[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 19.6.2007

COM(2007) 337 окончателен

Предложение за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

относно позицията, която ще приеме Общността в рамките на Съвета на министрите на АКТБ-ЕО по преразглеждането на условията за финансиране при краткосрочни колебания на приходите от износ (Споразумение за партньорство АКТБ-ЕО, приложение ІІ, глава 3)

(представен o от Комисията)

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Въведение

В Споразумението за партньорство АКТБ-EО, подписано в Котону на 23 юни 2000 г.[1] и изменено в Люксембург на 25 юни 2005 г.[2] (оттук нататък „Споразумението от Котону“), страните признаха, че нестабилността на приходите от износ може да нанесе вреди на развитието на държавите от АКТБ и да застраши осъществяването на целите им за развитие. Беше въведена допълнителна система за подкрепа (оттук нататък наречена „FLEX“), която да намали неблагоприятното въздействие на нестабилността на приходите от износ съгласно член 68, параграф 1 от споменатото споразумение.

Независимо от това обаче, различни методологични и оперативни проблеми пречат на постигането на целите на инструмента FLEX и през януари 2005 г. държавите от АКТБ подадоха предложение за изменение [3] . Тъй като това предложение не можа да бъде взето предвид при петгодишното преразглеждане на споразумението от Котону, бе договорено, че Комисията и държавите от АКТБ ще разгледат предложението впоследствие[4].

Комисията споделя някои от констатираните недостатъци на инструмента FLEX (без обаче това да означава, че тя задължително е съгласна с предложените от страните на АКТБ решения) и следователно е уместно да се извърши сериозно преразглеждане, с цел да се постигнат поставените в посочения член 68 резултати. Това преразглеждане се отнася както до критериите за допустимост, така и до техническите аспекти, с цел изясняването на използваните показатели, както и по отношение на срока за деблокиране и антицикличния характер на средствата от FLEX.

В съответствие с член 100 от Споразумението от Котону, приложение ІІ може да бъде изменено с решение на Съвета на министрите АКТБ-ЕО. В този смисъл, Комисията препоръчва на Съвета и държавите-членки да упълномощят Комисията да води преговори със страните от АКТБ за изменение на инструмента за сътрудничество FLEX.

1. Предмет на предложеното изменение

Помощта при краткосрочни колебания на приходите от износ, посочена в член 68, параграф 2 от Споразумението от Котону има за цел „…да предпазва реформите и социално-икономическите политики, които могат да бъдат засегнати от намаляването на приходите [от износ], и да компенсира неблагоприятното въздействие от нестабилността на приходите от износ от селскостопанските и минни продукти…“.

Инструментът FLEX няма за цел пряко да компенсира загубите от приходите от износ, а да намали отрицателното им въздействие върху икономическия потенциал и да запази разходите в социалните сектори.

В първите години на прилагане на инструмента FLEX се появиха различни методологични и оперативни проблеми. Тези проблеми значително намаляват ефективността на този инструмент. Така той губи антицикличния си ефект поради значителните срокове, които са необходими за прилагането му. От друга страна, инструментът FLEX се финансира от пакет Б за непредвидени случаи[5], което в рамките на Деветия Европейски фонд за развитие създаде проблеми с достъпа до помощта от FLEX, поради изчерпване на средствата от пакет Б.

Следователно трите основни елемента за изпълнението на FLEX, а именно критериите за допустимост, начинът на изчисляване и мобилизирането на FLEX и финансовият източник, трябва да бъдат преразгледани по-задълбочено.

2. Критерии за допустимост

Понастоящем достъпът до FLEX се обуславя от два кумулативно прилагани критерия за допустимост, като първият се отнася до колебанията на приходите от износ, а вторият до теоретичното им въздействие върху бюджетния дефицит на държавата. Съществува проблем с тълкуването на тези два критерия, което оправдава актуализирането им, без това обаче да налага преразглеждане на принципите, върху които се базират.

