P6_TA(2007)0014

Включване на устойчивостта в политиките на сътрудничество за развитието

Резолюция на Европейския парламент относно включването на устойчивостта в политиките на сътрудничество за развитието (2006/2246(INI))

Европейският парламент,

- като взе предвид членове 177, 178, 179, 180 и 181 от Договора за ЕО,

- като взе предвид подновената стратегия на ЕС за устойчиво развитие, приета от Европейския съвет в Брюксел на 15— 16 юни 2006 г., и предходната стратегия на ЕС за устойчиво развитие, приета от Европейския съвет в Гьотенбург през 2001 г., както и външните измерения на стратегията, добавени от Европейския съвет в Барселона през 2002 г.,

- като взе предвид Плана за прилагане от Йоханесбург, приет от Световната среща на върха по въпросите на устойчивото развитие (ССВУР) през 2002 г.,

- като взе предвид Програма 21, приета на Конференцията на Организацията на обединените нации (ООН) за околната среда и развитието, проведена в Рио де Жанейро през 1992 г.,

- като взе предвид Споразумението за партньорство, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. от членовете на групата на държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ), от една страна, и Европейската общност и нейните държави-членки, от друга [1], и по-специално, членове 19, 23 и 32 от него,

- като взе предвид Декларацията на хилядолетието, приета от Генералната асамблея на ООН през 2000 г., Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), установени в нея и Доклада на ООН от 2005 г., озаглавен "Инвестиране в развитието",

- като взе предвид Парижката декларация относно ефективността на помощите, приета на 2 март 2005 г. на Форума на високо равнище в Париж,

- като взе предвид постигнатия през 2002 г. консенсус от Монтерей, приет на Конференцията на ООН за финансирането за развитие,

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Помощта на ЕС: повече, по-добри и по-бързи резултати" (COM(2006)0087), и основаващите се на него заключения на Съвета по общи въпроси и външни отношения от 11 април 2006 г.,

- като взе предвид Съвместната декларация на Съвета и на представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, на Европейския парламент и Комисията относно политиката за развитие на Европейския съюз: "Европейският консенсус" ("Европейският консенсус за развитие") [2], подписана на 20 декември 2005 г.,

- като взе предвид стратегията на ЕС "ЕС и Африка: към стратегическо партньорство", приета от Европейския съвет в Брюксел на 15— 16 декември 2005 г. и съобщението на Комисията, съдържащо предложение за "Партньорство между ЕС и Карибите за растеж, стабилност и развитие" (COM(2006)0086),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Относно прегледа на стратегията за устойчиво развитие: Платформа за действие" (COM(2005)0658),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Преглед през 2005 г. на стратегията на ЕС за устойчиво развитие: първоначален преглед и бъдещи насоки" (COM(2005)0037) и приложението към него (SEC(2005)0225)),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Последователност на политиката за развитие: ускоряване на напредъка за постигане на Целите на хилядолетието за развитие" (COM(2005)0134),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Политика за управление на водите в развиващите се страни и приоритети за сътрудничество на ЕС за развитие" (COM(2002)0132),

- като взе предвид Инициативата на ЕС за водата, предприета на ССВУР в Йоханесбург през 2002 г.,

- като взе предвид Европейската енергийна инициатива, приета на ССВУР, и съобщението на Комисията, озаглавено "Относно бъдещото развитие на енергийната инициатива на ЕС и условията за създаване на енергиен фонд за страните от АКТБ" (COM(2004)0711),

- като взе предвид споразуменията за икономическо партньорство между ЕС и шестте региона на страните от АКТБ, които трябва да влязат в сила през 2008 г.,

- като взе предвид Работната програма от Доха, приета от Генералния съвет на Световната търговска организация (СТО) на 2 август 2004 г.,

- като взе предвид доклада относно 14-ата сесия на Комисията на ООН за устойчиво развитие от 22 април 2005 г. и 1— 12 май 2006 г.,

