BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 30.8.2011 
SEC(2011) 1009 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
РЕЗЮМЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващ  
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
за изменение  на Регламент  (ЕО) № 1760/2000 по отношение  на 
електронната  идентификация  на едър  рогат  добитък  и за заличаване  на 
разпоредбите  относно  доброволното  етикетиране  на говеждо  месо  
{COM(2011) 525 окончател eн} 
{SEC(2011) 1008 окончател eн}  
 
1 РЕЗЮМЕ  НА  ОЦЕНКАТА  НА  ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващо  
Предложение  за 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
за изменение  на Регламент  (ЕО) № 1760/2000 по отношение  на електронната  
идентификация  на едър  рогат  добитък  и за заличаване  на разпоредбите  относно  
доброволното  етикетиране  на говеждо  месо  
1. ВЪВЕДЕНИЕ  
 
Регламент  (ЕО) № 1760/2000, и по-специално  идентификацията  на едър  рогат  добитък  и 
доброволното  етикетиране  на говеждо  месо  са описани  като „задължения  за 
информиране  с особена  важност  от гледна  точка  на тежестите , които  налагат  на 
предприятията “ в съобщението  на Комисията  до Съвета  и до Европейския  парламент  
(COM (2009)544), озаглавено  „Програма  за действие  за намаляване  на 
административните  тежести  в ЕС“. С настоящия  регламент  се създава  система  за 
идентификация  и регистрация  на едър  рогат  добитък  и етикетиране  на говеждо  месо  и 
продукти  от говеждо  месо  (включително  доброволно  етикетиране ) и се предвиждат  
двойни  ушни  марки , регистри  на стопанствата , паспорти  на добитъка  и национални  
компютризирани  бази  данни . 
 През  1997 г. правилата  на Общността  относно  идентификацията  и проследяването  на 
едър  рогат  добитък  бяха  подсилени  във връзка  с епидемията  от спонгиформна  
енцефалопатия  по говедата  (СЕГ), като бяха  въведени  класически  ушни  марки . По това 
време  електронна  идентификация  (ЕИ) не беше  достатъчно  развита  в техническо  
отношение , за да бъде  въведена , но през 
последните  10 години  беше  отбелязан  
значителен  напредък .  Основаваната  на радиочестотна  идентификация  (RFID) ЕИ 
осигурява , наред  с други  неща , по-бързо  и по-точно  разчитане  на индивидуалните  
кодове  на животните  директно  в системите  за обработка  на данни  (което  позволява  по-
бързо  проследяване  на потенциално  заразени  животни  или заразени  храни ). Така  се 
спестяват  разходи  за труд  за ръчно  отчитане , но в същото  време  се повишават  
разходите  за оборудване . При тази ситуация  съществуващото  законодателство  за 
идентификация  на едър  рогат  добитък  не отразява  най-новите  технологични  
разработки .  
 Общите  цели  на настоящото  предложение  по отношение  на идентификацията  на 
животни , са следните : 
1. Насърчаване  на конкурентоспособността  на отрасъла ;  
2. 
Намаляване  на административната  тежест  и опростяване  на процедурите  във 
връзка  с паспортите  на животните  и регистрите  на стопанствата . 
3. Подобряване  на здравето  на животните  и общественото  здраве  с помощта  на по-
бърза  и по-прецизна  система  за проследяване  на едър  рогат  добитък . 
Общата  цел по отношение  на доброволното  етикетиране  на говеждо  месо  е:  
 
2 1. Намаляване  на ненужната  административната  тежест  във връзка  с етикетиране  на 
говеждо  месо . 
 
