P9_TA(2022)0059

Политика на сближаване: насърчаване на иновативния и интелигентен преход и регионалната свързаност на ИКТ

Законодателна резолюция на Европейския парламент от 8 март 2022 г. относно ролята на политиката на сближаване за насърчаване на иновативния и интелигентен преход и регионалната свързаност на ИКТ (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Европейският парламент,

— като взе предвид член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно укрепването на икономическото, социалното и териториалното сближаване на Съюза,

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/1060 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за установяване на общоприложимите разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд плюс, Кохезионния фонд, Фонда за справедлив преход и Европейския фонд за морско дело, рибарство и аквакултури, както и на финансовите правила за тях и за фонд „Убежище, миграция и интеграция“, фонд „Вътрешна сигурност“ и Инструмента за финансова подкрепа за управлението на границите и визовата политика (1) (Регламент за общоприложимите разпоредби), и по-специално неговата първа цел на политиката, определена в член 5,

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/1058 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. относно Европейския фонд за регионално развитие и относно Кохезионния фонд (2),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/1059 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. относно специалните разпоредби за цел „Европейско териториално сътрудничество“ (Interreg), подкрепяна от Европейския фонд за регионално развитие и инструменти за външно финансиране (3),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/1057 на Европейския парламент и на Съвета от 24 юни 2021 г. за създаване на Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) и за отмяна на Регламент (ЕС) № 1296/2013 (4),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2020/2221 на Европейския парламент и на Съвета от 23 декември 2020 г. за изменение на Регламент (ЕС) № 1303/2013 по отношение на допълнителните средства и уредбата за изпълнение с цел оказване на помощ за улесняване на преодоляването на последиците от кризата в контекста на пандемията от COVID-19 и социалните последици от нея и за подготовка за екологично, цифрово и устойчиво възстановяване на икономиката (REACT-EU) (5),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/1056 на Европейския парламент и на Съвета oт 24 юни 2021 година за създаване на Фонда за справедлив преход (6),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/523 на Европейския парламент и на Съвета от 24 март 2021 г. за създаване на програмата InvestEU и за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1017 (7),

— като взе предвид Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2021 г. за създаване на програмата „Цифрова Европа“ (Регламент за програма „Цифрова Европа“) (8), чийто предмет е подкрепата за цифровата трансформация в ЕС,

— като взе предвид инструмента за възстановяване NextGenerationEU,

— като взе предвид съобщението на Комисията от 19 февруари 2020 г., озаглавено „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“ (COM(2020)0067),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 9 март 2021 г., озаглавено „Цифров компас до 2030 г.: Европейският път за цифровото десетилетие“ (COM(2021)0118),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 10 март 2020 г., озаглавено „Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа“ (COM(2020)0103),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 11 декември 2019 г., озаглавено „Европейският зелен пакт“ (COM(2019)0640),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 1 юли 2020 г., озаглавено „Европейска програма за умения за постигане на устойчива конкурентоспособност, социална справедливост и издръжливост“ (COM(2020)0274),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 30 септември 2020 г., озаглавено „План за действие в областта на цифровото образование за 2021 — 2027 г. Приспособяване на образованието и обучението към цифровата ера“ (COM(2020)0624),

— като взе предвид съобщението на Комисията от 30 юни 2021 г., относно „дългосрочна визия за селските райони на ЕС — към по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи селски райони до 2040 г.“ (COM(2021)0345),

— като взе предвид докладите на Комисията за индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото от 2020 г.,

— като взе предвид проучването на своя Тематичен отдел по структурни политики и политика на сближаване от 15 юни 2018 г., озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии и политиката на сближаване“,

— като взе предвид декларацията за поемане на ангажимент относно жените в областта на цифровите технологии от 9 април 2019 г., подписана от министрите от ЕС и представители на държавите членки и на Норвегия и Обединеното кралство,

— като взе предвид Берлинската декларация относно цифровото общество и основаното на ценности цифрово управление от 8 декември 2020 г.,

— като взе предвид проучването на Европейския институт за равенство между половете от 16 октомври 2020 г., озаглавено „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ („Индекс за равенството между половете за 2020 г.: цифровизацията и бъдещето на труда“),

— като взе предвид препоръката на Съвета на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) относно широколентовата свързаност, изменена на 24 февруари 2021 г.,

— като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 2 октомври 2020 г. относно COVID-19, единния пазар, промишлената политика, цифровите технологии и външните отношения, и по-специално тези относно цифровата трансформация,

— като взе предвид проекта на заключения на Съвета от 11 декември 2020 г. относно цифровизацията в полза на околната среда,

— като взе предвид проекта на заключения на Съвета от 7 април 2021 г. относно работата от разстояние в контекста на дистанционната работа,

— като взе предвид комбинирания план на град Брюксел за работата от разстояние и климата,

— като взе предвид проучването на своя Тематичен отдел по политики в областта на икономиката, науката и качеството на живота от 30 април 2021 г., озаглавено „Въздействието на работата от разстояние и цифровата заетост върху работниците и обществото: Специален акцент върху наблюдението и мониторинга, както и върху психичното здраве на работниците“,

— като взе предвид доклада на Комисията „Действия на ЕС за интелигентни села“,

— като взе предвид проучването на своя Тематичен отдел по структурни политики и политика на сближаване от 30 септември 2020 г., озаглавено „EU Lagging Regions: state of play and future challenges“ („Изоставащи региони в ЕС: актуално състояние и предизвикателства“),

— като взе предвид Декларацията от Корк 2.0 от 5 и 6 септември 2016 г., озаглавена „По-добър живот в селските райони“,

