[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 18.2.2008

COM(2008) 87 окончателен

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

отменящ антидъмпинговото мито върху внос на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (EО) № 384/96 на Съвета

(представено от комисията)

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до приложението на Регламент (EО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен от Регламент (EО) № 2117/2005 на Съвета от 23.12.2005 г. (наричан по-долу „Основен регламент“) в рамките на процедурата относно вноса на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна. |

Общ контекст Настоящото предложение е направено в контекста на прилагането на Основния регламент и е резултат от направено разследване, което беше проведено в съответствие с материалните и процедурни изисквания, изложени в Основния регламент. |

Действащи разпоредби в областта на предложението Регламент (EО) № 92/2002 на Съвета, налагащ окончателно антидъмпингово мито в граници от 7,81 евро до 16,84 EUR за тон върху внос на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, който попада в обхвата на Комбинираната номенклатура под кодове 3102 10 10 и 3102 10 90. |

Съвместимост с други политики и цели на Съюза Не е приложимо. |

Консултиране със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултации със заинтересованите страни |

Заинтересованите страни, които тази процедура касае вече имаха възможността да защитят своите интереси по време на разследването, в съответствие с разпоредбите на Основния регламент. |

Набавяне и използване на експертни оценки |

Не беше необходима външна експертна оценка. |

Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на Основния регламент. Основният регламент не предвижда обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък с условия, които следва да бъдат оценени. |

Правни елементи на предложението |

Кратко описание на предлаганите мерки На 22 декември 2006 г., Комисията започна преразглеждане с оглед изтичане срока на действащите антидъмпингови мерки по отношение на вноса на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна. Целта на това разследване е да проучи дали има продължение или повторение на дъмпингови практики при вноса на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, който по този начин продължава или повтаря нанасянето на щети за промишлеността на Общността. Разследването установи, че вносът на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна е дъмпингов и че е имало вероятност от продължаване на дъмпинга. Въпреки това не бе установена вероятност за повторно нанасяне на щети. Поради тази причина бе направено заключението, че антидъмпинговите мерки върху вноса от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна трябва да бъдат отменени. Следователно се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за Регламент, което следва да бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз най-късно до 21 март 2008 г. |

Правно основание Регламент (EО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност, последно изменен с Регламент (EО) № 2117/2005 на Съвета. |

Принцип на субсидиарност Предложението попада под изключителната компетенция на Общността. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност поради следните причини. |

Формата на действията е описана в горепосочения основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. |

Не е приложимо изискването за посочване на финансовата и административна тежест върху Общността, националните правителства, регионалните и местни органи, икономическите оператори и гражданите се свежда до минимум и е съразмерна с целта на предложението, е неприложимо. |

Избор на инструменти |

Предложени инструменти: регламент. |

Други средства не биха били подходящи, тъй като основният регламент не предвижда алтернативи. |

Въздействие върху бюджета |

Предложението няма въздействие върху бюджета на Общността. |

1. Предложение за

РЕГЛАМЕНТ (EО) № …./2007 НА СЪВЕТА

от ……………..

отменящ антидъмпинговото мито върху внос на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (EО) № 384/96 на Съвета

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (EО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност[1] (наричан по-долу „Основен регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,

като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

A. ПРОЦЕДУРА

1. Мерки в сила

(1) През месец януари 2002 г., с Регламент (ЕО) № 92/2002[2], Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в граници от 7,81 EUR до 16,84 EUR за тон върху вноса на урея, без значение дали е във воден разтвор или не, с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна. Със същия регламент бе наложено окончателно антидъмпингово мито в граници от 6,18 EUR до 21,43 EUR за тон върху вноса на урея с произход от Естония, Литва, България и Румъния и бе автоматично отменено съответно на 1 май 2004 г. и 1 януари 2007 г. – датите на присъединяване на тези страни към Европейската общност.

2. Искания за преразглеждане

(2) През месец април 2006 г. Комисията публикува известие за предстоящото изтичане на срока на съществуващите мерки[3]. На 17 октомври 2006 г. Комисията получи искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Основния регламент.

(3) Това искане беше внесено от Асоциацията на европейските производители на изкуствени торове АЕПИТ (АЕПИТ, „European Fertilizer Manufacturers Association“, EFMA) (”заявителя”) от името на производители, които представляват значителен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на урея на Общността.

(4) Заявителят твърдеше и представи достатъчни доказателства, че с изтичането на срока на мерките има вероятност от продължение или повторение на дъмпинга и нанасяне на вреди върху промишлеността на Общността по отношение на вноса на урея с произход oт Беларус, Хърватия, Либия и Украйна (“разглежданите държави”).

(5) Като установи, след обсъждане с Консултативния комитет, че са налице достатъчни доказателства за започване на преразглеждането съгласно член 11(2) от Основния регламент, Комисията започна това преразглеждане чрез известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз[4].

3. Разследвания, касаещи други държави

(6) През май 2006 г. Комисията започна преразглеждане[5] на окончателното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (EО) № 901/2001 на Съвета[6] върху вноса на урея с произход от Русия съгласно член 11, параграфи 2 и 3 от Основния регламент. В резултат на това преразглеждане Съветът отмени антидъмпинговото мито върху вноса на урея с произход от Русия с Регламент (EО) № 907/2007[7]. Бе направено заключението, че няма продължение на нанасянето на материални щети върху промишлеността на Общността и че няма вероятност от повторно нанасяне на щети върху нея при липсата на мерки.

4. Настоящо разследване

4.1. Период на разследване

(7) Разследването на продължаването или повторението на дъмпинга и вредите обхваща периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. („ПРП“). Изследването на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължение или повторение на нанасяне на вреди, обхваща периода от 2002 г. до края на ПРП („разглеждан период”).

4.2. Обхванати от разследването страни

(8) Комисията официално уведоми заявителя, производителите в Общността, износителите в Беларус, Хърватия, Либия и Украйна (наричани по-долу „заинтересованите износители”), вносителите и потребителите, за които е известно, че са заинтересовани, както и техните сдружения, заедно с представителите на правителствата на държавите износителки, за започването на преразглеждането.

(9) Комисията изпрати въпросници на всички страни, както и на онези, които заявиха себе си като такива в рамките на установения в известието за започване на разследване срок.

(10) Комисията също така даде възможност на пряко заинтересованите страни да изложат мненията си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване срок.