  2. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА
 
 
В настоящия  доклад  са анализирани  различни  варианти  на политиката  по 
отношение  на ЕИ на едър  рогат  добитък  и етикетирането  на говеждо  месо :   
 
  2.1. Електронна  идентификация  (ЕИ) на едър  рогат  добитък  
 ВАРИАНТ  1: РЕЖИМ  „ДА НЕ СЕ ПРЕДПРИЕМАТ  ДЕЙСТВИЯ “ ИЛИ  (ЗАПАЗВАНЕ  НА 
СТАТУКВОТО ) (БАЗОВ  СЦЕНАРИЙ ):    
Запазването  на съществуващите  разпоредби  би означавало , че животните  от рода  на 
едрия  рогат  добитък  ще продължат  да бъдат  идентифицирани  посредством  две 
класически  видими  ушни  марки , а административната  тежест  няма  да бъде  намалена . 
Сегашната  правна  рамка  не забранява  на държавите -членки  доброволно  да използват  
електронни  идентификатори , но те трябва  да правят  това в допълнение  към 
официалните  видими  ушни  марки . Тъй като няма  установени  хармонизирани  
технически  стандарти  на ЕС, съществува  опасност  в различните  държави  да се 
използват  различни  видове  електронни  идентификатори  и четящи  устройства , при 
различни  честоти  за радиочестотна  идентификация  (RFID).  
  ВАРИАНТ  2: 
ДОБРОВОЛЕН  РЕЖИМ  С ДВА  ПОДВАРИАНТА :   При вариант  2 ЕИ ще се 
въведе  като инструмент  за официална  идентификация . При вариант  2 не би било  
възможно  дадена  държава -членка  да избере  режим  „Да не се предприемат  действия “. 
Държавите -членки  на ЕС могат  да изберат  да въведат  задължителен  режим  на своята  
територия . (вариант  2А) или да позволяват  на земеделските  стопани  да решат  дали  да 
го въведат  (вариант  2Б). Установяването  на хармонизирани  технически  стандарти  за ЕИ 
и за четящо  оборудване  на равнището  на ЕС е от съществено  значение  за този вариант  
(за разлика  от вариант  1). Тези  стандарти  обаче  няма  да излизат  от рамките  на 
международните  стандарти  ISO. 
 
Вариант  2А: Въвеждането  на електронна  идентификация  на равнището  на ЕС е 
доброволно  и отделните  държави -членки  имат  възможност  да изберат  
задължителен  режим  на своята  територия . В случай  че дадена  държава -членка  
избере  да въведе  задължителен  режим , ще се прилагат  същите  задължения  както  при 
вариант  3 (т.е.: всяко  животно  от рода  на едрия  рогат  добитък  трябва  да бъде  
идентифицирано  чрез една  класическа  видима  ушна  марка  И един  електронен  
идентификатор  — ушна  марка  или болус ). В случай  че дадена  държава -членка  избере  
да въведе  доброволен  режим , едрият  рогат  добитък  може  да бъде  идентифициран  чрез:  
1. две класически  ушни  марки  или 
2. една  класическа  видима  ушна  марка  И един  електронен  идентификатор  (т.е. 
електронна  ушна  марка  или болус ), който  е бил официално  одобрен . 
 
Вариант  2Б: Въвеждането  на електронна  идентификация  на равнището  на ЕС е 
доброволно  и отделните  държави -членки  нямат  възможност  да изберат  
 
3 задължителен  режим  на своята  територия . При доброволния  режим , едрият  рогат  
добитък  може  да бъде  идентифициран  чрез: 
1. две класически  ушни  марки  или 
2. едно  класическа  видима  ушна  марка  И един  електронен  идентификатор  (т.е. 
електронна  ушна  марка  или болус ), които  са били  официално  одобрени . 
ВАРИАНТ  3: ЗАДЪЛЖИТЕЛЕН  РЕЖИМ  
Всяко  животно  от рода  на едрия  рогат  добитък  трябва  да бъде  идентифицирано  чрез 
една  класическа  видима  ушна  марка  И един  електронен  идентификатор  (ушна  марка  
или болус ). За разлика  от вариант  1 този вариант  изисква  изготвянето  на европейски  
правни  задължения  за ЕИ и за четящото  оборудване , които  няма  да излизат  от рамките  
на международните  стандарти  ISO.   
 
