BG Официален вестник на Европейския съюз C 17/37

Становище на Комитета на регионите относно „Изпълнение на тематичната стратегия за опазване на почвите“

2013/C 17/08

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

— счита, че видовете почви, управлението на земите и климатът се различават значително в отделните региони на Европа и това означава, че са необходими конкретни насоки за управление и стратегии за опазване, за да се гарантира, че опазването на почвите се извършва по пропорционален начин в зависимост от регионалните приоритети, но в една обща рамка, за да се гарантира, че политиките на ЕС също са спазени;

— отбелязва, че е налице неотложна нужда да се разгледат рисковете и заплахите за почвите, по-специално във връзка с изменението на климата;

— подчертава, че изменението на климата би могло да повлияе по редица начини върху почвата, основно в резултат на изменението на влажността и температурата на почвата, както и на режима на валежите, което може да доведе до деградация на почвата, включително обедняване откъм органични вещества, увеличаване на ерозията, слягането и оттичането;

— подчертава, че местните и регионалните власти могат да играят важна роля за наблюдението на деградацията на почвите и да допринасят за изготвянето на списък със замърсени терени;

— смята, че политиката за опазването на почвите трябва да постигне подходящия баланс между действията на европейско равнище и спазването на принципите на субсидиарността и по-доброто регулиране, за да се избегнат ненужните допълнителна административна тежест и непропорционално високи разходи. Поради това европейските регламенти за почвите следва да бъдат проектирани така, че да позволяват намеса само в случаите, в които е необходимо да се предприемат действия.

— счита, че най-добрият начин за справянето с пропуските в мерките за опазване на почвите е на обща основа в ЕС с помощта на обща рамка и принципи, към които трябва да се придържат всички страни. По тази причина изработването на Рамкова директива за почвите би получило подкрепа, въпреки че е от важно значение политиката да не бъде ненужно предписателна, като например чрез количествените разпоредби и ограничения.

Докладчик г-н Corrie McCHORD (UK/ПЕС), член на съвета на Стърлинг Отправен документ Доклад на Комисията до Съвета, до Европейския парламент, до Европейския икономически и социален комитет и до Комитета на регионите „Изпълнение на Тематичната стратегия за опазване на почвите и текущи дейности“ COM(2012) 46 final

I. ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

A. Общи бележки

1. Докладът на Комисията представя обзор на изпълнението на Тематичната стратегия за опазване на почвите от приемането ѝ през септември 2006 г. и също така разглежда настоящите тенденции в деградацията на почвите, както и бъдещите предизвикателства за гарантиране на тяхното опазване.

2. Стратегията определи четири основни стълба за изпълнение: повишаване на осведомеността, изследователска дейност, интеграция и законодателство. Неразделна част от Стратегията представляваше предложението за Рамкова директива за почвите (COM(2006) 232 final), което беше структурирано около три основни теми: превантивни мерки, определяне на проблема и оперативни мерки.

3. КР вече е публикувал становища във връзка с опазване на почвите, както следва: — „Европа за ефективно използване на ресурсите“– водеща инициатива на стратегията „Европа 2020“ (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin); — „Ролята на регионалните и местните власти в бъдещата политика в областта на околната среда“ (Paula Baker, CdR 164/2010 fin); — „Тематична стратегия за опазване на почвите“ (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin); — „Към тематична стратегия за опазване на почвите“ (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin).

4. Почвата е неразделна част от нашите екологични, социални и икономически системи, която, наред с другите екологични услуги, които предоставя, стои в основата на производството на храни, на контролирането на качеството и количеството на водните потоци, на смекчаване на въздействието на изменението на климата и адаптирането към него и на биологичното разнообразие. Да се гарантира доброто състояние на почвите, за да могат те да изпълняват тези ключови функции, е жизненоважно за устойчивостта на околната среда и икономиката на Европа.

