[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 3.12.2008

COM(2008) 823 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

Източно партньорство

{SEC(2008) 2974}

СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТА

Източно партньорство

1. Променящ се контекст

За Европейския съюз е от жизнен интерес да се установи стабилност, по-добро управление и икономическо развитие по източните му граници. Същевременно всички наши партньори в Източна Европа и Южен Кавказ се стремят да активизират отношенията си с ЕС. Политиката на Съюза към тях трябва да бъде активна и недвусмислена: ЕС ще окаже силна подкрепа на тези партньори в усилията им да се сближат с ЕС и ще предостави всяка необходима помощ за свързаните с това реформи посредством специфично източно измерение в рамките на европейската политика за добросъседство (ЕПД)[1].

През последните 15 години настъпиха драстични промени по източната граница на ЕС. След сключването на споразумения за партньорство и сътрудничество между Европейския съюз и източните партньори[2] последователните разширявания доведоха до по-голяма географска близост, докато реформите, подпомогнати от ЕПД, приближиха тези страни политически и икономически до ЕС. ЕС носи все по-голяма отговорност към своите партньори, за да им помогне в преодоляването на политическите и икономическите предизвикателства, пред които са изправени, и да подкрепи техния стремеж към по-тесни връзки. Настъпи моментът за преминаване на нов етап в отношенията с тези партньори, без да се засяга стремежът на отделните страни за техните бъдещи отношения с ЕС.

Европейският съвет от 19-20 юни 2008 г. прикани Комисията да изготви предложение за „Източно партньорство“ (ИП) , подчертавайки необходимостта от диференциран подход, който не нарушава, а запазва характера на ЕПД като единна и съгласувана политическа рамка. Извънредният Европейски съвет на 1 септември 2008 г. поиска ускоряване на работата, което се дължи на необходимостта от по-ясен сигнал за ангажимента на ЕС след конфликта в Грузия и широките последици от него.

2. По-амбициозно партньорство

Настоящото съобщение представя предложения за Източно партньорство. ИП трябва да носи твърдо политическо послание на солидарност от страна на ЕС, както и допълнителна осезаема подкрепа за демократичните, пазарно ориентирани реформи и укрепването на държавността и териториалната цялост. Това е от полза за стабилността, сигурността и благополучието на ЕС, на неговите партньори, както и на целия континент. Източното партньорство ще се осъществява паралелно със стратегическото партньорство на ЕС с Русия.

ЕПД вече донесе успехи в постигането на по-тесни отношения между ЕС и неговите съседи. Източното партньорство трябва да постигне повече резултати. Водещият принцип трябва да бъде предоставяне на възможно най-голяма подкрепа при отчитане на политическата и икономическата реалност и състоянието на реформи в съответния партньор, като се създадат видими ползи за гражданите на всяка страна. Съществен компонент на Източното партньорство е ангажиментът на ЕС да се включи по-активно в индивидуалните усилия на партньорите за реформа.

Важно е това партньорство да се осъществява с пълния политически ангажимент на ЕС и държавите-членки. Важна роля ще играят и активните парламентарни контакти и обмен.

Източното партньорство ще се основава на взаимни ангажименти по отношение на върховенството на закона, доброто управление, спазването на човешките права, зачитането и защитата на малцинствата и принципите на пазарна икономика и устойчиво развитие. Амбициозността на отношенията на ЕС с източните партньори ще бъде съобразена със степента, в която тези ценности са отразени в националните практики и прилагането на политиката.

Схващането за обща кауза е от съществено значение, като и двете страни на Източното партньорство носят своите отговорности. Само със силна политическа воля и от двете страни Източното партньорство ще постигне целта си на политическо асоцииране и икономическа интеграция.

Работата за постигане на тези цели трябва да продължи на двустранна и многостранна основа:

- Двустранната основа ще има за цел да създаде по-тесни отношения между ЕС и всяка от страните партньори за укрепване на тяхната стабилност и просперитет в общ взаимен интерес. Тя ще включва превръщане на договорните отношения в споразумения за асоцииране; перспективата за преговори, имащи за цел установяването на задълбочени и всеобхватни зони за свободна търговия с всяка страна и по-голяма подкрепа за посрещане на свързаните с тях изисквания, водещи до изграждането на мрежа от споразумения за свободна търговия, която да прерасне в икономическа общност на съседство в по-дългосрочен план; постепенно либерализиране на визовия режим в обстановка на сигурност; по-задълбочено сътрудничество за повишаване на енергийната сигурност на партньорите и на ЕС; и подкрепа за икономическата и социалната политика, предназначени да намалят неравенствата в рамките на всяка страна партньор и между отделните страни. Нова цялостна програма за институционално укрепване ще бъде необходима за подобряване на способността на всеки партньор да предприеме необходимите реформи.

– Многостранната основа ще предостави нова рамка за подход към общите предизвикателства. По-долу са предложени четири политически платформи за демокрация, добро управление и стабилност; икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС; енергийна сигурност; и контакти между хората. Многостранната основа ще се развива чрез редица водещи инициативи в подкрепа на целите на Източното партньорство, които ще се финансират чрез подкрепа от различни донори, международни финансови институции и частния сектор.

3. По-задълбочен двустранен ангажимент

Партньорите нямат еднакви цели за своите отношения с ЕС, но всички споделят общото желание за задълбочаване на отношенията. ЕС трябва да остане отворен за това и да предложи по-висока степен на политическо асоцииране и постепенно засилване на връзките в ключови области.

Като се опира на предишни предложения на Комисията за укрепване на ЕПД, Източното партньорство ще укрепи отношенията с шестте партньора, отчитайки специфичното положение и амбиции на партньорите. Степента на участие на Беларус в Източното партньорство ще зависи от цялостното развитие на отношенията ЕС—Беларус.

3.1. Нови договорни отношения

Споразуменията за асоцииране (СА) могат да отговорят на стремежа на партньорите към по-тесни отношения. По тази договорна рамка за по-силен ангажимент, надхвърляща настоящите споразумения за партньорство и сътрудничество, ще се проведат преговори с партньорите, които желаят и са в състояние да поемат твърдите ангажименти спрямо ЕС, които произтичат от това. Тези нови споразумения ще създадат силна политическа връзка и ще насърчават по-нататъшното сближаване чрез създаването на по-тясна връзка със законодателството и стандартите на ЕС. Те трябва също така да засилят сътрудничеството в областта на общата външна политика и политиката за сигурност, както и европейската политика за сигурност и отбрана.

Съдържанието на споразуменията ще бъде различно в зависимост от целите и способностите на партньорите. Прилагането на СА ще се подпомага от документи, заменящи настоящите планове за действие за европейската политика на добросъседство, които при необходимост ще включват етапи и референтни показатели и ще представляват основа за националните програми за реформа.

Предварително условие за започване на преговорите и за задълбочаване на отношенията е наличието на достатъчен напредък в областта на демокрацията, върховенството на закона и човешките права, и по-специално на доказателства, че законодателната рамка и практиката на провеждане на избори съответстват на международните стандарти, както и наличието на пълно сътрудничество със Съвета на Европа, ОССЕ/СДИЧП (OSCE/ODIHR) и организациите на ООН за правата на човека.

За подпомагане на партньорите в изпълнението на тези условия и на ангажиментите, произтичащи от споразуменията за асоцииране, съвместно с всеки партньор ще бъде разработена цялостна програма за институционално укрепване , имаща за цел подобряване на административния капацитет във всички съответни сектори на сътрудничество, като тези програми ще бъдат съфинансирани от Европейския инструмент за добросъседство и партньорство (ENPI)[3] .

