P9_TA(2021)0132

Противопоставяне на акт за изпълнение: максимално допустими граници на остатъчни вещества за някои вещества, включително луфенурон

Резолюция на Европейския парламент от 27 април 2021 г. относно проекта на регламент на Комисията за изменение на приложения II, III и IV към Регламент (ЕО) № 396/2005 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от аклонифен, акринатрин, Bacillus pumilus QST 2808, хлорантранилипрол, етиримол, луфенурон, пентиопирад, пиклорам и Pseudomonas sp. щам DSMZ 13134 във или върху определени продукти (D070113/03 — 2021/2590(RPS))

(2021/C 506/04)

Европейският парламент,

— като взе предвид проекта на регламент на Комисията за изменение на приложения II, III и IV към Регламент (ЕО) № 396/2005 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от аклонифен, акринатрин, Bacillus pumilus QST 2808, хлорантранилипрол, етиримол, луфенурон, пентиопирад, пиклорам и Pseudomonas sp. щам DSMZ 13134 във или върху определени продукти (D070113/03,

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 396/2005 на Европейския парламент и на Съвета от 23 февруари 2005 г. относно максимално допустимите граници на остатъчни вещества от пестициди във и върху храни или фуражи от растителен или животински произход и за изменение на Директива 91/414/ЕИО на Съвета (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 14, параграф 1, буква а) от него,

— като взе предвид становището, представено на 4 декември 2020 г. от Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,

— като взе предвид Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (2),

— като взе предвид мотивираното становище на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ), прието на 15 юли 2020 г. и публикувано на 18 август 2020 г. (3),

— като взе предвид мотивираното становище, прието от ЕОБХ на 18 ноември 2016 г. и публикувано на 5 януари 2017 г. (4),

— като взе предвид научния доклад, одобрен от ЕОБХ на 30 септември 2008 г. и публикуван на 22 юни 2009 г. (5),

— като взе предвид член 5а, параграф 3, буква б) от Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (6),

— като взе предвид член 112, параграфи 2 и 3, и член 112, параграф 4, буква в) от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид предложението за резолюция на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните,

А. като има предвид, че луфенурон е пестицид на основата на бензоилурея, който потиска производството на хитин при насекомите и се използва като пестицид и фунгицид; като има предвид, че одобрението на луфенурон от страна на Съюза изтече на 31 декември 2019 г. и не беше подадено заявление за подновяване съгласно Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (7); като има предвид, че луфенурон вече не разполага с одобрение за употреба в Съюза, а се изнася като пестицид в хранително-вкусовата промишленост; като има предвид, че според данните от проучване на Германската агенция за околната среда (8) луфенурон отговаря на критериите за вещества, които са устойчиви, биоакумулиращи и токсични, определени в приложение XIII към Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (9);

Б. като има предвид, че член 191, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) определя принципа на предпазните мерки като един от основните принципи на Съюза;

В. като има предвид, че съгласно член 168, параграф 1 от ДФЕС „[п]ри разработването и изпълнението на всички политики и дейности на Съюза се осигурява високо равнище на закрила на човешкото здраве“;

Г. като има предвид, че Директива 2009/128/ЕО има за цел да се постигне устойчива употреба на пестициди в Съюза чрез намаляване на рисковете и въздействието от употребата на пестициди върху здравето на хората и животните и върху околната среда чрез насърчаване на алтернативни подходи;

Д. като има предвид, че Стокхолмската конвенция на ООН за устойчивите органични замърсители и срещата на Комитета за преглед на устойчивите органични замърсители през 2012 г. (10) установиха големия потенциал на луфенурон да отговаря на всички критерии за устойчиви органични замърсители;

Е. като има предвид, че съобщението на Комисията от 20 май 2020 г., озаглавено „Стратегия „От фермата до трапезата“ за справедлива, здравословна и екологосъобразна продоволствена система“ (11), насърчава „глобалния преход към устойчиви системи в сектора на селското стопанство и хранително-вкусовата промишленост“ не само в границите на Съюза, но и извън него, и има за цел „да се вземат предвид аспектите, свързани с околната среда, при оценката на искания за допустимост на вноса на пестицидни вещества, които вече не са одобрени в ЕС, като същевременно се спазват стандартите и задълженията в рамките на СТО“;

Ж. като има предвид, че проектът за регламент на Комисията беше предложен вследствие на подадено заявление за допустимост на вноса по отношение на луфенурон, използван в Бразилия за грейпфрути и захарна тръстика, в което се посочва, че са необходими по-високи максимално допустими стойности на остатъчни количества, за да се избегнат нетарифните пречки пред търговията при вноса на тези култури;

З. като има предвид, че проектът на регламент на Комисията поражда опасения относно безопасността на луфенурон въз основа на принципа на предпазливост, като се имат предвид пропуските в данните, свързани с въздействието на луфенурон върху общественото здраве и околната среда;

И. като има предвид, че в своето становище от 15 юли 2020 г. ЕОБХ отбелязва следното: „В съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 396/2005 Syngenta Crop Protection AG е подал до компетентния национален орган в Португалия (оценяваща държава членка, ОДЧ) заявление за определяне на допустимост на вноса по отношение на активното вещество луфенурон в различни култури и продукти от животински произход въз основа на разрешената употреба на луфенурон в Бразилия, Чили и Мароко. ОДЧ е изготвила доклад за оценка в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 396/2005, който беше представен на Европейската комисия и предаден на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) на 24 май 2019 г.“; като има предвид, че ОДЧ предложи да се повишат максимално допустимите стойности на остатъчни количества за луфенурон в грейпфрути (x30) и захарна тръстика (x2) от Бразилия, както и да се повишат максимално допустимите стойности на остатъчни количества за луфенурон в стоки от животински произход;