 
 
Таблица  1: Обобщение  на средствата  за официална  идентификация  на едър  рогат  добитък  за всеки  
вариант  
 
   2.2 
Доброволно  етикетиране  на говеждо  месо  
 
Анализирани  са два различни  сценария  относно  доброволното  етикетиране  на говеждо  
месо : 
ВАРИАНТ  1 — да не се предприемат  действия  (базов  сценарий ): без промяна  в 
настоящата  система   
ВАРИАНТ  2 —  премахване  на доброволното  етикетиране  на говеждо  месо . Заличаване  
на специфичните  разпоредби  относно  доброволното  етикетиране  на говеждо  месо , 
съдържащи  се в Регламент  (ЕО) № 1760/2000.  
 
3. АНАЛИЗ  НА ВАРИАНТИТЕ  
 
3.1. Електронна  идентификация  (ЕИ) на едър  рогат  добитък  
 
/ 
 Вариант  1:  
сценарий  
„Да не се 
предприем
ат 
действия “ Вариант  2 
ДОБРОВОЛЕН  
РЕЖИМ  
„държавите -членки  на 
ЕС могат  да изберат  
задължителен  режим “  
2А Вариант  2: 
ДОБРОВОЛЕН  
РЕЖИМ  
„заинтересованите  страни  
могат  по собствено  
желание  да изберат  ЕИ“ 
2Б  Вариант  3 
„Задължител
ен режим  на 
равнището  
на ЕС“ 
Класическа  
ушна  марка    
       2 
 1 (за държавите -членки  на 
ЕС, избрали  задължителен  
режим ) 
2/1 (за държавите -членки  
при 2Б)   1 (желаещи  да използват  
ЕИ)/ 
 2 (нежелаещи  да 
използват  ЕИ) 
 1 
 
 
Електронен  
транспондер  
(ушна  марка  или 
болус)  0 1  (за държавите -членки  на 
ЕС, избрали  задължителен  
режим ) 
1/0 (за държавите -членки  
при 2Б)  
 1 (желаещи  да използват  
ЕИ)/ 
0 (нежелаещи  да 
използват  ЕИ) 1 
 
 
4 Този  анализ  се основава  на три източника : i) външно  проучване , приключило  през  
2009 г.1; ii) данни , предоставени  от компетентните  органи  на държавите -членки , и iii) 
данни , събрани  по време  на консултациите  със заинтересованите  страни . Анализът  
показва , че преките  разходи  и ползи  не са разпределени  еднакво  по хранителната  
верига . Разходите , свързани  основно  с оборудване  (транспондери  и четящи  устройства ), 
се поемат  основно  от земеделските  стопани . Всички  финансови  ползи  от електронните  
устройства  обаче  (като възможността  за електронно  разчитане  на данните  от момента , в 
който  животните  напуснат  стопанството ) са за действащите  лица  надолу  по 
хранителната  верига  (напр . пазари , събирателни  центрове  и кланици ). Освен  това 
компетентните  органи  могат  да се възползват  от автоматичното  въвеждане  в 
компютърната  система  на всички  данни , намалявайки  по този начин  разходите  си труд . 
В заключението  от проучването  като предпочитан  се сочи  вариант  (2А) — доброволно  
въвеждане  на ЕИ в отрасъла  на говедовъдството , на базата  на хармонизирани  
стандарти .  
 
Въздействие  от вариант  1: режим  „Да не се предприемат  действия “ (базов  
сценарий )  
 
