BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 10.5.2007 
COM(2007) 244 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , ДО СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
УКРЕПВАНЕ  НА ВРЪЗКИТЕ  МЕЖДУ  ПОКОЛЕНИЯТА  
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
1. Увод ............................................................................................................................. 3 
2. Обществени  политики  за подкрепа  на семейството : значение  на насърчаването  
на трудовата  заетост  и равните  възможности ......................................................... 4 
2.1. Общо  движение  за осъвременяване  на семейните  политики , по инициатива  на 
държавите -членки ...................................................................................................... 4 
2.2. Значение  на насърчаването  на заетостта  и равенството  на възможностите ........ 5 
2.3. Ролята  на политиките  за трудова  заетост  и за равенство  на възможностите  в 
Европейския  съюз  за качеството  на семейния  живот ............................................. 6 
2.4. Лисабонската  стратегия  създава  благоприятни  условия  за съвместяване  на 
професионалния , семейния  и личния  живот ........................................................... 7 
3. Европейско  сдружение  за семейството .................................................................... 8 
3.1. Платформа  за систематизиране  на обмена  на добри  практики  и изследвания .... 9 
3.2. Използване  на Европейските  структурни  фондове .............................................. 10 
4. Заключения ............................................................................................................... 10 
ANNEX - MAIN EUROPEAN DATA ON FAMILIES AND FAMILY POLICIES  
The family as a support network.............................................................................................. 13  
Mean actual and ideal number of children, by country. Women aged 40 to 54 ...................... 14 Frequency of care and housework by sex, age and country groups (%).................................. 15 Difference of employment rate for women with and without children.................................... 16 
Provision of childcare in Eur opean countries in 2005 ............................................................. 17 
Social protection benefits targeted  at family support in the EU .............................................. 18 
Preferences for family measures .............................................................................................. 19  
At-risk-of-poverty rates by household type, 2005 ................................................................... 20 
 
BG 3   BG 1. УВОД 
През  март  2005 г. Комисията  издаде  зелена  книга , посветена  на демографските  
проблеми  и с това постави  началото  на дебат  за необходимостта  от укрепване  на 
връзките  между  поколенията . В съобщението  си от 12 октомври  2006 г., посветено  на 
демографското  бъдеще  на Европа1 тя подчертава , че държавите -членки  на Европейския  
съюз  следва  да създадат  благоприятни  условия  за демографско  обновление , като 
вписват  своите  действия  в обновената  Лисабонската  стратегия  за икономическия  
растеж  и заетостта , и провеждат  политика  на равенство  между  мъжете  и жените . Като  
подобряват  условията  на живот  в семейството , най-вече чрез съвместяване  на 
професионалния  и личния  живот , държавите -членки  ще помогнат  на европейците  да 
осъществят  желанието  си да имат  деца  (виж приложение  2).  
Дебатът , който  започна  в Европа  по повод  демографското  застаряване  на населението , 
обогати  тази гледна  точка . Той разкри , че равновесието  в европейските  общества  
почива  върху  съвкупност  от отношения  на близост  между  поколенията , които  днес  са 
по-сложни , отколкото  са били  в миналото : днешните  пълнолетни  млади  хора  живеят  
по-дълго  време  при родителите  си, като последните  са принудени  все по-често  да 
оказват  подкрепа  и на възрастните  хора2. Оттук  произтичат  и тежестите , които  се 
поемат  най-вече от по-младото  или от средното  поколение , и предимно  от жените . 
Равенството  между  мъжете  и жените  и в по-широк  смисъл  равенството  на 
възможностите  има съществена  роля  за изграждането  на нови  отношения  и близост  
между  поколенията .  
Ето защо , макар  и държавите -членки  да притежават  изключителна  компетентност  в 
областта  на семейните  политики , Общността  може  косвено  да допринесе  за тяхното  
модернизиране  и успех , най-вече на основата  на Лисабонската  стратегия , която  отдава  
специално  значение  на възможностите  за работа  на жените , задълбочаването  на 
степента  на съвместяване  на професионалния , семейния  и личния  живот , както  и на 
заетостта  и социалното  включване  на младите  хора .  
Поради  това Комисията  приветства  инициативата  за създаване  на Европейско  
сдружение  за семейството , обявена  на Европейския  съвет  през пролетта . Въз основа  на 
обобщено  описание  на развитието  на националните  политики  за подкрепа  на 
семействата  през последните  години , настоящото  съобщение  подчертава  приноса  на 
Лисабонската  стратегия  за това развитие  (§2) и предлага  мерки  за развитие  на 
Европейското  сдружение  като средище  за изследвания  и обмен  (§3). Сдружението  
представлява  първа  крачка  от европейската  стратегия  в отговор  на предизвикателството  
на демографските  промени . 
                                                 
1 COM(2006) 571 Демографското  бъдеще  на Европа , превръщане  на предизвикателството  във 
възможност . 
2 Първа  европейска  анкета  за качеството  на живот  през 2003 г. Европейска  фондация  за 
подобряване  на условията  на живот  и работа . 
 
