[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 28.10.2009

COM(2009)479 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Публично-частно партньорство за бъдещия интернет

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Публично-частно партньорство за бъдещия интернет

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 3

2. Цели на настоящото съобщение 4

3. Бъдещият интернет – път към един по-интелигентен свят 5

3.1. Тенденции към интелигентна инфраструктура 6

3.2. Тенденции, определящи развитието на бъдещия интернет 7

4. Европа и бъдещият интернет 8

4.1. Бъдещият интернет в РП7 8

4.2. Инициативи на държавите-членки в областта на бъдещия интернет 9

4.3. Индустриален и иновативен аспект 9

5. Направления на действие за бъдещия интернет 10

5.1. Увеличаване на инвестициите в НИРД за бъдещия интернет 10

5.2. Засилване на ефекта от инициативите на държавите-членки и насърчаване на интернационалното измерение на бъдещия интернет 11

5.3. Изграждане на публично-частно партньорство за бъдещия интернет 11

6. Заключения 14

Въведение

Интернет се превърна в една от най-важните инфраструктури на 21 век, в основа за развитието на обществото и икономиката, каквато са били железопътният, шосейният и въздушният транспорт през миналото столетие. Той е не само двигателят на новата икономика на услугите, но и инструмент, подпомагащ възникването на „петата свобода“ и на едно действително основано на знанието общество[1].

Промените, които интернет внесе в нашата икономика и в нашето общество, ще станат дори по-очевидни в бъдеще вследствие на напредъка на информационните и комуникационните технологии и на развитието на нови икономически и социални приложения.

Публични услуги като здравеопазването, мобилността, контролът на околната среда или енергийното управление понастоящем се подкрепят от сложни инфраструктури, които традиционно не използват интернет. Тези инфраструктури могат да бъдат направени „интелигентни“, т.е. по-ефикасни и устойчиви, чрез пълното интегриране на интернет в техните основни функции и процеси. Новите нива на ефикасност и нарастването на производителността обаче ще бъдат постигнати само ако с помощта на мултидисциплинарен и открит иновативен подход бъдат преодолени технологичните препятствия.

Интернет бе в основата на няколко вълни от иновации: най-напред чрез въвеждането на уеб, след това чрез интегрирането на комуникационни и аудиовизуални услуги (напр. VoIP и IPTV)[2], а неотдавна и чрез множество услуги и приложения, предлагани онлайн. Обаче мащабната интеграция на многобройни технологии като платформите за разпределени изчисления, web 2.0, мрежите с равноправни възли, различни мрежи с широколентов достъп, мобилните устройства и сензори („неща“), налагат преосмисляне на архитектурата на интернет, която беше изобретена преди повече от тридесет години. Надеждността и сигурността са ключови въпроси, които изискват нови отговори. Необходими са нови функции при постоянно нарастващи нива на производителност, за да се удовлетворят изискванията на иновативни приложения по отношение на работата в реално време.

Независимо от технологичните проблеми, преструктурирането на икономиката и процесите на социално взаимодействие, породени от бъдещата инфраструктура на интернет, могат да разкрият златен шанс за заинтересованите страни в Европа да поведат новата вълна от иновации и да заемат позиция в икономиката на интернет, която отговаря на тяхното технологично и научно ноу-хау.

В други части на света, например в САЩ, Япония, Корея и Китай, „бъдещият интернет“ има статут на стратегически приоритет. В Европейския съюз темата е един от приоритетите по програмата за изследвания в областта на ИКТ в рамките на РП7, като около 20 % от бюджета за ИКТ са предвидени за НИРД в тази област. Множество държави-членки също са започнали амбициозни инициативи в тази област.

Необходим е съгласуван подход, който да засили ефекта от многобройните действия, предприемани в момента на европейско ниво и в отделните държави-членки, за да се превърне Европа във водещ регион при технологиите и приложенията за бъдещия интернет. В рамките на един по-широкообхватен подход към интернет Европейският съюз предприе множество стъпки, насочени например към насърчаването на разпространението на иновативни интернет технологии като IPv6[3] и към създаването на благоприятна среда за развитие на „интернет на нещата“ (IoT)[4], които същевременно подкрепят фундаменталните принципи на управление на интернет: принципа на крайните точки (end-to-end principle), отвореността и оперативната съвместимост. От съществено значение е да бъдат извлечени на ранен етап предимства от дългосрочните инвестиции в изследователска дейност с помощта на краткосрочни и средносрочни иновационни инициативи, способстващи възникването на иновативни индустрии и доставчици на иновативни услуги в Европа.