Запазването  на съществуващите  разпоредби  би означавало , че животните  от рода  на 
едрия  рогат  добитък  ще бъдат  идентифицирани  посредством  две класически  видими  
ушни  марки . Ако стопаните  желаят  доброволно  да използват  електронни  
идентификатори , това трябва  да става  в допълнение  към двете  официални  ушни  марки . 
ВАРИАНТ  1 няма  да разреши  проблемите , за които  е докладвано  от няколко  
компетентни  органа  в одитните  доклади  (Хранителната  и ветеринарна  служба  
(ХВС /FVO), обзорен  доклад  9505/2003). Няма  да има и намаляване  на 
административната  тежест  за отрасъла . Повечето  от запитаните  смятат , че настоящата  
система  за идентификация  и проследяване  е ефективна , но може  да бъде  подобрена . 
Например , прецизното  проследяване  на животните  от рода  на едрия  рогат  добитък  при 
спешен  ситуации  може  да се окаже  трудна  задача  поради  факта , че регистрите  на 
стопанствата  не винаги  са актуални . Възможно  е да има липсваща  документация ; 
недобре  организирани  данни  и документация ; закъснения , грешки  или недокладване  на 
някои  събития  (раждания , придвижвания , смъртни  случаи ) в централната  база данни ; 
придвижванията  на животните  през  пазари  и събирателни  центрове  също  не винаги  се 
отчитат .  
 Повечето  от запитаните  смятат , че сегашната  система  за проследяване  е ефикасна  и 
ефективна , но може  да бъде  подобрена . Някои  заинтересовани  страни  са убедени  в 
добавената  стойност  на една  напълно  интегрирана  система  за ЕИ, при която  
електронната  идентификация  е необходимо  условие . Земеделските  стопани , които  не са 
участвали  в теренни  проучвания
 и/или изследвания  по темата , отхвърлят  идеята  за 
задължително  въвеждане  на ЕИ: те не виждат  каквато  и да е добавена  стойност  от 
обикновената  замяна  на класическата  ушна  марка  с електронна  такава .  
 
Основен  проблем  при този вариант  е липсата  на хармонизирани  технически  
стандарти  на ЕС. Всяка  държава -членка  може  да избере  стандартите , които  желае , 
като е възможно  този подход  да доведе  до липса  на хармонизация . Ако две държави -
                                                 
1 Проучване  относно  въвеждането  на електронната  идентификация  (ЕИ) като официални  метод  за 
идентификация  на животни  от рода  на едрия  рогат  добитък  в ЕС: 
http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovi ne/docs/EID_Bovine_FinalReport_04062009_en.pdf 
 
 
5 членки  използват  различни  технологии , няма  да е възможно  да обменят  данни  по 
електронен  път при износ  от едната  държава -членка  за другата  и така ще бъдат  
загубени  ползите  от системите  за ЕИ. Запазването  на съществуващите  разпоредби  би 
означавало , че ще животните  от рода  на едрия  рогат  добитък  трябва  да бъдат  
идентифицирани  посредством  две класически  видими  ушни  марки . Индивидуалното  
проследяване  на едрия  рогат  добитък  ще бъде  гарантирано . Ако стопаните  желаят  да 
използват  електронни  идентификатори , настоящото  законодателство  го позволява , но 
само  в допълнение  към двете  официални  (класически ) ушни  марки , в резултат  на което  
се стига  до общо  три средства  за идентификация . Ако земеделските  стопани  изберат  
този подход  въпреки  липсата  на хармонизация  на технически  стандарти , този вариант  
би бил по-скъп  в сравнение  с вариант  2 (доброволен ) и вариант  3 (задължителен ), тъй 
като  вместо  две, за всяко  животно  ще са необходими  три средства  за 
идентификация . 
 
Въздействие  от вариант  2: Доброволен  режим  
 
При ВАРИАНТ  2 не е възможно  да се прогнозира  точно  кои държави -членки  и/или 
стопанства  ще въведат  ЕИ на доброволна  основа , което  затруднява  конкретните  
изчисления  за тези два подварианта  на модела  на разходите . Затова  общите  разходи  за 
вариант  2 се очаква  да бъдат  в границите  между  ВАРИАНТ  1 и ВАРИАНТ  3. В крайна  
сметка , ако при ВАРИАНТ  2A ЕИ стане  задължителна  в конкретни  държави -членки , 
това ще доведе  до същите  разходи  като при ВАРИАНТ  3. Следователно  данните  за 
разходите  по държави -членки  ще бъдат  посочените  в приложение  VI и в проучването  
на въвеждането  на електронната  идентификация  (ЕИ) като официален  метод  за 
идентификация  на животни  от рода  на едрия  рогат  добитък  в ЕС. Няма  налични  
окончателни  данни  за това кои държави -членки  биха  предпочели  ВАРИАНТ  2A или 
ВАРИАНТ  2Б и е трудно  да се правят  прогнози  за това в доклада . В него  обаче  се 
посочват  редица  държави , които  са решили  да предпочетат  доброволната  ЕИ на едър  
рогат  добитък . 
 
