[pic] | ЕВРОПЕЙСКA КОМИСИЯ |

Брюксел, 8.6.2010

COM(2010)295 окончателен

2010/0159 (NLE)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основният регламент“) в процедурата срещу субсидирането относно вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия |

Общ контекст Настоящото предложение е изготвено в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие със съществените и процедурните изисквания, посочени в основния регламент. |

Съществуващи мерки в областта на предложението Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия, изменен от Регламент (ЕО) № 1124/2007 на Съвета по отношение на „Jindal Poly Films Limited“ (заявителят в настоящия частичен междинен преглед) и последно изменен от Регламент (ЕО) № 15/2009 на Съвета. |

Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Неприложимо. |

Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

Заинтересованите страни, засегнати от производството, имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. |

Събиране и използване на експертни становища |

Не бяха необходими външни експертни становища. |

Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. |

Правни елементи на предложението |

Обобщение на предлаганите мерки На 9 септември 2009 г. Комисията започна частичен междинен преглед, ограничено до нивото на субсидиране на изравнителното мито, което е в сила за вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия. Прегледът бе започнат поради представените от заявителя, индийски производител износител, достатъчни prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени действащите мерки, са се променили и че тези промени са от дълготрайно естество. При разследването в рамките на частичния междинен преглед бе установено, че i) равнището на субсидиране по отношение на въпросния сътрудничещ индийски производител се е понижило. ii) реалните обстоятелства при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предишното разследване. Тъй като беше доказано че заявителят ще продължи да получава и в бъдеще субсидии в размер, по-нисък от определения в предходния частичен междинен преглед, равнището на мерките следва да бъде изменено с оглед на новите констатации. Беше установено, че променените обстоятелства са от дълготрайно естество. Следователно се предлага на Съвета да приеме приложеното предложение за регламент с цел изменение на митническата ставка, приложима за сътрудничещия производител в Индия. |

Правно основание Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност. |

Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Съюза. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като формата на действието е описана в горепосочения основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Съюза, националните правителства, регионалните и местните власти, икономическите оператори и гражданите е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. |

Избор на инструменти |

Предлагани инструменти: регламент. |

Други средства не биха били подходящи, защото основният регламент не предвижда алтернативни възможности. |

Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на Съюза. |

..

2010/0159 (NLE)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност[1] („основния регламент“), и по-специално член 19 от него,

като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултации с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

А. ПРОЦЕДУРА

I. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки

1. През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999[2] Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат, понастоящем включено в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия (наричано по-долу „разглеждания продукт“). Разследването, довело до приемането на този регламент, ще бъде наричано по-долу „първоначалното разследване“. Мерките бяха под формата на адвалорно изравнително мито със ставка между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като върху вноса от всички други дружества беше наложено остатъчно мито със ставка от 19,1 %. Разследваният период по първоначалното разследване бе от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.

2. През март 2006 г., след провеждане на преглед при изтичането на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006[3] („Регламент (ЕО) № 367/2006“) Съветът запази окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Разследваният период по прегледа бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.

3. През август 2006 г., след междинен преглед относно субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от PET, „Garware Polyester Limited“ (наричан по-долу „Garware“), Съветът измени с Регламент (ЕО) № 1288/2006[4] окончателното изравнително мито, наложено на Garware с Регламент (ЕО) № 367/2006.

4. През септември 2007 г., след частичен междинен преглед относно субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от PET, „Jindal Poly Films, Limited“, познат преди това като „Jindal Polyester Ltd“ (наричан по-долу „Jindal“), Съветът измени с Регламент (ЕО) № 1124/2007[5] окончателното изравнително мито, наложено на Jindal с Регламент (ЕО) № 367/2006.

5. През януари 2009 г., след междинен преглед, започнат от Комисията по собствена инициатива относно субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от PET, Съветът измени с Регламент (ЕО) № 15/2009[6] окончателното изравнително мито върху вноса, наложено върху тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.

II. Действащи антидъмпингови мерки

6. Следва да бъде отбелязано, че към „Jindal Poly Films Limited“ се прилага антидъмпингово мито от 0 %[7].

III. Започване на частичен междинен преглед

7. Искането за частичен междинен преглед бе подадено от „Jindal Poly Films Limited“, производител износител от Индия (наричан по-долу „заявителят“). Искането е ограничено до разследване на субсидирането, свързано със заявителя. Заявителят предостави prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, на базата на които са установени мерките, са се променили съществено и че тези промени са от дълготрайно естество.