- като взе предвид съобщението от г-н Almunia до членовете на Комисията, озаглавено "Показатели за устойчиво развитие за наблюдение на прилагането на стратегията на ЕС за устойчиво развитие" (SEC(2005)0161),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Стратегия на ЕС за Африка: към евро-африкански пакт за ускоряване на развитието на Африка" (COM(2005)0489),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Ускоряване на напредъка за постигане на Целите на хилядолетието за развитие — финансиране за развитие и ефективност на помощите" (COM(2005)0133),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Ускоряване на напредъка за постигане на Целите на хилядолетието за развитие: приносът на Европейския съюз" (COM(2005)0132),

- като взе предвид публикацията на Конференцията на ООН по търговия и развитие, озаглавена "Икономическото развитие в Африка — преосмисляне на ролята на преките чуждестранни инвестиции" от 2005 г.,

- като взе предвид Икономическия доклад за Африка от 2004 г., озаглавен "Отключване на търговския потенциал на Африка", изготвен от Икономическата комисия на ООН за Африка,

- като взе предвид доклада на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (OИСР) от 2001 г., озаглавен "Ръководни насоки на КПР: Стратегии за устойчиво развитие",

- като взе предвид становището на Европейския икономически и социален комитет, озаглавено "Оценяване на стратегията на ЕС за устойчиво развитие" от 28 април 2004 г.,

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Измененията на климата в контекста на сътрудничеството за развитие" (COM(2003)0085),

- като взе предвид работния документ на Комисията, озаглавен "Включване на съображения във връзка с околната среда в други политики — преглед на процеса от Кардиф" (COM(2004)0394),

- като взе предвид съобщението на Комисията, озаглавено "Борбата с бедността в селските райони: поли- тика и подход на Европейската общност към развитието на селските райони и устойчиво управление на природните ресурси в развиващите се страни" (COM(2002)0429),

- като взе предвид обобщения доклад "Оценка на Регламенти № 2493/2000 и № 2494/2000 за околната среда и горите" от м. ноември 2004 г., поръчан от Звено "Оценка", действащо съвместно към Службата за сътрудничество EuropeAid, към Генерална дирекция "Развитие" и Генерална дирекция "Външни отношения",

- като взе предвид предложението на Комисията за регламент на Съвета относно въвеждането на доброволна лицензионна схема FLEGT (прилагане на горското законодателство, управление и търговия) за внос в Европейската общност (COM(2004)0515),

- като взе предвид работния документ на Комисията, озаглавен "Включване на околната среда в икономическото сътрудничество и сътрудничеството за развитие на ЕО" (SEC(2001)0609),

- като взе предвид "Ръководните насоки на ОИСР за мултинационалните предприятия", 2000 г.,

- като взе предвид своята резолюция от 15 януари 1999 г. относно стандартите на ЕС за европейските предприятия, осъществяващи дейност в развиващите се страни: към Европейски кодекс на поведение [3],

- като взе предвид своята резолюция от 1 юни 2006 г. относно малките и средни предприятия в развиващите се страни [4],

- като взе предвид своята резолюция от 6 април 2006 г. относно ефективността на помощите и корупцията в развиващите се страни [5],

- като взе предвид своите резолюции от 18 януари 2006 г. относно свързаните с околната среда аспекти на устойчивото развитие [6] и от 15 юни 2006 г. относно ревизираната стратегия за устойчиво развитие [7],

- като взе предвид член 45 от своя правилник,

- като взе предвид доклада на Комисията по развитие (A6-0474/2006),

A. като има предвид, че устойчивото развитие, както е определено в доклада Brundtland от 1987 г. на Световната комисия по околна среда и развитие, означава задоволяване на нуждите на сегашното поколение без да се излага на риск способността на бъдещите поколения да посрещат собствените си нужди; като има предвид, че по-специално е необходимо да се опазва способността на земята да поддържа живота в цялото му разнообразие, да се зачитат ограниченията на природните ресурси на планетата и да се насърчават устойчивото производство и потребление с цел да се прекъсне връзката между икономическия растеж и влошаването на околната среда;

