BG Официален вестник на Европейския съюз C 125/80

Становище на Европейски икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Съюза в Партньорството за научни изследвания и иновации в Средиземноморския регион (PRIMA), осъществявано съвместно от няколко държави членки“

[COM(2016) 662 final - 2016/0325 (COD)]

(2017/C 125/12)

Докладчик: Emilio FATOVIC

Консултация Комисия: 18.10.2016 г., Съвет: 9.11.2016 г., Парламент: 27.10.2016 г. Правно основание член 188 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Външни отношения“ (REX) Приемане на пленарна сесия 26.1.2017 г. Пленарна сесия № 522 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 164/3/1

1. Заключения и препоръки

1.1 В съответствие с редица свои предходни становища Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства участието в програмата PRIMA с цел разработване на общи иновативни решения за повишаване на сигурността, ефикасността, ефективността и устойчивостта — както в екологично, така и във финансово отношение — на водоснабдяването и продоволствените системи в Средиземноморския регион.

1.2 ЕИСК счита, че участието в PRIMA би донесло добавена стойност за целия ЕС, тъй като би позволило да се потърси интегрирано решение на някои от първопричините за нестабилността в Средиземноморския регион, които подклаждат масовата миграция. От друга страна, договорното партньорство и преминаването от двустранен към многостранен и споделен формат биха могли да превърнат PRIMA във важен модел през идните години.

1.3 Комитетът счита, че един истински цялостен, многостепенен и междусекторен подход, съчетан с конкретни и измерими цели за устойчивост, издръжливост, качество на живот и труд, права на човека и демокрация, е задължително условие за успеха на PRIMA.

1.4 ЕИСК подкрепя предложението участието в програмата PRIMA да се основава на член 185 от ДФЕС, за да се гарантира възможно най-голяма интеграция на научно, управленческо и финансово равнище, и за първи път държавите членки и третите държави да бъдат привлечени за участие на равнопоставена основа. Ако бъдат включени в рамките на една по-широка Макрорегионална стратегия за Средиземноморието, която да отчита всички други вече действащи в региона политики (ЕПС), инициативи и партньорства (Съюз за Средиземноморието), всички тези аспекти ще допринесат за намирането на по-ефикасни решения на общите проблеми, засягащи и третите държави, въз основа на съвместно развитие и съвместно вземане на решения.

1.5 ЕИСК подкрепя принципа финансирането от ЕС за програмата PRIMA да бъде поне равностойно на националното, както и, в случай на неизпълнение или забавяне на вноски от страна на държавите организатори, възможността Комисията да намали пропорционално финансовото участие на ЕС.

1.6 Комитетът подкрепя създаването на PRIMA-IS като изпълнителна структура, отговаряща за управлението и контрола на програмата PRIMA. ЕИСК би желал този орган да прилага отворен метод на управление и да включва приобщаващи присъединителни механизми, по-конкретно за приемането на нови трети държави или държави членки. Освен това Комитетът би искал да се осигури участието на всички потенциални заинтересовани страни (регионите, местните органи на властта, университетите и организираното гражданско общество) в рамките на PRIMA-IS, с цел да се укрепи управлението и да се подпомогне определянето и съвместното наблюдение на въздействието на програмата в икономическата, трудовата и социалната сфера.

1.7 В съответствие с принципа на съгласуване с останалите политики на ЕС, ЕИСК препоръчва PRIMA да бъде интегрирана в пакета за кръговата икономика и всички свързани с него инициативи (напр. земеползването и торовете).

1.8 Комитетът отново изтъква спешната необходимост от рамкова директива за почвите, в която да се вземат предвид съществуващите разлики между държавите от ЕС, така че да осигури оптимална целенасоченост на иновационната и научноизследователската дейност по линия на програмата PRIMA.

