BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 4.4.2007 
COM(2007) 182 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  
И КОМИТЕТА  НА РЕГИОНИТЕ  
Усъвършенстване  на трансфера  на знания  между  изследователските  организации  
и промишлеността  в Европа : възприемане  на отворения  достъп  до иновациите  
 
– Изпълнение  на Лисабонската  програма  – 
  
{SEC(2007) 449}  
 
BG 2   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  
И КОМИТЕТА  НА РЕГИОНИТЕ  
Усъвършенстване  на трансфера  на знания  между  изследователските  организации  
и промишлеността  в Европа : възприемане  на отворения  достъп  до иновациите  
 
– Изпълнение  на Лисабонската  програма  – 
 
(Текст  от значение  за ЕИП ) 
Мощната  научна  база знания  е едно  от традиционните  ключови  предимства  на Европа , 
което  ни позволи  да станем  водеща  сила  в света  в някои  области  на научните  
изследвания1. Въпреки  тези постижения , глобалната  позиция  на европейската  
изследователска  дейност  е застрашена  поради  бързо  променящите  се условия . При 
своето  осъществяване  европейската  изследователска  дейност  се сблъсква  с проблемите  
на глобализацията  на пазарите  и промишлеността , дигитализацията  и новите  
технологии , както  и с потребността  да се решават  социални  проблеми , като например  
застаряването  на населението  или промените  на климата . 
Една  от десетте  ключови  области  за действие  в разработената  от Комисията  разширена  
иновационна  стратегия  на ЕС2 е усъвършенстването  на трансфера  на знания3 между  
публичните  изследователски  организации4 и трети  страни , в това число  
промишлеността  и гражданските  обществени  организации . Настоящото  съобщение  е в 
отговор  на описаните  потребности  и предоставя  на държавите -членки  информация  за 
ориентиране  в проблема . В него  са формулирани  идеи  за съвместни  взаимно  
допълващи  се действия  на държавите -членки  и Общността  за преодоляване  на някои  от 
съществуващите  трудности , по-специално  свързани  с насърчаването  на международния  
трансфер  на знания . Съобщението  се придружава  от работен  документ  на службите  на 
Комисията , съдържащ  примерни  насоки  за университетите  и другите  изследователски  
организации  за подобряване  на връзките  им с европейската  промишленост , които  се 
основават  на правилата  на добрата  практика , определени  от някои  национални  
публични  органи , и на работата , извършена  от различни  европейски  асоциации , имащи  
отношение  към проблема . 
                                                 
1 Понастоящем  Eвропа  има най-голям  брой  дипломиращи  се студенти  в научно -техническите  
дисциплини  и най-голям  брой  научни  публикации  на глава  от населението  (основните  данни  са 
приведени  в http://ec.europa.eu/invest-in-research/monitoring/statistical01_en.htm ) 
2 „Прилагане  на знанието  на практика : разширена  иновационна  стратегия  за ЕС“ — 
COM(2006)502 
3 Трансферът  на знания  включва  процесите  на получаване , натрупване  и споделяне  на конкретни  
и подразбиращи  се знания , включително  умения  и способности . Той се осъществява  както  чрез 
търговски , така и чрез нетърговски  дейности , например  научно -техническо  сътрудничество , 
консултации , лицензиране , създаване  на търговски  фирми  от изследователските  екипи , 
мобилност  на изследователите , публикации  и т.н. Въпреки  че ударението  се поставя  на научно -
техническите  знания , от значение  са и другите  видове  знания , например  за дължащите  се на 
технологичния  напредък  бизнес -процеси . 
4 За целите  на настоящия  документ  терминът  „изследователски  организации “ означава  всички  
висши  учебни  институции  (независимо  от името  и статута  им в съответната  държава -членка , 
например  университети , колежи , политехники ) и публичните  изследователски  центрове  и 
организации . 
 
BG 3   BG 1. НЕОБХОДИМОСТ  ОТ ПРЕДПРИЕМАНЕ  НА ДЕЙСТВИЯ  
Един  от важните  проблеми  е по-ефективното  използване  на публично  финансираните  
научноизследователски  и развойни  дейности . В сравнение  със Северна  Америка5 
средният  университет  в Европа6,7 генерира  значително  по-малко  изобретения  и патенти . 
Това  до голяма  степен  се дължи  на недотам  систематичното  и професионално  
управление  на знанията  и интелектуалната  собственост  в европейските  университети . 
Нещо  повече , ефективният  трансфер  на знания  при европейските  изследователски  
организации  се затруднява  от редица  фактори , например : културни  различия  между  
научните  и бизнес  общности ; липса  на инициативи ; правни  бариери ; раздробеност  на 
пазара  на знания  и технологии8. Всички  тези фактори  влияят  отрицателно  върху  
процесите  на растеж  и създаване  на нови  работни  места  в Европа . 
Във връзка  с това държавите -членки  все по-пълно  осъзнават  значението  на трансфера  
на знания  за увеличаване  на конкурентоспособността  и подобряване  на ефективността  
на публичните  изследвания , което  намира  отражение  в националните  програми  за 
реформи , разработвани  в рамките  на Лисабонската  стратегия . Предприемат  се 
многобройни  инициативи  за развитие  на сътрудничеството  между  изследователските  
организации  и бизнеса . Някои  държави -членки  предприемат  мерки  за насърчаване  и 
улесняване  на трансфера  на знания  (например  ново  законодателство , нов режим  за 
правото  на интелектуална  собственост , насоки  или примерни  договори ), а много  други  
планират  да увеличат  усилията  си в тази посока . Тези  инициативи  обаче  често  са 
разработени  от национална  гледна  точка  и не решават  проблемите  на международния  
трансфер  на знания . Поради  това е необходимо  да се създадат  по-еднородни  условия  за 
взаимодействие  между  университетите  и промишлеността  в Европа  в областта  на 
научноизследователската  и развойна  дейност . 
Европейските  университети  и други  изследователски  организации  също  така осъзнават , 
че ролята  им в глобализираната  икономика  се променя  и предприемат  интересни  
инициативи . Те разбират , че вече не могат  само  да доставят  специалисти  с висше  
образование  за своя регион , а им се налага  да се конкурират  в световен  мащаб  за 
студенти , изследователи  и партньори  от промишлеността . Те си дават  сметка  също  
така, че трябва  да извършват  научноизследователска  работа  на световно  ниво , за да 
могат  и в бъдеще  да привличат  студенти  и изследователи . За да запазят  своята  
привлекателност , те ще трябва  да се отворят  за връзки  с промишлеността  и за 
международно  сътрудничество , което  също  може  да им помогне  да получават  
допълнително  финансиране . Споделянето  на знания , особено  чрез сътрудничество  с 
бизнеса  в областта  на научноизследователската  и развойна  дейност , освен  че е 
потенциален  източник  на средства  за изследователските  организации , може  също  
значително  да увеличи  количеството  и да подобри  качеството  на извършваните  
изследвания . 
                                                 