5. Ключов доклад на Европейската агенция за околната среда (ЕЕА) и Съвместния изследователски център (JRC) на ЕК от 2012 г. относно „Състоянието (1) на почвата в Европа“ подчерта важността на десет основни заплахи за почвите в Европа: обедняване на почвите откъм органични вещества, ерозия, слягане, запечатване, засоляване, повишаване на киселинното съдържание, биологичното разнообразие, опустиняване (за южна Европа), свлачища и замърсяване на почвите. Беше разгледано също така състоянието на въглерода в почвата, изменението на климата, ерозията, задържането на вода, повишаването на киселинното съдържание и биогоривата. Този съвместен доклад на EEA и JRC показа, че в ЕС продължава да се наблюдава деградация на почвите, а в някои части на Европа тя се влошава. Докладът показва, че текущите политики и законодателство на национално и регионално равнище или на равнище ЕС не са достатъчни, за да опазят почвите напълно.

6. Видовете минерални и органични почви и типовете почви, управлението на земите и климатът са твърде различни в отделните региони на Европа и това означава, че са необходими конкретни насоки за управление и стратегии за опазване, за да се гарантира, че опазването на почвите се извършва по пропорционален начин в зависимост от регионалните приоритети, но в една обща рамка, така че политиките на ЕС също да бъдат взети предвид.

7. Местните и регионалните власти имат важна роля за опазването на европейските почви. Тя включва отговорността да се гарантира, че законодателството относно земеползването съответства на целта за опазване на почвата и се прилага правилно, в качеството им на отговорници за планиране на земеползването и органи, издаващи разрешения за строителство и земеползване. Тези органи могат да имат правомощия за предотвратяване на неконтролираното разрастване на градовете и запечатването на почвите, за стимулиране на рехабилитацията на изоставени или ерозирали населени градски зони и промишлени терени и за опазване и подобряване на незастроените терени.

8. КР изразява подкрепа за това всички бъдещи европейски разпоредби за почвите да са съобразени с подходи, позволяващи необходимата гъвкавост, предвид различията в националните и регионалните условия. Една обща европейска рамка за почвите ще допринесе за осигуряване на сходни задължения за опазване на почвите за управляващите земите лица (в най-широкия смисъл) в отделните държави членки, като по този начин ще се намали потенциалната възможност за нарушаване на конкуренцията на вътрешния пазар.

Б. Настоящи и бъдещи предизвикателства

9. Докладът на Комисията (раздел 4) представя оценка на настоящите и бъдещите предизвикателства. КР изразява съгласие с анализа на Комисията, според който деградацията на почвите се е засилила през изминалото десетилетие в ЕС и в световен мащаб и тази тенденция вероятно ще продължи, ако не се подходи ефективно към въпросите, свързани с ползването и управлението на земите, органичните вещества и въглерода и ефективността на ресурсите.

10. Прогнозираното нарастване на населението в света, нарастването на потреблението на месо и млечни продукти, увеличеното използване на биомаса за енергия, съчетани със смекчаване на последиците от изменението на климата и приспособяването към него, рисковете от опустиняване и усвояването на земя несъмнено ще доведат до по-голямо съревнование за земя и водни ресурси и до риск от деградация.

11. Неотложна е нуждата да се разгледат рисковете и заплахите за почвите, по-специално във връзка с изменението на климата. Селското стопанство оказва особено силно въздействие върху емисиите от въглероден диоксид (CO2) и азотен оксид (N2O) от почвата. Почвите на ЕС съдържат над 70 млрд. тона органичен въглерод, което се равнява на почти 50 пъти стойността на годишните ни емисии на парникови газове. Загубата на органични вещества от почвите, а оттам и нарасналите емисии на CO2 са особено сериозен проблем поради факта, че допринасят за изменението на климата. Съществуват доказателства (2), които показват, че органичните вещества намаляват в Обединеното кралство, Франция, Белгия и Австрия. Освен че има неблагоприятно въздействие върху качеството на почвите, обедняването на почвите откъм органични вещества може да доведе до въглеродни емисии в атмосферата и следователно да окаже отрицателно въздействие върху целите на ЕС за намаляване на емисиите от въглероден диоксид.

12. Изменението на климата би могло да повлияе по редица начини върху почвата, основно в резултат на изменението на влажността и температурата на почвата, както и на режима на валежите, което може да доведе до деградация на почвата, включително обедняване откъм органични вещества, увеличаване на ерозията, слягането и оттичането. Понастоящем въглеродът в почвата не във всички страни на Европа е защитен от политиките за управление на земите.

