Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за определяне на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи рибни запаси, приложими в Балтийско море, за 2015 г. /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО · Основания и цели на предложението В съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството при експлоатацията на живите морски биологични ресурси популациите на улавяните видове следва да бъдат възстановявани и поддържани над нивата, които позволяват максимален устойчив улов. Един от важните инструменти в това отношение е годишното определяне на възможностите за риболов под формата на общ допустим улов (ОДУ), квоти и ограничения на риболовното усилие. Целта на настоящото предложение е да се определят възможностите за риболов на държавите членки за 2015 г. по отношение на най-важните от търговска гледна точка рибни запаси в Балтийско море. С оглед опростяване и изясняване на годишните решения относно ОДУ и квотите от 2006 г. насам възможностите за риболов в Балтийско море се определят с отделен регламент. · Общ контекст Научните становища за запасите в Балтийско море за 2015 г. бяха представени през май 2014 г. от Международния съвет за изследване на морето (ICES) и през юни 2014 г. от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР). Предложението съдържа два раздела, които са от значение за управлението на видовете риболов в Балтийско море през 2015 г. чрез възможности за риболов: в единия се определят ОДУ и квотите, а в другия се ограничава риболовното усилие посредством налагане на ограничения върху дейността на риболовните кораби (брой дни в морето). · Съществуващи разпоредби в областта на предложението Възможностите за риболов и начинът на разпределението им между държавите членки са предмет на годишни регламенти. Най-новият инструмент е Регламент (ЕС) № 1180/2013 на Съвета от 19 ноември 2013 г. за определяне на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи рибни запаси, приложими в Балтийско море, за 2014 г. Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98 е също така от значение за управлението на рибарството в Балтийско море. В Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97 се определят мерките за контрол и наблюдение, необходими за възстановяване на съответните запаси от треска. Освен това в него се установяват правила за определянето на ОДУ за западните и източните запаси от атлантическа треска и съответните ограничения на риболовното усилие. · Съгласуваност с други политики и цели на ЕС Предложените мерки са в съответствие с целите и правилата на общата политика в областта на рибарството и са съвместими с политиката на Съюза за устойчиво развитие. 2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОТ ОЦЕНКИТЕ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО · Събиране и използване на експертни становища Основни организации/експерти, с които са проведени консултации Консултираните научни организации бяха Международният съвет за изследване на морето (ICES) и Научният, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР). Съюзът се допитва всяка година до ICES и НТИКР за научни становища по отношение на състоянието на важните рибни запаси. Получените становища обхващат всички запаси в Балтийско море, за които се предлага ОДУ. · Консултация със заинтересованите страни Регионалният консултативен съвет за Балтийско море бе консултиран на съвместното заседание на работните групи по дънни видове и пелагични видове през юни 2014 г. въз основа на извършената от ICES оценка за рибните запаси. Научната основа за предложението бе предоставена от ICES и НТИКР. Изразените предварителни гледни точки относно всички засегнати рибни запаси бяха обсъдени и взети предвид във възможно най-голяма степен при изготвянето на предложението, без да се допуска противоречие със съществуващите политики, нито да се предизвиква влошаване на състоянието на уязвимите ресурси. Научните становища по отношение на ограниченията на улова бяха обсъдени и в рамките на форума BALTFISH. · Оценка на въздействието Предложеното за 2015 г. общо количество на възможностите за риболов в Балтийско море, изразено в тонове, ще нарасне с 12 % в сравнение с 2014 г. и ще възлезе на приблизително 629 000 тона[1]. При изчисление въз основа на запасите се наблюдава увеличение на ОДУ за четири запаса от херинга – със средно 31 %, а намаление на запаса от треска в западната част на Балтийско море – с 48 %, на цаца – със 17 % и на два запаса от сьомга – с 15 % по отношение на броя на екземплярите. Въз основа на средните цени на разтоварената риба, наблюдавани през 2012 г. в осем държави от региона на Балтийско море[2], стойността на възможностите за риболов на запаси от херинга за 2015 г. ще се повиши с почти 80 милиона евро и ще достигне обща стойност от 164 милиона евро. Най-голямото намаление се наблюдава при ОДУ за треска в западната част на Балтийско море, а именно от 32 милиона евро през 2014 г. на 14 милиона евро през 2015 г. Предвид факта обаче, че през 2013 г. са били използвани 60 % от квотата за атлантическа треска, и като се предполага, че уловът ще се задържи на същото равнище през 2014 и 2015 г., намаляването на стойността на квотата няма да бъде толкова значително. Предложението отразява не само краткосрочни съображения, но също така представлява част от по-дългосрочен подход, при който риболовът се намалява постепенно до достигане на дългосрочни устойчиви равнища и се запазва на тях. Следователно възприетият в съответствие с предложението подход ще доведе в средно- до дългосрочен план до стабилно риболовно усилие и по-високи квоти. Очаква се дългосрочните ефекти от подхода да се състоят в по-устойчиви риболовни дейности и увеличаване на обема на разтоварванията на суша. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО · Обобщение на предлаганите мерки Целта на предложението е установяването на ограничения на улова, приложими към риболовните дейности на ЕС, с оглед постигане на целта на общата политика в областта на рибарството, а именно да се гарантира, че при експлоатацията на живите морски биологични ресурси популациите на улавяните видове се възстановяват и поддържат над нивата, които позволяват максимален устойчив улов. · Правно основание Член 43, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС). · Принцип на субсидиарност Предложението попада в изключителните правомощия на Съюза в съответствие с член 3, параграф 1, буква г) от ДФЕС. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. · Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следните причини: Общата политика в областта на рибарството е обща политика. Съгласно член 43, параграф 3 от ДФЕС е задължение на Съвета да приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов. С въпросния регламент на Съвета се предоставят възможности за риболов на държавите членки. Съгласно член 16, параграфи 6 и 7 и член 17 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 държавите членки решават как тези възможности за риболов да бъдат разпределяни на региони или оператори в съответствие с установените в посочените членове критерии. Следователно държавите членки имат значителна свобода на действие във връзка с решенията относно социално-икономическия модел, който ще изберат, за да усвоят предоставените им възможности за риболов. Предложението не поражда нови финансови последици за държавите членки. Тъй като такъв регламент се приема от Съвета всяка година, държавните и частните механизми за неговото прилагане са вече създадени. · Избор на инструмент Предлаган инструмент: регламент. Настоящото е предложение за управление на рибарството въз основа на член 43, параграф 3 ДФЕС. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Предложението няма отражение върху бюджета на ЕС. 5. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ · Опростяване Предложението продължава да опростява административните процедури за публичните органи (на ЕС или национални), тъй като съдържа разпоредби, сходни с тези от регламента за 2014 г. относно възможностите за риболов в Балтийско море. · Клауза за преглед/преразглеждане/изтичане на срока на действие Тъй като предложението се отнася до годишен регламент за 2015 г., то не включва клауза за преразглеждане. · Подробно обяснение С предложението се определят възможностите за риболов на определени запаси или групи запаси за 2015 г. за държавите членки, извършващи риболов в Балтийско море. Задължението за разтоварване на сушата на уловена риба от определени запаси започва да се прилага за определени видове риболов от 1 януари 2015 г. В Балтийско море тези видове риболов обхващат запаси, за които важат ОДУ и квоти съгласно настоящия регламент, а именно: риболова на дребни пелагични видове (запаси от херинга и цаца), риболова на сьомга (запаси от сьомга), както и риболова на треска (запаси от треска), където видовете определят риболова. Уловът на видове, които не определят видовете риболов, но подлежат на ОДУ, т.