СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА И СМЕТНАТА ПАЛАТА Обобщение на резултатите от управлението на Комисията през 2013 г. /* COM/2014/0342 final - 2014/ () */





1. Обобщение С приемането на настоящия обобщаващ доклад, който се основава на гаранциите и резервите, вписани от генералните директори и ръководителите на служби в годишните им отчети за дейността, Комисията поема общата политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС. Що се отнася до прякото управление на средствата на ЕС, Комисията счита, че укрепването на системите за вътрешен контрол и действителното опростяване на правилата, по-специално на тези за допустимост, се оказаха основните фактори за намаляване на процентите на грешка. Извършването на по-щателни проверки обаче е скъпо, поради което Комисията счита, че допълнителни проверки следва да се извършват само ако може да се установи, че потенциалните ползи ще бъдат по-големи от разходите за Комисията и бенефициерите. С цел преодоляване на конкретни предизвикателства във връзка със споделеното управление Комисията заема ясна позиция по редица въпроси: - С цел защита на бюджета на ЕС органите на държавите членки трябва да използват максимално всички налични инструменти, за да предотвратяват грешките и ефективно да носят отговорността си и да изпълняват задълженията си в рамките на всички програми със споделено управление. Те следва да се справят с все още съществуващите недостатъци в системите си за управление и контрол. Комисията ще продължи да предоставя реалистични показатели и статистически данни от направените проверки, с които се улеснява извършването на задълбочен анализ на управлението на средствата от страна на държавите членки; - Където е необходимо, Комисията ще укрепи своята одитна уредба и стратегия, за да се установи къде все още съществуват слабости в системите на държавите членки, особено за онези от тях, в които равнищата на риск, свързани с изпълнението на програмите на ЕС, са най-високи; - Комисията ще продължи да прилага правилата за спиране и прекъсване на плащанията в случай на сериозни недостатъци. Ако е необходимо, тя ще прилага предварително новия механизъм за спиране на селскостопанските плащания, за да защити бюджета на ЕС от слабости в системите за контрол на държавите членки; - Комисията налага финансови корекции на държавите членки, които не успяват да въведат стабилни системи. Тя ще прилага инструмента за нетните финансови корекции винаги когато условията, предвидени в новата правна уредба, са изпълнени. Финансовият обхват на резервите, изразени от генералните директори, се е увеличил в сравнение с 2012 г. Това положение е резултат от положените допълнителни усилия, както по отношение на ресурсите, така и по отношение на методиката, да се оценят по-точно сумите, изложени на риск, и процентите на остатъчна грешка. То определено не се дължи на влошаване на финансовото управление от страна на службите на Комисията. Тъй като програмите и системите за контрол са многогодишни, реалните последици от слабостите на системите за надзор и контрол и от управлението на бюджета на ЕС могат да бъдат преценени само като се вземе предвид финансовото отражение на корективните мерки през следващи отчетни години. В настоящия доклад Комисията прави преглед на основните постижения за подобряване на системите за измерване и отчитане на резултатите. Тя отново изразява своя решителен ангажимент за по-нататъшно укрепване на тези системи. С цел да запази оптималното функциониране на структурите си за отчитане, Комисията даде на службите си редица конкретни указания: - що се отнася до различните обзорни доклади, като доклада за оценка и обобщаващия доклад, централните служби следва да направят необходимото, за да се избегне двойната работа; - що се отнася до отделните годишни отчети за дейността: част 1 следва да дава вярна и точна представа за етапа, на който се намират постиженията на политиката. Най-подходящ за това е форматът на документите за планиране. В декларацията за управление най-голямо внимание следва да се обърне на управлението и финансовите въпроси. 2. 1 Верига на отчетността и управленско отчитане Съгласно член 317 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) на Европейската комисия се възлага отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС в рамките на наличните бюджетни кредити и като се вземат предвид принципите на доброто финансово управление. Разпоредбата изисква от държавите членки да си сътрудничат с Комисията, за да гарантират, че бюджетните кредити се използват в съответствие с тези принципи. Колегиумът на членовете на Комисията делегира оперативното изпълнение на политическите и управленските цели на генералните директори и ръководителите на служби, които (в качеството си на оправомощени разпоредители с бюджетни кредити – ОРБК) получават инструменти за действие. Тази децентрализирана организация на управлението се характеризира с ясно разпределение на отговорностите между различните действащи лица. Оправомощените разпоредители с бюджетни кредити (ОРБК) разполагат с пълни правомощия да установяват най-подходящата и ефективна система за контрол за осигуряването на добро и ефективно управление на ресурсите, за които те отговарят. Годишните отчети за дейността са основното средство, чрез което оправомощените разпоредители с бюджетни кредити се отчитат за управлението на човешките и финансовите ресурси, за които отговарят. В тях те се отчитат за изпълнението на своите задължения[1] и документират всички въпроси, възникнали при тяхното управление, които трябва да бъдат представени на вниманието на колегиума. Всеки годишен отчет за дейността съдържа подписана декларация за управление, в която генералният директор или ръководителят на службата в качеството си на оправомощен разпоредител с бюджетни кредити удостоверява верността и точността на представата, създадена от отчета, както и законосъобразността и редовността и доброто финансово управление на всички финансови трансакции, за които той отговаря, а също така и това, че не е пропусната съществена информация. Ако се сметне за необходимо, декларацията съдържа резерви, свързани с определени области на приходите и разходите. В част 1 от годишния отчет за дейността оправомощеният разпоредител с бюджетни кредити предоставя информация на годишна основа относно осъществения напредък за постигане на целите на политиката, установени в плана за управление, въз основа на наличната информация към момента на отчитане. Тази информация обхваща вложените ресурси, създадените продукти и услуги, резултатите в средата на периода и дългосрочните въздействия. Отговорността на Комисията да докладва относно осъществения напредък за постигане на целите на политиката следва да се разграничава от отчетността ѝ за постигането им. Службите на Комисията се отчитат за изпълнението на бюджета и управлението на финансовите програми, като за целта надлежно се взема предвид режимът на управление. Освен това, въпреки че Комисията се старае да направи така, че тези финансови програми да доведат до желаните последици по места, съзаконодателите, органите на държавите членки и някои други участници на национално, регионално или местно равнище също влияят върху постигането на резултати и въздействия. В допълнение, много външни фактори (социални, демографски, икономически и такива, свързани с околната среда), които до голяма степен са извън контрола на генералните директори, влияят върху произтичащите от инициативите на службите на Комисията постижения на политиките (или липсата на такива). За да гарантира, че декларациите за управление в годишните отчети за дейността (ГОД) са в пълно съответствие с финансовата ѝ отговорност за изпълнението на бюджета на ЕС, Комисията потвърждава, че най-голямо внимание в тях следва да се обърне на управлението и финансовите въпроси. Във всеки годишен отчет за дейността изрично се потвърждава, че отговорният член или членове на Комисията са информирани за основните аспекти на отчета, включително за резервите, които ОРБК възнамеряват да подадат, преди окончателното подписване на декларацията за управление. Настоящият доклад беше приет след обсъждане от колегиума на 11 юни 2014 г. С приемането на настоящия обобщаващ доклад, който се основава на гаранциите и резервите, вписани от генералните директори и ръководителите на служби в годишните им отчети за дейността, Комисията поема общата политическа отговорност за управлението на бюджета на ЕС. В доклада Комисията също така посочва главните управленски проблеми, които следва да бъдат приоритетно преодолени, и действията, които трябва да бъдат предприети за справяне с установените слабости. Освен настоящото обобщение на резултатите от управлението, Комисията ще представи и обобщение на резултатите, постигнати от разходните програми. Това става в годишния доклад за оценка на финансите на Съюза, въз основа на постигнатите резултати, който се изисква по силата на член 318 от Договора за функционирането на Европейския съюз („Доклад за оценка по член 318“). Както обобщаващият доклад, така и докладът за оценка по член 318 обслужват специфични цели и са отправната точка за процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета. Изобилна допълнителна информация за широката публика може да намерите на уебсайта Europa. Заинтересованите страни, нуждаещи се от по-подробна бюджетна информация, могат да се запознаят с Доклада на Комисията за бюджетното и финансовото управление[2]. Гражданите, които желаят да научат повече за резултатите от стратегията „Европа 2020“, ще намерят докладите относно различните водещи инициативи и отделните разходни програми[3] на съответните посветени на тях уебсайтове. Комисията възлага на своите служби да осигурят наличието на подходяща, актуална информация, която да отговаря на нуждите на различните потребители, и да установят дали има остарели или излишни доклади, така че да се рационализира процесът на отчитане на постиженията. 3. 