8. След като установи, съгласувано с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на частичен междинен преглед, Комисията обяви на 9 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (наричано по-долу „известието“)[8], започването на частичен междинен преглед съгласно член 19 от основния регламент, ограничено до нивото на субсидиране на заявителя, за да се определи дали мерките следва да бъдат отменени или изменени спрямо този заявител.

9. При частичния междинен преглед следва да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите при него, да се измени ставката на митото, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поотделно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, т.е. митническата ставка, посочена в регламента като приложима за „всички останали компании“ в Индия.

IV. Разследван период

10. Разследването за нивото на субсидирането обхвана периода от 1 април 2008 г. до 31 март 2009 г. (наричан по-долу „разследвания период по прегледа“ или „RIP“).

V. Страни, засегнати от разследването

11. Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия (наричано по-долу „ПИ“), „Du Pont Tejin Films“, Люксембург, „Mitsubishi Polyester Film“, Германия, „Toray Plastics Europe“, Франция, и „Nurеll“, Италия, които представляват основна част от производството на фолио РЕТ в Общността (наричани по-долу „индустрията на Общността“), за започването на разследване в рамките на частичен междинен преглед. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване.

12. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, които поискаха и доказаха, че са налице основания да бъдат изслушани.

13. Писмените и устните коментари, представени от страните, бяха разгледани и, където това бе уместно, бяха взети предвид.

14. С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.

15. Отговори от въпросника бяха получени от заявителя и от ПИ.

16. Комисията изиска и провери цялата информация, считана за необходима за определяне на субсидирането. Проверки на място бяха проведени в обектите на заявителя и при ПИ в Делхи.

VI. Оповестяване и коментари върху процедурата

17. ПИ и другите заинтересовани страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се е оформило намерението да бъде предложено изменение на митническата ставка, приложима за заявителя. Беше им предоставен разумен срок, в който да направят коментар. Всички становища и коментари бяха надлежно взети предвид, както е пояснено по-долу.

Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ

18. Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият като разгледания в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, а именно фолио от полиетилен терефталат (PET), включено в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия.

В. СУБСИДИРАНЕ

1. Въведение

Схеми на национално равнище

19. Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и другите заинтересовани страни, и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:

a) Схема за предварителни разрешения (известна преди като схема на авансово лицензиране);

б) Схема с натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“;

в) Схема за насърчаване на износа на основни средства;

г) Схема за експортно кредитиране.

Регионални схеми

д) Схема с пакет от насърчителни мерки (PSI)

20. Схемите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който е влязъл в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката по износ и внос“, издавани на всеки пет години и редовно осъвременявани от Министерството на търговията. Един от документите „Политиката по износ и внос“ е от значение за RIP в настоящия случай — петгодишният план за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г. („Политиката по ИВ 2004—2009 г.“). Освен това в „Наръчник на процедурите — 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., том I“ (НП I 2004—2009 г.) ПИ определя процедурите, уреждащи Политиката по ИВ 2004—2009 г. Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.

21. Схемата за експортно кредитиране, посочена в буква г) по-горе, се базира на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банковото дело от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (RBI) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортното кредитиране.

22. Схемата, посочена в буква д) по-горе, се управлява от държавните органи на Индия.

2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)

a) Правно основание

23. Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи от 4.1.1 до 4.1.14 от Политиката по ИВ 2004—2009 г.и глави от 4.1 до 4.30 от НП I 2004—2009 г. По време на предишното разследване, проведено в рамките на прегледа, довело до въвеждането на действащото към момента окончателно изравнително мито с Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, тази схема се наричаше Схема с предварителни лицензи.

б) Условия за допускане до участие

24. AAS се състои от шест подсхеми, описани по-подробно в съображение 25 по-долу. Тези подсхеми се различават, наред с другото, в обхвата на допуснатите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици, са допуснати до участие в AAS за действителен износ и AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, са допуснати до участие в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, както е посочено в параграф 8.2 от Политиката по ИВ 2004—2009 г., като доставчиците на експортно ориентирани единици (ЕОЕ) са допуснати до участие в AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители са допуснати до предимствата от „планиран износ“ в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“) и „насрещен вътрешен акредитив“.

