P9_TA(2021)0080

Генетично модифициран памук GHB614 ×T304-40 × GHB119

Резолюция на Европейския парламент от 11 март 2021 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук GHB614 × T304-40 × GHB119, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D070621/02 — 2021/2553(RSP))

(2021/C 474/06)

Европейският парламент,

— като взе предвид проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук GHB614 × T304-40 × GHB119, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D070621/02,

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно генетично модифицираните храни и фуражи (1), и по-специално член 7, параграф 3 и член 19, параграф 3 от него,

— като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 на Комисията относно заявленията за разрешение за генетично модифицирани храни и фуражи в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета и за изменение на регламенти (ЕО) № 641/2004 и (ЕО) № 1981/2006 на Комисията (2),

— като взе предвид гласуването в посочения в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 Постоянен комитет по хранителната верига и здравето на животните, проведено на 11 януари 2021 г., по време на което не беше прието становище,

— като взе предвид членове 11 и 13 от Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (3),

— като взе предвид становището, прието от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) на 21 юни 2018 г. и публикувано на 25 юли 2018 г. (4),

— като взе предвид предишните си резолюции, в които възразява срещу разрешаването на генетично модифицирани организми (ГМО) (5),

— като взе предвид член 112, параграфи 2 и 3 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид предложението за резолюция на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните,

А. като има предвид, че на 30 септември 2014 г. Bayer CropScience AG („заявителят“) подаде заявление за пускане на пазара на храни, хранителни съставки и фуражи, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук GHB614 × T304—40 × GHB119 („генетично модифициран памук“), в съответствие с членове 5 и 17 от Регламент (ЕО) № 1829/2003; като има предвид, че заявлението също обхващаше пускането на пазара на продукти, съдържащи или състоящи се от генетично модифициран памук, за употреба, различна от употребата като храни и фуражи, с изключение на отглеждането;

Б. като има предвид, че на 21 юни 2018 г. ЕОБХ даде положително становище, което беше публикувано на 25 юли 2018 г.;

В. като има предвид, че генетично модифицираният памук е получен от кръстосването на три събития при генетично модифициран памук и води до устойчивост към хербициди, съдържащи глуфосинат и глифосат (т. нар. „добавъчни хербициди“), както и че произвежда два инсектицидни протеина (токсини „Bt“ или „Cry“): Cry1Ab и Cry2Ae, които са токсични за някои ларви на люспокрили насекоми, които се хранят с памук (6);

Г. като има предвид, че въпреки че консумацията от човека на памучно масло в Европа е относително ограничена, то се съдържа в широк спектър от хранителни продукти, включително заливки, майонеза, фини печива, шоколадови пасти за намазване и чипс; като има предвид, че памукът се използва за хранене на животните главно под формата на кюспе/брашно от памучно семе или като пълномаслено памуково семе (7); като има предвид, че памукът се консумира от човека и под формата на брашно от памук;

Д. като има предвид, че в Регламент (ЕО) № 1829/2003 се посочва, че генетично модифицираните храни и фуражи не трябва да имат отрицателно въздействие върху човешкото здраве, здравето на животните или околната среда, и се изисква при изготвянето на решението си Комисията да взема предвид всички съответни разпоредби на законодателството на Съюза и други основателни фактори, свързани с разглеждания проблем; като има предвид, че такива основателни фактори следва да включват задълженията на Съюза по целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), Парижкото споразумение относно изменението на климата и Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (КБР);

Е. като има предвид, че Регламент за изпълнение (ЕС) № 503/2013 изисква оценка на това дали очакваните селскостопански практики влияят на резултата от проучваните крайни точки; като има предвид, че съгласно посочения регламент за изпълнение това е от особено значение за растенията, устойчиви на хербициди; като има предвид освен това, че различните места, избрани за полевите изпитвания, отразяват различните метеорологични и агрономични условия, при които ще се отглежда културата;

Липса на данни за генната експресия и растителния състав

Ж. като има предвид, че в Съединените американски щати бяха проведени полеви изпитвания за оценка на състава и агрономичните характеристики на генетично модифицирания памук само в осем обекта, но не и в други съответни райони за производство на памук; като има предвид, че само данните от една година, а именно 2012 година, са били използвани за получаване на данни за съответните метеорологични условия, при които растенията могат да се отглеждат;