3.2. Постепенна интеграция в икономиката на ЕС

Отворените пазари и икономическата интеграция са от съществено значение за развитието на партньорите и за тяхната увереност в засиленото партньорство с ЕС. Споразуменията за асоцииране предвиждат взаимен достъп до пазарите, което ще създаде нови възможности и за двете страни и ще бъде основа за политическото стабилизиране.

Споразуменията за асоцииране имат за цел установяване на задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия с всяка от страните партньори[4]. Зоните за свободна търговия ще бъдат създадени, едва след като тези страни се присъединят към СТО[5]. Те ще обхващат в голяма степен цялата търговия, включително енергетиката, и ще се стремят към възможно най-голяма либерализация[6] (с асиметричен ритъм на либерализация, адаптиран с икономиките на партньорите). Те ще съдържат правно обвързващи ангажименти за регулаторно сближаване в областите, свързани с търговията, и по този начин ще спомагат за модернизирането на икономиките на страните партньори и за установяването на необходимите икономически реформи. В дългосрочен план те ще създадат реални перспективи за по-активно движение на стоки (това може да включва споразумения за оценка на съответствието, за приемане на промишлени продукти и признаване съответствието, постигнато от партньорите, свързано със санитарните и фитосанитарните норми за селскостопанските и хранителните продукти), движение на капитал и предоставяне на услуги (между другото чрез взаимно признаване на правните и институционалните рамки в някои сектори, по-добри условия за установяването на дружества и повече възможности за временен престой по работа на лица на територията на страните).

Някои партньори може да не са готови да водят преговори и да поемат ангажиментите, свързани с такава цел, в момента на сключване на споразуменията за асоцииране. Въпреки това целта за създаване на зони за свободна търговия ще представлява неразделна част от споразуменията за асоцииране с ангажимент за започване на преговори за задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия, съвместима със СТО, веднага щом страната партньор напредне достатъчно в подготовката си за преговори и за прилагане и поддържане на ефектите от засилената либерализация. Докладите на Комисията за напредъка на ЕПД и специфични проучвания относно осъществимостта ще подпомогнат тази оценка. Цялостната програма за институционално укрепване ще подпомогне партньорите в подготовката им за преговори и за изпълнението на ангажиментите във връзка с бъдеща зона за свободна търговия.

В по-дългосрочен план целта е създаване на мрежа от двустранни споразумения между партньорите, която евентуално да доведе до установяване на икономическа общност на съседство. Този въпрос се разглежда по-долу в раздел 4.

Едновременно с това трябва да се прилагат секторни мерки за улесняване на пазарния достъп за партньорите. В селското стопанство ще бъдат договорени споразумения с партньорите за географски указания[7] и при необходимост може да се предвиди диалог в областта на селското стопанство за подобряване на взаимното разбиране на селскостопанските политики на ЕС и на партньорите и за напредък към хармонизация. Защитата на интелектуалната собственост може да се засили чрез по-активен диалог и споразумения за валидиране между партньорите и Европейската патентна служба. С оглед развиване на икономически дейности в съответната нормативна рамка, ще се насърчава доброто управление в областта на данъците.

3.3. Мобилност и сигурност

Партньорите подчертават, че мобилността е ключов индикатор за ангажираност с ЕС и насърчаването на мобилността в обстановка на сигурност[8] трябва да бъде приоритет за Източното партньорство. ЕС трябва да насърчава мобилността на гражданите с тези страни партньори, които се ангажират да гарантират наличието на условия за добре управлявана и сигурна мобилност.

ЕС трябва да предложи на партньорите пактове за „мобилност и сигурност“ , които да включват както аспекта мобилност, така и необходимите условия за гарантиране на обстановка на сигурност. Главните области на политиката, които ще бъдат включени в тези договорености, са борбата с нелегалната миграция, актуализирането на системите за убежище с цел да достигнат стандартите на ЕС, установяването на структури за интегрирано управление на границите, съответстващи на законодателството на ЕС, както и подобряване на капацитета на полицията и съдебната система, по-специално в борбата с корупцията и организираната престъпност. Пактовете ще подобрят мобилността на хората, като същевременно ще допринесат за стабилността и сигурността на самите партньори, както и за сигурността на границите на ЕС. Те ще са адаптирани поотделно към особеностите на всяка страна.

Частта на договореностите, свързана с мобилността , ще отразява неотдавнашното съобщение на Комисията за засилване на глобалния подход към миграцията и Европейския пакт за имиграцията и убежището, приет от Европейския съвет през октомври 2008 г. Главният инструмент ще бъде партньорството за мобилност, възприето в рамките на глобалния подход към миграцията и което в момента се изпробва в редица страни, включително Република Молдова (по-нататък наричана Молдова). Промените в областта на визовата политика ще бъдат неразделна част от тази по-широка концепция.

Визовата политика ще следва поетапен подход, водещ до визова либерализация при специфични условия и с придружаващи мерки, включително финансова помощ за нашите партньори.

В допълнение към предишни предложения в рамките на пактовете ЕС трябва:

- като първа стъпка да започне разговори за облекчаване на визовия режим с партньорите без такива споразумения. Споразуменията за облекчаване на визовия режим ще бъдат придружени от споразумения за реадмисия и при необходимост от техническа помощ в рамките на общите бюджети за подпомагане на партньорите да изпълнят задълженията си, произтичащи от тези споразумения;

- като втора стъпка да преразгледа тези споразумения и да въведе допълнителни облекчения, напр. премахване на таксата за виза за всички граждани[9].

- да разработи координиран план за подобряване на консулския обхват на държавите-членки в региона чрез насърчаване на по-широко представителство на държавите-членки и чрез финансова подкрепа за създаването на общи центрове за кандидатстване за виза, основаващи се на успешния опит в Кишинев.

- след ефективното прилагане на споразуменията за визови облекчения и реадмисия, да започне диалози относно безвизово пътуване с всички партньори, с които има сътрудничество[10]. Диалозите ще установят пътни карти за премахване на визите, насочени към четири основни области: сигурност на документите; борба с нередовната миграция, включително реадмисия; въпроси, свързани с обществения ред; и въпроси, свързани с външните отношения, включително човешките права на мигрантите и други уязвими групи.

- Комисията ще стартира изследване за определяне на разходите и ползите за ЕС и за партньорите във връзка с трудовата мобилност и евентуалните мерки за намиране на съответствие между предлагането и търсенето на работна ръка[11]. В зависимост от резултатите от изследването ЕС ще пристъпи към целево отваряне на трудовия пазар на ЕС за граждани от страните партньори, както и към мерки за улесняване на циркулярната миграция в рамките на партньорствата за мобилност.

- За да гарантира, че мобилността се осъществява в обстановка на сигурност , ЕС трябва да помогне на своите партньори да изпълнят политическите и икономическите ангажименти, които са поели в рамките на ЕПД в областта на правосъдието и правоприлагането. Това може да се осъществи чрез засилено техническо сътрудничество и финансова помощ, като ролята на туининг проектите и на TAIEX трябва съществено да се повиши.

