Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет, Комитета на регионите и Европейската инвестиционна банка — Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.

(COM(2020) 575 final)

(2021/C 155/07)

Докладчик: Krzysztof BALON

Консултация Европейска комисия, 11.11.2020 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 12.2.2021 г. Дата на приемането на пленарна сесия 25.2.2021 г. Пленарна сесия № 558 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 237/2/22

1. Заключения и препоръки

1.1. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства факта, че Регламентът за Механизма за възстановяване и устойчивост ( 1 ) в крайна сметка потвърди значението на реалното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори в разработването на националните планове за възстановяване и устойчивост. Той се застъпва и за установяването на задължителен принцип на обвързаност с условия, който да изисква от правителствата да включват социалните партньори и други организации на гражданското общество в планирането и изпълнението на националните планове за възстановяване и устойчивост и други инструменти по многогодишната финансова рамка (МФР) въз основа на минимални стандарти, определени на равнището на ЕС.

1.2. ЕИСК е убеден, че за ефективното изпълнение на съвместните действия в рамките на годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г. и за успешното прилагане на Европейския механизъм за възстановяване и устойчивост е необходимо укрепването на среда, способстваща за развитието на икономиката и преди всичко — по-нататъшното пълноценно функциониране на единния пазар. Това се отнася по-специално до предотвратяването на смущения в свободното движение на хора и стоки. Поддържането на отворени граници в Шенгенското пространство продължава да бъде въпрос от ключово значение както за възстановяването и повишаването на издръжливостта, така и за насърчаването на европейската солидарност и идентичност. ЕИСК счита, че държавите членки не следва да въвеждат никакви разпоредби, ограничаващи — пряко или косвено — свободното движение, освен ако те не са координирани на равнище ЕС.

1.3. ЕИСК посочва, че публичният дълг, произтичащ от заемите за финансиране на програмите по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост, не би трябвало да бъде в тежест на бъдещите поколения на ЕС. Във връзка с това ЕИСК препоръчва държавите членки да заделят средства от механизма за бюджетни разходи, свързани с настоящата криза, и да ги използват като възможност да направят нашите икономики и общества устойчиви и справедливи. ЕИСК отчита и факта, че са необходими публични инвестиции в инфраструктурата и образованието, за да се гарантира икономическа, социална и екологична устойчивост за бъдещите поколения. Освен това тези инвестиции са и основата за осигуряване на просперитет, доходи и конкурентоспособност в дългосрочен план.

1.4. Същевременно, като се има предвид, че заемите по линия на механизма са извънредна мярка при изключителни обстоятелства, ЕИСК предлага да се обмисли възможността в средносрочен план те да не се вземат предвид при изчисляването на бюджетния дефицит на държавите членки във фискалната рамка на ЕС. Освен това фискалните политики, които подкрепят икономическото развитие, трябва да продължат. Поради тази причина ЕИСК предупреждава да не се премахват преждевременно мерките за подкрепа като общата клауза за дерогация и се застъпва за създаването на нови фискални правила, отразяващи социалните и икономическите реалности след пандемията.

1.5. ЕИСК приветства факта, че предизвикателствата, породени от пандемията от COVID-19, са разгледани по подходящ начин в годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г. в контекста на Европейския зелен пакт. Това означава, че усилията за постигане на по-устойчив и социално приобщаващ икономически модел, и по-специално за превръщане на сегашния модел на растеж в екологосъобразен, ще продължат. Въпреки това ЕИСК подчертава, че предпоставка за успеха на екологичния преход е съгласуването на националните планове за възстановяване и устойчивост с предложените териториални планове за справедлив преход в рамките на Механизма за справедлив преход.

1.6. ЕИСК счита, че цифровата трансформация следва не само да допринесе за повишаване на производителността, но и да подобри образованието и политическото, социалното и културното участие на всички граждани на ЕС. За да се насърчи равенството по отношение на достъпа до цифрова инфраструктура, оборудване и умения, следва да се обърне специално внимание на възрастните хора, хората с увреждания, хората, изложени на риск от социално изключване, и други уязвими групи. ЕИСК счита, че една от целите на цифровата трансформация следва да бъде въвеждането на универсален достъп до широколентов интернет като безплатна обществена услуга за всички граждани на ЕС.