(11) Всички заинтересовани страни, които поискаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, бяха поканени за изслушване.

(12) Предвид очевидния голям брой производители в Общността, вносители в Общността и производители-износители в Украйна, бе счетено за уместно, в съответствие с член 17 от Основния регламент, да бъде проучено дали следва да се използва представителна извадка. С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали действително е необходима представителна извадка и ако е така, да се избере представителна такава, от горепосочените страни бе поискано, съгласно член 17, параграф 2 от Основния регламент, да заявят себе си като такива в рамките на 15 дни от започването на разследването и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване.

(13) По отношение на вносителите в Общността бе получено много слабо съдействие, тъй като само един вносител изрази своята готовност и желание да съдейства. Затова бе решено, че не е необходима представителна извадка по отношение на вносителите.

(14) Дванадесет производители в Общността надлежно попълниха формуляра на представителната извадка и официално се съгласиха да съдействат по-нататък в разследването. Четири от тези дванадесет дружества, които се установи, че са представителни за промишлеността на Общността от гледна точка на обемите на производство и продажби на урея в Общността, бяха подбрани за представителната извадка. Четиримата подбрани за извадката производители на Общността представляват около 60 % от общото производство на промишлеността на Общността по време на ПРП, докато горните дванадесет производители представляват около 80 % от производството в Общността. Тази представителна извадка съставлява най-големият представителен обем на производство и продажби на урея в Общността, която може да бъде разумно разследвана в рамките на разполагаемото време.

(15) Четирима производители-износители в Украйна надлежно попълниха формуляра за представителната извадка в рамките на предоставените срокове и официално се съгласиха да сътрудничат по-нататък в разследването. Тези четирима производители-износители представляваха почти 100 % от общия обем на износа от Украйна в Общността по време на ПРП. Поради малкия брой сътрудничещи компании в Украйна бе решено да не се прилага представителна извадка, като всички компании бяха поканени да предоставят въпросници.

(16) Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата производители в Общността, един вносител, двама потребители и четирима производители-износители в Украйна, както и по един от Беларус, Хърватия и Либия. В допълнение към това, няколко вносители и потребители, както и техните сдружения, предоставиха коментари, без да дават отговори на въпросника.

(17) Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима, за да определи вероятността от продължение на дъмпинга и нанасянето на вреди, както и по отношение на интересите на Общността. Бяха осъществени посещения за проверка в помещенията на следните компании:

а) Подбрани за извадката производители в Общността:

- Fertiberia S.A., Madrid, Испания

- SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH , Lutherstadt Wittenberg, Германия

- Yara Group (Yara Spa Ferrara, Италия и Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Нидерландия);

- Zaklady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Полша

б) Производители-износители

- Украйна:

- Joint Stock Company Concern Stirol, Горловка,

- Close Joint Stock Company Severodonetsk, Северодонецк,

- Joint Stock Company Dnipro Azot, Днепродзержинск,

- Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Черкассы

- Хърватия:

- Petrokemija D.D., Кутиня

в) Вносители на Общността

- Dynea Austria GmbH , Krems, Австрия

г) Потребители на Общността

- Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Италия

- Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Испания

Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПPОДУКТ

1. Разглеждан продукт

(18) Разглежданият продукт е същият, както в първоначалното разследване, т.е. урея, която понастоящем се класифицира под кодове 3102 10 10 и 3102 10 90 на КН („разглежданият продукт“) и е с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна.

(19) Урея се произвежда основно от амоняк, който от своя страна се произвежда от природен газ. Може да приема твърда или течна форма. Твърдата урея може да бъде използвана за селскостопански и промишлени цели. Селскостопанската категория урея може да се използва или като изкуствен тор, който се разпръсква върху почвата, или като хранителна добавка за животни. Промишлената категория урея е суровина за определени лепила и пластмаси. Течната урея може да се използва както като изкуствен тор, така и за промишлени цели. Въпреки че уреята е представена в различните форми, упоменати по-горе, химическите ѝ характеристики остават в основата си едни и същи и могат да се разглеждат като един продукт за целите на настоящите процедури.

2. Подобен продукт

(20) Както беше установено в първоначалното разследване, разследването на настоящото преразглеждане потвърди, че продуктите, произвеждани и изнасяни от производителите-износители в Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, онези, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на тези държави, както и онези, произвеждани и продавани от производителите на Общността на пазара на Общността, имат едни и същи основни химични, физични и технически характеристики, както и по същество едни и същи употреби. Затова се считат за подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от Основния регламент.

В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖЕНИЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА

(21) Като се имат предвид заключенията, направени по отношение на вероятността от продължение или повторение на вредата, по-долу са разработени само основните аргументи, касаещи вероятността от продължение или повторение на дъмпинга.

1. Дъмпингов внос по време на периода на разследване

1.1 Общи положения

(22) Съгласно член 11, параграф 2 от Основния регламент, беше проучено дали се е осъществявал дъмпинг по време на ПРП и ако е така, дали изтичането на срока на мерките би довело до продължение на дъмпинга.

(23) В случая на трите държави износители със статут на пазарни икономики, а именно Хърватия, Либия и Украйна, нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграф 1 и член 3 от Основния регламент. В случая на Беларус, нормалната стойност бе определена съгласно член 2, параграф 7 от Основния регламент.

1.2 Хърватия

(24) Дъмпинговият марж за единствения производител-износител от Хърватия бе установен въз основа на сравнение на средно претеглената нормална стойност със средно претеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 5, 11 и 12 от Основния регламент.

(25) По време на ПРП Хърватия е изнесла повече от 200 000 тона урея в Общността, като е завоювала 2,3 % от пазара на Общността. Що се отнася до ПРП, за единствения известен и оказващ съдействие производител-износител беше все пак установено, че изнася в Общността на съществено дъмпингови цени. Установеният дъмпингов марж надвишаваше 20 %.