BG 4   BG 2. ОБЩЕСТВЕНИ  ПОЛИТИКИ  ЗА ПОДКРЕПА  НА СЕМЕЙСТВОТО : ЗНАЧЕНИЕ  НА 
НАСЪРЧАВАНЕТО  НА ТРУДОВАТА  ЗАЕТОСТ  И РАВНИТЕ  ВЪЗМОЖНОСТИ   
Държавите -членки  поеха  задължението  да осъвременят  политиките  си в подкрепа  на 
семейството , като отчитат  застаряването  на населението , развитието  на условията  на 
живот  и растящото  многообразие  на семейните  връзки3. И макар , че държавите -членки  
остават  отговорни  за провеждането  на политиките , свързани  със семейството , то 
политиките  на Европейския  съюз , отнасящи  се до трудовата  заетост  и равенството  на 
възможностите , оказват  важно  влияние  върху  качеството  на семейния  живот .  
2.1. Общо  движение  за осъвременяване  на семейните  политики , по 
инициатива  на държавите -членки  
Европейските  средства  за наблюдение , като например  MISSOC показват , че различните  
политики  в подкрепа  на семейството  в страните  от Европейския  съюз  понастоящем  
имат  три основни  насоки :  
– Компенсиране  на преките  и косвените  разходи , свързани  със семейството  
(семейни  добавки  или данъчни  облекчения  при отглеждане  на деца  или 
грижи  за лица , нуждаещи  се от помощ ); 
– Помощ  за родителите  при обучението  и отглеждането  на по-малките  деца , за 
посрещане  и за придружаване  на по-големите  деца , както  и все по-голям  
брой  услуги  за лица , нуждаещи  се от помощ  в застаряващото  общество ; 
– Организиране  на условията  на труд  и трудова  заетост  (по-добро  съгласуване  
чрез съставяне  на график  на работното  време  и на почивките ) и на достъпа  
до услугите  на местно  равнище .  
Тези  три насоки  на действие  са развити  по специфичен  начин  в отделните  държави -
членки . Така  разходите  за семейни  добавки  и за отглеждане  на деца  нарастват  средно  с 
2.1 % от БВП  на Общността  (ЕС25)4, но те варират  между  0.7% и 3.9% в зависимост  от 
държавата , по-скоро  ниски  в Южна  Европа , където  връзките  вътре  в семейството  са по-
силни , и по-високи  в скандинавските  и континенталните  държави . 
При все това, предвид  непрекъснато  развиващата  се социална  и културна  среда , 
държавите -членки  започнаха  да приспособяват  тези политики  в три основни  
направления :  
– Семейните  политики  се вписват  вече в една  по-широка  съвкупност  от 
обществени  действия , които  влияят  върху  положението  на семействата , 
особено  политиките , свързани  с образованието , със социалното  и 
професионално  интрегриране  на младите  хора , с трудовата  заетост  и 
жилищата , с транспорта  и здравеопазването , и не на последно  място  с 
                                                 
3 Доклад  за социалното  положение  2005/6 г. 
4 Данните  за разходите  в полза  на семейството  не включват  данъчните  облекчения , разходите , 
свързани  с образованието , особено  предучилищното  обучение , и другите  мерки  в полза  на 
семейството , или вземайки  пред  вид семейните  разходи  (наем  на жилище , социално  
включване  ...). 
 
BG 5   BG гражданското  право , което  урежда  задълженията  между  членовете  в 
семейството . 
– Начините  за въздействие  се развиват  по посока  на децентрализиране  на 
осъществяваните  действия , на индивидуализиране  на правата  и помощите  и 
на увеличаване  на разходите  с цел насърчаване  на трудовата  дейност  и 
гарантиране  на траен  изход  от положението  на бедност . Това  развитие  
намира  конкретен  израз  в преразглеждането  на производните  права , 
свързани  със семейното  положение , и в насърчаването  на личните  права  в 
системите  за социална  защита . Последните  биват  приспособявани  така, че да 
не бъдат  в ущърб  на жените , чието  ниво  на професионална  заетост  е било  
доста  ниско  в миналото  и за да не се допусне  увеличаването  на бедността  на 
жените  от по-възрастните  поколения5. 
– Освен  това, семейните  политики  все повече  държат  сметка  за развитието  на 
желанията  и реалностите , свързани  със съответните  социални  роли  на 
мъжете  и на жените  по посока  на трайно  участие  на жените  в процеса  на 
трудова  заетост  без дълги  прекъсвания , както  и на по-голямо  участие  на 
мъжете  в семейните  и домакински  задължения , като така допринасят  за 
равенството  на мъжете  и жените  посредством  икономическата  независимост  
на последните . 
Тези  промени  бяха  посрещнати  със задоволство  от европейците , които  остават  дълбоко  
привързани  към семейния  живот6. Едно  проучване , проведено  в дванадесет  страни  
между  1999 и 2003 година  от фондацията  Robert Bosch показва , че l тези страни  има 
интерес  преди  всичко  към по-голямо  предлагане  на услуги  за колективно  гледане  на 
деца  и лица , нуждаещи  се от помощ , и на първо  място  за възрастните  хора  (виж 
приложение  7). 
2.2. Значение  на насърчаването  на заетостта  и равенството  на възможностите  
Често  се задава  въпросът  кои са най-ефективните  семейни  политики . Отговорът  трябва  
да държи  сметка  за разнообразието  на набелязаните  от европейските  страни  цели  в 
областта  на тези политики . В някои  страни  това означава  най-напред  повишаване  на 
раждаемостта , като се подпомагат  семейните  двойки  при осъществяване  на семейното  
планиране . За други  подкрепата  на семейството  произтича  от цялостното  повишаване  
на благосъстоянието  на гражданите  чрез създаване  на равни  възможности  за всички . За 
трети  основна  цел е борбата  срещу  бедността  в семействата  и намаляването  на 
неравенството  в доходите . Появяват  се също  така, често  в рамките  на даден  регион  или 
община , признаци  на добра  воля  за създаване  на благоприятни  условия  за развитие  на 
семейството  като фактор  за привличане  и задържане  на квалифицирана  работна  ръка .  
Едно  емпирично  сравнение  показва , че страните , които  са предприели  всеобщи  мерки  
за равенството  между  жените  и мъжете , които  са развили  интегрирани  системи  за 
предлагане  на услуги  и за индивидуално  право  на родителски  отпуск  както  за жените , 
                                                 
5 Доклад  на МБТ  за жените  и социалната  сигурност  1988 г. 
6 Евробарометър  273 „Социална  реалност  в Европа “: семейният  живот  е една  от ценностите , 
посочени  на едно  от първите  места  от европейците  в отговор  на анкетите  относно  
благосъстоянието .  
 