1.7. ЕИСК изразява съжаление, че в стратегията се отделя твърде малко внимание на социалните въпроси, особено с оглед на неотложната необходимост от последователно прилагане на Европейския стълб на социалните права. Освен това Комитетът отбелязва със загриженост, че предложеният в стратегията подход не е напълно устойчив. Усилията за бързо преминаване към екологосъобразна и цифрова икономика не трябва да водят до допълнително увеличаване на бедността и социалното изключване. От решаващо значение ще бъде да се гарантира балансирано разпределение на ползите от икономическото възстановяване, което ще допринесе не само за подобряване на социалната справедливост, но и за стабилизиране на търсенето като предпоставка за икономическото възстановяване.

1.8. ЕИСК счита, че настоящото социално-икономическо положение на младите хора, включително отлагането във времето на ключови житейски решения, като например създаването на семейство, може да има отрицателно въздействие върху бъдещото развитие на ЕС. Във връзка с това Комитетът призовава за ефективно прилагане на укрепената схема „Гаранция за младежта“ и съпътстващите я инициативи.

1.9. Според ЕИСК една от мерките за гарантиране на стабилността на публичните финанси следва да бъде повишаване на ефективността на съществуващите инструменти и въвеждане — както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки — на нови инструменти за борба с отклонението от данъчно облагане, недекларирания труд и свързаната с недостатъчна защита на правата на работниците сива икономика, изпирането на пари и корупцията, включително по отношение на транснационалните корпорации.

1.10. ЕИСК препоръчва съвместните, координирани водещи европейски инициативи, предложени от Европейската комисия, да бъдат преразгледани, така че да отчитат в по-голяма степен социалните аспекти на прехода, и списъкът на тези инициативи да бъде допълнен с развитието на социалната икономика във връзка с Европейския план за действие за социалната икономика и осигуряването на равен достъп до финансово достъпни и висококачествени здравни системи и социални услуги.

1.11. ЕИСК препоръчва Европейската комисия да изготви допълнителен документ, представящ съдържанието на съобщението по по-ясен и опростен начин, така че да може да бъде обсъден в рамките на организациите на гражданското общество.

2. Въведение

2.1. „Годишна стратегия за устойчив растеж за 2021 г.“ На 17 септември 2020 г. Европейската комисия публикува съобщението си ( 2 ) и на 11 ноември 2020 г. се обърна към ЕИСК с искане за становище. ЕИСК напълно подкрепя ръководната идея на съобщението на Комисията, изтъкваща необходимостта от защита на гражданите на ЕС, тяхното здраве и работни места, като същевременно се гарантират справедливост, издръжливост и макроикономическа стабилност в целия Съюз предвид внезапната и дълбока рецесия, причинена от пандемията от COVID-19.

2.2. Стратегията се съсредоточава върху преодоляването на внезапната и дълбока рецесия, причинена от пандемията от COVID-19, като същевременно се запазват гладкото функциониране на единния пазар и устойчивият, справедлив и демократичен преход, свързан с Европейския зелен пакт, в съответствие с целите на ООН за устойчиво развитие. ЕИСК отбелязва обаче, че въпреки че заглавието на документа на Комисията се отнася за 2021 г., съдържанието му е свързано по-скоро със средносрочна перспектива.

2.3. Комисията изтъква ключовото значение на споразумението, постигнато от Европейския съвет на 21 юли 2020 г., относно следващата МФР и инициативата Next Generation EU, включително Механизма за възстановяване и устойчивост. Това споразумение беше потвърдено съвместно с Европейския парламент през декември 2020 г., което позволи влизането в сила на свързаните с него законодателни актове на европейско равнище. Също толкова важно е обаче държавите членки бързо да изпълнят процедурите за одобряване на Решението за собствените ресурси в съответствие със своите конституционни процедури, което ще позволи на Комисията да взема заеми на пазара, за да финансира програмите по този инструмент.