2 Укрепване на рамката за управление на резултатите на Комисията Предварителното определяне на целите и показателите за разходните програми и неразходните дейности в рамките на плановете за управление и последващото измерване, оценка и отчитане на постиженията са основните елементи на рамката за управление на резултатите на Комисията. Този подход „по аналогия“ позволи рамката за резултатите да стане по-обективна. В съответствие с поетия ангажимент в обобщаващия доклад за 2012 г. Комисията положи усилия за укрепване на своята рамка за резултатите. Това важно изместване на акцента ще допринесе за предоставянето на доказателства за резултатите и въздействието от дейностите на ЕС в средносрочен и дългосрочен план. Комисията възприе поетапен подход. Първо, тя направи така, че правната уредба на разходните програми за периода 2014 – 2020 г. да включва по-последователна рамка за мониторинг, оценка и отчитане на резултатите от тях. Второ, рамките бяха интегрирани в плановете за управление на генералните дирекции (ГД) за 2014 г. и, като се започне с годишните отчети за дейността за 2014 г. и следващото издание на доклада за оценка по член 318, ще послужат като основа за отчитане на постиженията. Трето, Комисията се зае да подобри рамката за резултатите за „неразходните дейности“[4], като се започне с плановете за управление за 2015 г. Освен това Службата за вътрешен одит (IAS) извършва редица одити на изпълнението като част от своя стратегически одитен план за периода 2013 – 2015 г. През 2013 г. IAS извърши 12 одита, основно насочени към въпросите, свързани с резултатите. В хода на одитите започнаха да се открояват някои общи констатации, по-специално по отношение на системите за измерване на резултатите, управлението на човешките ресурси и управлението на проектите и сигурността в сферата на информационните технологии. По-подробна информация за одитите на резултатите ще бъде предоставена на органа по освобождаване от отговорност в рамките на отчета за вътрешния одит, изискван съгласно член 99, параграф 5 от Финансовия регламент. Комисията също така счита, че специалните доклади на Европейската сметна палата са много ценни инструменти за по-нататъшното развитие на нейната система за управление на резултатите в различни области на политиката. 2.1 Изисквания за резултатност в многогодишната финансова рамка за периода 2014 – 2020 г. През 2013 г. и в началото на 2014 г. елементите, свързани с мониторинга, оценката и отчитането, установени в правната уредба на програмите по многогодишната финансова рамка (МФР) за периода 2014 – 2020 г., бяха доразвити в редица актове за изпълнение и делегирани актове, а в случая на европейските структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове – включени в споразумения за партньорство с държавите членки и в оперативни програми. Освен това в ЕСИ фондовете бяха предвидени финансови стимули под формата на резерв за изпълнение (вж. раздел 2.6). Всички рамки за резултатите на програмите и фондовете за периода 2014 – 2020 г. съответстват на принципите, свързани с резултатността, заложени във Финансовия регламент. Те включват точна и подробна информация относно добавената стойност на финансовите намеси за периода 2014 – 2020 г. и тяхното значение за стратегическите цели на Комисията и секторните цели на политиките на ЕС, за специфичните цели и за количествените и качествените показатели за измерване на тяхното постигане. Важно е да се припомни, че съзаконодателите[5] участваха непосредствено в определянето на целите на програмите и показателите за резултатите. 2.2 Планове за управление През последното тримесечие на 2013 г. и началото на 2014 г. службите на Комисията интегрираха основните елементи на рамките за резултатите за новите разходни програми в плановете за управление за 2014 г. Тези елементи включваха целите и показателите, както и разпоредбите за мониторинга, оценката и отчитането от правната уредба на програмите. Особено внимание беше обърнато на установяването на релевантни основни параметри и достатъчно амбициозни, но същевременно реалистични основни етапи и целеви резултати. Когато бе целесъобразно и с оглед на периода от време между изпълнението на разходните програми и очакваните от тях резултати, службите на Комисията определиха допълнителни вътрешни показатели, за да могат да покажат нагледно в своите годишни отчети за дейността, че програмите са на път да доведат до очакваните резултати. Освен това генералните дирекции, които отговарят за управлението на програмите, описаха логиката за намеса на всяка програма и фонд (т.е. връзката между вложените ресурси, създадените продукти и услуги и поставените цели). В този контекст те обясниха също така как планираните от тях дейности и очакваните резултати ще допринесат за постигането на целите на програмата. Централните служби спомогнаха за подготовката на плановете за управление за 2014 г., по-специално като организираха специални срещи за партньорски проверки. Важно е да се отбележи, че в редица случаи целите в плановете за управление на генералните дирекции са свързани с обществени проблеми, които се решават по различни начини, в това число чрез финансова намеса, координиране на политиките, регулаторни мерки и прилагане на законодателството, организирани на различни равнища на управление. Отделянето на приноса на генералните дирекции за постигането на тези цели от влиянието, оказано от външни фактори, и участието на други действащи лица представлява значително предизвикателство. Въпреки това службите на Комисията са длъжни да следят процеса на постигане на политическите цели на Комисията и на осъществяване на основните приоритети на политиката, с акцент върху промените, които ще променят качествено живота на гражданите на ЕС. Комисията приветства подобренията, внесени в плановете за управление за разходните дейности с оглед на това адекватно да отразяват рамките за резултатите на разходните програми за периода 2014 – 2020 г. Тя възлага на централните си служби да разработят необходимите насоки за укрепване също така на измерването и отчитането на резултатите за „неразходните дейности“, като например законотворчество, мониторинг и прилагане на законодателството, разработване и координиране на политиките и административно обслужване. Целта следва да бъде усилията да се съсредоточат върху резултатите (резултатите от политиката), като се покаже в каква степен намесата на Комисията (нейните действия) е повлияла или е допринесла за осъществяването им. 2.3 Годишни отчети за дейността Годишните отчети за дейността се превърнаха във важен източник на информация, по-специално за Европейската сметна палата и органа за освобождаване от отговорност. През последните години ОРБК започнаха да докладват по-подробно как са използвали предоставените им финансови и човешки ресурси за постигане на целите на политиката, зададени от колегиума, и как политиките са създали добавена стойност за обществото в ЕС. Комисията счита, че през последните години е постигнала значителен напредък в отчитането на постиженията на политиката, в допълнение на вече постигнатия напредък в отчитането на резултатите от управлението, и че годишните отчети за дейността на нейните генерални дирекции съдържат голямо количество полезна информация относно целите на политиката, постигнатите резултати и тяхното въздействие върху обществото. Годишните отчети за дейността за 2014 г. и последващият доклад за оценка по член 318 ще съдържат първите елементи от докладването относно осъществения напредък за постигане на целите на програмите от новата МФР, макар че ще се отнасят до много ранен етап от изпълнението на тези програми. За да се отдаде по-голямо внимание на постигането на резултати, освен корекциите, внесени в структурата на годишните доклади за дейността (вж. раздел 3.2), бяха предприети следните мерки: - включване на примери, които онагледяват усилията за подобряване на ефикасността и икономичността на управлението; - включване на по-изчерпателна информация за постигнатите резултати, която да бъде от различни източници, напр. оценки, проучвания, одити и оценки на въздействието; - включване на представителни примери, показващи добавената стойност за ЕС на програмите; и - по-тясно привеждане в съответствие на плановете за управление и годишните отчети за дейността (например като се използват еднакви образци за докладване относно целите и показателите и в двата случая). Комисията възлага на централните служби да се възползват от този опит и да подобрят документите за стратегическо планиране и програмиране (СПП), така че с течение на времето, когато информацията стане налична, да бъде извършен по-точен и по-пълен анализ на това в каква степен разходването на средства на ЕС е спомогнало за постигане на целите на общата политика. Централните служби следва да проучат дали трябва да се насочат към изготвянето на по-специализирани отчети или съществуващите инструменти за отчитане могат да бъде подобрени за тази цел. Централните служби провериха дали годишните отчети за дейността са в съответствие с постоянните инструкции. Трудностите, които изпитаха редица служби на Комисията за спазване на инструкциите, доказват необходимостта от допълнителни насоки и помощ от страна на централните служби във връзка с отчитането на резултатите. Например по-малко от половината от генералните дирекции са включили в годишния си отчет за дейността подходящи примери за конкретни постижения в рамките на разходните програми. 80% са посочили примери за инициативи за подобряване на ефикасността и икономичността на своите дейности, но качеството на тези примери е различно. Комисията възлага на централните си служби да разработят по-индивидуализиран подход (напр. по „семейства“ от служби) за отчитане на резултатите в годишните си отчети за дейността за 2014 г., по-специално за да се покаже по-нагледно отговорността на Комисията за постигане на целите на политиката и да се отчетат инициативите за подобряване на ефикасността и икономичността на дейностите. 2.4 Доклад за оценка (член 318 от ДФЕС) – оценка в рамките на цялата Комисията на резултатите от финансирането от ЕС През юни 2013 г. Комисията докладва[6] за трети път за оценката си на финансите на ЕС въз основа на постигнатите резултати. С този доклад, чието изготвяне е предвидено в член 318 от ДФЕС, се цели извършването на преглед на осъществения напредък за изпълнение на програмите и на въздействията и резултатите, постигнати вследствие на финансирането от ЕС. Докладът обхваща програмите на ЕС във всички области на политиката, свързани с разходи в рамките на МФР. Беше включена и друга информация за постигнатите резултати, в допълнение към резултатите от оценката. Комисията се стреми постоянно да подобрява процеса на изготвяне на този доклад. Включването на доклада по член 318 в цикъла на стратегическо планиране и програмиране (СПП) изисква той да се основава на информацията за оценките от годишните отчети за дейността, което на свой ред изисква насочване на вниманието към оценките в част 1 от годишните отчети за дейността. Такова включване гарантира също така, че показателите за постигнатите и целевите резултати са в съответствие с тези в другите документи за СПП. Различните оценки предоставиха полезна информация за постиженията на политиката, изложени в тези доклади. Не всички оценки обаче обслужват пряко целите на годишните отчети за дейността, тъй като например периодът, за който се отнасят, може да не съответства на въпросната година. Комисията възлага на своите служби да засилят аспектите, свързани с постигнатите резултати (т.