Едно  от основните  предимства  на доброволния  подход , без значение  дали  се отнася  до 
ВАРИАНТ  2A или ВАРИАНТ  2Б, е фактът , че действащите  лица  ще имат  време  да се 
запознаят  със системата  за ЕИ и да установят  каква  добавена  стойност  тя би донесла  
при конкретни  обстоятелства . Доброволният  подход  дава възможност  на държавите -
членки  и на частните  действащи  лица  да се организират , за да могат  да преценят  дали  
системата  ще доведе  до действителни  подобрения : да отчитат  регионалните  различия , 
различните  видове  производство  и дали  системата  достатъчно  гъвкава , за да бъде  
подкрепена  от държавните  органи . Електронната  идентификация  на едър  рогат  
добитък  вече е разрешена  в няколко  държави -членки  и се използва  от земеделските  
стопани /частните  субекти  поради  търговски  интереси  и изисквания  във връзка  с 
управлението . Ако въвеждането  на ЕИ бъде  доброволно , може  да се приеме , че тя ще 
бъде  предпочетена  от стопаните , които  вероятно  ще имат  непосредствени  ползи  при 
управлението  на стопанството  си. Това  е индивидуално  решение  на всеки  оператор  и е 
мотивирано  от икономически  и пазарни  съображения . Тези  действащи  лица  обаче  са 
готови  да предпочетат  доброволната  ЕИ в зависимост  от регулаторните  изгоди , които  
Комисията  ще предложи . Например , ако отделните  данни  се записват  централно , няма  
да е необходимо  да се поддържат  регистри  на стопанството  или да се използват  
документи  за придвижване  (които  са необходими , дори  ако не се изискват  паспорти ); 
друг  стимул  бил била  възможността  за докладване  от трети  страни  (напр . 
превозвачи , така че да не е необходимо  стопаните  да докладват  за придвижванията , 
 
6 както  вече се процедира  за други  животински  видове ). Също  така беше  подчертано , че 
би имало  значителни  ползи , ако придвижванията  на животните  се отчитат  в някоя  
критична  контролна  точка  (напр . на пазара  или в кланицата ). Ако тези и други  промени  
бъдат  включени  в регламента , ползвателите  ще си дадат  сметка  за количествено  
измеримите  регулаторни  ползи  и сами  ще решат  да използват  ЕИ. Цялостната  
екстраполация  на равнището  на ЕС или на отделните  държави -членки  обаче  е условна  и 
бързо  би могла  да доведе  до погрешни  заключения . Все пак доброволният  подход  може  
да доведе  до отрицателни  последици  в краткосрочен  план , тъй като ЕС би бил изправен  
пред  различни  ситуации  в отделните  държави -членки , което  би довело  до известно  
объркване  по отношение  на идентификацията . По отношение  на търговията  в рамките  
на ЕС може  да окаже  доста  трудно  да се проследи  какъв  вид официална  идентификация  
се използва . Както  при ВАРИАНТ  1, някои  държави -членки  (и заинтересовани  страни ) 
смятат , че съществуващата  в момента  система  за идентификация  и проследяване  на 
едър  рогат  добитък  е напълно  функционална  и задоволителна  в сегашния  си вид. Няма  
да има въздействие  по отношение  на доверието  на потребителите  — за тях ще е трудно  
да преценят  дали  месото  произхожда  от животни , за които  е използвана  ЕИ, или от 
такива  с класически  ушни  марки . Националните  или регионалните  системи  за 
проследяване  в държавите -членки  на ЕС, предпочели  ВАРИАНТ  2А, обаче  биха  могли  
да станат  по-прецизни  и по-бързи , което  от своя страна  ще увеличи  доверието  на 
потребителите .  
 