2.4. ЕИСК споделя виждането, изразено в съобщението, че за ефективното изпълнение на съвместните действия в рамките на годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г. и за успешното прилагане на Европейския механизъм за възстановяване и устойчивост е необходимо по-нататъшното пълноценно функциониране на единния пазар. Това се отнася по-специално до предотвратяването на смущения в свободното движение на хора и стоки. Ето защо ЕИСК приветства препоръката на Съвета относно общ и координиран подход към ограничаването на свободното движение, приета на 12 октомври 2020 г. ( 3 ) Поддържането на отворени граници, в това число липсата на граничен контрол в Шенгенското пространство, е от ключово значение както за възстановяването и повишаването на издръжливостта, така и за насърчаването на европейската солидарност и идентичност. Държавите членки не следва да въвеждат никакви разпоредби, ограничаващи — пряко или косвено — свободното движение, освен ако те не са координирани на равнище ЕС.

2.5. ЕИСК счита, че мерките за укрепване на благоприятстваща бизнеса среда ще позволят на частния сектор да изпълни своята роля за постигане на целите на стратегията. Тези мерки биха могли да включват намаляване на административната тежест за МСП, намаляване на бариерите за навлизане на пазара за стартиращи предприятия, преодоляване на недостига на необходимите умения, улесняване на финансирането на бизнес начинания и адаптиране на правилата към новите икономически рискове.

2.6. Устойчивостта на околната среда, производителността, справедливостта и макроикономическата стабилност, определени като ключови измерения в годишната стратегия за устойчив растеж за 2021 г., са в основата на европейския семестър и продължават да бъдат водещите принципи на плановете на държавите членки за възстановяване и устойчивост. Същевременно ЕИСК посочва необходимостта от преразглеждане на препоръките на Съвета, отправени през предходните години в контекста на европейския семестър, по отношение на тяхната осъществимост в икономическия и социалния контекст, породен от пандемията.

3. Европейският механизъм за възстановяване и устойчивост — към конкурентоспособна устойчивост

3.1. Очаква се Механизмът за възстановяване и устойчивост като основен компонент на инициативата Next Generation EU да се превърне в един от основните инструменти за икономическо възстановяване. Ефективното прилагане на механизма би могло да осигури 2 % допълнителен БВП до 2024 г. и да създаде 2 милиона допълнителни работни места ( 4 ) . Същевременно ЕИСК подчертава, че макар в краткосрочен план инструментът да има за основна цел възстановяването и повишаването на устойчивостта, основната му функция в средносрочен и дългосрочен план следва да бъде да подкрепя екологичния и цифровия преход.

3.2. За да се осигурят полезни взаимодействия, държавите членки ще могат, при определени условия, да съчетават финансиране от различни инструменти, по-специално фондовете на политиката на сближаване на ЕС и Механизма за възстановяване и устойчивост. Също така в този контекст е необходимо да се повиши капацитетът на държавите членки за усвояване на средствата от ЕС, включително чрез подходящи механизми в областта на върховенството на закона и доброто управление, висококачествената публична администрация и ефективната борба с корупцията, както и европейският семестър да се приведе в съответствие с активирането на механизма, включително обединяване на националната програма за реформи и плана за възстановяване и устойчивост в един интегриран документ.

3.3. ЕИСК приветства създаването на набор от показатели като част от инструмента, който ще се актуализира на всеки шест месеца. Според ЕИСК това ще допринесе за по-голяма прозрачност, което би могло значително да повиши равнището на доверие между държавите членки. То ще спомогне и за мониторинга на разпределението и използването на средствата, както и за разпространението на най-добри практики от държави, които усвояват средствата.

3.4. Същевременно ЕИСК отчита потенциалния риск средствата по линия на механизма да бъдат използвани от държавите членки за бюджетни разходи, които не са свързани с настоящата криза. Във връзка с това Комитетът препоръчва целевото им използване да бъде подложено на строг контрол.