Сега е необходим цялостен подход към цифровото общество и цифровата икономика, които да обхване бъдещия интернет — един от техните основни градивни елементи. Този подход и оповестените в настоящото съобщение мерки ще бъдат включени в Европейската програма за цифрово развитие, която Комисията ще представи в рамките на следващата година и която ще бъде насочена към решаване на основните проблеми за възникването на действителен единен цифров пазар, към насърчаване на инвестициите във високоскоростните интернет технологии и към предотвратяване на възникването на едно недопустимо „цифрово разделение“[5].

Цели на настоящото съобщение

Очакваното технологично развитие, свързано с бъдещия интернет, и тенденцията към интелигентни инфраструктури (в енергетиката, мобилността, здравеопазването, трудовата и околната среда и т.н.) дават на Европа възможност да се развие в посока устойчива икономика, в съответствие с пакета на Комисията за възстановяване на икономиката, приет на 26 ноември 2008 г[6].

Засилването на ефекта от технологиите на бъдещия интернет чрез използването им в интелигентни инфраструктури разкрива възможност за увеличаване на конкурентоспособността на Европа при зараждащи се технологии и системи като сензорните мрежи[7] или „изчислителните облаци“ (cloud computing) и ще позволи измерването, надзора и обработката на огромни масиви от информация[8].

Целта на настоящото съобщение е да предложи рамка, позволяваща извличането на максимален ефект от тези тенденции, даваща основата за възникването на „интелигентно“ общество и същевременно увеличаваща конкурентоспособността на европейския ИКТ сектор, по-конкретно чрез:

- оползотворяване на предприетите на ниво ЕС стъпки за навлизане в нови територии на интернет технологията;

- консолидиране на краткосрочния и средносрочния подходи , подчертаване на ключовите аспекти и насърчаване на нови инициативи, подпомагащи осигуряването на предимство на Европа в бъдещия интернет;

- подготовка за създаването на инициатива за публично-частно партньорство (ПЧП) за бъдещия интернет , която се подкрепя също от държавите-членки[9] и индустрията[10].

Оползотворяването на тези възможности означава:

- да се създадат тесни партньорства между заинтересованите страни в отделните области, ИКТ и интелигентните инфраструктури,

- да се преодолее разпокъсаността и да се постигне критична маса на ниво ЕС,

- да се насърчават конкуренцията, отвореността и стандартизацията, включването на потребителите/гражданите в процеса, гарантирането на надеждност, сигурност и защита на данните въз основа на водещите принципи за прозрачност и демократичност на управлението и контрола на предлаганите услуги.

Едно публично-частно партньорство, инициирано от бизнеса и осъществено чрез съществуващата механизми на рамковата програма в бъдещите работни програми за ИКТ за 2011—2013 г., ще осигури бързия старт на тези дейности. Това ПЧП ще се възползва от работата на пет Европейски технологични платформи[11] (ЕТП) чрез взаимно обогатяване по свързаните с интернет въпроси, намерили място в съответните им стратегически програми за научни изследвания.

Бъдещият интернет – път към един по-интелигентен свят

Съществуват множество инициативи по света, чиято цел е да направят инфраструктурата, поддържаща приложения със обществена значимост, „по-интелигентна“. Те са възникнали в отговор на необходимостта от развитие в посока към една по-устойчива и по-ефикасна икономика, от осигуряване на съгласувано използване на природните ресурси, от смекчаване на ефектите от промяната на климата и от защита на околната среда. Тези начинания са във фокуса на общественото внимание. В Европа „Пакетът по въпросите на климата и енергетиката“[12] предоставя една амбициозна политическа рамка за преоценка на инфраструктурата, обслужваща публични потребности.

Тенденции към интелигентна инфраструктура

Много от тези инициативи ще се възползват широко от комуникациите и разпределената обработка на информация, за да преразгледат своите бизнес процеси и оперативни подходи и да ги направят „интелигентни“.

