Становище на Европейския комитет на регионите относно „Размисъл за Европа: гласът на местните и регионалните власти за възстановяване на доверието в Европейския съюз“

(2018/C 461/02)

Съдокладчици: Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/ПЕС), председател на Европейския комитет на регионите, член на парламента на немскоезичната общност в Белгия, сенатор Markku MARKKULA (FI/ЕНП), първи заместник-председател на Европейския комитет на регионите и член на Градския съвет на Еспоо Отправен документ: Официалното искане от Donald TUSK, председател на Европейския съвет, от 8 ноември 2016 г., до Европейския комитет на регионите за изготвяне на становище относно: „Размисъл за Европа: гласът на местните и регионалните власти за възстановяване на доверието в Европейския съюз“

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Преамбюл: контекст за приноса на местните и регионалните представители за възстановяване на доверието

1. като взе предвид Декларацията относно мисията на Европейския комитет на регионите (КР), Брюксел, 21 април 2009 г.: „Ние сме политическа асамблея, съставена от представители на регионалното и местното управление на изборна длъжност, и работим за европейската интеграция. Въз основа на нашата политическа легитимност ние осигуряваме институционалното представителство на всички територии, региони, градове и общини на Европейския съюз. Нашата мисия е да включим регионалните и местните власти в процеса на вземане на решения в Европа и да насърчаваме по-активното участие на гражданите. (…) Ние следим за спазването на принципите на субсидиарност и пропорционалност, за да могат европейските решения да се вземат и прилагат най-близо до гражданите и на най-подходящото равнище. (…) Ние поддържаме пряк диалог с нашите съграждани за постигнатото в Европа и за бъдещите предизвикателства и допринасяме за разясняване и докладване на прилагането и териториалното въздействие на общностните политики“;

2. като взе предвид петте политически приоритета на КР за периода 2015—2020 г. („Ново начало за европейската икономика“, „Териториалното измерение на свързаните с европейското законодателство въпроси“, „По-опростена, по-добре свързана Европа“, „Стабилност и сътрудничество във и извън Европейския съюз“, „Европа на гражданите е Европа на бъдещето“);

3. като взе предвид сезирането от председателя на Европейския съвет на 8 ноември 2016 г., в което е отправено искане към Комитета да изготви становище, представящо мненията и предложенията на местните и регионалните власти относно бъдещето на Европа как да се помогне за възстановяване на доверието в европейския проект ( 1 )

4. като взе предвид Бялата книга на Европейската комисия за бъдещето на Европа — Размисли и сценарии за ЕС-27 до 2025 г. от 1 март 2017 г. и последвалите пет документа за размисъл;

5. като взе предвид Римската декларация, подписана на 25 март 2017 г., в която подписалите я страни заявяват, че се ангажират да се вслушват в „опасенията, изразени от [съ]граждани[те]“, и че ще работят „заедно на най-подходящото и ползотворно равнище, независимо дали на равнището на Европейския съюз, на национално, регионално или местно равнище, в дух на доверие и лоялно сътрудничество, както между държавите членки, така и между тях и институциите на ЕС, в съответствие с принципа на субсидиарност. Ще оставят необходимата свобода на действие на различните равнища, за да засилят потенциала на Европа за иновации и растеж. Ние желаем Съюзът да действа мащабно по важните въпроси и скромно по маловажните. Ще поощряваме демократичен, ефективен и прозрачен процес на вземане на решения и постигането на по-добри резултати“;

6. като взе предвид Писмото за намеренията от председателя на Комисията на ЕС ( 2 ) , който желае да продължи обсъждането по Бялата книга за бъдещето на Европа до изборите през юни 2019 г. чрез дебати, диалози с гражданите, взаимодействие с националните парламенти и работа с регионите;

7. като взе предвид доклада „Reaching out to EU citizens: a new opportunity“ („Как да достигнем до гражданите на ЕС: нова възможност“) ( 3 ) , в който се посочва: „регионите играят все по-голяма роля при преосмислянето на управлението в Съюза и неговите държави членки. Със стабилната си социално-икономическа основа и обща културна идентичност те предлагат правилния мащаб за насоките на политиката и адекватни резултати в много области на политиката, тъй като те са важни участници и посредници при достигане до гражданите“; както и становището „Доклад за гражданството на ЕС за 2017 г.“ ( 4 ) , в което се признава, че укрепването на съзнанието за принадлежност и участие на гражданите към проекта за интеграция е от жизненоважно значение;