13. Отправят се призиви за предприемане на спешни действия за възстановяване на засегнатите торфища, за да се прекрати загубата на въглерод и да се възобновят многобройните екосистемни услуги, които предлагат здравите торфища. Въпреки че торфищата представляват едва 2% от обработваемите площи в ЕС, те са източник на над 50% от емисиите на CO2 в този сектор. През последните години нараства тревогата във връзка с въздействието от експлоатирането на торфищата за търговски добив на торф за градинарството.

14. Запазването на запасите на въглерод в почвата (и намаляването на емисиите на азотен оксид) ще допринесе съществено за намаляване на емисиите на парникови газове и за смекчаване на последиците от изменението на климата. Проектът на Комисията „Устойчиво земеделие и съхранение на почвите“ (3) (SoCo) предостави полезен набор от казуси и препоръки.

15. Ефективното използване на ресурсите е от ключово значение. Селското стопанство зависи в голяма степен от плодородието на почвата, най-вече от наличието на хранителни вещества. По-голямата част от фосфорните торове, които се използват в ЕС, се внасят. Всяка година в ЕС също така се произвеждат големи количества оборски тор, органични отпадъци и утайки от пречистване на отпадни води. Един от начините да се постигне напредък за решаване на въпроса за сигурността на снабдяването с хранителни вещества, подобряване на състоянието на почвите и намаляване на замърсяването с потенциално токсични елементи, е да се осигури подходящо събиране, обработване и използване на тези материали. КР препоръчва да бъде преразгледана Директивата за утайките от отпадъчни води с цел да се предвиди контрол на употребата на други органични материали, използвани върху почвата, които понастоящем не се контролират по силата на тази директива.

16. Текущите тенденции за усвояване на земя (запечатването на почвата) са с висока степен на неустойчивост в рамките на ЕС и това е важна причина за деградацията на почвите. Запечатването на почвата често засяга плодородни земеделски земи, застрашава биологичното разнообразие, увеличава риска от наводнения и недостиг на вода и допринася за глобалното затопляне. През април 2012 г. Комисията публикува насоки (4) за най-добри практики за ограничаване, смекчаване или компенсиране на запечатването на почвите. КР препоръчва да се използват тези насоки.

17. Атмосферните отлагания на подкисляващи вещества в почвата могат да имат отрицателно въздействие поради повишаване на киселинното съдържание и нитрификацията. Понастоящем азотните оксиди и амонякът се определят като главните подкисляващи вещества, а емисиите на серен диоксид като цяло намаляха през последните години в резултат на тяхното регулиране. От първостепенно значение е емисиите на подкисляващи вещества в рамките на Европа да продължат да намаляват, за да се ограничат земните площи, превишаващи критичните серни отлагания.

В. Текущи дейности на Европейската комисия

18. Докладът на Комисията (раздел 5) определя пет текущи дейности и КР ще направи следните коментари по всяка от тях:

Повишаване на осведомеността

19. От изключителна важност е да се повиши осведомеността във връзка с Тематичната стратегия за почвите и необходимостта да се опазват почвите в ЕС. Управляващите земите лица трябва да бъдат напълно информирани относно устойчивите практики за управление на почвите, които поддържат екосистемните услуги, предоставяни от почвите. По тази причина КР приветства сърдечно работата на Комисията от 2006 г. за повишаване на осведомеността относно почвите. Това включва публикуването от Комисията на Почвен атлас на Европа (5) и Европейски атлас на почвеното биологично разнообразие (6), както и провеждането на значими конференции относно почвите. КР приветства също така работата на Комисията по създаването на работна група за повишаване на осведомеността и образование в рамките на мрежата на Европейското бюро за почвите.

20. Повишаването на осведомеността сред управляващите земите лица и други заинтересовани страни, както и обучението и осведомяването на широката общественост за значението на почвите ще играят важна роля за насърчаване на устойчивото използване на почвата. Въпреки това повишаването на осведомеността само по себе си няма да постигне необходимото равнище на опазване на почвите; необходимо е по-скоро да се съчетаят различни мерки, като мерките за стимулиране на обучението и икономическите стимули би трябвало да имат същия приоритет като регулаторните мерки. Използването на осведомеността като средство за подобряване на прилагането на устойчиви практики за управление на почвите ще продължи да играе важна роля за намаляване на деградацията на почвите. По тази причина КР насърчава местните и регионалните власти да изпълняват ролята на посланици в тази област и посочва като възможен пример за подражание Европейския алианс за земята и почвите (ELSA).