1.9 ЕИСК подчертава, че с оглед на устойчивото развитие е необходимо програмата да възприеме цялостен подход към темата за водата, като отчете екологичното, икономическото и социалното измерение, и обхване целия воден цикъл, в това число изкуствените етапи. На практика е необходим по-справедлив подход към вододобива, който да постига баланс между изискванията и конкуренцията между енергийния и икономическия сектор, необходимостта от опазване на сладководните екосистеми и задължението да се гарантира едно от основните права на гражданите.

1.10 ЕИСК счита, че програмата „Хоризонт 2020“ е най-подходящият инструмент за разпределяне на средствата и също така подкрепя избора голяма част от предвидените в програмата PRIMA дейности да бъдат включени сред така наречените „Предизвикателства за обществото“. По-конкретно, Комитетът препоръчва да се насърчават научноизследователски и иновационни процеси в селскостопанския сектор и в сектора за производство на храни, които имат силно социално въздействие, характеризират се с икономическа достъпност и лесна прехвърляемост, но същевременно се стремят към оползотворяване на традиционните знания като начин да се противодейства на изтичането на мозъци и да се насърчат икономическият растеж и пригодността за заетост в съответствие с целите за устойчиво развитие.

1.11 В случай че един или повече проекти не могат да бъдат финансирани с национални средства поради изчерпване на националния пакет, ЕИСК е съгласен с идеята те да бъдат финансирани с подкрепата на PRIMA-IS. Това финансиране, което не може да надвишава 20 % от общата вноска на ЕС за програмата PRIMA, ще гарантира осъществяването на проекти с високо качество.

1.12 ЕИСК подкрепя участието на субекти от държави — членки на ЕС, които не са част от програмата PRIMA, тогава, когато те разполагат с компетенции, каквито не са налични в държавите, участващи в програмата. В такъв случай нивото на финансиране няма да може да надвишава 50 % при „действията за научни изследвания и иновации“ и ще се ограничи между 35 % и 50 % при „действията за иновации“. Това ще позволи да се реализират амбициозни проекти с европейска перспектива и да се подкрепят страните, които възнамеряват да се присъединят и да инвестират в програмата PRIMA.

1.13 С оглед на значителните трудности, които изпитват много трети държави, участващи в „Хоризонт 2020“, при опитите си да изпълнят бързо и ефективно официалните изисквания на програмата, ЕИСК призовава тези изисквания да бъдат опростени, доколкото е възможно, като активно подкрепя процеса на изграждане на капацитет.

2. Въведение

2.1 Според Организацията на обединените нации в региона на Средиземно море живеят 180 милиона души, които страдат от недостиг на водни ресурси и представляват 50 % от страдащите от недостиг на вода на цялата планета (1). Това води до сериозни последствия за храненето, здравето, поминъка, стандарта на живот и благополучието.

2.2 Докладът на ФАО „Mediterra 2016“ показва, че през последните години това явление се усложнява допълнително от политическата нестабилност, изменението на климата и бързото увеличаване на населението. Освен това към тези фактори се прибавя и „тройното разхищение“, което се състои в неправилно използване на природните ресурси, разхищение на храни и бавно изчезване на традиционните знания (2).

2.3 Проблемите с недостига на водни ресурси и на достъпно и устойчиво производство на храни са сред основните причини за миграционната вълна, която залива Европа. Ако тези явления не се решават при зараждането им, справянето с последиците от тях ще бъде невъзможно както в краткосрочен, така и в дългосрочен план.

2.4 Инвестициите в научни изследвания и иновации (НИИ), които бяха направени от държавите членки в Средиземноморския регион в областта на водоснабдяването и устойчивото производство на храни, никога не са били съобразени със сериозността на предизвикателството и често са ограничавани до форми на основаващо се на двустранни споразумения фрагментирано сътрудничество.