Въздействие  от вариант  3 „Задължителен  режим “ 
 
Този  вариант  може  и да не е най-добрият  подход , тъй като някои  заинтересовани  
страни  (например  малки  земеделски  производители ) биха  се оказали  в неблагоприятно  
икономическо  положение , но пък би бил най-ефективен  от гледна  точка  на защитата  на 
потребителите  (проследяване ), намаляването  на административната  тежест , както  и 
за да се избегнат  рисковете , свързани  с едновременното  съществуване  на двете  
системи  за идентификация . Този  вариант  би бил обоснован  за постигането  на по-
добра  съгласуваност  с политиките  на ЕС по отношение  на ЕИ на други  животински  
видове  (напр . овце ). Анализът  на ВАРИАНТ  3 (задължителен ) води  до заключението , 
че по-голямата  част от разходите  се поемат  от земеделските  производители , а ползите  
се разпределят  по цялата  хранителна  верига . Една  от основните  критики  от 
заинтересованите  страни  е, че не тези, които  плащат , се възползват  реално  от 
инвестицията . В проучването  при ВАРИАНТ  3 се прави  разлика  между  подхода , при 
който  на всички  животни  от рода  на едрия  рогат  добитък  трябва  да бъде  поставен  
електронен  идентификатор  в рамките  на първата  година  от влизането  в сила  на новия  
регламент  (извънредни  мерки , вж. таблица  8), и преходния  подход , при който  само  на 
новородени  животни  ще бъдат  поставяни  електронни  идентификатори . Някои  
заинтересовани  страни  (по-специално  представители  на месната  промишленост ) са 
изразили  своето  предпочитание  за варианта  за задължителен  режим  и въвеждане  в 
рамките  на една  година . ВАРИАНТ  3 няма  да доведе  до проблемите , описани  при 
вариант  2, свързани  с едновременното  съществуване  на два различни  системи  за 
идентификация  на животните . ВАРИАНТ  3 предполага  всички  заинтересовани  страни  
да използват  ЕИ, което  би позволило  по-бързо  и по-прецизно  проследяване . 
 По отношение  на икономическото  въздействие  върху  заинтересованите  страни , най-
засегнатите  група  са животновъдите , тъй като те поемат  разходите  за маркиране . 
Сравнението  на електронното  и ръчното  отчитане  (ВАРИАНТ  3 срещу  ВАРИАНТ  1) 
ясно  показва , че увеличението  на разходите  за оборудване  (идентификатори  и четящи  
 