BG 6   BG така и за мъжете , които  са инвестирали  в качеството  на услугите  за отглеждане  на деца7 
и са въвели  по-гъвкаво  работно  време , имат  като цяло  едновременно  висока  
раждаемост  и високо  ниво  на заетост  на жените . Тези  мерки  се осъществяват  от 
различни  институции  в държавите -членки  с участието  на правителството , 
териториалните  общности , социалните  партньори , като понякога  се включват  в 
социално  отговорни  дейности  на предприятията , свързани  със сдружения  и 
организации  на гражданското  общество .  
В скандинавските  страни  нивото  на заетост  сред  жените  е най-високо  — повече  от 80 % 
от жените  между  25 и 54 години  в Швеция  и Дания  работят  (докато  най-ниските  нива  
на заетост  се наблюдават  в средиземноморските  страни ). Нивото  на раждаемост  е също  
по-високо  от средното  в държавите , които  най-рано  са развили  политики  за 
съвместяване  на професионалния  и семейния  живот  в полза  на равенството  между  
мъжете  и жените . 
Механизмите , чиято  цел е съвместяване  по най-добрия  начин  на професионалния  
живот  от една  страна  и на семейния  и личния  живот  от друга  страна , спестяват  на 
жените  задължението  да избират  между  професионалната  кариера  и качеството  на 
техния  семеен  живот  и така допринасят  за осъществяването  на семейните  проекти  и за 
осигуряване  на работа  на жените . Едновременно  с това, намаляването  на разликите  в 
трудовите  възнаграждения  на мъжете  и жените  допринася  също  за насърчаване  на по-
добро  разпределяне  на семейните  и домакинските  задължения . 
2.3. Ролята  на политиките  за трудова  заетост  и за равенство  на възможностите  
в Европейския  съюз  за качеството  на семейния  живот   
Семейните  политики  са от изключителната  компетентност  на държавите -членки . Но и 
на ниво  Европейски  съюз  винаги  е било  отчитано  въздействието  на общностните  
политики  върху  семейните  връзки  и върху  качеството  на живота  на членовете  на едно  
семейство . Лисабонската  стратегия  дава рамката  за по-нататъшно  осъвременяване  на 
семейните  политики  чрез насърчаване  на равенството  на възможностите , и по-
специално  чрез подобряване  на начина  на съвместяване  на професионалния , семейния  
и личния  живот , което  допринася  за осигуряване  на възможност  на жените  да работят .  
От дълги  години  общностното  право  отчита  изискванията  на семейния  живот  и 
произтичащите  от тях права . Неговото  прилагане  по отношение  на свободното  
движение  на лица  и на работници  в Европа  доведе  до координиране  на законовите  
системи  за социална  сигурност8 (които  включват  семейни  добавки ), и до правото  на 
събиране  на семействата  на работещите  в Европейския  съюз , включително  и за 
имигранти  от трети  страни , със съответните  права  за техните  съпрузи  и деца9. В по-
ново  време , загрижеността  на Европейския  съюз  за бъдещето  на децата  намира  израз  в 
                                                 
7 Проучванията  на ОИСР  върху  ранното  обучение  на малките  деца  показва , че създаването  и 
развиването  на структури , които  обединяват  отглеждане  и обучение , стават  изключително  
необходими  в процеса  на съвместяване  на семейния  и професионалния  живот , тъй като това 
позволява  да се борим  срещу  социалното  изключване  и обогатява  формирането  на човешкия  
капитал  от най-ранна  детска  възраст . 
8 COM(2002) 694 Съобщение  на Комисията  – Свободно  движение  на работници  с цел пълно  
използване  на произтичащите  от това предимства  и възможности . 
9 Директива  2003/86/ СЕ на Съвета  относно  правото  на събиране  на членовете  на семействата . 
Директива  2004/38/E О на Съвета  относно  правото  на гражданите  на Съюза  и на членовете  на 
техните  семейства  за свободно  движение  и престой  на териториите  на държавите -членки . 
 