2.1. Увеличаване на броя на страните, които се ползват с преференциално отношение

Понастоящем първият критерий за допустимост за финансиране от FLEX e изпълнен в следните случаи[6]:

„- загуба в размер на 10 % (2 % при най-слабо развитите държави, островните държави и държавите без излаз на море) от приходите от износ на стоки спрямо средно аритметичната стойност на приходите от първите три от четирите години, които предхождат годината на прилагане; или

- загуба от 10 % (2 % при най-слабо развитите държави, островните държави и държавите без излаз на море) от приходите от износна всички селскостопански или минни продукти спрямо средно аритметичната стойност на приходите от първите три от четирите години, които предхождат годината на прилагане за страните, чиито приходи от износ на селскостопански или минни продукти съставляват повече от 40 % от общите приходи от износа на стоки“.

При преразглеждането на Споразумението от Котону, към страните, които се възползват от преференциално отношение при загуба на приходи от износ с 2 %, бяха добавени страните „в следконфликтно положение или след претърпяно природно бедствие” (член 68, параграф 3 от Споразумението от Котону).

Предлага се член 9 от приложение ІІ на Споразумението от Котону да се измени, така че да отрази включването в дефиницията на страни, които отговарят на критерия за допустимост при загуба на приходи от износ от 2 %, и страните в следконфликтно положение или след претърпяно природно бедствие.

2.2. Референтен период

Понастоящем отчитаният референтен период за изчисляване на колебанията на приходите от износ включва годините от N-4 до N-2. Предлага се в референтния период да се включи последната година (N-1), която предхожда годината на прилагане (N), като тези данни във всички случаи трябва да се предоставят от страната партньор.

От друга страна, като се има предвид цикличният характер на колебанията, референтният период може да включва „крайни” данни и по този начин да не отразява тенденциите.

Примери за изчисление за годините N-4, N-3, N-2, N-1, N:

- 50, 53, 92, 59, 62 = положителна тенденция, но страната е допустима за финансиране по инструмента FLEX, като се има предвид, че отчетената средна стойност (N-4, N-3, N-2) е равна на 65, както и че износът от годината на прилагане е по-малък с 98 % от тази средна стойност.

- 50, 41, 53, 56, 48 = отрицателна тенденция, но страната не е допустима за финансиране по инструмента FLEX, като се има предвид, че отчетената средна стойност (N-4, N-3, N-2) е равна на 48, както и че износът от годината на прилагане е по-малък с 98 % от тази средна стойност.

Страните от АКТБ поискаха референтният период да бъде 6 години, като най-голямата и най-малката величина да бъдат изключени. Това предложение още повече набляга на структурните тенденции, докато инструментът е предназначен по-скоро да отговори на краткосрочните колебания спрямо тази тенденция.

Предлага се член 9 от приложение II към Споразумението от Котону да бъде изменен, за да се отчете референтен период от четирите години, които предхождат годината на прилагане, и да изключи годината, в която данните са „най-крайни“, тоест годината, в която приходите от износ се различават в най-голяма степен от средната стойност[7].

2.3. Използвана валута

Досега загубите от приходи от износ по принцип са изчислявани в еуро. Въпреки това колебанията на валутните курсове могат да оказват значително влияние върху допустимостта на страните, валутата на които е обвързана с американския долар или с друга референтна валута и/или на онези, в които по-голямата част от търговията се извършва в различна от еурото референтна валута. Например, Сейнт Лусия, чиято валута, доларът на източните Кариби, е с фиксиран обменен курс към американския долар от 30 години насам, и която извършва международния си обмен основно в американски долари, не би била допусната до финансиране през 2004 г. ако за основа на изчисление се вземат данните в местна валута.

Предлага се да се извърши анализ на колебанията на приходите от износ в местна валута, коригирана с процента на инфлацията (индексът на потребителските цени или дефлаторът на брутния вътрешен продукт).

Предлага се да добави параграф към новия член 9а от приложение ІІ към Споразумението от Котону, в което да се направи позоваване на избора на валутата.

2.4. Премахване на втория критерий за допустимост

Вторият критерий за допустимост до отпускане на допълнителни ресурси се отнася до „влошаване с 2 % на планирания бюджетен дефицит за въпросната година или за следващата година“[8]. За да може да се изчисли теоретичното въздействие на спада на приходите от износ върху бюджета на държавата, се предполага по съвсем опростен начин, че износът има принос в бюджета на държавата, в същата пропорция както към БВП. Влошаването на държавния дефицит след загуба на приходи от износ се изчислява по следната формула:

„Влошаване на бюджетния дефицит = стойността на загубите от приходи от износ през година N x (средно съотношение приходи/ БВП за години N-4, N-3, N-2)” (оперативно ръководство за инструмента FLEX 2005).