5 Изследване  на Асоциацията  на университетските  технологични  мениджъри  (AUTM) — 
http://www.autm.net/events/File/FY04%20Licen sing%20Survey/04AUTM-USLicSrvy-public.pdf  
6 Изследване  на асоциацията  ProTon — 
http://www.protoneurope.org/news/2006/art2006 /artjanmar06/2asfy2004/attachment_download/file  
7 Изследване  на Асоциацията  на европейските  специалисти  по научнотехнически  трансфер  
(ASTP) за 2006 г. — http://www.merit.unu.edu/publications/docs/200605_ASTP.pdf  
8 http://ec.europa.eu/invest -in-research/pdf/download_en/consult_report.pdf  
 
BG 4   BG 2. ПРОМИШЛЕНОСТТА  И ИЗСЛЕДОВАТЕЛСКИТЕ  ОРГАНИЗАЦИИ  — 
СЪТРУДНИЧЕСТВО  ЗА ИЗГРАЖДАНЕ  НА ИКОНОМИКА , ОСНОВАНА  НА ЗНАНИЕТО  
Необходимостта  от обмен  на знания  между  изследователските  организации  и 
промишлеността  става  все по-явна  през последните  години . В исторически  план  
изследователските  организации  са считани  за източник  на нови  идеи , а 
промишлеността  предлага  естествен  път за максимално  оползотворяване  на тези идеи . 
През  изминалото  десетилетие  обаче  ролите  и на двете  страни  значително  се промениха . 
Много  фирми  възприемат  подхода  на отворен  достъп  до иновациите  в областта  на 
научноизследователската  и развойна  дейност , като съчетават  собствени  и външни  
ресурси , и се стремят  да извлекат  максимална  икономическа  изгода  от своята  
интелектуална  собственост , дори  и когато  тя не е пряко  свързана  с основната  им 
дейност . По-специално , те вече считат  за стратегически  ресурс  публично  
финансираните  изследвания . 
Същевременно  става  ясно , че изследователските  организации  трябва  да са по-активни  
при взаимодействието  си с промишлеността , за да постигнат  по-пълно  оползотворяване  
на резултатите  от своите  изследвания . Тази  нова  роля9 изисква  наличие  на специално  
подготвени  кадри  за откриване  и управление  на ресурсите  от знания  с бизнес  
потенциал , т.е. умеещи  по най-добрия  начин  да предложат  на пазара  новите  идеи , да 
осигурят  необходимите  ресурси  (финансиране , помощни  услуги  и др.) за тяхното  
реализиране  на практика  и да получат  нужното  съдействие  от всички  участници  в 
процеса . 
2.1. Създаване  на условия  за успешен  трансфер  на знания  
Вече  е общопризнато , че участието  на бизнеса  при определяне  на насоките  за работа  на 
изследователските  организации  може  да способства  за ориентиране  на 
изследователската  и учебна  работа  към потребностите  на обществото , да осигури  
специфичен  опит  и умения  при трансфера  на знания  и да демонстрира  готовност  за 
прилагане  на ориентиран  към иновациите  подход  във всички  дейности . Такова  
сътрудничество  помага  да се улесни  междуотрасловата  мобилност  чрез временна  
обмяна  на кадри , както  и чрез наемане  на завършилите  студенти  на работа  в частния  
сектор . 
Във връзка  с това през последните  години  в много  изследователски  организации  се 
създадоха  служби  за трансфер  на знания , с цел да се подобри  сътрудничеството  и 
оползотворяването  на резултатите  от изследванията  и възприемането  им от бизнеса . 
Успешната  работа  на тези служби  до голяма  степен  зависи  от уменията  и 
компетентността  на кадрите , от възложената  им стратегическа  роля  и от тяхната  
административна  самостоятелност . Кадрите , работещи  в областта  на трансфера  на 
знания , трябва  да притежават  разнообразни  умения  за да изпълняват  задачите  си 
ефективно . На тези длъжности  обаче  често  се назначават  хора  със сравнително  малък  
опит . В ограничен  брой  държави  съществуват  системи  за непрекъснато  професионално  
развитие  на тези кадри , но те често  страдат  от неадекватно  финансиране  и/или не 
осигуряват  достатъчно  добри  резултати . Понастоящем  Комисията  проучва  начините  за 
                                                 