BG 7   BG приемането  на мерки , които  целят  спазване  на правото  на семейство  и правото  на 
защита  на детето10 (които  включват  в частност  правото  на защита  от заснемане , 
програми  срещу  насилието  над децата , мерки  за безопасност  на тяхното  обкръжение  и 
т.н).  
С оглед  гарантиране  на равните  възможности  за жените  и мъжете  при наемане  на 
работа , съвместяването  на семейния , личния  и професионалния  живот  се превърна  в 
основен  лост  на европейските  политики  в областта  на трудовата  заетост . От 1992 
година  достиженията  на общностното  право  се обогатиха  с приемането  на законова  
рамка  за защита  на работещите  бременни  жени  и получаването  на отпуск  по 
майчинство11. Също  така, един  от първите  резултати  на европейския  социален  диалог  
се отнасяше  до правата  в случай  на отпуск  за отглеждане  на дете12. Значението  на това 
съвместяване , необходимо  за икономическата  независимост  на жените  и на равенството  
на мъжете  и жените , понастоящем  се посочва  както  в Пътната  карта  за равенството  на 
жените  и мъжете  за периода  2006–2010 г.13 на Комисията , така и в Европейския  пакт  за 
равенство  на мъжете  и жените14, приет  от държавите -членки  на Европейския  съвет , 
проведен  на 23 и 24 март  2006 г. 
2.4. Лисабонската  стратегия  създава  благоприятни  условия  за съвместяване  
на професионалния , семейния  и личния  живот  
Съвместяването  на професионалния , семейния  и личния  живот  представлява  
съществена  част от Лисабонската  стратегия  и има за цел увеличаване  на 
професионалната  заетост  на жените . Това  е подчертано  в целите , формулирани  от 
Европейския  съвет  през  2002 г. по въпроса  за отглеждане  на децата . То е отразено  и в 
единните  ръководни  линии  за заетостта  и растежа , приети  през 2005 г., които  включват  
подход , съобразен  с жизнения  цикъл , според  който  политиките  в областта  на трудовата  
заетост  би трябвало  да се адаптират  по-добре  към условията  на семейния  живот  в 
съответствие  с напредването  на възрастта . Освен  това, в рамките  на Лисабонската  
стратегия  беше  разработен  Отворен  метод  на координация  в областите  на социалната  
защита  и социалното  включване . В него  се обръща  особено  внимание  на подобряването  
на положението  на децата , живеещи  в бедност  и на техните  семейства , на 
модернизирането  на пенсионните  системи  с цел по-добро  отчитане  на новите  форми  на 
заетост  и на прекъсвания  на трудовата  заетост , на насърчаването  на дългосрочните  
грижи  за лица , нуждаещи  се от помощ . Перспективата  за равните  възможности  
подхранва  развитието  на Лисабонската  стратегия , доказателство  за това са 
множеството  инициативи , насрочени  за 2007–2008 г.:  
• Успоредно  с настоящото  съобщение  Комисията  ще даде  началото  на втори  
етап от консултации  със социалните  партньори , приканвайки  ги да се 
                                                 
10 СОМ (2006) 367 За европейска  стратегия  за правата  на децата . 
11 Директива  92/85/ЕИО  на Съвета  от 19 октомври  1992 г. относно  прилагането  на мерки , целящи  
насърчаване  подобряването  на сигурността  и здравеопазването  на работещите  бременни  жени , 
родилки  или кърмачки  в условията  на работа  (десета  специална  директива  по смисъла  на член  
16, параграф  1 от Директива  89/391/E ИО). 
12 Директива  96/34/EО на Съвета  от 3 юни 1996 г. относно  рамково  споразумение  за родителски  
отпуск , сключено  от Съюза  на работодателските  и индустриални  конфедерации  (UNICE), от 
Европейския  център  на предприятията  с публично  участие  и на предприятията  от генерален  
икономически  интерес  (CEEP) и от Европейската  конфедерация  на синдикатите  (CES). 
13 SEC(2006) 275, прието  на 1-ви март  2006 г. 
14 Заключение  на Председателството , 7775/1/06/ REV 1. 
 
BG 8   BG произнесат  по съдържанието  на възможни  предложения , от юридическо  и 
неюридическо  естество , предназначени  за по-доброто  съвместяване . 
• През  цялата  2007 г. ще бъдат  проведени  редица  мероприятия  в отговор  на 
задачата , поставена  от Европейския  съвет , който  многократно  е настоявал  
Европейският  съюз  и неговите  държави -членки  да обърнат  особено  
внимание  на борбата  срещу  детската  бедност . 
• Комисията  ще насочи  вниманието  си към качеството  на услугите  за 
възрастни  хора , нуждаещи  се от помощ , към закрилата  от малтретиране , 
както  и към мерките , които  могат  да бъдат  предприети  на европейско  ниво , 
в сътрудничество  с държавите -членки , за ускоряване  на развитието  и 
модернизацията  на инфраструктурите  и на услугите , предназначени  за 
възрастните  хора . 
• Провежданото  в момента  допитване  за по-добро  познаване  на социалната  
действителност  в европейските  общества15 ще хвърли  нова  светлина  за 
посоката  на ответните  мерки  на общностните  политики  за осигуряване  на 
равни  възможности  и достъп  на всички  поколения  до социалните  грижи .  
На всеки  две години , на базата  на националните  доклади  в рамките  на Лисабонската  
стратегия , годишният  доклад  за напредъка  на Европейската  комисия  ще съдържа  глава , 
посветена  на степента  на подготовка  на Съюза  по отношение  на демографските  
проблеми16. 
3. ЕВРОПЕЙСКО  СДРУЖЕНИЕ  ЗА СЕМЕЙСТВОТО  
Европейско  сдружение  за семейството , чието  създаване  беше  оповестено  по време  на 
Европейския  съвет  през  пролетта , ще включва  най-напред  платформа  за обмен  и 
запознаване  с политиките  в областта  на семейството  и на опита  на държавите -членки  в 
отговор  на демографските  предизвикателствата . С оглед  на създаването  му, през 2007 г. 
Комисията  ще разработи  методи  за систематизиране  обмена  на опит  и на изследвания  
(§3.1).  
Освен  това, чрез Европейското  сдружение  за семейството  Комисията  възнамерява  да 
стимулира  сътрудничеството  и съдействието  между  всички  заинтересовани  страни  за 
постигане  на по-добро  съвместяване  на професионалния , семейния  и личния  живот . 
Извън  инициативите , предприети  от социалните  партньори  в Европейския  съюз , 
Комисията  приканва  държавите -членки  да развият  сътрудничество  за подпомагане  на 
съвместяването  на професионалния , семейния  и личния  живот , като се използват  
новите  средства , предоставени  от структурните  фондове  (§3.2). 
По повод  насрочения  за 2010 г. Трети  европейски  демографски  форум , Комисията  ще 
представи  доклад  за постигнатото  в рамките  на Европейското  сдружение  за 
семейството . 
                                                 
15 СОМ (2007) 63 за обобщаване  на социалната  действителност . 
16 Виж  СОМ (2006) 571. 
 