Примерите за интелигентни инфраструктури включват:

- интелигентни енергийни мрежи: производството на електрическа енергия в света почти ще се удвои през 2030 г., като достигне 33,3 трилиона киловатчаса (kWh) в сравнение с 17,3 трилиона kWh през 2005 г. Енергийните мрежи в нарастваща степен ще бъдат подложени на риск от претоварване и прекъсване на електрозахранването. Свързаността в интернет, изчислителните капацитети, цифровите сензори и дистанционното управление на системите за предаване и разпределение ще спомогнат системите да станат по-интелигентни, по-екологични и по-ефикасни[13]. „Интелигентните мрежи“ или „енергийният интернет“ могат да бъдат по-гъвкави, интерактивни и прозрачни от днешната мрежа. Те могат да се справят с нови източници на възобновяема енергия, да гарантират съгласувано захранване на устройства и да дават информация на потребителите за нивото на тяхното потребление; те ще позволят по-ефикасен контрол на мрежите и ще спомогнат за намаляване на емисиите на парникови газове. В някои пилотни проекти използването на съвременни интернет технологии дава възможност за намаляване на върховото натоварване с над 15 %.

- интелигентни екологични информационни системи: използването на сензорни мрежи за събиране на данни за околната среда в реално или почти реално време намира растящо приложение. За управлението на данни, разпространението и интеграцията в сложни информационни системи е необходима връзка чрез интернет. Очаква се тези информационни услуги във връзка с околната среда да намерят приложение в множество сектори като откриване и експлоатация на различни центрове за производство на възобновяема енергия, ефикасно управление на интелигентни сгради, по-сигурни пътнотранспортни системи или информиране на широката общественост за екологични рискове и опасности[14].

- интелигентни системи за транспорт и мобилност: предполага се, че задръстванията струват на Европа по 135 милиарда евро годишно. Изчислено е, че само в Германия тези задръствания струват 33 милиона литра гориво и 13 милиона изгубени часа всеки ден — икономическа щета от 250 милиона евро на ден[15]. Строителството на нови пътища често не е осъществим вариант. Вграждането на „интелигентност“ в пътищата и превозните средства с помощта на интелигентни транспортни системи (ITS)[16] (например чрез сензорни мрежи, радиочестотни марки и система за определяне на местоположението[17]) представлява многообещаваща алтернатива. Интернет предлага решение за свързването на тези разнообразни технологии и повишава ефикасността на мобилността чрез управление в реално време на публичните и частните транспортни ресурси, информацията за пътници и инструментите за вземане на решения, далеч надхвърлящи възможностите на използваните в момента решения[18].

- интелигентни системи в здравеопазването: за да се намалят медицинските разходи и да се повишат удобствата за пациента, медицинското обслужване се извършва в нарастваща степен в домашна среда за сметка на обслужването в болница. Съвременните експериментални изследователски постановки имат за цел разработването на технологии за „интелигентна“ среда, която е в състояние да подпомага пациентите и да задоволява техните информационни и комуникационни потребности. Тези технологии комбинират устройства (сензори, задвижващи механизми, специален хардуер и оборудване), мрежи и обслужващи платформи, за да оползотворят информация за медицинските условия, архиви за състоянието на пациента, за алергии и заболявания. Тези гигантски бази данни могат да се използват както за медицинска помощ, така и за целите на научните изследвания и статистиката.

Тези свързани в мрежа инфраструктури представляват типични примери за интернет технологии, подкрепящи икономическата и социалната ефикасност на жизненоважни ежедневни процеси. В някои градове на Европа се провеждат пилотни проекти в тези области, макар и в малък мащаб: Стокхолм (транспортна система), Амстердам (мобилност и труд), Малта (енергийна мрежа), Париж (здравеопазване), както и в много други градове по света.

Това развитие беше приветствано от важни интернет фирми. То ще продължи да се разраства в бъдеще, да разкрива изключителни възможности както пред публични, така и пред частни субекти. За Европа е настъпил моментът да се възползва от този шанс и да разработи един амбициозен подход за създаване на инфраструктури, обогатени с възможностите на интернет .

Тенденции, определящи развитието на бъдещия интернет

Мащабът и обхватът на новите сценарии за приложения също пораждат опасения относно възможностите на настоящата инфраструктура на интернет:

- Скоростите на достъп нарастват лавинообразно. Някои държави-членки на ЕС плануват най-малко 100 Mb/s през 2015 г. Други страни по света (напр. Корея) са си поставили за цел постигането на скорости на достъп от 1Gb/s през 2012 г., което надхвърля 250 пъти средните скорости на широколентов достъп, предлагани понастоящем.