2.5 Идеята за Партньорството за научни изследвания и иновации в Средиземноморския регион (PRIMA) се заражда по време на Евро-средиземноморската конференция за наука, технологии и иновации, проведена в Барселона през 2012 г. Целта е да се засили евро-средиземноморското сътрудничество в областта на научните изследвания и иновациите (НИИ), като част от по-широките цели на външната политика на Съюза по отношение на южното съседство (3).

2.6 Европейската комисия изготви подробна оценка на въздействието (4) и предложение за участие в програмата (5), която е предмет на анализ в настоящото становище, след заключенията на Съвета по конкурентоспособност от 5 декември 2014 г. и представеното през декември същата година официално предложение от страна на държавите членки и трети държави от Средиземноморския басейн (6).

3. Обобщение на предложението на Комисията

3.1 Правно основание за участието в програмата PRIMA е член 185 от ДФЕС. Този инструмент позволява на ЕС при осъществяването на многогодишната рамкова програма да участва по споразумение със заинтересованите държави членки в научноизследователски и развойни програми, управлявани от няколко държави членки, включително да вземе участие в структурите, създадени за изпълнението на тези програми.

3.2 Продължителността на програмата е десет години и ще бъде осъществявана съвместно от 14 държави: — 9 държави членки: Кипър, Франция, Гърция, Италия, Люксембург, Малта, Португалия, Чешката република и Испания; — 2 трети държави, които са асоциирани към „Хоризонт 2020“: Израел и Тунис; — 3 трети държави, които не са асоциирани към „Хоризонт 2020“: Египет, Ливан и Мароко.

3.2.1 Участието на неасоциираните към „Хоризонт 2020“ трети държави ще бъде уредено с международно споразумение с ЕС с цел разширяване на правния режим на програмата PRIMA.

3.3 Стратегическата цел на програмата е да се разработят общи, новаторски решения за водоснабдяване и продоволствени системи, от които Средиземноморският регион има неотложна необходимост. Тези решения ще направят системите за достъп до водни и хранителни ресурси по-сигурни, ефективни, ефикасни и устойчиви както по отношение на опазването на околната среда, така и от гледна точка на разходите.

3.4 Програмата ще бъде включена в по-широка и всеобхватна рамка за действия на високо равнище, и ще допълва други европейски инициативи, различни от НИИ. Те включват: — научната дипломация; — преглед на европейската политика за съседство (ЕПС); — цели за устойчиво развитие; — миграция; — европейската дипломация в областта на климата след 21-ата конференция на страните по РКООНИК.

3.5 С програмата PRIMA, в съответствие със „Съобщение на Комисията относно създаването на нова рамка за партньорство с трети държави в рамките на европейската програма за миграцията“ (7), се поставя целта да се преодолеят първопричините за миграцията, като се използват всички налични политики на ЕС (8), чрез механизъм на договорно партньорство.

3.6 По отношение на субсидираността PRIMA е структурирана като съвместна програма, която е основана на и съставена от национални програми, управлявани от участващите държави членки и асоциираните държави, и дейности, осъществявани от тях с подкрепата и участието на ЕС. Многостранният и многосекторен подход и сериозни инвестиции по отношение на ресурсите би трябвало да дадат възможност за постигането както на техническите, така и на политическите цели в средносрочен и дългосрочен план, които досега отделните държави членки не са успели да постигнат сами.

3.7 От гледна точка на пропорционалността участието на Съюза в програма PRIMA ще се осъществи в границите на правомощията, предвидени в ДФЕС, и ще се изразява единствено в улесняване и подкрепа, включително финансова, на изпълнението на целите на програма PRIMA от страна на участващите държави. Участващите държави ще трябва да работят заедно, за да координират, съгласуват и интегрират по-добре съответните национални програми или дейности и, в крайна сметка, да разработят обща, дългосрочна програма за стратегически научни изследвания.

3.8 Съюзът ще предостави финансова подкрепа, която съответства на националните инвестиции. Вноската на ЕС няма да надвишава 200 млн. евро, в това число вноската на ЕАСТ. Тя ще бъде предоставена чрез рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“. Този ангажимент ще обхване седем работни години в периода 2018 — 2024 г.

