигуряване  на налагането  на административни  санкции  както  
за физическите  лица , така и за кредитните  институции  
• Оповестяване  на санкциите  като общо  правило  
• Вътрешна  процедура  за ранно  сигнализиране  на проблемите  в кредитните  
институции  
• Изискване  към държавите -членки  да утвърдят  системи  за защита  на хората , 
които  сигнализират  нередности   
Варианти  за корпоративно  управление   
Изискване  от кредитните  институции  да оповестяват  броя  на мандатите  на членовете  на съветите   Отделяне  на повече  
време  от страна  на 
членовете  на Изискване  от членовете  на съветите  да заделят  достатъчно  време  за изпълнението  на своите  
 
BG 8   BG задължения   управителните  съвети  
Ограничаване  на максималния  брой  мандати , които  даден  член  на съвета  може  да упражнява  по 
едно  и също  време 
Изискване  за оповестяване  на политиката  на набиране  на членове  и на техния  реален  опит  и умения   
Утвърждаване  на характеристики , които  членовете  на съветите  трябва  да притежават  индивидуално  
или като цяло , с оглед  на подходящите  умения  и професионални  познания   
Изискване  членовете  на съветите  да получават  подходящо  въвеждане  в проблематиката  и обучения  
през  техния  мандат   Подобряване  на 
експертните  познания  
на членовете  на 
управителните  съвети  
Задължителен  комитет  за номиниране  
Противодействие  на 
доминиращо  влияние  в 
управлението  Забрана  за кумулативно  упражняване  на мандати  на председател  и главен  изпълнителен  директор  в 
една  и съща  институция  
Изискване  за оповестяване  на вътрешна  политика  за разнообразието   
Определяне  на референтни  различни  практики  на национално  и европейско  равнище  
Изискване  за разнообразие  като критерий  за състава  на управителните  съвети  
Изискване  кредитните  институции  да утвърждават  политика  на разнообразието   Подобряване  на 
разнообразието  в 
състава  на 
управителните  съвети  
 
Подобряване  на 
съпричастността  на 
управителните  съвети  
към стратегиите  за 
риска  Изискване  за декларация  относно  адекватността  на системите  за управление  на риска  
Изискване  становище  за подхода  на кредитната  институция  спрямо  риска 
Изискване  за оповестяване  на политиката  и практиката  що се отнася  до обсъждането  и анализа  на 
проблемите  на риска  на заседания  на съвета 
Изискване  управителните  съвети  да заделят  достатъчно  време  за проблемите , свързани  с риска Повишаване  на 
значението , което  се 
отдава  от 
управителния  съвет  на 
проблемите , свързани  с 
риска  Задължителен  комитет  за риска  на равнище  управителен  съвет 
Изискване  за оповестяване  на политиката  и практиката  що се отнася  до информацията  за риска , 
предоставяна  на съвета Подобряване  на 
информацията  за 
риска , получавана  от 
управителния  съвет  Изискване  управителните  съвети  да определят  съдържанието , формата  и честотата  на информацията  
за риска , която  трябва  да получават  
Изискване  звеното  за управление  на риска  да може  да докладва  директно  на съвета 
Подобряване  на 
подобряване  на 
статута  и 
правомощията  на 
звеното  за управление  
на риска  Изискване  за оповестяване  на статута  и правомощията  на звеното  за управление  на риска  
Изискване  за независимо  звено  за управление  на риска   
Изискване  за независим  главен  директор  за риска   
Изискване  главният  директор  за риска  да разполага  с подходящ  статут  и правомощия   
Изискване  отстраняването  на главния  директор  за риска  да става  с предварителното  съгласие  на 
съвета 
Гарантиране  на 
ефективен  мониторинг  
на риска  от страна  на 
надзорните  органи  Изискване  корпоративното  управление  да бъде  част от надзорния  преглед  
Изискване  за включване  в специален  надзорен  преглед  на адекватността  на качествата /опита  на 
членовете  на управителния  съвет  във връзка  с изпълнението  на техните  функции  
Изискване  надзорните  органи  да правят  преглед  на дневния  ред и на документите  за заседанията  на 
съвета   
 
