Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ) е в центъра на усилията на ЕС за подкрепа на възстановяването му от пандемията от COVID-19 и за укрепване на устойчивостта срещу бъдещи сътресения. България представи своя план за възстановяване и устойчивост на 15 октомври 2021 г. Положителната оценка на Комисията от 7 април 2022 г. и одобрението на Съвета на 4 май 2022 г. проправиха пътя за отпускане на 6,3 милиарда евро под формата на безвъзмездни средства по Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) за периода 2022—2026 г. Основните елементи на българския план за възстановяване и устойчивост са посочени в таблица А2.1.

Таблица A2.1: Основни елементи на българския план за възстановяване и устойчивост Източник: Европейска комисия

Приложение 3: Други инструменти на ЕС за възстановяване и растеж

Бюджетът на ЕС в размер на над 1,2 трилиона евро за периода 2021—2027 г. е инвестиционният лост, за да се подпомогне изпълнението на приоритетите на ЕС. Подкрепен с допълнителна сума от около 800 милиарда евро чрез NextGenerationEU и неговия най-голям инструмент — Механизма за възстановяване и устойчивост, той представлява значителен капацитет за подкрепа на възстановяването и устойчивия растеж.

През периода 2021—2027 г. фондовете на политиката на сближаване на ЕС () ще подкрепят дългосрочните цели за развитие в България, като инвестират 10,8 милиарда евро(). Това включва 1 295,0 милиона евро от Фонда за справедлив преход, които са на разположение на България за смекчаване на социално-икономическите последици от екологичния преход в най-уязвимите региони. Споразуменията за партньорство и програмите по линия на политиката на сближаване за периода 2021—2027 г. са изготвени, като се вземат предвид специфичните за всяка държава препоръки (СДП) за периода 2019—2020 г. и инвестиционните насоки, предоставени в контекста на европейския семестър, като се гарантират полезни взаимодействия и взаимно допълване с друго финансиране от ЕС. Освен това България ще се възползва от подкрепа в размер на 5,7 милиарда евро за периода 2023—2027 г. по линия на общата селскостопанска политика, която подкрепя социалната, екологичната и икономическата устойчивост и иновациите в селското стопанство и селските райони, като допринася за Европейския зелен пакт и гарантира дългосрочна продоволствена сигурност.

Графика A3.1: Европейски структурни и инвестиционни фондове за периода 2014—2020 г. — общ бюджет по фондове Източник: Европейска комисия, Свободно достъпни данни във връзка със сближаването

През периода 2014—2020 г. от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) в България са инвестирани 11,05 милиарда евро () от бюджета на ЕС. Общите инвестиции, включително националното финансиране, възлизат на 13,02 милиарда евро (графика А3.1), което представлява около 3,59 % от БВП за периода 2014—2020 г. и 66,03 % от публичните инвестиции (). До 31 декември 2021 г. 88 % от общата сума бяха разпределени за конкретни проекти и 61 % бяха отчетени като изразходвани, като по този начин остават 5,02 милиарда евро, които да бъдат изразходвани до края на 2023 г(). От 11-те цели, които са от най-голямо значение за финансирането на политиката на сближаване в България, са опазването на околната среда и ефективното използване на ресурсите, конкурентоспособността на МСП, мрежовата инфраструктура в областта на транспорта и енергетиката и социалното приобщаване (общо 8,12 милиарда евро). До края на 2020 г. инвестициите по линия на политиката на сближаване подкрепяха 27 494 предприятия, подобриха водоснабдяването и пречистването на отпадъчните води за 300 000 души и финансираха 72 км нови пътища, включително трансевропейската транспортна мрежа. Европейският социален фонд (ЕСФ) инвестира над 1,5 милиарда евро за подобряване на качеството и достъпа до образование на всички равнища, подпомагане на заетостта и намаляване на бедността и социалното изключване. Чрез него бяха подкрепени над 500 000 души чрез подобряване на достъпа до заетост, включително възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация и по-добро социално приобщаване. В областта на образованието над 451 000 ученици бяха включени в извънкласни дейности, над 55 400 бяха включени в практическо обучение в реална работна среда, 8 300 ученици участваха в дейности за практическо обучение в реална работна среда, над 1 800 детски градини получиха подкрепа за осигуряване на среда за активно включване в системата на предучилищното образование (включително за ранна превенция на трудностите при ученето), а над 102 600 деца и ученици бяха включени в мерки за образователна интеграция и реинтеграция. Програмата на Фонда за европейско подпомагане на най-нуждаещите се лица (ФЕПНЛ) осигуряваше топли обеди за над 50 000 души месечно и средно всяка година 520 000 души и членове на техните семейства получаваха 290 000 хранителни пакета за срока на действие на програмата.