З. като има предвид, че глуфосинат и глифосат не са били използвани във високите дози, които могат да се очакват в контекста на нарастващата резистентност на плевелите;

И. като има предвид, че ЕОБХ не е поискал допълнителни изследвания, например полеви изпитвания, продължаващи повече от един сезон и от обекти в други региони за производство на памук; като има предвид освен това, че не са били генерирани данни, представителни за по-екстремни екологични състояния, като например тези, причинени от изменението на климата, въпреки че е доказано, че екологичните фактори могат да оказват влияние върху експресията на Bt токсините (8);

Липса на оценка на добавъчните хербициди

Й. като има предвид, че редица изследвания показват, че генетично модифицираните култури, които са устойчиви на хербициди, водят до по-широка употреба на добавъчни хербициди, до голяма степен поради появата на плевели, които са устойчиви на хербициди (9); като има предвид, че вследствие на това трябва да се очаква, че генетично модифицираният памук ще бъде изложен на по-високи и многократни дози глуфосинат и глифосат и че следователно в реколтите може да e налично по-голямо количество остатъчни вещества;

К. като има предвид, че остават неизяснени въпроси за канцерогенността на глифосата; като има предвид, че през ноември 2015 г. ЕОБХ заключи, че е малко вероятно глифосатът да е канцерогенен, а през март 2017 г. Европейската агенция по химикали заключи, че не е необходимо класифициране; като има предвид, че противно на това, през 2015 г. Международната агенция за изследване на рака (специализираната агенция по ракови заболявания на Световната здравна организация) класифицира глифосата като вероятно канцерогенно за хората вещество;

Л. като има предвид, че според ЕОБХ не са налични токсикологични данни, позволяващи да се извърши оценка на риска за потребителите, за редица продукти от разграждането на глифосата, свързани с генетично модифицирани култури, които са устойчиви на глифосат (10);

М. като има предвид, че глуфосинатът е класифициран като токсичен за репродукцията (1B) и следователно отговаря на критериите за изключване, определени в Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (11); като има предвид, че одобрението за използване на глуфосинат в Съюза изтече на 31 юли 2018 г. (12); като има предвид, че генетично модифицираният памук е създаден с двойно по-голяма устойчивост към глуфосинат, което позволява използването на още по-високи дози върху растенията;

Н. като има предвид, че проучванията показват, че глифосатът и глуфосинатът могат да окажат сериозно въздействие върху метагенома (13), и че следователно дългосрочната токсичност (смесена токсичност) за чревния тракт на всички храни и фуражи, съдържащи Bt токсини поради пръскане с глифосат и глуфосинат, следва първо да бъде оценена, преди да се стигне до заключение относно въздействието върху здравето и безопасността на храните;

О. като има предвид, че се счита, че оценката на остатъчните вещества от хербициди и продуктите от разграждането им, открити в генетично модифицираните растения, е извън правомощията на Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми (експертна група на ЕОБХ по ГМО), и че следователно такава оценка не се извършва като част от процеса на разрешаване на генетично модифицирани организми; като има предвид, че това представлява проблем, тъй като начинът, по който добавъчните хербициди се разграждат от съответното генетично модифицирано растение, както и съставът, а оттам и токсичността на продуктите от разграждането („метаболити“), могат да са повлияни от самата генетична модификация (14);

Нерешени въпроси относно Bt токсините

П. като има предвид, че за провеждането на проучванията за безопасност са били използвани протеините Cry1Ab и Cry2Ae, произвеждани съответно в Escherichia coli (E. coli) и B.Turingiensis, вместо протеини, произвеждани от самото генетично модифицирано растение (15), което означава, че оценката на токсичните ефекти се основава на предполагаемата еквивалентност на Bt токсините, произвеждани изкуствено в бактерии, и произвежданите от растенията Bt токсини; като има предвид обаче, че за да се отчетат правилно синергичните ефекти, оценките не следва да се основават единствено на изпитвания с трансгенни Bt токсини, произвеждани в микробни системи;

Р. като има предвид, че освен това не може да се отдава голямо значение на токсикологичните изпитвания, проведени с изолирани протеини, поради факта, че Bt токсините в генетично модифицирани култури като царевица, памук и соя имат по-висока присъща токсичност от изолираните Bt токсини; като има предвид, че това се дължи на факта, че протеазните инхибитори, присъстващи в растителните тъкани, могат да увеличат токсичността на Bt токсините, като забавят разграждането им; като има предвид, че това явление е доказано в редица научни изследвания, включително в научно изследване, проведено преди 30 години за Монсанто, което показа, че дори наличието на изключително ниски нива на протеазни инхибитори повишава токсичността на Bt токсините до 20 пъти (16);

