Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Неизползваният потенциал на филантропията в Европа“

(проучвателно становище по искане на румънското председателство)

(2019/C 240/06)

Докладчик: Petru Sorin DANDEA

Проучвателно становище по искане на румънското председателство на Съвета Писмо, 20.9.2018 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 24.4.2019 г. Приемане на пленарна сесия 15.5.2019 г. Пленарна сесия № 543 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 132/5/15

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК отчита изцяло допълнителната и иновативна добавена стойност, която може да донесе филантропията за социалното сближаване чрез насърчаване на общите ценности и повишаване на устойчивостта на нашето общество. Комитетът препоръчва на държавите членки да признаят филантропията като начин за демонстриране на социална ангажираност и участие, да създадат пространство за развитие на филантропията и да поддържат активни контакти с участниците в благотворителна дейност чрез подходящи законодателни или незаконодателни инициативи.

1.2. ЕИСК призовава държавите членки да създадат благоприятна среда за развитие на филантропията в съответствие със свободите и основните права на ЕС, която да насърчава благотворителните и гражданските действия и частни дарения за общественополезни каузи и създаването на филантропски организации, както и да гарантират, че мерките за сигурност на национално равнище и на равнището на ЕС са пропорционални и основани на риска и доказателствата, но че също така насърчават прозрачността във филантропската дейност.

1.3. Социалната държава и социалната сигурност са европейски модел, който поражда завист в останалата част от света. Комитетът счита, че държавите членки следва да укрепят социалната държава, европейския социален модел и системите за социална закрила, въз основа на данъчната справедливост и ефективни политики за заетост. Това ще подобри взаимното допълване и способността на филантропските организации да отговорят на реалните нужди на най-уязвимите хора и да решат проблеми, които не са изцяло обхванати от публичните институции или частния сектор.

1.4. Тъй като свободното движение на капитали е в основата на единния пазар на ЕС, ЕИСК счита, че гарантирането на правното и практическото прилагане на тази основна свобода, съчетано с принципа на недискриминация с цел улесняване на трансграничните благотворителни дарения и инвестиции, следва да бъде приоритет за ЕС и държавите членки. Следва да се разгледат и наднационалните правни форми за улесняване на участието във филантропска дейност.

1.5. ЕС би могъл да използва въздействието на частните ресурси за общото благо, като въведе финансови инструменти (например чрез програмата InvestEU за 2018 г.), които действат като катализатор за съвместно предоставяне на безвъзмездни средства и благотворителна дейност, стимулират съвместните инвестиции и повече инвестиции със социално въздействие и предоставят гаранционни инструменти с цел намаляване на финансовите рискове на свързаните с мисии инвестиции от страна на филантропски организации. Той следва да улеснява и участието в социални иновации.

2. Въведение

2.1. Филантропията подобрява в различна степен условията на живот на хората в Европа и по света. В цяла Европа отделни хора, семейства, социални партньори, организации на гражданското общество и предприятия допринасят за общото благо, като участват в многовековна традиция, която допринася за нашата обща човечност, в допълнение към ролята на държавата.

2.2. Индивидуалното дарение във всичките си форми вероятно съществува откакто съществуват взаимодействията между хората, докато произходът на организираното дарение (например под формата на фондации) в много европейски държави датира от Римската империя. Същевременно Европа е многообразен континент и филантропията е свързана с разликите в историята и културата, икономическите и политическите условия и правилата.

2.3. Днес филантропията е начин за демонстриране на социална ангажираност, ангажимент към общественото благо, солидарност и активно гражданство. Хората са в основата на филантропията: те са свободни да предоставят личните си средства за общественополезни каузи и да направят това, като подпомагат или създават филантропски организации, обвързани с принципите на прозрачност и отчетност.

2.4. Филантропските финансови потоци са защитени от свободите в Договора за ЕС. Хартата на основните права на ЕС и по-специално правото на сдружаване дават на гражданите свободата да създават и организират структури, които се занимават с филантропия. Много от тях насърчават ценностите на ЕС, посочени в член 2 от Договора за ЕС, които включват зачитане на човешкото достойнство, правата на човека и принципите на правовата държава.

2.5. Филантропията има за цел да допринесе за едно общество, основаващо се на социално сближаване, активно гражданство, реализация и равни възможности. Това са важни ценности за нашето общество. В основата им са възмущение от несправедливостта, грижа за най-уязвимите, състрадание, стремеж към иновативно бъдеще и отговорност за опазване на ценната природа и култура. Мотивирани от тези ценности, много хора и филантропски организации предлагат решения и осезаеми резултати.

