BG Официален вестник на Европейския съюз C 24/51

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в споразумението за свободна търговия между ЕС и Индия“ (становище по собствена инициатива)

2012/C 24/10

Докладчик: г-жа Madi SHARMA

На 14 септември 2010 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Ролята на гражданското общество в споразумението за свободна търговия между ЕС и Индия“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 октомври 2011 г.

На 475-ата си пленарна сесия, проведена на 26 и 27 октомври 2011 г. (заседание от 27 октомври), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 152 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че споразумение за свободна търговия (ССТ) между ЕС и Индия може да бъде изгодно както за Европа, така и за Индия и има потенциал да донесе ползи под формата на ускорено развитие, конкурентоспособност, богатство и работни места. Търговията е важен механизъм за подкрепа на развитието и намаляване на бедността. Въпреки това икономическото, социалното и екологичното въздействие на ССТ трябва да се оценява внимателно, прозрачно и всеобхватно, в интерес на всички страни. В този контекст гражданското общество може да играе водеща роля.

1.2 Преговорният процес по това ССТ, включително и определянето на потенциалното му въздействие, проявява редица слабости, които преговарящите от двете страни трябва да отстранят преди окончателното изготвяне на споразумението. В документа за позицията на службите на Комисията се казва, че „е можело да се обърне повече внимание на последиците за неформалната заетост“ и че един по-задълбочен анализ на последиците от споразумението за преместването на работната ръка „би дал възможност да се прогнозират по-точно другите социални последици като въздействието върху бедността, здравеопазването и образованието“ (1).

1.3 ЕИСК припомня, че съгласно член 207 от Договора за функционирането на Европейския съюз общата търговска политика на Европейския съюз трябва да се провежда „съгласно принципите и целите на външната дейност на Съюза“ и че съгласно член 3 от Договора за Европейския съюз Съюзът трябва да допринася, наред с другото, за устойчивото развитие, премахването на бедността и защитата на правата на човека. Търговията не е самоцел.

1.4 ЕИСК препоръчва незабавно да се предприемат нови проучвания, в които изрично да се отчете действителното въздействие на ССТ върху гражданското общество в ЕС и Индия (по-специално върху модул 4, МСП, трудовите права, жените, защитата на потребителите, неформалната икономика, селското стопанство, бедността и отражението върху достъпността на основни продукти като животоспасяващите лекарства). В интерес на прозрачността тези проучвания следва да се извършат заедно с обществени академични проучвания и семинари с участието на гражданското общество. След това резултатите могат да бъдат включени в преговорите, които сега са в заключителната си фаза.

1.5 ЕИСК призовава Съвета, Европейския парламент и Комисията да гарантират, че преди сключване на споразумението ЕС ще:

— вземе под внимание вижданията и загрижеността на гражданското общество в ЕС;

— извърши оценка на въздействието върху възможните сценарии, свързани с модул 4, като проучи количеството и качеството на труда по сектори и държави-членки, изцяло в сътрудничество със социалните партньори;

— изпълни правните си задължения, за да гарантира, че ССТ не увеличава бедността;

и че споразумението

— се ръководи от ефикасна клауза за правата на човека в съответствие с досегашната практика и заявената политика на ЕС;

— включва амбициозна глава за устойчивото развитие, съдържаща трудови и екологични разпоредби, които да се прилагат посредством предвидените обичайни процедури за уреждане на спорове и с ефективни средства;

— включва рамка, основаваща се на правата на МОТ, за лицата, заети в неформалната икономика;

— включва двустранна социална предпазна клауза, в която се отчитат не само рисковете за местната промишленост в ЕС и Индия, но и рисковете за обществото, включително преместванията на работни места.

1.5.1 ЕИСК препоръчва да бъде създаден механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество. Механизмът за наблюдение трябва да бъде създаден с правомощие да отправя препоръки конкретно във връзка с необходимостта от активиране на социалната предпазна клауза, съгласно която съответният орган трябва да е длъжен да предоставя обоснован отговор. Във връзка с това наблюдение следва да се подкрепя обучението и изграждането на капацитет на гражданското общество.

1.6 Понастоящем съдържанието на ССТ между ЕС и Индия е все още поверително и поради това конкретните му аспекти не могат да бъдат разгледани в настоящото становище.

2. Въведение

2.1 Споразумението за свободна търговия между ЕС и Индия (ССТ) ще обхване повече от една пета от световното население и поради това ще бъде едно от най-значимите ССТ в света. То има потенциал да донесе ползи за обществото в ЕС и Индия.