3.5. ЕИСК счита, че инициативата Next Generation EU беше разработена и приета в правилната форма и в подходящия момент. Чрез предоставянето на финансова подкрепа тя ще осигури икономическото възстановяване и може да помогне на ЕС да излезе по-силен и по-издръжлив от настоящата криза посредством публични инвестиции в инфраструктура, образование и мерки за преодоляване на кризата, свързана с изменението на климата. Следва обаче да се отбележи, че заемите, взети за финансиране на програми по линия на Механизма за възстановяване и устойчивост, ще трябва да бъдат възстановени в бъдеще. В документа на Комисията би могъл да се разгледа втори сценарий за финансиране на плана, в който да се отчита възможността за бъдещи кризи. ЕИСК обаче отчита също и факта, че са необходими публични инвестиции в инфраструктурата и образованието, за да се гарантира икономическа, социална и екологична устойчивост за бъдещите поколения. Освен това тези инвестиции са и основата за осигуряване на просперитет, доходи и конкурентоспособност в дългосрочен план.

4. Екологичен преход

4.1. ЕИСК приветства факта, че предизвикателствата, свързани с пандемията от COVID-19, са разгледани по подходящ начин в контекста на Европейския зелен пакт. Това означава, че въпреки сътресенията, свързани с глобалното предизвикателство на COVID-19, обявените по-рано усилия за постигане на по-устойчив и приобщаващ икономически модел, целите за устойчиво развитие и по-специално за преход от сегашния към екологосъобразен модел на растеж, ще продължат. Преходът към Европейския зелен пакт предлага особена възможност за развитие на предприятията въз основа на модела на социалната икономика.

4.2. В този контекст ЕИСК подкрепя становището на европейските институции, че националните планове за възстановяване и устойчивост следва да предвидят изразходване на поне 37 % от средствата за цели, свързани с климата.

4.3. ЕИСК подчертава, че предпоставка за успеха на екологичния преход е съгласуването на националните планове за възстановяване и устойчивост с предложените териториални планове за справедлив преход в рамките на Механизма за справедлив преход.

5. Цифровият преход и производителността

5.1. ЕИСК подкрепя определянето на минимален таван за разходите за цифровизация в националните планове за възстановяване и устойчивост в размер на 20 %.

5.2. В същото време Комитетът предупреждава, че цифровизацията не бива да се разглежда единствено като инструмент в подкрепа на производителността. Цифровата трансформация следва да допринесе за подобряване на образованието в широк смисъл, качеството на живот и политическото, социалното и културното участие на всички граждани на ЕС.

5.3. Във връзка с това ЕИСК споделя виждането на Комисията, изразено в съобщението, че следва да се насърчава равният достъп до цифрова инфраструктура, оборудване и умения. Според ЕИСК следва да се обърне специално внимание на насърчаването на достъпа и цифровите умения на възрастните хора, хората с увреждания и лицата, изложени на риск от социално изключване. ЕИСК счита също така, че една от целите на цифровата трансформация следва да бъде осигуряването на универсален достъп до широколентов интернет за всички граждани на ЕС като безплатна обществена услуга.

6. Справедливост

6.1. Пандемията от COVID-19 показа неотложната необходимост от действия за укрепване на социалната справедливост. Кризата вероятно ще задълбочи социалните неравенства, включително диспропорциите по отношение на богатството, доходите, разликите в достъпа до здравеопазване и образование, жилищното настаняване и продължителността на живота. Увеличаването на бедността и социалното изключване и страхът от бъдещето и загубата на благоденствие ще засегнат много граждани на ЕС през 2021 г. В този контекст от решаващо значение ще бъде да се гарантира балансирано разпределение на ползите от икономическото възстановяване, за да се гарантира по-добро постигане на социална справедливост и да се стабилизира търсенето като предпоставка за икономическото възстановяване.