е. писия, ще бъде обхванат от задължението за разтоварване на суша в Балтийско море, считано от 1 януари 2017 г. С въвеждането на задължението за разтоварване в съответствие с член 16, параграф 2 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 предложените възможности за риболов ще отчетат промяната на подхода — от отразяването на разтовареното на сушата количество към отразяването на уловеното количество. Това се осъществява въз основа на получените научни становища за рибните запаси при риболовните дейности, посочени в член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Освен това възможностите за риболов следва да бъдат определени в съответствие с член 16, параграф 1 (по отношение на принципа на относителна стабилност) и член 16, параграф 4 (по отношение на целите на общата политика в областта на рибарството и правилата, предвидени в многогодишните планове). Предложените числа отразяват наличните към момента научни становища и консултациите с Регионалния консултативен съвет за Балтийско море. Когато случаят е такъв, за определяне на квотите на ЕС за запасите, споделени с Руската федерация, съответните количества от тези запаси бяха приспаднати от препоръчаните от ICES ОДУ. Предвид намерението на Комисията да осигури устойчиво използване на рибните ресурси в съответствие с политиката на Съюза и международните ангажименти, като същевременно възможностите за риболов се поддържат на стабилно ниво, годишните изменения на ОДУ са ограничени, доколкото е практически възможно, като се отчита състоянието на съответните запаси. ОДУ и квотите, разпределени на държавите членки, са изложени в приложение I към регламента. И петте пелагични запаса (четири запаса от херинга и един запас от цаца), както и запасът от атлантическа треска в западната част на Балтийско море трябва да се ловят през 2015 г. на равнището на максималния устойчив улов (MSY), затова предложените ОДУ съответстват на смъртността от риболов, необходима за MSY. ОДУ за сьомга и писия във Финския залив съответстват на разработения от ICES подход, който се прилага за запасите , за които има недостатъчни данни. ОДУ за сьомга в основния басейн съответства на правилото за контрол на улова, определено в многогодишния план за запаса от сьомга в Балтийския регион (COM(2011) 470 окончателен). Становищата и ОДУ за треска в източното Балтийско море все още предстоят да бъдат изяснени от ICES[3]. Ретроспективният анализ на западния запас от атлантическа треска показва, че действителната смъртност от риболов е била по-висока от целта, определена в многогодишния план за запасите от треска в Балтийско море, и следва да бъде намалена с 10 % в съответствие с член 6 от многогодишния план. ICES обаче счита, че това не е намаляване по предпазливост, и поради това съветва за по-голямо намаляване, което се основава на подхода на MSY. В съответствие с член 7 от многогодишния план Съветът може да приеме ОДУ, който е по-нисък от произтичащия от прилагането на член 6 ОДУ. Такава дерогация е невъзможна по отношение на риболовното усилие, поради което в съответствие с член 8, параграф 4 броят дни в морето трябва да бъде намален с 10 %. В резултат на промени в биологията на източния запас на атлантическа треска ICES не предостави биологични референтни точки за този запас, т.е. действителната смъртност от риболов. Планът бе разработен с презумпцията, че растежът на запасите от треска остава стабилен, което вече не е така. Както беше признато от ICES, през последните години растежът на източния запас на атлантическа треска е драстично намален и биологичните референтни точки вече не може да бъдат установени. Поради това според ICES многогодишният план за запасите от треска в Балтийско море не може да се използва като основа за становище относно източния запас от треска и вместо това ICES препоръчва ОДУ въз основа на подхода при недостатъчни данни. Вследствие на това членове 6, 7 и 8 от многогодишния план не може да се прилагат за източния запас от треска през 2015 г., тъй като правилата за определяне на ОДУ и риболовното усилие, които се съдържат в плана, се основават на тези референтни точки. Поради това, докато бъде предложен нов многогодишен план за Балтийско море и за да се предотврати прекомерна експлоатация на източния запас на атлантическа треска поради липса на установени ОДУ, е целесъобразно да се определят възможностите за риболов въз