Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Използване на икономическите и социалните възможности на цифровизацията и подобряване на цифровата трансформация на икономиката, по-специално МСП, съсредоточаване върху ориентирания към човека изкуствен интелект и данните“

(проучвателно становище)

(2021/C 374/02)

Докладчик: Antje GERSTEIN

Консултация Словенско председателство, 19.3.2021 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 15.6.2021 г. Приемане на пленарна сесия 7.7.2021 г. Пленарна сесия № 562 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 217/0/1

1. Заключения и препоръки

1.1. При положение че по време на настоящата пандемия разбрахме, че дистанционната работа, работата от вкъщи и гъвкавите схеми на работа ще останат — поне до известна степен — „новото нормално“, трябва да разберем също, че цифровите бизнес модели все по-често ще оформят нашия свят на труда. Тези модели трябва да бъдат разработени по ориентиран към хората и ценностите начин. В по-широк обществен смисъл предизвикателството се състои в това да се гарантира цифровото приобщаване на особено уязвимите групи.

1.2. Според прогнозите завършеният цифров единен пазар в ЕС ще допринася с 415 милиарда евро годишно за икономическото производство на ЕС. Въпреки че цифровата трансформация създава значителни възможности за дружествата в целия ЕС, много предприятия не само се сблъскват с огромна степен на правна несигурност при своите трансгранични дейности, но са изправени и пред значителен риск от изоставане поради липсата на достъп или на инвестиционни ресурси, както и поради липсата на умения, което по принцип се отнася за много МСП и засяга по-специално микропредприятията.

1.3. Един от ключовете за успеха на европейския цифров единен пазар ще бъде отвореността към технологиите при регулирането на новите цифрови бизнес модели и приложения като изкуствения интелект (ИИ) и достъпа до финансиране за иновации, за да могат МСП да се възползват от предимствата на такива нови цифрови приложения. ЕИСК проведе проучване относно ИИ в МСП, което може да предостави полезна информация ( 1 )

1.4. Комитетът е сред най-активните участници в дебата относно ИИ от своето първо становище за ИИ през 2017 г. и през последните няколко години е публикувал редица становища по темата. Понастоящем ЕИСК е в процес на изготвяне на официално становище относно предложението на Европейската комисия за Законодателен акт за изкуствения интелект („предложение за ЗАИИ“). Това становище ще бъде представено на пленарната асамблея на ЕИСК през септември и, наред с другото, в него ще бъде разгледан по-специално въпросът за определението на ИИ, тъй като то е важен елемент от предложението за ЗАИИ.

2. Контекст на становището

2.1. Предвид приоритетите, които предвижда, предстоящото словенско председателство на Съвета на ЕС изготви предложения, във връзка с които с писмо от 18 март 2021 г. поиска от Комитета да представи проучвателни становища. Тези области на политиката на ЕС са от особена важност за председателството.

2.2. Следователно настоящото становище е отговор на искането на словенското председателство на Съвета на ЕС за изготвяне на проучвателно становище относно икономическите и социалните възможности на цифровизацията.

2.3. В настоящото проучвателно становище се обобщават няколко теми, свързани с цифровизацията, които са обхванати от неотдавнашни становища или от становища в процес на изготвяне от ЕИСК. В него се дават отговори на четири въпроса, поставени от председателството, свързани с Акта за управление на данните, Законодателния акт за цифровите услуги и Законодателния акт за изкуствения интелект. Цялата останала съответна информация по тези теми може да бъде намерена в съответните становища на ЕИСК ( 2 )

3. Общи бележки

3.1. Кризата с COVID-19 подчерта както изоставането на ЕС по отношение на цифровите технологии, така и техния огромен потенциал. Сега повече отвсякога трябва да разберем, че ЕС се нуждае от силен цифров единен пазар. Това предполага укрепване на капацитета му в области като изчисленията в облак, 5G и безопасното използване на данните. За да се върви в крак със световните участници САЩ и Китай, е необходимо да се инвестира в силна цифрова Европа.

3.2. Според прогнозите завършеният цифров единен пазар в ЕС ще допринася с 415 милиарда евро годишно за икономическите резултати на ЕС. Диагностичната поддръжка, цифровите платформи и квантовата изчислителна технология са само три примера за това как цифровите технологии ще окажат значително въздействие върху цифровизацията на европейската икономика. Въпреки че цифровата трансформация води до значителни възможности за дружествата в целия ЕС, много предприятия не само се сблъскват с огромна степен на правна несигурност при своите трансгранични дейности, но са изправени и пред значителен риск от изоставане поради липсата на достъп или на инвестиционни ресурси, както и поради липсата на умения, което в повечето случаи се отнася за много МСП и засяга по-специално микропредприятията.