 
BG 9   BG 5.3.1.  Въздействие  на предпочитаните  варианти : наказателни  разпоредби  
Очаква  се вариантите  за наказателни  разпоредби  да улеснят  установяването  на 
нарушения  и да оправомощят  компетентните  органи  да прилагат  подходящи  санкции . 
Очаква  се вариантите  за наказателни  разпоредби  да осигурят  по-добро  изпълнение  на 
задълженията  по ДКИ  от страна  на кредитните  институции , което  ще бъде  от полза  за 
всички  акционери .  
Тези  варианти  няма  да създават  административни  тежести  за финансовите  
институции  или за нефинансовите  дружества , включително  за МСП , като се изключи  
минимален  административни  тежести  за кредитните  институции , които  произтичат  от 
задължението  за установяване  на вътрешни  системи  за сигнализиране  на нередности .  
Очакват  се положителни  социални  последици , тъй като защитата  на притежателите  на 
депозити  и инвеститорите  ще бъде  засилена , а служителите  в кредитните  институции , 
които  сигнализират  нередности , ще бъдат  по-добре  защитени .  
Тези  варианти  са в съответствие  с общите  цели  на основни  юрисдикции  в групата  Г20 
за засилване  на регулацията  и надзора  на финансовия  сектор  и се очаква  да окажат  
положително  влияние  върху  глобалната  конкурентоспособност  на ЕС. 
5.3.2.  Въздействие  на предпочитаните  варианти : корпоративно  управление  
Предпочитаните  варианти  за политика  за подобряване  на корпоративното  управление  
ще помогнат  за избягването  на поемането  на прекалено  големи  рискове  от страна  на 
кредитните  институции  и ще ограничат  риска  от неуспех . Те биха  допринесли  за 
повишаване  на устойчивостта  на банковия  сектор  и за повишаване  на доверието  на 
инвеститорите . Ето защо  въздействието  върху  кредитните  институции  и всички  
заинтересовани  лица  (вложители , акционери , кредитори ) следва  да бъде  положително .  
На макроикономическо  равнище  една  стабилна  система  за управление  на риска  в 
кредитните  институции  би допринесла  за избягването  на бъдещи  кризи , за повишаване  
на доверието  в банковата  система  и за повишаване  на ефикасността  на финансовите  
механизми  на кредитните  институции , която  от своя страна  ускорява  икономическия  
растеж .  
Въвеждането  на мерки  за разнообразяване  на членския  състав  на управителните  съвети  
най-вероятно  ще окаже  благоприятно  влияние  във връзка  с политиката  на ЕС за 
равнопоставеност  на половете , като ще премахне  невидимите  бариери  и ще помогне  
на жените  да получат  достъп  до водещи  позиции  в дружества ; това би оказало  
положително  влияние  и върху  заетостта  сред  жените . 
Предпочитаният  вариант  може  да увеличи  допълнително  административните  тежести  
за кредитните  институции  и за надзорните  органи . Тези  разходи  обаче  следва  да бъдат  
ограничени  и пропорционални  на общата  цел. С цел намаляване  на потенциалните  
регулаторни  тежести  следва  да се прилага  принцип  на пропорционалност , който  взема  
под внимание  размера  и сложността  на дейността  на кредитните  институции .  
6. НАБЛЮДЕНИЕ  И ОЦЕНКА  
Комисията , като пазител  на Договора , ще наблюдава  как държавите -членки  прилагат  
измененията  на Директивата  за капиталовите  изисквания . Последиците  от прилагането  
 
BG 10   BG на законодателните  мерки  по отношение  на наказателните  мерки  ще бъдат  оценени  на 
базата  на следните  основни  показатели : 
• брой  на установените  нарушения  и брой  на наложените  санкции ; 
• практика  на националните  компетентни  органи  в областта  на налагането  на санкции .  
Що се отнася  до корпоративното  управление , реализирането  на очакваните  ползи  може  
да отнеме  време , като размерът  на ползите  ще зависи  от начина , по който  кредитните  
институции  прилагат  новите  изисквания . Комисията  ще наблюдава  прилагането  на 
съответните  разпоредби  на Директивата  за капиталовите  изисквания  посредством  
Европейския  банков  орган  и чрез интензивен  и постоянен  диалог  с всички  основни  
заинтересовани  лица , включително  пазарните  участници  (кредитни  институции , 
инвеститори ). Тя също  така може  да използва  заключенията  от проучванията , 
направени  от заинтересованите  лица .