По-специално в рамките на пактовете ЕС трябва:

- да помогне на партньорите да установят процедури за гранично управление от високо ниво по външните граници;

- да ги подкрепя в създаването на ефективен режим за защита на данните , който ще им позволи да обменят оперативна информация с Европол и Евроюст в контекста на двустранните споразумения;

- доколкото е възможно, да предостави на партньорите специален статут в агенциите на ЕС ;

- да ги подкрепя в приемането и ефективното прилагане на национални стратегии в съответствие със стандартите на ЕС за енергична борба с организираната престъпност, трафика и корупцията на високо равнище , както и за предотвратяване на изпирането на пари и финансирането на тероризма, спрямо които трябва да се предприемат ефективни мерки на ранен етап.

3.4. Енергийна сигурност

Източното партньорство ще има за цел да укрепи енергийната сигурност на ЕС и на партньорите по отношение на енергийните доставки и транзит в дългосрочен план[12]. В допълнение към многостранните инициативи (вж. раздел 4.3.) Комисията предлага редица двустранни мерки, като взема предвид Втория стратегически енергиен преглед[13].

- Включване на разпоредби за „енергийна взаимозависимост“ в споразуменията за асоцииране в съответствие между другото с политиките на ЕС в областта на търговията, конкуренцията и енергията, които трябва да бъдат договорени с партньорите, като се вземат предвид, ако е уместно, съществуващи меморандуми за разбирателство[14];

- Бързо приключване на преговорите за членство на Украйна и Молдова в Енергийната общност. Ако е подходящо, следва да се обмисли предоставяне на статут на наблюдатели и на други партньори;

- Сключване при необходимост на меморандуми за разбирателство по енергийни въпроси с Молдова, Грузия и Армения като допълнителни гъвкави инструменти. Те трябва да съдържат мерки за подкрепа и контрол на сигурността на енергийните доставки и транзит, включително за ключова енергийна инфраструктура. По отношение на Армения меморандумът за разбирателство трябва да засяга и закриването на атомната електроцентрала в Медзамор;

- По-голяма подкрепа за пълното интегриране на украинския енергиен пазар с този на ЕС, като се отчита важността от извършването на задоволителна оценка на нивото на ядрена безопасност във всички работещи атомни електроцентрали в Украйна. Подобряването на украинската газопроводна и нефтопроводна транзитна мрежа представлява приоритет, включително чрез подобряване на мониторинга на притока на газ и нефт за Украйна. През 2009 г. ще се проведе конференция на дарителите и на инвеститорите, имаща за цел да помогне на Украйна за подобряването и развитието на нейната газопроводна мрежа;

- Засилен политически ангажимент към Азербайджан , като единствен източен партньор на ЕС, износител на въглеводород, въз основа на постепенното сближаване на Азербайджан с енергийния пазар на ЕС и инфраструктурна интеграция;

- Финализиране на съвместна декларация на Европейската комисия и Беларус по въпросите на енергетиката, като основа за развитие на енергийно сътрудничество. Това сътрудничество може да обхваща между другото пренос на въглеводород и реформи в енергийния сектор;

- Насърчаване на всички партньори да участват в програмата „Интелигентна енергия — Европа“ .

3.5. Подкрепа за икономическото и социалното развитие

Някои партньори имат структурни проблеми, произтичащи от големите икономически и социални неравенства между отделни региони и групи от населението, които често са разделени от исторически, културни, етнически и религиозни различия. Всички те се стремят и към икономическо сближаване с ЕС. За преодоляване на тези предизвикателства източните партньорски страни трябва да са в състояние да почерпят от опита и механизмите на икономическата и социалната политика на ЕС. Комисията предлага:

- Меморандуми за разбирателство относно регионалната политика с партньорите като основа за диалог. Експертните знания и мрежите на ЕС могат да помогнат за изграждането на административен капацитет на национално и местно равнище и да подпомогнат националните планове за развитие;

- Сътрудничество с партньорите, подпомогнато от допълнително финансиране (вж. раздел 5), по пилотни програми за регионално развитие , свързани с местните потребности от инфраструктура, човешки капитал и малки и средни предприятия (МСП), по модела на от кохезионната политика на ЕС;

- Пряко сътрудничество между регионите на ЕС и тези на страните партньори, включително участие на заинтересовани партньори от съществуващите транснационални програми в Югоизточна, Централна и Североизточна Европа;

- Разширяване на трансграничното сътрудничество , финансирано от ENPI, което в момента се прилага по външните граници на ЕС, за да обхване и границите между страните партньори.

4. Нова рамка за многостранно сътрудничество

Източното партньорство ще добави нова многостранна рамка към отношенията на ЕС с неговите партньори. Това ще подпомогне напредъка в двустранните отношения между партньорите и ЕС, които ще продължат да следват принципа на диференциацията, като се развиват в зависимост от амбициите и способностите на всеки партньор. Източното партньорство ще предостави форум за обмен на информация и опит по отношение на стъпките на партньорите към преход, реформа и модернизация[15] и ще осигури на ЕС допълнителен инструмент за придружаване на тези процеси. То ще улесни развитието на общи позиции и съвместни дейности. Многостранната рамка ще засили връзките между самите партньори и ще бъде естествен форум за дискусии по бъдещите промени в Източното партньорство.

Важно е да се отбележи, че законодателното и регулаторно сближаване е от съществено значение за сближаването на партньорите към ЕС. Предложената многостранна рамка ще предостави възможност за системно организиране на специализирани сесии, включващи съответните служби на Европейската комисия и когато е уместно, експерти от държавите-членки, насочени към представяне и обяснение на законодателството и нормите на ЕС, както и към сравнение с националната политика и законодателство. По този начин Източното партньорство ще постави началото на структуриран процес на сближаване , подпомаган от цялостната програма за изграждане на институции[16].

Съществува значителна допълняемост между Източното партньорство и Черноморското взаимодействие и други регионални и международни инициативи. Този въпрос е засегнат в работния документ на службите на Комисията, придружаващ настоящото съобщение.

4.1. Оперативна структура

Комисията предлага да организира многостранната рамка на Източното партньорство на четири нива:

- Срещите на държавните или правителствените ръководители на страните от Източното партньорство следва да се провеждат на всеки две години.

- Източното партньорство следва да се осъществява и чрез годишни пролетни срещи на министрите на външните работи от ЕС и от източните партньори, включително Беларус, ако е уместно, обвързани със срещи на Съвета по общи въпроси и външни отношения. Външните министри ще разглеждат напредъка и ще предават насоки на политиката. Работата в отделните сектори може да се засили чрез специфични за сектора министерски конференции.

- На трето ниво следва да се установят четири тематични платформи според главните области на сътрудничество (вж. раздел 4.2.). Всяка платформа ще приеме съвкупност от реалистични, периодично актуализирани ключови цели със съответстваща работна програма и ще прави оценка на постигнатия напредък. Срещите ще се провеждат поне два пъти годишно на ниво висши служители, заети с работата по реформата в съответните области на политиката. Държавите-членки с опит в прехода могат да бъдат особено полезни в този процес. Платформите ще докладват на годишните срещи на външните министри. Комисията ще изготвя дневния ред на заседанията в тясно сътрудничество с председателството на ЕС и партньорите и ще ръководи събранията. Работата на платформите може понякога да е тема на секторни министерски срещи.

- На четвърто равнище следва да има панели за подкрепа на работата на тематичните платформи в специфични области. Техният формат и участници ще се определят в зависимост от нуждите.

От своя страна Комисията ще направи преглед на своите вътрешни структури, за да гарантира необходимата координация за успешното прилагане на Източното партньорство.