е. резултатите и въздействията) на мерките си за мониторинг и оценка, така че отчитането на резултатите в доклада за оценка да се подобри. 2.5 Докладване относно стратегията „Европа 2020“ и добавената стойност на бюджета на ЕС Комисията предприе редица мерки с цел да демонстрира значимостта на качеството на разходването и добавената стойност на бюджета на ЕС. Например, тя представи подробен доклад относно добавената стойност на разходването на средства на ЕС в подкрепа на предложенията си за новото поколение програми в рамките на новата МФР[7]. Освен това всички законодателни предложения за нова разходна програма или фонд включваха оценка на добавената им стойност и приноса им към стратегията „Европа 2020“. 2.6 Разпределение на бюджета по държави членки и резерв за изпълнение За новата МФР новосъздаденият механизъм за резерв за изпълнение в рамките на ЕСИ фондовете ще спомогне да се осигури допълнителен стимул за постигане на целевите резултати. Резервът за изпълнение представлява 6% от общо заделените средства за целта „Инвестиции за растеж и работни места“, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и мерките при режим на споделеното управление на политиката в областта на морското дело и рибарството. Държавите членки и регионите ще трябва да обявят предварително какви цели предвиждат да постигнат с наличните ресурси и да посочат как точно ще измерват постигнатия напредък. Това ще включва редовен мониторинг и проследяване на начина, по който се използват финансовите ресурси. Резервът ще се предоставя единствено на програми и приоритети, за които е преценено – в рамките на окончателен преглед на постигнатите резултати, който трябва да се извърши от Комисията през 2019 г. – че са постигнали етапните си цели. Това ще улесни отдаването на по-голямо внимание на резултатите и постигането на целите на стратегията на ЕС за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и на целите на отделните фондове. 4. 3 Повишаване на качеството на годишните отчети за дейността 3.1 Оценка от Европейската сметна палата В своя годишен доклад за 2012 г. Сметната палата направи преглед на годишните отчети за дейността за 2012 г. Като цяло, основните констатации се отнасят до необходимостта от по-съгласуван подход за определяне на обхвата и размера на резервите, в частност по отношение на изложената на риск сума и процента на остатъчна грешка. Оттогава Комисията положи специални усилия да определи (вж. приложение 2) и да оцени (вж. раздел 4.1) изложената на риск сума по последователен и съпоставим начин във всички генерални дирекции. 3.2 Изменение на структурата на годишните отчети за дейността Структурата на годишните отчети за дейността за 2013 г. беше значително изменена, за да могат ОРБК да спазят изискванията за отчитане съгласно новия Финансов регламент и да се съобразят с редица препоръки от одита. През изминалото десетилетие отчетите доказаха своята полза както за вътрешните, така и за външните заинтересовани страни. В резултат на това Комисията редовно получава искания да включи допълнителни данни и информация. Изменените инструкции се съобразяват с тези искания, когато това е възможно, като дават ясно да се разбере, че това са отчети за управлението, предназначени за колегиума, и в качеството им на такива трябва да съдържат заключения за управлението във връзка с постигането на целите на политиката и оперативните цели, функционирането на системите за вътрешен контрол и, що се отнася до финансовото управление – информация дали ОРБК има достатъчна увереност, че отпуснатите за дейностите ресурси са били използвани по предназначение и в съответствие с принципите на доброто финансово управление. Оценяваната в отчета информация трябва да бъде релевантна, така че да може да подкрепи тези заключения. В процеса на изменение на инструкциите бяха положени много усилия, за да се гарантира, че отчетите включват само това, което е релевантно, и да се подобрят тяхната яснота и последователност във всички генерални дирекции. Целта е да се гарантира съответствие, краткост, яснота и последователност, като в същото време се намали натоварването, свързано с тяхното изготвяне. Инструкциите станаха предмет на задълбочено проучване с цел изключване на несъществените изисквания. В резултат на това понастоящем съществува ясно разграничение между задължителни изисквания и насоки. Отчетите са с тристепенна структура, с нарастваща степен на подробност, за да отговорят на многообразните нужди на различните потребители на информация: (1) обобщение, в което се описват накратко и на достъпен език за неспециализирания читател основните постижения на политиката и заключенията за управлението във връзка с контрола и уверението; (2) основната част на отчета, съдържаща елементите, на които се опират заключенията в обобщението; и (3) приложения, съдържащи по-подробна (техническа) информация. Използването на образец с предложени встъпителни параграфи доведе до значително по-голяма яснота и сравнимост във всички генерални дирекции. Обобщенията се оказаха особено полезни за извличането на основна информация на разположение на всички генерални дирекции. Комисията възлага на службите си да предприемат стъпки за осигуряване на подходящо равнище на прозрачност, като същевременно се придържат към разумни граници по отношение на броя страници на годишните си отчети за дейността. Освен това на централните служби се възлага да ги подпомагат и да установяват най-добри практики. 3.3 Укрепване на процеса на партньорски проверки В постоянния си стремеж към допълнителни подобрения централните служби се стремят още на ранен етап да подпомагат генералните дирекции за съставянето на годишните отчети за дейността. Те обсъждат ключови въпроси с тях и при необходимост предоставят насоки. Партньорските проверки се доказаха като ефективна платформа за обмен на становища относно това как да се формулират междусекторните проблеми и да се преодоляват слабостите. Също така Службата за вътрешен одит участва активно в тези обсъждания и предостави коментари на ранен етап относно проектите на ГОД. 3.4 Разходоефективност на контрола Преразгледаният Финансов регламент[8] съдържа нови разпоредби, които предвиждат при въвеждането на системи за вътрешен контрол (член 66, параграф 2 от Финансовия регламент)[9] и определянето на честотата и интензивността на проверките (член 49 от Правилата за прилагане на Финансовия регламент) ОРБК да отчита рисковете и разходоефективността. От ОРБК се изисква също така да включат в годишния отчет за дейността цялостната оценка на разходите, свързани с контрола, и ползите от него (член 66, параграф 9 от Финансовия регламент). Основната цел на оценката на разходоефектвността на контрола е да се подпомогне вземането на решение относно управлението във връзка с изготвянето на системите за контрол и разпределението на свързаните с тях ресурси. Стратегиите и системите за контрол следва да гарантират по-голяма интензивност и честота на проверките на по-рисковите области и да гарантират, че мерките за контрол носят винаги добавена стойност. Централната финансова служба на Комисията помогна на ОРБК навсякъде в Комисията да разработят „диференциран съобразно риска“ подход към контрола. С цел да подкрепи ефикасното прилагане на този подход, тя създаде работни групи и предостави насоки за изменението на стратегиите за вътрешен контрол, образци и примери за това как да се определят и да се изчислят необходимите показатели за разходоефективност за четирите основни вида разходи и режими на управление. Всички годишни отчети за дейността съдържат стратегии за контрол в съответствие с предложената структура, така че е да е възможно: - да се установи пряка връзка между рисковете и контрола; - да се установят критерии за адаптиране на честотата и интензивността на контрола спрямо рисковете; и - да се разработят показатели за оценка на ефективността и ефикасността на контрола. Въпреки това са необходими допълнителни усилия за по-пълноценното използване на тази информация, за да се модулират интензивността и честотата на проверките съобразно с риска. Забелязват се значителни пропуски по отношение на установяването на показатели за ефективността на контрола. Това се дължи най-вече на липсата на систематично записване на резултатите от контрола и на трудностите при оценяването на ползите от него. Комисията приветства усилията за преразглеждане на стратегиите за вътрешен контрол, за да се гарантира, че проверките са ефикасни и разходоефективни. Нейните служби следва да продължат да адаптират интензивността на контрола съобразно с рисковете, пред които са изправени, като се отчита тяхното въздействие върху постигането на целите на политиката. Освен това тя възлага на генералния директор на ГД „Бюджет“ да продължи да разработва допълнителни насоки, като установи ограничен брой показатели за разходоефективност, които биха могли да се използват в рамките на Комисията, и да определи по-точно методиката за тяхното изчисляване. 5. 4 Увереност, постигната посредством годишните отчети за дейността, и резерви от страна на генералните директори След като разгледа годишните отчети за дейността, и по-специално декларациите на ОРБК и направените от тях резерви, Комисията отбелязва, че всички те дават достатъчна увереност за използването на средствата по предназначение, спазването на принципите на доброто финансово управление и относно факта, че процедурите за контрол дават необходимите гаранции за законосъобразност и редовност на съответните финансови операции. 