2.6. Секторът на филантропията в Европа се състои от различни видове донори и филантропски организации. Въпреки че няма единно, актуално и всеобхватно проучване за европейската филантропия, което да обхваща всички държави—членки на ЕС, разполагаме с някои индикативни данни за сектора. През 2016 г. данните, събрани от Мрежите от донори и фондации в Европа (DAFNE) и анализирани от Центъра на фондациите в САЩ, показаха, че в Европа са регистрирани повече от 147 000„фондации с общественополезна цел“, чиито комбинирани годишни разходи възлизат на почти 60 милиарда евро. Тези данни се основават на последните налични данни от 24 европейски държави, включително 18 държави—членки на ЕС. През 2017 г. в проучване, публикувано от Европейската изследователска мрежа в областта на филантропията ( 1 ) , беше представен подробен преглед на благотворителните дарения на домакинствата, корпорациите, фондациите с общественополезна цел и благотворителните лотарии в 20 европейски държави (19 държави—членки на ЕС, и Швейцария) въз основа на източници на данни от 2013 г. Изчислено е, че за тези 20 държави филантропският принос в Европа възлиза на най-малко 87,5 милиарда евро годишно (по-ниската оценка).

3. Роля и полза

3.1. Филантропските инициативи са насочени към социални проблеми на местно, регионално, национално, европейско и международно равнище. Филантропските дарения обхващат общественополезни каузи – от насърчаване на плурализма на идеи, приобщаващи общества, интеграция на хората с увреждания, ромите и мигрантите, права на човека и принципи на правовата държава до финансиране на научни изследвания и иновации, екологични проекти, изкуство и култура, проекти за социална справедливост, стартиращи предприятия и предприятия от социалната икономика във всички области от значение за ЕС.

3.2. Поради многообразния характер на филантропията секторът може да открива ниши, да се намесва в тях и да ги подпомага, когато пазарът и правителствените участници изпитват по-големи затруднения да го направят ( 2 ) . Той често действа като катализатор за иновации и нови идеи. Филантропската дейност има предимство, що се отнася до откриването и изпробването на нови методологии за решаване на социални проблеми. Филантропия изпробва – често успешно, а понякога не – но винаги си извлича поуки и споделя най-добрите си практики.

3.3. В много случаи публичните участници (като например националните правителства и местните власти) и участниците във филантропска дейност работят в партньорство, за да се допълват взаимно в дейности, които заздравят обществото ни. Ако публичните власти подкрепят филантропията, въздействието ѝ ще се увеличи. ЕИСК осъзнава, че филантропията помага на хората, но тя не е част от „европейския социален модел“(солидарност в социалната закрила, обществени услуги, социален диалог) и не може да го замени. Той е наясно и че без филантропията ощетени ще бъдат най-нуждаещите се лица. Комитетът препоръчва системите за социална закрила да бъдат запазени и развивани и признава подкрепата, която филантропските организации оказват на тези групи от населението.

3.4. Филантропията е отворена към всички – всеки може да дарява. Вече ежегодно милиони дарители и благодетели, физически лица и предприятия, се занимават с филантропия. Тяхната дейност е мотивирана преди всичко от страст, благодарност и ангажираност по обществените въпроси и допълва публичните действия. Има много начини, по които отделните хора и организациите, включително предприятията, могат да допринасят за общественополезни каузи. Те варират от благотворителни подаръци/дарения или инвестиции със социално въздействие до създаване на фондове, консултирани от донори, или учредяване на независими благотворителни организации с дългосрочна визия.

3.5. Филантропията е транснационална, трансгранична и европейска: общественополезните въпроси (като изменението на климата и рисковете за здравето) не приключват на границите, а европейците стават все по-мобилни. Ето защо филантропските организации и донорите все повече работят на трансгранично ниво и в сътрудничество с партньори от цяла Европа въпреки наличието на правни пречки пред трансграничната филантропия. Участниците във филантропска дейност са ангажирани и с глобални ценности и инициативи като ЦУР и споразумението относно изменението на климата и насърчават тяхното прилагане на европейско, национално и местно равнище.

3.6. Фондациите и други филантропски организации могат също да действат като „инициатори“, които обединяват различните заинтересовани страни, борещи се за решаването на конкретно предизвикателство.

3.7. Някои национални правителства въвеждат или обмислят да въведат по-строги правила, които намаляват оперативното пространство за филантропия, под натиска и на все по-негативния обществен дискурс по отношение на организациите на гражданското общество ( 3 ) . Механизмите за стимулиране на филантропията и цялостната благоприятна среда обаче са от съществено значение за създаването на култура на даряване. Ограничаването на оперативното пространство може да доведе до по-голямо обществено недоверие във важната роля, която играе гражданското общество за насърчаване на развитието на обществото като цяло.