— като взе предвид съвместното проучване на Комитета на регионите и Комисията от 18 януари 2018 г., озаглавено „Наръчник за методологията на лагерите за иновации: реализиране на потенциала на процеса на опознаване на предприемачеството за териториални иновации и развитие“ (9),

— като взе предвид политиката на Ирландия за развитие на селските райони за периода 2021 — 2025 г., озаглавена „Бъдещето на нашите селски райони“, и нейния акцент върху работата от разстояние в селските райони,

— като взе предвид доклада на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд от 28 септември 2020 г., озаглавен „Живот, работа и COVID-19“,

— като взе предвид проучването на Комисията от август 2019 г., озаглавено „Променящият се характер на труда и уменията в ерата на цифровите технологии“ (10),

— като взе предвид работния документ на Комисията от март 2018 г., озаглавен „The External Policy Dimensions of AI“ (Външнополитическото измерение на ИИ) (11),

— като взе предвид своята резолюция от 20 май 2021 г. относно изграждането на цифровото бъдеще на Европа: премахване на пречките пред функционирането на цифровия единен пазар и подобряване на използването на изкуствения интелект за европейските потребители (12),

— като взе предвид своята резолюция от 15 януари 2020 г. относно Европейския зелен пакт (13),

— като взе предвид своята резолюция от 25 март 2021 г. относно политиката на сближаване и регионалните стратегии за околната среда в борбата с изменението на климата (14),

— като взе предвид своята резолюция от 20 май 2021 г. относно обръщането на демографските тенденции в регионите на ЕС чрез използване на инструментите на политиката на сближаване (15),

— като взе предвид член 54 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид писмото от комисията по заетост и социални въпроси,

— като взе предвид доклада на комисията по регионално развитие (A9-0010/2022),

A. като има предвид, че амбицията на ЕС е да провежда ефективни цифрови политики, които да дават възможност на хората и предприятията да постигнат устойчиво и проспериращо цифрово бъдеще във всички региони;

Б. като има предвид, че цифровата трансформация трябва да бъде справедлива и приобщаваща, да създава възможности и да насърчава равенството, качеството на живот, регионалната конкурентоспособност и модернизирането на икономиката;

В. като има предвид, че цифровият преход трябва да върви ръка за ръка с осъществявания екологичен преход — наричани заедно „двоен преход“; като има предвид, че не трябва да се пренебрегва социалното измерение;

Г. като има предвид, че една модерна икономика налага въвеждането на нови бизнес модели в съответствие с тенденциите на четвъртата индустриална революция, с което ще се отговори на съвременните предизвикателства на цифровия и на екологичния преход;

Д. като има предвид, че европейските региони с най-голяма нужда от устойчив преход обикновено са региони с високи нива на бедност и изключване; като има предвид, че са необходими решителни мерки и инвестиции, за да има бързо възстановяване, което следва да се съсредоточи върху смекчаването на икономическите и социалните последици от пандемията, рестартирането на икономическата дейност, насърчаването на устойчивото развитие, зеления преход и цифровата трансформация, както и прилагането на политическите принципи на Европейския стълб на социалните права с оглед подобряване на конкурентоспособността на Европа;

Е. като има предвид, че новата многогодишна финансова рамка заедно с Европейския инструмент за възстановяване (Next Generation EU) представляват най-големият досега пакет от стимули в ЕС, и ще спомогнат за изграждането на един по-екологичен, по-цифров и по-устойчив ЕС след кризата с COVID-19; като има предвид, че същевременно новата политика на сближаване предоставя безпрецедентна възможност за държавите членки да насърчават цифровизацията, тъй като изисква от тях да разпределят минимална сума за цифровия преход и да гарантират, че са създадени определени условия за получаване на такова финансиране, като определените в инвестиционната рамка на политиката на сближаване за периода 2021 — 2027 г.;

Ж. като има предвид, че в ЕС все още съществува цифрово разделение по отношение на географското положение, възрастта, пола, образователното равнище, социално-икономическия статус и доходите, което възпрепятства някои лица и предприятия да се възползват от предимствата на цифровата трансформация; като има предвид, че това цифрово разделение може допълнително да изолира регионите, засегнати от демографски спад, като допринесе за териториалните дисбаланси на ЕС;

З. като има предвид, че равнището на широколентово покритие в Европа показва, че все още са необходими значителни инвестиции, особено в селските райони, където 10 % от домакинствата не са обхванати от никакъв вид фиксирана мрежа, а 41 % не разполагат с каквито и да било високоскоростни широколентови технологии, а само 59 % имат широколентов достъп от следващо поколение (поне 30Mbps) в сравнение с 87 % от домакинствата в останалата част на ЕС (16); като има предвид, че освен лошата свързаност на ИКТ, селските и периферните райони често са изправени пред структурни предизвикателства като липса на инфраструктура и услуги, ниски доходи или липса на образователни структури и културни активи, което кара висококвалифицираните хора да се преместват към по-обещаващи райони (изтичане на мозъци) (17); като има предвид, че финансирането от ЕС следва да улеснява осигуряването на основна инфраструктура с цел преодоляване на демографските предизвикателства;

И. като има предвид, че малките и средните предприятия (МСП) са гръбнакът на европейската икономика, като представляват 99 % от всички предприятия в ЕС и осигуряват заетост на 100 милиона души; като има предвид, че те произвеждат над половината от БВП на Европа и са от основно значение не само за постигането на двойния преход на ЕС към устойчива и цифрова икономика, но и за създаването на добавена стойност във всички отрасли на икономиката; като има предвид обаче, че едва 17 % от МСП са интегрирали успешно цифровите технологии в своите предприятия — в сравнение с 54 % от големите предприятия; като има предвид, че някои отрасли и традиционни сектори, като например строителството, хранително-вкусовата, текстилната и стоманодобивната промишленост, изостават в цифровата си трансформация (18);