2.2 И двата региона са изправени пред сериозни икономически предизвикателства – ЕС със застаряващото си население и наситени пазари, а Индия с огромното си население и нарастващата урбанизация. Либерализацията и по-нататъшното отваряне на техните пазари, като се има предвид неравномерното развитие на двата региона, има потенциал да донесе ползи за гражданите и на двете общества.

2.3 Бизнес организациите в ЕС и Индия признават, че може да има известно преместване на работни места. Въпреки това, чрез допълнително отваряне на пазарите на договарящите се страни и развитие на уменията, програми за обучение, обмен на знания в двете посоки, развитие на инфраструктурата и на разпоредбите, свързани с веригата за доставка, както и на съвместни предприятия, търговията между Индия и ЕС може да създаде в дългосрочен план устойчив растеж, по-голяма конкурентоспособност и повече работни места. В преодоляването на някои от предизвикателствата водеща роля ще играе Европейският център за бизнес и технологии (EBTC), създаден с цел да предоставя практически решения на предприятия, които навлизат на индийския пазар.

2.4 Насърчаването на иновациите чрез ССТ може да гарантира бъдещата конкурентоспособност на предприятията. Все повече европейски и индийски предприятия си сътрудничат в областта на технологичните разработки в редица сектори. Индия притежава евтина, високо образована работна сила със значителен капацитет в НИРД. Въпреки това двете страни се нуждаят от среда, която може да насърчи устойчиви инвестиции в областта на иновациите. Експертният опит на европейските предприятия в Индия и на индийските предприятия в ЕС могат да бъдат важно преимущество, което ще спомогне за задоволяването на тези потребности.

2.5 ССТ има важни последици за чуждестранните инвестиции. За да привлече повече инвестиции, от 1991 г. насам Индия либерализира и опрости режима си за преки чуждестранни инвестиции (ПЧИ), което доведе до повишаване на притока на капитали. ССТ ще надгради над тази основа, като осигури на предприятията от ЕС пазарен достъп и правна сигурност (2). В новия контекст, създаден от споразуменията за свободна търговия, е необходимо внимателно да се оценят последиците за Индия от отварянето към преки чуждестранни инвестиции и е необходимо да се възприеме плавен подход в това отношение.

2.6 В настоящото становище не се разглеждат потенциалните икономически ползи от ССТ. В него се разглеждат несигурните социални и екологични последици от него за ЕС, по-конкретно относно модул 4, и за по-бедните слоеве на индийското общество. Тези последици засягат пряко интересите на предприятията в ЕС, свързани с проверките за дължима грижа и защитата на марките. Корпоративната социална отговорност на предприятията, въпросите за труда и правата на човека се простират отвъд границите на Европа за предприятията на ЕС, търгуващи с трети страни.

3. Процес на преговори

3.1 Преговарящите проведоха консултации с големи предприятия както в ЕС, така и в Индия. Въпреки това ЕИСК като консултативен орган за всички сегменти на гражданското общество е загрижен от факта, че преговарящите не са се консултирали с всички заинтересовани обществени групи на равноправна основа и призовава настоятелно ЕК да вземе изцяло предвид всички гледни точки на заинтересованите обществени групи от двете страни. Комитетът призовава Комисията да се консултира с МСП относно потенциалното въздействие, с профсъюзите относно липсата на яснота по отношение на трудовите гаранции и модул 4, със сдруженията на потребителите и селскостопанския сектор относно безопасността на храните и сигурността на доставките и неформалната икономика в Индия.

3.2 Много НПО и синдикати от ЕС и Индия, заедно с фондации от ЕС и предприятия от неформалната икономика на Индия изразиха загриженост както поради потенциално неблагоприятните последици от ССТ, така и поради начина, по който бяха проведени тези преговори (3). Като признава значението на поверителността на търговските преговори, ЕИСК призовава ЕК от съображения за прозрачност, които имат също толкова голямо значение, да разясни неясните моменти, като обяви публично предложенията си по тези въпроси.

3.3 ЕИСК счита, че търговията не може да се изключи от правомощията на Европейската служба за външна дейност. Последователността на европейските политики е от основно значение за съхраняване на ценностите и принципите на Европейски съюз. Комитетът препоръчва всички генерални дирекции, имащи отношение към въпроса, да бъдат информирани за хода на преговорите.