С. като има предвид, че тези въздействия никога не са вземани предвид в оценките на риска на ЕОБХ, въпреки че те са от значение за всички Bt растения, одобрени за внос или отглеждане в Съюза; като има предвид, че рисковете, произтичащи от тази засилена токсичност, дължаща се на взаимодействието между протеазните инхибитори и Bt токсините, за хората и животните, консумиращи храни и фуражи, съдържащи Bt токсини, не могат да бъдат изключени;

Т. като има предвид, че редица проучвания показват, че са наблюдавани странични ефекти, които могат да засегнат имунната система, вследствие на експозицията на Bt токсини, както и че някои Bt токсини могат да имат адювантни свойства (17), което означава, че те могат да увеличат алергенността на други протеини, с които влизат в контакт;

У. като има предвид, че се счита, че оценката на потенциалното взаимодействие на остатъчните вещества от хербициди и техните метаболити с Bt токсини е извън правомощията на експертната група на ЕОБХ по ГМО, и че следователно не се извършва като част от оценката на риска; като има предвид, че това представлява проблем, тъй като е известно, че остатъчните вещества от пръскането с глифосат и глуфосинат нарушават метагенома, което може например да засили имунните реакции в комбинация с Bt токсини (18);

Bt култури: въздействие върху нецелеви организми и повишена резистентност

Ф. като има предвид, че за разлика от употребата на инсектициди, при която експозицията е по време на пръскането и за ограничен период от време след това, използването на генетично модифицирани Bt култури води до непрекъсната експозиция на целеви и нецелеви организми на Bt токсини;

Х. като има предвид, че допускането, че Bt токсините имат единичен и насочен към конкретни целеви организми механизъм на действие, вече не може да се счита за правилно и не може да се изключи действие върху нецелеви организми (19); като има предвид, че се съобщава, че нарастващ брой нецелеви организми са засегнати по много начини; като има предвид, че в неотдавнашен преглед са посочени 39 рецензирани от експерти публикации, в които се съобщава за значително неблагоприятно въздействие на Bt токсините върху много видове, които не са целеви (20);

Ц. като има предвид, че е възможно редица нецелеви организми в Съюза да бъдат изложени на Bt токсини посредством разливане, отпадъци и оборски тор в резултат на вноса на Bt култури; като има предвид, че при оценката на риска не са проучени въздействията върху нецелевите организми;

Ч. като има предвид, че при оценката на риска не е взето предвид развитието на резистентност при целевите вредители към Bt токсините, което може да доведе до използването на по-вредни за околната среда пестициди, или до увеличаването на дозите на пестицидите и по-честата им употреба за генетично модифицираната култура в държавата на отглеждане; като има предвид, че Агенцията на САЩ за опазване на околната среда планира постепенно премахване през следващите три до пет години на много Bt царевични хибриди, както и на някои сортове Bt памук, поради увеличаването на устойчивостта на насекомите към тези култури (21);

Ш. като има предвид, че макар да се твърди, че използването на Bt култури води до намаляване на употребата на инсектициди, в неотдавна публикувано проучване, извършено в Съединените щати (22), се констатира, че „редица анализи на влиянието на Bt културите върху моделите на употреба на пестициди изглежда не са вземали предвид третирането на семена и поради това може да са надценили намаляването на употребата на инсектициди (особено по отношение на „третираната площ“), свързана с Bt култури“;

Щ. като има предвид, че Съюзът е страна по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие, от което ясно следва, че както държавите износителки, така и държавите вносителки имат международни отговорности по отношение на биологичното разнообразие;

Коментари на компетентните органи на държавите членки

АА. като има предвид, че държавите членки представиха на ЕОБХ множество критични коментари по време на тримесечния период на консултации (23); като има предвид, че в тези критични коментари се отбелязва, че предоставените данни и анализи на данни относно фенотипната оценка, състава и токсичността са недостатъчни, че анализът на състава не отчита остатъчните вещества и метаболитите на добавъчните хербициди, както и че предложението на заявителя за план за наблюдение на околната среда не отговаря на целите, определени в приложение VII към Директива № 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (24), и че не свързва дейностите по наблюдение със съответните цели за опазване; като има предвид, че компетентен орган на държава членка отхвърли предложението за пускане на пазара на генетично модифицирания памук въз основа на това, че предишните оценки за трите единични събития са били недостатъчни, за да се гарантира висока степен на защита на човешкото здраве;