3.9 Максималният размер на помощта на ЕС не може да надвишава сумата, заделена от държавите организатори. Освен това, в случай на неосъществени или намалени вноски от страна на участващите в програмата държави, Комисията може да ограничи пропорционално финансовото участие на ЕС.

3.10 Комисията предвижда, че за осъществяването на десетгодишната програма е необходимо разработването на всеобхватна стратегическа програма за научни изследвания и нейното цялостно изпълнение чрез многократни транснационални покани за представяне на предложения, отправени от няколко участващи държави и изпълнени чрез специална изпълнителна структура. Финансовото участие на ЕС ще се управлява главно чрез първоначалната изпълнителна структура на Партньорството за научни изследвания и иновации в Средиземноморския регион, наречена PRIMA-IS.

3.11 Комисията предвижда, че годишните работни планове (ГРП) ще осигурят съгласуваност и координация между всички дейности на PRIMA и ще бъдат насочени към постигането на предвидените в програмата оперативни, конкретни и общи цели. Всеки ГРП, който подлежи на одобрение от Комисията, ще включва: — транснационални покани за представяне на предложения, които ще се финансират от PRIMA-IS с финансовото участие на ЕС, в съответствие с правилата на „Хоризонт 2020“; — дейности, финансирани само от участващите държави, и които се вземат предвид за постигането на баланс спрямо приноса на ЕС. Тези дейности ще бъдат оценявани от комисия от външни експерти, преди да бъдат включени в ГРП.

3.12 Годишният доклад на PRIMA-IS ще обхваща и двата вида интервенция и ще служи за внасяне на корекции и промени, в това число по отношение на финансовия ангажимент, при необходимост след предварително решение на Комисията. Също така програма PRIMA ще бъде обект на междинна оценка през 2022 г. и на окончателна оценка през 2028 г.

4. Общи бележки

4.1 Би трябвало да се има предвид, че: — ЕИСК многократно е подчертавал, че водата (9) и устойчивостта на хранителната и селскостопанската производствена верига (10) трябва да представляват ключови теми в настоящите и бъдещите европейски политики. — Комитетът изтъкна и, че настоящата водна и продоволствена криза в държавите от Средиземноморието (11), заедно с войните и незачитането на основните права на човека, е сред основните причини за миграционната вълна, която залива Европа. — ЕИСК многократно е подчертавал необходимостта от укрепване на сътрудничеството с трети държави, най-вече с участващите в Европейската политика за съседство (ЕПС) и Съюза за Средиземноморието, с цел по-ефективно справяне с общите предизвикателства (12) в съответствие с логиката на съвместното развитие (13). — Комитетът многократно е препоръчвал решителни и решаващи действия за преодоляване и разрешаване на явленията в основата на настоящата политическа, икономическа, социална и хуманитарна криза в Средиземноморския регион (14). ЕИСК приветства програмата PRIMA, при условие че тя се развива в съответствие с един наистина цялостен (15), многостепенен (16) и междусекторен (17) подход, като задължителна предпоставка за нейния успех, който да включва постигането на конкретни и измерими стандарти за устойчивост (18), издръжливост, качество на живот и труд, права на човека и демокрация.

4.2 Комитетът споделя предложението на Комисията, подкрепено от националните правителства, регионите, местните власти, университетските среди, организираното гражданско общество и съответните заинтересовани страни (19), програмата PRIMA да бъде основана на член 185 от ДФЕС, за да се гарантира максимално възможното интегриране на научно, управленческо и финансово равнище, и да се привлече участието на държавите членки и трети държави.