- Трафикът на данни в интернет нараства с 60 % всяка година. Тенденции като мрежите с равноправни възли, споделянето на видеосъдържание и онлайн телевизията с висока разделителна способност водят до експоненциално нарастване на трафика. Проблемите се обострят вследствие на слабите понастоящем стимули за инвестиции в инфраструктурата.

- До 2012 г. броят на потребителите на интернет ще се увеличи с още 1 милиард предвид разпространението на мобилните широколентови технологии, макар че интернет не е проектиран за мобилна употреба.

- Вирусите и атаките срещу интернет процъфтяват . Кражбите на електронна идентичност и нарушенията на неприкосновеността на личния живот вследствие на неправилна употреба на лични и на критични бизнес данни също нарастват. С масивното разпространение на базирани на сензори инфраструктури и нарастването на броя на устройствата, използващи интернет, проблемите, свързани със сигурността и уязвимостта, неминуемо ще нараснат, а възможностите за киберпрестъпления ще се увеличат драматично. Липсата на „надеждна среда“ изостря допълнително проблематиката.

- Интернет услуги[19] никнат като гъби . За това развитие способстват т. нар. отворени модели за иновация и „изчислителните облаци“[20]. Изчислителните облаци радикално понижават прага за влизане на пазара на доставчици на услуги, особено за МСП.

- Предвижда се трилиони различни устройства, сензори, услуги и „неща“ да се възползват от интернет . Това ще направи съществуващата инфраструктура „по-интелигентна“ и ще позволи тези услуги да се използват от гражданите, бизнеса и публичната администрация. Нашият капацитет за намиране на цялостен подход в подкрепа на социалните приложения се нуждае от разширяване.

Един чисто технологичен отговор няма да бъде достатъчен, за да се справим с предизвикателството на тези тенденции. Необходима е по-силна връзка между развитието на технологиите и потребностите на потребителите и приложенията.

Европа и бъдещият интернет

Бъдещият интернет в РП7

Комисията вече оцени важността на бъдещия интернет[21].

Чрез РП7 бяха предприети стъпки да се позиционира Европа като водещ регион на технологичната сцена.

Настоящите изследователски инициативи на Европа в областта на бъдещия интернет обхващат 90 проекта и над 500 европейски организации с общ размер на европейското финансиране около 400 милиона евро за средно двугодишни периоди. Тази дейност включва инициативата „FIRE“, която подкрепя широкомащабни експериментални изпитвателни постановки за оценка на технологиите на бъдещия интернет, прогнозиране на бъдещи изисквания, и предвиждане на социалните и икономическите последствия. Изследователската мрежа GÉANT също подкрепя ранното разпространение, изпитване и изпробване на бъдещия интернет[22].

Тази инвестиция имаше важен обединяващ ефект за изследователската общност в Европа, а именно чрез създаването на Асамблеята за бъдещия интернет (FIA)[23].

Предприетите до момента изследователски дейности трябва да бъдат допълнително консолидирани чрез:

- разширяване на връзките между различните технологични области, допринасящи за възникването на бъдещия интернет;

- изграждане на детайлно разбиране на социално-икономическите потребности и техните технологични последствия;

- засилване на използването на високоскоростните изследователски мрежи като GÉANT за подпомагане на ранното разпространение, изпитване и изпробване на бъдещия интернет.

Инициативи на държавите-членки в областта на бъдещия интернет

Значителен брой от държавите-членки изпълняват национални инициативи. През 2008 г. работна група на държавите-членки разгледа възможностите за изграждане на общ подход в тази област[24] с оглед на разнообразието от теми, стратегии и индустриални политики. В своя доклад държавите-членки посочиха ползата от „ насърчаване на възникването на приложения с общоевропейски мащаб и изграждане на експериментални и изпитвателни установки “.

Беше създаден „Форум за бъдещия интернет“ (FIF)[25] със задачата да координира националните инициативи, даващи израз на желанието на държавите-членки да се заемат съвместно с разработването на бъдещия интернет, като споделят информация, най-добри практики и „еталонни“ технологии и приложения. Той трябва също да насърчава разпространението на иновативни решения, откликващи на общи потребности, по възможност по пътя на обществените поръчки.

Индустриален и иновативен аспект

По отношение на индустриалната политика Европейската комисия насърчава създаването на партньорства между индустрията и академичната общност на базата на съгласувани изследователски планове. Понастоящем пет европейски технологични платформи (ЕТП) развиват дейност в области, свързани с технологии и системи на бъдещия интернет: eMobility (мобилни и безжични комуникации), NEM (мрежови и електронни медии), NESSI (мрежов софтуер и услуги), ISI (сателитни комуникации) и EPoSS (интеграция на интелигентни системи).