основа на подхода, разработен от ICES в съответствие с член 5, параграф 1 от плана и член 43, параграф 3 от Договора. С Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредбите за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запаси, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. Съгласно член 2 от посочения регламент при определяне на ОДУ Съветът решава за кои запаси не се прилагат членове 3 и 4, в частност предвид биологичното състояние на запасите. Неотдавна механизмът за гъвкавост бе въведен за всички запаси, които подлежат на задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерна гъвкавост, която би навредила на принципа на разумната и отговорна експлоатация на живите морски биологични ресурси и би възпрепятствала постигането на целите на общата политика в областта на рибарството, следва да се поясни, че членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилагат само в случаите, когато държавите членки не използват гъвкавостта по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013. 2014/0254 (NLE) Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за определяне на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи рибни запаси, приложими в Балтийско море, за 2015 г. СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия, като има предвид, че: (1) В Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета[4] се изисква установяването на мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладът, изготвен от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и всички становища, получени от регионалните консултативни съвети. (2) Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително — когато това е целесъобразно — някои функционално свързани с това условия. В съответствие с член 16, параграфи 1 и 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигурят на всяка държава членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или вид риболов, и в съответствие с целите на общата политика в областта на рибарството, определени в член 2, параграф 2 от същия регламент. (3) Следователно общият допустим улов (ОДУ) следва да се установи в съответствие с Регламент (ЕС) № 1380/2013 и като се вземат предвид принципите, посочени в съображение 1. (4) За риболова на малките пелагични видове (херинга и цаца), треска и сьомга в Балтийско море задължението за разтоварване на сушата, посочено в член 15, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 1380/2013, се прилага от 1 януари 2015 г. В член 16, параграф 2 от посочения регламент се предвижда, че когато се въвежда задължението за разтоварване по отношение на даден рибен запас, възможностите за риболов се определят, като се отчита промяната от определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват разтоварванията на сушата, към определяне на възможностите за риболов, така че да отразяват улова. (5) Освен това за запасите, за които се прилагат специални многогодишни планове, в съответствие с член 16, параграф 4 от Регламент (ЕС) № 1380/2013 възможностите за риболов следва да бъдат определени в съответствие с предвидените в тези планове правила. Следователно ограниченията на улова и на риболовното усилие за запаса от треска в подучастъци 22—24 следва да бъдат установени в съответствие с плана за запасите от треска в Балтийско море, създаден с Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета[5]. (6) Най-новите научни становища показват, че Международният съвет за изследване на морето (ICES) не можа да установи биологичните референтни точки за запаса от треска в подучастъци 25—32 и вместо това препоръчва ОДУ за този запас от треска да се основава на подхода при недостатъчни данни. Поради липсата на биологични референтни точки е невъзможно спазването на правилата за определяне на възможностите за риболов и равнищата на риболовно усилие за запаса от треска в подучастъци 25—32. Тъй като неопределянето на възможностите за риболов би могло да представлява сериозна заплаха за устойчивостта на този запас, е целесъобразно да се определят ОДУ за този запас от треска на ниво, съответстващо на подхода, разработен и препоръчан от ICES. (7) Предвид научните становища може да се въведе гъвкавост в управлението на риболовното усилие за запаса от треска в подучастъци 22—24 в Балтийско море, без да се застрашават целите на плана за треска в Балтийско море и без това да предизвиква нарастване на смъртността от риболова. Подобна гъвкавост ще позволи по-ефективно