4.3 Комитетът счита, че програмата PRIMA може да представлява важна инициатива и изключително добър модел, тъй като ще позволи да се преодолее логиката на споразуменията за двустранно партньорство, които досега пречеха, заедно с ограничената наличност на средства, на последователното преодоляване на някои от основните проблеми, засягащи Средиземноморския регион, с оглед на една по-широка перспектива за Макрорегионална стратегия за Средиземноморието (20).

4.4 ЕИСК подкрепя принципа финансирането от ЕС за програмата PRIMA да бъде поне равностойно на националното, както и, в случай на неизпълнение или забавяне на вноски от страна на държавите организатори, възможността Комисията да намали пропорционално финансовото участие на ЕС.

4.5 Комитетът счита PRIMA-IS за крайно необходима и ключова изпълнителната структура в управлението и контрола на програмата и предназначеното за нея европейско финансиране, поради което изразява надежда тя да се характеризира с отворено управление.

4.6 ЕИСК счита, че програма „Хоризонт 2020“ е най-подходящият инструмент за разпределяне на средствата и също така подкрепя избора голяма част от предвидените в програма PRIMA дейности да бъдат включени сред така наречените „Предизвикателства за обществото“, предвид техния глобален транснационален характер (21).

4.6.1 Комитетът посочва, че към днешна дата много трети страни, които вече са се присъединили към „Хоризонт 2020“, съобщават за големи трудности при бързото и ефикасно изпълнение на официалните изисквания на програмата. По тази причина ЕИСК изразява желание за опростяване на горепосочените изисквания, където това е възможно, с цел улесняване на участието и получаване на максимални резултати.

5. Специфични бележки

5.1 Комитетът отчита, че не всички средиземноморски държави вземат участие в процеса. По принцип, всяка друга държава членка или трета държава би трябвало да може да участва в PRIMA, при условие че допринася за нейното финансиране. ЕИСК отбелязва обаче, че Общото събрание на PRIMA-IS, в което участват представителите на националните правителства, е органът, който трябва единодушно да одобри присъединяването на нови трети държави (22). В съответствие с политическите и социалните условия на третата държава кандидат, Комитетът препоръчва на ЕС да възприеме по-всеобхватен подход и да избегне механизма на единодушното гласуване, като го замени с квалифицирано мнозинство, тъй като съществува вероятност той да се превърне в право на вето на някои държави спрямо други. То би трябвало да бъде заменено с гласуване с квалифицирано мнозинство. Препоръчва се също сред дейностите, които трябва да се извършат за прилагане на програмата, да бъде включен широк набор технологични равнища (TRL), с цел обхващане на всички етапи на научното производство.

5.2 Комитетът препоръчва програмата да бъде действително хоризонтална спрямо другите политики и инициативи на ЕС, които вече съществуват или предстои да бъдат изпълнени, с цел да се увеличи нейната способност за въздействие. По-специално, Комитетът вижда необходимост тя да бъде интегрирана с пакета за кръговата икономика (23). Този фактор ще изиграе ключова роля за устойчивото използване на водите и устойчивото хранително и селскостопанско производство (например използването на почвите и торовете (24)).

5.2.1 Комитетът счита, че инициативата PRIMA подновява спешната необходимост от рамкова директива за почвите (25), в която да се вземат предвид съществуващите разлики между държавите от ЕС, тъй като тя е от ключово значение за определянето и максималното съсредоточаване на дейността за научни изследвания и иновации.

5.3 Комитетът препоръчва многостепенен подход, който да предвижда активното участие на организираното гражданско общество. То може да изиграе ключова роля не само за постигането и разпространението на конкретните цели, но също така и на по-общите цели за демократизиране и укрепване на защитата на човешките права в много трети държави (26). Поради това Комитетът призовава за пряко участие на организираното гражданско общество, под формата на консултативен комитет, включително в рамките на PRIMA-IS, с цел укрепване на управлението и подпомагане на определянето и съвместното наблюдение на социалното и икономическото въздействие на програмата (27).