Научни изследвания

21. Научните изследвания са от ключово значение за осигуряване на по-добро разбиране на приоритетите във връзка с опазването на почвите, както и за да се гарантира, че развитието на политиката ще продължава да се основава върху солидни научни знания. Ето защо КР приветства сърдечно работата на Комисията от 2006 г. за финансирането на приблизително 25 научноизследователски проекта (7), сред които ENVASSO, RAMSOIL и SOILSERVICE, насочени към решаване на проблеми, свързани с почвите. Важно е да се гарантира, че знанията, придобити от тези научноизследователски проекти, ще продължат да се предават по целесъобразен начин на крайните потребители на научните изследвания, и най-вече на управляващите земите лица. Осигуряването на допълнителни научни изследвания на почвите и данни от мониторинга на почвите е необходимо, за да се запълнят текущите пропуски в познанията, но трябва разходите за него винаги да са уместни и между всички участващи органи да има взаимен обмен. Определянето на методики за оценка, мерките за ограничаване на последствията и минималните изисквания за хармонизиране на дейностите по наблюдение на почвите са от ключово значение.

22. КР отбелязва, че Комисията продължава да подпомага научни изследвания, по-специално в области като свлачища, запечатване на почвата, функции на почвата, въглероден и азотен цикъл в почвата (с акцент върху възстановяването на торфищата), плодородност на почвата и рециклиране на хранителните вещества в земеделието. КР подкрепя необходимостта от всички тези научни изследвания, което на свой ред ще изисква подходящ обмен на знания между заинтересованите страни.

23. Комитетът на регионите призовава за извършване на актуализиран преглед на степента на замърсяване на почвите в ЕС и на начина, по който държавите членки смятат да се занимаят с този въпрос. Особено голямо внимание трябва да се обърне на взаимовръзката между замърсяването на почвите и питейната вода, тъй като в много държави подпочвените води са от голямо значение за осигуряването на питейна вода.

Мониторинг

24. Понастоящем не съществуват стандарти в областта на околната среда за опазване на ключовите процеси в почвите и функциите на почвите, и Европа не разполага с всеобхватна схема за мониторинг на почвите. Необходимо е да се реши въпросът с липсата на систематични данни за почвите в целия ЕС, да има разбиране относно това с каква информация се разполага до момента, да се определят пропуските и да се отправят препоръки за мониторинг на почвите в бъдеще. КР изразява съгласие с необходимостта от допълнително наблюдение на почвите, например да се подкрепят целесъобразни регионални подходи за опазване на почвите. Необходимо е да се подобри достъпът на политиците и лицата, които отговарят за вземане на решения на европейско, национално и регионално равнище до съответните данни и информация за почвите в подходяща степен. Освен това в Европа като цяло не се осъществява подходящ дългосрочен мониторинг на почвите на мрежа от територии с цел да се потърси решение на някои въпроси, сред които по-конкретно въпроса за взаимодействието между почвите и изменението на климата. Поради тази причина КР приветства запазването на дейността на Европейския център за данни за почвите (ESDAC).

25. Въпреки че Стратегията се прилага вече шеста година, ЕС все още не разполага със систематични или хармонизирани системи за мониторинг на почвите в Европа, а изследователските методологии се различават. Налице са огромни различия в начините на опазване на почвите и в качеството на почвите на територията на целия ЕС и предложената Рамкова директива за почвите си постави за цел да се справи с това. В този контекст КР приветства научноизследователски проекти като LUCAS, които имат за цел да предоставят данни за Европейския център за данни за почвите. КР подкрепя предложенията на Комисията да консолидира хармонизирания мониторинг на почвите като повтаря своите изследвания на почвите и освен това изпробва нови техники за дистанционно наблюдение.

26. Местните и регионалните власти могат да играят важна роля за наблюдението на деградацията на почвите и да допринасят за изготвянето на списък със замърсени терени. Целенасочената и ефикасна политика за опазване на почвите следва да се основава на познания за това къде има вероятност да протичат процеси на деградация.