6.2. Кризата, която преживяваме, следва да се разглежда и като възможност за промяна на социално-икономическия модел в Европа. Механизмът за възстановяване и устойчивост следва да насърчава европейски модел на икономическо и социално развитие, основан на социалното приобщаване и създаването и подкрепата на висококачествени работни места ( 5 )

6.3. В стратегията се отделя твърде малко внимание на социалните въпроси. Това се отнася по-специално до неотложната необходимост от последователно прилагане на Европейския стълб на социалните права и на равнището на държавите членки, които следва да предприемат действия за гарантиране на равни възможности, приобщаващо образование, справедливи условия на труд, всеобща достъпност, включително ценова, на услугите от общ интерес и адекватна социална закрила. Усилията за бързо преминаване към екологосъобразна и цифрова икономика не трябва да водят до допълнително увеличаване на бедността и социалното изключване. Поради това внимателното наблюдение на икономическите последици не е достатъчно, за да се реагира ефективно на въздействието на пандемията от COVID-19. Следва да се наблюдават и социалните показатели не само по отношение на заетостта, но и по отношение на социалното изключване, нарастващите различия и дискриминацията.

6.4. Кризата показа колко е важно да се запазят съществуващите и да се създадат нови работни места, както и да се укрепят системите за социална сигурност. Милиони хора, работещи без социално осигуряване, загубиха препитанието си. Поради това са необходими реформи, водещи до по-качествени и по-сигурни работни места, както и запазване и разработване на програми за подпомагане на заетостта. ЕИСК изразява съгласие с общата цел, че са необходими допълнителни усилия по отношение на сближаването на заплатите и установяването на адекватни минимални работни заплати в държавите членки, както и по отношение на укрепването на системите за колективно договаряне и ролята на социалните партньори в целия ЕС в съответствие с националните системи на колективни трудови правоотношения. Комисията представи своето предложение за директива за постигане на тези цели и ЕИСК работи по становището си относно това предложение. ЕИСК призовава и за осигуряване на подходящо равнище на сигурност и достоен живот на онези, които са загубили работата си.

6.5. ЕИСК приветства заявените в съобщението усилия за постигане на по-голямо социално-икономическо сближаване и по-интензивно насърчаване на заетостта на младите хора, жените, хората от рискови групи и лицата, изложени на риск от изключване. Комитетът обаче подчертава, че тук са необходими още повече усилия, по-смели и по-конкретни инициативи и стимули за действие и подкрепа за всички заинтересовани страни.

6.6. ЕИСК отбелязва със загриженост, че стратегията не разглежда в достатъчна степен настоящото социално-икономическо положение на младите хора, включително отлагането във времето на ключови житейски решения, като например създаването на семейство, което би могло да има отрицателно въздействие върху бъдещото развитие на ЕС. Поради това Комитетът призовава за ефективно прилагане на укрепената схема „Гаранция за младежта“ и съпътстващите я инициативи, които ще гарантират на младите хора по-добро навлизане на пазара на труда и възможност за получаване на различни форми на подкрепа. В противен случай, в пълно противоречие с концепцията на NextGenerationEU, може да се стигне до така нареченото „изгубено поколение“ заради пандемията от коронавирус, което никога няма да реализира пълния си потенциал.

6.7. Друга особено засегната от кризата група са по-възрастните работници, които биват изтласкани от пазара на труда. Това не само нарушава социалния баланс между поколенията, но и оказва отрицателно въздействие върху системите за социална сигурност, както понастоящем, така и в бъдеще.

6.8. ЕИСК приветства целта на стратегията за насърчаване на сближаването и повишаване на издръжливостта на регионите с цел намаляване на териториалните диспропорции. Обезпокоително е обаче, че ресурсите, предвидени за Фонда за справедлив преход, са ограничени в сравнение с първоначалното предложение на Европейската комисия, още повече че ще бъдат необходими преки публични инвестиции, създаване на алтернативни промишлени отрасли и нови предприятия в най-засегнатите от климатичния преход области. Във връзка с това ЕИСК посочва и необходимостта от умело адаптиране на правилата за държавните помощи.

6.9. ЕИСК счита, че прилагането на предложената в стратегията визия може да се сблъска с липса на пълно приемане и разбиране, тъй като не съществуват нови механизми за управление, чрез които гражданите и предприятията, както и публичните и частните участници на местно и регионално равнище, да могат да участват проактивно в процеса на определяне и решаване на проблемите на местно равнище. В това отношение от полза биха могли да бъдат ценностите, посочени в европейския модел на съвместно управление, изложен в Бялата книга от 2001 г.