Б. като има предвид, че идеята за устойчиво развитие е основна цел на ЕС от 1997 г. насам, когато беше включена като основен принцип в Договора и като такъв трябва да залегне във всички политики и дейности на ЕС;

В. като има предвид, че идеята за устойчиво развитие не разглежда социалните, екологични и икономически въпроси като въпроси, които си противоречат едни на други, а по-скоро като въпроси, които са взаимозависими и взаимодопълващи се;

Г. като има предвид, че една от ключовите цели на горепосочената подновена стратегия на Европейския съюз за устойчиво развитие е активно да подпомага устойчивото развитие по целия свят;

Д. като има предвид, че сътрудничеството на ЕС за развитие е насочено към насърчаване на устойчивото икономическо, екологично и социално развитие на развиващите се страни и на гладкото и постепенно включване на развиващите се страни в световната икономика и към допринасяне за кампанията за ограничаване на бедността в развиващите се страни;

Е. като има предвид, че продължаването на неустойчиви тенденции както в развитите, така и в развиващите се страни в много области, като аграрни ресурси, транспорт, изменения на климата, рибарство, намаляване на биологичното разнообразие или потреблението на ресурси, има преди всичко отрицателни последици върху бедните в развиващите се страни;

Ж. като има предвид, че над 1 милиард души, предимно в най-слабо развитите страни (НСРС), живеят в крайна бедност с по-малко от 1 USD на ден, а между 1,5 и 3 милиарда души живеят под границата на бедността от 2 USD на ден;

З. като има предвид, че всеки двама от трима бедни по света живеят в селски райони и зависят от природните ресурси за своето препитание [8], че горите осигуряват прехраната на 90 % от наброяващите над 1 милиард души, живеещи в крайна бедност [9] и че над 1 милиард души по света, предимно в бедни общности, зависят от рибата като източник на най-малко 30 % от животинските белтъчини, от които имат нужда [10];

И. като има предвид, че потокът от Официална помощ за развитие (ОПР) към Африка е все още значително под нивото, достигнато през 1990 г., и е изчислено, че дефицитът е между 20—25 милиарда USD годишно;

Й. като има предвид, че държавите-членки на ЕС са се ангажирали да постигнат целта за ОПР от 0,7% от брутния национален доход (БНД) до 2015 г., а новите държави-членки — да увеличат съотношението ОПР/БНД до 0,33 % до 2015 г.;

K. като има предвид, че изкореняването на бедността може да доведе до устойчиви модели на потребление и управление на ресурсите в развиващите се страни само ако се основава на усилия, насочени към подобряване на нивото на образованието, здравеопазването и институционалния капацитет; като има предвид, че борбата с бедността може да даде положителни резултати само ако екологичните и природните ресурси се управляват по устойчив начин;

Л. като има предвид, че съблюдаването на демократичните стандарти и изграждането и укрепването на прозрачни и ефикасни държавни институции, и особено на административен капацитет, са от решаващо значение за ефективния подход към икономическите, социални и екологични предизвикателства в развиващите се страни;

M. като има предвид, че корупцията подкопава ефективността на помощите, като по този начин подкопава политиките на ЕС за развитие и съставлява сериозна пречка за развитието в страните партньори на ЕС;

Н. като има предвид, че са необходими нови подходи, които да накарат пазарите да се стремят към постигане на устойчиво развитие, и че частният сектор следва да се стреми към реализиране на справедливи и устойчиви общества;

O. като има предвид, че липсата на ефективни правни системи, както и на икономически права и права на интелектуална собственост представлява значителна пречка за изграждане на инвестиционен климат, който да ускори доброто икономическо развитие и оттам — социалния напредък в много от НСРС;

П. като има предвид, че добрите политики за развитие и значителните помощи за развитие са важни, но няма да доведат до никакви промени в устойчивото развитие, ако не бъдат превърнати ефективно в последователни действия за развитие в страните бенефициери, които е необходимо да разпознаят и под- ходят по устойчив начин към възможностите и опасностите за околната среда;