3.3. При положение че по време на настоящата пандемия разбрахме, че работата от разстояние, работата от вкъщи и гъвкавите схеми на работа ще останат — поне до известна степен — „новото нормално“, трябва да разберем също, че цифровите бизнес модели все по-често ще оформят нашия свят на труда. Тези модели трябва да бъдат разработени по ориентиран към хората и ценностите начин.

3.4. В икономиката след пандемията трябва да гарантираме, че малките и средните предприятия в определени особено засегнати сектори (сектора на услугите като търговията на дребно и туризма) не губят почва поради това, че нуждите от инвестиции са прекалено големи (а спестяванията са изчерпани след продължилата повече от година пандемична ситуация). Тези предприятия се нуждаят от специална подкрепа за цифровата трансформация и по-нататъшното развитие на бизнес моделите, която трябва да бъде отразена в националните програми за възстановяване, свързани с Фонда на ЕС за възстановяване. Европейската комисия трябва да поеме ролята на координатор, за да се избегне разпокъсаност между различните европейски фондове и да се гарантира, че дейностите и проектите в тази конкретна област (цифрова трансформация за МСП) са рационализирани.

3.5. Политическата рамка трябва да е подходяща, за да гарантира, че МСП могат да се възползват от възможностите, предоставени от цифровизацията. За регулиране следва да се мисли само в случаи, когато ясно може да се предвиди нежелано развитие. Иновациите и новите бизнес модели се нуждаят от определено пространство, за да се развиват. Прекалено прибързани или строги европейски регламенти поставят европейските дружества, по-специално МСП, в неравностойно положение спрямо международно действащите корпорации в останалата част на света.

3.6. фалшивите отзиви , които могат да бъдат изключително вредни за предприятията. ЕИСК разгледа подробно тези проблеми, които са особено разпространени на цифровите платформи В определени отрасли обаче, особено в сектора на услугите (т.е. търговия на дребно, туризъм, ресторантьорство), има спешна нужда от регулаторна рамка, която да помага за борбата срещу дезинформацията в цифровото пространство и да прави възможно предприемането на действия, например срещу, които могат да бъдат изключително вредни за предприятията. ЕИСК разгледа подробно тези проблеми, които са особено разпространени на цифровите платформи ( 3 ) , в своето неотдавнашно становище относно Законодателния акт за цифровите услуги.

3.7. Напредващото техническо развитие и цифровата трансформация на икономиката водят и до определени рискове, които трябва да се имат предвид, за да се използва в пълна степен техният потенциал. Ето защо е необходимо да се гарантира, че наред с технологичния напредък и цифровизацията се осигуряват механизми за противодействие на цифровото изключване на особено уязвими групи.

3.8. Комитетът е начело на дебата относно ИИ от своето първо становище за ИИ през 2017 г. ( 4 ) и е публикувал редица становища по темата през последните няколко години ( 5 ) . ЕИСК се застъпва за подход към ИИ, при който хората запазват както контрола върху ИИ в технически смисъл, така и способността да решават дали, кога и как да го използват в нашето общество като цяло. Комитетът приветства европейската стратегия за изкуствения интелект, която беше публикувана през 2018 г., съобщението на Комисията за насоки относно етичните аспекти за надежден ИИ и одобрените в него 7 изисквания за надежден ИИ. Освен това ЕИСК насочи вниманието, наред с другите елементи, към въздействието на ИИ върху работните места, към значението на намирането на равновесие между регулирането, саморегулирането и етичните насоки, както и към въздействието на ИИ върху потребителите.

3.9. Понастоящем ЕИСК е в процес на изготвяне на официално становище относно предложението на Европейската комисия за Законодателен акт за изкуствения интелект („предложение за ЗАИИ“) ( 6 ) . Това становище ще бъде представено на пленарната асамблея на ЕИСК през септември. Комитетът не може да предостави все още своята официална позиция относно ЗАИИ, но може да предложи някои разсъждения относно конкретния въпрос, поставен от словенското председателство, за определението на ИИ, посочено в предложението за ЗАИИ.

3.10. По отношение на работното място, като основен принцип в ерата на цифровизацията, на всички служители трябва да се гарантира достойна работа. В предприятията служителите и техните представители трябва да участват на ранен етап във внедряването на изкуствен интелект (ИИ), който засяга пряко служителите, а също и в определянето как да се използва въпросният ИИ. Служителите трябва да бъдат обучени с предвиждане на бъдещето и своевременно за новите работни места в цифровия свят на труда.