4.2. Тематични платформи

Демокрация, добро управление и стабилност

Въпреки че се намират на различни етапи в процеса на реформи, страните партньори срещат сходни трудности в изграждането на стабилни демократични институции и ефективни държавни структури в услуга на гражданите и в спазването на ангажиментите, произтичащи от членството им в Съвета на Европа и ОССЕ. Текущите им реформи също налагат по-активно участие на гражданското общество за повишаване на контрола на публичните служби и засилване на доверието в тях. Многостранните дейности могат да включват партньорски проверки на управлението и обмен на най-добри практики за справяне с въпроси като изборни стандарти, регулиране на медиите и борба с корупцията.

Източното партньорство следва да насърчава стабилността и многостранното изграждане на доверие да цел консолидиране на суверенитета и териториалната цялост на партньорите. То трябва да подпомогне политическия диалог в области от общ интерес и да обхване специфични въпроси от общата външна политика и политиката за сигурност, както и европейската политика за сигурност и отбрана, включително участието на страните партньори в мисии и учения в рамките на политиката за сигурност и отбрана. Трябва да се подобрят разпоредбите за ранно предупреждение, с особено внимание върху конфликтните райони.

Икономическа интеграция и сближаване с политиките на ЕС

Партньорите могат да извлекат ползи от координирането на своите усилия към икономическа интеграция и нормативно сближаване с ЕС. Като дългосрочна цел ЕС трябва да насърчава тези страни да установят помежду си мрежа от зони за свободна търговия или регионални споразумения за свободна търговия, основани на двустранни ангажименти, поети по отношение на зоните за свободна търговия с ЕС. Това силно ще поощри междурегионалната търговия и икономическата интеграция и ще допълни усилията на страните за по-добро интегриране към икономиката на ЕС. Важен елемент за по-нататъшната икономическа интеграция е диагоналното кумулиране на произхода. Друго ключово действие е подкрепа на митническите реформи в страните партньори с цел подобряване на капацитета в съответствие с международните и европейските стандарти. Този процес трябва да бъде специално съобразен с техния статут на страни в преход и да се съпровожда от подходящи придружаващи политики. Като по-нататъшна стъпка ЕС и неговите партньори може да помислят за по-широк подход към регионалната търговия, като създадат икономическа общност на съседство[17] , вдъхновена, доколкото е уместно, от Европейското икономическо пространство[18]. Тази общност ще предостави в дългосрочен план пълен достъп до единния пазар. Тя ще изисква партньорите да развият капацитета на своите икономики, за да са в състояние да устоят изцяло на конкурентния натиск на единния пазар и да покажат не само желание за приемане на всички съответни елементи от законодателството на ЕС, но способност и да ги прилагат със сравними стандарти и практики. За постигане на тази цел ще е необходимо значително увеличаване на техническата помощ и финансирането.

Ще се търси участието на частния сектор с оглед подобряване на бизнес климата в страните партньори. Усилията ще са насочени също към подобряване на заетостта, достойния труд, социалното сближаване и равните възможности, с цел положително въздействие върху икономическата интеграция.

Многостранното сътрудничество трябва да се разшири, за да обхване политиката за околната среда и изменението на климата и да разглежда въпроси като многостранни конвенции, стратегическо планиране, управление на околната среда, правоприлагане, специфични теми в областта на околната среда, финансиране на инвестиции в околната среда в регионален контекст, мерки за смекчаване ма изменението на климата и приспособяване, участие на партньорите в международни дискусии за бъдещи действия за борба с изменението на климата и обмен на опит в сферата на търговията с емисии. Многостранния процес на Източното партньорство трябва също така да улесни взаимовръзката между транспортните и телекомуникационните мрежи на партньорите между тях самите и с ЕС и хармонизацията на нормативните рамки. Вече съществува силно и диверсифицирано регионално сътрудничество в областта на транспорта[19]; Източното партньорство може да насърчи допълнителни технически разговори по избрани теми като авиационната безопасност, проекти за корабоплаване по вътрешните водни пътища и инфраструктурни проекти, като се вземат предвид текущите разговори в други региони. Следва да се насърчи и разпространението на усъвършенствани изследователски и комуникационни мрежи.

Енергийна сигурност

Енергийната сигурност на ЕС е тясно свързана с тази на партньорите и платформата за енергийна сигурност на Източното партньорство следва да се концентрира върху мерки от взаимен интерес:

Източното партньорство ще се стреми да развива и прилага механизми за взаимна енергийна подкрепа и сигурност , включително механизми за ранно предупреждение и съвместни действия в областта на сигурността. Една от целите ще бъде укрепване на контактите в областта на енергийната сигурност и повишаване на готовността за справяне с кризи. За подкрепа на тази работа ще бъде съставен пенел по енергийна сигурност. Тази група може да обмисли официализиране на база ad hoc комуникацията между страните партньори и мрежата от кореспонденти за енергийна сигурност към ЕС (NESCO), като се облегне на съществуващите споразумения с Групата за координация по газта и Групата по доставките на нефт и отчита предприетите дейности в други форуми, включително в Енергийната общност, доколкото е подходящо.

Източното партньорство ще ускори хармонизацията на енергийните политики и законодателство на партньорите с практиките и правото на ЕС, между другото в областта на електроенергията, газа, нефта, възобновяемите източници на енергия и енергийната ефективност. Засиленото сътрудничество с ключовите заинтересовани страни (национални администрации, регулатори, агенции) ще подкрепи този процес.

Сред преследваните цели ще бъде и създаването в средносрочен план на взаимно полезен взаимосвързан и диверсифициран енергиен пазар между ЕС и партньорите. Това изисква разработване на план за действие за енергийна инфраструктура за Източното партньорство, като се отчита Вторият стратегически енергиен преглед и Планът на ЕС за приоритетно взаимно свързване[20]. Капацитетът на партньорите за съхранение на нефт и газ също трябва да се подобри, включително чрез насърчаване на съвместни системи за съхранение. По отношение на ключовата инфраструктура, която среща високи некомерсиални рискове, разработването на публично-частни партньорства , обединяващи ЕС и източните партньорски страни, може също да става все по-важно.

Енергийната сигурност на ЕС и партньорите изисква силна диверсификация на пътищата за доставка и транзит . Това може да се постигне чрез активното участие на трети държави, включително страни от Централна Азия. Затова Източното партньорство трябва да допринесе за настоящото укрепване на процеса от Баку като реално енергийно партньорство с пълно участие на страните от Централна Азия като ключов район производител, включително чрез развитието на южния коридор и транскаспийския коридор.

Контакти между хората

Взаимодействията между гражданите от ЕС и страните партньори, по-специално младите хора, трябва да се признаят за средство за насърчаване и наблюдаване на промяната и ще бъдат окуражавани. ЕС специално призна стойността на културното сътрудничество и междукултурния диалог като неразделна част от всички външни политики и подчерта важността на културното сътрудничество в справянето с политическите процеси и предизвикателства[21]. Сътрудничеството може да се основава и на редица добре приети общностни програми и програми за външна помощ в областта на образованието , в това число езиковото обучение; младежта и научните изследвания . Трябва да се подкрепи развитието на Информационното общество и ролята на медиите за улесняване на контактите между хората.