Държавите от АКТБ и Комисията в предложението си от 2004 г. отново повдигнаха въпроса дали е необходим този критерий. Всъщност причините за премахването му са много:

- въздействието на загубите от приходите от износ върху бюджета на държавата (и следователно върху ресурсите, с които тя разполага, за да провежда политиката си на развитие) е трудно да бъде определено. Всъщност, структурата (частна/публична, концентрирана или не, и т.н.) и равнището на облагане с данък на сектора на износа се различават в значителна степен във всяка една страна. Загубата на приходи от износ през N може да се отрази на бюджета през N или през N+1 в зависимост от данъчните системи и моментът в данъчната година, в който загубите от приходите от износ станат явни. Също така, качеството на управлението на макроикономиката и степента на контрол на публичните финанси ще окажат ефект върху бюджетното въздействие от външен шок, като например колебание на приходите от износ. Реалното въздействие на нестабилността на приходите от износ върху състоянието на бюджета варира в значителна степен в зависимост от положението в дадена държава, а настоящият подход би могъл да насърчи отслабване на строгото управление на публичните финанси.

- Произволният избор от 2 % влошаване на дефицита не дава точни резултати. Всъщност една страна с голям планиран дефицит, при равни други условия, ще има по-труден достъп до инструмента FLEX в сравнение със страна с по-малък предвиден дефицит .[9]

- Данните за прогнозирания дефицит, въз основа на които се оценява допустимостта до FLEX, могат да се различават в значителна степен от окончателните данни.

Ето защо се предлага вторият критерий за допустимост, посочен в член 9 от приложение ІІ към Споразумението от Котону, да се премахне.

2.5. Добавяне на нова клауза към първия критерий за допустимост

Премахването на втория критерий за отпускане на средства не трябва обаче да води до умножаване на финансовата помощ по линия на FLEX по отношение на относително малки суми, които не засягат макроикономическата стабилност и способността на една страна да провежда реформите и социално-икономическите си политики.

За да можем да насочим нашата помощ към най-засегнатите от загуба на приходи от износ страни, се предлага член 9 от приложение II към Споразумението от Котону да се измени, с цел да се ограничи намесата при ситуации, в които загубата на приходи от износ надвишава 0,7 % от БВП[10].

2.6. Брой последователни години

В момента броят на последователните години, през които една страна може да има достъп до инструмента FLEX е четири.[11]

Предлага се член 9, параграф 2 от приложение II към Споразумението от Котону да се измени, за да се намали броят на последователните години, през които една държава има достъп до инструмента FLEX, до три, като по този начин този член да съответства на член 68 от Споразумението от Котону, който цели „ краткосрочни колебания на приходите от износ”, а не структурни тенденции водещи до намаляване на тези приходи.

3. Начин на изчисление и пускане в обръщение на средствата от FLEX

3.1. Ефект върху бюджета

Когато една страна от АКТБ отговаря на критериите за допустимост, максималната финансова помощ (ограничена от наличността на ресурсите в пакет Б на въпросната страна – срв. точка 4 по-долу) по линия на FLEX в момента е равна на предвиденото влошаване на прогнозирания бюджетен дефицит. Предвид проблема с изкривяването, който се приписва на използването на „бюджетния дефицит” като референтна точка (срв. точка 2.5), по-правилно е да се отчита по-скоро въздействието върху бюджета , отколкото дефицита. За да се съсредоточи по-ефикасно намесата на FLEX в държавите най-малко подготвени за посрещане на последствията от колебанията в приходите от износ, и особено държавите, чиито приходи, извън субсидиите, са относително ниски, се предлага да се ограничи до определено ниво намесата на FLEX в държави, чиито приходи като част от БВП са над средното за страните от АКТБ ниво.