в) Практическо прилагане

25. Предварителни разрешителни се издават за:

i) Действителен износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на изходни материали за производството на конкретен продукт, предназначен за износ. „Действителен“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешението за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза.

ii) Годишни потребности: Това разрешение не е свързано с конкретен износен продукт, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). В рамките на определени граници, определени от предходните му експортни резултати, притежателят на лиценза може да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, попадащи в такава продуктова група. Той може да изнася всякакви продукти, включени в продуктовата група, за която се използва освободен от мито материал.

iii) Междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровини и да получи за тази цел AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт.

iv) Планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, изброени в параграф 8.2 букви б)—е), ж), и) и й) от Политиката по ИВ 2004—2009 г. Според ПИ планираният износ се отнася за онези трансакции, при които доставените стоки не напускат страната. Няколко категории доставки са считани за планиран износ, при условие че стоките се произвеждат в Индия, т.е. представляват доставка на стоки на ЕОЕ или на дружество, разположено в специална икономическа зона („СИЗ“).

v) Предварително нареждане за освобождаване (ARO): Притежателят на разрешение AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като ARO и се прехвърлят на местния доставчик при доставката на посочените в тях артикули. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото на предимствата от „планиран износ“, както е посочено в параграф 8.3 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. (тоест AAS за междинни доставки/планиран износ, намаления при планиран износ и възстановяване на крайния акциз). Механизмът на ARO възстановява данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на намаления или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни изходни материали, така и за вносни.

vi) Насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на разрешително по AAS. Титулярят на такова разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обяви разрешението за невалидно по отношение на прекия внос, само що се отнася до стойността и обема на артикулите, които са осигурени чрез местни доставки вместо от внос. Местният доставчик има право на предимства от недействителния износ, както е посочено в параграф 8.3 от Политиката на ИВ за 2004—2009 г. (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при недействителен износ и възстановяване на крайни акцизи).

26. Заявителят, получи концесии от AAS във връзка с продукта, разглеждан в разследвания период по прегледа (RIP). Заявителят използва две от подсхемите, т.е. i) AAS за действителен износ и ii) AAS за планиран износ. Следователно не е необходимо да се определят условията за изравняване на оставащите неизползвани подсхеми.

27. По-конкретно, за целите на извършването на проверки от страна на индийските органи титулярят на предварително разрешение е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към НОР I 2004—2009 г.), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че препоръчителните регистри и съответните записи са били проверени и информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение. Въпреки това гореспоменатите разпоредби се прилагат само за предварителните разрешения, издадени от 13 май 2005 г. нататък. За всички предварителни разрешения или предварителни лицензи, издадени преди посочената дата, от техните титуляри се изисква да спазват приложимите преди това условия за проверка, т.е. да водят верен и точен отчет на потреблението и оползотворяването на вносни стоки, свързани с лиценза, в определения в допълнение 18 формат (глава 4.30 и допълнение 18 към НОР I 2002—2007 г.).

28. При използваните по време на RIP от заявителя подсхеми — „действителен износ“ и „планиран износ“, както разрешението за внос, така и задължението за износ са фиксирани от ПИ по отношение на обема и стойността и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители трябва да документират в разрешителното съответните трансакции. Обемът на вноса, разрешен по AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между изходни материали и крайни продукти (наричани по-долу „SIONs“). За повечето продукти, включително за разглеждания продукт, съществуват SIONs, които са публикувани в НП II 2004—2009 г.. Последните промени при SIONs за фолио от PET и гранули от PET, междинен продукт, са преразгледани през септември 2005 г.

29. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца).

30. Описаната по-горе схема не се е променила от последния частичен междинен преглед относно субсидирането на заявителя, което бе завършено през януари 2009 г. Въпреки това, ползата от тази схема е намаляла значително, както е показано в съображение 39 по-долу.

31. Настоящото разследване по междинния преглед установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка или не се спазват, или не са изпробвани на практика. Заявителят не е изградил система, с която да бъде проверено кои безмитни суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква според Външнотърговската политика (ВТП) за 2004-2009 г. (допълнение 23) и в съответствие с приложение II(II)(4) от основния регламент. Регистърът на потреблението никога не е проверяван от ПИ.

32. Промените в управлението на ВТП 2004-2009 г., влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани в случая на заявителя. Така de facto прилагането на това изискване не можеше да се потвърди на този етап.