4.1 Брой резерви и изложени на риск суми Броят на резервите в годишните отчети за дейността спадна от 29 през 2012 г. на 21 през 2013 г. Има три[10] нови резерви, а единадесет бяха оттеглени[11]. Четири от резервите са „свързани с рискове за репутацията“, докато останалите седемнадесет се отнасят до законосъобразността и редовността на финансовите операции. Броят на резервите не е показател за броя или сериозността на проблемите, пред които са изправени службите, тъй като един-единствен проблем може да засегне програми, управлявани от няколко служби, и може да доведе до непропорционално голям брой на изразени резерви[12]. Също така естеството и обхватът на стоящите в основата причини или ограничения рядко са съпоставими. Тъй като оттеглените резерви бяха свързани с разходни дейности с по-ниски финансови обеми, намаляването на броят им не доведе до намаляване на обхвата или размера на изложените на риск суми[13]. Напротив, както обхватът, така финансовата експозиция във връзка с резервите са се увеличили през 2013 г. ОРБК изложиха основните причини за изразените от тях резерви и посочиха корективни действия за отстраняването им. В приложение 1 към настоящия доклад се съдържа количествен преглед на резервите, а в таблицата по-долу са показани изложените на риск суми (3 807 млн. евро) за частта от разходите, по които има резерви (129 149 млн. евро). Таблица. Резерви за 2013 г. — обхват и изложени на риск суми (в млн. евро)[14] Област || Общо разходи || Обхват || Изложена на риск сума Селско стопанство || 58 227 || 58 051 || 1 888 Сближаване || 58 912 || 57 723 || 1 506 Междинна сума – споделено управа. || 117 139 || 115 774 || 3 394 || || || Външна помощ || 6 383 || 3 768 || 126 Научни изследвания || 11 539 || 6 291 || 180 Други вътрешни политики || 4 217 || 354 || 8 Администрация || 5 488 || 0 || 0 Междинна сума – пряко/непряко управа. || 27 626 || 10 412 || 314 Общо бюджет на ЕС || 144 766 || 126 186 || 3 708 ЕФР || 2 963 || 2 963 || 99 Общо || 147 729 || 129 149 || 3 708 Финансови резерви се правят, когато изложените на риск суми надвишават прага на същественост от 2%. Оставащата част от разходите, която не е включена в този обхват, обаче не е непременно необременена от нарушения. Въпреки това изложената на риск сума във връзка с тези разходи, по които няма изразени резерви, няма да бъде по-голяма от 2% и следователно представлява максимум 372 млн. евро[15] през 2013 г. Поради това Комисията е уверена, че максималната изложена на риск сума за пълния размер на разходите за 2013 г. (бюджет на ЕС и на ЕФР), включително изложените на риск суми във връзка както с разходите, по които няма изразени резерви, така и с разходите, по които има изразени резерви, е под 4 179 млн. евро (3 807 млн. евро + 372 млн. евро), което съответства на 2,8%[16] от всички направени разходи. В съответствие с Финансовия регламент и специфичните за отделните сектори правила през 2013 г. Комисията извърши финансови корекции и събиране на вземания в размер на 3 362 млн. евро, което представлява 2,3% от плащанията от бюджета на ЕС. Спадът в сравнение с 2012 г. (4 419 млн. евро) се дължи на един значим случай (който представлява 49% от общия размер на финансовите корекции, извършени през 2012 г.), свързан с извършването през 2012 г. на финансова корекция от 1,8 млад. евро във връзка с програми, финансирани от Кохезионния фонд в периода 2000 – 2006 г., в Испания. Произтичащото от това намаление с 34% на финансовите корекции, извършени през 2013 г. (от 3 742 млн. евро на 2 472 млн. евро), беше само частично компенсирано чрез увеличение с 31% на събирането на вземания през 2013 г. (от 678 млн. евро на 890 млн. евро). Многогодишното естество на проверките и одитите, разработени в съответствие с член 59 от Финансовия регламент, в това число последващите проверки от страна на Комисията и държавите членки, предполага, че трябва да се използват кумулативни данни, за да се даде по-съдържателна представа за значимостта и ефективността на корективните механизми, прилагани от Комисията и държавите членки, и тяхното въздействие върху остатъчната изложена на риск сума. Следните показатели ясно показват възходяща тенденция във финансовото отражение на капацитета за коригиране на системите за надзор и контрол на Комисията за последните пет години. Общият размер на финансовите корекции и събирането на вземания през 2013 г. (3 362 млн. евро) надхвърля с 632 млн. евро средния размер за периода 2009 – 2013 г. (2 730 млн. евро). За периода 2009 – 2013 г. средният размер на финансовите корекции и събирането на вземания представляваше 2,13% от средния размер на плащанията от бюджета на ЕС, докато за периода 2009 – 2012 г. той представляваше 2,07%. 4.2 Приходи Опасенията относно надеждността на декларациите на белгийските органи по отношение на традиционните собствени ресурси бяха преодолени чрез подобряване на вътрешния контрол. В резултат на това генералният директор на ГД „Бюджет“ можа да оттегли резервата си по отношение на недостатъчното уверение за надеждността на белгийските системи за приключване и осчетоводяване. 4.3 Административни разходи ГД „Човешки ресурси и сигурност“ изрази резерва, свързана с репутацията, вследствие на констатациите на Европейската сметна палата по отношение на годишните отчети на Европейските училища за 2012 г. и откриването на нередности, свързани с потенциален случай на измама във връзка с едно от тези училища. ГД „Човешки ресурси и сигурност“ вече е предприела мерки съгласно съществуващата рамка на управление, като неколкократно настоява за незабавно изпълнение на препоръките на Сметната палата и Службата за вътрешен одит, по-специално във връзка с новата счетоводна система (PESSAC). Освен това, тя ще се възползва от възможността, предоставена от изменението на Финансовия регламент на Европейските училища, за да предложи начини за преработване на системата за отчетност на Европейските училища. Комисията възлага на ГД „Човешки ресурси и сигурност“ да спомогне за укрепване на процедурите за контрол и да подобри цялостната уредба на контрола в Европейските училища, като продължи да настоява, чрез Управителния съвет, училищата да предприемат необходимите решения и действия. Училищата трябва да предприемат последващи действия във връзка с препоръките на Европейската сметна палата и Службата за вътрешен одит, в частност по отношение на новата счетоводна система. 4.4 Селско стопанство и развитие на селските райони, околна среда, рибарство и здравеопазване Генералният директор на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ изрази нова резерва относно пазарните мерки, финансирани по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), за различни схеми за помощ в девет държави членки (Австрия, Чешката република, Франция, Италия, Нидерландия, Полша, Испания, Швеция и Обединеното кралство). Изложената на риск сума съответства на 7,43% от направените разходи. За по-голямата част от въпросните мерки недостатъците бяха констатирани от Комисията в хода на проверките на място. В останалите случаи (организации на производителите в Нидерландия и схеми за предлагане на мляко в училищата във Франция и Швеция), налагането на резерва беше предизвикано от високия процент на грешки, докладван от разплащателната агенция или сертифициращия орган. Във всички случаи необходимите корективни действия вече бяха установени и нотифицирани на съответните държави членки. Генералният директор запази резервата си относно преките плащания от ЕФГЗ за 20 разплащателни агенции в шест държави членки (Испания (15), Франция, Обединеното кралство (Англия), Гърция, Унгария и Португалия). Изложената на риск сума съответства на 2,34% от направените разходи. Тъй като недостатъците бяха констатирани от самата Комисия, необходимите корективни действия вече са установен и засегнатите държави членки са уведомени. Генералният директор запази резервата си относно разходите от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) по отношение на 31 разплащателни агенции в 19 държави членки (Белгия, България, Кипър, Германия (2), Дания, Испания (6), Финландия, Франция (2), Обединеното кралство (2), Гърция, Унгария, Ирландия, Италия (5), Люксембург, Нидерландия, Полша, Португалия, Румъния и Швеция). Изложената на риск сума съответства на 5,12% от направените разходи. Тъй като недостатъците бяха констатирани от самата Комисия, необходимите корективни действия вече са установен и засегнатите държави членки са уведомени. Генералният директор изрази и нова резерва относно разходите в Турция от Инструмента за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD). Изложената на риск сума съответства на 5,46% от общите разходи на IPARD. Генералният директор на ГД „Морско дело и рибарство“ запази резервата си относно системите за управление и контрол на Европейския фонд за рибарство (ЕФР) (допустимост на декларираните разходи за шест държави членки – Чешката република, Дания, Испания, Финландия, Нидерландия и Обединеното кралство). Плащанията по отношение на съответните шест програми са били или ще бъдат прекъснати. За всеки отделен случай ще бъде разработен план за действие, посочващ мерките, които да бъдат предприети за коригиране на слабостите, довели до високите проценти на грешка, както и предвидените срокове. Плащанията ще бъдат възобновени само като тези въпроси бъдат решени по задоволителен начин. Изложената на риск сума по тези шест програми с висок процент на грешка общо представлява само 1,91% от общия размер на плащанията на ЕФР. 4.5 Регионална политика, енергетика и транспорт Генералният директор на ГД „Регионална и селищна политика“ запази двете си резерви. Основната от двете, изразена за 2013 г., се отнася до системите за управление и контрол на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР)/Кохезионния фонд/Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП) за периода 2007 – 2013 г. за 68 оперативни програми в 15 държави членки (Австрия, Белгия, България, Чешката република, Германия, Естония, Испания, Унгария, Италия, Малта, Нидерландия, Полша, Словения, Словакия и Обединеното кралство), пет програми за европейско териториално сътрудничество и две програми по ИПП. Изложената на риск сума съответства на 2,66% от плащанията, извършени през 2013 г., по ЕФРР/КФ и ИПП. Другата резерва, изразена за 2013 г., се отнася до системите за управление и контрол на ЕФРР/Кохезионния фонд за периода 2000 – 2006 г. за пет оперативни програми в Италия и Ирландия и за Кохезионния фонд (сектора на транспорта) в Полша и Румъния, но без окончателните плащания да бъдат засегнати през 2013 г. Във всеки отделен случай са предприети или планирани специфични действия, като: - предупредителни писма, за да се избегне подаването на искания за плащане във връзка с неправомерни разходи; - спиране на сроковете за плащане; - започване на процедури за налагане на корекции, когато Комисията счита, че националните органи не са извършили достатъчно проверки преди приключването на проектите; - допълнителни насоки и подкрепа за националните органи; - одитни партньорски проверки, за да се провери способността на националните одитори да изпълняват задълженията си; - актуализиране на одитната програма и постоянен акцент върху извършването на основани на риска одити; и - мониторинг на прилагането на договорените планове за корективни мерки след прекъсването/спирането на плащанията. Що се отнася до програмния период 2000 – 2006 г., във всеки отделен случай са предприети или планирани специфични действия, като: - започване на процедура за налагане на финансова корекция като част от процеса на приключване; и - изискване от органите да извършат допълнителни проверки преди приключването на проектите. 