4.3. Водещи инициативи

Целите на Източното партньорство могат да се постигнат и чрез подбрани водещи инициативи, осигуряващи видимост и съсредоточени върху многостранното сътрудничество. Тези инициативи трябва да се стремят към мобилизиране на подкрепата от различни дарители, финансиране от различни международни финансови институции и инвестиции от частния сектор. Комисията смята, че те могат да включват Програма за интегрирано управление на границите ; Механизъм за МСП ; насърчаване на регионалните пазари за електроенергия , енергийна ефективност и възобновяеми източници на енергия[22] ; разработване на Южния енергиен коридор ; и сътрудничество по предотвратяване, готовност и отговор на природни бедствия и бедствия, породени от човешка дейност .

Потенциалните области, по които може да се работи в рамките на тематичните платформи и работните групи, както и описание на предлаганите водещи инициативи са изложени в работния документ на службите на Комисията.

4.4. Участие

В работата ще участват не само правителствени представители и Европейската комисия, а и други институции на ЕС, международни организации (като ОССЕ и Съвета на Европа), международни финансови институции, парламенти, представители на бизнеса, местни власти и широк кръг заинтересовани лица в областите, обхванати от тематичните платформи.

Особено внимание трябва да се обърне на участието на гражданското общество. Комисията предлага да подкрепи бъдещото развитие на организациите на гражданското общество и да създаде форум на гражданското общество към Източното партньорство, за да насърчава контактите между организациите и да улеснява техния диалог с публичните органи.

В зависимост от случая и ако за това се постигне съгласие, в работата на някоя тематична платформа, работна група или инициатива могат да се включат трети държави , ако това е полезно поради наличие на взаимни интереси по дадена тема, географска близост или икономически връзки.

Комисията ще приветства всяка инициатива на Европейския парламент, имаща за цел да включи неговия проект за парламентарно сътрудничество „ EuroNest“ в Източното партньорство. В допълнение, парламентарната тройка, която обхваща Европейския парламент, ОССЕ и Парламентарната асамблея на Съвета на Европа, може да подкрепи многостранните аспекти на Източното партньорство.

Комисията приканва за участие Комитета на регионите и Европейския икономически и социален комитет , особено в работата по тематичните платформи за Демокрация, добро управление и стабилност и Контакти между хората . Комисията приканва Комитета на регионите да създаде Местна и регионална асамблея за Източна Европа и Южен Кавказ, а Европейският икономически и социален комитет да участва във форума на гражданското общество.

5. Ресурси

Един от най-ясните сигнали за конкретен ангажимент, които ЕС може да даде на своите партньори, е нивото на финансиране, съобразено с политическата амбиция на партньорството. Необходими са значително по-големи финансови ресурси за постигане на целите, посочени в настоящото предложение.

Тези средства ще се използват за изпълнението на плана за реформа на Източното партньорство чрез прилагане на програмите за институционално укрепване, които осигуряват на публичните администрации съвети и обучение (напр. чрез туининг и TAIEX), както и оборудване и специализирана инфраструктура (напр. лаборатории), необходими за тяхното функциониране. Увеличените ресурси ще финансират и операции на платформите и редица водещи инициативи. Накрая, те ще подкрепят и създаването в страните партньори на регионални политики, които повишават стабилността чрез насърчаване на вътрешната кохезия и намаляване на социално-икономическите неравенства.

В момента финансирането по Европейския инструмент за добросъседство и партньорство (ENPI) за партньорите възлиза на около 450 млн. EUR за 2008 г. Комисията възнамерява да предложи прогресивно увеличаване на тази сума, за да достигне приблизително 785 млн. EUR през 2013 г. Това ще наложи допълнителен пакет от 350 млн. EUR нови средства освен тези, които са планирани за ENPI за периода 2010—2013 г. В допълнение, в рамките на прегледа на бюджета ще се обмисли повишаване в значителна степен на нивото на помощ, за да отговаря на амбицията на политиката спрямо тези партньори.

За да се отговори на най-спешните потребности, регионалната програма „Изток“ към ENPI ще бъде коригирана в подкрепа на многостранния аспект на Източното партньорство. Средствата, налични в пакета за 2009 г., могат да се използват за стартиране на спешни инициативи и около 250 млн. EUR от сегашния пакет за ENPI могат да се препрограмират за периода 2010—2013 г.

С тази комбинация от нови и препрограмирани средства общата сума на ресурсите, посветени на новите инициативи, определени в настоящото съобщение, ще достигне 600 млн. EUR.

Едно енергично Източно партньорство ще изисква освен увеличаване на безвъзмездните средства от Общността, и практически мерки за гарантиране на ефективни резултати и по-добра координация на дарителите, както и мобилизиране на повече инвестиционно финансиране, по-специално чрез ЕИБ и ЕБВР. Междинният преглед на външния мандат на ЕИБ ще предостави възможност за повишаване на индикативния таван за източните партньори и разширяване на обхвата. За мащабните инфраструктурни проекти ще се обмисли подкрепа за публични/частни инвестиции чрез покриване на нетърговските рискове. Инструментът за инвестиции в рамките на ЕПД може да се използва за насочване на безвъзмездни средства от ЕС към такива проекти и Комисията приканва държавите-членки да участват финансово в Източното партньорство чрез повишаване на вноските в Инструмента за инвестиции. Допълнителна информация по тези въпроси фигурира в работния документ на службите на Комисията, придружаващ настоящото съобщение.

Прилагането на Източното партньорство ще изисква осигуряване на адекватните човешки ресурси в съответните служби на Комисията. По-специално трябва да се увеличи капацитета в делегациите на ЕО в страните партньори.

6. Заключения

Принципът в основата ЕПД — че Съюзът има жизнен интерес да насърчава по-добро управление и икономическо развитие чрез решителен ангажимент към съседните страни — е по-валиден от всякога. Задълбочаването на нашите отношения с партньорите чрез Източното партньорство е както стратегически императив, така и политическа инвестиция за ЕС, която ще донесе дивиденти за гражданите на Европа.

Източното партньорство допринася за активизиране на реформите, интегриране на пазарите и обществата, разпространяване на стабилност и противодействие на риска от поява на нови граници на нашия континент. Комисията приканва Съвета и Европейския парламент да окажат силна политическа и финансова подкрепа на Източното партньорство.

Комисията предлага началото на Източното партньорство да бъде поставено по време на среща на върха през пролетта на 2009 г. , която включва държавните или правителствените ръководители на всички държави-членки на ЕС и на партньорите. По време на тази среща на върха за Източното партньорство ще бъде приета политическа декларация за създаване на партньорството, която съдържа неговите основни цели и принципи и определя общите характеристики на произтичащия от него процес на сътрудничество.

ЗАКОНОДАТЕЛНА ФИНАНСОВА ОБОСНОВКА

1. НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО:

Източно партньорство (ИП)

2. РАМКА УД/БД (Управление по дейности / Бюджет по дейности)

Глава 19.08 — Европейска политика на добросъседство и отношения с Русия

3. БЮДЖЕТНИ РЕДОВЕ

3.1 Бюджетни редове (оперативни редове и свързаните с тях редове за техническа и административна помощ — предишни редове Б.А), включително функцията:

Функция 4 — Външни отношения

BL 19.01.04.02 Разходи за административно управление на ENPI

BL. 19.08.01.03 Финансово сътрудничество с Източна Европа в рамките на ЕПД

3.2 Продължителност на дейността и на финансовото въздействие:

Източното партньорство допълва Европейската политика на добросъседство. Финансовото въздействие, обхванато от тази обосновка, се отнася за периода 2009—2013 г. в допълнение към средствата, които са вече предвидени за периода 2007—2013 г.