управление на риболовното усилие, при което квотите няма да се разпределят поравно между риболовните кораби на държавата членка, и ще улесни бързото реагиране при размяната на квоти. Следователно държава членка следва да може да предостави на кораби, плаващи под нейното знаме, правото на допълнителен брой дни извън пристанището, когато бъде оттеглен равен брой дни извън пристанището от други кораби, плаващи под нейното знаме. (8) Използването на определените в настоящия регламент възможности за риболов подлежи на условията на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета[6], и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и информацията за данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Следователно е необходимо да се определят кодовете, свързани с разтоварването на запаси при условията на настоящия регламент, които да се използват от държавите членки при изпращане на данни до Комисията. (9) С Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета бяха въведени допълнителни условия за годишното управление на ОДУ, включително разпоредбите за гъвкавост съгласно членове 3 и 4 за запаси, по отношение на които се прилагат съответно предпазни и аналитични ОДУ. Съгласно член 2 от посочения регламент при определяне на ОДУ Съветът решава за кои запаси не се прилагат членове 3 и 4, в частност предвид биологичното състояние на запасите. Неотдавна механизмът за гъвкавост бе въведен за всички запаси, които подлежат на задължението за разтоварване съгласно член 15, параграф 9 от Регламент (ЕС) № 1380/2013. Поради това, с цел да се избегне прекомерна гъвкавост, която би навредила на принципа на разумната и отговорна експлоатация на живите морски биологични ресурси, би възпрепятствала постигането на целите на общата политика в областта на рибарството и би влошила биологичното състояние на запасите, следва да се определи, че членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилагат за аналитични ОДУ само в случаите, когато държавите членки не използват гъвкавостта по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013. (10) За да се избегне прекъсване на риболовните дейности и за да се осигури поминъкът на рибарите от Съюза, е важно видовете риболов, обхванати от настоящия регламент, да бъдат открити от 1 януари 2015 г. От съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: ГЛАВА I Общи разпоредби Член 1 Предмет С настоящия регламент се определят възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи рибни запаси в Балтийско море за 2015 г. Член 2 Обхват Настоящият регламент се прилага за риболовни кораби на Съюза, които осъществяват дейност в Балтийско море. Член 3 Определения За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения: 1) „ICES“ означава Международен съвет за изследване на морето; 2) „Балтийско море“ означава зони IIIb, IIIc и IIId на ICES; 3) „подучастък“ означава подучастък на Балтийско море, определен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета[7]; 4) „риболовен кораб“ означава всеки кораб, оборудван за търговска експлоатация на морски биологични ресурси; 5) „риболовен кораб на Съюза“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава членка и регистриран в Съюза; 6) „риболовно усилие“ означава резултатът от капацитета и дейността на даден риболовен кораб; за група риболовни кораби това е сумата от риболовното усилие на всички кораби в групата; 7) „запас“ означава морски биологичен ресурс, който се среща в определена зона на управление; 8) „общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството от всеки рибен запас, което може да бъде: i) уловено в рамките на една година — в случая на видове риболов, които са предмет на задължение за разтоварване в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013; или ii) разтоварено на сушата в рамките на една година — в случая на видове риболов, които не са предмет на задължение за разтоварване в съответствие с член 15 от Регламент (ЕС) № 1380/2013; 9) „квота“ означава част от ОДУ, разпределена на Съюза, държава членка или трета държава. Глава IІ Възможности за риболов Член 4 ОДУ и разпределения ОДУ, квотите и функционално свързаните с тях условия, когато това е целесъобразно, са посочени в приложение I. Член 5 Специални разпоредби относно разпределенията Разпределението на възможностите за риболов между държавите членки се определя в настоящия регламент, без да се засяга следното: а) размените съгласно член 16, параграф 8 от