Р. като има предвид, че гореспоменатата публикация, озаглавена "Икономическото развитие в Африка — преосмисляне на ролята на преките чуждестранни инвестиции", показва, че обвързването на помощите с опазването на околната среда може ефективно да намали бедността;

С. като има предвид, че незаконното сечене на дървета причинява щети на околната среда, коства на правителствата на развиващите се страни загуби от постъпления, възлизащи на милиарди долари, поощрява корупцията, подкопава принципа на правовата държава и доброто управление и финансира въоръжени конфликти;

Т. като има предвид, че 2,6 милиарда души, или около 40 % от населението на света, нямат достъп до основни санитарни условия и като има предвид, че 1 милиард души използват източници на питейна вода, които не са безопасни;

У. като има предвид, че продължаването на замърсяването, влошаването и изчерпването на природните ресурси може да доведе до ситуации на конфликт в много развиващи се страни;

Ф. като има предвид, че икономиките на развиващите се страни са отслабени от колебанията на цените на енергията и страдат от липса на разнообразие на енергийни източници, като тези страни често изразходват значителна част от търговските си излишъци за внос на енергия, което влияе отрицателно върху стабилното развитие на икономиките на тези страни;

Х. като има предвид, че засиленият растеж на населението е едно от предизвикателствата пред устойчивото развитие поради неправилната експлоатация на природните ресурси, което води до сериозно влошаване на състоянието на околната среда;

1. Приветства факта, че горепосочената подновена стратегия на ЕС за устойчиво развитие отново поставя подпомагането на устойчивото развитие в целия свят като една от своите ключови цели;

2. Приветства факта, че горепосоченият Европейски консенсус за развитие поставя като първостепенна и най-важна цел за сътрудничеството на ЕС за развитие изкореняването на бедността в контекста на устойчивото развитие;

3. Счита, че подпомагането на устойчивия икономически растеж и изкореняването набедността и същевременното гарантиране на опазването на околната среда са сред най-важните предизвикателства пред политиката на ЕС за сътрудничество за развитие и не могат да бъдат постигнати без определянето на социални и екологични цели, които да включват опазване на околната среда и справедлив достъп и разпределение на ползите от природните ресурси;

4. Подчертава, че преминаването към по-справедлив достъп и разпределение на природните/енергийни ресурси е предпоставка за устойчиво развитие и съществен елемент на човешкото достойнство;

5. Приветства включването в Регламент (ЕО) №1905/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за създаване на финансов инструмент за сътрудничество за развитие [11] на тематична програма за екологично и устойчиво управление на природните ресурси, включително енергията;

6. Подчертава необходимостта да се гарантира, че трите компонента на устойчивото развитие, а именно опазване на околната среда, социална справедливост и кохезия и икономически просперитет, са правилно включени и приложени във всички политики на сътрудничество за развитие; приканва Комисията редовно да преразглежда този процес;

7. Призовава за засилване на механизмите за наблюдение на напредъка за постигане на целите, включени в горепосочения план за прилагане от Йоханесбург и ЦХР, като по-сериозно ангажиране в полза на устойчивото развитие, гарантиране на интегрирането на икономическите, социални и екологични аспекти на устойчивото развитие и насърчаване на ролята на правовата държава и обществените институции и други;

8. Припомня, че устойчивото развитие е пресечна точка, която изисква засилване на съгласуваността на политиките във всички сектори, за да се гарантира тяхното гладко функциониране;

9. Подчертава, че са необходими повече усилия в борбата срещу съществуващите тенденции на неустойчиво развитие, особено срещу тези, които предизвикват емисии на парникови газове, изчерпването на рибните запаси и загубата на биологично разнообразие; що се отнася до последното, приканва всички заинтересовани участници да вземат подходящи мерки, с които действително да постигнат, до 2010 г., целта за обръщане на процеса на загубване на биологично разнообразие;