8. като взе предвид трите резолюции на Европейския парламент, свързани с бъдещето на Европейския съюз ( 5 )

9. като взе предвид започналото през април 2018 г. „допитване до гражданите“ в държавите — членки на ЕС;

Разбиране и отчитане на възприятията и очакванията на гражданите и местните и регионалните представители по отношение на ЕС

а) Местните и регионалните представители работят, за да се чуе гласът на гражданите

10. подчертава, че в рамките на инициативата „Размисъл за Европа“, която започна през март 2016 г., работи за изграждане на доверие между Европейския съюз и неговите граждани чрез граждански и общински диалози и срещи с асоциациите и асамблеите на местни и регионални политици, както и с редица движения на местно равнище ( 6 ) и национални и европейски териториални сдружения, насочени към изслушването и съобщаването на мненията, идеите и опасенията на гражданите за европейския проект;

11. отбелязва, че към момента над 176 политически представители на Европейския комитет на регионите са ангажирани в този процес чрез иницииране и участие в гражданските диалози като част от инициативата „Размисъл за Европа“. Над 40 000 души са присъствали или участвали онлайн в тези прояви в 110 региона във всички държави членки. Повече от 22 000 граждани са участвали чрез онлайн проучване и мобилно приложение като механизъм за обратна връзка, позволяващ на участниците в диалозите и на гражданите да споделят своето мнение в обсъждането и от разстояние;

12. подчертава, че в тези дейности участват избрани представители от всички политически групи на КР и, когато е възможно, споделят платформите с представителите на Европейския съвет, членовете на националните парламенти, членовете на Европейския парламент, Европейската комисия и Европейския икономически и социален комитет; подчертава, че е необходима по-нататъшна координация за подобряване на видимостта и въздействието на комуникационните дейности на всички институции и държави членки;

13. подчертава резултатите от проучването, възложено от КР, сред местните и регионалните власти (МРВ), включително членовете на КР и техните заместници, и техните сдружения ( 7 )

14. отбелязва, че повечето от въпросите, засегнати в диалозите, се разглеждат от хората през призмата на случващото се в техния регион, град или местна област; в този контекст отбелязва, че по този начин политиците от регионите и градовете в ЕС научават непосредствено за тревогите и очакванията на гражданите;

б) Гражданите ни казваха, че проектът за ЕС трябва да се основава на солидарност, сближаване и близост

15. подчертава, че основната загриженост, изразена в проведените от КР граждански диалози ( 8 ) , е свързана с бавното изпълнение на решенията, особено отнасящите се до безработицата, миграцията и общата социално-икономическа ситуация;

16. във връзка с това обръща внимание на факта, че много граждани изразяват желание за по-голяма солидарност в ЕС; това е ясен призив за действия за намаляване на съществуващите, а в много случаи и нарастващи неравенства в различни области, главно чрез укрепване на сближаването и солидарността между държавите членки и регионите и вътре в тях; за да се отговори на това общо очакване, може да са необходими промяна в насоката и намиране на нов баланс в редица политики в Европейския съюз;

17. сигнализира за широко разпространеното недоволство от ЕС, тъй като Съюзът често се възприема като твърде отдалечен и ненадежден. В същото време много хора все още смятат, че не знаят какво представлява ЕС и с какво се занимава. Това води до съществено разминаване между очакванията на хората и способността на ЕС да постига резултати. Няма усещане за полза при решаването на местни въпроси, което се дължи и на слабата комуникация, и на заблуждаващите послания и терминология, използвани при общуването с гражданите, както и на слабото участие в процеса на вземане на решения;

18. отбелязва, че според проучванията на общественото мнение „Евробарометър“ ( 9 ) над две трети от анкетираните са убедени, че държавата им е имала полза от членството си в ЕС;

19. във връзка с това подчертава споделената отговорност на държавите членки за намирането на решения на европейско равнище, които да гарантират, че ЕС разполага с капацитет за действие в рамките на важните програми, с които да може да постигне истинска добавена стойност. В същото време те трябва да извършат необходимите национални реформи, включително подходящо финансиране, за да гарантират добре функциониращо местно и регионално управление, при което гражданите виждат, че проблемите се решават;