Й. като има предвид, че макар пандемията от COVID-19 да доведе до мащабно разширяване на работата от разстояние и основаната на ИКТ мобилна работа (19), която предлага голям потенциал за по-нататъшно свързване на работните места в градските центрове с по-малките градове, предградията и селските райони, съществуват значителни различия в способността за дистанционна работа между високо- и нископлатените работници, между служителите и физическите работници и между половете (20); като има предвид, че работата от разстояние и основаната на ИКТ мобилна работа и цифровизацията на услугите могат при определени условия да улеснят по-балансираното географско разпределение на заетостта и населението;

К. като има предвид, че за да допринесе за прилагането на Европейския стълб на социалните права, ЕСФ+ следва да подкрепя инвестиции в хора и системи в областите на заетостта, образованието и социалното приобщаване, като същевременно предоставя подкрепа за подобряване на качеството, приобщаването, ефективността и значимостта за пазара на труда на системите за образование и обучение, включително насърчаването на цифровото учене и професионалното развитие на преподавателските кадри; като има предвид, че това би подкрепило икономическото, териториалното и социалното сближаване в съответствие с член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз;

Л. като има предвид, че опитът от пандемията от COVID-19 показа колко важно е развитието на цифровата инфраструктура за функционирането на икономиката и обществото, включително обществените здравни услуги, общественото образование и публичната администрация; като има предвид, че пандемията засили много от вече съществуващите проблеми в селските райони и подчерта уязвимостта на тези региони, най-вече по отношение на цифровия капацитет, качеството и предоставянето на здравни услуги, образованието, достъпа до широколентов интернет, устойчивостта на веригите за създаване на стойност и цифровите умения;

М. като има предвид, че въпреки че Европейската програма за умения си поставя за цел 70 % от възрастното население на ЕС да притежава поне основни цифрови умения до 2025 г., 42 % от населението на ЕС все още не притежава основни цифрови умения, а 37 % от работниците все още не притежават достатъчно цифрови умения според Комисията; като има предвид, че все още съществуват сериозни географски различия по отношение на уменията в областта на ИКТ; като има предвид, че жените са непропорционално по-слабо представени в сектора на ИКТ в ЕС, като заемат едва 17 % (21) от специализираните роли в областта на ИКТ и е по-малко вероятно да имат специализирани цифрови умения и да работят в области, свързани с ИКТ; като има предвид, че през 2019 г. под 25 % от предприятията в ЕС-27 са предоставили на своите служители обучение по ИКТ, като положението се различава съществено в отделните държави членки (22); като има предвид, че разделението между половете продължава да съществува, по-специално за стартиращите предприятия, като 91 % от общия капитал, инвестиран в европейските технологии през 2020 г., е предназначен за изцяло мъжки екипи основатели (23);

Н. като има предвид, че развитието на ИКТ сектора и мерките за насърчаване на иновациите са необходими също и за подкрепа на цифровизацията на икономиката и на обществото по принцип, и по-специално на цифровизацията в промишлените сектори;

О. като има предвид, че цифровизацията на обществените услуги трябва да върви заедно с правата на неприкосновеност на личния живот и защитата на личните данни в съответствие с Общия регламент за защита на данните (24);

Политиката на сближаване за периода 2021 — 2027 г. и предизвикателствата на двойния преход

1. приветства пакета за политиката на сближаване за периода 2021 — 2027 г. и неговата първа цел на политиката, съсредоточена върху развитието на „по-конкурентоспособна и по-интелигентна Европа чрез насърчаване на иновативна и интелигентна икономическа трансформация и регионална свързаност на ИКТ“ ( 25 )

2. подчертава ролята, която новата политика на сближаване може да играе за постигането на напредък в двойния цифров и екологичен преход; подчертава, че цифровите и иновационните компоненти на новата политика на сближаване ще бъдат от ключово значение за създаването на условия за устойчива и приобщаваща трансформация на обществото към по-социална и по-конкурентоспособна икономика и за постигането на целите на Европейския зелен пакт и на целите за 2030 г. на европейската програма „Път към цифровото десетилетие“; подчертава факта, че успоредно с наличието на добра цифрова инфраструктура на приемливи цени са необходими и мерки за развитие на цифровите умения на всички групи потребители, което следва да се насърчава и чрез гъвкавото и допълващо се използване на различни видове подкрепа и финансиране;

3. припомня, че подкрепата от Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд (ЕФРР-КФ) по цел 1 на политиката е на разположение на държавите членки за инвестиране в иновации в съответствие с концепцията за интелигентна специализация; призовава националните и регионалните органи да подобрят своя подход към интелигентната специализация, като поставят акцент върху най-обещаващите области от гледна точка на възможностите за иновации и устойчивото развитие;

4. подчертава значението на концепцията за интелигентни села за справяне с предизвикателствата пред Съюза, свързани с цифровизацията и климата, и приветства нейното интегриране в бъдещата обща селскостопанска политика (ОСП), политиката на сближаване и регионалната политика; настоява държавите членки да включат подхода „интелигентни села“ в програмите си в областта на политиката на сближаване на национално и регионално равнище;