4. Оценка на въздействието върху устойчивостта

4.1 ЕК поръча на независими консултанти извършването на ОВУ, която приключи през 2009 г. (4). Съгласно тази ОВУ социалното въздействие на това ССТ ще бъде пренебрежимо, няма да окаже въздействие върху заплатите, а само незначително преместване на работни места (5), като за Индия работната заплата на квалифицираните и неквалифицираните работници ще се увеличи с 1,7 % в краткосрочен план и с 1,6 % в дългосрочен план, като ще се наблюдава и известно преместване на работна ръка в посока към работни места с по-високо заплащане (6).

4.2 ЕК отдава голямо значение на тази ОВУ, като подчертава общите ползи от ССТ (7). Въпреки това е важно да се отбележи, че в същата тази ОВУ се отправят и предупреждения за потенциални социални и екологични рискове.

4.3 Профсъюзите в ЕС изразяват загриженост относно трудовите права в ЕС и призовават за оценка на въздействието на възможните сценарии, свързани с модул 4 преди приключване на преговорите. Тази оценка следва да включва въздействието върху качеството и количеството на труда по сектори и по държави-членки. Тя следва също да включва цялостна консултация със социалните партньори, която да се извърши и преди и след въвеждането на ССТ и да предостави обвързващи препоръки за предотвратяване или смекчаване на евентуалните отрицателни въздействия.

4.4 В ОВУ последиците от ССТ за трудовите стандарти и условията на труд в Индия са посочени като „несигурни“. Що се отнася до Индия, съгласно официални правителствени статистически данни около 90 % от индийската икономика е неформална (или неорганизирана), и се очаква тази структура да се запази в общи линии в близко бъдеще (8). Съгласно данните на МОТ/СТО работещите в неформалния сектор живеят с по-малко от 2 долара на ден (9). По-голямата част от работещите жени (над 95 %) работят в неформалния сектор и са несъразмерно изложени на риск.

4.5 В ОВУ се изтъкват потенциални последици върху околната среда, като се отбелязва, че вероятно ще има умерено отрицателни последици върху въздуха (10), качеството на земята (11), биоразнообразието (12) и качеството на водата (13). ЕИСК счита, че следва да се вземат под внимание предупрежденията, съдържащи се в ОВУ.

4.6 Методологията на ОВУ не е достатъчна, за да се улови истинското въздействие. ОВУ първоначално беше насочена преди всичко към официалната икономика, за която икономическото моделиране е сравнително просто (14). За разлика от това анализът в ОВУ на социалното и екологичното въздействие се основава на не толкова прозрачна качествена методология. В ОВУ не се анализира също така по подходящ начин и въздействието върху въглеродните емисии в Индия, нито безопасността на потребителите или сигурността на продоволствените доставки.

4.7 В документа за позицията на службите на Комисията се посочва, че е можело да се обърне повече внимание на последиците за достойния труд, неформалната заетост и преместването на работната ръка. Това „би дало възможност да се прогнозират по-точно другите социални последици като въздействието върху бедността, здравеопазването и образованието“ (15).

4.8 Учудващо е, че в ОВУ не са разгледани редица други проучвания, в които са посочени потенциално тежките последици от ССТ за Индия (16), нито загрижеността на ЕС, по-конкретно въздействието на модул 4 върху заетостта в ЕС.

4.9 Неотдавна ЕИСК прие становище относно ОВУ, в което се определят насоките за методология на най-добрите практики, които следва да се използват при оценката на цялостното въздействие на ССТ (17).

4.10 ЕИСК препоръчва да се предприемат нови проучвания, в които въз основа на тези насоки изрично да се отчете въздействието на ССТ върху обществото в ЕС и Индия - включително по-специално върху трудовите права, модул 4, жените, защитата на потребителите, МСП, неформалната икономика, околната среда, селското стопанство (включително продоволствената сигурност), бедността и изменението на климата. Тези нови проучвания следва да се извършат заедно с независими обществени академични проучвания и семинари.

4.11 Това ни най-малко не означава, че ССТ ще има непременно отрицателно въздействие. Но поне на пръв поглед ССТ дава основание да се счита, че би могло да има такова въздействие. Само този факт е достатъчен да оправдае допълнително разглеждане от страна на ЕК, особено като се има предвид, както се посочва по-долу, че ЕС носи правна отговорност за оценката на въздействието от своята външна политика в ЕС и в други страни.