Предлага се да се добави член 9а в приложение ІІ към Споразумението от Котону, за да се направи нова формула за изчисляване на помощта и да се ограничи теоретичното въздействие върху бюджета, определено както следва:

„Теоретично бюджетно въздействие = стойност на загубите от приходите от износ през година N, умножена по средната стойност на съотношението „приходи/БВП” за годините N-4, N-3, N-2 и N-1, като най-крайната стойност се изключва и като това на това съотношение се поставя таван от 25%“ , като посочените приходи в конкретния случай са приходи на централната власт без субсидии.

Стойността на загубите от приходите от износ се изчислява в местна валута, коригирана с равнището на инфлацията като разликата между приходите от година N и средно аритметичната стойност на приходите от години N-4, N-3, N-2 и N-1, като най-крайната стойност се изключва. След това, стойността на загубите от приходите от износ се превръща в евро по приложимия за година N обменен курс.

3.2. Условия за деблокиране на финансовата помощ

Понастоящем, прилагането на инструмента се извършва в зависимост от това дали една държава изпълнява или не критериите за отпускането на бюджетна подкрепа.

a) Страна, която има право на бюджетна подкрепа

Страните, изпълняващи критериите за отпускане на бюджетна подкрепа, получават финансова подпомагане под формата на обща бюджетна подкрепа, с цел да се компенсират загубите от приходите от износ в съответствие с целите на FLEX. Въпреки това, срокът за плащане може да бъде съкратен. Съществува и система за авансово изплащане на суми в размер най-много на 80 % от потенциалната сума[12] за финансова подкрепа. Тази система в момента не се използва достатъчно широко, още повече когато окончателните статистически данни за приходите от износ като цяло се различават малко или въобще не се различават от предварителните данни, въз основа на които тези аванси биха могли да бъдат изплатени.

Предлага се член 10 от приложение II към Споразумението от Котону да се измени, като се предвидят системни авансови плащания, максималната сума на които да е 100 % от потенциалната сума на финансовата подкрепа. Може да се разработи следния план: краен срок за кандидатстване за FLEX през първото полугодие от година N+1, решение на комитета на ЕФР и деблокиране на сумата през второто полугодие на същата година или най-късно в началото на година N+2. Последващо възстановяване на евентуално надвзети суми (когато според окончателната статистика загубата от приходите от износ е била по-малка) може да се извърши чрез съответно намаляване на сумата за бюджетна подкрепа за следващия период.

б) Страни, които нямат право на бюджетна подкрепа

В страните, за които не се предвижда бюджетна подкрепа, сумата се добавя към националната индикативна програма (НИП) на страната върху новите проекти и програми или допълва съществуващи проекти и програми. Финансовата подкрепа по линия на FLEX за тези страни не допринася пряко за макроикономическата стабилизация, а също така няма и реален антицикличен характер. Като се има предвид, че е трудно да се управляват авансови плащания за проекти, не е препоръчително принципът за авансови плащания да се прилага и към недопустими до бюджетна подкрепа страни, а е за предпочитане да се изчака окончателната статистика за приходите от износ преди да се отпуска финансова подкрепа по линия на FLEX.

В замяна на това, уместно е инструментът FLEX да се използва повече за намаляване на неблагоприятното въздействие от нестабилността на приходите от износ, като по този начин се насърчава по-систематичното използване на други механизми, като посочените в член 68, параграф 5 от Споразумението от Котону: „Общността ще подкрепя също така режими за търговско застраховане, предвидени за държавите от АКТБ, които търсят начини за предпазване от колебанията на приходите за износ”.

Предлага се член 9 от приложение ІІ към Споразумението от Котону да се измени, с цел позоваване на режимите за търговско застраховане, насочени към предпазване от колебанията на приходите от износ.

3.3. Страни без стратегически документ и специални случаи

Инструментът FLEX има за цел преди всичко да предпази реформите и социално-икономически политики, които могат да бъдат засегнати при намаляване на приходите от износ . Това предполага, че намаляването на приходите от износ има екзогенен произход, както и че правителството провежда политика на реформи, която цели да подобри благосъстоянието на населението. По отношение на „специалните” случаи (например: страни без подписан стратегически документ, страни, в които се прилагат мерки по член 96 и 97 от Споразумението от Котону), тези хипотези не са задължително проверени. Достъпът до механизма FLEX би трябвало да се осъществява по съвместим начин с направената от Съвета оценка на политическото положение.