(26) Имаше съществени съмнения относно това дали разходите за газ, който е основна суровина за производството на урея, са били в разумна степен отразени в регистрите на производителя-износител. Всъщност бе установено, че газа е бил доставян при специални условия, определени от факта, че както производителят-износител, така и доставчика на газ, са мажоритарно притежавани от хърватската държава, както и че цените на газа са били необичайно ниски. При липсата на каквито и да било неманипулирани цени на газа, отнасящи се към хърватския вътрешен пазар, и в съответствие с член 2, параграф 5 от Основния регламент, цените на газа трябваше да бъдат определени на „друга разумна база, включваща информация от други представителни пазари”. Тъй като по-голямата част от газа, използван за произвеждане на разглеждания продукт, е с руски произход, коригираната цена би могла да бъде основана върху средната цена на руски газ, когато се продава за износ на границата между Германия и Чехия (Вайдхаус), без да се отчитат транспортните разходи, като Вайдхаус е основен център за продажби на руски газ към ЕО. Това би увеличило дъмпинговия марж в значителна степен. Предвид факта, че дъмпингът съществува без това коригиране, както и заключенията относно вероятността от повторение на нанасянето на вреда, изложени по-долу, този въпрос не бе разглеждан повече.

1.3 Беларус, Либия и Украйна

(27) Както е обяснено по-обстойно в съображения (29), (38) и (45), количествата, изнесени от другите три разглеждани държави-износителки, са постигнали толкова ниски равнища, че бе преценено, че експортните цени, свързани с тях, не биха били достатъчно надеждни, ако се вземат изолирано, за да се направи заключение по отношение на продължението на дъмпинга.

2. Вероятност от повторение на дъмпинга

2.1 Беларус

(28) Тъй като Беларус не се счита за държава с пазарна икономика, нормалната стойност бе определена въз основа на данните, предоставени от производител в трета държава с пазарна икономика. В известието за започване САЩ бяха предвидени като подходяща подобна държава, тъй като те вече бяха използвани в първоначалното разследване. Нито една от заинтересованите страни не предостави коментари в това отношение. Производителят от САЩ, който вече бе оказал съдействие в първоначалното разследване, предостави отговори на въпросника, които бяха използвани за определяне на нормалната стойност.

(29) Единственият известен белоруски производител подаде отговор на въпросника. Като цяло Беларус е изнесла около 25 000 тона урея, което представлява 0,3-процентен дял от пазара на Общността. Предвид незначителната му големина, анализът по отношение на Беларус се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга.

(30) Беше анализирано поведението на Беларус относно износа към всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени твърдо по-ниски от нормалната стойност, установена на подобен пазар, показвайки че цените на другите експортни пазари са били дъмпингови.

(31) В допълнение бе проучено дали експортните цени на Беларус биха били дъмпингови, ако са били приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за продукт като уреята би било необичайно да се продава на равнища над действащите пазарни цени. Резултатът от този анализ също така доведе до значителни дъмпингови маржове.

(32) В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от определените за Европейската общност цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото пазарите на други трети държави.

(33) В светлината на горните факти и съображения, съществуват основания да се счита, че дъмпингът има вероятност да се повтори при липсата на мерки.

2.2 Хърватия

(34) Както бе посочено в съображение 25, беше установено, че износът към Общността е бил дъмпингов. Беше анализирано и поведението на Хърватия относно износа към всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени по-ниски от нормалната стойност, което показва, че дъмпинг се е осъществявал дори при липсата на гореспоменатата корекция.

(35) В допълнение бе проучено дали експортните цени на Хърватия биха били дъмпингови, ако са били приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за продукт като уреята би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Резултатът от този анализ също така доведе до значителни дъмпингови маржове.

(36) В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от определените за Европейската общност цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото пазарите на други трети държави.

(37) Следователно съществуват основания да се счита, че дъмпингът има вероятност да се повтори при липсата на мерки.

2.3 Либия

(38) Единственият известен производител-износител отговори на въпросника непълно. Тъй като той не успя да предостави някои от липсващите сведения, трябваше, където това бе уместно, да се прибегне до член 18 от Основния регламент. От разполагаемата информация стана ясно, че като цяло Либия е изнесла около 70 000 тона урея в Общността по време на ПРП, което представлява 0,8-процентен дял от пазара на Общността. Предвид неговата незначителност, анализът по отношение на Либия се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга. Анализът на дъмпинга и вероятността от неговото повторение бе направен въз основа на разполагаемата информация.

(39) Тъй като липсват представителни вътрешни продажби на Либийския пазар, съгласно член 2.3 от Основния регламент, нормалната стойност бе установена въз основа на производствените разходи в страната на произход плюс разумна стойност за разходи по продажбите, общи и административни разходи и печалба. Бе установено, че марж на печалбата от 8 % в този случай е разумен.

(40) Анализът на въпросника, предоставен от дружеството в Либия, оказало съдействие, показа, че основната му дейност е да осъществява износ към други трети пазари. През ПРП са били изнесени около 570 000 тона към трети пазари, т.е. повече от осем пъти повече от общия износ към пазара на Общността. Сравнението на експортните цени за този износ с нормална стойност, установена както е описано по-горе, показа съществено равнище на дъмпинг.

(41) Имаше съществени съмнения относно това дали разходите за газ, който е основна суровина за производството на урея, са били в разумна степен отразени в регистрите на производителя-износител. Въз основа на наличната информация се поддържа мнението, че газът е бил доставян при специални условия, определени от факта, че както производителят-износител, така и доставчикът на газ, са мажоритарно притежавани от либийската държава, както и че цените на газа са били необичайно ниски. Едно коригиране би увеличило дъмпинговия марж в значителна степен. Предвид факта, че дъмпинг съществува и без това коригиране, както и заключенията относно вероятността от повторение на нанасянето на вреда, изложени по-долу, не бе счетено за необходимо да се прилага подобно коригиране, въпреки че бе основателно.

(42) В допълнение бе проучено дали експортните цени на Либия биха били дъмпингови, ако са били приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища, Всъщност, за продукт като уреята би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Резултатът от този анализ също така доведе до значителни дъмпингови маржове.

(43) В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от определените за Европейската общност цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото другите пазари на трети държави.

(44) В светлината на горното, съществуват показатели, че дъмпингът има вероятност да се повтори при липсата на мерки.

2.4 Украйна

(45) Четирима производители оказаха съдействие за разследването. Само двама от тях са правили експортни продажби към Общността по време на ПРП. Като цяло Украйна е изнесла само около 20 000 тона урея, което представлява 0,2-процентен дял от пазара на Общността. Предвид неговата незначителност, анализът по отношение на Украйна се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга.