9 При университетите  тази нова  роля  е известна  като „третата  мисия “ 
 
BG 5   BG решаване  на този проблем . В седем  държави -членки10 с подкрепата  на Комисията11 се 
изгражда  система  за взаимно  признаване  на квалификацията  на новите  кадри , 
отговарящи  за трансфера  на знания . Освен  това асоциацията  PROTON Европа12 
възнамерява  да създаде , на базата  на Института  за трансфер  на знания13 в 
Обединеното  кралство , система  за акредитация  на действащите  кадри , отговарящи  за 
трансфера  на знания , основаваща  се на техния  опит  и професионални  постижения . 
За ефективно  изпълнение  на дейностите  по трансфер  на знания  изследователските  
организации  трябва  да разполагат  с достатъчно  самостоятелност  за да назначават  
на работа  на конкурсен  принцип  кадри  с опит  в областта  на трансфера  на знания . 
Засилването  на мобилността  между  публичния  и частния  сектор  ще помогне  на 
изследователите  и ръководителите  на изследователските  организации  да определят  
проблемите , представляващи  общ интерес  за тях и промишлеността . Мобилността  
обаче  може  да се затрудни  от някои  правила  и административни  пречки . Например  
правилата  за стажантите  и регламентирането  на трудовия  пазар , по-специално  онези , 
които  са свързани  със социалното  осигуряване  и пенсиите , могат  да възпрепятстват  
обмена  на кадри . Освен  това, в някои  държави  на изследователите  в публичния  сектор  
не се разрешава  да работят  в промишлеността  на непълно  работно  време , като 
консултанти  или под друга  форма14. 
Също  така съществува  потребност  от улесняване  на достъпа  до наличните  ресурси . 
Отчасти  това може  да се постигне  чрез съгласуване  на действията . Понастоящем  някои  
изследователски  организации  имат  служители , които  активно  развиват  връзките  с 
промишлеността , но не взаимодействат  помежду  си. Ако се обединят  техните  
възможности  за трансфер  на знания , би могло  да се осигури  по-пълно  задоволяване  на 
потребностите  на изследователските  организации . Нещо  повече , може  да се постигнат  
значителни  ползи , ако някои  специализирани  функции  се изпълняват  от външни  
организации  или ако се обединят  ресурсите  или резултатите  от 
научноизследователската  и развойна  дейност  (и съответните  права  върху  
интелектуалната  собственост ) на няколко  изследователски  организации15. Примери  за 
обединяване  на ресурсите  на няколко  служби  за трансфер  на знания  са създадените  в 
Германия  агенции  за маркетинг  на патенти  и за трансфер  на знания , 
Северноанглийската  научна  инициатива  (North of England Science Initiative) или 
белгийският  Фламандски  институт  за биотехнологии  (VIB)16. От друга  страна , такова  
обединяване  може  да е насочено  само  към един  отрасъл  на промишлеността  (например  
White Rose Consortium17) или към отделен  вид дейност  във връзка  с трансфера  на 
знания . 
                                                 
10 AT, NL, FR, IT, SE, BE, LT 
11 Проект  на OMC-Net: „Сертифициран  международен  мениджър  по трансфер  на технологии “ 
12 Една  от водещите  европейски  асоциации  за трансфер  на знания  — http://www.protoneurope.org  
13 www.iknowledge transfer.org.uk . 
14 SEC(2006)971 
15 Виж  ирландския  доклад  за трансфера  на технологии  — 
http://www.universitiesireland. ie/news/techtransfer.php  
16 www.vib.be  
17 www.whiterose.ac.uk  
 
BG 6   BG Особен  интерес  представляват  възможните  преимущества  от обединяването  на 
патентите  на изследователските  организации . Създаването  на патентен  пул може  да 
спомогне  да се натрупа  критичното  количество  интелектуална  собственост , която  е 
необходима , за да бъде  една  иновационна  идея  привлекателна  за частния  сектор . При 
подходящ  маркетинг  всички  съответни  представители  на промишлеността  биха  могли  
да узнаят  кой изследователски  център  е създал  интелектуалния  продукт , което  улеснява  
връзките  с промишлеността . Освен  това, създаването  на патентен  пул може  да доведе  
до укрепване  на връзките  между  службите  за трансфер  на знания  и да послужи  като 
основа  за други  междуинституционални  начинания . Обединяването  на ресурсите  
изглежда  особено  подходящо  при изследователските  организации , които  нямат  
достатъчни  по обхват  и количество  приложими  изследователски  резултати , за да е 
оправдано  създаването  на служба  за трансфер  на знания . Когато  е нужно , държавите -
членки  трябва  активно  да насърчават  и подкрепят  обединяването  на ресурсите  на 
изследователските  организации . 
Колкото  и полезно  да е обединяването  на ресурсите  на национално  или регионално  
ниво , съответните  инициативи  рядко  се занимават  с проблемите  на международния  
трансфер . За отстраняване  на този недостатък  Комисията  създаде  общоевропейска  
мрежа , улесняваща  международния  трансфер  на технологии , а именно  мрежа  от 
европейски  иновационни  центрове  (ЕИЦ )18. ЕИЦ  са създадени  в 33 държави  и 
осигуряват  конкретна  помощ  на университетите  и промишлеността , особено  на 
малките  и средни  предприятия  (МСП ). Чрез  тясно  сътрудничество  с водеща  европейска  
университетска  асоциация  за трансфер  на знания19 центровете  създадоха  проста  и 
ефективна  система  за структуриран  обмен  на информация  за представляващи  търговски  
интерес  нови  технологии  между  европейските  университети  и фирми . 
2.2. Насърчаване  на предприемаческия  дух 
Необходимостта  резултатите  от изследванията  да се публикуват  и да бъдат  
общодостъпни  често  се разглежда  като несъвместима  с потребността  на 
промишлеността  да запазва  информацията  поверителна  и да защитава  с патенти  
правата  си над интелектуалната  собственост . Опитът  показва  обаче , че насърчаването  
на иновациите  и разпространяването  на нови  знания  могат  да са съвместими , ако 
въпросите  на интелектуалната  собственост  се разбират  и управляват  професионално . 
Взаимодействието  по тези въпроси  може  да се улесни  от средства  като дървото  на 
решенията  на Научно -техническия  изследователски  комитет  (CREST)20, примерни  
текстове  на договори  като договорите  Lambert21 в Обединеното  кралство  или указания  
като датския  документ  Контакти , договори  и закони22, както  и чрез инициативи  за 
запознаване  с проблема , организирани  от европейската  и от националните  патентни  
служби . Инициативата  за отговорно  партньорство23, разработена  от четири  водещи  
европейски  университетски  и промишлени  асоциации  (Европейска  асоциация  за 
управление  на изследванията  в промишлеността  (EIRMA), Асоциация  на европейските  
университети  (EUA), P ROTON, Европейска  асоциация  на изследователските  и 
                                                 