10. Приканва Комисията да повиши усилията си за включване на загрижеността за околната среда, като например управлението на природните ресурси, в ключови области на политиката за развитие;

11. Призовава Комисията да коригира начина, по който предоставя помощ, с цел той да бъде съобразен с националните стратегии за устойчиво развитие на страните, на които се предоставя тази помощ;

12. Призовава ЕС да съветва развиващите се страни как да развият възможностите си за оценка на въздействието върху околната среда на техните природни ресурси и политиките им за управление на ресурсите, които след това биха могли да бъдат приложени като част от програмите за сътрудничество с тези страни;

13. Отново припомня решаващото значение на наблюдението върху въздействието на дейността на ЕС върху околната среда в световен мащаб, тъй като то доказва ангажираността на ЕС да подпомага устойчивото развитие в целия свят;

14. Подчертава значението на опазването на биологичното разнообразие и предлага то да бъде добавено като нов ключов елемент в стратегията за устойчиво развитие или най-малкото — да му бъде обърнато специално внимание в рамките на управлението на природните ресурси;

15. Призовава Комисията да работи със страните от АКТБ за предотвратяване на нелегалното изхвърляне на токсични отпадъци както от местни, така и от международни оператори, установени и осъществяващи дейност в ЕС;

16. Подчертава спешната необходимост да се помогне на развиващите се страни да се адаптират към предизвикателствата на измененията на климата и да предприемат необходимите стъпки към засилена под- крепа на инвестициите в чисти и ефективни технологии в развиващия се свят; освен това признава спешната необходимост ЕС да изпълни и надмине целите си за намаляване на емисиите, за да подпомогне ограничаването на опасните изменения на климата, които биха оказали най-сериозно въздействие върху развиващите се страни и най-бедните;

17. Призовава ЕС да предприеме необходимите мерки, за да помогне на нашите партньори сред развиващите се страни да спазят ангажиментите, които са поели по време на неотдавнашните световни преговори относно стратегията за устойчиво развитие a и по-конкретно — борбата с измененията на климата, от които техните народи ще пострадат първи (Киото, Монтерей, Доха, Йоханесбург);

18. Насърчава разработката и разпространяването на алтернативни енергийни технологии и подчертава спешната необходимост от съществено увеличаване на световния дял на възобновяемите енергийни източници;

19. Призовава Комисията да инициира проекти с европейски корпорации, специализирани в областта на възобновяемата енергия, които да подпомогнат и увеличат трансфера и експлоатацията на съобразени с околната среда източници на енергия за домашно и промишлено потребление в развиващите се страни;

20. Подчертава, че инфраструктурите могат да бъдат съществен елемент от устойчивото развитие, ако отговарят на екологичните и социалните насоки и призовава Комисията да гарантира извършването и оповестяването на стратегически оценки на околната среда и оценки на въздействието върху околната среда за всяка програма и проект, получаващи финансова подкрепа от ЕС, и по-конкретно — партньорството ЕС—Африка в областта на инфраструктурите, предложено от Комисията в съобщението до Съвета и Европейския парламент (COM(2006)0376), което ще осигурява подкрепа за трансгранични инфраструктурни проекти, които могат да помогнат да се запълнят празнините в регионалните инфраструктурни проекти и които — в съответствие с горепосочения Европейския консенсус за развитието — би трябвало да предоставят на всички държави- членки възможността да представят подходящи предложения за проекти, независимо от прекия принос;

21. Отбелязва, че икономическата устойчивост на всички инфраструктурни проекти — и по целесъобразност съвместно с реформи в тарифните политики — следва да бъде гарантирана и че устойчивостта на околната среда не трябва да бъде застрашавана;

22. Има предвид броя на трансграничните и споделени водни ресурси в Африка, уязвимостта на водните ресурси спрямо измененията на климата, прекомерното потребление и замърсяването; призовава Комисията да насърчи интегрираното управление на водните ресурси в рамките на партньорството ЕС—Африка в областта на инфраструктурите, за да се гарантира водното осигуряване, необходимо за благосъстоянието на хората и устойчивост на околната среда;