Регламент (ЕС) № 1380/2013; б) приспаданията и преразпределенията, извършени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009; в) допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 или съгласно член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013; г) удържаните количества съгласно член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 или прехвърлени съгласно член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013; д) приспаданията, извършени съгласно членове 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009. Член 6 Условия за разтоварване на суша на улова и прилова, които не подлежат на задължението за разтоварване Уловът и приловът на писия се задържа на борда или се разтоварва само ако уловът и приловът са извършени от риболовни кораби на Съюза, плаващи под знамето на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана. Член 7 Ограничения на риболовното усилие Ограниченията на риболовното усилие са определени в приложение II. Глава IІІ Заключителни разпоредби Член 8 Предаване на данни Когато съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварените на сушата или уловените количества от запасите, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент. Член 9 Гъвкавост 1. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент — за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ. 2. Тези членове обаче не се прилагат в случаите, когато държавата членка използва гъвкавостта по отношение на квотите в две последователни години, предвидена в член 15, параграф 9 от Регламент № 1380/2013. Член 10 Влизане в сила Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Той се прилага се от 1 януари 2015 г. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки. Съставено в Брюксел на […] година. За Съвета Председател [1] С изключение на източния запас от треска и включително преобразуваното теглото на запасите от сьомга (1 брой тежи средно 4,5 kg). [2] EUMOFA, годишни данни, извлечени от http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home на 22.5.2014 г. [3] STECF, Review of scientific advice for 2015 – part1. (НТИКР, Преглед на научните становища за 2015 г. — част 1.) Advice on stocks in the Baltic Sea (STECF-14-10) (Становище по отношение на запасите в Балтийско море (НТИКР-14-10), страница 12. [4] Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 22–61). [5] Регламент (ЕО) № 1098/2007 на Съвета от 18 септември 2007 г. за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97 (ОВ L 248, 22.9.2007 г., стр. 1–10). [6] Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 1.) [7] Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд (ОВ L 349, 31.12.2005 г., стр. 1). ПРИЛОЖЕНИЯ към Предложение за РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА за определяне на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи рибни запаси, приложими в Балтийско море, за 2015 г. ПРИЛОЖЕНИЕ I ОДУ, ПРИЛОЖИМИ ЗА РИБОЛОВНИТЕ КОРАБИ НА СЪЮЗА В ЗОНИТЕ, В КОИТО СА ОПРЕДЕЛЕНИ ОДУ ПО ВИДОВЕ И ЗОНИ В таблиците по-долу се определят ОДУ и квотите (в тонове живо тегло, с изключение на случаите, в които е посочено друго) по запаси и функционално свързаните с това условия. Ако не е посочено друго, под риболовни зони се разбират зоните на ICES. Рибните запаси са посочени по азбучен ред на наименованията на видовете на латински език. За целите на настоящия регламент се прилага следната таблица за съответствие на латинските и общоприетите наименования: Научно наименование || Код Alpha-3 || Общоприето наименование Clupea harengus || HER || Херинга Gadus morhua || COD || Атлантическа треска Pleuronectes platessa || PLE || Писия Salmo salar || SAL || Атлантическа сьомга Sprattus sprattus || SPR || Цаца Вид: || Херинга || || Зона: || Подучастъци 30—31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Финландия || 152 932 || || Швеция || 33 602 || || || || || Съюз || 186 534 || || || || || ОДУ || 186 534 || || Аналитичен ОДУ Вид: || Херинга || || Зона: || Подучастъци 22—24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Дания || 3115 || || Германия || 12 259 || Финландия || 2 || || Полша || 2891 || Швеция || 3953 || || || || Съюз || 22 220 || || || || ОДУ || 22 220 || || Аналитичен ОДУ Член 3, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат. Член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. || || || Вид: || Херинга || || Зона: || Води на Съюза от подучастъци 25—27, 28.2, 29 и 