4. Конкретни бележки

4.1. Председателството счита изкуствения интелект като най-важния аспект на цифровизацията. Други особено важни въпроси включват интегрирането на авангардни технологии в обществото и прехода към общество на гигабитов интернет. С нововъзникващите технологии като ИИ и основаната на данни икономика ЕС може бързо да се възстанови от кризата и да стане водещото в света цифрово общество.

4.2. Председателството поиска от ЕИСК да отговори на четири конкретни въпроса: — С Акта за управление на данните се въвеждат нови бизнес модели, като например доставчици на услуги за споделяне на данни, които ще насърчат използването на данни. Какво е мнението на ЕИСК относно икономическите последици от такива услуги? — С Акта за управление на данните се въвеждат организации за алтруистично споделяне на данни, които ще улеснят повторното използване на данни, предоставени от физически и юридически лица. Това ще позволи предоставянето на нови услуги, включително събирането на данни, предоставени от физически лица за цели от общ интерес. Какво е мнението на ЕИСК в тази връзка? — Каква е позицията на ЕИСК относно предложението за подходящо определение на изкуствения интелект (включено в Законодателния акт за изкуствения интелект, приет през април 2021 г.)? — Какво е мнението на ЕИСК относно Законодателния акт за цифровите услуги?

4.3. С Акта за управление на данните се въвеждат нови бизнес модели, като например доставчици на услуги за споделяне на данни, които ще насърчат използването на данни. Какво е мнението на ЕИСК относно икономическите последици от такива услуги? ( 7 )

4.3.1. Комитетът счита, че Актът за управление на данните е подходящ и необходим, предвид факта, че обработването, съхранението и споделянето на данни стават все по-важни както за икономиката, така и поради социални и граждански причини: физическите лица, администрациите и предприятията са обект на сложна, взаимосвързана регулаторна рамка.

4.3.2. ЕИСК счита признаването на полезността на кооперативен модел за установяване на управление и обмен на данните и като много полезен инструмент за неутрално споделено управление на данните. Във връзка с това Комитетът насърчава Комисията и държавите членки да подкрепят МСП, с цел да предприемат колективни инициативи за развитие на такъв вид взаимоспомагателни организации за управление и обмена на данни.

4.3.3. Кооперативните форми и формите на сътрудничество като цяло изглеждат особено подходящи за управление на дейности за посредничество, обмен и споделяне на данни между гражданите (работници, потребители, предприемачи) и предприятията. Кооперативната форма, по-специално, дава възможност за съвпад на интересите при управлението на данните между субектите на данни и кооператива, държател на данни, който в този случай е собственост на самите субекти на данни и следователно тези форми биха могли да гарантират основано на участието управление, споделено между гражданите, предприятията и предприемачите, които биха могли да играят двойната роля — като предоставят данни, но също и ги използват и извличат полза. Този механизъм би могъл да подкрепи климата на доверие и откритост, който изглежда необходимо условие за добро управление на данните в рамките на европейския цифров единен пазар.

4.4. С Акта за управление на данните се въвеждат организации за алтруистично споделяне на данни, които ще улеснят повторното използване на данни, предоставени от физически и юридически лица. Това ще позволи предоставянето на нови услуги, включително събирането на данни, предоставени от физически лица за цели от общ интерес. Какво е мнението на ЕИСК в тази връзка ( 8 )?

4.4.1. ЕИСК изразява съгласие с предложението да се предвиди регламент за организациите, занимаващи се с „алтруистично управление на данни“. Комитетът изразява съгласие с правилото, че тези организации следва да са правни субекти, които действат с нестопанска цел и в общ интерес, и преди всичко да бъдат автономни и независими от други организации, преследващи търговски или стопански цели при управлението на данни.

4.4.2. Тези характеристики, заедно със създаването на специален публичен регистър на тези субекти, отговарят адекватно на необходимостта от прозрачност, защита на правата и интересите на гражданите и предприятията, които характеризират алтруистичния обмен на данни. Това води до повишаване на доверието на всички заинтересовани страни.

4.5. Каква е позицията на ЕИСК относно предложението за подходящо определение на изкуствения интелект (включено в Законодателния акт за изкуствения интелект, приет през април 2021 г.)?

4.5.1. ЕИСК приветства ясното послание на Европейската комисия в неотдавнашното законодателно предложение за ИИ за това, че основните права и европейските ценности са в основата на подхода на Европа към ИИ. Много от препоръките на Комитета, отправени през последните няколко години, са намерили своето място в това предложение.

4.5.2. Понастоящем ЕИСК работи по отделно становище в отговор на предложението, в което ще обърне специално внимание на определението на ИИ, посочено в него, тъй като то е важен елемент от предложението за ЗАИИ.