4.6 Трудова заетост и социални въпроси Генералният директор на ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ запази две резерви поради сериозни недостатъци в ключови аспекти на системите за управление и контрол на определени оперативни програми. Основната резерва е финансова резерва, изразена през 2013 г., за 36 оперативни програми по Европейския социален фонд (ЕСФ) за периода 2007 ‑ 2013 г. в 11 държави членки (Белгия, Чешката република, Франция, Германия, Ирландия, Италия, Полша, Румъния, Словакия, Испания и Обединеното кралство). Изложената на риск сума във връзка с резервата за периода 2007 – 2013 г. съответства на 2,4% от плащанията, извършени през 2013 г., по ЕСФ. Другата резерва е резерва, свързана с репутацията, изразена през 2013 г., за шест оперативни програми по ЕСФ за периода 2000 – 2006 г. в четири държави членки (Франция, Италия, Швеция и Обединеното кралство). Що се отнася до програмния период 2000 – 2006 г., не съществува финансов риск, тъй като окончателните плащания ще бъдат извършени едва след като всички въпроси бъдат решени и бъде постигнато споразумение със съответните държави членки относно размера на наложената финансовата корекция. Комисията е предприела или планира специфични действия за всяка съответна програма, за да получи увереност, че необходимите корективни мерки са изпълнени. В допълнение към прилагането на стриктна политика за прекъсване и спиране на плащанията с цел защита на средствата на ЕС, Комисията активно насърчава използването на опростените варианти за разходите за ЕСФ в контекста на преговорите за споразумения за партньорство и оперативните програми за програмния период 2014 ‑ 2020 г. Като се има предвид, че Испания все още представлява една трета от оперативните програми, по които има изразени резерви, в тясно сътрудничество с испанските органи ще бъде разработен специален целеви план за действие за решаване на установените специфични проблеми. ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ също така ще следи отблизо изпълнението от страна на Румъния на действията, които е поискала с цел подобряване на системата за управление и контрол. 4.7 Външни отношения, помощ за развитие и разширяване Генералният директор ГД „Развитие и сътрудничество“ — EuropeAid запази общата си резерва, която обхваща всички дейности и цикли на управление, като се има предвид, че общият процент на остатъчна грешка във връзка със законосъобразността и редовността на съответните операции беше 3,35% през 2013 г. Вследствие на резервата от 2012 г. беше разработен план за действие. Този план за действие е в процес на изпълнение, като спомага за преодоляването на периодичната резерва. 4.8 Научни изследвания и други вътрешни политики Една трета от резервите в годишните отчети за дейността за 2013 г. се отнасят до Седмата рамкова програма за научни изследвания (РП7). Това се дължи на факта, че програмата се изпълнява чрез шест различни генерални дирекции и две изпълнителни агенции. Тъй като установеният процент на грешка от общата представителна одитна извадка беше 4,14% в края на 2013 г., всички участващи ОРБК запазиха резервата си. Единствено Изпълнителната агенция на Европейския съвет за научни изследвания (ERCEA) и Изпълнителната агенция за научни изследвания (REA) не я запазиха за две конкретни подгрупи (проектите „Идеи“ и „Хора“), по които бенефициерите имат различен профил и условията за отпускане на безвъзмездна помощ са по‑опростени, което води до по‑нисък от средния процент на грешка за програмата. Директорът на Изпълнителната агенция за научни изследвания изрази резерва, свързана със специфичната подгрупа на малките и средните предприятия (проекти за МСП), тъй като счита, че процентът остатъчна грешка може да достигне до 14% поради относително по-високите равнищата на риск. Мерките за опростяване, въведени през 2011 г., оказаха положително въздействие върху процента на грешка. Комисията обаче счита, че възможностите за опростяване на правилата за РП7 са изчерпани. Комисията възложи на службите, които управляват Седмата рамкова програма за научни изследвания, да продължат да прилагат мерки за намаляване на грешките, напр. чрез настоящите усилия да се дават насоки и обратна информация на участниците и одиторите, на които е възложена заверката, за да се избегне допускането на грешки. Следва да продължи извършването на контролна и одитна дейност, като се възприеме балансиран подход между законосъобразността и редовността и другите цели, като например привлекателността и успеха на политиката на ЕС в областта на научните изследвания, конкурентоспособността в международен план, върховите научни постижения, насърчаване на участието на малките и средните предприятия и ограничаване на разходите за контрол. Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA) запази резервата си относно програмата „Учене през целия живот“ с оглед на процента на остатъчна грешка от 3,04%, който е все още по-висок от прага от 2%. Агенцията анализира най-често срещаните грешки и ако е необходимо, предприема по-нататъшни действия, като отчита разходите и ползите на евентуалните корективни мерки. Задължителното използване на одиторските заверки от бенефициерите, наред с подобряването на комуникацията относно финансовите задължения, следва да позволи достигане на прага на същественост от 2% за проектите, за които са поети задължения през последната година от настоящия програмен период, а именно през 2013 г. Въпреки това съгласно оценката, извършена от директора на EACEA, процентът на грешки по програмата „Учение през целия живот“ за целия период 2007 – 2013 г. ще наложи изразяването на резерва за поне две години. Генералният директор на ГД „Действия по климата“ запази резервата си, свързана с репутацията, относно все още съществуващите сериозни слабости по отношение на сигурността, установени за регистъра на системата на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС). След кибератаките срещу някои национални регистри между ноември 2010 г. и януари 2011 г. и кражбата на значителен брой квоти в съответните разпоредбите за сигурността бяха открити сериозни и системни слабости. Един оператор подаде жалба в Съда на Европейския съюз срещу Комисията във връзка с кражбата на квоти. Това доведе до вписването на условен пасив в размер на 16,2 млн. евро в счетоводните сметки на ГД „Действия по климата“. Съдебното производство е в ход. През 2012 г. и 2013 г. не бяха регистрирани инциденти, свързани със сигурността, но Комисията продължава да подобрява нивото на сигурност. „Декларацията за сигурност“, издадена съвместно от ГД „Действия по климата“ и ГД „Информатика“ в края на януари 2013 г., съдържа план за действие, предлагащ пет допълнителни мерки за сигурност, чрез които съвместно да бъдат преодолени установените шест икономически риска. Своевременното и успешно изпълнение на плана за действие до 2015 г. ще осигури достатъчна увереност, че остатъчният риск за всяка успешна кибератака е бил занижен до приемливо ниско равнище. Генералният директор на ГД „Здравеопазване и политика за потребителите“ запази резервата си относно точността на декларациите за възстановяване на разходи на държавите членки (процент на остатъчна грешка от 2,3% през 2013 г.) в рамките на програмите за ерадикация и мониторинг на болестите по животните в областта на политиката за храните и фуражите. Генералната дирекция вече предприе редица мерки за намаляване на риска, за да се намали процентът на грешка в тази област. С Решението на Комисията за ветеринарните програми, влязло в сила на 1 януари 2011 г., беше въведено по-точно и ограничително определение на допустимите разходи. Използването на единични разходи по програмите за 2012 г. и 2013 г. ще спомогне за намаляване на грешките в декларациите за разходи. Кумулативното въздействие на всички мерки се очаква да доведе до още по-голямо намаляване на процента на грешки, най-вероятно под прага от 2%. 6. 5 Увереност, постигната посредством работата на Службата за вътрешен одит Комитетът за контрол на одити (ККО) информира колегиума по въпросите на одита, включително по въпросите с корпоративно измерение. В отчета за вътрешния одит за 2013 г.