BG 9   BG 3.1. Платформа  за систематизиране  на обмена  на добри  практики  и 
изследвания  
Голямото  разнообразие  на семейните  политики  на Европейския  съюз  създава  
мащабна  сфера , позволяваща  обмен  на добри  практики  в областта  на 
обществената  политика  и задълбочено  изследване  на тяхното  влияние . За тази 
цел Комисията  има намерение  да създаде :  
(a) Група  на високо  равнище  от правителствени  експерти  по демографските  
въпроси   
Успоредно  с настоящото  съобщение , Комисията  създава  групата  на високо  
равнище  от правителствени  експерти  по демографските  въпроси , за която  се 
говори  в съобщението  за демографското  бъдеще  на Европа . Мисията  на тази 
група  е да съветва  Комисията  в подготовката  на доклади  и форуми , 
провеждани  на две години  и да съдейства  за осъществяване  на анализи  и на 
обмен  на изброените  по-долу  практики . 
(b) Европейски , национални , регионални  и местни  форуми  и мрежи   
На всеки  две години  Комисията  ще организира  европейски  форум  по 
демографските  въпроси , за да направи  равносметка  на демографкото  
положение  и прилагането  на мерките , предложени  в съобщението  за 
демографското  бъдеще  на Европа . Първият  форум  се състоя  през месец  
октомври  2006 г., а следващият  е предвиден  за есента  на 2008 г. 
Организирането  на форуми  ще бъде  насърчавано  и подкрепяно  както  на 
национално , така и на регионално  и местно  ниво . Инициативата  „Региони  за 
икономическа  промяна ”17 ясно  предвижда  възможността  за подкрепа  на 
действията  в тази област  в регионален  и местен  план . 
(c) Наблюдение  на добрите  практики   
Комисията  ще покани  Европейската  фондация  за подобряване  условията  на 
живот  и работа  да въведе  наблюдение  на добрите  практики  в областта  на 
семейните  политики . Събраната  при това наблюдение  информация  ще бъде  
полезна  за както  за европейските , така и за местните  и регионалните  форуми . 
(d) Начини  за изследване   
Седмата  рамкова  програма  за научни  изследвания  и технологично  развитие  
позволява  да се продължи  подкрепата  за изследванията  по демографските  и 
семейните  въпроси  чрез финансиране  на специфични  дейности  в тази област , 
но също  и да се направи  пълен  анализ  на цялостното  въздействие  на 
демографската  промяна  върху  социалните  структури . Тази  рамкова  програма , 
както  и рамковата  програма  за иновациите  и конкурентоспособността  ще могат  
също  да подпомогнат  семействата , като използват  информационните  и 
комуникационните  технологии  за постигане  на самостоятелност  и повишаване  
на качеството  на живот  на възрастните  хора . 
                                                 
17 Съобщение  на Комисията  „Региони  за икономическа  промяна ” COM(2006) 675 от 8.11.2006 г. 
 
BG 10   BG Комисията  ще съдейства  също  така за развитието  на базата  данни  за 
семействата , изготвена  от ОСИР , и ще изработи  методи  за анализ  на семейните  
политики , които  да предостави  на разположение  на държавите -членки . Тези  
методи  за анализ  ще им позволят  да да направят  оценка  на ефективността  на 
своите  политики  по отношение  на всички  поставени  цели  (осъществяване  
желанията  за деца , равенство  на мъжете  и жените  и в по-широк  смисъл  
равенство  на възможностите  и социално  включване , особено  при децата ). През  
2008 г. ще бъде  проведена  анкета  Евробарометър  по въпросите  на състоянието  
на семействата  и техните  нужди . 
3.2. Използване  на Европейските  структурни  фондове  
Както  показва  опитът  от програмата  EQUAL18 и конференцията , проведена  
през месец  януари  2007 г. от Европейската  комисия , посветена  на 
инициативите  на регионите  за преодоляване  на демографския  проблем , редица  
пилотни  практики  могат  да породят  нови  начинания  на национално  или местно  
ниво  за подкрепа  на равните  възможности  и съвместяването  на 
професионалния  и семейния  живот . Стратегическите  насоки  на Общността  в 
областта  на сближаването19 за периода  2007–2013 г. препоръчват  такива  
нововъведения , които  имат  за цел приспособяване  към демографската  
промяна20. Комисията  приканва  държавите -членки  да съставят  оперативните  си 
програми  така, че те да могат  да подкрепят  такива  действия . За тази цел, със 
съдействието  на горепосочената  група  от правителствени  експерти , тя ще 
изготви  практически  наръчник , предназначен  за местните  и регионалните  
органи , който  да подпомогне  държавите -членки  при практическото  прилагане  
на избраните  от тях мерки  за създаване  на подходящи  условия  за съвместяване  
професионалния , семейния  и личния  живот , а също  и за подобряване  на 
качеството  на живот . Тези  децентрализирани  дейности  ще бъдат  предмет  на 
обмен  по време  на бъдещия  европейски  демографски  форум . 
4. ЗАКЛЮЧЕНИЯ  
Като  създадат  предпоставки  за по-добро  задоволяване  на нуждите  на семействата  при 
отглеждането  на децата  и грижите  за лицата , нуждаещи  се от помощ , както  и за по-
равномерно  разпределение  на семейните  и на домакинските  задължения , националните  
семейни  политики  ще укрепят  връзките  и близостта  между  поколенията . Може  да се 
очаква  по-добър  живот  за всички , както  и по-благоприятни  условия  за реализиране  на 
семейните  проекти . Новите  насоки  на семейните  политики  ще допринесат  също  така за 
стимулиране  на икономическия  растеж  и заетостта , именно  като улеснят  достъпа  на 
жените  до работа . 
                                                 