Й. като има предвид, че заключенията, направени от ЕОБХ в становището му от 15 юли 2020 г., обосновават увеличаването на максимално допустимите стойности на остатъчни количества за луфенурон само въз основа на необходимостта от спазване на нормативните стойности в Бразилия и пропускат всякакви съображения относно дългосрочния кумулативен ефект на луфенурон по отношение на токсичността за репродукцията, невротоксичността за развиващия се организъм и имунотоксичния му потенциал след продължителен период на поглъщане;

1. се противопоставя на приемането на проекта на регламент на Комисията;

2. счита, че проектът на регламент на Комисията е несъвместим с целта и съдържанието на Регламент (ЕО) № 396/2005;

3. счита, че въпросният проект на регламент на Комисията превишава изпълнителните правомощия, предвидени в Регламент (ЕО) № 396/2005; отбелязва, че в съображение 5 от посочения регламент се предвижда, че максимално допустимите стойности на остатъчни количества следва да бъдат определени на най-ниското постижимо равнище с оглед на защитата на уязвими групи като деца и неродени деца;

4. отбелязва, че съгласно проекта на регламент на Комисията съществуващите максимално допустими стойности на остатъчни количества за луфенурон ще бъдат увеличени от 0,01 mg/kg на 0,30 mg/kg за грейпфрути и от 0,01 mg/kg на 0,02 mg/kg за захарна тръстика;

5. отбелязва, че в неотдавна публикуван научен доклад се прави заключението, че луфенурон може да има тератогенни последици и да предизвика хистопатологични промени в черния дроб и бъбреците при плъхове, което дава основания да се предположи, че бременните жени и техните неродени деца могат да бъдат изложени на риск ( 12 )

6. отбелязва, че експозицията на инсектициди води до биохимични промени, включително оксидативен стрес, и че експозицията на майките на химични замърсители в околната среда неотдавна беше класирана на второ място сред най-важните причини за детската смъртност в развиващите се страни ( 13 )

7. отново заявява, че трансгенерационните последици от експозицията на пестициди не са достатъчно проучени и че последиците от експозицията на пестициди при хората по време на бременността рядко се проучват; подчертава, че има все повече доказателства относно ролята на повтарящите се експозиции по време на ранния етап от живота;

8. предлага максимално допустимите стойности на остатъчни количества за луфенурон да останат на най-ниското равнище на определяне;

9. счита, че решението за увеличаване на максимално допустимите стойности на остатъчни количества за луфенурон не може да бъде обосновано, тъй като няма достатъчно доказателства, които да дават основание да се предположи, че рискът за бременните жени и техните неродени деца и за безопасността на храните е приемлив;

10. отправя искане към Комисията да оттегли своя проект на регламент и да внесе нов проект в комисията, като се спазва принципът на предпазливост;

11. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 70, 16.3.2005 г., стр. 1.

(2) ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71.

(3) Мотивирано становище на ЕОБХ относно определянето на допустимостта на вноса по отношение на луфенурон в различни стоки от растителен и животински произход, Бюлетин на ЕОБХ 2020; 18(8):6228 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6228

(4) Мотивирано становище на ЕОБХ относно прегледа на съществуващите максимално допустими стойности на остатъчни вещества по отношение на луфенурон в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 396/2005, Бюлетин на ЕОБХ, 2017; 15(1):4652, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4652

(5) Научен доклад на ЕОБХ относно заключението във връзка с партньорския преглед на оценката на риска от употребата като пестицид на активното вещество луфенурон; Бюлетин на ЕОБХ, 2009; 7(6):189 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.189r.

(6) ОВ L 184, 17.7.1999 г., стр. 23.

(7) Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).

(8) Altenburger, R., Gündel, U., Rotter, S., Vogs, C., Faust, M., Backhaus, T., Establishment of a concept for comparative risk assessment of plant protection products with special focus on the risks to the environment („Създаване на концепция за сравнителна оценка на риска от продукти за растителна защита със специален акцент върху рисковете за околната среда“), Текст 47/2017, Доклад№ (UBA-FB) 002256/ENG, https://www.umweltbundesamt.de/sites/default/files/medien/1410/publikationen/2017-06-07_texte_47-2017_umweltrisiken-pflanzenschutzmittel.pdf

(9) Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), за създаване на Европейска агенция по химикали, за изменение на Директива 1999/45/ЕО и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета и Регламент (ЕО) № 1488/94 на Комисията, както и на Директива 76/769/ЕИО на Съвета и директиви 91/155/ЕИО, 93/67/ЕИО, 93/105/ЕО и 2000/21/ЕО на Комисията (ОВ L 396, 30.12.2006 г., стр. 1).

(10) UNEP/POPS/POPRC.8/INF/29.

(11) COM(2020)0381.

(12) Baasal, W.T., Rahman T. Ahmed, A., Mahmoud, A.A., Omar, A.R., „Lufenuron induces reproductive toxicity and genotoxic effects in pregnant albino rats and their fetuses“ („Луфенурон предизвиква репродуктивна токсичност и генотоксични ефекти при бременни плъхове албиноси и техните фетуси“), Scientific reports, 2020: 10:19544, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7658361/

(13) Cremonese, C., Freire, C., Machado De Camargo, A., Silva De Lima, J., Koifman, S., Meyer, A., „Pesticide consumption, central nervous system and cardiovascular congenital malformations in the South and Southeast region of Brazil“ („Потребление на пестициди, централна нервна система и сърдечносъдови вродени малформации в южните и югоизточните региони на Бразилия“), International Journal of Occupational Medicine and Environmental Health. 2014; 27(3), стр. 474-86, https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/24847732/