5. Отговорността на ЕС

5.1 Основна отговорност на всяко правителство, което води преговори за либерализиране на търговията, е да отчита икономическото и социалното въздействие на своите политики. Няма съмнение, че Индия носи основна отговорност за последиците от политиките си върху населението на страната. ЕИСК признава предизвикателствата, пред които е изправена ЕК в преговорите с Индия, която с право смята да решава по свой начин въпросите, свързани с правата на човека, трудовите стандарти, устойчивото развитие и гражданското общество. Това обаче не означава, че ЕС няма отделна отговорност в това отношение. Всъщност става въпрос за правно задължение.

5.1.1 По силата на член 207 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) търговската политика и политиката за развитие на ЕС трябва да се провеждат в контекста на принципите и целите на външните действия на Съюза. Те са посочени в член 21 от ДЕС и включват принципите на:

„универсалността и неделимостта на правата на човека и на основните свободи, зачитането на човешкото достойнство, принципите на равенство и солидарност и зачитането на принципите на Устава на Организацията на обединените нации и на международното право.“

и целите за:

„подпомагане на устойчивото развитие в икономическо и социално отношение и в областта на опазването на околната среда в развиващите се страни, с основна цел изкореняване на бедността.“

5.2 ЕИСК призовава ЕК да изпълни правните си задължения, за да гарантира, че ССТ между ЕС и Индия зачита правата на човека и не подкопава усилията за насърчаване на устойчивото развитие в икономическо и социално отношение и в областта на опазването на околната среда и за изкореняване на бедността. Той поставя акцент върху значението на изграждането на рамка, основаващата се на правата на МОТ, за лицата, заети в неформалната икономика.

6. Наблюдение и изменение на ССТ

6.1 ЕС трябва да гарантира, че няма вероятност политиките му да имат отрицателно въздействие върху бедността и че спомагат за изкореняване на бедността. Това изискване може да бъде удовлетворено, като се гарантира, че в ССТ са включени клаузи, съгласно които предвиденото либерализиране на търговията може да бъде променено, в случай че това въздействие се прояви и като се установи ефективен механизъм за наблюдение, въз основа на който клаузите могат да бъдат активирани.

6.2 Клауза за правата на човека

6.2.1 ЕС има практика да включва в двустранните си споразумения разпоредби, с които да се гарантира, че споразуменията не подкопават социалните цели. От 1995 г. насам в съответствие с политиката си ЕС включва клауза за правата на човека във всяко споразумение за търговия и сътрудничество с трети държави (18). Неотдавна се наложи практиката по-късните споразумения да се обвързват с клаузи за правата на човека в съществуващи рамкови споразумения. Тази практика може да бъде ефективна от правна гледна точка в зависимост от формулировката на оригиналната клауза за правата на човека и формулировката на „свързваща“ клауза в по-късното споразумение.

6.2.2 От основно значение е това ССТ да е обвързано с ефективна клауза за правата на човека, както и да се постигне това. Споразумението за сътрудничество между ЕО и Индия от 1994 г. съдържа клауза за правата на човека, но от по-ранен вид. Съгласно решение на Съда на Европейския съюз функцията на тази клауза е да даде възможност за суспендиране на споразумението за сътрудничество (19). Тя не дава възможност за суспендиране на други споразумения като ССТ (20). От основно значение е ССТ да зачита заявената политика на ЕС в областта на клаузите за правата на човека, било чрез въвеждането на нова клауза за правата на човека, било чрез включване на внимателно формулирана свързваща клауза.

6.2.3 ЕИСК подчертава, че е от основно значение ССТ да зачита заявената политика на ЕС в областта на клаузите за правата на човека, било чрез въвеждането на нова клауза за правата на човека, било чрез включване на внимателно формулирана клауза, позоваваща се на съществуващите клаузи. Европейският парламент също подкрепя тази позиция (21).

6.3 Разпоредби за устойчиво развитие

6.3.1 Също толкова важно е най-добрите практики на ЕС, свързани с включването на екологични и трудови стандарти в ССТ, да бъдат продължени и утвърдени. Както в ССТ между Корея и ЕС, така и в Споразумението за икономическо партньорство (СИП) между държавите от Карибския форум (КАРИФОРУМ) и ЕС се съдържат разпоредби, изискващи от договарящите се страни да гарантират, че се спазват основните трудови стандарти на МОТ (абсолютен стандарт) и че не се намаляват съществуващите равнища на опазването на околната среда и защитата на труда (относителен стандарт), както и други свързани разпоредби.