18 http://irc.cordis.europa.eu  
19 ProTon Европа  — http://www.protoneurope.org  
20 Дърво  на решенията  на Научно -техническия  изследователски  комитет  (CREST) — 
http://ec.europa.eu/invest-in-res earch/policy/crest_cross_en.htm  
21 Lambert agreements — http://www.innovation.gov.uk/lambertagreements  
22 Contacts, contracts and codices —  http://billed.di.dk/wimpfiles/lores/image.asp?objno=/686201.pdf  
23 http://www.responsible-partnering.org  
 
BG 7   BG технологични  организации  (EARTO)) представя  ключовите  проблеми  за постигане  на 
ефективно  научно -техническо  сътрудничество . Държавите -членки  трябва  да 
участват  в разработването  и осъществяването  на такива  инициативи  и активно  да 
ги подкрепят . 
Различни  „открити  продукти “24 (отворен  достъп , открити  публикации , софтуер  с 
отворен  код и т.н.) намират  все по-голяма  подкрепа  от много  университети . Тези  
механизми  могат  да осигурят  по-ефективно  разпространение  на резултатите  от 
изследванията , въпреки  че в някои  случаи  могат  да бъдат  необходими  официални  
предпазни  мерки  (например  защита  на правата  върху  дизайна , патенти  или съглашения  
за предаване  на материалите ), за да бъде  успешно  въвеждането  на продукта  на пазара . 
Поради  това е важно  изследователите  да познават  преимуществата  и на двата  подхода , 
а решенията  да се вземат  въз основа  на социално -икономическите  резултати . Тъй като 
правилата  за собствеността  върху  резултатите  от публично  финансираната  
научноизследователска  и развойна  дейност  в отделните  европейски  държави  все още са 
различни , може  би е подходящо  в скоро  време  да се преразгледа  въпросът  за единен  
европейски  модел  на собствеността  върху  резултатите  от публично  
финансираните  изследвания . 
Подкрепянето  на предприемаческата  нагласа25, както  и насърчаването  на развитието  на 
съответните  умения  у изследователите  могат  значително  да спомогнат  за намаляване  на 
културните  различия , съществуващи  между  изследователските  организации  и 
промишлеността . За укрепване  на връзките  между  тях на изследователите  следва  да се 
предостави  възможност  да придобият  основни  умения  в областта  на бизнеса  и 
трансфера  на знания . Необходимо  е да се предлага  образование  в областта  на 
предприемачеството , което  да обучава  как се управлява  интелектуалната  собственост , 
как се взаимодейства  с промишлеността , как се открива  и ръководи  фирма . Въпреки  че 
висшето  образование  обикновено  е силно  децентрализирано , има примери  за 
национални  стратегии , насърчаващи  предприемаческите  умения  във висшето  
образование  (например  инициативата  Science Enterprise Challenge  в Обединеното  
кралство ). За да помогне  при определяне  на съдържанието  на подобни  курсове , 
Комисията  понастоящем  финансира  проект26 за създаване  на базов  комплект  
учебни  материали , които  помагат  да се осъзнае  значението  на проблемите  при 
управление  на интелектуалната  собственост  от различните  участници  в тези  
процеси . 
От друга  страна , един  от най-ефективните  методи  за развитие  на нужните  умения  и за 
споделяне  на знания  е обменът  на кадри  между  изследователските  организации  и 
промишлеността . Комисията  активно  поддържа  тези дейности  чрез схемата  за 
стратегическо  партньорство  между  индустриални  и академични  институции „Мария  
Кюри “, която  подпомага  установяването  на трайно  сътрудничество  чрез обмен  на 
изследователи . С новата  рамка  за държавните  помощи  за изследвания , развитие  и 
иновации  се въведоха  и помощи  за наемане  от МСП  на висококвалифицирани  кадри  от 
изследователските  организации  (или големите  компании ). 
                                                 
24 Виж , например , http://creativecommons.org  
25 COM(2004)70 
26 IP4Inno — http://www.proinno-europe.eu/ip4inno.html  
 