Спазване на международните задължения на Съюза

АБ. като има предвид, че в доклад от 2017 г. на специалния докладчик на ООН относно правото на прехрана се посочва, че по-специално в развиващите се страни опасните пестициди оказват катастрофално въздействие върху здравето (25); като има предвид, че ЦУР на ООН 3.9 има за цел до 2030 г. значително да се намали броят на смъртните случаи и заболяванията, дължащи се на опасни химикали и на замърсяване на въздуха, водата и почвата (26); като има предвид, че разрешаването на вноса на генетично модифициран памук би увеличило търсенето на тази култура, третирана с хербицид, който е токсичен за репродукцията и вече не е разрешен за употреба в Съюза, увеличавайки по този начин експозицията на работниците в трети държави; като има предвид, че рискът от повишена експозиция на работниците е особено тревожен във връзка с устойчивите на хербициди генетично модифицирани култури с оглед на използваните по-големи количества хербициди;

Недемократичен процес на вземане на решения

АВ. като има предвид, че при гласуването, проведено на 11 януари 2021 г. от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните, посочен в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003, не беше прието становище, което означава, че разрешението не беше подкрепено от квалифицирано мнозинство от държавите членки; като има предвид, че 13 държави членки (представляващи 35,52 % от населението на Съюза) гласуваха против разрешаването, докато само 10 държави членки (представляващи 27,49 %) гласуваха „за“; като има предвид, че 4 държави членки (представляващи 37 %) се въздържаха;

АГ. като има предвид, че Комисията признава, че е проблем фактът, че решенията за разрешаване на ГМО продължават да се приемат от Комисията без подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки, като това представлява открояващо се изключение при разрешенията за продукти като цяло, но се е превърнало в правило при вземането на решения относно разрешенията за генетично модифицирани храни и фуражи;

АД. като има предвид, че през осмия си мандат Европейският парламент прие общо 36 резолюции, в които се възразява срещу пускането на пазара на ГМО за храни и фуражи (33 резолюции) и срещу отглеждането на ГМО в Съюза (три резолюции); като има предвид, че през деветия си мандат Европейският парламент вече е приел 16 възражения срещу пускането на ГМО на пазара; като има предвид, че нямаше квалифицирано мнозинство от държави членки в подкрепа на разрешаването на нито един от тези ГМО; като има предвид, че причините, поради които държавите членки не подкрепят разрешенията, включват неспазване на принципа на предпазливост в процедурата на разрешаване и опасения от научно естество, свързани с оценката на риска;

АЕ. като има предвид, че макар и да отчита недостатъчно демократичния характер на процедурата, липсата на подкрепа от държавите членки и възраженията на Парламента, Комисията продължава да разрешава ГМО;

АЖ. като има предвид, че не се изисква промяна на законодателството, за да може Комисията да не разрешава ГМО, когато в апелативния комитет не е налице подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки (27);

1. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията превишава изпълнителните правомощия, предвидени в Регламент (ЕО) № 1829/2003;

2. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията не е в съответствие с правото на Съюза, тъй като не е съвместим с целта на Регламент (ЕО) № 1829/2003, която е, в съответствие с общите принципи, определени в Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета ( 28 ) , да се осигури основата за обезпечаването на висока степен на защита на живота и здравето на човека, на здравето на животните и на хуманното отношение към тях и на интересите на околната среда и на потребителите по отношение на генетично модифицираните храни и фуражи, като едновременно с това се гарантира ефективното функциониране на вътрешния пазар;

3. отправя искане към Комисията да оттегли своя проект на решение за изпълнение;

4. приветства факта, че в писмо от 11 септември 2020 г. до членовете на ЕП Комисията в крайна сметка призна необходимостта да се взема предвид устойчивостта, когато става въпрос за решения за разрешаване на ГМО ( 29 ) ; изразява силното си разочарование обаче, че след това Комисията продължи да разрешава вноса в Съюза на ГМО въпреки текущите възражения от страна на Парламента и факта, че мнозинството от държавите членки са гласували против;