Следователно се предлага инструментът FLEX систематично да се взема предвид, когато Съветът приема съответни мерки спрямо страна партньор в рамките на политическия диалог, предвиден от Споразумението от Котону.

4. CRÉATION D'UNE ENVELOPPE «FLEX»

В миналото фактът, че сумата на финансовата подкрепа по линия на FLEX бе ограничена от размера и наличността на ресурсите в пакет Б, оказваше значително влияние върху мащаба на намесата. По този начин през годината на прилагане 2004, само 10,6 млн. EUR бяха отпуснати от потенциални средства в размер на 193,6 млн. EUR . Средното ниво на покриване на потенциалните нужди достигна 21,5% за годините 2003 до 2005, с най-високо ниво от 28% през 2003 г. (или изплатени суми от 81,5 млн. EUR).

След преразглеждането на Споразумението от Котону вече е възможно пакетите Б да се захранват според „новите нужди“[13]. Резервите от Десетия Европейски фонд за развитие в рамките на националното сътрудничество не позволяват обаче да се покриват изцяло нуждите от инструмента FLEX в размер на максималното теоретично бюджетно въздействие (cрв. точка 3.1)[14]. Това означава, че трябва да се намери обективно, стандартно и прозрачно средство за ограничаване на частта на ресурсите от проектите Б, предназначени за механизма FLEX.

Предлаганото решение се състои в определяне на максимална сума за годишно разпределение по FLEX за всички страни от АКТБ, както бе предложено в рамките на преразглеждането за края на периода за годините на прилагане 2005 и 2006. Като се има предвид наличността на резервни средства в пакет Б от Десетия Европейски фонд за развитие, предлага се наличността на средствата FLEX в рамките на Десетия Европейски фонд за развитие да не се увеличава прекомерно.

За да се вземат предвид колебанията за всяка следваща година, предлага се да се отпусне сума от 80 млн. EUR по линия на FLEX, която може да достигне до 100 млн. EUR в случаи, когато потенциалните суми достигнат изключително високи размери, или когато равнището на покритие спадне под 33 % от потенциалните суми. Тази сума съответства на около 35-45 % от реалните нужди през трите последни години, тоест равнище близко до равнището на покритие на разходите, изчислени от реформата на общностния пазар на захарта в страните от АКТБ с „протокол за захарта” и близка до максималната сума, отпускана по линия на FLEX в рамките на Деветия Европейски фонд за развитие.

Когато потенциалната сума от FLEX би надвишила сумата на годишната дотация, страните биха могли да получат финансова подкрепа от FLEX пропорционално на потенциалната им допустимост. За да не се допуска забавяне на целия процес, предвижда се през година N+1, въз основа на предварителните статистически данни, допустимите до бюджетна подкрепа страни да се уведомят за определена сума , за която се предвижда бързо изплащане (вж. по-горе, точка 3.3). За другите страни сумите ще се съобщават въз основа на окончателна статистика.

Предлага се да се добави параграф към новия член 9а от приложение ІІ към Споразумението от Котону, чрез който да се узакони принципа за създаване на обща годишна сума FLEX, която да се отпуска пропорционално на нуждите.

Следователно Комисията предлага на Съвета да приеме приложеното решение.

Предложение за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

относно позицията, която ще приеме Общността в рамките на Съвета на министрите на АКТБ-ЕО по преразглеждането на условията за финансиране при краткосрочни колебания на приходите от износ (Споразумение за партньорство АКТБ-ЕО, приложение ІІ, глава 3)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 300, параграф 2, алинея 2 от него,

като взе предвид Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, подписано в Котону на 23 юни 2000 г.[15] и изменено в Люксембург на 25 юни 2005 г.[16] (оттук нататък „Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО“),

като взе предвид предложението на Комисията,

като има предвид, че:

(1) Член 100 от Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО постановява, че приложения II, III, IV и VI могат да бъдат преразглеждани, ревизирани и/или изменени чрез решение на Съвета на министрите АКТБ-ЕО въз основа на препоръка от Комитета АКТБ-ЕО за финансиране на сътрудничеството за развитие.

(2) Приложение II, глава 3, член 11 от Споразумението от Котону постановява, че разпоредбите на споменатата глава ще бъдат преразгледани най-късно след две години, а впоследствие по искане на едната или другата страна.