27. Мониторингът на качеството на почвата се осъществява по много различни начини в държавите членки. Комисията предложи хармонизиране на дейностите по мониторинга, за да се получи по-ясна представа за състоянието на европейските почви. Съвместният изследователски център (JRC) вече е събрал значителен обем данни, но с помощта на ясни и сравними доклади, изготвени от държавите членки, биха могли да се постигнат по-добри резултати. Хармонизираният мониторинг следва да се извършва в съответствие с Решението относно механизма за мониторинг, което понастоящем се преразглежда.

Интегриране

28. КР приветства активното участие на Комисията редом с държавите членки в процеса на разработване на свързаните с почвите мерки, включително в Пътната карта за ефективно използване на ресурсите, общата селскостопанска политика (ОСП) и регионалната политика. Хоризонталният характер на почвите означава, че предложенията на ЕК за опазването на почвите ще трябва да бъдат интегрирани в редица политически инициативи и механизми за изпълнение (например Рамковата директива за водите, Директивата за нитратите, Директивата за наводненията, Директивата за утайките от отпадъчни води, Директивата за местообитанията, Директивата за птиците за опазване на биологичното разнообразие, директивите относно оценката на въздействието върху околната среда на планове, програми и проекти, Регламента за развитие на селските райони, общата селскостопанска политика).

29. КР приканва Европейската комисия да заложи Тематичната стратегия за опазване на почвите като общ план за действие за почвите, за да могат държавите членки и местните и регионалните власти по-добре да изпълняват политиката за почвите и да прилагат европейските правила. Понастоящем предложенията и мерките, свързани с почвите, са разпръснати в цяла поредица от предложения на ЕС. Тематичната стратегия за опазване на почвите ще даде обща представа за съществуващите и новите мерки. В нея може да се посочи подробно: — кои проблеми, свързани с почвите, могат да бъдат решени с помощта на действащото законодателство в областта на околната среда и кои проблеми остават нерешени; — какви са възможностите оставащите проблеми да се разрешат, като се адаптира действащото законодателство в областта на околната среда; — преглед на финансираните от фондовете на ЕС проекти, свързани с почвите. Комитетът отправя искане към Европейската комисия да запази място във фондовете на ЕС за проектите, свързани с почвите.

30. Трябва да се приветства предложеното „екологизиране“ на общата селскостопанска политика. Тази реформа е необходима, за да осигури мерки, чрез които да направи ОСП по-привлекателна за регионални решения на въпроси като опазването на почвите. Това включва разглеждане на възможността за използване на фондовете за развитие на селските райони в ЕС за създаване на договори за развитие на селските райони за финансиране на управляващите земите лица, с цел опазване на почвите, възстановяване на торфищата, трансформиране на обработваемата земя в пасища, предотвратяване на ерозията на почвите и опазване на органичните вещества. По тази причини КР приветства сърдечно изказванията на Комисията в полза на увеличаване на усвояването на мерки посредством фондовете за развитие на селските райони за подобряване на качеството на почвите и разширяване на обхванатата от тези мерки площ.

31. Докладът на Европейската агенция за околната среда и Съвместния изследователски център от 2012 г. показва, че съществуващите мерки във връзка с критериите за добро селскостопанско и екологично състояние на ОСП (GAEC) не са били напълно подходящи за целите на опазване на почвите. Следователно настоящите предложения за „екологизиране на ОСП“ трябва да бъдат насочени по по-подходящ начин към постигане на по-добри резултати от опазването на почвите, без да се увеличава административната тежест за органите на държавите членки. Това включва изготвяне на оценка за това дали има място за допълнително развитие на мерките съгласно изискванията за поддържане на земята в добро земеделско и екологично състояние, с цел да се подобри опазването на почвите.

32. Следва да се отбележи, че мерките на ОСП се отнасят единствено за земеделските почви, за които се получават плащания за стопанство. КР подкрепя предложенията на Комисията за допълнително разясняване и уточняване на свързаните с почвите стандарти в контекста на общата реформа на ОСП. По-специално, КР приветства настоящото предложение на Комисията за нови GAEC за запазване на органичните вещества, включително забрана за изгаряне на стърнищата от полски култури и забрана за първа оран на мочурищата и богатите на въглерод почви.