5. призовава Комисията да предприеме спешни действия за осигуряване на напредък по разработването на критерии за устойчивост с пълното участие на Парламента; призовава Комисията да предостави информация за това как ще бъде осъществен този процес и в какви срокове;

6. отново призовава Комисията да не разрешава устойчиви на хербициди генетично модифицирани култури, докато рисковете за здравето, свързани с остатъчните вещества, бъдат цялостно изследвани поотделно за всеки конкретен случай, което изисква пълна оценка на остатъчните вещества от пръскането на такива генетично модифицирани култури с добавъчни хербициди, оценка на продуктите от разграждането на хербицидите и всякакви комбинаторни ефекти, включително със самото генетично модифицирано растение;

7. отправя отново призива си към Комисията да не разрешава вноса на каквито и да било генетично модифицирани растения за употреба като храни или фуражи, при които е създадена устойчивост към активно вещество на хербицид, което не е разрешено за употреба в Съюза;

8. призовава ЕОБХ най-накрая да приеме съществените разлики между нативните Bt токсини и експресираните чрез синтетични трансгени в генетично модифицираните култури, и да разшири своята оценка на риска, за да се вземат изцяло предвид всички взаимодействия и комбинаторни ефекти между Bt токсините, генетично модифицираните растения и техните съставки, остатъчните вещества от пръскането с добавъчни хербициди, околната среда, както и въздействието върху здравето и безопасността на храните;

9. призовава ЕОБХ повече да не приема изследвания за токсичност на основата на изолирани протеини, които е вероятно да са различни по структура и биологично въздействие от тези, които се произвеждат от самото растение, и да изисква всички изпитвания да се извършват с тъкан от генетично модифицираното растение;

10. призовава ЕОБХ да гарантира, че данните от полевите изпитвания или оранжериите обхващат достатъчно широк спектър от агрономични и екологични условия, за да се оцени въздействието на всички стрес фактори, които трябва да се очакват по време на отглеждането, върху генната експресия и растителния състав;

11. призовава ЕОБХ да гарантира, че данните от полевите изпитвания или оранжериите обхващат достатъчно широк спектър от различни сортове, за да се оцени въздействието на различния генетичен произход върху генната експресия и растителния състав;

12. призовава ЕОБХ да изиска данни относно въздействието на консумацията на храни и фуражи, получени от генетично модифицирани растения, върху чревния метагеном;

13. отново настоятелно призовава Комисията да вземе предвид задълженията на Съюза съгласно международните споразумения, като например Парижкото споразумение относно изменението на климата, Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и ЦУР на ООН;

14. подчертава, че в измененията, приети от Европейския парламент на 17 декември 2020 г. към предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2011 ( 30 ) , които бяха одобрени от Парламента като основа за преговори със Съвета, се посочва, че Комисията не трябва да разрешава ГМО, когато няма подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки за това; настоява Комисията да зачита тази позиция и призовава Съвета да продължи работата си и спешно да приеме общ подход по това досие;

15. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 1.

(2) ОВ L 157, 8.6.2013 г., стр. 1.

(3) ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

(4) Научно становище на Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми относно оценката на генетично модифицирания памук GHB614× T304-40 × GHB119 за употреба в храни и фуражи, внос и преработка съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 (заявление EFSA-GMO-NL-2014-122), Бюлетин на ЕОБХ, 2018 г.; 16(7): 5349,

https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349

(5) През осмия си мандат Парламентът прие 36 резолюции, в които възразява срещу разрешаването на ГМО. Освен това през деветия си мандат Парламентът прие следните резолюции:

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0028).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0029).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 и DAS-40278-9, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0030).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0054).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 89788 (MON-89788-1), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0055).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и подкомбинации MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и NK603 × DAS-40278-9, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0056).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три, четири или пет от отделните събития Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 и GA21, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0057).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 май 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0069).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и NK603, и за отмяна на Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1111 на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0291).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0292).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0293).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0365).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и MON 87411, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0366).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0367).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 88017 (MON-88Ø17-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0368).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0369).

(6) Становище на ЕОБХ, стр. 10.

(7) Становище на ЕОБХ, стр. 22.