4.5.3. Като първоначална забележка Комитетът подчертава, че ИИ продължава да е по същество спорна концепция, тъй като няма всеобщо прието определение. Един затрудняващ фактор е, че правните определения се различават от чисто научните в смисъл, че те трябва да отговарят на редица изисквания, включително приобщаване, точност, изчерпателност, приложимост и неизменност, някои от които са правно обвързващи, а някои се считат за добра регулаторна практика.

4.5.4. От една страна, в предложението за ЗАИИ се разглежда не само самата технология, но и целите, за които се използва, и начинът, по който това се прави. От друга страна, в него се съдържа конкретно определение на ИИ, включващо списък от свързани с ИИ техники, които попадат в приложното поле на регламента. Като такова предложението за ЗАИИ изглежда зависи от две идеи. Дали този малко двойнствен подход ще бъде достатъчен за подходящо преодоляване на свързаните с ИИ предизвикателства и за насърчаване на възможностите, които предлага, ще бъде разгледано по-подробно в предстоящото становище на ЕИСК относно предложението за ЗАИИ.

4.6. Какво е мнението на ЕИСК относно Законодателния акт за цифровите услуги ( 9 )?

4.6.1. ЕИСК приветства предложението за единен пазар на цифрови услуги, което идва в момент, когато се появяват нови и иновативни цифрови услуги на информационното общество, променящи ежедневието на гражданите на ЕС и оформящи и преобразуващи начините, по които те комуникират, свързват се, потребяват и осъществяват стопанска дейност.

4.6.2. Комитетът подкрепя усилията на Комисията да предотврати разпокъсване на вътрешния пазар поради разпространение на национални правила и нормативни разпоредби и призовава за ясно изявление относно изчерпателния характер на Законодателния акт за цифровите услуги. Това е възможност за създаване на глобални стандарти за цифровите пазари, които могат да поведат Европа към тази нова ера, като гарантират високо равнище на безопасност и защита на потребителите онлайн.

4.6.3. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да определят разумен график за организиране на обсъждането и на приобщаваща обществена консултация, и за прилагане на регламента и стратегията. От основно значение е социалните партньори и организациите на гражданското общество да играят роля в този процес, за да се постигнат еднакви условия на конкуренция за всички участници.

4.6.4. ЕИСК приветства по-голямата прозрачност при системите за препоръчване на съдържание и рекламата, като се гарантира, че потребителите получават само рекламите, които желаят.

4.6.5. Комитетът отбелязва, че принципът на държавата на произход има много недостатъци, и призовава да се обмислят внимателно алтернативни методи, като например принципа на държавата на местоназначение, особено по отношение на данъчните, трудовите и потребителските въпроси, освен ако няма по-строго регулиране на равнището на ЕС, за да се гарантира лоялна конкуренция и възможно най-високо равнище на защита на потребителите.

4.6.6. ЕИСК призовава за разработване на подходяща рамка, която да позволи на дружествата да отстояват справедливостта, надеждността и сигурността на своите системи с ИИ, като се вземе предвид възможно най-високото равнище на защита на потребителите и работниците.

4.6.7. Освобождаването от отговорност за хостинга следва да престане да важи само в случаите на съдържание, за което е ясно, че е незаконно, или за което е установено в съдебно решение, че е незаконно. ЕИСК препоръчва да се установи режим на позитивна отговорност за местата за онлайн търговия, който да се прилага при определени обстоятелства.

4.6.8. Комитетът обръща внимание на огромната задача да се постигне подходяща координация между всички съответни актове и инициативи в контекста на по-широк регулаторен подход към основаната на платформи икономика. Необходимо е да се направи надлежен преглед на начините, по които могат да бъдат интегрирани тези различни гледни точки, засягащи Законодателния акт за цифровите услуги.

4.6.9. За ЕИСК данъчното облагане ( 10 ) , управлението на данните, трудовият статус, условията на труд и защитата на потребителите са важни фактори за понякога нелоялна конкуренция в цифровите икономики, които заслужават внимание.

Брюксел, 7 юли 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Проучване „Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises“ ( „Стимулиране на използването на изкуствения интелект в микро-, малките и средните предприятия в Европа“).

(2) Акт за управление на данните (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стp. 38); Законодателен акт за цифровите услуги (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стp. 70); Законодателен акт за изкуствения интелект.

(3) Законодателен акт за цифровите услуги.

(4) ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 1.

(5) ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 1; ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 51; ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 51; ОВ C 47, 11.2.2020 г., стр. 64; ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 87.

(6) Законодателен акт за изкуствения интелект.

(7) Акт за управление на данните.

(8) Акт за управление на данните.

(9) Законодателен акт за цифровите услуги.

(10) ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 73.