г) Заключение

33. Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на правителството на Индия, което предоставя предимства на разследваните износители.

34. В допълнение на това, AAS за „действителен износ“ и AAS за „планиран износ“ несъмнено зависят по закон от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получава предимства от тези схеми.

35. Двете подсхеми, използвани в настоящия случай, не могат да се смятат за допустими системи за възстановяване на мита или системи с възстановяване на заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Те не съответстват на правилата, предвидени в приложение I, и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяването за заместители) от основния регламент. ПИ не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се провери дали и в какви количества изходните материали са били употребени в производството на изнасяния продукт (приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент, а по отношение на системи за възстановяване за заместители — приложение III, точка II, параграф 2 от основния регламент). SIONs за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SIONs не могат да се приемат за система за проверка на действителното потребление, тъй като замисълът на тези стандартни норми не дава възможност на ПИ да извършва достатъчно прецизни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Също така, индийското правителство не е извършило допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато отсъства ефективна система за проверка (приложение ІІ, точка II, параграф 5 и приложение ІІІ, точка II, параграф 3 от основния регламент).

36. Тези две подсхеми следователно подлежат на изравнителни мерки.

д) Изчисляване на размера на субсидията

37. Поради липсата на системи за допустимо възстановяване на мита или възстановяване на мита за заместители, подлежащото на изравнителни мерки предимство е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „свръх“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), ii) и приложение I, буква и) от основния регламент свръхосвобождаването от мита може да бъде обект на изравнителни мерки само при условие че са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведен съответен мониторинг, горното изключение за схемите на възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на (очакваните приходи от) неплатените мита, а не спрямо предполагаемо свръхосвобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на такова свръхосвобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, според член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент той трябва само да установи наличието на достатъчни доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално заявена система за проверка.

38. Размерът на субсидиите за заявителя, който е използвал AAS, е изчислен въз основа на очакваните вносни мита (основните мита и специалните допълнителни мита) върху изходните материали, внесени през RIP по двете подсхеми (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, задължително платени за получаването на субсидията, се изваждат от размера на субсидиите при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидиите беше отнесен към оборота от износа на разглеждания продукт през RIP (подходящ знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е предоставена във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

39. Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на RIP за заявителя, възлиза на 0,7 %.

3. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“)

a) Правно основание

40. Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. и в глава 4 от НП I 2004—2009 г..

б) Условия за допускане до участие

41. Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в схемата.

в) Практическо осъществяване на DEPBS

42. Износител, който има право да участва в тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят въз основа на SIONs, като се вземат предвид предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни материали и митото върху този предполагаем внос, независимо дали вносните мита са били платени в действителност.

43. За да се възползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. По времето [] на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до властите на Индия, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia , размера на кредита по DEPBS, който може да бъде предоставен за тази експортна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният размер, използван за изчисляване на предимството по DEPBS, е същият като приложения по време на изготвянето на експортната декларация.

44. Кредитните точки по DEPBS могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на издаване. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин.

45. Заявка за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. De facto няма строг краен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, упоменат в раздел 4.47 от HOP I 04-09. Освен това, както ясно е предвидено в раздел 9.3 от HOP I 04-09, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).

46. Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на разследвания период по прегледа (RIP).

г) Заключения относно DEPBS

47. В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредит по DEPBS представлява финансово съдействие от ПИ, тъй като кредитът евентуално може да бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин ПИ намалява приходите си от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.

48. Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

49. Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Още повече, че няма система или процедура, чрез която да бъде потвърдено кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е направено свръхплащане на вносни мита по смисъла на точка i) от приложение I и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право на предимства по DEPBS независимо от това дали изобщо внася изходни материали. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на изходни материали. По този начин дори износители, които доставят изходните си материали изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като изходни материали, имат право да се възползват от DEPBS.

д) Изчисляване на размера на субсидията

50. В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисление, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, е изчислен от гледна точка на предимствата за получателя, налице през RIP. В това отношение беше прието, че получателят получава предимство към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителница, в която, inter alia , е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази експортна сделка, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Освен това сътрудничещият производител износител е завел кредитите по DEPBS с натрупване като приход.