18 Пакети  от действия , финансирани  от Европейския  социален  фонд  в областта  на съвместяването  
на професионалния  и семейния  живот  за насърчаване  на равенството  на половете , именно  в 
рамките  на транснационалната  програма  EQUAL, могат  да бъдат  намерени  на интернет  сайта  на 
Европейската  комисия . 
19 COM(2006) 386 Предложение  за решение  на Съвета  относно  стратегическите  насоки  на 
Общността  в областта  на сближаването  
20 Регламент  (EО) 1081/2006 от 5.7.2006 г. относно  ЕСФ  включва  в съображенията  си целта  да „се 
преодолеят  характерните  аспекти  и последици  от демографските  промени , засягащи  населението  
в активна  възраст  на Общността “. 
 
BG 11   BG Като  подчертава  значението  на равенството  между  мъжете  и жените  и в по-широк  
смисъл  на равенството  на възможностите , Лисабонската  стратегия  предоставя  
дългосрочна  рамка  за подкрепа  на развитието  на националните  семейни  политики  в 
тази насока . Все пак, държавите -членки  носят  основните  отговорности  за това 
развитие . Комисията  напълно  подкрепя  процеса  на обмяна  на опит  и изследователския  
проект  на Европейското  сдружение  за семейството  и така модернизацията  се превръща  
в залог  от всеобщ  интерес . 
 
BG 12   BG ANNEX - MAIN EUROPEAN DATA ON FAMILIES AND FAMILY POLICIES  
The family as a support network.............................................................................................. 13  
Mean actual and ideal number of children, by country. Women aged 40 to 54 ...................... 14 Frequency of care and housework by sex, age and country groups (%).................................. 15 Difference of employment rate for women with and without children.................................... 16 
Provision of childcare in Eur opean countries in 2005 ............................................................. 17 
Social protection benefits targeted  at family support in the EU .............................................. 18 
Preferences for family measures .............................................................................................. 19  
At-risk-of-poverty rates by household type, 2005 ................................................................... 20 
 
BG 13   BG The family as a support network 
From whom 
do you get 
support in 
the 
following 
situations? If you needed help 
around the house when 
ill If you needed advice 
about a serious 
personal or family 
member If you were feeling a bit 
depressed and wanting 
someone to talk to If you needed to 
urgently raise an 
important sum of 
money to face an 
emergency 
 No 
partner Partner Total No 
partner Partner Total No 
partner Partner Total No 
partner Partner Total 
Your 
partner 6% 70% 45% 6% 60% 38% 8% 57% 37% 3% 22% 14% 
Family 
member 69% 25% 43% 58% 28% 40% 41% 21% 29% 64% 49% 55% 
Work 
colleague 1% 1% 1% 1% 1% 1% 2% 2% 2% 1% 1% 1% 
Friend 11% 1% 5% 25% 7% 7% 37% 15% 24% 9% 4% 6% 
Neighbour 4% 1% 2% 2% 0% 0% 3% 1% 2% 1% 0% 1% 
Someone 
else 4% 1% 2% 3% 2% 2% 3% 2% 2% 7% 10% 9% 
Nobody 4% 1% 2% 3% 1% 1% 5% 3% 3% 12% 9% 10% 
NA 1% 0% 1% 1% 1% 1% 1% 1% 1% 4% 4% 4% 
Source: Eurobarometer 273 "European social realit y" reconducted in November December 2006 in EU-27. 
Note: As regards the variable on the family situation in the columns, a respondent has a partner if he or she is married, 
remarried or unmarried but currently living with a partner. 
 
BG 14   BG Mean actual and ideal number of children, by country. Women aged 40 to 54 
 
Source:"Childbearing preferences and family size issues in Eur ope" by M.R. Testa, results of the 2006 Euro Barometer on 
fertility and ageing. 
 
BG 15   BG Frequency of care by sex, age and country groups (%) 
 Q37a: How often: caring for and educating 
children  Q37c: How often: caring for elderly/disabled 
people  
 Every day Once or 
several times 
a month Less 
often/never Every day Once or 
several times 
a month Less 
often/never 
EU15 
Women 
aged 18–34 42 4 53 4 9 88 
Women 
aged 35–64 49 10 40 10 16 75 
Women 
aged 65+ 6 10 84 5 6 88 
Men aged 
18–34 17 7 77 2 8 90 
Men aged 
35–64 32 14 54 5 11 84 
Men aged 
65+ 5 7 88 6 5 89 
NMS-10 
Women 
aged 18–34 52 5 44 6 14 80 
Women 
aged 35–64 48 17 35 12 16 72 
Women 
aged 65+ 9 16 75 6 5 89 
Men aged 
18–34 28 9 62 3 14 83 
Men aged 
35–64 35 20 45 6 16 79 
Men aged 
65+ 9 13 78 6 5 90 
Q37a, b, c: How often are you involved in any of the following ac tivities outside your paid work: a) Caring for and educating 
Children; c) Caring for elderly/disabled relatives? 
Note: the modalities ‘less often’ and ‘never’ are aggregated together. 
Source: EQLS, 2003; row percentages. 
 