[17] се докладва за напредъка при прилагането на препоръките от одита на Службата за вътрешен одит. До края на 2013 г. 79% от препоръките, приети в периода 2009 – 2013 г., бяха изпълнени. Що се отнася до препоръките, отправени в периода 2009 – 2013 г. и определени като „много важни“ или „критични“, изпълнението на само десет (2,3%) препоръки, определени като „много важни“, закъсня с повече от шест месеца спрямо крайната дата за изпълнение, установена в първоначалния план за действие. Изпълнението на три „много важни“ препоръки, отправени преди 2009 г., също беше просрочено. Няма неизпълнени критични препоръки. ККО беше редовно информиран за случаите, в които изпълнението на „критични“ или „много важни“ препоръки закъснява с повече от шест месеца. Извършената от IAS работа по проследяване потвърди, че като цяло препоръките се изпълняват по задоволителен начин и системите за контрол в одитираните служби се подобряват. IAS приключи работата по 96% от препоръките, проследени през този период. Вътрешният одитор на Комисията представи цялостно становище, главно въз основа на собствената си дейност и тази на структурите за вътрешен одит, в което се разглежда най-вече финансовото управление. В него той смята, че Комисията е въвела процедури за управление, управление на риска и вътрешен контрол, които, разглеждани в своята цялост, са подходящи, за да дадат достатъчна увереност за постигане на нейните финансови цели. Цялостното становище е определено по отношение на резервите, изразени от оправомощените разпоредители с бюджетни кредити в техните годишни отчети за дейността. Освен това вътрешният одитор добави параграф за „обръщане на внимание“, за да подчертае три точки, които се нуждаят от особено внимание: (1) относно отчитането на разходоефективността на проверките в годишните отчети за дейността (вж. раздел 3.4 по-горе), той предлага насоките да бъдат допълнително развити, така че службите да показват по по-ясен начин, че мерките за контрол са ефективни и пропорционални и че ограничените ресурси се използват по целенасочен и рационален начин; (2) той признава наличието на напредък в начина, по който са формулирани и представени в годишните отчети за дейността процентите на остатъчна грешка, особено по отношение на структурните фондове, научните изследвания, селското стопанство и развитието на селските райони. Той счита, че е от съществено значение генералните дирекции да продължат да показват нагледно, че процентите на остатъчна грешка са надеждни и добре обосновани. Когато се използва информацията, предоставена от държавите членки, за процента на грешка и финансовите корекции, генералните дирекции следва да предприемат всички подходящи мерки в рамките на своята контролна и одитна дейност, за да проверят точността ѝ. В крайна сметка те трябва да гарантират, че техните собствени корективните мерки се прилагат стриктно на практика; и (3) одитите на IAS през 2013 г. на дейността на Изпълнителната агенция за конкурентоспособност и иновации[18] и Изпълнителната агенция за научни изследвания насочиха вниманието към важни констатации по отношение на стратегиите и системите за контрол и очертаха съответните действия, които трябва да бъдат предприети. Многогодишната финансова рамка за периода 2014 – 2020 г. ще доведе до често делегиране на задачи на изпълнителните агенции. Нарастващите оперативни бюджети и отговорности на агенциите ще наложат те да укрепят по подходящ начин системите си за вътрешен контрол, за да се справят с бъдещите предизвикателства и да овладеят в пълна степен риска от грешки в съответните операции. Относно капацитета за коригиране на многогодишните системи за надзор и контрол, вътрешният одитор на Комисията посочва, че е разумно да се приеме, че за плащанията, извършени през 2013 г., ще се прилагат средни годишни равнища на финансови корекции и събиране на вземанията, сравними с тези от последните четири години. Следователно се очаква финансовите корекции и събирането на вземания да бъдат в достатъчен размер, така че да защитават бюджета като цяло и с течение на времето. В съответствие с член 99, параграф 5 от преразгледания Финансов регламент, на органа за освобождаване от отговорност се изпраща обобщен доклад с резултатите от работата на вътрешния одитор. 7. 6 Предизвикателството на споделеното управление При режима на споделено управление държавите членки носят отговорността за създаване и поддържане на надеждни системи за управление и контрол. Съгласно член 317 от ДФЕС и новия Финансов регламент споделеното управление е също така и споделена отговорност между Комисията и държавите членки. Според годишния доклад за 2012 г. на Европейската сметна палата около две трети от грешките е могло да бъдат установени и коригирани от националните органи. 6.1 С цел защита на бюджета на ЕС и справяне с все още съществуващите недостатъци в системите им за управление и контрол, органите на държавите членки трябва да използват максимално всички налични инструменти, за да предотвратяват грешките и да носят отговорността си и изпълняват задълженията си в рамките на всички програми със споделено управление. За установяване на това кои са най‑слабите звена във веригата за увереност ще са необходими допълнителни национални мерки, а именно извършването на проверка на системите за управление и контрол, в които личат пропуски, на равнище управляващи/разплащателни органи и агенции, които извършват неефективни проверки на първо равнище, водещи до ненадеждни резултати от контрола. Комисията ще засили надзорните си функции по отношение на органите на държавите членки, за да се гарантира по възможно най-ефективен начин, че в бъдеще няма да се допускат грешки, а извършените разходи се коригират. Ето защо Комисията ще продължи със своите целенасочени дейности за изграждане на капацитет. В допълнение, тя насърчава широкото използване на опростени схеми за извършване на плащания, при които вероятността за допускане на грешки е много по-малка отколкото при традиционните разходни механизми. Комисията призовава държавите членки да демонстрират своята ангажираност за подобряване на отчетността и прозрачността чрез засилване на мерките за контрол, когато е необходимо, по-специално по отношение на проверките на управлението на първо равнище, преди заверяване на разходите пред Комисията, и чрез приемане на ясни правила за допустимост с цел намаляване на риска от грешка. Коригирането на недължимо платени суми е важен аспект на доброто финансово управление. През 2013 г. бяха положени постоянни усилия за налагане на финансови корекции, когато е необходимо, за подобряване на качеството на данните на държавите членки за финансовите корекции и събирането на вземанията, както и за насърчаване на използването на най-добри практики, за да се подобрят механизмите за събиране на вземанията на равнище държави членки и на равнище ЕС. Що се отнася до споделеното управление, годишните отчети за дейността съдържат подробна информация относно корекциите, които държавите членки извършват и докладват на Комисията, както и оценките на националните системи за контрол. В областта на политиката на сближаване, както и в областта на селскостопанската политика, държавите членки извършват корекции в резултат на своята собствена одитна работа, както и на одити на ЕС. За програмния период 2007 – 2013 г. те се отчитат кумулативно до 31 март, което е една година по-късно, така че през 2013 г. държавите членки се отчитаха за корекциите си за 2012 г. В допълнение към корекциите, дължащи се на одити на ЕС, държавите членки отчетоха корекции и събиране на вземания вследствие на собствените си одити в общ размер от 1 411 млн. евро. ОРБК докладваха най-актуалните данни, известни към момента на подписване на техните годишни отчети за дейността[19]. 6.2 Комисията ще укрепи своята одитна уредба и стратегия, за да бъдат преодолени все още съществуващите слабости в системите на държавите членки, особено за онези от тях, в които равнищата на риск, свързани с изпълнението на програмите на ЕС, са най-високи. Европейската сметна палата установи, че одитните доклади на държавите членки, на които Комисията основава анализа си на риска, понякога са ненадеждни. Въпреки че по-голямата част от одитните доклади на държавите членки са надеждни, Комисията не разчита безпрекословно на резултатите от тях, а винаги ги оценява и прави заключения за своята декларация за управлението. В областта на селското стопанство Комисията ще запази своя подход, основан на риска, но за периода 2014 – 2020 г. ще се насочи към многогодишна одитна стратегия, за да се постигне по-добър баланс между обхвата на риска и географското покритие. Никоя държава членка няма да бъде забравена, но държавите, за които съществуват по-високи равнища на риск, ще бъдат одитирани по-интензивно. Одитите на Комисията ще продължат да се съсредоточават върху проверките на разплащателните агенции преди извършване на плащане на крайните бенефициери. Във всички случаи на сериозни недостатъци от държавите членки ще се изисква да изготвят и приложат конкретни корективни планове за действие, а Комисията ще следи тяхното изпълнение. Нова структура ще бъде натоварена с тази дейност за преките плащания, като се погрижи по-специално за подобряване на системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП). Неотстраняването по задоволителен начин на недостатъците в съответствие с плана за действие ще води до спиране на плащанията. Независимо от това (като част от отделна процедура за уравняване по съответствие), с цел защита на бюджета на ЕС се налагат нетни финансови корекции. В рамките на реформата на Общата селскостопанска политика (и както е предвидено в преразгледания Финансов регламент), считано от референтната 2014 година, сертифициращите органи трябва да извършат наново първичните проверки на представителна извадка от операции на ниво бенефициери и да дадат становище относно законосъобразността и редовността на операциите. ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ ще извърши одит на надеждността на това становище и ще го използва, за да консолидира своята увереност и да анализира по‑фино риска в рамките на собствените си одити на равнище първични проверки. В областта на политиката на сближаване многогодишната одитна стратегия на Комисията за периода 2007 – 2013 г., която се актуализира ежегодно въз основа на оценка на риска, се състои от два основни компонента: - проверка (чрез повторно извършване на място на националната одитна дейност, включително на равнище бенефициери) на степента, в която може да се разчита на работата на националните одитни органи, докладваните от тях одитни резултати и процентите на грешка; и - пряко одитиране на програми или органи, които според оценката на Комисията не се справят по задоволителен начин с установените високи равнища на риск, включително извършване на одити на място на равнище бенефициери, за да бъдат потвърдени резултатите от одитите на визираните системи. Новата единна одитна стратегия за периода 2014 – 2020 г. отразява модернизирането на някои аспекти на годишния цикъл на финансовото управление и контрол, която ще завърши с предаването, до 15 февруари на всяка година, на заверените отчети на програмите, декларацията за управлението и годишното обобщение, одитното становище за функционирането на системите, законосъобразността и редовността на разходите и счетоводните отчети, както и съответния доклад за контрол. Въз основа на своите задълбочени одити, които извършват от 2009 г. насам с цел оценка на надеждността на най-важните одитни органи (покриващи 96% от отпуснатите средства), ГД „Регионална и селищна политика“ и ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ ще продължат да следят работата на органите, за да се гарантира, че те спазват изискваните стандарти. Те ще изискват корективен план за действие от няколкото одитни органа, които не работят добре, и ще им дадат насоки и общи методически инструменти. Проверките на първо равнище на декларациите за разходите на бенефициерите от страна на управляващите органи/разплащателните агенции са най‑важното звено от веригата за увереност. Комисията ще провери чрез собствените си, основани на риска, одити на системите (които включват одитни посещения на място на бенефициерите), че националните органи извършват подходящи проверки. Тя ще следи одитните си констатации, докато не се увери, че системните слабости са анализирани и отстранени, и ще наложи финансови корекции, за да защити бюджета на ЕС. 6.3 Комисията ще продължи да спира плащанията в случай на сериозни недостатъци, които не са преодолени в подходящ срок от съответните държави членки. Тя ще прилага предварително засилен механизъм за спиране на селскостопанските плащанията, за да защити бюджета на ЕС от слабости в системите за контрол на държавите членки. В своите годишни отчети за дейността службите, които извършват трансакции в режим на споделено управление, са докладвали за всички решения за прекъсване/спиране, включително за съответните оперативни програми, засегнатите държави членки, вида слабости, основните фактори, довели до всяко решение, и отражението върху бюджета на решението. Тази информация представлява важен аспект от достатъчната увереност и отчетността. След въвеждането на новия инструмент за прекъсване за програмния период 2007 – 2013 г. генералните дирекции, работещи в режим на споделено управление, приеха официални решения за прекъсване през 2013 г. на сроковете за плащане в 265 случая на обща стойност 4 930 млн. евро. През 2013 г. и първото тримесечие на 2014 г. колегиумът също така прие 17[20] решения за спиране на плащанията по някои програми за периода 2007 – 2013 г. Плащанията няма да бъдат възобновени, докато ОРБК не получат ясни одитни доказателства, че причините за прекъсването и/или спирането са били отстранени, необходимите финансови корекции са били извършени и няма други рискове за бъдещите разходи, подлежащи на сертифициране пред Комисията. Този опит с режима на споделено управление потвърждава ефективността на спирането като стимул за държавите членки да предприемат подходящи корективни действия. 6.4 Комисията налага финансови корекции на държавите членки, които не успяват да въведат стабилни системи. Тя ще прилага инструмента за нетните финансови корекции. Като цяло Комисията беше много активна през 2013 г. в събирането на недължимо платени суми и извършването на финансови корекции. Раздел 4.1 ясно показва, че тя адекватно защитава бюджета на ЕС от разходи, които са направени в нарушение на законодателството. За повече подробности за тези данни и корективните механизми в приложимото законодателство вж. бележка 6 към отчетите за 2013 г. и съобщението на Комисията до органа по освобождаване от отговорност и Сметната палата всяка година през септември. По искане на Европейския парламент Комисията ще предостави разбивка на финансовите корекции по държави членки, по данни за нетните финансови корекции, които са довели до целеви приходи за бюджета на ЕС, и по резултатите от корективната дейност на държавите членки. Комисията ще продължи да работи с държавите членки, чиито одитни системи се отличават с трайни и системни слабости. Освен това Комисията използва всички налични инструменти за предотвратяване на грешките и защита на бюджета на ЕС. В областта на селскостопанската политика, включително развитието на селските райони, се прилагат финансови корекции, когато бъде установено наличието на неправомерни разходи. Целта сега е допълнително да се съкрати времето за изпълнението на решение за нетна финансова корекция. Понастоящем процедурата, със състезателната и помирителната си фаза, е твърде продължителна. По-бърза процедура[21] следва да създаде повече стимули за държавите членки да се справят със слабостите в системите си за управление и контрол по навременен начин, въпреки че трябва да се подчертае, че бюджетът на ЕС е добре защитен, дори когато корекциите се извършват със закъснение. За ЕСИ фондовете новата разпоредба за нетните финансови корекции е допълнение към съществуващите процедури за корекции, в рамките на които държава членка може да използва повторно средствата, предоставени от ЕС за други проекти или програми, ако държавата членка е съгласна с корекция. В случай на сериозни недостатъци, открити след подаването на годишните счетоводни отчети, Комисията ще приложи корекции, които намаляват отпуснатите средства на държавата членка, така че коригираните суми да не могат да се използват повторно. Регламентът за определяне на общоприложими разпоредби, които урежда ЕСИ фондовете, предвижда ясни правила[22] и условия за прилагане на корекциите[23]. Комисията трябва да ги прилага, ако бъде установен сериозен недостатък. Предвид необходимостта от провеждането на състезателна процедура с въпросната държава членка, Комисията би очаквала корекциите да бъдат извършени в срок от 10 до 12 месеца след уведомяването за констатациите. Комисията възлага на службите си да осигурят ефективна система за прилагане на нетни финансови корекции във възможно най-кратък срок съгласно регламентите за новия програмен период от 2016 г. нататък и да предприемат стъпки за ускоряване на съществуващата процедура за установяването на съответствие в областта на селското стопанство. 6.5 Комисията ще продължи да предоставя реалистични статистически данни с цел улесняване на задълбочения анализ на постиженията на държавите членки. Годишните отчети за дейността са много ценен източник на информация за органа по освобождаване от отговорност, тъй като те показват по прозрачен начин как Комисията изпълнява своите отговорности, за да се гарантира законността и редовността на политиките при режим на споделено управление на равнището на отделните държави членки и програми (за политиката на сближаване) или на разплащателните агенции (за селското стопанство). Отчетите съдържат прогнози за процента на грешки и остатъчната изложена на риск сума, разбити по разплащателни агенции/програми и по държави членки. Те също така позволяват на органа по освобождаване от отговорност да оцени положението в по-големи подробности, защото дават представа за действителния риск след като държавите членки и Комисията (за нетните финансови корекции) са приложили коригиращите действия. През 2013 г. Комисията съобщи сумите, събрани чрез финансови корекции и събиране на вземания в хода на 2012 г. Информацията се отнасяше до превантивните и корективните действия и, когато е възможно, до тяхното въздействие за осигуряването на трайно подобрение на системите за управление и контрол, както е отразено в процентите на грешка. Следва също да се отбележи, че остатъчният процент на грешки, докладван от службите на Комисията, се използва за оценка на финансовите рискове, които се различават от процента на грешки, докладван от Европейската сметна палата. Основната причина за това е, че те вземат предвид последиците от различните корективни механизми, след като са били действително приложени. 8. 7 Хоризонтални въпроси и решения 7.1 Стандарти за вътрешен контрол Комисията отчете „Обобщението на състоянието на вътрешния контрол“, изготвено от генералния директор на ГД „Бюджет“, и е удовлетворена от положителната тенденция по отношение на оперативните процедури. Комисията възложи на ГД „Бюджет“ да продължи усилията си за опростяване на стандартите за вътрешен контрол, като ги насочи в по-голяма степен към постигането на ефективност и ефикасност, и за съответното им преразглеждане. 7.2 Въздействие на оправомощените лица върху веригата за увереност Преразгледаният Финансов регламент опрости определението за режимите и методите на управление чрез включването им в обща логическа рамка, състояща се от: - пряко управление, при което средствата на ЕС се прехвърлят от ОРБК за бенефициерите на безвъзмездни средства и изпълнителите; и - непряко управление или споделено управление, при което средствата на ЕС се възлагат на други субекти или на държава членка, преди да бъдат прехвърлени на крайните получатели. Също така, в регламента се предвижда възможното създаване на нови видове делегирани участници, на които ОРБК възлагат задачи по изпълнението на бюджета съгласно широк набор от мерки, включително наред с други: - взаимно делегиране на други ОРБК; - оперативни бюджети на изпълнителните агенции; - средства за съвместни предприятия; - средства за споразуменията за финансиране на EuropeAid с трети държави; - финансови инструменти, управлявани от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ); - изпълняване на бюджета чрез националните агенции; и - мандати с други международни организации. През 2013 г. 22 служби на Комисията се възползваха от оправомощените лица, за да ги подпомогнат в изпълнението на бюджета чрез операции в общ размер от 6 572 млн. евро. Всички с изключение на Изпълнителната агенция за трансевропейска транспортна мрежа заключиха, че те разполагат с достатъчно информация, за да направят заключение за достоверността и точността на отчетите. В обобщаващия доклад за 2012 г. Комисията потвърди, че декларацията за управление обхваща всички ресурси, разпределени на нейните генерални дирекции, независимо от режима на управление и дали оправомощеният орган е бил обект на отделно решение за освобождаване от отговорност. ОРБК следва да гарантират подходящ надзор, да вземат предвид всички отрицателни резултати от контрола или слабостите на системата за контрол и да изразят резерви, ако е необходимо. ГД „Бюджет“ предостави указания, образци и насоки за специален раздел и приложение в годишните отчети за дейността, в които службите могат да докладват за изграждането на своята мрежа от надзорни лица и лица за осигуряване на увереност‑, на които генералните дирекции-майки са възложили задачи по изпълнението на бюджета. ГД „Икономически и финансови въпроси“ по-специално посочи предизвикателствата пред прилагането на насоките с оглед на големия брой специални споразумения с оправомощените лица със сключени споразумения отпреди няколко години. Партньорските проверки относно проектите на годишните отчети за дейността също установиха пропуски в предвидената стратегия за контрол. Тя не е напълно приложима в случаите, когато финансирането не покрива оперативни разходи, а се използва изключително за финансиране на административните разходи на оправомощения орган. Комисията възлага ГД „Бюджет“ да разработи допълнително специални насоки за най-значимите стратегии за вътрешен контрол във връзка с външното управление и за най-добрите практики във връзка с надзорните проверки от страна на генералните дирекции-майки и тяхната документация. 