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Дания || 3744 || || Германия || 993 || || Естония || 19 120 || || Финландия || 37 321 || || Латвия || 4718 || || Литва || 4968 || || Полша || 42 400 || || Швеция || 56 921 || || || || || Съюз || 170 185 || || || || || ОДУ || Не се прилага || Аналитичен ОДУ Вид: || Херинга || || Зона: || Подучастък 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Естония || 17 908 || || Латвия || 20 872 || || || || || Съюз || 38 780 || || || || || ОДУ || 38 780 || || Аналитичен ОДУ || || || Вид: || Атлантическа треска || Зона: || Води на Съюза от подучастъци 25—32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Дания || pm || || Германия || pm || || Естония || pm || || Финландия || pm || || Латвия || pm || || Литва || pm || || Полша || pm || || Швеция || pm || || || || || Съюз || pm || || || || || ОДУ || Не се прилага || Предпазен ОДУ Член 3, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат. Член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. || || || Вид: || Атлантическа треска || || Зона: || Подучастъци 22—24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Дания || 3838 || || Германия || 1877 || || Естония || 85 || || Финландия || 75 || || Латвия || 318 || || Литва || 206 || || Полша || 1027 || || Швеция || 1367 || || || || || Съюз || 8793 || || || || || ОДУ || 8793 || || Аналитичен ОДУ Член 3, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат. Член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. || || || Вид: || Писия || || Зона: || Води на Съюза от подучастъци 22—32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Дания || 2327 || || Германия || 259 || || Полша || 487 || || Швеция || 176 || || || || || Съюз || 3249 || || || || || ОДУ || 3249 || || Предпазен ОДУ Вид: || Атлантическа сьомга || Зона: || Води на Съюза от подучастъци 22—31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Дания || 20 290 || (1) || Германия || 2257 || (1) || Естония || 2062 || (1) || Финландия || 25 300 || (1) || Латвия || 12 905 || (1) || Литва || 1517 || (1) || Полша || 6155 || (1) || Швеция || 27 425 || (1) || || || || Съюз || 97 911 || (1) || || || || ОДУ || Не се прилага || Аналитичен ОДУ Член 3, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилагат. Член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96 не се прилага. __________ || || || (1) Изразено в брой отделни риби. Вид: || Атлантическа сьомга || Зона: || Води на Съюза от подучастък 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Естония || 1029 || (1) || Финландия || 9005 || (1) || || || || Съюз || 10 034 || (1) || || || || ОДУ || Не се прилага || Предпазен ОДУ __________ || || || (1) Изразено в брой отделни риби. Вид: || Цаца || || Зона: || Води на Съюза от подучастъци 22—32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Дания || 19 691 || || Германия || 12 475 || || Естония || 22 866 || || Финландия || 10 308 || || Латвия || 27 617 || || Литва || 9990 || || Полша || 58 608 || || Швеция || 38 067 || || || || || Съюз || 199 622 || || || || || ОДУ || Не се прилага || || Аналитичен ОДУ ПРИЛОЖЕНИЕ II ОГРАНИЧЕНИЯ НА РИБОЛОВНОТО УСИЛИЕ 1. Държавите членки разпределят правото да бъдат до 132 дни извън пристанището в подучастъци 22—24 на ICES, с изключение на периода от 1 до 30 април, когато се прилага член 8, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 1098/2007, на риболовни кораби на Съюза, плаващи под тяхно знаме и извършващи риболов със следните уреди: а) тралове, датски грибове или сходни риболовни уреди с размер на окото, равен на или по-голям от 90 mm; б) хрилни мрежи, заплитащи мрежи или тройни мрежи с размер на окото, равен на или по-голям от 90 mm; в) дънни парагади, парагади, с изключение на плаващи парагади, парагади с дръжка и кърмаци. 2. Чрез дерогация от точка 1 и когато ефикасното управление на възможностите за риболов го налага, дадена държава членка може да предостави на риболовни кораби на Съюза, плаващи под нейно знаме, правото на допълнителен брой дни извън пристанището, ако а) същият брой дни извън пристанището бъде оттеглен от други кораби, плаващи под нейно знаме, които подлежат на ограничение на риболовното усилие в същата зона; и б) мощността, изразена в kW, на всеки от корабите донори е равна на или по-голяма от тази на получаващите кораби. 3. Броят на корабите, получаващи права съгласно точка 2, не може да надхвърля 15 % от общия брой на корабите на съответната държава членка, посочени в точка 1.