(46) По отношение на разходите за газ бе установено, че Украйна внася от Русия по-голямата част от газа, употребяван в производството на урея. В това отношение всички налични данни посочват, че Украйна внася природен газ от Русия на цени, които са значително по-ниски от пазарните цени, плащани на нерегулирани пазари за природен газ. Разследването показа, че цената на природен газ от Русия, изнасян в Европейската общност, е била приблизително два пъти по-висока от вътрешната цена на газа в Украйна. Затова, както е предвидено в член 2, параграф 5 от Основния регламент, разходите за газ, понесени от заявителя, бяха коригирани въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руски газ, продаван за износ на границата между Германия и Чехия (Вайдхаус), без да се отчитат транспортните разходи. Вайдхаус, в качеството си на основен център за продажби на руски газ към ЕС, който е най-големият пазар на руски газ и има цени, в разумна степен отразяващи разходите, може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от Основния регламент.

(47) Коригирането доведе до стойност на вътрешните цени под себестойността за три от заинтересованите компании и така производствените разходи, заедно с разумен марж на печалбата от 8 %, бяха използвани като нормална стойност. Що се отнася до четвъртата компания, за тази цел бяха използвани съответно коригираните вътрешни цени.

(48) След това бе анализирано поведението на украинските производители-износители по отношение на всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени последователно и значително под така установената нормална стойност.

(49) В допълнение бе проучено дали експортните цени на Украйна биха били дъмпингови, ако са били приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за продукт като уреята би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Резултатът от този анализ също така доведе до значителни дъмпингови маржове. В същото време бе установено, че екпортните цени за износ към други експортни пазари са на сравнително същото ниво, както определените за Европейската общност цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар по отношение на цените, отколкото пазарите на други трети държави. С оглед на горните факти и съображения, съществуват основания да се счита, че дъмпингът има вероятност да се повтори при липса на мерки.

3. Динамика на вноса в случай, че мерките бъдат отменени

3.1 Беларус

(50) Съгласно съхранената информация, Беларус е имала най-много около 150 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 225 000 тона.

(51) Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността след като мерките бъдат отменени. Единственият беларуски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държави с географска близост.

(52) Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или дори по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени, когато се изнася в Общността. В допълнение към това, не е изключено потреблението на урея да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, ако срокът но мерките изтече, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, но от друга страна е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.

(53) Подобни аргументи се прилагат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, определяйки малка вероятност, в случай че срокът на марките изтече, за изнасяне на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимото бъдеще.

3.2 Хърватия

(54) Съгласно съхранената информацията, Хърватия е имала най-много около 120 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 60 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността след като мерките бъдат отменени. Единственият хърватски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държави с географска близост.

(55) Въпреки това антидъмпинговите мерки не за възпрепятствали Хърватия от изнасяне на значителни количества в Общността. Няма знаци, че е имало пречки за изнасяне на допълнителни количества към Общността. Като се вземе предвид, че случаят не е бил такъв, няма вероятност да бъде направен износ на значителни допълнителни количества като бъде използван подобен капацитет. Не е изключено освен това някои от тези количества да бъдат изнасяни и в други трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или малко по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени при износ в Общността.

(56) В допълнение към това, не е изключено потреблението на урея да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, не се очаква значителна част от свободния капацитет на Хърватия да бъде използван за допълнителен износ към Общността, но при настоящите нива на износ, обемите на износ към Общността се очаква да останат над минималните равнища.

(57) Що се отнася до възможното пренасочване на износ от трети държави към Общността, се прилагат подобни аргументи, определяйки малка вероятност, в случай че срокът на марките изтече, за изнасяне на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимото бъдеще.

3.3 Либия

(58) Според наличната информация Либия е имала най-много около 140 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 570 000 тона. Не е изключено част от свободният капацитет да бъде насочен към Общността след като мерките бъдат отменени. Единственият либийски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държави с географска близост.

(59) Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или дори по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени при износ в Общността. В допълнение към това, не е изключено потреблението на урея да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, не се очаква износът да достигне пълният обем на свободния капацитет, ако срокът но мерките изтече, но от друга страна е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.

(60) Що се отнася до възможното пренасочване на износ от трети държави към Общността, се прилагат подобни аргументи, определяйки малка вероятност, в случай че срокът на мерките изтече, за изнасяне на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимото бъдеще.

3.4 Украйна

(61) Според съхранената информация Украйна е имала най-много около 375 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 3 500 000 тона. Не е изключено част от свободният капацитет да бъде насочен към Общността след като мерките бъдат отменени. Украинските износители имат добре разработени канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държави с географска близост. Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни на онези, които биха могли да бъдат получени, когато се изнася в Общността. В допълнение към това, не е изключено потреблението на урея да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Предвид всичко това, ако срокът но мерките изтече, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, но от друга страна е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.

(62) Що се отнася до възможното пренасочване на износ от трети държави към Общността, заявителите поддържаха мнението, че прогнозният повишен капацитет в други региони (особено в Близкия изток) би заменил украинския износ основно в Азия, но също така и в Африка и Латинска Америка, от порядъка на 3 000 000 тона, което би ги пренасочило към Общността. Обаче, въз основа на наличната информация, не е възможно да се заключи, че такова пренасочване действително ще се реализира, между другото защото увеличаващото се световно потребление би поело тези допълнителни количества, ако те действително се появят на пазара. Освен това не е изключено увеличението на капацитета да се осъществява за по-дълъг период от време, отколкото се предполага от заявителя. Казано накратко, не е възможно да се потвърди, че има вероятност значителни допълнителни количества да бъдат пренасочени към пазара на Общността в предвидимото бъдеще, ако срокът на мерките изтече.

4. Заключение относно вероятността от продължаване или от повторение на дъмпинга

(63) Въз основа на гореспоменатия анализ се достига до извода, че, ако мерките бъдат отменени, няма вероятност при Хърватия дъмпингът на значителни количества урея да продължи, нито, в случая с останалите три разглеждани държави – да се повтори.

Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА ОБЩНОСТТА

1. Определяне на производството на Общността

(64) В рамките на Общността, сходният продукт се произвежда от 16 производители, производството на които се счита, че съставлява общото производство на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от Основния регламент. Осем от тях станаха производители на Общността след разширяването на Европейския съюз („EС“) през май 2004 г.

(65) От тези 16 производители на Общността, дванадесет се съгласиха да сътрудничат на разследването, докато трима изпратиха исканата информация за целите на представителната извадка, но не предложиха допълнително съдействие. Нито един от производителите на Общността не се противопостави на искането за преразглеждане.