4. Пречки, които трябва да се преодолеят с цел разгръщане на пълния потенциал на филантропията в Европа

4.1. Enlarging the Space for European Philanthropy („ Разширяване на пространството за европейска филантропия “) на Oonagh Breen За да разгърнат пълния си потенциал, филантропията и нейните организирани форми се нуждаят от благоприятна среда на равнището на ЕС и на държавите членки. Това включва благоприятна социална култура и правна среда, които стимулират участието в благотворителна дейност. Проучването от 2018 г.(„“) на Oonagh Breen ( 4 ) показа, че въпреки че в рамките на единния пазар на ЕС предприятията могат да се движат свободно през границите по отношение на потоците от печалби и капитали, това все още не е така при филантропските организации и потоците от благотворителни средства. Освен това оперативното пространство се възпрепятства от тревожните тенденции във връзка с въвеждането на ограничения за външното финансиране в някои държави от ЕС и по-големите изисквания от страна на програмата за сигурност.

4.2. Организираната филантропия е ключов партньор в гражданския диалог, който се нуждае от по-строго правоприлагане ( 5 ) . Филантропските организации и донорите все повече работят на трансгранично ниво и в сътрудничество с партньори, но са спъвани от различни правни, административни и фискални пречки: — Първо, филантропските организации понякога трябва да се регистрират, преди да могат да извършват дейност в друга държава. Юридическата правосубектност невинаги се признава в чужбина. — Второ, в повечето държави няма правна разпоредба за трансгранично прехвърляне на седалището и поради това този процес е свързан с висока степен на правна несигурност. — Филантропските организации не могат да извършват трансгранично сливане, както предприятията. — Правителствата следва да се въздържат от намаляване на стимулите за дарения и спонсорство за филантропски организации, включително в трансграничен контекст, особено за онези, които предлагат услуги, които не са обхванати от пазара или публичните власти. — Работата се затруднява и от фискални и административни пречки, особено за трансграничната благотворителност, тъй като принципът на недискриминация в областта на данъчното облагане все още не се прилага по еднакъв и конструктивен начин от държавите членки по отношение на трансграничната филантропия (6).

4.3. Освен това сме свидетели на ограничения на външното финансиране, въпреки че финансирането за филантропия следва да се движи свободно съгласно принципа на ЕС за свободно движение на капитали, а в някои случаи политиките за сигурност на национално и европейско равнище ограничават пространството. Въпреки че програмата за сигурност е от голямо значение и е от общ интерес, е необходима предпазливост по отношение на потенциалните нежелани последици за сектора. Мерките на политиката трябва да са основани на риска и пропорционални.

4.4. Секторът на филантропията развива активна дейност и в справянето с екстремизма и предоставянето на хуманитарна подкрепа. Неговите знания и експертен опит са ценен актив за преодоляване на тези предизвикателства.

4.5. Политическа среда: на национално и особено на европейско равнище е необходимо да се подобри разбирането за допълващата роля, която филантропията играе по отношение на публичните действия. Филантропията все още почти не присъства в дебатите в европейските институции.

5. Ръст и потенциал на филантропията

5.1. Филантропията се разраства бързо. През последното десетилетие все повече частни инициативи са насочени към социални проблеми, които правителствата и икономическите участници се затрудняват да решат сами, и те са се превърнали във важна основа за нашето общество. ЕИСК изразява съжаление във връзка с отрицателното въздействие от намалените възможности на правителствата да предоставят закрила и социални услуги на своите граждани. Във връзка с това укрепването на условията, при които благотворителността може да се развива, е много навременен въпрос. Съвременните европейски филантропски организации са млади. Броят на фондациите с общественополезна цел нарасна бързо през последните две или три десетилетия. Между 2001 г. и 2014 г. например броят на френските фондации се е увеличил повече от два пъти. В Белгия повече от половината фондации, съществували през 2012 г., са били основани след 1995 г., а секторът се разраства бързо през последното десетилетие. В Испания над 70 % от съществуващи през 2014 г. фондации с общественополезна цел са били създадени след 1994 г. ( 7 )

5.2. Благотворителните дарения и участието в благотворителна дейност нарастват постоянно в различните европейски държави, особено през последните пет години. Барометрите на филантропията показват такъв ръст навсякъде в Европа.

5.3. Ангажираността на общностите и местната филантропия се разрастват. Общностните фондации в цяла Европа вече са жизненоважни за социалното сближаване.

5.4. По-младото поколение е особено ангажирано с общото благо и участва по много нови начини. Изследователите изтъкват глобално движение, нови ценности и положителното въздействие на технологичното развитие (колективното финансиране, социалните медии, световните каузи без граници, но също и много местни инициативи на обикновените хора). Социалните инвестиции са от ключово значение.

5.5. Жените също играят много важна роля в благотворителността в Европа. Участието на жените във филантропска дейност се увеличава. Те са склонни да даряват по по-ангажиран и приобщаващ начин, като изразяват желание да се срещнат с хората, които финансират, да си сътрудничат с техни съмишленици и да се включат в каузата, за която се борят. Жените често даряват средства за по-сложни проблеми като насилието, основано на пола, и здравето.