BG 8   BG В много  държави  изследователските  организации  са въвели  системи  за възнаграждение  
на изследователите , като изобретателят  получава  дял от печалбите  при използване  на 
изобретението  чрез лиценз  или създаване  на фирма . Пример  за такъв  модел  е 
разпределянето  на печалбите  поравно  между  изследователя , изследователската  
организация  и бизнес -партньора . От друга  страна , въпреки  наличието  на някои  
финансови  стимули , много  от кадрите  не желаят  да участват  в подобна  дейност , 
предимно  поради  това че тя не спомага  за напредване  в кариерата . Ето защо  е важно  
критериите  за оценка  да отчитат  и други  дейности , например  патентоване , 
лицензиране , мобилност  и сътрудничество  с промишлеността27. 
3. ПРАКТИЧЕСКА  РЕАЛИЗАЦИЯ : СЪВМЕСТНИ  ДЕЙСТВИЯ  НА ДЪРЖАВИТЕ -ЧЛЕНКИ  И 
ОБЩНОСТТА  
Както  изследователските  организации , така и промишлеността  могат  да се ползват  с 
подкрепа  в рамките  на публичната  политика  на регионално28, национално  ниво  и на 
нивото  на Общността . Тази  подкрепа  може  да приема  различни  форми  — от 
насърчаване  на обмяната  на добра  политика  до пряко  финансово  подпомагане  на 
механизмите  за трансфер  на знания . Съвместните  действия  на държавите -членки  в 
Европейското  научноизследователско  пространство  и в рамките  на Лисабонската  
стратегия  чрез изпълнението  на „план  за действие  3%“29 продължават  да дават  
конкретни  резултати . Държавите -членки  трябва  максимално  да използват  
наличните  източници  на финансиране  и да насърчават  изследователските  
организации  да правят  същото . Механизмите  за финансиране  в рамките  на 
политиката  на сближаване  (Европейският  фонд  за регионално  развитие  и 
Европейският  социален  фонд ), механизмите  за национално  финансиране , приведени  в 
съответствие  с новата  рамка  на Общността  за държавни  помощи  за изследвания , 
развитие  и иновации30 и европейските  рамкови  програми  трябва  да се използват  за 
създаване  на повече  връзки  между  промишлеността  и изследователските  организации . 
3.1. Европейски  технологичен  институт  
Създаването  на Европейски  технологичен  институт  (ЕТИ ) е добър  пример  за това как 
ЕС може  да въведе  иновационни  модели  за управление  – така както  е заявено  в 
програмата  за модернизация  на университетите , – за да стимулира  промените  и ускори  
процеса  на трансфер  на знания  в съществуващите  организации , както  и за да укрепи  
връзките  им с промишлеността , като неразделна  част от стратегията  за пълноценно  
използване  на европейския  иновационен  капацитет . От 2005 година , когато  Комисията  
за първи  път предложи  тази идея , досега  са проведени  обширни  консултации  и е 
извършена  значителна  работа  за оценка  на въздействието . Комисията  очаква  
дискусиите  в Европейския  съвет  и в Парламента  да приключат  през 2007 година  и ЕТИ  
да започне  да функционира  през 2008 година . 
                                                 
27 Заключения  на Виенската  конференция  на Асоциацията  на европейските  университети  (EUA)— 
http://www.eua.be/fileadmin/user_upload/file s/EUA1_documents/report_web%20221006.11616061664
46.pdf  
28 Например , в подкрепа  на клъстърите , „бизнес  екосистеми “ 
29 COM(2003)226 
30 Рамка  за държавни  помощи  за изследвания , развитие  и иновации  — 
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/e n/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf  
 
BG 9   BG ЕТИ  е визия  за бъдещето  и дръзко  начинание  с дългосрочна  перспектива . Той ще 
фокусира  усилията  си върху  развитието  и интегрирането  на всички  аспекти  на 
триъгълника  на знанието  — иновации , изследвания  и образование  — в областите , 
които  са най-важни  за бъдещето  на Европа . По-специално , ЕТИ  ще развива  връзките  
между  изследователските  организации  и промишлеността  и трансфера  на знания . 
Ръководният  орган  на института  ще представлява  балансирано  съчетание  между  опита  
на бизнеса  и на академичните  среди  и ще служи  като модел  за експериментиране  с 
бизнесориентираните  подходи  в управлението . 
ЕТИ  ще привнесе  допълнителна  значимост  на вече съществуващите  инициативи  на ЕС 
в областта  на трансфера  на знания : 
– Във всички  дейности  на ЕТИ  деловите  среди  ще играят  решаваща  роля . Крайната  
цел на ЕТИ  са определено  иновациите  и внедряването  на резултатите  от 
изследванията  и образованието  в иновационни  решения . 
– Предвижда  се ЕТИ  да бъде  европейският  флагман  на иновациите , който  изпраща  
ясен  сигнал  за поетия  от Европа  ангажимент  да подкрепя  иновациите  и да стимулира  
промените  в изследователските  организации . 
– Институтът  за първи  път ще осъществи  равноправна  интеграция  на трите  
компонента  на триъгълника  на знанието . Образованието , по-специално , се разглежда  
като съществен  елемент  на иновационния  процес . 
Комисията  предложи  използването  на модела  „интегриран  ЕТИ “, който  съчетава  
подходите  за управление  отдолу -нагоре  и отгоре -надолу  на базата  на двустепенна  
структура . Първо , ръководният  орган  на института  ще включва  представители  както  на 
бизнеса , така и на академичните  среди , и ще определя  стратегическите  насоки  за 
избора , оценката  и съгласуването  на действията  на Общностите  на знания  и иновации  
(ОЗИ ). Второ , ще се подбере  група  автономни  ОЗИ , които  ще извършват  дейността  на 
ЕТИ  в Европа . Те напълно  ще интегрират  иновационните , изследователски  и 
образователни  дейности  и ще ги изпълняват  по определените  теми . Те ще 
представляват  съвместни  предприятия  на партниращи  си организации  — университети , 
изследователски  и бизнес -организации . 
3.2. Съвместни  действия  
Усилията  за стимулиране  на публичните  изследователски  организации  да развиват  по-
ефективни  връзки  с промишлеността  и особено  с МСП  са в основата  на съвместните  
действия  на държавите -членки  и Общността  за постигане  на целта  — три процента  за 
научноизследователска  и развойна  дейност , — определена  със стратегията  на ЕС за 
растеж  и нови  работни  места . Тези  дейности  се провеждат  от Научно -техническия  
изследователски  комитет  (CREST) , който  играе  ролята  на посредник  при внедряване  в 
практиката  на открития  метод  за координация  — инструмент  на политиката  за 
сътрудничество , основаващ  се главно  на обмена  на информация  и най-добри  практики . 
В предходните  раздели  се споменават  някои  от резултатите  на това сътрудничество  под 
формата  на експертни  становища , препоръки  за бъдещите  действия , документи  с 
 