(66) Съответно се съгласиха да сътрудничат следните дванадесет производители:

- Achema AB (Литва),

- Adubos de Portugal (Португалия),

- AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Австрия),

- Duslo AS (Словашка република),

- Fertiberia S.A.(Испания),

- AS Nitrofert (Естония),

- Nitrogénmüvek Zrt (Унгария),

- SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Германия),

- Yara Group (обединение на Yara France SA (Франция), Yara Italia Spa (Италия), Yara Brunsbuttel GmbH (Германия) и Yara Sluiskil BV (Холандия)

- Zaklady Azotowe Pulawy (Полша),

- ZAK SA (Полша),

- BASF GmbH (Германия).

(67) Тъй като тези дванадесет производители на Общността съставляват около 80 % от общото производство на Общността по време на ПРП, се счита, че те съставляват по-голямата част от общото производство на Общността на подобния продукт. Затова се счита, че представляват промишлеността на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от Основния регламент и ще се наричат отсега нататък „промишленост на Общността”. Четиримата производители на Общността, които не оказаха сътрудничество, ще бъдат наричани „други производители на Общността”.

(68) Както е посочено по-горе, бе подбрана представителна извадка от четири компании. Всички подбрани производители на Общността оказаха съдействие и изпратиха отговори на въпросниците в рамките на установените срокове. В допълнение, останалите осем сътрудничещи производители осигуриха своевременно някои общи данни за анализа на вредата.

Д. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА

1. Потребление на пазара на Общността

(69) Видимото потребление на Общността бе установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Общността на пазара на Общността, обемите на продажбите на другите производители на Общността на пазара на Общността и данните от Евростат за целокупния внос в ЕС. Като се вземе предвид разширението на ЕС през 2004 г., за да бъде анализът по-ясен и по-последователен, потреблението бе установено въз основа на пазара на ЕС от 25 държави-членки през целия разглеждан период. Тъй като това разследване бе започнато преди последвалото разширение на Европейския Съюз с България и Румъния, анализът е ограничен до ЕС-25.

(70) Между 2002 г. и 2003 г. потреблението на Общността се е увеличило с 3 % и е останало устойчиво до ПРП.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Общо потребление на ЕО в тонове | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |

Индекс (2002=100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

2. Внос от разглежданите държави

2.1. Обеми, пазарен дял и цени на вноса

(71) По отношение на Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, обемите на вноса, пазарните дялове и средните цени са се развивали, както е изложено по-долу. Източник на данните е Евростат.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Беларус – Обем на вноса (тонове) | 134.931 | 167.981 | 62.546 | 62.044 | 25.193 |

Пазарен дял | 1,6% | 1,9% | 0,7% | 0,7% | 0,3% |

Цени на вноса (EUR/тон) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |

Индекс (2002=100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |

Украйна – Обем на вноса (тонове) | 44.945 | 36.304 | 77.270 | 84.338 | 52.553 |

Пазарен дял | 0,5% | 0,4% | 0,8% | 0,9% | 0,5% |

Цени на вноса (EUR/тон) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |

Индекс (2002=100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |

Хърватия – Обем на вноса (тонове) | 126.400 | 179.325 | 205.921 | 187.765 | 208.050 |

Пазарен дял | 1,5% | 2,0% | 2,3% | 2,1% | 2,3% |

Цени на вноса (EUR/тон) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |

Индекс (2002=100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |

Либия – Обем на вноса (тонове) | 142.644 | 227.793 | 153.390 | 124.515 | 73.361 |

Пазарен дял | 1,6% | 2,5% | 1,7% | 1,4% | 0,8% |

Цени на вноса (EUR/тон) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |

Индекс (2002=100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(72) По отношение на Беларус , обемът на вноса се е увеличил слабо между 2002 г. и 2003 г., след това постоянно е спадал през целия разглеждан период (-81 % за целия период). По подобен начин нейният пазарен дял слабо се е увеличил между 2002 г. и 2003 г. и след това продължително е спадал, понижавайки се до 0,3 % през ПРП. Обемите са били de minimis от 2004 г. нататък. Цените са се развивали положително от 107 до 190 EUR/тон през разглеждания период.

(73) По отношение на Украйна , нивата на вноса са останали твърдо под прага de minimis , докато цените на вноса са се повишили с 65 % между 2002 г. и ПРП.

(74) Хърватският внос бе твърде устойчив през целия период, при около 2-процентен дял от пазара на Общността, докато цените на вноса се повишиха с 48 %.

(75) Вносът от Либия се увеличи през 2003 г., но след това постоянно спадаше до края на ПРП. През целия период той намаля с 49 % и пазарният му дял премина от 1,6 % през 2002 г. до 0,8 % през ПРП. По отношение на другите засегнати страни, цените на либийския внос се покачиха със 77 % между 2002 г. и ПРП.

(76) Развитието на цената при четирите държави е пропорционално по-високо или сравнимо с покачването на продажните цени от страна на промишлеността на Общността.

(77) За изчисляването на равнището на подбиване на цените по време на ПРП за Хърватия, цените франко завод на промишлеността на Общността за несвързани клиенти бяха сравнени с вносните цени CIF на границата на Общността на единствения оказал сътрудничество производител-износител на Хърватия, съответно приравнени, за да отразят крайната цена на разтоварената стока. Сравнението показа, че вносът е подбивал цените на промишлеността на Общността с 4,7 %. Въпреки това, тези цени бяха подобни на неоказващите вреда цените, установени за промишлеността на Общността.

(78) Поради факта, че пазарните дялове на три от четирите разглеждани държави са били под прага de minimis , без значение дали поотделно или съвкупно, бе счетено, че техният внос в Общността не е причинил вреда и следователно маржовете на подбиване не са били уместни като част от анализа за продължаването на нанасяне на вреда.