7. Макроикономическа стабилност

7.1. ЕИСК се застъпва за балансиран подход между стабилността на публичните финанси и насърчаването на икономическото развитие чрез активна политика за публични инвестиции и система за обществени поръчки, която отчита социалните цели. Успехът на икономическото и социалното възстановяване и на екологичния и цифровия преход ще зависи не само от частните инвестиции, но и от адекватното публично финансиране.

7.2. Според ЕИСК, за да се гарантира стабилизирането на публичните финанси, е необходимо — както на равнището на ЕС, така и в държавите членки — да се повиши ефективността на съществуващите и да се въведат нови инструменти за борба с данъчните измами, недекларирания труд, злоупотребата с форми на труд, свързани с недостатъчна защита на правата на работниците, сивата икономика, изпирането на пари и корупцията, включително по отношение на транснационалните корпорации.

7.3. Необходимо е да се продължи с фискална политика, която да подкрепя изграждането на доверие, решаването на проблема с неравенствата и избягването на допълнителни рискове. Ето защо ЕИСК предупреждава да не се премахват преждевременно мерките за подкрепа като общата клауза за дерогация. Ако общата клауза за дерогация остане активна само до края на 2021 г., държавите членки ще трябва постепенно да намалят своите дефицити от 2022 г. нататък. Заемите по линия на механизма от една страна ще дадат възможност на държавите членки да стимулират растежа и ликвидността на своите икономики, но от друга страна ще доведат до увеличаване на бюджетните дефицити. Това създава противоречива ситуация, при която капацитетът за стимулиране на растежа чрез заемите по линия на механизма може да бъде ограничен, ако в същото време от държавите членки се изисква да предприемат допълнителни мерки за консолидиране на техните публични финанси.

7.4. В този контекст и като се има предвид, че тези заеми са извънредна мярка при изключителни обстоятелства, може да е от полза да се въведат специални правила за тяхното третиране във фискалната рамка на ЕС, например те да не се вземат предвид при изчисляването на бюджетния дефицит на държавите членки.

7.5. Освен това ЕИСК предлага да се създадат нови фискални правила, които да отразяват икономическите и социалните реалности след приключването на пандемията.

7.6. ЕИСК напълно подкрепя посочената в съобщението необходимост от осигуряване на висококачествена и ефикасна публична администрация и услуги от общ интерес, като същевременно отбелязва, че това означава, че в някои държави членки е необходимо да се осигурят достойни и стабилни условия на труд.

7.7. Бюджетните дефицити, свързани с разходите за излизане от кризата, отдалечават перспективата единната европейска валута да бъде приета от онези държави членки, които все още не са го направили, и водят до спад на доверието в еврото. Във връзка с това ЕИСК счита, че е необходимо да се преразгледат критериите за присъединяване към еврозоната, както и мерките за стабилизиране на еврото спрямо други водещи валути и криптовалути.

8. Европейски водещи инициативи

8.1. ЕИСК приветства намерението на Комисията да определи общи, координирани водещи европейски инициативи и настоятелно насърчава държавите членки да включат тези инициативи в националните си планове за възстановяване и устойчивост.

8.2. Същевременно ЕИСК призовава за преразглеждане на предложените инициативи, така че те да отчитат в по-голяма степен социалните аспекти на прехода и да допринасят в по-голяма степен за постигането на целите за устойчиво развитие до 2030 г. и шестте приоритета на Комисията за периода 2019—2024 г. ( 6 )

8.3. Освен това ЕИСК предлага списъкът на водещите европейски инициативи да бъде допълнен с развитието на социалната икономика, във връзка с Европейския план за действие за социалната икономика, както и с мерки за насърчаване на равния достъп до финансово достъпни и висококачествени системи на здравеопазване и социални услуги, като се отчита местната специфика на предоставянето на услуги.

