–Analysis provided to the impact assessment of Article 7, EED (Анализ във връзка с оценяване на въздействието на член 7 от ДЕЕ), Ricardo AEA/CE Delft (in the framework of the 3rd follow-up study on Article 7) (в рамките на третото последващо проучване относно член 7).

–„Analysis of good practices and development of guidelines for accurate and fair allocation of costs for individual consumption of heating, cooling and domestic hot water in multi-apartment and multi-purpose buildings to support the implementation of relevant provisions of the Articles 9-11 of the Directive 2012/27/EU on energy efficiency“ by Empirica („Анализ на добри практики и разработване на указания за точно и справедливо разпределяне на разходите за индивидуално потребление на енергия за отопление, охлаждане и битово горещо водоснабдяване в многофамилни жилищни сгради или в многофункционални сгради във връзка с прилагането на съответните разпоредби в членове 9 — 11 от Директива 2012/27/ЕС относно енергийната ефективност“, изготвен от Empirica).

Във връзка с измененията на член 1 и член 3 бе използван моделът за енергийни системи PRIMES, създаден от Националния технически университет в Атина (NTUA). Също така, за макроикономическото моделиране и анализ бе използвана експертиза на NTUA, Cambridge Econometrics и Ernest and Young.

• Оценка на въздействието

Бяха разгледани следните варианти: По отношение на числовата стойност на целта бе направена оценка за намаление на потреблението на първична енергия спрямо базовата линия от 2007 г. съответно с 27, 30, 33, 35 и 40 %. Също така във връзка с формулирането на целта бе направен анализ дали тя да бъде изразена на базата на първично енергийно потребление, крайно енергийно потребление, икономии на енергия или енергийна интензивност. Що се отнася до характера на целта, бяха оценени следните варианти:

–Вариант 1: индикативна цел за ЕС и индикативни национални цели;

–Вариант 2: обвързваща цел за ЕС;

–Вариант 3: обвързващи цели за държавите членки.

По отношение на член 7:

–Вариант 1: без предприемане на законодателно действие на равнището на ЕС — продължаване със съответни указания относно регулаторната рамка и правоприлагането в периода до 2020 г.;

–Вариант 2: удължаване на действието на член 7 до 2030 г.;

–Вариант 3: удължаване на действието на член 7 до 2030 г., съчетано с опростяване и актуализация;

–Вариант 4: удължаване на действието на член 7 до 2030 г., увеличение на годишния темп на икономиите на енергия.

За членове 9 — 11:

–Вариант 1: засилено прилагане и допълнителни указания (незаконодателен вариант);

–Вариант 2: изясняване и актуализиране, включително с консолидиране на някои разпоредби, имащи за цел по-голяма съгласуваност със законодателството за вътрешноевропейския енергиен пазар.

Всички варианти са оценени в оценката на въздействието и са сравнени с базовия сценарий и помежду им. Оценката показа, че подобряване с над 27 % на енергийната ефективност през 2030 г. би довело до по-големи ползи по отношение на работната заетост и икономическия растеж, сигурността на енергийните доставки, намаленията на емисиите на парникови газове, здравеопазването и околната среда. На базата на многостранен анализ бе взето политическо решение за обвързваща 30-процентна цел за подобряване на енергийната ефективност. В резултат от анализа като предпочетени варианти бяха избрани вариант 3 по отношение на член 7 и вариант 2 по отношение на членове 9 — 11, тъй като те са най-ефективни и ефикасни за постигането на желаните цели и са в съответствие с други области от енергийната политика на ЕС.

Предвиденото в предпочетения вариант удължаване на действието на член 7 до 2030 г. ще допринесе за намаляване на енергийното потребление и на емисиите на СО2 и ще способства за подобрения в качеството на въздуха.