5. припомня, че съгласно Регламента за ЕФРР-КФ от държавите членки се изисква да разпределят най-малко 8 % от своите ресурси за инвестиции за работни места и растеж, с цел да се постигне устойчиво градско развитие; изразява съжаление относно факта, че за селските райони все още не може да се установи подобно разпределение; отбелязва във връзка с това, че в регламента са посочва, че специално внимание се отделя на справянето с предизвикателствата в областта на околната среда и климата и на използването на потенциала на цифровите технологии за целите на иновациите, което позволява на регионалните органи да съсредоточат финансирането в областта на устойчивото градско развитие;

6. припомня, че съгласно Регламента за програмата „Цифрова Европа“ съвместните действия между този инструмент и ЕФРР-КФ трябва да допринасят за развитието и укрепването на регионалните и местните иновационни екосистеми, промишлената трансформация и цифровата трансформация на обществото и публичните администрации;

7. настоятелно призовава Съвета и Комисията да определят по-амбициозни цели за цифровото развитие на всички региони на ЕС и призовава за европейски план за действие в областта на цифровите технологии за всички региони със средносрочни цели и мерки за 2025 г. и със специфични препоръки за ЕС и за държавите членки, така че да се постигнат осезаеми резултати до 2030 г.;

8. подчертава необходимостта да се гарантира, че процесите на цифровизация надлежно отчитат регионалните особености и конкретни потребности; припомня, че при универсален подход може да възникне риск от задълбочаване на вече съществуващите различия между регионите и териториите с различна степен на развитие;

9. подчертава, че е важно да се осигури съгласуваност между многобройните инициативи и програми на ЕС за насърчаване на цифровизацията и съответно за създаване на полезни взаимодействия с инструментите на политиката на сближаване, за да се увеличат максимално възможностите в тази област; настоятелно призовава държавите членки да вземат предвид необходимостта инвестициите в цифровизацията да включват цел за растеж, съобразена със стратегиите за устойчиво развитие на икономиката, като се избягват дублирания;

10. отбелязва, че ефективната система за мобилност е едно от условията за регионално икономическо развитие, териториално сближаване и развитие на регионалния потенциал; посочва следователно необходимостта да се осигури необходимото финансиране за развитието и поддържането на екологично устойчиви и ценово приемливи транспортни връзки, които биха могли да насърчат възрастното население да остане в селското стопанство за по-дълго и биха привлекли млади хора от регионалните центрове да работят в селските райони;

11. подчертава, че по-слабо развитите региони в ЕС са изправени пред специфични предизвикателства; призовава Комисията да предоставя на тези региони съобразена с нуждите помощ, насочена към укрепване на административния капацитет и основан на знанията и технологиите експертен опит, за да се гарантира успешен преход на техните икономики и общества към все по-цифровизирано бъдеще;

12. приветства позицията на Съвета в подкрепа на признаването от страна на Комисията на „двойното предизвикателство“ за екологичен и цифров преход; подчертава потенциала на двойния преход за създаване на нови екологични работни места и работни места в сферата на цифровите технологии, необходими за икономическото възстановяване след пандемията от COVID-19, и изразява своята убеденост, че цифровият компонент ще бъде от ключово значение за постигането на амбициозните цели на Европейския зелен пакт и на целите за устойчиво развитие на ООН, както е посочено в цифровата стратегия на ЕС „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“;

13. подчертава необходимостта от подкрепа за разработването на цифрови решения не само за предотвратяване на изменението на климата, като например намаляване на емисиите на парникови газове чрез ефективно използване на цифровите ресурси и интелигентни иновации, но и за адаптиране към изменението на климата; подчертава необходимостта от разработване на цифрови инструменти и приложения за предупреждение с цел намаляване на отрицателните последици от природни бедствия, като наводнения, кални свлачища, горещи вълни и горски пожари;

Преодоляване на неравенството в областта на цифровите технологии

14. призовава Комисията да гарантира, че бъдещата обсерватория на селските райони събира изчерпателни и актуални данни относно неравенството в областта на цифровите технологии, за да подкрепи държавите членки в установяването на нуждите на техните региони; счита, че наличието на актуална информация относно напредъка на цифровизацията във всички европейски региони е от основно значение и призовава Комисията да предоставя данните за индекса за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото на равнище NUTS 2;

15. подчертава, че неравенството в областта на цифровите технологии има две страни: инфраструктура и капацитет, че произходът им е различен и че спрямо тях трябва да се прилагат различни политики, съобразени със съответните им характеристики;

16. със загриженост отбелязва неравенството в областта на цифровите технологии, което продължава в рамките на държавите членки и между тях; изразява особена загриженост относно неравенството в областта на цифровите технологии между градските и селските райони от гледна точка на качеството и достъпността на широколентови мрежи ( 26 ) ; припомня по-специално, че бъдещите инвестиции по линия на ЕФРР-КФ следва да продължат да допринасят за развитието на високоскоростни цифрови инфраструктурни мрежи; подчертава, че в това отношение е необходимо да се отдава приоритет на селските райони;

17. настоятелно призовава Комисията и държавите членки да предоставят подкрепа и помощ на съществуващи платформи и проекти в областта на приобщаващата и справедлива цифровизация като инструменти за въвеждане на всички региони на ЕС, включително отдалечените и селските райони, в ХХI век;

18. отбелязва, че съществува критично разделение на цифровите умения между възрастните в селските райони и живеещите в градовете, което засяга по-специално хората с ниски доходи, жените и възрастните хора; отбелязва, че това разделение е особено силно изразено в някои държави членки и изостря съществуващите трудности при намирането на работа в селските райони; призовава държавите членки да инвестират в целенасочени мерки за повишаване на квалификацията и за образование, за да се преодолее неравенството в областта на цифрови умения, и подчертава, че това неравенство е пряко свързано, наред с другото, с липсата на достъп до мрежи с голям капацитет;