23. Има предвид, че въздействието върху околната среда и социалното въздействие на големи инфраструктурни проекти може да бъде много силно; предлага критериите, разработени от Световната комисия по язовирите, които включват анализ на възможностите и обществено участие, да формират базата за вземане на решения, касаещи големи язовирни проекти;

24. Призовава за увеличаване на дела на помощите за развитие за проекти, свързани с повишаване на осведомеността относно проблемите, свързани с околната среда и здравето;

25. Изразява съжаление, че външните измерения на стратегията на ЕС за устойчиво развитие не са потясно свързани с проблеми на общественото здравеопазване като ХИВ/СПИН и туберкулозата; подчертава, че справянето с тези проблеми трябва да се извършва както в рамките на ЕС, така и в световен мащаб;

26. Подчертава, че участието на гражданското общество, НПО и особено на жените в дискусията и процеса на вземане на решения, касаещи устойчивото развитие, е жизненоважно за повишаване на осведомеността на обществото по този въпрос; набляга върху значението на образованието за култивиране на устойчиви екологични възможности за избор, особено сред по-бедното население;

27. Призовава Комисията да подкрепи изграждането на капацитет и участието на местните общности и коренното население в развиващите се страни в достъпа, контрола и управлението на природните ресурси;

28. Подчертава, че засиленото участие изисква прозрачност при предоставяне на съответната информация и подобрен достъп до документите на ЕС;

29. Призовава за създаване на показатели за устойчиво развитие, които да се прилагатвъв връзка с политиките на ЕС за сътрудничество за развитие и за засилени механизми за отчетност и проследяване във връзка с биологичното разнообразие и екологичната устойчивост;

30. Призовава за много по-сериозен ангажимент от страна на новите и стари държави-членки за постигане на целта за предоставяне на 0,7 % от съотношението ОПР/БНД за сътрудничество за развитие;

31. Подчертава значението на постигането на съвместимост между многостранните договорености в областта на околната среда, като Протокола от Киото и рамките на СТО, особено по отношение на приложението на член XX от Общото споразумение за митата и търговията (ГАТТ), касаещ областите на общи изключения по отношение на мерки като: б) мерките, необходими за опазване на човешкия, животински или растителен живот или здраве; и ж) мерките, свързани с опазването на изчерпаемите природни ресурси, ако подобни мерки се прилагат ефективно съвместно с ограничения върху местното производство или потребление; потвърждава в тази връзка ролята на оценката на въздействието на търговските предложения върху устойчивостта на околната среда;

32. Призовава САЩ, Китай и Индия да ратифицират Протокола от Киото и, заедно с ЕС, да поемат отговорност за устойчивото развитие в целия свят;

33. Подчертава, че ЕС трябва да преразгледа вредното влияние на експортните субсидии върху развиващите се страни, и особено върху най-слабо развитите страни, и трябва да положи по-големи усилия за премахване на тези субсидии чрез международни търговски преговори;

34. Потвърждава значението на опростяването на дълговете на тези най-слабо развити страни, чиито правителства зачитат принципите на правата на човека и доброто управление;

35. Вярва, че Европейската мрежа за устойчиво развитие може да служи на държавите-членки като център за обмяна на опит и споделяне на най-добри практики, например чрез механизми за взаимна оценка;

36. Вярва, че изграждането на постоянен консултативен и контролен орган за устойчиво развитие, в който да участват представители на държавите-членки и на гражданското общество и който да следи отблизо включването на тази идея в политиките и програмите на ЕС, със специален акцент върху сътрудничеството за развитие, ще бъде от голямо значение и ще е решаващо за оказване на подкрепа на вътрешноведомствената група на Комисията за включване на околната среда в сътрудничеството за развитие;

37. Подчертава, че развитите страни би трябвало да заемат челно място при насърчаване на идеята за устойчиво развитие;