33. КР подкрепя текущата работа на Комисията за по-добро интегриране на опазването на почвите в други свързани области на политиката. Това включва разработване на европейско партньорство за иновации „Селскостопанска производителност и устойчивост“, съсредоточено по-специално върху управлението на земята и почвите, проекта за опазване на европейските водни ресурси и изпълнението на политиката на сближаване.

34. Управлението на почвите и дифузното замърсяване са ясно свързани и това е важен и неотложен проблем във връзка с качеството на водата в Европа. Ерозията на почвата, отделянето на пестициди и загубата на хранителните вещества от земеделската земя представляват опасност за качеството на водата. Директивата за нитратите (91/676/ЕИО), Директивата за подземните води (2006/118/ЕО) и Рамковата директива за водите не включват изрични изисквания за законодателство конкретно за почвата въпреки значението на дифузното замърсяване. Веднъж замърсени, може да отнеме стотици години подпочвените води да бъдат пречистени, поради което КР призовава за въвеждане на подходящи мерки за борба с рисковете, на които деградацията на почвите и дифузното замърсяване излагат подпочвените води, както и други водни течения.

35. Въпреки че предотвратяването на деградацията на почвите следва да се запази като приоритет, настоящото състояние на някои европейски почви ще наложи предприемането на мерки за тяхното възстановяване. КР приветства предложението на Комисията кохезионните фондове и Европейският фонд за регионално развитие да продължат да подпомагат възобновяването на терени за вторично застрояване през следващия програмен период 2014 – 2020 г. Местните и регионалните власти следва да са запознати с факта, че продължават да бъдат на разположение значителни ресурси от кохезионните фондове за допустимите региони, които желаят да се справят с проблемите, свързани с деградацията на почвите.

36. КР отправя искане към Европейската комисия да създаде повече възможности за проекти, свързани с почвите, по линия на програмата Life+. Начините на финансиране за предстоящия период биха могли да се разширят. Според сегашните изисквания допустими са проекти, които попадат в компонента „Политика и управление на околната среда“, служат за пример или имат новаторски характер. В много случаи обаче, решенето на проблемите, свързани с почвата, се нуждае не толкова от иновации, колкото от повторни операции или от продължаване на вече предприети дейности.

Законодателство

37. КР приветства предложението на Комисията да направи преглед на Директивата относно оценката на въздействието върху околната среда, което ще даде възможност за по-сериозно включване на свързани с почвите въпроси на един ранен етап от планирането на проектите. За Комисията ще бъде важно да разгледа начините за въвеждане на стимули за намаляване на емисиите на въглерод и за запазване на органичните вещества в почвите, като се отчита земеползването, промяната в земеползването и сектора на горското стопанство (LULUCF) като част от ангажимента на ЕС за 2020 г. във връзка с изменението на климата.

Международно равнище

38. Увреждането на почвите може да има трансгранични последици (например емисии на парникови газове, дифузни замърсители, ерозирали утайки, загуба на въглерод в почвата, трансгранично разпространение на замърсяването). Почвите на Европа са основни поглътители и също потенциален източник на парникови газове, както и на емисии на двуазотен оксид.

39. КР приветства съзидателната работа на Комисията по време на конференцията „Рио+20“ и включването на опасенията във връзка с деградацията на земята в окончателния текст (8), и насърчава Комисията да запази политиката за опазване на почвите сред своите приоритети на международните конференции, като например заседанията на РКООНИК и други подходящи форуми, включително Конвенцията за биологичното разнообразие. КР приветства активната подкрепа от страна на Комисията и Конвенцията на ООН за борба с опустиняването (UNCCD) за инициативата относно икономическите последици от деградацията на земята, за да се създадат стимули за инвестиции в политики за устойчиво управление на земята. КР изразява задоволство и от това, че Комисията ще работи на международно равнище за насърчаване на създаването на междуправителствена група в областта на почвите.

Г. Субсидиарност, пропорционалност и по-добро регулиране

40. Самият доклад на Комисията не повдига въпроси, свързани със субсидиарността или пропорционалността, тъй като е посветен на изпълнението на Тематичната стратегия за опазване на почвите. Той се отнася непряко до възможно европейско законодателство за почвите, което вече би повдигнало такива въпроси.