6.3.2 ЕИСК приветства ангажимента на комисаря De Gucht, който изрази ангажираността си към съдържащите се в ССТ глави по социалните въпроси и околната среда (22). Комитетът обаче призовава също така ЕК да гарантира, че за разлика от разпоредбите в гореспоменатото ССТ, тези разпоредби се придружават от същите строги мерки за прилагане, които се предвиждат при нарушения на други части на ССТ или например, еквивалентни разпоредби в ССТ на САЩ (23). ЕИСК призовава още ЕК да създаде стимули чрез програми за сътрудничество или подобни механизми, подкрепени от система за ефективни глоби, които да се налагат при нарушения на тези разпоредби, както препоръчва Европейският парламент (24).

6.3.3 ЕК трябва да включи в ССТ между ЕС и Индия приложими и за двете страни трудови и екологични разпоредби, които да се прилагат посредством предвидените обичайни процедури за уреждане на спорове с ефективни средства за правна защита, включително чрез временно спиране на изпълнението на търговските задължения, както и чрез налагане на глоби.

7. Социална предпазна клауза

7.1 Във всички търговски ССТ се съдържат клаузи, съгласно които либерализацията на търговията може да бъде временно спряна при причиняване на вреди или смущения на местната промишленост. Очаква се това ССТ да включва разпоредби в този смисъл. Такива разпоредби обаче трябва да бъдат насочени към съответните рискове.

7.2 ЕИСК призовава ЕК да гарантира включването на двустранна социална предпазна клауза, която да взема под внимание не само рисковете за местната промишленост както в ЕС, така и в Индия, но също и рисковете за обществото, включително преместването на работна ръка. Тази клауза може да се изготви въз основа на член 25, параграф 2, буква б) от СИП между КАРИФОРУМ и ЕС, който гласи, че може бъде взета предпазна мярка, когато даден продукт „се внася на територията на другата страна в такива големи количества и при такива условия, че причинява или застрашава да причини смущения в някой сектор на икономиката, “.

8. Механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество

8.1 Гражданските общества в ЕС и в Индия са добре организирани и проактивни. И за органите на двете договарящи се страни ще бъде от полза да създадат механизъм за увеличаване на прозрачността и консултацията, както и за смекчаване на страховете, като се гарантира, че гражданското общество има пряк достъп до взимащите решения.

8.2 ЕИСК препоръчва да се създаде механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество, който да включва представители на бизнеса, профсъюзите, НПО, академичните среди и други, както се препоръчва в ОВУ. ЕИСК може да участва в този процес (25). Това може да стане по модела на ССТ между Корея и ЕС или СИП между КАРИФОРУМ и ЕС, които включват широк кръг от заинтересовани страни от гражданското общество, обучени и финансирани с цел осигуряване на ефективен механизъм за наблюдение (26).

8.3 В ОВУ и документа за позицията на службите на Комисията също се препоръчва създаване на механизъм за наблюдение (27).

8.3.1 Този механизъм за наблюдение следва да има конкретна функция, свързана със социалната предпазна клауза. Обикновено прилагането на предпазните клаузи зависи от степента на организация на засегнатия промишлен сектор. Това очевидно е много по-трудно при неформалната икономика.

8.3.2 ЕИСК препоръчва към механизма за наблюдение от страна на гражданското общество да бъде включено и правомощие за отправяне на препоръки конкретно във връзка с необходимостта от активиране на социалната предпазна клауза, съгласно която съответните органи следва да бъдат длъжни да предоставят обоснован отговор.

Брюксел, 27 октомври 2011 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) Документ за позицията на службите на ЕК – Оценка на въздействието на търговията върху устойчивото развитие по отношение на споразумението за свободна търговия между ЕС и Индия, 31 май 2010 г.

(2) OB C 318 du 3.5.10.2011,. г., стр. 47.