3.3 Бюджетни характеристики:

Бюджетен ред | Вид разход | Нов | Вноска на ЕАСТ | Вноски на държавите кандидатки | Функция във финансовата перспектива |

19.01.04.02 | Незадължителен | Едногодишен | НЕ | НЕ | НЕ | № 4 |

19.08.01.03 | Незадължителен | Диференцирани | НЕ | НЕ | НЕ | № 4 |

4. ОБОБЩЕНИЕ НА РЕСУРСИТЕ

4.1 Финансови ресурси 4.1.1 Обобщение на бюджетните кредити за поети задължения (БКПЗ) и бюджетните кредити за плащания (БКП), млн. EUR (до третия знак след десетичната запетая)

Вид разход | Раздел № | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Общо |

Оперативни разходи (бюджетен ред 19.08.01.03) |

Бюджетни кредити за поети задължения (БКПЗ) | 8.1 | а (97%) | 0 | 24,25 | 51,41 | 109,61 | 154,23 | 339,5 |

Бюджетни кредити за плащания (БКП) | б[23] | 0 | 4,25 | 14,41 | 46,61 | 85,23 | 150,5 |

Административни разходи в рамките на референтната сума (бюджетен ред 19.01.04.02) |

Техническа и административна помощ (едногодишни бюджетни кредити, NDA)[24] | 8.2.4 | в (3%) | 0 | 0,75 | 1,59 | 3,9 | 4,77 | 10,5 |

ОБЩО РЕФЕРЕНТНА СУМА |

Бюджетни кредити за поети задължения | a+в | 0 | 25 | 53 | 113 | 159 | 350 |

Бюджетни кредити за плащания | б+в | 0 | 5 | 16 | 50 | 90 | 161 |

Административни разходи, които не са включени в референтната сума |

Човешки ресурси и свързаните с тях разходи (NDA) | 8.2.5 | г | 0 | 2,35 | 2,838 | 2,838 | 2,838 | 10,864 |

Административни разходи, без разходите за човешки ресурси и свързаните с тях разходи, които не са включени в референтната сума (NDA) | 8.2.6 | д | 0 | 0,193 | 0,229 | 0,229 | 0,229 | 0,880 |

Обща индикативна финансова стойност на интервенцията

ОБЩО БКПЗ, включително разходи за човешки ресурси | a+в+г+д | 0 | 27,543 | 56,067 | 116,067 | 162,067 | 361,744 |

ОБЩО БКП включително разходи за човешки ресурси | б+в+г+д | 0 | 7,543 | 19,067 | 56,067 | 93,067 | 172,744 |

4.1.2 Съвместимост с финансовото планиране

( Предложението е съвместимо със съществуващото финансово планиране.

X Предложението налага преразглеждане на съответната функция във финансовата перспектива (използване на марж).

( Предложението може да наложи прилагане на разпоредбите на Междуинституционалното споразумение[25] (т.е. инструмента за гъвкавост).

Допълнителните 350 млн. EUR трябва да се разпределят от маржа на функция 4, по която са налични 998 млн. EUR според последното финансово планиране (ППБ 2009 г.).

4.1.3 Финансово отражение върху приходите

X Предложението няма финансово отражение върху приходите

( Предложението има финансово отражение – отражението върху приходите е, както следва:

4.2 Човешки ресурси в еквиваленти на пълно работно време (ПРВ) (включително длъжностни лица, временен и външен персонал) — вж. подробности в точки 8.2.1. и 8.2.2.

Годишни изисквания | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Година 2013 и след това |

Общ брой човешки ресурси, нужни за година[26] | 0 | 18 | 27 | 40 | 50 |

5. ХАРАКТЕРИСТИКИ И ЦЕЛИ

5.1 Нужда, която трябва да се посрещне в краткосрочен или дългосрочен план

Настоящото съобщение представя предложенията на Комисията за по-задълбочен ангажимент на ЕС към източноевропейските съседи[27], който ще наложи мобилизиране на допълнителни ресурси от Общността.

Комисията възнамерява постепенно да увеличи финансирането на ENPI за източните партньори от 450 млн. EUR през 2008 г. на около 785 млн. EUR през 2013 г. Това ще изисква увеличаване на сегашния пакет за ENPI с 350 млн. EUR в допълнение към бюджетните кредити, които са вече планирани[28] за периода 2010—2013 г. Тази сума ще се осигури от маржа под тавана на функция 4, по която са налични 998 EUR за периода.

Освен това, в рамките на прегледа на бюджета ще се обмисли и повишаване в допълнителна степен на нивото на помощ, за да отговаря на амбицията на политиката спрямо партньорите.

5.2 Добавена стойност на участието на Общността и съответствие на предложението с други финансови инструменти и възможно полезно взаимодействие

Предложението се основава на идеята да споделим опит с източноевропейските партньори в областта на европейската интеграция и постепенно да ги включим в политиките на ЕС. Законодателната рамка на ENPI е в състояние да подкрепи мерките за сътрудничество, които ще са част от Източното партньорство. Постигането на тази цел обаче при запазване на планираното равнище на помощ за други (средиземноморски) страни от ЕПД, ще изисква увеличаване на финансовите ресурси на инструмента, който използва маржа по функция 4. Предложеното увеличение трябва да може да се извърши без официално преразглеждане на регламента за ENPI, тъй като остава в рамките на разрешената гъвкавост от 5 %, посочена в точка 37 от Междуинституционалното споразумение относно финансовата перспектива[29].

Други финансови инструменти също ще допринесат за прилагането на Източното партньорство със специални действия, попадащи в техния обхват.

5.3 Цели, очаквани резултати и свързани с тях индикатори на предложението в контекста на рамката за управление по (УД).

Цели

Общата цел на Източното партньорство е да изгради по-тесни отношения между ЕС и неговите съседи и да допринесе за напредъка на техния план за реформа чрез преследване на следните оперативни цели :

1. Подкрепа на реформите в партньорските страни чрез ц ялостна програма за институционално укрепване , насочена към всички съответни сектори на сътрудничество;

2. Многостранно измерение на Източното сътрудничество, включващо подкрепа за ограничен брой водещи инициативи;

3. Преодоляване на икономическите и социални неравенства между регионите в страните партньори и повишаване на вътрешната им кохезия чрез подкрепа на икономическото и социалното развитие.

Резултати

- Напредък в прилагането на договорените реформи;

- Сближаване на законодателството с правото на ЕС;

- Намаляване на вътрешните икономически неравенства;

- Повишаване на вътрешната стабилност;

- Функционираща многостранна рамка;

- Осъществени водещи инициативи;

Показатели

- Изпълнен набор от условия за сключване на споразумения за асоцииране;

- Намалено равнище на корупция;

- Ритъм на осъществяване на водещите инициативи;

- Брой срещи и резултати от работата на платформите;

- Намаляване на икономическото и социално неравенство;

- Понижаване на нивото на вътрешни конфликти.

5.4 Метод за изпълнение (индикативен)

Допълнителното финансиране ще бъде разпределено по отделните регионални и национални програми в рамките на ENPI в съответствие с разпоредбите на Финансовия регламент.

6. МОНИТОРИНГ И ОЦЕНКА

6.1 Система за мониторинг

Комисията ще наблюдава напредъка на външното си сътрудничество на всички равнища:

- ресурси (по-специално финансови потоци: поети задължения, договори и плащания);

- дейности/реализации (изпълнение на проект и програма, извършване на вътрешен мониторинг на място от делегациите на Комисията); както и

- напредък / резултат (външен мониторинг, ориентиран към резултатите[30]) и въздействие .