3. Внос от други държави

(79) Обемът на вноса от други трети държави по време на разглеждания период са показани в таблицата по-долу. Следните количества и ценови тенденции също се основават на данни от Евростат.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Обем на вноса от Русия (тонове) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |

Пазарен дял | 15,7% | 16,0% | 19,9% | 15,8% | 16,6% |

Цени на вноса от Русия (EUR/тон) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |

Обем на вноса от Египет (тонове) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |

Пазарен дял | 6,7% | 7,0% | 4,7% | 4,3% | 7,0% |

Цени на вноса от Египет (EUR/тон) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |

Обем на вноса от Румъния (тонове) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |

Пазарен дял | 3,0% | 4,5% | 2,6% | 3,5% | 2,8% |

Цени на вноса от Румъния (EUR/тон) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |

Обем на вноса от всички други страни (тонове) | 373.732 | 291.620 | 254.311 | 336.110 | 326.579 |

Пазарен дял | 4,3% | 3,3% | 2,8% | 3,8% | 3,6% |

Цени на вноса от всички други страни (EUR/тон) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |

Пазарен дял на всички други страни | 29,7% | 30,8% | 30,0% | 27,4% | 30,0% |

(80) Следва да се отбележи, че общият внос от трети държави се е увеличил с 4,4 % по време на целия период. Този резултат се дължи главно на увеличението на вноса от Русия (+9,4 %), която е главният износител засега. Трябва също така да се отбележи, че вносът от Русия беше предмет на мерки под формата на МИЦ по време на целия период, мерки отменени с Регламент (EО) 907/2007[8] на Съвета (вж. съображение 6). Между 2002 г. и ПРП вносът от Египет се е увеличил със 7,7 %, докато вносът от други трети държави е намалял в същите граници, като за Румъния са отчетени повече от 40 % от този внос. Що се отнася до цените на износа, всичките гореспоменати държави са изнасяли в Общността при цени, които не подбиват цените на промишлеността на Общността през ПРП и/или са над цената, която не нанася вреда на промишлеността на Общността.

4. Икономическо положение на промишлеността на Общността

(81) Съгласно член 3, параграф 5 от Основния регламент, Комисията изследва всички съответни икономически фактори и индекси, свързани с положението на промишлеността на Общността.

4.1. Предварителни забележки

(82) За повечето от сътрудничещите производители на промишлеността на Общността бе установено, че използват сходния продукт за последваща преработка за получаване на продукти на смесени или синтетични изкуствени торове, които са последващи азотни изкуствени торове, съдържащи в допълнение към азота и други вещества като водоразтворим фосфор и/или водоразтворим калий.

(83) Такива вътрешни трансфери на производство на урея се оказа, че не навлизат на свободния пазар и че не са в конкуренция с вноса на разглеждания продукт. Разследването показа, че използването за собствена употреба представлява стабилен дял от около 20 % от общото производство на промишлеността на Общността. Поради това се счита, че то не може да окаже съществено влияние върху картината за вредата на промишлеността на Общността.

(84) Когато се прибягва до представителната извадка, съгласно установената практика, се анализират определени показатели за вреда (производство, производствен капацитет, стокови запаси, продажби, пазарен дял, ръст и заетост) за промишлеността на Общността като цяло („ПО“ в таблиците по-долу), докато онези показатели за вреда, отнасящи се до резултатите от дейността на отделни компании, т.е. цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали, се изследват въз основа на информацията, събрана от производителите на Общността, участващи в представителната извадка („ППИ” в приложените таблици по-долу).

4.2. Данни, вързани с промишлеността на Общността като цяло

a) Производство

(85) Общият производствен обем на Общността, включително обемите, предназначени за собствена употреба, остана на практика стабилен между 2002 г. и ПРП, като се увеличи с 5 % през 2003 г. и се понижи със същия процент през 2004 г. През 2005 г. и по време на ПРП бе регистрирано малко увеличение от съответно 2 % и 1 процентен пункт, достигайки ниво от 4,45 милиона тона.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Производство на ПО (тонове) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |

Производство на ПО, използвано за собствена употреба | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |

Като % от общото производство | 19,3% | 18,5% | 19,5% | 20,6% | 20,2% |

Източник: Тъжителите, отговори от въпросниците за представителната извадка и проверени отговори на въпросниците

б) Капацитет и степени на използване на капацитета

(86) Производственият капацитет се е увеличил слабо между 2002 г. и ПРП (5 %). Предвид факта, че производственият обем е останал стабилен, степента на използване на капацитета се е понижила слабо от 84 % през 2002 г. до 81 % през ПРП. Обаче степента на използване на капацитета за този тип производство и промишленост може да се повлияе от производството на други продукти, които могат да бъдат произвеждани на същото производствено оборудване, и следователно няма толкова голямо значение като показател за вреда.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Производствен капацитет на ПО (тонове) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |

Индекс (2002=100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |

Използване на капацитета на ПО | 84% | 88% | 84% | 81% | 81% |

Индекс (2002=100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

в) Запаси

(87) Равнището на крайните запаси на промишлеността на Общността беше доста стабилно между 2002 г. и 2004 г. и се покачи рязко (с 24 процентни пункта през 2005 г. и с още 13 процентни пункта в края на ПРП). Въпреки това, тъй като уреята, използвана за вътрешна употреба, се съхранява заедно с уреята, продавана на свободния пазар, нивото на запасите се счита за не толкова значим показател за вреда. Следва също така да се отбележи, че краят на ПРП съвпада със започването на сезонните продажби.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Крайни запаси на ПО (тонове) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

г) Обем на продажбите

(88) Продажбите от промишлеността на Общността на пазара на Общността слабо спаднаха, т.е. с 3 % между 2002 г. и ПРП.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Обем на продажбите в ЕО на ПО (тонове) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

д) Пазарен дял

(89) Пазарният дял, който се държи от промишлеността на Общността също спадна слабо между 2002 г. и ПРП, преминавайки от 36,5 % до 34,3 %.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Пазарен дял на ПО | 36,5% | 36,3% | 34,1% | 33,8% | 34,3% |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

е) Ръст

(90) Промишлеността на Общността загуби малка част от пазарния си дял при стабилен пазар през разглеждания период. Пазарният дял, изгубен от промишлеността на Общността, не е бил завоюван от вноса на четирите разглеждани държави, като пазарният им дял спадна между 2002 г. и ПРП от 5,8 % до 4,4 %.

ж) Заетост

(91) Равнището на заетостта в промишлеността на Общността е спаднало с 6 % между 2002 г. и ПРП, докато производството слабо се е увеличило, отразявайки загрижеността на промишлеността на Общността да повишава постоянно производителността и конкурентноспособността си.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Заетост за разглеждания продукт в ПО | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

з) Производителност

(92) Производителността на работник, зает в промишлеността на Общността, за година се повиши с 6 % между 2002 г. и 2003 г. и се задържа постоянна до ПРП, показвайки по този начин комбинираните положителни въздействия от намалената заетост и повишението на производството на промишлеността на Общността.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Производителност на ПО (тонове на работник) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

и) Величина на дъмпинговия марж

(93) По отношение на въздействието върху промишлеността на Общността на величината на действителния дъмпингов марж през ПРП, предвид факта, че: i) обемът на вноса от Беларус, Украйна и Либия е под минималното равнище; ii) вносът от Хърватия бе стабилен при цени завишени в съответствие с продажните цени на ЕС; iii) общото финансово положение на промишлеността на Общността бе много положително, това въздействие се счита за маловажно, а този показател – без значение.