Графика A3.2: Принос на политиката на сближаване за ЦУР Източник: Европейска комисия, ГД „Регионална и селищна политика“

Фондовете на политиката на сближаване вече допринасят в голяма степен за постигането на ЦУР. В България фондовете на политиката на сближаване подкрепят 11 от 17-те ЦУР, като до 94 % от разходите допринасят за постигането на съответните цели.

По линия на REACT-EU в рамките на NextGenerationEU бяха предоставени 575,9 милиона евро допълнително финансиране за България по политиката на сближаване за периода 2014—2020 г., за да се гарантира балансирано възстановяване, да се създадат благоприятни условия за сближаване и да се предостави жизненоважна подкрепа за регионите, за да им се помогне да се справят с въздействието на COVID-19. REACT-EU предоставя на България подкрепа за училищното образование и здравеопазването, за да ѝ помогне да се справи с последиците от пандемията от COVID-19, както и да подпомогне МСП с работен капитал и да повиши енергийната им ефективност, да допринесе за режимите на работа с намалено работно време, да осигури храна за най-нуждаещите се лица и домашни грижи за възрастните хора и хората с увреждания.

По инвестиционната инициатива в отговор на коронавируса () на България бе предоставена първата спешна подкрепа от ЕС, за да ѝ се помогне да се справи с пандемията от COVID-19. С инициативата бе въведена изключителна гъвкавост, която позволи на България да преразпределя ресурси за незабавен отговор на кризата. Общо около 750 милиона евро бяха мобилизирани заедно с националното съфинансиране. Например България пренасочи ресурси за закупуване на предпазни средства и здравни материали, за укрепване на здравния персонал, за осигуряване на жизненоважен работен капитал за МСП, за подкрепа на схеми за временна заетост и за предоставяне на допълнителна помощ на възрастните и уязвимите хора.

България получи подкрепа по линия на Европейския инструмент за временна подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) за финансиране на режими на работа с намалено работно време. През септември 2020 г. Съветът отпусна финансова помощ по линия на SURE на България в максимален размер от 511 милиона евро, които бяха изплатени до 25 май 2021 г. Смята се, че по SURE са подпомогнати приблизително 10 % от работниците и 5 % от предприятията в продължение на поне един месец през 2020 г. и 4 % от работниците и 2 % от предприятията през 2021 г., главно в областта на производството, хотелиерството и ресторантьорството и търговията на едро и дребно. Смята се, че България е спестила общо 0,03 милиарда евро от лихвени плащания в резултат на по-ниските лихвени проценти на SURE.

Европейската комисия се ангажира с предоставянето на съобразен с нуждите експертен опит чрез Инструмента за техническа подкрепа, за да помогне на България да разработи и осъществи реформи за стимулиране на растежа, включително за изпълнението на плана ѝ за възстановяване и устойчивост. От 2016 г. насам България е получила помощ чрез 51 проекта за техническа подкрепа. Проектите, осъществени през 2021 г., бяха насочени например към подпомагане на изпълнението на реформата на управлението на държавните предприятия или към ефективно ограничаване на рисковете от изпиране на пари и финансиране на тероризма. Комисията също така помогна на България да осъществи конкретни реформи по плана за възстановяване и устойчивост, например чрез подобряване на инструментите за предотвратяване и противодействие на корупцията. През 2022 г. новите проекти ще започнат да подкрепят, наред с другото, цялостните рамки за мониторинг, докладване, одит и контрол, както и методите за управление и координация на проектите на плана за възстановяване и устойчивост, и ще помогнат на България да прилага принципа за ненанасяне на значителни вреди.

България се възползва и от други програми на ЕС. Сред тях са Механизмът за свързване на Европа, който задели финансиране от ЕС в размер на 413,9 милиона евро за конкретни стратегически проекти в областта на транспортните мрежи, и „Хоризонт 2020“, която задели финансиране от ЕС в размер на 160,8 милиона евро.

Приложение 4: Напредък в изпълнението на специфичните за държавата препоръки

Комисията оцени специфичните за държавата препоръки (СДП) () за периода 2019—2021 г., отправени към България в контекста на европейския семестър. В оценката са взети предвид действията на политиката, предприети от България до момента (), както и ангажиментите, поети в плана за възстановяване и устойчивост (ПВУ) (). На този ранен етап от изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост по общо 53 % от подчастите от специфичните за държавата препоръки, насочени към структурните въпроси през 2019 г. и 2020 г., беше отбелязан „известен напредък“, а по 47 % беше отбелязан „ограничен напредък“ (вж. графика A4.1). През идните години се очаква значителен допълнителен напредък в изпълнението на структурните специфични за държавата препоръки във връзка с по-нататъшното изпълнение на плана за възстановяване и устойчивост.