51. Когато са отправени основателни искания, таксите, плащани задължително за получаването на субсидията, бяха извадени от кредитите така, че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент тази субсидия се отнася към размера на експортния оборот от разглеждания продукт по време на RIP като подходящ знаменател, тъй като субсидиите са обвързани с осъществяването на износ, а не се отпускат в съответствие с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

52. Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на RIP за заявителя, възлиза на 5,1 %.

4. Схема за насърчаване на износа на средства за производство („EPCGS“)

a) Правно основание

53. Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката по ИВ 2004—2009 г. и глава 5 от HOP I 2004—2009 г.

б) Условия за допускане до участие

54. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ производители доставчици и доставчици на услуги, са допуснати до участие в тази схема.

в) Практическо приложение

55. При условие че поеме задължение да осъществява износ, дружеството получава разрешение да внася средства за производство (ново, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалена митническа ставка. За тази цел, след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава лиценз EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка от 5 %, приложима за всяко средство за производство, внесено по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала действителна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата ставка е нулева. С цел да бъде изпълнено задължението за износ, внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период.

56. Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средствата за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на лиценз по EPCGS.

57. Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на разследвания период по прегледа (RIP).

г) Извод по отношение на EPCG

58. В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намалението на митото представлява финансово участие на правителството на Индия, тъй като тази отстъпка намалява приходите на правителството на Индия от иначе дължими мита. В допълнение, намалението на митото предоставя предимства на износителя, тъй като спестените мита при вноса подобряват неговата ликвидност.

59. Освен това EPCG правно зависи от осъществяването на износа, тъй като такива разрешителни не могат да бъдат получени без ангажимент за износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

60. Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система с възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.

д) Изчисляване на размера на субсидията

61. Размерът на субсидията е изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява срока на обичайна амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до RIP, е коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази пълният размер на предимствата за това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през разследвания период по прегледа. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, задължително платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.

62. Заявителят претендира, че безмитният внос на средства за производство по схемата EPCG за използване в неговия клон Khanvel вече не се използва и че предимството, свързана с тези средства, не следва да се включва в числителя. В отговор на това, се отбелязва, че заявителят вече е получил предимства относно тези средства за производство. Освен това, тъй като не съществуват доказателства, че заявителят не притежава такива средства или че те няма да бъдат използвани отново, това искане трябва да бъде отхвърлено.

63. В съответствие с член 7, параграф 2 и член 7, параграф 3 от основния регламент, този размер на субсидията бе отнесен към експортния оборот от разглеждания продукт през RIP (подходящ знаменател), тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

64. Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на RIP за заявителя, възлиза на 2,3 %.

5. Схема за експортно кредитиране („ECS“)

а) Правно основание

65. Схемата е описана подробно в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) и в ръководен циркуляр DBOD № DIR.(Exp).BC 09/04.02.02/2008-09 (Експортен кредит в рупии/чужда валута) на Резервната банка на Индия („RBI“), адресирани до всички търговски банки в Индия.

б) Условия за допускане до участие

66. Производителите износители и търговците износители имат право да участват в тази схема.

в) Практическо осъществяване

67. В рамките на тази схема Резервната банка на Индия („RBI“) задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити, както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да наложат на износителя. ECS се състои от две подсхеми, ECS преди изпращане („пакетен кредит“), която покрива кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след изпращането, която предвижда заеми на работен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. Освен това Резервната банка на Индия („RBI“) дава указания на банките за насочване на част от нетния банков кредит към финансиране на износа.

68. От ръководните циркуляри на RBI става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити (наричани по-долу „кредити в брой“), които се подчиняват единствено на пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да бъдат в състояние да получат експортни кредити и кредити в брой при еднакви условия.

69. Бе установено, че заявителят е използвал тази схема по време на разследвания период по прегледа (RIP).

г) Заключение за ECS

70. Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в ръководните циркуляри на RBI, упоменати в съображение 65, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител, сравнено с разходите по кредита, които изцяло се определят от пазарните условия, и в този случай се предоставят предимства на този износител по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Експортното финансиране не е per se по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност то обикновено се възприема като по-рисковано и степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е обект на чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно.