7 устройства ) не се компенсира  автоматично  чрез спестяването  на разходите  за труд  на 
земеделските  производители . Някои  държави -членки  на ЕС могат  да изберат  да 
компенсират  разходите  на производителите  за маркиране , като използват  средства  от 
фондовете  за развитие  на селските  райони  и другите  видове  публични  държавни  
помощи . В сравнение  с ВАРИАНТИ  1 и 2, ВАРИАНТ  3 обаче  би намалил  рисковете  от 
допускане  на грешки  при идентификацията , регистрацията  и/или уведомяването  за 
придвижвания  на животни , което  пък ще доведе  до евентуално  намаляване  при преките  
плащания  и други  схеми  на Общата  селскостопанска  политика . Въздействието  от 
използването  на транспондери  с RFID при автоматизираното  отглеждане  на 
млекодайни  крави  и на телета  е подробно  описано  в приложение  XXI , като 
заключението  е, че използването  на транспондери  с RFID за автоматизация  на 
земеделските  стопанства  е от по-голяма  полза  при отглеждането  но говеда  за месо , 
отколкото  при млекопроизводителните  стопанства , в които  вече имат  висока  степен  на 
автоматизация . От друга  страна , електронното  отчитане  би било  по-рентабилно  за 
пазари , събирателни  центрове  и в по-малка  степен  — за кланици .  Тези  
заинтересовани  страни  често  транспортират  животни  и по този начин  ще имат  само  
разходи  за четящи  устройства , но не и разходи  за маркиране . Въздействието  за 
доставчиците  не оборудване  за ЕИ (дружества ) ще зависи  от това как държавата -членка  
реши  да организира  доставките  (например  покани  за участие  в търг, национални  
органи , единствен  доставчик /правителство  за всяка  държава -членка  и т.н.). Някои  
заинтересовани  страни  (по-специално  представители  на месната  промишленост ) са 
изразили  своето  предпочитание  за варианта  за задължителен  режим  и въвеждане  в 
рамките  на една  година . Ще има бюджетни  последствия  за компетентните  органи , 
тъй като съществуващите  информационни  системи  ще трябва  да бъдат  адаптирани , за 
да включват  и електронна  идентификация . В проучването  се достига  до заключение , че 
компетентните  органи  могат  да се възползват  от автоматичното  въвеждане  в 
компютърната  система  на всички  данни , което  ще намали  разходите  им за труд  и 
административната  тежест . Възможно  е електронната  идентификация  да има 
положително  въздействие  от гледна  точка  на облекчаване  на дейностите  на 
компетентните  органи , например  извършването  на одит  на директните  плащания  и 
другите  схеми  на Общата  селскостопанска  политика  (тъй като инспекторите  вероятно  
вече ще са снабдени  с електронни  четящи  устройства  за използване  при овце  и кози ). 
Възможно  е компетентните  органи  да имат  по-големи  ползи  от ВАРИАНТ  3, отколкото  
от ВАРИАНТИ  2 и 1. Възможното  въздействие  върху  потребителските  цени  ще бъдат  
незначително  в сравнение  с ВАРИАНТ  1. Ако се допусне , че ще е необходимо  да бъде  
увеличена  цената  на месото , за да се да компенсират  по-високите  производствените  
разходи  във връзка  с въвеждането  на ЕИ, цените  на месото  ще се повишат  най-много  с 
1 %.   В обобщените  таблици  по-долу  е представена  разбивка  на икономическото  въздействие  
на прогнозните  разходи  за всички  задачи  във връзка  с официалното  регистриране  на 
едър  рогат  добитък  при базовия  сценарий  (ВАРИАНТ  1, посочен  в таблиците  като 
ВАРИАНТ  3) и задължителния  
режим  (ВАРИАНТ  3, посочен  в таблиците  като  
ВАРИАНТ  1) по задачи  и действащи  лица . По този начин  може  да се види  с колко  ще 
са по-високи  разходите  за него , в сравнение  с базовия  сценарий . Разходите  при 
задължителния  режим  (посочен  в таблицата  като вариант  1) отразяват  разликите  в 
зависимост  от това дали  се използват  електронни  ушни  марки  или болуси . 
 
Таблица  2: Сравнителен  анализ  и разбивка  по задачи  на разходите  при задължителния  режим  и при 
базовия  сценарий  
 
8 
 
 
Таблица  3: Сравнителен  анализ  и разбивка  по действащи  лица  на разходите  при задължителния  режим  
и при базовия  сценарий  (в хил. евро и в процент ) и при двата  сценария  
 
 
 3.2 
Доброволно  етикетиране  на говеждо  месо  
 
Представени  са два различни  сценария  относно  доброволното  етикетиране  на говеждо  
месо : 
Вариант  1 — да не се предприемат  действия  (базов  сценарий ): без промяна  в 
съществуващата  система   
Вариант  2 —  премахване  на доброволното  етикетиране  на говеждо  месо . При този 
вариант  ще бъдат  заличени  конкретните  разпоредби  относно  доброволното  етикетиране  
на говеждото  месо  в Регламент  (ЕО) № 1760/2000, но ще се запази  задължителното  
посочване  върху  етикета  на произхода  на говеждото  месо . 
 
9 Икономическо  въздействие  на предпочитания  вариант  в сравнение  с базовия  сценарий : 
ще изчезне  административната  процедура  за одобряване  на незадължителните  
означения  при етикетирането  на говеждо  месо . Операторите  ще могат  да продължат  да 
използват  съществуващите  етикети . Информацията  за потребителите  няма  да бъде  
изложена  на риск , тъй като всички  означения  на етикетите  ще попаднат  в обхвата  на 
съществуващото  хоризонтално  законодателство  на ЕС, което  ще се прилага  за говеждо  
месо  по същия  начин , както  в момента  е приложимо  по отношение  на други  видове  
месо . В рамките  на „Проекта  на ЕС относно  базисното  измерване  и намаляването  на 
административните  разходи “ беше  изчислено  възможното  намаляване  на 
административната  тежест , възлизащо  на 362 000 евро . В приложение  VIII е представен  
подробен  преглед  на въздействието  върху  различни  оператори . 
 