41. Държавите членки, които се противопоставиха на предложението от 2006 г. за Рамкова директива и блокираха приемането на законодателство в Съвета през 2010 г., се позовават на субсидиарността. Проблемът е в това, че докато някои държави членки вече разполагат със съвременно законодателство за опазване на почвите, в други не съществува правна рамка или тя е много по-слабо развита. КР призовава настоятелно държавите членки да предприемат мерки на национално равнище и незабавно призовава: — тези държави членки, които вече имат политика за опазване на почвите, да я развиват до необходимата степен; — тези държави членки, които вече имат напреднала политика за опазване на почвите, да помагат на онези, които нямат, като споделят опита, който са натрупали. Комитетът на регионите отправя искане към Европейската комисия да следи този процес; — тези държави членки, които нямат политика за опазване на почвите, да изготвят такава в обозрими срокове, докато изчакват постигането на напредък на равнище ЕС. КР подкрепя мерките на ЕК, които позволяват на държавите членки да постановяват и прилагат разпоредби за опазване на почвите в рамките на техните правомощия.

42. Деградацията на почвите, включително отделянето на парникови газове, замърсяването, слягането, дифузното замърсяване и запечатването оказват трансгранично въздействие и следователно налагат (най-малко) координиране на политиката на европейско равнище. Сред примерите са слегналите почви и почвите с влошено качество, които не могат да задържат дъждовна вода и могат да увеличат наводненията в съседните страни. Замърсяването на водата и еутрофикацията също са следствие от замърсяването на почвите и не могат да бъдат ограничени от държавните граници. Утайките, отмити от ерозията на почвата в една страна, могат да запушат язовири или да повредят определена инфраструктура, например пристанища, в други страни; замърсената почва може да замърси подпочвените води в съседна страна. Поради това европейското законодателство се разглежда като средство за защита на земеползвателите в дадена страна от вредните последици от практики в друга страна, за които те не носят отговорност (9). В случаите, в които се наблюдават трансгранични последици, съвместните инициативи на регионалните и местните власти са от първостепенно значение за разрешаване на проблема.

43. С оглед на това, че шест години след публикуването на Тематичната стратегия за опазване на почвите в Европа все още се наблюдават отрицателни последици върху почвите, е трудно да се приеме, че дори с помощта на една преразгледана Тематична стратегия без наличието на Рамкова директива за почвите ще се достигне високо ниво на опазване на почвите във всички държави членки на ЕС и ще се превъзмогнат посочените по-горе проблеми. Необходими са повече усилия от страна на Комисията и държавите членки, за да се осигури опазването на почвите.

44. За да се осигури пропорционалност, бъдещото законодателство на ЕС за опазване на почвите трябва в достатъчна степен да предоставя на държавите членки възможност да определят най-подходящите мерки, които да се прилагат на най-подходящото географско и административно равнище. Това ще бъде от ключово значение, за да се гарантира, че регионалните и местните особености във връзка с разнообразието на почвите, земеползването, местните климатични условия и социално-икономическите аспекти могат да бъдат отчетени по подходящ начин.

Д. Заключения

45. КР приветства работата на Комисията по изпълнението на Тематичната стратегия за опазване на почвите. Почвите на Европа са от първостепенно значение за нашата прехрана и се нуждаят от закрила. Значението на почвата като невъзобновяем ресурс, който е ключов за наличието на устойчива околна среда, следва да се признае с помощта на всеобхватни политика и мерки за опазване на почвите.

46. Почвата трябва да бъде опазвана, за да: — осигури както днешните, така и бъдещите запаси на безопасна и качествена храна; — спомогне за поддържане на чистотата на повърхностните и подпочвените води; — съхранява въглерода, да намалява емисиите на парникови газове и да съдейства за адаптирането към изменението на климата; — допринася за естественото управление и намаляването на последиците от наводненията, както и от други природни бедствия; — поддържа биологичното разнообразие и неговите компоненти; — поддържа здравословни зони за отдих; — поддържа геоложкото разнообразие, културното и археологическото наследство.