38. Подчертава, че устойчивото развитие е съпътствано от устойчиви институции, което налага нуждата от ограничителни мерки, като обвързването на опростяването на дълга със зачитане на правата на човека и доброто управление; вярва, че това би могло да постави началото на динамика на взаимодействие между донорите и да съставлява сътрудничество за развитие на базата на принципите за равенство, партньорство и право на собственост;

39. Подчертава значението на заздравяването на малките и средни предприятия (МСП) като ключов инструмент за насърчаване на развитието на околната среда и социалното и икономическо развитие в развиващите се страни; поради това призовава за повишени усилия, съвместно с властите на държавите партньори, при разработването на политики, програми и проекти в полза на развитието на МСП, осъществяващи дейност в съответствие с принципите на устойчивото развитие; отново отправя своето предложение за подкрепа и финансиране на регионални институции, насърчаващи МСП;

40. Призовава държавите-членки на ОИСР да помогнат на развиващите се страни, като увеличат достъпа до необходимите инвестиционни потоци и пазари и чрез по-ефективни програми за сътрудничество за развитие;

41. Насърчава акцентът върху БВП за измерване на напредъка на обществото да бъде уравновесен с равностойна загриженост за качествените аспекти на растежа, тъй като това е предпоставка за устойчиво развитие;

42. Подчертава необходимостта от допълнителни мерки като устойчиви данъчни мерки и процедури за обществени поръчки, както и намаляване и постепенно премахване на субсидиите, които едновременно деформират търговията и нанасят вреда на околната среда;

43. Призовава частния сектор в развиващите се и развитите страни да се адаптира и ангажира с корпоративни кодекси на поведение, които представят пред обществеността техния принос към целта за устойчиво развитие;

44. Призовава Комисията редовно да контролира и отчита ефективността на Кодекса за поведение за европейските предприятия, действащи в развиващите се страни, по-специално с оглед на изпълнението на изискванията за устойчиво развитие;

45. Приветства подхода на Комисията към популяризиране на въпросите на корпоративната социална отговорност (КСО) в международен мащаб; приканва обаче Комисията да направи въпроса за КСО още по-значим, като очертае по-обвързващи правила за европейските дружества, действащи в развиващите се страни, особено по отношение на основните стандарти на труд на Международната организация на труда (МОТ) и опазването на околната среда;

46. Напомня на Комисията за необходимостта да основава своите програми за развитие на прозрачност и отчетност, тъй като корупцията в развиващите се страни често усилва негативно неустойчивите тенденции, например в такива области като незаконното изсичане на гори; и подчертава необходимостта от оказване на подкрепа за изграждане на независими антикорупционни наблюдатели в развиващите се страни, чрез разпределяне на достатъчно средства за такива проекти;

47. Призовава Комисията да работи съвместно с държавите-членки за разкриване и изправяне пред правосъдието на лицата, виновни за вноса на незаконно изсечени дървета и дървени продукти, и да подкрепи държавите от АКТБ в дейности за спиране на търговията и пласмента на подобни стоки;

48. Посочва отново значението на преките чуждестранни инвестиции за развиващите се страни и насърчава Комисията и държавите-членки да разработят своите политики за развитие по начин, който да води до подобряване на настоящото състояние на икономическите институции и инвестиционния климат в развиващите се страни;

49. Счита, че местните власти в развиващите се страни невинаги са в състояние да предоставят финансовите средства, необходими за големи инвестиции в изграждането и поддръжката на инфраструктурните мрежи, например за водоснабдяване или осигуряване на санитарни условия, и поради това необходимият обем от финансиране може да се осигури само чрез допълнителен принос на частен капитал от публично-частни партньорства;

50. Отново призовава Комисията да даде силна подкрепа на лицензионната схема FLEGT и разработените споразумения за доброволно партньорство (СДП); вярва, че трябва да се отдаде специално значение за убеждаване на страните партньори да подпишат СДП и да се присъединят към лицензионната схема, като сеb избегне опасността страните партньори да заобиколят схемата чрез износ за трети страни, в които не се прилагат лицензионни схеми;