19. отбелязва с голям интерес Цифровия компас на Комисията, който ще се стреми да преобразува амбициите на ЕС в областта на цифровите технологии за 2030 г. в конкретни цели в четири основни сектора: умения, сигурни и устойчиви цифрови инфраструктури, цифрова трансформация на предприятията и цифровизация на обществените услуги изисква от Комисията да докладва редовно относно постигнатия напредък в тези четири области;

20. изразява убеждение, че цифровизацията представлява възможност за подобряване на качеството на живот и насърчаване на възможностите за образование, създаване на нови работни места, иновации и по-добър достъп до обществени услуги в селските и изоставащите райони, спомагайки по този начин за обръщане на тенденциите за обезлюдяване и изтичане на мозъци;

21. приветства целта на програмата за политика в областта на цифровите технологии за 2030 г. да се гарантира, че всички населени райони в ЕС са обхванати от 5G до края на десетилетието; призовава Комисията да насърчава в предстоящото законодателство мерки, които улесняват разгръщането на 5G мрежи в селските райони, по-специално чрез намаляване или премахване на тежките административни процедури;

22. подчертава необходимостта от преодоляване на продължаващото неравенство в областта на цифровите технологии между селските и градските райони и от използване на потенциала на свързаността и цифровизацията в селските райони, чрез разработването на хоризонтална стратегия; призовава държавите членки да използват ресурсите на политиката на сближаване, ОСП и инструмента Next Generation EU за разгръщане и разработване на концепция за интелигентни села след 2020 г., която ще допринесе за цифровизацията, укрепването на икономическия потенциал, иновациите и социалното приобщаване в селските райони и овластяването на селските общности чрез специално разработени проекти, насочени към подобряване на широколентовата свързаност и инфраструктура; припомня обаче, че стратегиите за цифровизация следва да бъдат адаптирани към контекста на селските райони и да се прилагат в сътрудничество и с активното участие на самите селски общности и при прилагане на цифровите технологии и роботиката в селското стопанство; подчертава, че целта за 2030 г. за преход към устойчиво селско стопанство може да се постигне чрез насърчаването на нови технологии, научни изследвания и иновации и чрез постоянен трансфер на знания към селските райони;

23. настоятелно призовава държавите членки да използват във възможно най-голяма степен и възможно най-ефективно наличните за тях финансови ресурси чрез европейските структурни и инвестиционни фондове и инструмента за възстановяване Next Generation EU, за да предоставят на регионите целевата подкрепа, от която се нуждаят, за да догонят и да преодолеят неравенството в областта на цифровите технологии, по-специално в селските райони и между поколенията; освен това призовава държавите членки да подкрепят разгръщането на мрежи с много голям капацитет чрез подходящи схеми за публично финансиране в райони, които не се обслужват от пазара, и да предоставят междусекторни и всеобхватни решения, като например интелигентни села и центрове за иновации в селските райони; подкрепя усилията за насърчаване на цифровизацията чрез засилване на тематичната концентрация в политиката на сближаване, като същевременно се насърчава сътрудничеството с Европейската инвестиционна банка или други банки за развитие; обръща внимание на риска от увеличаване на различията, ако не се подпомагат по подходящ начин най-уязвимите райони, които често имат по-слаб капацитет за планиране и ефективно разходване на средствата, въпреки че имат най-големи нужди;

24. призовава също така за пълно прилагане на Механизма за свързване на Европа, чийто нов цифров инструмент, заедно с по-голямата трансгранична цифрова свързаност, ще играе жизненоважна роля за преодоляване на икономическите, социалните и териториалните разделения, предлагайки множество нови възможности на регионите в Европа, включително на селските райони;

Приобщаваща и справедлива цифровизация

25. подчертава необходимостта от устойчив и приобщаващ процес на цифровизация, който да е социално и икономически справедлив и при който никой да не остане пренебрегнат; подчертава, че подкрепата по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове следва да допринася за развитието на цифровия потенциал и иновациите в сектора на МСП с цел повишаване на цифровия капацитет и цифровите умения на населението и следва да подкрепя приобщаването в цифровото общество и да насърчава икономическото, социалното и териториалното сближаване във всички региони на ЕС с акцент върху по-слабо развитите региони;

26. призовава държавите членки да гарантират, че цифровизацията на обществените услуги върви заедно с мерки, които улесняват възможността на гражданите за достъп до интернет услуги без дискриминация, ограничения или намеса; припомня, че предпоставката за успешен цифров преход се основава на принципа на стабилна и финансово достъпна интернет връзка с висок капацитет;

27. подчертава предизвикателствата, пред които са изправени периферните региони на Европа, включително нейните острови, по отношение на цифровата свързаност; счита цифровата свързаност за един от най-важните стълбове на всяка стратегия за европейските острови; призовава за допълнителни действия, за да стане цифровият преход приобщаващ за всички местни общности;

28. отбелязва със загриженост, че увеличеното използване на цифрови решения и работата от разстояние и основаната на ИКТ мобилна работа в резултат на пандемията от COVID-19 задълбочиха вече съществуващите неравенства, причинени от неравенството в областта на цифровите технологии сред групите от населението; подчертава обаче, че цифровизацията има също така потенциала да бъде от полза за социално и икономически уязвимите и маргинализираните групи при определени условия; обръща внимание на факта, че лицата, които нямат достъп до цифрови технологии, са изправени пред двойно изключване, тъй като може да срещнат затруднения по отношение на достъпа до образование, до пазара на труда или до основни обществени услуги; подчертава, че по-специално интелигентните села биха могли да служат като инструмент за практическо решение за увеличаване на услугите, достъпни в селските райони, и по този начин да се намалят съществуващите неравенства;