(8) Вж. например, Adamczyk, J.J. Jr., Meredith, W. R. Jr., „Genetic basis for variability of Cry1Ac expression among commercial transgenic Bacillus thuringiensis (Bt) cotton cultivars in the United States“ („Генетична основа на променливостта на експресията Cry1Ac сред наличните в търговската мрежа трансгенни култивари на памука от тип Bacillus thuringiensis (Bt) в САЩ“), Journal of Cotton Science, 2004 г., 8(1), стр. 433-440, https://pubag.nal.usda.gov/catalog/10670 и Trtikova, M., Wikmark, O.G., Zemp, N., Widmer, A., Hilbeck, A., „Transgene expression and Bt protein content in transgenic Bt maize (MON810) under optimal and stressful environmental conditions“ („Трансгенна експресия и съдържание на Bt протеин в трансгенна Bt царевица (MON810) при оптимални и стресови екологични състояния“), Plos ONE, 2015:10(4), e0123011, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0123011

(9) Вж. например Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Устойчиви на хербициди генетично модифицирани култури, плевели и хербициди: преглед и въздействие), Environmental Management, януари 2016 г.; 57(1), стр. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 и Benbrook, C.M., „Impacts of genetically enginered crops on pesticide use in the U.S. — the first 16 years“ (Въздействия на културите, продукт на генно инженерство, върху употребата на пестициди в САЩ — първите шестнадесет години), Environmental Sciences Europe; 28 септември 2012 г., Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10) Заключение на ЕОБХ относно партньорската проверка на оценката на риска от употребата на активното вещество глифосат като пестицид, Бюлетин на ЕОБХ , 2015 г.; 13(11):4302, стp. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(11) Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).

(12) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(13) Вж. например, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0304389420301400?via%3Dihub

(14) Такъв действително е случаят с глифосата, както е посочено в мотивираното становище на ЕОБХ „Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005“ (Преглед на съществуващите максимално допустими граници на остатъчни вещества за глифосат в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 396/2005), Бюлетин на ЕОБХ, 2018 г.;16(5):5263, стр. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15) Научно становище на Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми по заявление EFSA-GMO-NL-2011-97 за пускане на пазара на устойчив на насекоми и хербициди генетично модифициран памук T304-40 за използване в храни и фуражи, внос и преработка съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003, подадено от Bayer CropScience AG, Бюлетин на ЕОБХ, 2013 г.; 11(6):3251, (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3251), и научно становище на Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми по заявление EFSA-GMO-NL-2011-96 за пускане на пазара на устойчив на насекоми и хербициди генетично модифициран памук GHB119 за употреба в храни и фуражи, внос и преработка съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003, подадено от Bayer CropScience AG), EFSA Journal 2016; 14(10):4586, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586, стp. 14

(16) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Засилване на инсектицидната активност на Bacillus thuringiensis от инхибитори на сериновата протеаза), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, стр. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(17) За преглед вж. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Преглед на безопасността и биологичните ефекти на Cry токсините от Bacillus thuringiensis при бозайниците), Journal of Applied Toxicology, май 2016 г., 36(5), стр. 630 — 648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins“ (Преглед на литературата в подкрепа на адювантността/оценката на имуногенността на протеините), EFSA Supporting Publications, януари 2019 г., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(19) Вж., например, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment“ (Специфика и комбинаторни ефекти на Cry токсините от Bacillus thuringiensis в контекста на оценката на риска за околната среда от генетично модифицирани организми), Frontiers in Environmental Science, 2015 г., 3:71, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fenvs.2015.00071/full

(20) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Инсектицидни Bt култури. Недостатъци на подхода на ЕОБХ за оценка на генетично модифицирани Bt растения, заложени още при изготвянето му), RAGES 2020, стр. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(21) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(22) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Широкомащабно внедряване на третирането на семена доведе до бързо увеличаване на употребата на неоникотиноидни инсектициди и превантивното управление на вредителите при полевите култури в САЩ), Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, стр. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(23) Коментари на държавите членки, достъпни чрез регистъра на ЕОБХ за запитвания (референтен номер: EFSA-Q-2014-00721): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(24) Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 март 2001 г. относно съзнателното освобождаване на генетично модифицирани организми в околната среда и за отмяна на Директива 90/220/ЕИО на Съвета(ОВ L 106, 17.4.2001 г., стр. 1).

(25) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(26) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(27) Регламент (ЕС) № 182/2011 (член 6, параграф 3) предвижда, че ако в апелативния комитет няма подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки, Комисията „може“ да даде разрешение, а не че „дава“ разрешение.

(28) Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стр. 1).

(29) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(30) Приети текстове, P9_TA(2020)0364.