(3) Системата за подкрепа, която има за цел да намали неблагоприятното въздействие на нестабилността на приходите от износ, бе изменена за първи път с Решение № 2/2004 на Съвета на министрите АКТБ-ЕО от 30 юни 2004 г.[17]

(4) При подписването в Люксембург на 25 юни 2005 г. на измененото Споразумение за партньорство АКТБ-ЕО, страните направиха съвместна декларация, в която посочват, че „Съветът на министрите АКТБ-ЕО ще преразгледа, съгласно посочените в член 100 разпоредби от Споразумението от Котону, предложенията на държавите от АКТБ относно приложение ІІ към споменатото споразумение относно краткосрочните колебания на приходите от износ“.[18]

(5) Уместно е да се изготви позиция на Общността в Съвета на министрите АКТБ-ЕО относно актуализирането на приложение ІІ, глава 3 от Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО за финансирането при краткосрочни колебания на приходите от износ.

РЕШИ:

Член единствен

Общността ще приеме позиция в рамките на Съвета на министрите АКТБ-ЕО относно преразглеждането на условията за финансиране при краткосрочни колебания на приходите от износ въз основа на приложено проекторешение на Съвета на министрите АКТБ-ЕО .

В това проекторешение могат да се извършват незначителни изменения, без да е необходимо ново решение на Съвета.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател

ПРИЛОЖЕНИЕ

Проект за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА НА МИНИСТРИТЕ АКТБ-ЕО

относно преразглеждането на условията за финансиране при краткосрочни колебания на приходите от износ (Споразумение за партньорство АКТБ-ЕО, приложение ІІ, глава 3)

СЪВЕТЪТ НА МИНИСТРИТЕ АКТБ-ЕО,

като взе предвид Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, подписано в Котону на 23 юни 2000 г.[19] и изменено в Люксембург на 25 юни 2005 г.[20] (оттук нататък „Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО“), и по-специално член 100 от него,

като има предвид, че:

(1) Страните, подписали споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, като признават че нестабилността на приходите от износ може да нанесе вреди на развитието на държавите от АКТБ, са създали допълнителна система за подкрепа, насочена към намаляване на неблагоприятното въздействие при нестабилност на приходите от износ, включително в селското стопанство и рудодобива, и потвърждават, че целта на тази подкрепа е запазването на реформите и социално-икономическите политики, които могат да бъдат засегнати от намаляването на приходите, и намаляването на неблагоприятното въздействие на нестабилността на приходите от износ на селскостопанските и минни продукти.[21]

(2) Съгласно приложение II, член 11 от Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, разпоредбите на глава 3 от това приложение относно финансирането при краткосрочни колебания на приходите от износ се преразглеждат най-късно след две години и оттам нататък по искане на едната или другата страна.

(3) Системата за подкрепа, насочена към намаляване на неблагоприятното въздействие от нестабилността на приходите от износа, бе изменена за първи път с Решение № 2/2004 на Съвета на министрите АКТБ-ЕО от 30 юни 2004 г.[22]

(4) При подписването в Люксембург на 25 юни 2005 г. на изменението на Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО, страните направиха съвместна декларация, в която посочват, че „Съветът на министрите АКТБ-ЕО ще разгледа, съгласно посочените в член 100 разпоредби от Споразумението от Котону, предложенията на държавите от АКТБ относно приложение ІІ към споменатото споразумение относно краткосрочните колебания на приходите от износ“[23]

(5) Уместно е да се подобри функционирането на системата за финансиране при краткосрочни колебания на приходите от износ, с цел да се отговори по подходящ начин на целите на тази система,

РЕШИ:

Член 1

Приложение II, глава 3 от Споразумението за партньорство АКТБ-ЕО се изменя както следва:

1. Текстът на член 9, параграф 1 се заменя със следния текст:

„Критерии за допускане

1. 1. Достъп до отпускане на допълнителни ресурси се извършва при:

- загуба в размер на 10 % (2 % при най-слабо развитите и островни държави, държавите без излаз на море, държавите в следконфликтно положение или държавите, претърпели природно бедствие) от приходите от износ на стоки спрямо средно аритметичната стойност на приходите от четирите години, които предхождат годината на прилагане, като най-крайната стойност се изключва; или

- загуба в размер на 10 % (2 % при най-слабо развитите и островни държави, държавите без излаз на море, държавите в следконфликтно положение или държавите, претърпели природно бедствие) от приходите от износ на всички селскостопански или минни продукти спрямо средната стойност на приходите от четирите години, които предхождат годината на прилагане за страните, като най-крайната стойност се изключва за страните в които приходите от износ на селскостопански или минни продукти съставляват повече от 40 % от общите приходи от износа на стоки“.