7.3 Стратегия на Комисията за борба с измамите В Съобщението относно стратегията на Комисията за борба с измамите[24] беше подчертана необходимостта главните дирекции и службите да укрепят своите системи за вътрешен контрол, за да се справят с риска от измами. Една от ключовите мерки е до края на 2013 г. да изготвят и приемат свои стратегии за борба с измамите. 12 служби[25] вече приложиха в пълна степен своите стратегии, а другите посочиха очакваната дата на пълното прилагане и указаха неизпълнените мерки, доколкото те могат да бъдат направени обществено достояние, без да се застрашава тяхната ефективност. Не беше съобщено да съществува неовладян остатъчен риск. Количествените показатели, по които се извърша отчитането, са основно броят на случаите със съмнения за измама, които са предадени или се разследват от Европейската служба за борба с измамите (OLAF). ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Здравеопазване и политика за потребителите“ предоставят също така, като финансови показатели, сумите, които участват в по-рискови финансови операции, предмет на внимателно наблюдение. Въз основа на годишните отчети за дейността не е възможно да се заключи, че с оглед на изпълнението от страна службите на стратегията за борба с измамите и въпреки че не всички техни индивидуални стратегии са били напълно приложени, няма неовладяни рискове, които биха навели на мисълта, че тази контролна цел не е постигната по подходящ начин. Мерките в тази област (напр. специфичен анализ на риска на бенефициерите, стриктен мониторинг на избраните проекти или договори, други мерки за смекчаване на рисковете от измами) са вече очертани в някои от годишните отчети за дейността, заедно със специфичните резултати от действията за борба с измамите, предприети през отчетната година, и всички елементи за достоверността и точността на отчетите, които могат да бъдат извлечени от тях. Това ще бъде систематичният подход към отчетите през 2014 г. Комисията приветства факта, че повечето генерални дирекции са вече в напреднал етап от изготвянето и прилагането на своите стратегии за борба с измамите. Тя възлага на службите си да продължат да включват информация за предотвратяването на измамите като част от оценката си на системите си за вътрешен контрол. [1] Член 66 от Финансовия регламент. [2] В съответствие с принципа на доброто финансово управление (член 227 от Правилата за прилагане (ПП) на Финансовия регламент) настоящият доклад включва описание на целите, постигнати през финансовата година. В съответствие с член 141 от Финансовия регламент всички институции и органи, съставящи консолидирани отчети, изготвят годишен доклад относно бюджетното и финансовото управление на административните си разходи. В доклада на Комисията се разглеждат оперативните разходи на Европейския съюз. [3] Например годишния обзор на растежа, националните програми за реформи и специалния портал, посветен на стратегията „Европа 2020“, на адрес: http://ec.europa.eu/europe2020/index_bg.htm [4] „Неразходни дейности“ се наричат онези дейности, за които няма предвидени значителни средства от оперативния бюджет, с изключение на тези за административните разходи. [5] Комисията обобщи резултатите от законодателния процес по многогодишната финансова рамка за периода 2014 – 2020 г. в специално съобщение: „Окончателна контролна таблица за опростяването за МФР за периода 2014 – 2020 г.“ (СОМ(2014) 114 final). [6] COM(2013) 461 final. [7] Report on the added value of EU spending (Доклад относно добавената стойност на разходването на средства на ЕС) (SEC(2011) 867). [8] Преразгледаният Финансов регламент започна да се прилага през януари 2013 г. Финансов регламент: Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза, и за отмяна на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (ОВ L 298, 26.10.2012 г., стр. 1). Правила за прилагане: Делегиран регламент (ЕС) № 1268/2012 на Комисията от 29 октомври 2012 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно финансовите правила, приложими за общия бюджет на Съюза (ОВ L 362, 31.12.2012 г., стр. 1). [9] Финансовият регламент определя понятието „контрол“ като всички мерки, предприети с цел да се осигури достатъчна увереност по отношение на постигането на целите на вътрешния контрол. Това води до всеобхватни системи за вътрешен контрол, които обхващат всички мерки за управление на бюджетните кредити – от установяването на нуждите и целите, което предхожда всяко правно обвързване, до окончателните решения за приключване на многогодишните програми. [10] Най-значителната нова резерва се отнася до пазарните мерки, финансирани по Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), а втората – до Инструмент за предприсъединителна помощ за развитието на селските райони (IPARD) (и двете са на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“). Третата е свързана с рискове за репутацията и се отнася до проблеми с отчетността в Европейските училища (ГД „Човешки ресурси и сигурност“). [11] За да могат да оттеглят дадена резерва, от ОРБК се изисква да покажат, че слабостите са били ефективно отстранени. Оттеглените резерви се отнасят до: - четири оставащи резерви по РП6 (генералните дирекции, действащи в областта на научните изследвания); - сертифицираните биологични продукти (ГД „Земеделие и развитие на селските райони“); - Финансовия инструмент за ориентиране на рибарството (ФИОРД) (ГД „Морско дело и рибарство“); - Европейската енергийна програма за възстановяване (ЕКПЧ) (ГД „Енергетика“); - проекта за Шенгенска информационна система от второ поколение (ШИС II) (ГД „Вътрешни работи“); - надеждността на финансовото отчитане на Европейската космическа агенция (ГД „Предприятия и промишленост“); - мисиите за наблюдение на избори (Службата за инструментите в областта на външната политика); и - свързаната с приходите резервата по отношение на традиционните собствени ресурси (СТР), (ГД „Бюджет“). [12] Това е особено вярно за политиката в областта на научните изследвания, при която въпросите, свързани с управлението на рамковите програми, засягат шест генерални дирекции и две изпълнителни агенции. [13] Понятието „изложени на риск суми“ е определено в приложение 2. [14] Освен ако не е посочено друго, източниците за всички цитирани данни в настоящия доклад са консолидираните междинни отчети на ЕС за финансовата 2013 година и годишните отчети за дейността. В случай на несъответствие са използвани данните от междинните отчети. Тези случаи са изрично обозначени. [15] 372 млн. евро съответстват на 2% върху разликата между 147 729 млн. евро и 129 149 млн. евро. [16] Грешките не следва да се приравняват на измами. Неправилното попълване на образец или неспазване на съответната тръжна процедура например е грешка. Само много малка част от грешките се извършват умишлено. Измамата е умишлено извършена нередност, която съставлява престъпление. В случай на съмнения за измама систематично се сезира Европейската служба за борба с измамите (OВ). [17] Член 99, параграф 3 от Финансовия регламент. [18] Впоследствие преименувана на Изпълнителна агенция за малките и средните предприятия (EASME). [19] В областта на селското стопанство информацията относно финансовите корекции и събирането на вземания се отнася до годината на отчета. [20] Петнадесет решения за спиране бяха взети през 2013 г., а две – през първото тримесечие на 2014 г. Шест от решенията се отнасяха до ЕФРР и 11 до ЕСФ. [21] За допълнителна информация вж. точка 2.б. [22] Сериозните недостатъци се определят като наличието на (не)съответствие с основните елементи на системите за управление и контрол, подробно оценени съгласно 18 основни изисквания към всички органи по програмите. Основните елементи, които следва да бъдат оценени въз основа на подробните и всеобхватни резултати от одитите, включват: - подходящо разделение на функциите на органите, които отговарят за програмата, и надзор на всички междинни органи, участващи в системата за управление и контрол; - подходящ подбор на операциите и ефективни проверки от страна на управляващите органи с цел избягването на грешки на първо място; - ефективни мерки за борба с измамите; - подходящи процедури за изготвяне на заявленията за плащане и за удостоверяване пред Комисията на пълнотата, точността и достоверността на счетоводните отчети на програмите; и - ефективни одити на системите, операциите и отчетите. Слабо съответствие или отсъствието на съответствие с едно от посочените основни изисквания, предложени в делегирания акт, или с две или повече от основните изисквания автоматично дават основание на Комисията да заключи, че са налице сериозни недостатъци, което води до нетни финансови корекции. [23] Делегираният акт ще предвиди и критериите, които да бъдат използвани от Комисията, за да се определи размерът на корекцията с единна ставка (5%, 10%, 25% или 100%). Това зависи от това сравнително колко сериозен е недостатъкът, честотата на неговото появяване и обхвата му, както и загубата за бюджета на Съюза. Актът ще предвижда също така, че корекциите с единна ставка може да преминат на следващото ниво в случай на неколкократни сериозни пропуски, дължащи се на неспособността на органите, отговарящи за програмата, да предприемат необходимите мерки за коригиране на системата след налагането на финансова корекция през предходната счетоводна година. [24] СOM(2011) 376, 24.6.2011 г. [25] ГД „Земеделие и развитие на селските райони (AGRI), ГД „Съобщителни мрежи, съдържание и технологии“ (CNEC), ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ (EMPL), ГД „Вътрешни работи“ (HOME), ГД „Правосъдие“ (JUST), ГД „Регионална политика“ (REGIO) и Службата за инструментите в областта на външната политика (FPI), Службата за вътрешен одит (IAS), Европейската служба за борба с измамите (OLAF), Правната служба (SJ), Бюрото на съветниците по европейска политика (BEPA) и Изпълнителната агенция за образование, аудиовизия и култура (EACEA).