29. подчертава, че пандемията от COVID-19 подчерта важността на цифровите решения, по-специално работата от разстояние; настоятелно призовава Комисията да предложи директива относно минималните стандарти и условия за справедлива работа от разстояние, за да се защити здравето и безопасността на работниците и да се гарантират достойни условия на труд, включително доброволния характер на този вид труд, спазването на работното време, отпуските, равновесието между личния и професионалния живот и други цифрови права при работа като правото на откъсване от работната среда, защитата на правото на неприкосновеност на личния живот на работниците, включително чрез забраната на дистанционното наблюдение или други форми на цифрово проследяване, както и забраната за използване на изкуствен интелект в процеса на набиране на служители, като същевременно се взема предвид Рамковото споразумение на европейските социални партньори относно цифровизацията;

30. призовава Комисията и държавите членки да разработят глобална стратегия, която да интегрира цялостната перспектива на всички равнища, за да се преодолеят социалните неравенства и дискриминацията, свързани с цифровизацията и дистанционната работа или хибридните форми на труд, с оглед на засилването на положителното им въздействие;

31. счита, че овластяването на гражданите, консултирането със съответните заинтересовани страни и участието на местните органи са от основно значение както за правилното планиране, така и за успешното прилагане на регионалните стратегии в областта на цифровите технологии;

Цифровизация на малките и средните предприятия и обществените услуги

32. призовава за последващи действия във връзка с плана за действие за електронно управление с две основни общи цели: гарантиране на ефективна цифрова трансформация и намаляване на бюрокрацията, като по този начин се подобрява качеството на живот на гражданите чрез мерки, които подобряват публичния достъп и услугите във всички държави членки и повишават прозрачността; и установяване на мерки за повишаване на цифровите умения на работещите в публичния сектор; подчертава, че тези последващи действия следва да включват многото поуки, извлечени от пандемията от COVID-19, при която услугите на публичната администрация бяха прехвърлени почти изключително онлайн;

33. отбелязва, че пандемията от COVID-19 показа, че увеличаването на работата от разстояние и основаната на ИКТ мобилна работа — както в частния, така и в публичния сектор — направи обществото ни по-уязвимо на кибератаки; припомня, че дистанционният достъп до мрежите на частния или публичния сектор изисква нови решения в областта на киберсигурността;

34. настоятелно призовава Комисията и държавите членки да осъществят по-бърз напредък по отношение на цифровизацията на обществените услуги, включително училища, университети и научноизследователски институти, обществен транспорт, електронно управление и ефикасна администрация;

35. отбелязва, че пандемията от COVID-19 ускори разпространението на електронни обществени услуги и решения в областта на електронното здравеопазване; подчертава необходимостта да се преодолее недостигът на електронни умения сред здравните специалисти и да се даде възможност на пациентите, особено на възрастните хора и гражданите в неравностойно социално положение, да използват цифрово здравеопазване; предупреждава, че някои хора, които може да са по-малко способни да използват или по-трудно да си позволяват технологиите, от които се нуждаят, като например възрастните хора или хората в неравностойно социално положение, могат да бъдат изоставени; посочва необходимостта от публични инвестиции, наред с другото, в човешки ресурси, публични цифрови предложения и мерки за проактивна подкрепа, за да се гарантира недискриминационен, бърз и висококачествен достъп до цифрови обществени услуги за всички, включително здравни услуги; подчертава в този контекст, че трябва да се изтъкне значението на насърчаването и засилването на по-нататъшните действия в областта на образованието и развитието на цифровите умения, по-специално в селските райони; подчертава необходимостта от освобождаване на пълния потенциал на новите цифрови инструменти, технологии и решения за едно здраво общество;

36. признава, че по-важно от всякога е да се гарантира справедлив и социално устойчив труд и действително участие на служителите и работниците в определянето на условията на труд — в цифровите платформи, както и във всички други сектори и че работниците трябва да упражняват демократично влияние върху управлението на труда; подчертава, че ползите от цифровизацията трябва да се споделят широко и по равноправен начин и работниците в цифровия сектор трябва да се ползват със същите права и условия на труд като тези в други сектори; призовава Комисията да предложи директива за достойни условия на труд и права в цифровата икономика;

37. подчертава решаващата роля на предприемачите, на микропредприятията МСП за създаването на достойни работни места, устойчив растеж и развитие на селските райони и счита, че публичните инвестиции чрез политиката на сближаване и други инструменти ще допринесат за по-добро социално, икономическо и териториално сближаване във всички региони на ЕС; подчертава, че достъпът до финансиране е един от най-належащите въпроси за много микропредприятия и малки предприятия и че различните видове МСП се нуждаят от индивидуализирани видове подкрепа и стимули на равнището на ЕС, както и на национално, регионално и местно равнище, в зависимост от техните обстоятелства и равнището на технологиите; настоятелно призовава регионите да създадат „ориентирани към МСП иновационни стратегии“, които са съгласувани с техните научноизследователски и иновационни стратегии за интелигентно специализиране“;

38. изразява съжаление поради факта, че огромното мнозинство от МСП в ЕС все още не са приели изцяло цифровата трансформация; призовава Комисията да гарантира, че държавите членки използват своите оперативни програми, за да се насочат към МСП, които се намират в райони с по-слабо цифрово развитие;