(3) В проучванията се посочват трудностите от последиците от разпоредбите на Споразумението относно свързаните с търговията аспекти на правата на интелектуална собственост (TRIPS-plus), от либерализирането и дерегулирането на финансовите услуги, от либерализирането на търговията със стоки и в селскостопанския сектор, навлизането на големи вериги за търговия на дребно, либерализираните практики за инвестиране и обществени поръчки и забраната на ограничения върху износа. Виж напр. S Polaski et al, India’s Trade Policy Choices: Managing Diverse Challenges („Изборът на индийската търговска политика: управление на различни предизвикателства“) (Carnegie, 2009), S Powell, EU India FTA: Initial Observations from a Development Perspective („ССТ между ЕС и Индия: първоначални наблюдения от гледна точка на развитието“) (Traidcraft, 2008), C Wichterich, Trade Liberalisation, Gender Equality, Policy Space: The Case of the Contested EU-India FTA („Либерализиране на търговията, равенство между половете: казусът с оспорваното ССТ между ЕС и Индия“) (WIDE, 2009 г.), K Singh, India-EU FTA: Should India Open Up Banking Sector? Special Report („ССТ между ЕС и Индия: трябва ли Индия да отвори банковия сектор? специален доклад“) (Делхи, 2009 г.), CEO/India FDI Watch, Trade Invaders: How Big Business is Driving the EU-India FTA Negotiations („Търговски нашественици: как големият бизнес направлява преговорите по ССТ между ЕС и Индия“) (2010 г.).

(4) ECORYS, CUTS, Centad, Оценка на въздействието на ССТ между ЕС и Индия върху устойчивостта на търговията, TRADE07/C1/C01, 18.5.2009 г.

(5) Пак там, стр. 17–18. Преместването на работна ръка се оценява между 250–360 на 100 000.

(6) Пак там. Преместването на работна ръка се оценява между 1 830 и 2 650 на 100 000.

(7) Писмо на комисаря De Gucht до членовете на Европейския парламент от 16.2.2011 г.

(8) Национална комисия за предприятията в неорганизирания сектор, The Challenge of Employment in India: An Informal Economy Perspective („Предизвикателството, свързано със заетостта в Индия: перспективата на неформалната икономика“), Volume 1, Main Report (Том 1, основен доклад), (Ню Делхи, април 2009 г), стр. 2.

(9) Bacchetta et al, Globalization and Informal Jobs in Developing Countries („Глобализацията и неформалните работни места в развиващите се страни“) (МОТ/СТО: Женева, 2009 г.).

(10) Вж. бележка под линия 4, стр. 277. (ОВУ от 2009 г. - вж. бележка под линия 4 за пълното заглавие).

(11) Пак там, стр. 278.

(12) Пак там, стр. 279.

(13) Пак там, стр. 280.

(14) Пак там, стр. 51.

(15) Вж. бележка под линия 1.

(16) Вж. бележка под линия 4.

(17) ЕИСК, Оценки на въздействието върху устойчивостта (ОВУ) и търговска политика на Европейския съюз, 5.5.2011 г. (OB C 218, 23.7.2011, г., стр. 14).

(18) Съобщение от ЕК относно включването на зачитането на демократичните принципи и правата на човека в Споразумения между Общността и трети държави, COM (95) 216.

(19) Дело C-268/1994, Португалия/Съвета, Recueil [1996] I-6177, точка 27.

(20) L Bartels, Human Rights Conditionality in the EU’s International Agreements („Условие за зачитане на правата на човека в международните споразумения на ЕС“) (Оксфорд: OUP, 2005 г.), 255. Виждането е по-различно за споразумения, в които клаузата, съдържаща основни елементи, е придружена от „клауза за неизпълнение“, предвиждаща „подходящи мерки“.

(21) В Резолюцията на Европейския парламент от 26 март 2009 г., параграф 43 се подчертава, че „клаузите за правата на човека и демокрацията съставляват основен елемент от ССТ“. Виж още общата политика, отразена в Резолюцията на Европейския парламент от 11 май 2011 г., в която ЕП „твърдо подкрепя практиката да се включват правно обвързващи клаузи относно правата на човека във всички международни споразумения на ЕС, в това число ясен и точен механизъм за консултации по подобие на предвиденото в член 96 от Споразумението от Котону“, и Резолюцията на ЕП относно клаузата за правата на човека и демокрацията в споразуменията на ЕС (2005/2057(INI)).

(22) Вж. бележка под линия 7.

(23) Напр. член 17, параграф 2, буква б) от ССТ между САЩ и Йордания.

(24) Резолюция на ЕП от 25 ноември 2010 г. относно правата на човека и социалните и екологичните стандарти в международните търговски споразумения, параграф 2.

(25) Вж. бележка под линия 3, стр. 275-280.

(26) Вж. бележка под линия 18.

(27) Вж. бележка под линия 4, стр. 288 и бележка под линия 1, стр. 2.