Тези ЕТП спомогнаха за установяването на изследователски приоритети на европейско ниво.

Сега е назрял моментът за по-фокусирани и интегрирани партньорства между заинтересованите страни, насочени към общи индустриални цели. За тази цел група водещи ИКТ фирми в Европа предприе инициатива за определяне на съдържанието и структурата на публично-частно партньорство.

Направления на действие за бъдещия интернет

Бъдещият интернет няма да се отличава просто в количествено отношение, а ще представлява инфраструктура, обединяваща в голям мащаб нови технологии, способни да разкрият пътя за нови класове от приложения и нови бизнес модели.

Европа трябва да се заеме със съпътстващите предизвикателства и приоритети в контекста на своята предстояща Програма за цифрово развитие. Бяха установени три свързани направления:

- увеличаване на инвестициите в НИРД, което ще има висок стимулиращ ефект върху частните инвестиции

- засилване на ефекта от инициативите на държавите-членки, и

- изграждане на публично-частно партньорство със заинтересовани страни от индустрията.

Отвореността, демократичният контрол на критични ресурси, прозрачните модели за управление, включването на потребителите чрез отворени схеми за иновация, надеждната защита на данни и сигурността ще бъдат отразени по подходящ начин като ръководни принципи за изграждането на бъдещия интернет в направленията на действие на предложения подход.

Увеличаване на инвестициите в НИРД за бъдещия интернет

Бъдещият интернет изисква дългосрочен подход, който налага устойчиви инвестиции в изследователска дейност, като същевременно избягва нарушаването на конкуренцията.

Направление на действие: Комисията възнамерява да отдели най-малко 200 милиона евро годишно по работната програма за ИКТ на РП7 за периода 2011—2013 г. в подкрепа на средносрочни и дългосрочни изследователски теми, свързани с бъдещия интернет, в допълнение към предложеното ПЧП. В своята регулаторна и изследователска политика Комисията ще приеме цялостен подход към НИРД в областта на бъдещия интернет, с цел да се преодолеят технологичните бариери, като същевременно се решат проблемите на включването на потребителите, управлението, стандартизирането и ПИС. Комисията ще налага активно FIA като инструмент за консолидиране на НИРД, разпространение на резултати, проучване на нови приоритети и сценарии за изследвания/разпространение, намаляване на разпокъсаността на усилията и насърчаване на приложения за бъдещия интернет, оползотворявайки инерцията на развитието в посока към „интелигентни инфраструктури“. |

Засилване на ефекта от инициативите на държавите-членки и насърчаване на интернационалното измерение на бъдещия интернет

- Въпреки че инициативите на държавите-членки сами по себе си са съществени, те могат да спечелят от взаимна обвързаност и общи стратегии, когато такива са уместни. Сложността на бъдещия интернет, налагаща обединяването на големи общности от заинтересовани страни и на експертни знания, изисква наличието на структуриран механизъм за избягване на разпокъсаността на усилията и за установяване на целите от общ интерес. Поради това съвместните действия са безценни за обединяването на различните инициативи за превръщането на Европа в по-влиятелен актьор на международната сцена.

Направление на действие: Комисията ще даде своя активен принос за една амбициозна работна програма на Форума за бъдещия интернет на държавите-членки, целяща намаляване на разпокъсаността на усилията, установяване на най-добрите практики и постигане на възможно най-широко разпространение на приложенията за бъдещия интернет със социално измерение, по възможност по пътя на обществените поръчки. Комисията ще информира редовно Форума за бъдещия интернет за напредъка на ПЧП в подкрепа на целите за намаляване на разпокъсаността на усилията и споделяне на най-добри практики. Комисията ще увеличи своите усилия за разширяване на двустранното и многостранното международно сътрудничество на ЕС с други водещи инициативи за бъдещия интернет, преследвайки целта да насърчи налагането на глобални стандарти и оперативна съвместимост на бъдещия интернет в съответствие с приетата от Комисията в тази област политика[26]. |

Изграждане на публично-частно партньорство за бъдещия интернет

- Бъдещият интернет ще ускори новата индустриална революция, при което интернет оператори, разработчици на услуги и производители на оборудване ще бъдат призовани да работят съвместно с публичните заинтересовани страни. Тази тенденция може да бъде инициирана чрез по-добро оползотворяване на междинните резултати на дългосрочните изследвания, за да се удовлетворят потребностите от по-интелигентни услуги.