39. отбелязва, че електронната търговия има голям потенциал за МСП и местните производители в селските райони, тъй като увеличава обхвата им и намалява пречките, свързани с регионите, които са изправени пред сериозни и постоянни географски или демографски предизвикателства; призовава регионите и държавите — членки на ЕС, да създават пилотни проекти и стратегии за цифровизация, за да включат електронната търговия в бизнес моделите на МСП в селските райони;

40. признава потенциала на цифровизацията да свързва предприятията, по-специално МСП, и подчертава положителното въздействие на цифровизацията в предоставянето на социални услуги като решения за интелигентен транспорт, електронно здравеопазване, услуги за онлайн банкиране и съобразени с нуждите решения за учене за уязвимите ученици; припомня значението на едновременното предоставяне на образование относно цифровите умения, за да се гарантира, че никой няма да бъде изоставен;

41. припомня, че съгласно Регламента за програмата „Цифрова Европа“ полезните взаимодействия между тази програма и ЕФРР-КФ следва да допринасят за развитието и укрепването на регионалните и местните иновационни екосистеми, промишлената трансформация и цифровата трансформация на обществото и публичните администрации;

42. подчертава становището на Европейската сметна палата ( 27 ) относно ЕФРР-КФ, а именно че МСП предоставят иновативни решения на предизвикателства като изменението на климата, ефективното използване на ресурсите и социалното сближаване и спомагат за разпространението на тези иновации в европейските региони, което им придава съществено значение за прехода на ЕС към устойчива и цифрова икономика;

43. отбелязва със загриженост, че както стартиращите предприятия, така и установените МСП се борят с липсата на квалифицирани служители, и подчертава, че недостигът на умения е особено сериозен по отношение на уменията, свързани с цифровизацията и новите технологии, тъй като 35 % от работната сила ( 28 ) имат ниски или никакви цифрови умения; счита, че следва да бъдат стартирани инициативи за подкрепа на МСП, изправени пред особени предизвикателства, и за развиване на компетентности и умения сред работната сила, които са от жизненоважно значение за съвременната икономика, включително по отношение на привличането и задържането на таланти в областта на цифровите технологии, като същевременно се насърчават гъвкави цифрови умения и възможности за повишаване на квалификацията и за преквалификация за всички, независимо от трудовия статус, възрастта, образованието или професията;

44. подчертава значението на повишаването на броя на иновативните предприятия чрез осигуряване на достъп до нови технологии, привеждане в съответствие с Индустрия 4.0 и устойчиви икономически стандарти, мобилизиране на частен капитал, развитие на човешките ресурси и подкрепа за инициативите за интелигентни градове;

Насърчаване на уменията в ерата на цифровите технологии

45. подчертава необходимостта от запълване на пропуските в цифровите умения в целия ЕС, така че всички хора и предприятия да могат да се възползват максимално от цифровата трансформация; призовава за постепенно изпълнение на плана за действие на Комисията в областта на цифровото образование за периода 2021 — 2027 г. с цел насърчаване на по-добри умения в областта на цифровизацията, което ще гарантира възможности за образование, обучение и работа за всички, включително за предприемачество; подчертава ключовата роля на държавите членки и на регионалните правителства при оказването на подкрепа на органите в селските райони в усилията им да подготвят и осигурят цифрово приобщаване чрез защита на данните на гражданите и овластяване на хората и местните предприятия посредством достъпа до данни; подчертава необходимостта от насърчаване на цифровите умения през целия живот и медийна грамотност от ранна възраст; призовава Комисията да насърчи подкрепата за образователни програми и инициативи за грамотност в областта на цифровите медии в училищата, институциите за професионално обучение и университетите; припомня във връзка с това важността на ЕСФ+ за финансирането на проекти, които да помагат на работниците или безработните лица да усвояват нови умения, с оглед на целите на този фонд те да придобият нови умения, които да подобрят позицията им на работното място (повишаване на квалификацията) или да им помогнат да си намерят ново работно място (преквалификация); счита, че е важно да се въведат модели на смесено обучение, за да се направи повишаването на квалификацията достъпно за хората с основни или никакви цифрови умения;

46. приветства препоръката в укрепения инструмент за гаранция за младежта, според която лицата, незаети с работа, учене или обучение, следва да преминат оценка на цифровите им умения и когато се установят пропуски, да им се осигури обучение, за да се подобрят техните цифрови умения;

47. отбелязва критичното неравенство в областта на цифровите умения между хората, живеещи в селските райони, и тези, които живеят в градовете, както и между отделните поколения; отбелязва освен това, че основаната на ИКТ мобилна работа преобладава непропорционално сред базираните в градовете, добре образовани служители в сектора на услугите, които притежават силни цифрови умения; отбелязва липсата на възможности за придобиване на цифрови умения в селските райони; настоятелно призовава държавите членки и Комисията да използват ЕСФ+ и ЕФРР, за да приемат мерки за компенсиране на този дисбаланс и за предоставяне на възможности за работа в региони, изложени на риск от обезлюдяване; отбелязва, че интелигентните села биха могли да служат като практическо решение, защото те включват цифрови инструменти за обучение в цифровия подход „от долу нагоре“, който прилагат;

48. подчертава, че насърчаването и развитието на електронните умения играят съществена роля за изграждане на по-голям капацитет на пазара на труда, насърчават социалното приобщаване, подкрепят технологичната диверсификация и създават възможности за заетост, особено в селските и в по-слабо развитите региони; насърчава Комисията да увеличи усилията си за преодоляване на недостига на цифрови умения, като достигне до всички заинтересовани страни чрез Коалицията за умения и работни места в областта на цифровите технологии;