BG 16   BG Difference of employment rate for women with and without children* 
 2005  
EU25 14.2 
EU15 13.2 
EU10 19.5 
BE 2.1 
CZ 39.2 
DK 3.4 
DE 26.5 
EE 30.0 
EL 3.5 
ES 7.5 
FR 10.2 
IE 18.2 
IT 6.8 
CY 3.4 
LV 18.0 
LT 2.8 
LU 7.0 
HU 35.3 
MT 17.2 
NL 9.4 
AT 14.4 
PL 11.1 
PT -3.8 
SI -1.5 
SK 34.5 
Fl 17.5 
UK 21.2 
* Difference in employment rates for women with children under 6 and women without children (age group 20-50).  
Source: EU Labour Force Survey – Spring data, LU 2003, 2004 and 2005: Annual average data. Data not available for SE. 
 
BG 17   BG Provision of childcare in European countries in 2005 
Children cared for (by formal arrangements other than by the family) up to 30 hours / 30 hours 
or more per usual week as a proportion of all children of same age group 
0 – 2 years 3 years – mandatory 
school age Mandatory school 
age – 12 years Admission 
age to 
mandatory 
school Country 
1 – 29h. 30h. or + 1 – 29h. 30h. or + 1 – 29h. 30h. or + (pre-primary 
included) 
EU Member States        
Belgium BE 23% 19% 49% 48% 43% 54% 6 
Bulgaria BG . . . . . . 7 
Czech Republic CZ 2% 0% 30% 40% 53% 45% 6 
Denmark DK 13% 60% 15% 79% 34% 65% 7 
Germany DE 8% 8% 61% 26% 69% 29% 6 
Estonia EE 3% 9% 9% 69% 57% 40% 7 
Ireland IE 14% 6% 64% 14% 64% 35% 6 
Greece EL 3% 4% 27% 34% 54% 45% 6 
Spain ES 25% 14% 54% 40% 53% 46% 6 
France FR 16% 16% 56% 39% 48% 52% 6 
Italy IT 9% 16% 21% 70% 13% 87% 6 
Cyprus CY 7% 12% 42% 43% 54% 46% 6 
Latvia LV 2% 16% 6% 60% 27% 69% 5 
Lithuania LT 2% 9% 11% 46% 66% 31% 7 
Luxembourg LU 14% 8%  51% 12% 74% 23% 4 
Hungary HU 2% 5% 30% 49% 30% 70% 5 
Malta MT 5% 0% 32% 23% 19% 79% 5 
Netherlands NL 36% 4% 82% 7% 89% 11% 5 
Austria AT 4% 0% 53% 16% 66% 32% 6 
Poland PL 0% 2% 8% 22% 58% 38% 6 
Portugal PT 3% 26% 9% 55% 30% 69% 6 
Romania RO . . . . . . 7 
Slovenia SI 2% 22% 10% 67% 41% 55% 6 
Slovakia SK 0% 3% 10% 57% 39% 44% 6 
Finland FI 8% 19% 25% 51% 82% 18% 7 
Sweden SE 22% 31% 35% 52% 1% 95% 7 
United Kingdom UK 24% 6% 72% 28% 10% 90% 5 
EFTA 
countries          
Iceland IS 7% 30% 21% 76% 22% 77% 6 
Norway NO 11% 22% 28% 52% 83% 17% 6 
 
Source: Eurostat, EU-SILC 2005 data. 
Notes: 
1) Formal arrangements refer to the EU-SILC survey reply categories 1-4 (pre-school or equivalent, compulsory education, 
centre-based services outside school hour s, a collective crèche or another day-care centre, including family day-care 
organised/controlled by a public or private structure). 
2) Only care for more than 1 hour a week is considered. 
3) Some children do not use child care since pare nt is taking parental leave for a younger child. 
4) Child age is calculated at the interview date, ex cept for IE and FI where ag e is calculated at 31/12/2004. 
5) Some countries, like BE, did not collect data for children being 12 years at the interview date. 
6) CY, LV, PT, SK: No information collected for ch ildren born between 31/12/2004 and the interview date. 
7) FR: Care performed by 'assistantes matern elles' directly paid by the parents, wi thout organised structure between them, is 
not included in the table. 
8) IE: For the age groups '0 - 2 years' and '3 years - mandatory  school age', the care '1-29h.' is overestimated and the care 
'30h. or +' underestimated due to measurement error. 
9) SK: Measurement error for the age group 'mandatory school age school - 12 years' leading to high proportion of children 
without school hours. 
 