 
4 ПРЕДПОЧИТАНИТЕ  ВАРИАНТИ  
 4.1 Електронна  идентификация  (ЕИ) на едър  рогат  добитък  
 
Може  да се заключи , че вариант  3: „Задължителен  режим “ не е най-добрият  подход  в 
момента , тъй като би поставил  някои  заинтересовани  страни  (например  малки  
земеделски  производители ) в неблагоприятно  икономическо  положение , но би бил най-
ефективният  вариант  от гледна  точка  на защитата  на
 потребителите  (проследяване ), 
намаляването  на административната  тежест , както  и за да се избегнат  рисковете  
за търговията  в ЕС. ВАРИАНТ  1: „Да не се предприемат  действия “ би могъл  да 
доведе  до различия  в техническите  стандарти  и отрицателни  последици  за 
търговията  в ЕС. Освен  това при този вариант  не биха  се изпълнили  очакванията  на 
отрасъла  за намаляване  на административната  тежест . ВАРИАНТ  2Б: „Доброволно  
участие  на заинтересованите  страни “ не беше  посочен  като полезен  от повечето  от 
запитаните , тъй като той може  да доведе  до създаването  на две различни  системи  във 
всяка  държава -членка  и в крайна  сметка  — на два различни  пазара , което  би довело  до 
объркване  и възможни  последици  за ефективността  на съществуващата  система  
за проследяване .  
Промяната  в системата  за идентификация  може  да бъде  най-успешно  въведена  
доброволно  (ВАРИАНТ  2A), с възможност  всяка  държава -членка  да реши  дали  
иска  да въведе  задължителна  ЕИ на своя територия . Държавите -членки  имат  твърде  
различни  животновъдни  практики  и отраслова  организация . По тези причини  е 
целесъобразно  да се препоръча  всяка  държава -членка  да работи  в сътрудничество  с 
всички  действащи  лица  по хранителната  верига , за да се установи  добавената  стойност  
на ЕИ и да се осигури  нейното  приемане , за да може  в подходящия  момент  ЕИ да бъде  
направена  задължителна . Всяка  държава -членка  може  да реши  да приеме  
законодателни  разпоредби  за въвеждането  на ЕИ в подходящ  момент . При ВАРИАНТ  
2А в сравнение  с ВАРИАНТ  2Б може  да бъдат  ограничени  проблемите , свързани  със 
съвместното  съществуване  на две различни  системи  за идентификация . Що се отнася  до 
намаляването  на административната  тежест , ВАРИАНТ  2А е за предпочитане  пред  
ВАРИАНТ  2Б. В заключение , дори  електронната  идентификация  да доведе  до по-
големи  разходи  в сравнение  с класическите  средства  за идентификация , беше  доказано , 
че в конкретни  случаи  предприятията  могат  да имат  полза  от нея. Електронната  
идентификация  може  да бъде  приета  от действащите  лица  само  ако регулаторните  и 
стопанските  ползи  от нея се разглеждат  едновременно . Затова  предпочитан  вариант  е 
доброволният  режим  (вариант  2) с възможност  държавите -членки  да въведат  
задължителен  режим  на национално  равнище  (подвариант  2А). Ефективността , 
 
10 резултатността  и съгласуваността  на вариант  2А ще могат  да бъдат  оценени  известно  
време  след  въвеждането  му. Въз основа  на тази оценка  Комисията  може  допълнително  
да обмисли  необходимостта  от по-активни  действия  за задължително  въвеждане  на ЕИ 
на равнището  на ЕС. 
 
 
4.2 Доброволно  етикетиране  на говеждо  месо  
 
Може  да се заключи , че предпочитан  е вариант  2.