к) Възстановяване след въздействието от последния дъмпинг

(94) Разгледаните по-горе и по-долу показатели ясно показват значително подобряване на икономическото и финансово положение на промишлеността на Общността.

4.3. Данни, свързани с производителите на Общността, участващи в представителната извадка

a) Продажбени цени и фактори, оказващи въздействие върху вътрешните цени

(95) Средните нетни продажбени цени на производителите на Общността, участващи в представителната извадка, са се увеличили съществено от 2004 г. до ПРП, отразявайки последователно и продължително повишение на разходите за суровина и преобладаващите благоприятни условия на международния пазар на урея през същия период.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Цена на единица продукция на пазара на ЕО от ППИ (EUR/тон) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

б) Заплати

(96) Между 2002 г. и ПРП средната заплата на работник се е увеличила с 13 %, както показва таблицата по-долу. В светлината на процента на инфлацията и общото намаление на заетостта, това увеличение на заплатите се счита за умерено.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Годишни разходи за труд на работник на ППИ (000 EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

в) Инвестиции

(97) Годишните инвестиции в подобния продукт, направени от четиримата избрани за извадката производители, се развиваше положително през разглеждания период, т.е. се увеличи с 74 %, въпреки че показа някои колебания. Тези инвестиции бяха свързани главно с модернизиране на оборудването и екологичните изисквания. Това потвърждава усилията на промишлеността на Общността да подобри производителността и конкурентноспособността си. Резултатите са очевидни в развитието на производителността, която се повиши съществено (вж. съображение 92) по време на същия период.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Нетни инвестиции на ППИ (000 EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

г) Рентабилност и възвращаемост на инвестициите

(98) Доходността на производителите, участващи в извадката, показва сериозно подобрение между 2002 г. и 2005 г., когато надхвърля 19 % от стойността на продажбите. Устойчивото повишение на цените на газа, започнало през 2006 г., връща резултата на 10,7 % през ПРП. В това отношение в първоначалното разследване се отбелязва, че е била установена норма на печалбата от 8 %, която би могла да бъде постигната при липса на вредоносен дъмпинг. Възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), изразена като печалба в проценти от нетната балансова стойност на инвестициите, като цяло е следвала тенденцията на доходността през целия разглеждан период.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Доходност на ППИ от продажбите в ЕО към несвързани клиенти (% от нетните продажби) | 4,6% | 11,1% | 18,4% | 19,3% | 10,7% |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |

ROI на ППИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестицията) | 10,7% | 31,0% | 48,8% | 51,1% | 29,4% |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

д) Паричен поток и способност за привличане на капитали

(99) Паричният поток се увеличи значително между 2002 г. и 2005 г. и постепенно спадаше по време на ПРП. Това развитие е в съответствие с развитието на цялостната рентабилност през разглеждания период.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | ПРП |

Паричен поток на ППИ (000 EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |

Индекс (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(100) Разследването не разкри трудности, с които производителите на Общността, участващи в извадката, са се сблъскали при привличането на капитали.

5. Заключение

(101) Между 2002 г. и ПРП пазарният дял на промишлеността на Общността слабо се сви, както и обемzt на продажбите на пазара на Общността. Въпреки това цялостното финансово състояние на промишлеността на Общността се подобри през разглеждания период.

(102) Почти всички други фактори за вреда, с изключение на покачването на обемите на запасите, се развиваха положително: производствените обеми и единичните цени на продажбите на промишлеността на Общността се увеличиха и след 2002 г. доходността беше значително над нивото на печалбата, заложена като целева печалба в първоначалното разследване.

(103) Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток също се развиваха положително. Заплатите се развиваха умерено, като промишлеността на Общността продължи да инвестира. Производителността се повиши също значително, отразявайки положителното развитие на производството и усилията на промишлеността на Общността да я подобри посредством инвестиране.

(104) Заявителят твърдеше, че изискванията за дългосрочна доходност, измерена като възвращаемост от продажбите, за промишлеността на урея трябва да бъде на нивото от 25 % след облагане с данъци. Това би означавало около 36 % печалба върху оборота преди облагане. Заявителят твърдеше, че това е оправдано от разхода за изграждане на нов завод за амоняк/урея, който изисква възвращаемост на инвестициите от 11 % (според твърденията равнозначно на 36 % печалба върху оборота). За тази цел се отбеляза, че заявителят никога не е предявявал иск за такава висока целева печалба в тази процедура, а в първоначалното разследване бе установен марж на печалбата от 8 %, който би могъл да бъде постигнат при липса на невредоносен дъмпинг. Освен това, Първоинстанционният съд на първа инстанция, в своето решение по дело T-210/95, потвърди, че “…маржът на печалба, който следва да се използва от Съвета при изчислението на целевата цена, която отстранява въпросната вреда, трябва да бъде ограничена до маржа на печалбата, на който промишлеността на Общността може разумно да разчита при нормални условия на конкуренция, при липса на дъмпингов внос.” [9] В същия случай, бе потвърдено, че “…аргумент, че маржът на печалбата, който следва да се използва от институциите на Общността, трябва да бъде маржът, необходим за да се гарантира оцеляването на промишлеността на Общността и/или съответстваща възвръщаемост на капитала, няма никакво основание в Основния регламент.”

(105) Заявителят допълнително твърдеше, че при отрасъла на изкуствените торове, възвращаемостта от продажбите не е подходящ показател за вреда, тъй като спада към печалбата, както и че възвращаемостта на капитала и/или инвестициите са качествено по-подходящи за подобно оценяване. Освен това се поддържаше твърдението, че промишлеността на Общността търпеше вреди въз основа на последните показатели.