В това отношение наскоро индустрията инициира[27] и предложи[28] публично-частно партньорство за бъдещия интернет (ПЧП) въз основа на сътрудничеството, започнало в средата на 2008 г. Съществена характеристика на едно такова ПЧП следва да бъде разработването на отворени, стандартизирани, междусекторни платформи за услуги.

От гледна точка на европейската политика сектори като здравеопазването, мобилността, управлението на околната среда и енергетиката са сред първите, които ще спечелят от иновативните „интелигентни“ обвързани с интернет инфраструктури, което ще улесни бързото разпространение и приемане на услугите от милиони ползватели и потребители.

Съдържание и фокус на ПЧП

Целите на предложеното ПЧП следва да са:

а) увеличаване на ефективността на бизнес процесите и въвеждането на инфраструктури и приложения с висока обществена значимост. За тази цел следва да се използват в нова роля интернет архитектури, услуги и технологии в контекста на широкомащабни приложения;

б) разглеждане на архитектури и платформи на услуги с оглед на дългосрочните потребности на интернет и насърчаване на европейската индустрия да посрещне предизвикателствата на интелигентните инфраструктури, като същевременно се подпомага постигането на политическите цели на ЕС по отношение на иновациите, устойчивия растеж, енергетиката и околната среда;

в) насърчаване на междусекторните индустриални партньорства, възникващи около веригите за създаване на стойност в бъдещия интернет, и включване на потребителите и публичните органи на локално, регионално и национално ниво;

г) оползотворяване на инфраструктурата на интернет като отворена, сигурна и надеждна платформа за мрежови приложения на базата на отворени схеми за иновация, ориентирани към потребителите;

д) заемане с регулаторните и политическите въпроси като оперативната съвместимост, отвореността, стандартите, сигурността на данните и неприкосновеността на личния живот в контекста на сложните и „интелигентни“ сценарии за използване на бъдещия интернет. Това може да включва и методиките, процедурите и най-добрите практики, необходими за справяне с транснационалните аспекти като предотвратяването на киберпрестъпления, което изисква висока степен на публично-частно сътрудничество. Участието на публичния сектор в ПЧП ще бъде от съществено значение за напредъка по тези нетехнологични въпроси;

е) увеличаване на социалните ползи чрез включване на организации за гражданско общество или организации на потребителите при необходимост.

Осъществяване на ПЧП

Използването на инструментите на РП7 е от първостепенно значение за бързото осъществяване на ПЧП, като целта е да се постигнат ранни резултати в средносрочен план преди 2015 г.

През последния период на изпълнение на тематиката на РП7 за ИКТ (2011—2013 г.) Комисията възнамерява да предостави 300 милиона евро, за да приведе в действие тази инициатива с критичната маса от заинтересовани страни, интернет технологии и сценарии за прилагане. Тази сума ще бъде предвидена в рамките на настоящия бюджет на работната програма за ИКТ и ще допълни изследователската дейност по решаване на дългосрочните предизвикателства.

Изследователската общност и държавите-членки ще играят важна роля в развитието на ПЧП.

Комисията постави началото на преразглеждането на правните и управленческите структури на съвместните технологични инициативи (СТИ), за да приложи извлечените при изграждането на настоящите СТИ поуки и да гарантира, че те напълно ще постигнат целите си. В светлината на постигнатия напредък Комисията, в сътрудничество с частния сектор, ще проучи възможностите за създаване на една бъдеща СТИ в тази област. Такова решение може да предложи предимствата на една по-структурирана основа за ПЧП, изградена на базата на съгласувани стратегически програми за научни изследвания, набиране на значителни ресурси както от публичния, така и от частния сектор, и сериозен и споделен ангажимент за постигане на резултати.