71. Въпреки че търговските банки отпускат преференциални кредити по схемата ECS, това представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), iv) от регламента. В този контекст, следва да се отбележи, че нито член 3, параграф 1, буква а), iv) от основния регламент, нито Споразумението за субсидиите и изравнителните мерки (ASCM) изискват поемане от страна на публичните сметки, тоест възстановяване на средствата на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установена субсидия, а само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в i), ii) и iii) от член 3, параграф 1, буква а) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за "правителство", както е посочено в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните органи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), iv) от основния регламент, тъй като търговските банки са обвързани с условията, които тя налага, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти върху експортните кредити, определени в ръководните циркуляри на RBI и в разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да насочват определен дял от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, упоменати в член 3, параграф 1, буква а), i) от основния регламент, в конкретния случай — да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството и на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за конкретна и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от осъществяването на износа по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

д) Изчисляване на размера на субсидията

72. Размерът на субсидията е изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити през RIP и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от заявителя. Този размер на субсидията (числител) беше отнесен към общия експортен оборот през RIP (подходящ знаменател) в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като предоставянето на субсидията е обвързано с осъществяването на износ и не зависи от изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

73. Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на RIP за заявителя, възлиза на 0,2 %.

8. СХЕМА С ПАКЕТ ОТ НАСЪРЧИТЕЛНИ МЕРКИ (PSI)

а) Правно основание

74. При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета на окончателното изравнително мито, в сила и понастоящем, бяха разгледани няколко държавни схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Държавните схеми попадат в обхвата на „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI), тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При разследването се установи, че правото на дружеството да се възползва от предимства по схемата е определено в „Сертификата за условията за допускане до участие“.

75. Схемата с пакет от насърчителни мерки (PSI) на правителството на Maharashtra (GOM) е изменяна неколкократно след нейното въвеждане. Заявителят продължава да се възползва от предимства по PSI „Схема 1993“, но не и от следващите схеми. Следователно само PSI 1993 е оценена в контекста на настоящия случай.

76. Схемата за освобождаване от данъка върху продажбите на правителството на Западен Бенгал обезпечава освобождаването от централния данък върху продажбите. Разследването установи, че заявителят се е ползвал от освобождаване от търговски данък (централен данък върху продажбите) по PSI на правителството на Западен Бенгал по отношение на направените от него покупки. С този закон продажбите, реализирани от дружество на вътрешния пазар, се освобождават от данък върху продажбите (както на местно, така и на централно равнище).

б) Условия за допускане до участие

77. За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават нова промишленост или като правят широкомащабни капиталовложения в разгръщане или разнообразяване на съществуваща промишленост. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на района, в който предприятието е или ще бъде разположено, и размерът на инвестицията.

в) Практическо осъществяване

78. При схемата за освобождаване от данъци върху продажбите определени единици не са били задължени да събират данък върху продажбите върху реализираните от тях сделки за продажба. По подобен начин определени единици са били освободени от плащането на данък върху продажбите при набавянето на стоки от доставчици, които също отговарят на условията за участие в схемите. Ако освобождаването при сделките за продажба не се счита за облагодетелстващо определени единици продавачи, то освобождаването при сделките за набавяне все пак води до извличане на предимства от определени единици купувачи.

79. Освобождаването от данък върху направени покупки в индийския щат Maharashtra (който преди бе освободен по схемата за насърчаване чрез освобождаване от данък върху продажбите в щата Maharashtra) вече не се прилага. През април 2005 г. законите за данък върху продажбите, извършени на територията на щата Maharashtra, са заменени от системата за данък добавена стойност (VAT). С валидност от април 2005 г. заявителят, като неосвободена от данък единица, е задължен да закупува материали като плаща данък добавена стойност (VAT).

г) Заключение

80. По отношение на PSI 1993 на ИП, заявителят е придобил само права за освобождаване от данък върху продажбата на крайни продукти през RIP, за които в миналото е прието, че не предоставят предимства на получателя (съображение 114 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета). Поради това, не беше установено предимство, подлежащо на изравнителните мерки, по PSI 1993 г. на ИП.

81. По отношение на покупките на заявителя от други дружества, намиращи се извън територията на щата Maharashtra, на суровини без заплащането на централен данък върху продажбите, схемата с пакет от насърчителни мерки (PSI) предоставя субсидии в рамките на член 3, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от плащане на данък върху продажбите във връзка с покупки представлява финансово участие, тъй като тази отстъпка намалява размера на иначе дължими приходи за правителството. Освен това освобождаването осигурява предимства за дружествата, тъй като подобрява ликвидността им.