Индикативните програми включват специфични цели и очаквани резултати за всяка област на сътрудничество.

Планирането на дългосрочната външна помощ за партньорските страни и региони се извършва в рамките на изготвянето на стратегически документи (до 7 години) и индикативни програми (3—4 години). Тези програмни документи подлежат на междинен преглед, който дава възможност за коригиране на програмните приоритети.

6.2 Оценка

В съответствие с настоящите правила и с оглед на широкия обхват на предвижданите дейности бе създадена оценъчна система, която обхваща различни равнища на намеса.

По-специално Финансовият регламент предвижда редовно оценяване на всички (важни) дейности[31]. Оценки, свързани с по-широките правни задължения, като трите „C“[32], също са необходими и са в процес на извършване.

7. Мерки за борба с измамите

Защитата на финансовите интереси на Общността и борбата срещу измамите и нередностите са неотменна част от регламента за Европейския инструмент за съседство и партньорство (ENPI).

За административния мониторинг на договорите и плащанията отговарят делегациите на ЕО в страните получатели.

Надзорът на всяка от операциите, финансирани съгласно регламента за ENPI, на всички етапи от проектния цикъл се осъществява от делегациите[33].

Обръща се особено внимание на характера на разходите (допустимост на разходите), на съблюдаването на бюджетите (реални разходи) и на проверката на поддържащата информация и съответната документация (доказателство за разходите).

8. ИНФОРМАЦИЯ ЗА РЕСУРСИТЕ

8.1 Цели на предложението по отношение на финансовите разходи в допълнение към вече отделените средства:

Бюджетни кредити за поети задължения в млн. ЕUR (до 3 знака след десетичната запетая)

(Предоставят се наименованията на цели, действия и резултати) | 2010 година | 2011 година | 2012 година | 2013 година | ОБЩО |

Прогнозирани общи разходи | Прогнозирани общи разходи | Прогнозирани общи разходи | Прогнозирани общи разходи | Прогнозирани общи разходи |

8.2 Административни разходи

8.2.1 Брой и вид на човешките ресурси

Персонал, предвиден за управление на действието при използване на допълнителни ресурси (брой на работните места/ПРВ) |

Видове длъжности | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Персонал, финансиран[36] по статия XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Друг персонал[37], финансиран по предишен ред БА 19.01.04.02 | 0 | 6 | 12 | 25 | 35 |

Общ брой на допълнителния персонал, необходим за година | 0 | 18 | 27 | 40 | 50 |

8.2.2 Описание на задачите, произтичащи от дейността

В седалището на Комисията ще бъде сформиран малък екип (3 AD и 1 AST), който ще наблюдава създаването и координирането на работата на четири многостранни тематични платформи, както е описано в работния документ на службите на Комисията. Екипът ще подпомага координаторите на платформите в планирането, организирането и провеждането на заседания. Той ще гарантира също, че се предоставя адекватна отчетност и че информацията се разпространява.

Общо пет допълнителни длъжности (AD) ще бъдат предоставени на основните оперативни служби за работата в седалището на Комисията, свързана с предложените двустранни и многостранни действия. Персоналът на всяка от шестте делегации на ЕО в страните партньори ще бъде увеличен с по едно длъжностно лице със степен AD (общо 6).

Допълнителни договорно наети лица (и/или местни лица) и друг временен персонал (на брой 61 души) ще са необходими най-вече[38] в делегациите за трудоемките дейности по сътрудничество, които ще се извършват с допълнителните финансови ресурси за Източното партньорство.

8.2.3 Източници на човешки ресурси (законово установени)

( Длъжности, разпределени понастоящем за управление на програмата, които да бъдат заменени или чиято численост да бъде увеличена

( Длъжности, предварително разпределени в рамките на ГПС/ППБ за година n

X Длъжности, които ще бъдат поискани в рамките на следващата процедура за ГПС/ППБ

( Длъжности, които ще бъдат преразпределени, като се използват съществуващите ресурси в управляващата служба

( Длъжности, необходими за година n, но непредвидени в ГПС/ППБ за съответната година (за 2009 г.)

Нуждите от административни и човешки ресурси ще бъдат удовлетворявани в рамките на средствата, които могат да бъдат отпуснати на управляващата генералната дирекция в рамките на процедурата за отпускане на средства за годината, в контекста на бюджетните ограничения.

8.2.4 Други административни разходи, включени в референтната сума (ХХ 01 04/05 — Разходи за административно управление)

в милиони EUR (до третия знак след десетичната запетая)

Бюджетен ред (номер и наименование) | Година n | Година n+1 | Година n+2 | Година n+3 | Година n+4 | Година n+5 и по-нататък | ОБЩО |

Друга техническа и административна помощ |

- intra muros |

- extra muros |

Общо техническа и административна помощ |

Равнището на административните разходи, необходими за подкрепа на изпълнението на тези инициативи, бе определено на 3 % от общите бюджетни кредити за поети задължения. Освен това бе положено усилие за определяне на броя служители, които ще бъдат финансирани с тази сума и които ще бъдат необходими за управлението на допълнителните ресурси. На този етап е трудно да се направи повече: затова горната таблица не е попълнена. Административната и техническата помощ ще се използва, когато е необходимо при изпълнение на инициативи и в границите на административните разходи, определени в настоящата обосновка.

8.2.5 Разходи за човешки ресурси и свързани с тях разходи, които не са включени в референтната сума

в милиони EUR (до третия знак след десетичната запетая)

Вид човешки ресурси | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Длъжностни лица и временно нает персонал (XX 01 01) | 0 | 2,350 | 2,838 | 2,838 | 2,838 |

Персонал, финансиран по статия XX 01 02, включително помощен персонал, външни национални експерти, договорно нает персонал и т.н. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Общо разходи за човешки ресурси и свързани с тях разходи (които НЕ СА включени в референтната сума) | 0 | 2,350 | 2,838 | 2,838 | 2,838 |

Изчисляване – Длъжностни лица и временно наети лица

(Ако е уместно, позовете се на точка 8.2.1)

За 2010 г.:

5 (длъжностни лица в седалището) x 122 000 € (стандартен разход BUDG) = 610 000

6 (длъжностни лица в делегациите) x 290 000 € (прогнозиран разход) = 1 740 000

( 610,000+ 1,740,000= 2,350,000

За 2011—2013 г.:

9 (длъжностни лица в седалището) x 122 000 € (стандартен разход BUDG) = 1 098 000

6 (длъжностни лица в делегациите) x 290 000 € (прогнозиран разход) = 1 740 000

( 1,098,000 + 1,740,000= 2,838,000

Нуждите от административни и човешки ресурси ще бъдат удовлетворявани в рамките на средствата, които могат да бъдат отпуснати на управляващата генералната дирекция в рамките на процедурата за отпускане на средства за годината, в контекста на бюджетните ограничения.