49. отбелязва, че ЕСФ+, посочен в четвъртата цел на политиката (ЦП 4) на Регламента за общоприложимите разпоредби, включва специфична цел, която обхваща цифровите умения, приобщаващия характер и системите за обучение, включително чрез валидиране на неформалното и самостоятелното учене;

50. подчертава, че в Европейската програма за умения се призовава за инвестиции в инфраструктура със значително социално въздействие, включително цифрова инфраструктура, чрез програмите ЕФРР-КФ и InvestEU; подчертава необходимостта от инвестиции в цифрова инфраструктура чрез ЕФРР-КФ и програмата InvestEU, която се основава на инициативи за насърчаване на цифровите умения, като например плана за действие в областта на цифровото образование за периода 2021—2027 г.;

51. отново заявява, че демографските промени представляват основно предизвикателство за ЕС, което следва да бъде приоритет при разработването и изпълнението на програмите; припомня във връзка, че една от основните цели, определени в Регламента за ЕФРР-КФ за периода 2021 — 2027 г., е да се подкрепят градските и селските райони с неблагоприятни географски или демографски условия, като държавите членки трябва да предоставят финансова подкрепа от ЕС за проекти, които насърчават цифровото развитие в съответните региони и свързаността на ИКТ; във връзка с това припомня, че специална подкрепа следва да се предоставя на регионите от ниво 3 по NUTS или групите от местни административни единици с гъстота на населението под 12,5 жители/км2, или на регионите със средно годишно намаление на населението с над 1 % в периода 2007 — 2017 г., които следва да са обект на специфични регионални и национални оценки;

52. приветства стартирането на Фонда за справедлив преход и неговия акцент върху обучението и уменията; оценява факта, че той дава възможност за инвестиции в социална инфраструктура, като например центрове за обучение за по-добри възможности за работа и качествена заетост за всички региони в прехода към неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., като същевременно подчертава необходимостта да се отдели специално внимание на цифровите умения; във връзка с това призовава Комисията да извърши оценка на потребностите и възможността с преразглеждането на Фонда за справедлив преход да се преодолеят настоящите предизвикателства;

53. призовава държавите членки и техните управляващи органи да улеснят и опростят достъпа до средствата по Next Generation EU и европейските структурни и инвестиционни фондове за селските райони; счита, че е необходимо да се осигури внимателно наблюдение на всички съответни институционални участници при използването на средствата от инструмента Next Generation EU и европейските структурни и инвестиционни фондове на териториално равнище, за да се гарантира, че средствата се разпределят справедливо между регионите;

54. изразява безпокойство, че много търгове за обществени поръчки за цифрови програми ще се разпределят чрез покана за представяне на предложения, което би могло да подкопае капацитета на селските райони за достъп до средствата от инструмента Next Generation EU и европейските структурни и инвестиционни фондове, тъй като подкрепата, която те получаван за изграждане на капацитет и техническа помощ при програмирането и разходването на средствата от ЕС е традиционно по-слаба;

55. призовава Комисията и Съвета бързо да приложат заключенията на Съвета относно правата на човека, участието и благосъстоянието на възрастните хора в ерата на цифровизацията, включително създаването на „платформа за участие и доброволческа дейност след професионалния живот“ и насърчаването на обмена и връзките между поколенията;

o

o o

56. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, на Комисията, на Комитета на регионите и на държавите членки.

(1) ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 159.

(2) ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 60.

(3) ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 94.

(4) ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 21.

(5) ОВ L 437, 28.12.2020 г., стр. 30.

(6) ОВ L 231, 30.6.2021 г., стр. 1.

(7) ОВ L 107, 26.3.2021 г., стр. 30.

(8) ОВ L 166, 11.5.2021 г., стр. 1.

(9) Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(10) Arregui Pabollet, E et al., The Changing nature of work and skills in the digital age, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(12) ОВ C 15, 12.1.2022 г., стр. 204.

(13) ОВ C 270, 7.7.2021 г., стp. 2.

(14) ОВ C 494, 8.12.2021 г., стp. 26.

(15) ОВ C 15, 12.1.2022 г., стр. 125.

(16) Работен документ на службите на Комисията от 11 юни 2020 г., озаглавен „Индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI) 2020 г. (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., Служба на ЕП за парламентарни изследвания, Digital Transformation (Цифровата трансформация), юни 2019 г.

(19) Проект на заключения на Съвета относно работата от разстояние в контекста на дистанционната работа, точка 17.

(20) Работен документ на Комисията от май 2020 г., озаглавен „Възможността за дистанционна работа и кризата с COVID-19: ново цифрово разделение?“.

(21) Европейски институт за равенство между половете, „Work-life balance in the ICT sector — Women in the ICT sector“ („Равновесие между професионалния и личния живот в сектора на ИКТ — Жените в сектора на ИКТ“).

(22) Съвместен изследователски център на Комисията, политически обзор, „Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to“ („Работата от разстояние в ЕС преди и след COVID-19: къде бяхме, накъде отиваме“), 2020 г.

(23) Доклад за състоянието на европейските технологии за 2020 г.

(24) ОВ L 119, 4.5.2016 г., стр. 1.

(25) Член 5, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕС) 2021/1060.

(26) Negreiro, M., Служба на ЕП за парламентарни изследвания, The rise of digital health technologies during the pandemic (Възходът на цифровите технологии в областта на здравеопазването по време на пандемията), април 2021 г.

(27) Европейска сметна палата, съобщение за медиите, „Европейското финансиране за повишаване на конкурентоспособността на МСП се оценява от одиторите на ЕС“, 14 октомври 2020 г.

(28) Европейска сметна палата, „Действия на ЕС за справяне с ниското ниво на цифровите умения“, февруари 2021 г.