BG 18   BG Social protection benefits targeted at family support in the EU 
 2004 
 Share population 
between 0-19 Support intensity 
corrected for the share of 
the young * Total 
Fertility 
Rate Total 
family 
support Support 
in cash Support 
in kind 
EU-25 22.54% 9.32 1.51 2.1e 1.5 e 0.6e 
EU-15 22.20% 9.46 : 2.1e 1.5 e 0.6e 
BE 23.17% 8.63 1.68 2  1.6  0.4  
CZ 21.73% 7.36 1.23 1. 6 p 1.4 p 0.2 p 
DK 24.32% 16.04 1.78 3.9  1.6  2.3  
DE 20.48% 14.65 1.37 3 p 2.2 p 0.7 p 
EE 23.92% 7.11 1.47 1.7  1.6  0.1  
IE 28.38% 8.81 1.99 2.5  2.3  0.3  
EL 20.21% 8.41 1.31 1.7  1.2  0.5  
ES 20.11% 3.48 1.33 0. 7 p 0.4 p 0.3 p 
FR 25.06% 9.98 1.92 2.5 p 2 p 0.5 p 
IT 19.19% 5.73 1.33 1. 1 p 0.7 p 0.5 p 
CY 27.75% 7.21 1.49 2  1.9  0.1  
LV 23.42% 5.55 1.24 1.3 p 1 p 0.2 p 
LT 25.71% 4.28 1.26 1. 1 p 0.7 p 0.4 p 
LU 24.49% 15.52 1.70 3. 8 p 3.3 p 0.6 p 
HU 22.20% 11.26 1.28 2.5  1.9  0.6  
MT 25.33% 3.95 1.37 1  0.9  0.1  
NL 24.53% 5.30 1.73 1. 3 p 0.7 p 0.5 p 
AT 22.24% 13.49 1.42 3  2.5  0.5  
PL 25.36% 3.55 1.23 0.9 p 0.9 p :  
PT 21.62% 5.55 1.40 1. 2 p 0.8 p 0.5 p 
SI 21.05% 9.50 1.25 2 p 1.4 p 0.6 p 
SK 25.50% 7.06 1.24 1. 8 p 1.6 p 0.1 p 
FI 23.75% 12.63 1.80 3  1.6  1.3  
SE 23.98% 12.51 1.75 3 p 1.6 p 1.5 p 
UK 24.75% 6.87 1.77 1. 7 e 1.3 e 0.4 e 
Source: Eurostat, ESSPROS. 
* The support in % of GDP divided by the share of young (0-19) in the population. 
** e means estimated value, p means provisional value and : means no data available. 
 
BG 19   BG Preferences for family support measures 
Country 1st place % 2nd place % 3rd place % 
AT More and better working 
part-time opportunities 90.5 Lower wage and income 
taxes 88.8 Flexible working hours 88.3 
BE More and better working 
part-time opportunities 85.2 Flexible working hours 80.5 Lower wage and income 
taxes 80.2 
CZ An allowance at the birth 
of child 90.5 Lower wage and income 
taxes 87.8 Improved parental leave 
arrangements 86.8 
EE A substantial decrease in 
the costs of education 96.0 A substantial rise in child 
allowance 94.5 Improved parental leave 
arrangements 91.0 
FI Flexible working hours 82.6 Lower wage and income 
taxes 79.5 Financial support for 
parents taking care of their children 79.3 
DE More and better working 
part-time opportunities 89.9 Flexible working hours 89.3 Better day-care facilities 
for children under 3 years old 88.5 
HU Better housing for families 94.9 A substantial decrease in 
the costs of education 93.7 A substantial rise in child 
allowance 92.3 
IT More and better working 
part-time opportunities 89.2 A substantial rise in child 
allowance 89.2 Lower wage and income 
taxes 88.9 
LT An allowance at the birth 
of child 95.9 Financial support for 
parents taking care of their children 95.7 Improved parental leave 
arrangements 94.7 
NL More and better working 
part-time opportunities 78.9 Flexible working hours 72.0 Improved parental leave 
arrangements 71.2 
PL Child allowance 
dependent on family income 92.5 An allowance at the birth of 
child 92.2 Improved parental leave 
arrangements 91.1 
RO Lower wage and income 
taxes 98.2 Improved parental leave 
arrangements 97.9 Better housing for families 97.4 
SI Better housing for families 97.8 Better day-care facilities for 
children under 3 years old 97.8 Improved parental leave 
arrangements 97.3 
CY Lower wage and income 
taxes 95.9 Improved parental leave 
arrangements 93.7 Flexible working hours 91.5 
Respondents up to 50 years old ("very in favour" and "somewhat in favour"). 
The Demographic Future of Europe – Facts, Figures, Policies: Results of the Population Policy Acceptance 
Study (PPAS)- Survey with interviews of 34 000 Europeans in 14 countries from 1999 to 2003 – Federal Institute for population research and Robert Bosch Foundation 2006. 
 
BG 20   BG At-risk-of-poverty rates by household type, 2005  
 Single 
parent with 
dependent 
children Two adults 
with one 
dependent 
child Two adults 
with two 
dependent 
children Two adults 
with three or 
more 
dependent 
children Three or 
more adults 
with 
dependent 
children 
EU25 33s 12s 14s 26s 14s 
EU15 32s 11s 13s 25s 14s 
NMS10 38s 15s 19s 36s 17s 
BE 36 9 10 21 17 
BG : : : : : 
CZ 41 9 11 25 9 
DK 21 4 5 14 5 
DE 30 10 7 13 7 
EE 40 13 12 25 13 
IE 45 12 13 26 11 
GR 43 14 18 33 28 
ES 37 14 23 36 18 
FR 26 8 9 20 15 
IT 35 15 22 35 21 
CY 35 9 9 14 8 
LV 31 14 18 39 13 
LT 48 15 18 44 14 
LU 32 13 17 20 14 
HU 27p 15p 15p 26p 11p 
MT 51 13 15 35 10 
NL 26 9 10 20 6 
AT 27 9 11 20 9 
PL 40 17 23 45 23 
PT 34 17 25 39 15 
RO 27 11 16 44 23 
SI 22p 9p 10p 17p 6p 
SK 32 13 17 24 13 
FI 20 7 5 12 8 
SE 18 4 4 9 12 
UK 38p 11p 13p 29p 13p 
IS 14 8 8 10 5 
NO 19 4 5 10 4 
Source: Eurostat SILC(2005) Income data 2004; except for UK,  income year 2005 and for IE moving income reference 
period (2004-2005); RO National HBS 2005, income data 2005. 
Notes: Risk-of-poverty defined as income below 60% of the median income. 
: = Not available. 
p = Provisional value. 
s = Eurostat estimation.