51. Подчертава значението на засилването на социалния диалог с местните предприятия в развиващите се страни с цел насърчаване на сътрудничеството и общата отговорност с оглед постигане на устойчиво потребление и производство и оказване на подкрепа на обмяната на познания в посока юг-юг и север-юг в тази област;

52. Призовава Комисията по време на преговорите за Споразуменията за икономическо сътрудничество да наблегне особено върху стратегии, които благоприятстват по-голямо разнообразяване на износа от страните от АКТБ и подкрепят модели за растеж и развитие, които са устойчиви по отношение на околната среда и социално справедливи;

53. Потвърждава, че за развиващите се страни достъпът до енергийни източници е от приоритетно значение; в тази връзка призовава енергийният достъп да бъде подпомогнат чрез Енергийната инициатива на ЕС и чрез повишаване на енергийната ефективност в програмите за развитие;

54. Подчертава, че в контекст на произволен урбанистичен растеж, градското водоснабдяване и канализация са ключов въпрос на развитието, като добрите практики в областта на демократичното управление могат да бъдат въведени и в местните обществени услуги;

55. Призовава развиващите се страни, с цел гарантиране на устойчивата експлоатация на техните водни ресурси, да децентрализират управлението на водите до местно ниво, така че да включат потребителите и лицата, натоварени с вземането на решения, във формирането на политики за водата на ниво, което е възможно най-близко до нуждите на населението;

56. Призовава местните власти в ЕС да бъдат насърчавани да използват част от постъпленията от потребителските такси за водоснабдяване и канализация за провеждане на мерки за децентрализирано сътрудничество за финансиране на проекти, насочени към подобряване на достъпа до вода в развиващите се страни;

57. Призовава ЕС да разработи стратегии за насърчаване на линия на поведение за икономическо и селскостопанско развитие, съвместима с поддържането или възстановяването на висок стандарт на качеството на водата, от подземните води до водата, доставяна на крайния потребител;

58. Счита за необходимо концепцията за Устойчиво развитие да се интегрира в изследователския и иновационен процес;

59. Призовава всички страни да определят конкретни краткосрочни и дългосрочни цели за устойчиво развитие и да наблюдават напредъка, постигнат за осъществяване на тези цели;

60. Вярва, че в рамките на "Съгласуваността на политиката за развитие" и по отношение на имиграцията държавите-членки ще постигнат обща договореност за преодоляване на предизвикателството, което представлява имиграцията; припомня по този повод, че трябва да се обърне специално внимание на паричните преводи и възможното обръщане на политиките, пораждащи "изтичане на мозъци", в процеси на "привличане на мозъци"; подчертава, че ЕС не трябва да предизвиква дългосрочно "изтичане на мозъци" от развиващите се страни;

61. Възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция на Съвета, Комисията и правителствата на държавите-членки и страните кандидатки.

[1] ОВ L 317, 15.12.2000 г., стр. 3.

[2] ОВ C 46, 24.2.2006 г., стр. 1.

[3] OВ C 104, 14.4.1999 г., стр. 180.

[4] OВ C 298 E, 8.12.2006 г., стр. 171.

[5] OВ C 293 E, 2.12.2006 г., стр. 316.

[6] OВ C 287 E, 24.11.2006 г., стр. 185.

[7] Приети текстове, P6_TA(2006)0272.

[8] WWF (2004 г.) Помощ на ЕС: Намаляване на бедността чрез устойчива околна среда: Защо помощта на ЕС трябва да обърне необходимото внимание на връзката между бедността и околната среда?

[9] Световна банка (2002 г.) Преработена стратегия за горите на Групата на Световната банка, 31.10.2002 г.

[10] FAO (2002 г.) Състоянието на световното рибно стопанство и аквакултурата. FAO, Рим, Италия.

[11] ОВ L 378, 27.12.2006 г., стр. 41.

--------------------------------------------------