2. Текстът на член 9, параграф 2 се заменя със следния текст:

«2. Загубата на приходите от износ, определена в параграф 1, трябва да надвишава или да е равна на 0,7 % от БВП, за да се даде право на допълнителна подкрепа. Правото на допълнителна подкрепа се ограничава до три последователни години.“

3. Текстът на член 9, параграф 3 се заменя със следния текст:

«3. Допълнителните ресурси са включени в държавния бюджет на въпросната страна. Те се използват съгласно правилата и методите за планиране, включително конкретните разпоредби на приложение IV относно процедурите за изпълнение и управление въз основа на предварително установени споразумения между Общността и въпросната държава от АКТБ през годината след годината на прилагане. По общо съгласие между двете страни, ресурсите могат да се използват за финансиране на програми, включени в националния бюджет. Въпреки това, една част от допълнителните ресурси може да се предназначи за конкретни сектори, а именно за разработването на режими за търговско застраховане с цел предпазване от колебания на приходите от износ.“

4. Добавя се член 9а към глава 3 от приложение ІІ:

„Член 9a“

1. 1. Сумата на допълнителната финансова подкрепа е равна на загубата на приходите от износа, умножена по средно аритметичната стойност на съотношението „държавни приходи/ брутен вътрешен продукт“ от четирите години, които предхождат годината на прилагане, като най-крайната стойност се изключва и като това на това съотношение се поставя таван от 25%.“

2. 2. Анализът на данните, предоставени от държавите от АКТБ за определяне на допускането до и самата допълнителна финансова подкрепа, посочен в член 9, ще се извършва от Комисията в местната валута, коригирана с равнището на инфлацията. След това Комисията ще преобразува потенциалния размер на финансовата подкрепа в еуро съгласно своите процедури.

3. В рамките на отпуснатата сума за финансиране на национални индикативни програми, всяка година Комисията ще определя сума за подкрепа при краткосрочни колебания на приходите от износ, които обхващат всички страни от АКТБ. В случай, че размерът на финансовата помощ, изчислена въз основа на критериите, определени в член 9, надвишава размера на тази отпусната сума, разпределението на националните субсидии ще се извършва пропорционално на потенциалната сума от допълнителната финансова подкрепа за всяка държава от АКТБ, изразена в еуро.”

5. Текстът на член 10 се заменя със следния текст:

„Системата за разпределение на допълнителни ресурси предвижда авансови плащания, предназначени да намалят затрудненията, възникнали при закъснение на получаването на консолидирани търговски статистики, а също така и да гарантира, че въпросните ресурси ще могат да бъдат включени най-късно в бюджета на втората година след годината на прилагане. Авансово плащане могат да получат държави, в които финансовата подкрепа по линия на FLEX може да бъде изпълнена чрез обща бюджетна подкрепа. Авансите се изплащат въз основа на предварителните статистически данни за износ, изготвена от правителството и предоставена на Комисията. Максималният аванс, който може да бъде отпуснат, е 100 % от размера на допълнителната финансова подкрепа, предвидена за годината на прилагане. Суми, отпуснати по този начин, се коригират в зависимост от окончателната консолидирана статистика за износ. Тази статистика трябва да бъде предадена най-късно на 31 декември от втората година след годината на прилагане.“

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в […].

За Съвета на министрите АКТБ-ЕО

Председател

[1] ОВ L 317 от 15.12.2000 г.

[2] ОВ L 287 от 28.10.2005 г.

[3] „ Документ АКТБ/85/017/04 Изменение № 5 от 8 декември 2004 г., предоставено на ГД „Развитие” на 17 януари 2005 г.: Предложения за изменение на Споразумението от Котону в рамките на FLEX “.