5.4 В случай че един или повече проекти не могат да се финансират от национални фондове чрез националните агенции за финансиране, поради изчерпване на националния пакет, Комитетът предлага да се финансират такива проекти с подкрепата на PRIMA-IS. Това финансиране от ЕС не може да превишава 20 % от общия финансов принос на ЕС и когато допълнителните финансови средства са били недостатъчни, ще бъде избран следващия по реда на класиране проект. Тази мярка ще бъде от съществено значение за запазване на високото качество на осъществените проекти.

5.5 ЕИСК подкрепя участието на субекти от държави — членки на ЕС, които не са част от програмата PRIMA, тогава, когато те разполагат с компетенции, каквито не са налични в държавите, участващи в програмата. В такъв случай нивото на финансиране би трябвало да се ограничи до 50 % от разходите, допустими при „действията за научни изследвания и иновации“ и между 35 % и 50 % от разходите, допустими при „действията за иновации“. Това ще спомогне за поддържане на високо равнище на проекти, осъществявани в съответствие с логиката на ЕС, и същевременно за подкрепа на страните, които възнамеряват да се присъединят и финансират програмата PRIMA.

5.6 С оглед устойчивото развитие ЕИСК потвърждава необходимостта темата за водата да бъде разглеждана в глобален мащаб, като се обръща внимание на екологичното, икономическото и социалното измерение, и се вземе предвид целият воден цикъл, в това число станалите възможни чрез новите технологии изкуствени етапи. На практика трябва да се обмисли по-справедлив подход към вододобива, който да отговаря на изискванията и на конкуренцията между енергийните и икономически сектори, към необходимостта от опазване на екосистемите с прясна вода и към изискването да се гарантира едно основно право на гражданите (28).

5.7 Комитетът припомня, че един от най-големите проблеми на Средиземноморския регион, особено в африканското крайбрежие, представлява загубата на устойчивите традиционни техники за селскостопанско производство, свързана с изтичането на мозъци (предимно на млади хора). Комитетът препоръчва, като част от проучванията и изследванията с висока добавена стойност в рамките на програма „Хоризонт 2020“, да бъдат обмислени процеси с голямо обществено въздействие, които да се характеризират с икономическа достъпност и лесна прехвърляемост, така че да подобрят тези знания, като допринесат за икономическия растеж и пригодността за заетост.

Брюксел, 26 януари 2017 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) UNEP/MAP-Plan Bleu, State of the Environment and Development in the Mediterranean („Състояние на околната среда и развитие в Средиземноморския регион“), Атина, 2009 г. Средиземноморският басейн разполага с едва 3 % от водните ресурси на цялата планета. Според ООН, за да живее достойно, всеки човек се нуждае от най-малко 1 700 м3 вода годишно. В Средиземноморския регион живеят 460 милиона души, 180 от които се считат за „страдащи от недостиг на вода“, тъй като годишно разполагат с по-малко от 1 000 м3 вода на глава от населението, а от тях цели 80 милиона не разполагат с повече от 500 м3, което ги поставя в състояние на изключителна бедност откъм водни ресурси.

(2) CIHEAM/FAO. Mediterra 2016. Zero Waste in the Mediterranean. Natural Resources, Food and Knowledge („Нулеви отпадъци в Средиземно море. Природни ресурси, храна и знание“), Париж, Presses de Sciences Po, 2016.

(3) COM(2016) 385 .final. Съобщение на Комисията относно определянето на нова рамка за партньорство с трети държави в рамките на европейската програма за миграцията.

(4) SWD(2016) 332 final.

(5) COM(2016) 662 final.

(6) Това предложение беше представено от 19 държави.

(7) Вж. бележка под линия 3.

(8) Образование, научни изследвания, изменение на климата, енергетика, околна среда, селско стопанство.

(9) Становища на ЕИСК (ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 147, ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 33).

(10) Становище на ЕИСК (ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 64).