Направление на действие: Комисията ще разработи работна програма и специални процедури за оценка и работа на ПЧП за бъдещия интернет в сътрудничество със заинтересовани страни от индустрията, използвайки инструментариума на настоящата Рамкова програма. Комисията възнамерява да предостави 300 милиона евро по предстоящите работни програми за ИКТ за периода 2011—2013 г., като първата покана за представяне на предложения ще бъде отправена през 2010 г. Комисията очаква индустрията да определи фокусирано съдържание на ПЧП до средата на 2010 г., за да бъдат постигнати двете цели за: i) увеличаване на европейското ноу-хау при технологиите и системите на бъдещия интернет; и ii) подпомагане на възникването на приложения с обществена значимост, обогатени с функциите на бъдещия интернет. Комисията призовава държавите-членки да подкрепят ПЧП за бъдещия интернет и да спомогнат за прецизирането на политическите/потребителските изисквания, основно чрез Форума за бъдещия интернет. Комисията ще проучи възможностите за създаване на СТИ в областта на бъдещия интернет. |

Заключения

- Постепенните промени и изолираните иновации в бизнеса вече не са достатъчни, за да се постигнат очакваните от бъдещия интернет ползи. От съществено значение за постигането на промени и въвеждането на необходимите нови модели на услугите са сътрудничеството и интердисциплинарните решения с участието на изследователски институции, индустрията на ИКТ, заинтересовани страни от многобройни области на публичните услуги и разработчици на приложения. Гъвкавият и отворен подход към иновациите, облагодетелстващ новите актьори и идеи, зависи от производителността на мрежите и от използването на пълния потенциал на обвързаните с интернет услуги.

Настоящото съобщение посочва път за разработването на бъдещия интернет и търси възможност за постигане на водеща роля за Европа при разработването на интелигентни общоевропейски обвързани с интернет инфраструктури в съответствие с целите на политиката на ЕС.

В този контекст е необходимо бързо да бъде създадено ПЧП, движено от индустрията, което да допълни текущите дългосрочни изследователски дейности по работната програма за ИКТ на РП7. Това ПЧП ще допринесе за мобилизирането на индустрията и предприемачите в името на един амбициозен дневен ред за иновации.

Със създаването на това ПЧП Комисията се ангажира да бъде движеща сила на това начинание и призовава Европейския парламент, Съвета и всички заинтересовани страни да си сътрудничат за постигането на тези многообещаващи цели.

[1] http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf.

[2] Предаване на глас по IP, телевизионни услуги по IP

[3] COM(2008) 313 окончателен, „План за действие за въвеждането на „Интернет протокол версия 6 (IPv6) в Европа“.

[4] СOM(2009) 278 окончателен; „Интернет на нещата — план за действие за Европа“

[5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf

[6] СOM(2008) 800 окончателен; „Европейски план за икономическо възстановяване“.

[7] В световен мащаб в енергийните мрежи са инсталирани 76 милиона сензори. Това количество приблизително ще се удвои през следващите четири години.

[8] Виж точка 44, COM(2009) 279/4; „Устойчиво бъдеще за транспорта: интегрирана, основана на технологии и лесна за ползване система“.

[9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16616.en08.pdf.

[10] http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf.

[11] ЕТП eMobility (мобилни и безжични комуникации), NEM (мрежови и електронни медии), EPoSS (интеграция на интелигентни системи), ISI (сателитни комуникации), NESSI (мрежов софтуер и услуги).

[12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm.

[13] До 40 % от произведената енергия може да се изгуби по пътя към потребителите.

[14] Виж напр. инициативата на Европейската агенция по околната среда за наблюдение на качеството на водите за къпане на адрес: http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer

[15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html.

[16] COM(2008) 886 окончателен/2 „План за действие за внедряване на интелигентните транспортни системи в Европа“

[17] Последните могат да бъдат изградени на базата на Глобалните навигационни спътникови системи (GNSS) или на други технологии за определяне на местоположението.

[18] Най-новите градски пилотни проекти показаха, че намаляването на задръстванията с 20 % и на емисиите на отработени газове с 12 % са постижими със съвременните технологии.

[19] Типични примери: Gmail, Facebook, Amazon ,e-Bay….

[20] Изчислителните облаци са модели на изчислителни системи, при които ресурсите се предлагат като услуга в интернет вместо да бъдат притежавани и управлявани от доставчиците на услуги.

[21] COM(2008)594; „Съобщение относно бъдещите мрежи и интернет“.

[22] Виж съобщението „Електронните инфраструктури за електронната наука:http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:EN:PDF.

[23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html.

[24] Доклад на работната група на националните директори за изследвания в областта на ИКТ относно бъдещия интернет:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf.

[25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm.

[26] COM(2008)588; „Стратегическа европейска рамка за международно сътрудничество в областта на науката и технологиите“.

[27] На базата на европейските технологични платформи (eMobility, NEM, NESSI, ISI и EPOSS).

[28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.