· Mapping long-term care quality practices in the EU (Картографиране на практиките за качество на дългосрочните грижи в ЕС), Европейска мрежа по социална политика (2020 г.);

· Challenges in long-term care in Europe (Предизвикателства пред дългосрочните грижи в Европа), Европейска мрежа по социална политика (2018 г.);

·Estimating the Effects of Social Protection for Long-Term Care in Old Age in Europe (Оценка на ефектите от социалната закрила за нуждаещите се от дългосрочни грижи в напреднала възраст в Европа), Организация за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) (предстоящ);

· Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the European Union (Проучване на честотата и разходите за неформални дългосрочни грижи в Европейския съюз), Ecorys (2021 г.);

· Study on the long-term care supply and market in EU Member States (Проучване на предлагането и пазара на дългосрочни грижи в държавите — членки на ЕС), KPMG (2021 г.);

· COVID-19 и възрастните хора — въздействие върху живота им, подкрепата и грижите за тях , Eurofound (2021 г.);

· Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers (Кой полага грижи? Привличане и задържане на работници в сферата на грижите), ОИСР (2020 г.);

· Long-term care workforce: еmployment and working conditions (Работната сила в сектора на дългосрочните грижи: заетост и условия на труд), Eurofound (2021 г.);

· The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019-2070) (Доклад от 2021 г. относно застаряването на населението — икономически и бюджетни прогнози за държавите — членки на ЕС (2019—2070 г.), Европейска комисия (ГД „Икономически и финансови въпроси“), Комитет за икономическа политика (Работна група по въпросите на застаряването).

• Оценка на въздействието

Предложеният инструмент предлага насоки на държавите членки за това как да подобрят достъпа до финансово приемливи, висококачествени дългосрочни грижи, като предоставя на държавите членки гъвкавост при разработването и прилагането на мерки в съответствие с техните национални практики. Следователно оценка на въздействието не е необходима. Освен това въздействието на тази препоръка ще зависи не само от начина, по който държавите членки прилагат мерките, но и от специфичните за всяка държава обстоятелства, като например макроикономическата ситуация, структурата на системите за социална закрила и социалните услуги, както и структурата и функционирането на пазара на труда. Тези обстоятелства затрудняват отделянето на конкретното въздействие на предложението от други фактори. Предложението е придружено от работен документ на службите на Комисията, в който се прави преглед на предизвикателствата пред дългосрочните грижи и се разглеждат възможните начини за действие.

• Пригодност и опростяване на законодателството

Не се прилага.

• Основни права

Настоящата препоръка зачита основните права и съблюдава принципите, признати в Хартата на основните права на Европейския съюз . По-специално настоящата препоръка зачита принципа на недискриминация (член 21 от Хартата) и допринася за гарантиране на правата на детето (член 24 от Хартата), правата на възрастните хора да водят достоен и независим живот и да участват в социалния и културния живот (член 25 от Хартата), правото на хората с увреждания да се ползват от мерки, които осигуряват тяхната независимост, социалната и професионалната им интеграция и участието им в живота на общността (член 26 от Хартата), правото на семейството да се ползва от юридическа, икономическа и социална закрила (член 33 от Хартата) и правото на достъп до обезщетенията за социална сигурност и до социалните служби, които осигуряват закрила в случаи като майчинство, заболяване, трудова злополука, зависимо положение или старост, както и в случай на загуба на работа, в съответствие с правилата, установени от правото на Съюза и от националните законодателства и практики (член 34 от Хартата).

4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

Настоящото предложение няма финансово отражение върху бюджета на Съюза.

5. ДРУГИ ЕЛЕМЕНТИ

• Планове за изпълнение и механизъм за мониторинг, оценка и докладване

Предлага се Комисията да следи за изпълнението на настоящата препоръка в контекста на европейския семестър съвместно с Комитета за социална закрила и Комитета по заетостта. Мониторингът следва да се основава на национални планове за действие, които държавите членки трябва да представят на Комисията в срок от една година от приемането на препоръката, и на последващи доклади за напредъка.

В предложението се препоръчва държавите членки да назначат национален координатор по дългосрочните грижи, разполагащ с подходящи ресурси и мандат, който ефективно да координира и следи за изпълнението на настоящата препоръка и да действа като лице за контакт на равнището на Съюза. Комисията ще работи съвместно с координаторите по дългосрочните грижи, Комитета за социална закрила и Комитета по заетостта, както и всички други съответни заинтересовани страни, за да улесни взаимното обучение, да обмени опит и да проследи действията на държавите членки, предприети за изпълнение на настоящата препоръка.

Предлага се Комисията редовно да прави преглед на напредъка с Комитета за социална закрила и когато е уместно, с Комитета по заетостта по отношение на изпълнението на настоящата препоръка въз основа на националните планове за действие и докладите за напредъка, предоставени от държавите членки. Комисията също така ще си сътрудничи с Комитета за социална закрила за доразработване на рамката от показатели за дългосрочните грижи, за да подпомогне мониторинга на изпълнението на препоръката, и ще изготвя съвместни доклади за анализ на общите предизвикателства в областта на дългосрочните грижи.

И накрая, след първоначалния период на изпълнение, Комисията ще направи преглед на постигнатия напредък и ще докладва на Съвета в срок от 5 години след приемането ѝ.