[4] ДЕКЛАРАЦИЯ II към Окончателния акт на споразумението, подписано в Люксембург на 25 юни 2005 г. – Съвместна декларация относно член 68 от Споразумението от Котону: „Съветът на министрите АКТБ-ЕО ще преразгледа в съответствие с посочените разпоредби на член 100 от Споразумението от Котону предложенията на държавите от АКТБ относно приложение II от посоченото споразумение относно краткосрочните колебания на приходите от износ.“

[5] Споразумение от Котону, приложение ІV, член 3, параграф 2, буква б).

[6] Споразумение от Котону, приложение ІІ, член 9, параграф 1, буква а).

[7] Ако се върнем на първия пример, средната стойност на приходи от износ за годините N-4/N-1 е 63,6, а крайната стойност спрямо тази средна стойност е тази от година N-2. При преизчисляване на средната стойност за годините N-4, N-3 и N-1, се получава 54 и съответно страната не е допустима за финансиране от FLEX. Във втория пример, средната стойност N-4/N-1 е 50, крайната стойност е тази на годината N-3 и средната стойност без крайната стойност е 53, което прави страната допустима до FLEX.

[8] Споразумение от Котону, приложение ІІ, член 9, параграф 1, буква б). Дефицитът се определя от ръководните принципи на Комисията като „дефицит на централната власт (общо салдо без субсидии)“.

[9] Например, една страна с равнище на планиран бюджетен дефицит от 2 % от БВП ще бъде допустима, ако изчислението на влошаването на дефицита след загуба на износ е равно на 0,04 % от БВП. В същото време, една страна, чийто планиран дефицит (без субсидии) е 20 %, би трябвало да отбележи влошаване от 0,4 % от БВП, за да може евентуално да бъде допусната до финансиране от инструмента FLEX. Следователно, като цяло допустими се оказват страните, които от самото начало имат малък (планиран) бюджетен дефицит .

[10] Прагът от 0,7 % се изчислява по следната хипотеза: загуба на приходи от износ с 2 % и дял на износа в БВП в размер на 35 % (което съответства на средната стойност за страните от АКТБ за периода 2000-2005 г.). Този избор дава предимство на страните, за които износът имат по-голям дял в БВП и/или приходите от износ са най-нестабилни, без по този начин да се налагат санкции на най-бедните страни с много слаба данъчна или извънредна основа в процентно изражение от БВП.

[11] Споразумение от Котону, приложение ІІ, член 9, параграф 2.

[12] Споразумение от Котону, приложение ІІ, член 10.

[13] Споразумение от Котону, приложение ІV, член 3, параграф 5.

[14] В рамките на Десетия Европейски фонд за развитие, беше решено да се предвиди резерв от 1,8 млрд. EUR за пакетите Б за непредвидени случаи. Чрез този резерв трябва да се финансират нуждите за хуманитарна помощ и спешни случаи (обхванати от членове 72 и 73 на Споразумението от Котону, включително помощта за страните, които излизат от криза без подписан стратегически документ), приносът за инициативи за намаляване на дълга и механизма FLEX. Нуждите от хуманитарна и неотложна помощ в допълнение на бюджетната подкрепа се изчисляват на 150 до 200 млн. EUR на година на базата на екстраполация на финансираните действия по Деветия ЕФР. Салдото на разположение на FLEX е следователно недостатъчно, за да покрие изцяло потенциалните нужди, които се изчисляват на 200 млн. EUR.

[15] ОВ L 317 от 15.12.2000, стр. 3

[16] ОВ L 287 от 28.10.2005 г., стр. 1

[17] ОВ L 297 от 22.09.2004 г., стр. 18

[18] Декларация II, съвместна декларация относно член 68 от Споразумението от Котону, ОВ L 287 от 28.10.2005 г., стр. 37.

[19] ОВ L 317 от 15.12.2000 г., стр. 3

[20] ОВ L 287 от 28.10.2005 г., стр. 1

[21] Споразумение за партньорство АКТБ-ЕО, член 68.

[22] ОВ L 297, 22.9.2004 г., стр. 18.

[23] Декларация II, съвместна декларация относно член 68 от Споразумението от Котону, ОВ L 287, 28.10.2005 г., стр. 37.