(11) Становище на ЕИСК (ОВ C 347, 18.12.2010 г., стр. 41).

(12) Становище на ЕИСК (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 91).

(13) Резолюция относно приноса на ЕИСК към работната програма на Европейската комисия за 2017 г., 2016 г. параграф 9.4: „Оценката на ЕПС следва да бъде приоритет. В центъра на отношенията с държавите на юг и на изток от Средиземно море трябва да е не отбранителният подход, основаващ се на аспекти, свързани със сигурността, или на кризата с бежанците, а преминаването към истинска политика на съвместно развитие между равнопоставени партньори.“

(14) Становище на ЕИСК относно „План за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти“, „ЕИСК приветства последното предложение на Комисията за „действия по външното измерение на бежанската криза“(…). В това последно предложение изглежда се признава, че справянето с първопричините за миграцията надхвърля обхвата на външните работи и сигурността и е свързано с други области на политиката като търговията, развитието, външната политика, интеграцията. Това отговаря на принципа за политическа последователност на международното сътрудничество за развитие на ЕС.“ (ОВ C 71, 24.2.2016 г., стр. 75, параграф 1.7).

(15) Становище относно „Макрорегионална стратегия в района на Средиземно море“ (ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 1, параграф 1.4).

(16) Становище на ЕИСК относно „Макрорегионална стратегия в района на Средиземно море“:„ЕИСК счита, че въпреки крайно деликатната (…) ситуация в Средиземноморието, съществуват предпоставки за стартиране на диалог на много равнища между Комисията, държавите членки, държавите, участващи в евро-средиземноморското сътрудничество, регионалните и местните власти, както и гражданското общество, за изготвяне на средиземноморска макрорегионална стратегия (състояща се от две части), която да отговори на нуждите на региона, като укрепи международната му конкурентоспособност.“ (ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 1, параграф 1.1).

(17) Становище на ЕИСК относно „Насърчаването на производството на енергия от възобновяеми енергийни източници и Европейската политика за съседство: Евро-средиземноморският регион“ (ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 1, параграфи 1.3, 1.10 и 1.11). Становище на ЕИСК относно „Външното измерение на енергийната политика на ЕС“ (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 28, параграфи 1.1, 1.2.3 и 1.3). Становище на ЕИСК относно „Устойчива експлоатация на рибните ресурси в Средиземно море“ (ОВ C 43, 15.2.2012 г., стр. 56).

(18) Становище на ЕИСК относно „Целите за периода след 2015 г. в Евро-Средиземноморския регион“ (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 44).

(19) PRIMA Impact Assessment — Stakeholder Event (Оценка на въздействието на PRIMA — събитие за заинтересованите страни). Малта, 17 април 2016 г.

(20) Становище на ЕИСК относно „Към стратегия за постигане на сближаване в Средиземноморието“ (ОВ C 170, 5.6.2014 г., стр. 1).

(21) Становище на ЕИСК относно „СТИ и ПЧП спрямо „Хоризонт 2020“ (ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 24).

(22) COM (2016) 662 final. член 12.2.

(23) Становище на ЕИСК относно „Пакет за кръговата икономика“ (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98).

(24) Становище на ЕИСК относно „Кръгова икономика — торове“ (ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 80).

(25) Становище на ЕИСК относно „Тематична стратегия за опазване на почвите“ (ОВ C 168, 20.7.2007 г., стр. 29). Становище на ЕИСК относно „Кръгова икономика — торове“ (ОВ C 389, 21.10.2016 г., стр. 80, параграфи: 1.4 и 3.6).

(26) Становище на ЕИСК относно „Гражданските общества в Евро-средиземноморския регион“ (ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 32).

(27) Становище на ЕИСК относно „Управление на макрорегионалните стратегии“ (ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 64).

(28) Становище ЕИСК относно „Интегриране на водната политика към другите европейски политики“ (ОВ C 248, 25.8.2011 г., 43 стр., параграф 1.13).