47. Всички европейски страни са изправени пред възможната поява на редица проблеми с почвите, които понякога имат тежки, необратими и скъпо струващи последици. Основните причини за това са замърсяването на почвата, свлачищата, обедняването откъм органични вещества, ерозията, засоляването, опустиняването и запечатването. На равнище ЕС са необходими нови политики и регламенти за опазване на почвите, а на равнище държави членки – национални мерки и разпоредби, доколкото още липсват такива, заради ключовите функции и продуктите и услугите от екосистемите, които почвите предоставят на икономиката, обществото и околната среда на Европа. Разходите за регулаторни действия следва да бъдат сравнявани с разходите от бездействие с оглед на непреките разходи, които се генерират вследствие на изменението на климата, замърсяването на водата, управлението на наводненията, общественото здраве и др. Според изчисления на Комисията от 2006 г. общите разходи, свързани с деградацията на почвите в 25-те държави членки на ЕС биха могли да възлязат на 38 милиарда евро годишно.

48. Качеството на почвата е тясно свързано с други екологични аспекти от значение за ЕС (например качеството на въздуха и водата, риска от наводняване, биологичното разнообразие, изменението на климата, възобновяемите енергийни източници и др.). Бъдещата политика за опазване на почвите трябва да признава връзките си с други цели на ЕС по отношение на опазването на околната среда (например Рамковата директива за водите). Налице са много действащи европейски разпоредби, които до известна степен се отнасят до опазване на почвите, но липсва всеобхватно законодателство, насочено конкретно към въпросите, свързани с почвите. Действащите разпоредби като цяло са насочени към конкретни видове ползване или управление на земите и не обхващат цялата земна и почвена покривка.

49. Местните и регионалните власти трябва да извършват оценка на усвояването на земя в техните области и да преценяват какви действия са необходими, ако тенденциите са неустойчиви. Тази работа може да бъде улеснена чрез използване на Указанията на Европейската комисия за ограничаване на запечатването на почвите и чрез по-нататъшното прилагане на четирите стълба на Тематичната стратегия за опазване на почвите. Освен това местните и регионалните власти следва да продължат активно да допринасят за изпълнението на тази стратегия, например като подкрепят създаването на местни кодекси от практики за опазване на почвите.

50. Най-добрият начин за справяне с пропуските в мерките за опазване на почвите е на обща основа в ЕС с помощта на обща рамка и принципи, към които трябва да се придържат всички страни. По тази причина изработването на Рамкова директива за почвите би получило подкрепа, въпреки че е от важно значение политиката да не бъде ненужно предписателна, например под формата на количествени предписания или пределно допустими стойности. Принципът на субсидиарност е особено важен, тъй като почвите се различават значително в различните региони на Европа. Следователно стратегиите за опазване на почвите трябва да се определят въз основа на рисковете и да се обуславят от ситуацията, да бъдат пропорционални и да отчитат регионалния контекст. За да се осигури опазването на почвите е необходимо да се вземат целеви мерки. Политиката за опазване на почвите се прилага основно на местно и регионално равнище. Ето защо регулирането в тази област би трябвало да се въвежда на това равнище. Необходим е по-добър мониторинг на почвите, за да се подпомогне разработването, поддържането и извършването на оценка на регионалните подходи за опазване на почвите.

51. Политиката за опазване на почвите трябва да постигне подходящия баланс между действията на европейско равнище и спазването на принципите на субсидиарността и по-доброто регулиране, за да се избегнат ненужните допълнителна административна тежест и непропорционално високи разходи. Следователно европейските регламенти за почвите следва да бъдат проектирани така, че да позволяват намеса само в случаите, в които е необходимо да се предприемат действия.

Брюксел, 30 ноември 2012 година Председател на Комитета на регионите Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_reference_report_2012_02_soil.pdf

(2) Европейска агенция за околната среда и Съвместен изследователски център (JRC), 2012 г.: „Състоянието на почвата в Европа“ (State of Soil in Europe), http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_reference_report_2012_02_soil.pdf

(3) Виж http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/SOCO/

(4) „Доклад за най-добрите практики относно ограничаването на запечатването на почви и овладяването на последиците от него“ (април 2011 г.).

(5) Виж http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/soil_atlas/index.html

(6) „Европейски атлас на почвеното биологично разнообразие“.

(7) Проекти за почвата на Съвместния изследователски център (JRC).

(8) http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html

(9) Европейско бюро по околната среда (ЕБОС), 2011 г.: „Почвата: струва си да я опазим! – аргументи в подкрепа на Рамковата директива за почвите“ („Soil: Worth Standing your ground for. Arguments for the Soil Framework Directive”).