9. Ролята на гражданското общество, социалния и гражданския диалог

9.1. За преодоляването на кризата и ефективното осъществяване на инициативата NextGenerationEU Съюзът ще има нужда от активното участие на всички свои граждани. Поради това ЕИСК приветства факта, че одобреният през декември 2020 г. Регламент за Механизма за възстановяване и устойчивост най-накрая потвърди значението на реалното участие на организациите на гражданското общество и социалните партньори в разработването на национални планове за възстановяване и устойчивост. Съгласно член 18, параграф 4, буква р) от Регламента националните планове за възстановяване и устойчивост трябва да включват обобщение на процеса на консултации с местните и регионалните власти, социалните партньори, организациите на гражданското общество, младежките организации и други заинтересовани страни за изготвянето и изпълнението на плана, както и информация за начина, по който приносът на заинтересованите страни е отразен в плана; ЕИСК подчертава ключовата роля на социалните партньори и други организации на гражданското общество в планирането, изпълнението и оценката на Механизма за възстановяване и устойчивост и на други елементи на европейския семестър в държавите членки.

9.2. ЕИСК приветства упоменаването в съобщението на въпроса за демокрацията като ключова ценност в предприеманите във връзка със стратегията действия. Същевременно той отбелязва, че формулировките в това отношение имат постулативен характер и не са взети предвид в достатъчна степен в планираните действия, например свързаните с изпълнението на водещи европейски инициативи, нито се признава партньорската роля на организациите на гражданското общество като ключови действащи лица в демокрацията на участието.

9.3. Свързаните с кризата лишения и ограничения ще бъдат преодолени много по-лесно, ако са придружени от широко участие на организациите на гражданското общество в управлението на кризи и организирането на информационни кампании, особено на местно и регионално равнище. Местните медии и образователни институции следва да подкрепят гражданското общество в това отношение. Държавите членки следва да бъдат насърчавани да предоставят финансова подкрепа за такива дейности, включително чрез фондове на ЕС, когато това е възможно.

9.4. ЕИСК настоятелно насърчава държавите членки, регионите и местните власти да прилагат на практика препоръчания от Комисията модел на съвместно създаване в процеса на изготвяне на политики, програми и мерки съвместно с гражданите на ЕС и гражданите, а не за тях.

9.5. ЕИСК многократно е посочвал необходимостта от по-активно привличане на социалните партньори и други организации на гражданското общество за участие в процеса на европейския семестър. Последователното спазване на принципа на партньорство при планирането, изпълнението и оценката на националните планове за възстановяване и устойчивост в условията на криза повече от всякога е предпоставка за успешното им изпълнение. Особено по време на първата фаза на кризата качеството на социалния диалог и консултациите се влоши драстично. Това в много случаи доведе до лошо качество на законодателството и до трудности при прилагането му, по-специално от страна на предприятията. Освен това ЕИСК посочва, че в съобщението на Комисията не се упоменава колективното договаряне.

9.6. Поради тази причина и с оглед на информацията, постъпила от държавите членки с оглед изготвянето на резолюция относно ролята на гражданското общество в националните планове за възстановяване и устойчивост, ЕИСК категорично подкрепя установяването на задължителен принцип на обвързаност с условия. Съгласно този принцип правителствата ще бъдат задължени да включат гражданското общество в планирането и изпълнението на тези планове въз основа на минимални стандарти, определени на равнище ЕС.

9.7. ЕИСК подчертава и значението на диалога с младото поколение на ЕС, NextGeneration EU, включително чрез граждански диалог с младежките организации.

9.8. Езикът на съобщението на Комисията, което е адресирано до институциите и органите на ЕС, не е разбираем за широката общественост в ЕС, така че ще бъде трудно то да бъде обсъдено в организациите на гражданското общество ( 7 ) . Поради това ЕИСК предлага Европейската комисия да изготви допълнителен документ, представящ съдържанието на съобщението по по-ясен и опростен начин.

Брюксел, 25 февруари 2021 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).

(2) COM(2020) 575 final.

(3) COVID-19: Съветът приема препоръка за координиране на мерките, засягащи свободното движение.

(4) COM(2020) 575 final, стр. 2.

(5) How good is your job? Measuring and assessing job quality (ОИСР, февруари, 2016 г.).

(6) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_bg.

(7) Като положителен пример за използването на опростен език в съобщенията на Комисията може да се посочи COM(2020) 698 final.