BG 10   BG указания , партньорска  проверка  на националната  политика  и инициативи  за 
запознаване  с проблемите31. 
Съвместните  действия  ще продължат , като резултатите  ще подпомагат  дейността  на 
държавите -членки  за подобряване  на трансфера  на знания  и връзките  между  
изследователските  организации  и промишлеността . По-важните  инициативи  следва  да 
се включат  в националните  програми  за реформи  за следващия  период  (2008—2011 г.). 
В продължение  на проведения  в Лисабон  семинар  на националните  координатори  на 
сътрудничеството  за трансфер  на знания  в рамките  на Лисабонската  стратегия , 
държавите -членки  предоставиха  поредица  от интересни  примери . Тези  инициативи  
обаче  често  са разработени  от национална  гледна  точка  и не решават  проблемите  на 
международния  трансфер  на знания . Необходимо  е да се проучи  разработването  на 
конкретни  инициативи  на нивото  на Общността , за да се подпомагат  усилията  на 
държавите -членки  и да се разшири  международният  обхват  на някои  от 
прилаганите  мерки . 
Две области , които  изискват  специални  усилия  на ниво  държави -членки  и на нивото  на 
Общността  са разработването  на конкретни  мерки  за развитие  на връзките  между  
изследователските  организации  и МСП , както  и разработването  на инструменти  за 
измерване  на напредъка  в това отношение . 
• Насърчаване  на връзките  между  изследователските  организации  и МСП  
В повечето  случаи  връзките  на изследователските  организации  са с големи  фирми . Това  
се дължи  на факта , че сътрудничеството  с тях се счита  за по-дълготрайно  и редовно , 
отколкото  с МСП . 
Очевидно  МСП  са твърде  разнообразни  като клиенти  на службите  за трансфер  на 
знания . Производствените  МСП  във високотехнологичните  отрасли  обикновено  имат  
относително  висок  бюджет  за научноизследователска  и развойна  дейност  и тесни  
връзки  с академичните  среди  поради  много  краткия  производствен  цикъл . В 
традиционните  отрасли  способността  на МСП  да участват  активно  в трансфера  на 
знания  обикновено  е ограничена  от недостига  на човешки  и финансови  ресурси . 
Поради  това е важно  да се стимулират  МСП  да поемат  нови  външни  знания  с цел по-
бързо  обновяване . 
Пример  за съществуваща  добра  практика  е прилаганата  в Нидерландия  схема  с ваучери  
за иновации , чиято  основна  цел е да позволи  на МСП  да закупуват  знания  и 
стратегически  консултации  от изследователските  организации  с ваучери  за иновации  
(на стойност  7500 EUR) и така да се стимулират  взаимодействието  и обменът  между  
доставчиците  на знания  и МСП . Доставчикът  на знанията  след  това може  да предаде  
ваучера  в Агенцията  за иновации  SenterNovem  и да получи  заплащане . Правилата  за 
държавните  помощи  позволяват  този вид консултантски  услуги  да се финансират  от 
публичните  фондове32. 
                                                 
31 Доклад  на експертна  група  на Научно -техническия  изследователски  комитет : „Насърчаване  на 
реформата  в публичните  изследователски  центрове , и по-специално  в университетите  за 
стимулиране  на трансфера  на знания  към обществото  и промишлеността “ — 
http://ec.europa.eu/invest-in-research/pdf/download_en/final_crest_report_march2006.pdf  
32 Тази  подкрепа  може  да се осъществи  съгласно  разпоредбите  за консултантската  помощ  в 
Регламент  (ЕО) № 70/2001 на Комисията  относно  прилагането  на членове  87 и 88 от Договора  за 
 