8.2.6 Други административни разходи, които не са включени в референтната сума

в милиони EUR (до третия знак след десетичната запетая)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ОБЩО |

XX 01 02 11 01 — Командировки | 0,93 | 0,129 | 0,129 | 0,129 | 0,48 |

XX 01 02 11 02 — Заседания и конференции | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,4 |

XX 01 02 11 03 — Комитети |

XX 01 02 11 04 — Проучвания и консултации |

XX 01 02 11 05 — Информационни системи |

2 Общо други разходи за управление (XX 01 02 11) |

3 Други разходи от административен характер (уточнете, като посочите и бюджетния ред) |

Общо административни разходи, различни от човешки ресурси и свързаните с тях разходи (НЕ са включени в референтната сума) | 0 | 0,193 | 0,229 | 0,229 | 0,229 | 0,88 |

Изчисляване — Други административни разходи, които не са включени в референтната сума

Командировки

За 2010 г.:

6 длъжностни лица в делегациите x 8000 (стандартни разходи за година) = 48 000

5 длъжностни лица в седалището x 6 командировки x 1500 EUR на командировка = 45 000

За 2010—2013 г.:

9 длъжностни лица в седалището x 6 командировки x 1500 EUR на командировка = 81 000

12 длъжностни лица в делегациите x 8000 (стандартни разходи за година) = 96 000

( 81,000 + 96,000 = 177,000

Конференции

От 2010 г.: една международна конференция на година в Брюксел — разход 100 000.

Нуждите от административни и човешки ресурси ще бъдат удовлетворявани в рамките на средствата, които могат да бъдат отпуснати на управляващата генералната дирекция в рамките на процедурата за отпускане на средства за годината, в контекста на бюджетните ограничения.

[1] http://ec.europa.eu/world/enp/index_en.htm

[2] За целите на настоящото съобщение източните партньори (или „партньорите“) са страните от Източна Европа и Южен Кавказ, които са включени в европейската политика за добросъседство: Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Република Молдова и Украйна.

[3] Регламент (ЕО) № 1638/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 година.

[4] Комисията представи естеството и преимуществата на задълбочено и всеобхватно споразумение за свободна търговия в своето съобщение „Укрепване на ЕПД“ от 4 декември 2006 г. - COM(2006)726 – и „Силна ЕПД“ от 5 декември 2007 г. - COM(2007) 774 – и по-специално в своя неофициален документ „ЕПД – път към по-нататъшна икономическа интеграция“, вж. http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/non-paper_economic-integration_en.pdf.

[5] Понастоящем само Азербайджан и Беларус още не са приключили своите преговори за присъединяване към СТО.

[6] Това включва ограничаване на броя на селскостопанските продукти, изключени от пълна либерализация, вж. „Силна европейска политика за съседство“, 5 декември 2007 г. - COM(2007)774.

[7] Преговорите с Украйна и Грузия са в ход, а на Молдова е отправено предложение. Споразуменията в резултат на това ще бъдат включени по-късно в споразуменията за зони за свободна търговия.

[8] COM(2007) 774.

[9] Чрез екстраполация на статистическите данни за 2007 г. и ако броят на молбите се смята за непроменлив, годишните разходи за отмяна на визовата такса за шестте страни партньори възлизат на около 75 млн. EUR общо за всички държави-членки от Шенгенското пространство. Държавите-членки извън Шенгенското пространство също ще бъдат приканени да обмислят прехване на визовата такса.

[10] По време на срещата на върха през септември 2008 г. между ЕС и Украйна бе взето решение за започване на диалог за взаимен безвизов режим за пътуване като дългосрочна перспектива.

[11] Изследването ще се основава на предстоящото съобщение на Комисията „Нови умения за нови работни места“ и ще го допълва.

[12] Близостта на главните въглеводородни тръбопроводи до зони на конфликт продължава да буди безпокойство. Нестабилността в Южен Кавказ може също да застраши енергийната сигурност на региона. Една много голяма водноелектрическа централа на Грузия се намира в непосредствена близост до Абхазия. Грузия търгува с електроенергия с Армения и Азербайджан. Доставките на газ от Русия достигат до Армения през Грузия. Основният газопровод от Руската федерация до Балканите минава през Транснистрийския регион на Молдова. Тези фактори влияят върху доверието на инвеститорите, върху перспективите за устойчив енергиен транзит през Кавказ и върху стратегията на ЕС за осигуряване на нови доставчици в Централна Азия.

[13] План за действие на ЕС за енергийна сигурност и солидарност - COM(2008) 744.

[14] Меморандумите за разбирателство, посочени в настоящото съобщение, не са правно обвързващи инструменти.

[15] Вж. неофициалния документ на Комисията „ЕПД — тематично измерение“ от пролетта на 2007 г., http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/non-paper_thematic-dimension_en.pdf .

[16] Законодателството и нормите на ЕС ще продължат да бъдат представяни и дискутирани и в рамките на двустранните тематични подкомитети.

[17] Службите на Комисията описаха обхвата на необходимите усилия в неофициален документ, озаглавен „ЕПД — път към по-нататъшна икономическа интеграция“ от пролетта на 2007 г., http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/non-paper_economic-integration_en.pdf .

[18] Исландия, Лихтенщайн, Норвегия и държавите-членки на ЕС.

[19] В рамките на ТРАСЕКА.

[20] COM(2006) 846 окончателен/2, 23.2.2007 г.

[21] Заключения на председателството на ЕС от Европейския съвет през юни 2008 г., параграф 78.

[22] Работата в тази област вече започна в рамките на програма ИНОГЕЙТ.

[23] Въз основа на изчисления на бюджетните кредити за плащания за Инструмента ENPI за 2006 г.

[24] Разходите за административно управление (ред БА) включват между другото разходи за договорно нает персонал в делегациите, както и изследвания, заседания на експерти, информация и публикации, пряко свързани с постигането на целта на програмата.

[25] Вж. точки 19 и 24 от Междуинституционалното споразумение.

[26] Това включва както длъжностни лица в седалището, така ли договорно наети лица за финансова помощ в 6 делегации; За подробна разбивка, вж. 8.2.1 „Брой и вид на човешките ресурси“.

[27] Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Молдова и Украйна.

[28] В тези цифри не се включва неотдавнашният ангажимент на Комисията за помощ за Грузия.

[29] Хипотезата е, че допълнителните ресурси, мобилизирани за преодоляване на кризисни ситуации (като в Окупираната палестинска територия и Грузия), не се включват в маржа от 5 %, тъй като те са отговор на „нови обективни дългосрочни обстоятелства с изрични и точни причини“ и са съгласувани от Комисията, Съвета и Парламента в годишния бюджетен процес.

[30] Системата за мониторинг, ориентиран към резултатите, позволява бърза оценка на резултатите от проект или програма, както и на по-широките последици, и предоставя на Комисията независим съвет за нейния портфейл от проекти. Наличието на един последователен подход гарантира, че Комисията разполага със сравними данни за всички региони, където предоставя външна помощ.

[31] Това се изразява в оценката на отделни операции (напр. проекти за развитие), програми (напр. национални стратегии) и сектори или теми на политиката (напр. транспорт или проблеми с равенството между половете).

[32] Coherence, Complementarity, Coordination — в превод на български: съответствие, допълняемост, координация.

[33] Те разрешават на Комисията (ОЛАФ) да извършва проверки и инспекции на място в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г.

[34] Разходите за които НЕ са покрити от референтната сума.

[35] Включва длъжностни лица и временен персонал за РЕЛЕКС и 5 длъжностни лица за оперативните служби.

[36] Разходите за които НЕ са покрити от референтната сума.

[37] Разходите за който са включени в референтната сума. Това се отнася за договорно наети лица и временен персонал (предишен ред БА 19.01.04.02).

[38] За регионалните дейности на сътрудничество, които ще се извършват централно, ще се необходими допълнителни договорно наети служители и за седалището на Комисията.

[39] Трябва да се посочи конкретната законодателна финансова обосновка за съответната/ите изпълнителна/и агенция/и.