5.6. Споделянето с нуждаещите се става част от дейността на корпоративния сектор. Филантропският ангажимент е част от стратегиите за корпоративна социална отговорност (КСО) на предприятията в цяла Европа и допринася за тяхното укрепване. Все повече различни по големина предприятия отделят финансови ресурси, продукти, знания и време за общото благо.

5.7. Следва да се отдаде специално внимание и подкрепа на разрастващия се сектор на социалната икономика, която е област на иновативна филантропска дейност. Все повече хора и предприемачи се насочват към бизнес модели на социалната икономика, които са основен двигател на устойчивото икономическо и социално развитие ( 8 )

6. Насърчаване на филантропията в Европа

6.1. Признаване на филантропията: признаване на добавената стойност, която може да донесе благотворителността за социалното сближаване чрез насърчаване на общите ценности и повишаване на устойчивостта на нашето общество. Насърчаване на филантропията като начин за демонстриране на социална ангажираност. Взаимодействие с участниците в благотворителна дейност и създаване на възможност за законодателство и регулиране, насърчаващи тази форма на социална ангажираност.

6.2. Предоставяне на възможности и защита на филантропията: да се призоват държавите членки да създадат благоприятна среда за благотворителност. Гарантиране, че мерките за сигурност на национално равнище и на равнището на ЕС са пропорционални и основани на риска и доказателствата. Да не се обезсърчават филантропските и гражданските дейности. Предоставяне на стимули за частни дарения за общественополезни каузи в контекста на данъчната справедливост.

6.3. Улесняване на трансграничната филантропия: свободното движение на капитали е в основата на единния пазар на ЕС. Гарантиране на правното и практическото прилагане на тази основна свобода, съчетано с принципа на недискриминация, с цел улесняване на трансграничната филантропска дейност. Трансграничните инвестиции от филантропски организации са от основно значение. Следва да се разгледат и наднационалните правни форми за улесняване на участието във филантропска дейност.

6.4. Съвместно предоставяне на безвъзмездни средства и съвместно инвестиране в името на общественото благо и за едно по-силно гражданско общество: улесняване на участието в инструменти за социални иновации и създаването на стратегически партньорства с участници във филантропска дейност. ЕС би могъл да използва въздействието на частните ресурси за общото благо, като въведе финансови инструменти, които улесняват съвместното предоставяне на безвъзмездни средства и стимулират съвместните инвестиции на филантропски организации.

6.5. Възприемане на иновации: живеем във вълнуващо време за филантропията. Иновативните подходи като социалните инвестиции, облигациите за социално въздействие, инвестициите със социално въздействие и благотворителните рискови фондове постигат революционни резултати и са източник на вдъхновение както за традиционните представи за благотворителност, така и за корпоративните практики. Новите технологии и социалните медии дават възможност за бързи нови ангажименти и въздействие. Организацията „Data for Good“и цифровизацията предоставят нови перспективи за филантропията в цяла Европа. В процес на създаване е нова цифрова европейска трансгранична платформа за дарителска дейност, която дава възможност на донори от цяла Европа да подпомагат организации в цяла Европа. Заинтересованите страни от публичния и частния сектор следва да насърчават и развиват тези инициативи, за да направят филантропията по-целенасочена и въздействаща.

Брюксел, 15 май 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) www.ernop.eu.

(2) Вж. например случая с белгийската неправителствена организация Kick Cancer, която финансира изследвания за разработване на лекарства за деца с рак, https://kickcancer.org/?locale=en.

(3) Вж. проучване на Агенцията на Европейския съюз за основните права от 2018 г. относно пространството на гражданското общество, в което са посочени предизвикателствата в различните държави—членки на ЕС, за гражданското общество, включително пространството за благотворителност https://fra.europa.eu/en/publication/2018/challenges-facing-civil-society-orgs-human-rights-eu.

(4) Enlarging the space for European philanthropy.

(5) Група за връзка на ЕИСК „План за действие за прилагане на член 11, параграфи 1 и 2 от ДЕС“.

(6) Boosting cross-border philanthropy in Europe: towards a tax-effective environment (EFC-TGE study) by Hanna Surmatz and Ludwig Forrest, May 2017 („Насърчаване на трансграничната благотворителност: към данъчно ефективна среда“(проучване на EFC-TGE) от Hanna Surmatz и Ludwig Forrest, май 2017 г.

(7) http://www.fundaciones.org/EPORTAL_DOCS/GENERAL/AEF/DOC-cw585d042d56ecf/Aefsectorfundacional3erInforme3.pdf.

(8) Насърчаване на социалната икономика като основен двигател на икономическото и социалното развитие в Европа – Съвет на ЕС, 7 декември 2015 г.