BG 11   BG Държавите -членки  следва  да използват  механизмите  за финансиране , които  са на 
тяхно  разположение , за да насърчават  дейностите  за трансфер  на знания  (например  
ваучери  за иновации  или данъчни  кредити  за научноизследователска  и развойна  
дейност , позволяващи  възстановяване  на разходите  за научноизследователска  и 
развойна  дейност , възложена  на изследователски  организации ). 
• Измерване  на напредъка  
Оценяването  на дейностите  за трансфер  на знания  е необходимо  за много  цели , 
включително  и за да се помогне  на изследователските  организации  да направят  
публично  достояние  приноса  си за благото  на обществото . Съществуват  няколко  
системи  за оценяване  на университетите , но те се основават  предимно  на академични  
критерии , като брой  на публикациите  и докторантите , и не отчитат  дейността  по 
внедряване  на резултатите  от научноизследователската  и развойна  дейност . 
Съществуват  доказателства33, че измерването  на „иновационната  дейност “, особено  
ако осигурява  съпоставими  данни  в рамките  на целия  ЕС, би позволило  на 
изследователските  организации  да сравняват  постиженията  си на европейско  и на 
национално  ниво . Комисията  ще създаде  през 2007 година  експертна  група  по тези 
въпроси . 
3.3. Финансова  подкрепа  
• Държавни  помощи  
Новата  рамка  на Общността  за държавни  помощи  за изследвания , развитие  и 
иновации  през 2007 г. цели  да разясни  правилата  за финансиране  чрез държавни  
помощи  на научноизследователската , развойна  и иновационна  дейност , включително  
финансирането  на дейностите  за трансфер  на знания . Това  разяснение  беше  
необходимо , защото  публичните  изследователски  организации  все по-често  действат  
като частни  предприятия  в области , граничещи  с пазарната  дейност , и поради  това 
проблемът  за държавните  помощи  все повече  ги засяга . 
В рамката  се приема , че основната  дейност  на публичните  изследователски  
организации , и по-специално  провеждането  на независими  изследвания  за получаване  
на нови  знания  и задълбочаване  на съществуващите  (включително  съвместните  
изследвания ) и разпространяването  на резултатите  от изследванията , обикновено  няма  
икономически  характер  (т.е. на съществуващия  пазар  не се предлагат  стоки  или 
услуги )34. Дейностите  за трансфер  на знания  нямат  икономически  характер , ако са 
„вътрешни “35 и всички  приходи  от тях се реинвестират  в основната  дейност  на 
изследователските  организации36. 
                                                                                                                                                         
създаване  на Европейската  общност  по отношение  на държавната  помощ  за малките  и средни  
предприятия , ОВ L 10, 13.1.2001 г., или съгласно  т. 5.6. от новата  рамка  за държавните  помощи  
за изследвания , развитие  и иновации .  
33 Доклад  на Институции  за трансфер  на технологии  към предприятията  „Усъвършенстване  на 
институциите  за трансфер  на технологии  от науката  в предприятията “ — 
http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/competitiveness/doc/itte_expertgroupreport.pdf . 
34 Точка  3.1.1 от рамката . 
35 Комисията  нарича  дейностите  „вътрешни “, ако управлението  на знанията  на 
изследователската (те) организация (и) се извършва  от неин  отдел  или филиал , или съвместно  с 
други  изследователски  организации . Осигуряването  на определени  услуги  по договор  с трети  
 
BG 12   BG Очевидно  всички  икономически  дейности  (например  консултантски  услуги , 
изследвания  по договор , отдаване  под наем  на инфраструктурни  обекти  и др.) трябва  да 
се изпълняват  в нормални  пазарни  условия  и публичното  им финансиране  по принцип  
ще се счита  за държавна  помощ , която  е обект  на съответното  нормативно  регулиране . 
Наред  с това, новата  рамка  изисква  от изследователските  организации  да отчитат  
поотделно  разходите  и приходите  от икономическите  и от неикономическите  си 
дейности , за да се избегне  евентуално  вътрешно  субсидиране . За изпълнение  на тази 
задача  се препоръчва  държавите -членки  да поощряват  и улесняват  въвеждането  на 
системи  за пълно  отчитане  на разходите  от изследователските  организации , което  
същевременно  ще облекчи  и участието  им в Седмата  рамкова  програма . Ако не се 
въведат  подобни  мерки , всяко  публично  финансиране  на неикономически  дейности  би 
могло  да се разглежда  като държавна  помощ . 
• Политика  на сближаване  на ЕС 
Трансферът  на знания  често  се улеснява , ако изследователските  организации  и фирмите  
са разположени  наблизо , което  подчертава  решаващата  роля  на регионалните  и местни  
органи . Дейностите  за трансфер  на знания  се подкрепят  от политиката  на сближаване  
на ЕС в рамките  на стратегията  за растеж  и заетост . 
Така  например , главният  инструмент  в политиката  на сближаване , Европейският  фонд  
за регионално  развитие  (ЕФРР ) се използва  за подпомагане  на инкубаторите  и 
научните  паркове  (инфраструктура  и допълнителни  услуги ), които  са ефективно  
средство  за извеждане  на знанията  на пазара  и могат  да способстват  за 
усъвършенстване  на връзките  между  МСП  и университетите . Добре  работещите  
инкубатори  и клъстъри  имат  значителни  предимства , което  ги прави  важен  инструмент  
за трансфер  на знания , най-вече в областта  на високите  технологии . Тяхна  важна  
особеност  е, че предлагат  услуги , с което  повишават  вероятността  за успешен  трансфер  
на знания . Освен  помощ  в областта  на инфраструктурата , Европейският  фонд  за 
регионално  развитие  осигурява  и съфинансиране  в размер  на около  4 млрд . EUR за 
периода  2000—2006 година  за иновации  и трансфер  на технологии  и за създаване  на 
мрежи  и установяване  на сътрудничество  между  бизнеса  и изследователските  
организации . Поради  това ЕФРР  играе  важна  роля  за улесняване  на взаимодействието  
между  публичните  изследователски  организации  и промишлеността  както  в 
регионален , така и в междурегионален  мащаб . 
Освен  това, Европейският  социален  фонд  (ЕСФ ) осигурява  финансова  помощ  за 
физически  лица  (обучение , ориентация  и др.), както  и за развитие  и модернизиране  на 
образователните  структури  и системи . През  новия  програмен  период  (2007—2013 г.) се 
засилва  ударението  върху  укрепването  на изследванията  и иновациите , особено  чрез 
трансфер  на знания . 
                                                                                                                                                         
страни , сключен  след  открита  покана  за представяне  на оферти , не променя  вътрешния  характер  
на тези дейности . 
36 Комисията  трябва  да бъде  уведомявана  за всички  други  видове  дейности  за трансфер  на 
технологии , които  получават  държавно  финансиране . 
 