(106) Като се взимат предвид специфичните характеристики на промишлеността на изкуствените торове (между другото или например нейната капиталоемкост) и същността на пазара на изкуствени торове (колебанията на цените на суровините и тези на крайния продукт), се постигна съгласие, че възвращаемостта от продажбите сам по себе си не е непременно най-показателният фактор по отношение на доходността, както и че той следва да бъде допълнен с показатели като възвръщаемост на капитала и възвръщаемост на инвестициите. Обаче заявителят не е предоставил никакви доказателства, че при липсата на дъмпингов внос промишлеността на Общността би била способна да получи възвращаемост на исканото ниво, нито пък показа какъв марж на печалбата би бил получен от промишлеността на Общността, ако не беше дъмпинговия внос. Този иск следователно беше отхвърлен.

(107) Поради всичко това се достигна до заключението, че не е имало продължение на съществена вреда за промишлеността на Общността.

Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА

1. Общи положения

(108) Тъй като няма продължение на съществена вреда, причинена от внос от разглежданата държава, анализът се съсредоточи върху вероятността от повторение на вредата в случай, че съществуващите мерки бъдат отменени. В тази връзка бяха анализирани два главни параметъра: i) възможните експортни обеми и ii) ефектът от тези прогнозни обеми и цени от разглежданите държави върху промишлеността на Общността.

(109) Анализът е направен спрямо основния пазарен контекст на продължаващи високи цени и печалби не само в Общността, но и по целия свят. До голяма степен това се дължи на търсенето, надхвърлящо предлагането. Няма показания, че подобен общ контекст ще се промени съществено в краткосрочен или средносрочен план.

2. Възможни експортни обеми и цени на разглежданите държави

(110) Както е формулирано по-горе, украинските производители-износители има вероятност да изнесат най-много около 375 000 допълнителни тона урея в Общността, в случай че срокът на мерките изтече. Данните за Либия и Беларус посочват съответно най-много 140 000 и 150 000 тона. По подобен начин данните за Хърватия няма вероятност да се повишат съществено спрямо настоящото си ниво.

(111) Експортните цени към Общността и към трети страни бяха анализирани по-горе. Заедно с пазарните условия, описани по-долу, и вероятното развитие на основните разходни пера като например газ, този анализ посочва вероятността експортните цени да останат високи. В резултат на това не може да се направи изводът, че цените вероятно биха подбили значително цените или разходите на промишлеността на Общността.

3. Влияние върху промишлеността на Общността на прогнозните експортни обеми и ценови ефекти в случай на отмяна на мерките

(112) Предвижда се пазарът на урея да се развива съществено през следващите години както в Общността[10], така и в световен мащаб, главно поради увеличеното селскостопанско производство (за приложение при биогоривата) и също така поради разширяващата се промишлена употреба за AdBlue[11]. Например прогнозите за селскостопанските пазари в Европейския съюз 2007-2014, публикувани от Генерална дирекция “Селско стопанство” през юли 2007 г. потвърждават, че производството на зърнени храни е вероятно да се увеличи до 20 % през този период. Самият заявител прогнозира увеличаване от порядъка на 10 %. Освен това в края на септември 2007 г. с Регламент (EО) № 1107/2007 [12] на Съвета се постанови дерогация за 2008 година от земите, които фермерите нямат право да използват за отглеждане на посеви. Предвиденият пазарен ръст на Общността (около 1 милион допълнителни тона) е възможно да надвиши вероятните максимални обеми, които държавите износителки биха могли да изнесат в Общността. Следователно няма вероятност този допълнителен износ да доведе до голям дисбаланс в обемите, не на последно място поради факта, че разликата между максималното възможно производство на Общността и потреблението е определено на грубо 2 милиона тона, а и няма показания, че тази разлика би могла да бъде запълнена от друг износ (напр. с произход от Русия, както е описано в Регламент (EО) № 907/2007 на Съвета) до степен, в която свръхпроизводството би понижило пазарните цени.

(113) Предвид предходното, няма вероятност да се наложи промишлеността на Общността да понижи продажбите си, производството или цените си до степен, в която доходността и общото ѝ положение биха били съществено засегнати. Следователно е вероятно, че печалбите ще останат на сегашното си равнище, отразявай благоприятните пазарни условия, преобладаващи по-специално от 2004 до ПРП.

4. Заключение относно вероятността от повторение на вредата

(114) Въз основа на горното не може да се направи заключение, че има вероятност от повторение на вредата за промишлеността на Общността, ако съществуващите мерки бъдат отменени.

Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ

(115) Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча отмяната на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят становища, следващи настоящото оповестяване Не бяха получени коментари, които да са от такъв характер, че да променят горните заключения.

(116) От горното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от Основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, трябва да бъдат отменени, а процедурите – прекратени.

(117) Предвид гореописаните обстоятелства, т.е. значително деформиране на структурата на разходите и/или експортните операции от страна на износителите и в четирите разглеждани държави, беше счетено за необходимо динамиката на износа на урея с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна да бъде следена отблизо с оглед улесняване на предприемането на бързи действия, в случай че обстановката би ги изисквала.

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Антидъмпинговото мито върху вноса на урея, без значение дали е във воден разтвор или не, която попада под кодове 3102 10 10 и 3102 10 90 от КН и е с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна с настоящото се отменя, а процедурата, отнасяща се към този внос, се прекратява.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня, следващ този, на който е публикуван в Официален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки .

Съставено в Брюксел, […]

За Съвета

Председател […]

[1] OВ L 56, 6.3.1996 г., стр. 1. Регламент, изменен с Регламент (EО) No 2117/2005 (OВ L 340, 23.12.2005 г., стр. 17).

[2] OВ L 17, 19.1.2002 г., стр.1

[3] OВ C 93, 21.4.2006 г., стр.6

[4] OВ C 316, 22.12.2006 г., стр. 13.

[5] OВ C 105, 4.5.2006 г., стр. 12.

[6] OВ L 127, 9.5.2001 г., стр. 11.

[7] OВ L 198, 31.7.2007 г., стр. 4.

[8] OВ L 198, 31.7.2007 г., стр. 4.

[9] Дело T-210/95 EFMA срещу Съвета (1195) ECR II-3291, точка 60.

[10] Източник: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009“, A05/71b, June 2005 г., International Fertiliser Industry Association (IFA).

[11] „AdBlue“ е регистрирана търговска марка за воден разтвор на урея (32,5 %) и се използва в процеса, наречен селективна каталитична редукция, за намаляване на емисиите на азотните окиси от изгорелите газове на дизеловите превозни средства.

[12] OВ L 253, 28.9.2007 г., стр.1