82. PSI е достъпна само за дружества, които са инвестирали в някои определени географски райони под юрисдикцията на щат в Индия. Тя не е достъпна за дружества извън тези райони. Размерът на предимствата е различен в различните райони. Поради това, схемата е специфична съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.

д) Изчисляване на размера на субсидията

83. Що се отнася до освобождаването от данък върху продажбите, размерът на субсидията е изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите, който обикновено се дължи за RIP, но е останал неплатен.

84. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) е отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на RIP като подходящ знаменател, тъй като субсидията не е обвързана с осъществяването на износ и не се предоставя в съответствие с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

85. Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на RIP за заявителя, възлиза на 0,1 %.

9. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ.

86. Напомня се, че Регламент (ЕО) № 1124/2007 на Съвета, изменящ Регламент (ЕО) № 367/2006, определи размера на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки за заявителя, изразен ad valorem, на 17,1%.

87. В рамките на настоящия частичен междинен преглед бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразен ad valorem , е 8,4%, както е посочено по-долу:

СХЕМА→ | AAS(*) | DEPBS(*) | EPCGS(*) | ECS(*) | PSI | Общо |

ДРУЖЕСТВО ↓ | % | % | % | % | % | % |

Jindal Poly Films Limited | 0,7 | 5,1 | 2,3 | 0,2 | 0,1 | 8,4 |

Отбелязаните със звездичка (*) субсидии са експортни субсидии.

88. Предвид горното, се констатира, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.

10. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ

89. Бе проверено дали изменените обстоятелства по отношение на разглежданите схеми са от дълготрайно естество. По отношение на това, няколко елемента сочат, че това е така в разглеждания случай.

90. Първо, трябва да се отбележи, че констатациите на настоящия частичен междинен преглед отговарят на размера на субсидиите, определени за петимата индийски производители на PET фолио в частичния междинен преглед, публикуван през януари 2009 г., в което размера на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, изразен ad valorem , варира от 5,4% до 8,6%. Това е показател за известно постоянство в нивото на субсидиране, съществуващо в Индия, за този продукт.

91. Второ, докато в предходното разследване основното предимство e предоставено по AAS, предимството по настоящата схема е намаляло значително по време на RIP, като са получени доказателства, че това е продължило да бъде така дори и след RIP.

92. Позовавайки се на гореспоменатото, изглежда съществуват признаци, че и в бъдеще заявителят ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този определен в предходното разследване по частичния междинен преглед.

93. След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и е вероятно да продължи да получава субсидии в по-малък размер от този определен в предходното разследване по частичния междинен преглед, нивото на тази мярка следва да бъде изменено в съответствие с новите констатации.

94. Имайки предвид гореспоменатото, изменената ставка на изравнителното мито следва да бъде определена въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия частичен междинен преглед, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване срещу субсидиран внос, е по-висок.

95. В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) 1225/2009[9], не се допуска едновременно налагане на антидъмпигово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на експортно субсидиране. Въпреки това, както се споменава в съображение 6 по-горе, тъй като на заявителя е наложено антидъмпингово мито от 0 % по отношение на разглеждания продукт, тези разпоредби не се прилагат в настоящия случай.

96. С оглед на митническата ставка, понастоящем приложима за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са поотделно упоменати в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички останали дружества“ в Индия, се отбелязва, че реалните обстоятелства при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили от предходното разследване. Въпреки това, няма основания за преизчисляване на субсидията и митническите ставки на дружествата. Следователно, митническите ставки приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени.

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета се заменя със следното:

„2. Ставките на окончателното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, са следните:

Дружество | Окончателно мито (%) | Допълнителен код по TARIC |

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 8,4 | A030 |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist.. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122003, Haryana, India | 5,4 | A753 |

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India | 6,4 | A027 |

Всички други дружества | 19,1 | A999’ |

“

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета

Председател

[1] ОВ L 188, 18.7.2009 г., стp. 93.

[2] ОВ L 316, 10.12.1999 г., стp. 1.

[3] ОВ L 68, 8.3.2006 г., стр. 15

[4] ОВ L 236, 31.8.2006 г., стp. 1.

[5] ОВ L 255, 29.9.2007 г., стp. 1.

[6] ОВ L 6, 10.1.2009 г., стp. 1.

[7] ОВ L 288, 6.11.2007 г., стр. 1.

[8] ОВ С 215, 9.9.2009 г., стр. 17.

[9] OВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51.