BG 13   BG Стратегическите  насоки  на Общността  за сближаване37 установяват  примерна  рамка  
за бъдещите  стратегии  и програми  на държавите -членки  по структурните  и кохезионни  
фондове . За главен  приоритет  се счита  поощряването  на иновациите , като насоките  
„Растеж  чрез усъвършенстване  на знанията  и иновации “ определят  
представляващите  интерес  дейности  за трансфер  на знания  и технологии . В частност , 
държавите -членки  трябва  да засилят  подкрепата  си за сътрудничеството  между  
фирмите  и университетите  и за инфраструктурите  и услугите  за трансфер  на 
знания , с цел по-нататъшно  укрепване  в регионален  план  на икономиката , основана  на 
знанието . 
• Рамкови  програми  на ЕО за изследвания  и развитие  („РП“) и за 
конкурентоспособност  и иновации  („ПКИ “) 
Международният  трансфер  на знания  винаги  е бил в центъра  на рамковата  програма  за 
изследвания  и технологично  развитие  (РП). Действително  повечето  проекти  по РП 
включват  участници  от публичния  и частния  сектор  от няколко  държави . В някои  
тематични  направления , например  информационните  и комуникационни  технологии , 
успехите  в това отношение  са значителни : над 90% от проектите38 включват  
сътрудничество  между  изследователските  организации  и промишлеността . Това  
определено  улеснява  разработването  на годни  за търговско  използване  технологии . 
Освен  проекти  по научноизследователска  и развойна  дейност , РП финансира  и 
междуотрасловата  мобилност  на изследователските  кадри , включително  обмена  между  
университетите  и промишлеността . 
Новата  програма  за конкурентоспособност  и иновации  ще подпомага  всички  форми  на 
иновациите , сътрудничеството  между  публични  и частни  организации  и мерките  за 
улесняване  на достъпа  до източници  на финансиране , в това число  заеми , рискови  
капитали  и финансиране  от „бизнес  ангели “. Тя ще финансира  също  новите  методи  за 
улесняване  на обмена  на знания  между  изследователските  организации  и фирмите , по-
специално  МСП39, както  и новите  инициативи  за образуване  на международни  групи  от 
организации . 
За максимално  увеличаване  на въздействието  от тези две рамкови  програми , те ще 
работят  съвместно , за да осигурят  широк  кръг  допълнителни  дейности  по 
научноизследователските  и развойни  проекти , с цел насърчаване  на трансфера  на 
знания  и оползотворяване  на резултатите  от научноизследователската  и развойна  
дейност . 
Очевидно , освен  пряко  да насърчава  дейностите  за трансфер  на знания , Комисията  
оказва  и съдействие  на правителствата  при обмена  на добри  практики  във връзка  с 
трансфера  на знания . В това отношение  Общността  предлага  разнообразни  
възможности  за изучаване  на регионалната  и международна  политика40. 
                                                 
37 COM(2006)386 и Решение  2006/702/ ЕО на Съвета  от 6 октомври  2006 г. 
38 В Шестата  рамкова  програма  
39 www.europe-innova.org  
40 Например  ERAnet, PRO INNO Европа , ERIK и OMC-Net 
 
BG 14   BG 4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
През  последното  десетилетие  постепенно  се засилва  сътрудничеството  между  
публичната  изследователска  база и промишлеността . То варира  от изпълнение  на 
изследвания  на договорна  основа  до съвместни  изследвания  или дори  структурирани  
партньорства . В повечето  случаи  сътрудничеството  включва  трансфер  на знания  между  
участниците  и повишава  социално -икономическите  резултати  от извършените  
публично  финансирани  изследвания , например  чрез създаване  на нови  полезни  
изделия , нови  работни  места , а понякога  и нови  фирми . 
Анализът  и насоките  за политиката , представени  в настоящото  съобщение , са отправна  
точка  за обсъждане  на общата  европейска  рамка  за трансфер  на знания  с цел създаване  
на справедливи  и съгласувани  условия  за трансфера  на знания  в Европа . 
В допълнение , примерните  насоки  в приложения  работен  документ  на службите  на 
Комисията  са предназначени  да помогнат  на изследователските  организации  при 
определяне  на общите  им интереси  с промишлеността  и да улеснят  осъществяването  на 
взаимноизгоден  трансфер  на знания . Тези  насоки  ще се превърнат  в действащ  документ  
след  допълване  с резултатите  от работата  на група  водещи  фигури  от промишлеността  
и академичните  среди . Тази  група  ще започне  работа  през 2007 година  и ще формулира  
и други  действия , които  биха  могли  да се предприемат  за подпомагане  на трансфера  на 
знания  в Европа . 
Освен  това ще продължи  и сътрудничеството  между  държавите -членки  и Общността  в 
контекста  на Лисабонската  стратегия  за растеж  и заетост . Основните  политически  
инициативи  на държавите -членки  в тази област  трябва  да се отразят  в националните  
програми  за реформи , а Комисията  ще продължи  да подпомага  обмена  на добри  
практики .