20. подчертава факта, че както пролича в много местни дебати, а също и според резултатите от проучването, най-ентусиазирани по отношение на ЕС са лицата на възраст под 30 години, като отдават голямо значение на свободата на движение и на образователните възможности, предоставяни от ЕС; съзнава също така обаче, че в много страни това поколение е най-тежко засегнато от трайните последици от икономическата криза и младежката безработица и е много критично настроено към ролята на Европейския съюз в този контекст; затова настоява, че е необходимо политиките на ЕС да бъдат много по-силно ориентирани към бъдещето и този аспект трябва да залегне в системата за вземане на решения на ЕС чрез конкретни действия и да бъде обезпечен с повече ресурси за справяне с конкретните проблеми на младите хора;

21. подчертава загрижеността на гражданите, че в процеса на вземане на решения не се мисли в достатъчна степен за тях, което често води до различни форми на недоверие към демократичните институции, включително тези на ЕС;

22. подчертава, че доверието в местните и регионалните равнища на управление средно е по-голямо от доверието в националните правителства, а в повечето държави членки е по-голямо и от доверието в ЕС;

23. изтъква колко е важно, с оглед на възстановяването на доверието в ЕС, да се изясни на гражданите кой в крайна сметка отговаря за вземането на решения на равнището на ЕС и следователно призовава за по-силен демократичен контрол;

24. припомня, че европейската интеграция представлява проект за даване на политически израз на набор от универсални ценности и права, но че много граждани са разочаровани от това, което те възприемат като неспособност на ЕС да спазва и защитава собствените си ценности; признава, че е изключително важно постоянно да се препотвърждават общите ценности на гражданите на ЕС, които са безусловно необходими като основа за взаимно доверие и постигане на компромиси;

25. счита, че съществува значителен потенциал за развитието на „гражданска европейска идентичност“ сред гражданите на ЕС с важни права и задължения, които оказват влияние върху тяхното ежедневие; такава идентичност, която се основава на богатото историческо и културно наследство на Европа, би била важна за засилване на чувството за принадлежност на отделните граждани към „европейския проект“ и следва да допълва и обогатява националната, регионалната и местната идентичност, които съставляват индивидуалната идентичност; усещането за идентичност не може и не бива да бъде налагано, но то може да се подкрепя и насърчава чрез гражданско участие, културни дейности и образование, и следователно следва да се подпомага чрез подходящи мерки и средства;

26. признава, че гражданите, които живеят в насочени към знания и бъдещето общества, могат по-добре да забележат нуждите на своите местни общности и поради това са в по-добра позиция да експериментират и да предлагат прототипи на еволюиращи иновационни решения, съответстващи на местните нужди;

27. подкрепя искането от страна на гражданите за повече канали за демократично участие и за по-добра комуникация с европейските институции чрез постоянни и структурирани канали за диалог. За тази цел призовава за укрепване на стратегията за комуникация на Европейската комисия посредством нейните информационни мрежи чрез координацията, която регионалните власти могат да упражняват на своя територия върху европейските информационни центрове, което би увеличило въздействието от тяхната дейност;

в) Настоятелно искане на представителите на местните и регионалните власти за пълноценно участие в разработването и изпълнението на проекта на ЕС (10)

28. изразява съгласие с представителите на местното и регионалното равнище, че приоритетните области, върху които ЕС следва да съсредоточи вниманието си, се отнасят основно до политиката на сближаване, последвана от социалната политика (включително образование и мобилност), икономическите политики (заетост и растеж), миграцията и интеграцията, въпросите, свързани с околната среда, включително изменението на климата, и безопасността;

29. подчертава, че както от гражданските диалози, така и от проучването сред МРВ проличава силна загриженост за младите хора, как да им се осигуряват подходящите възможности и как да се отговори на техните очаквания;

30. подчертава, че както гражданите, така и представителите на МРВ посочват често солидарността като една от основополагащите ценности на Европейския съюз;

31. подчертава, че по-голямата част от респондентите, представляващи МРВ, считат, че допълнителна децентрализация и по-добро разделение на правомощията са основни елементи на доброто управление, понеже повишават прозрачността, отчетността и качеството при създаването на политики, тъй като дават възможност за пряко участие на гражданите и взаимодействие с тях, както и за ориентирани към местните условия решения; отбелязва, че участието на МРВ в процеса на вземане на решения в ЕС носи добавена стойност за провежданите политики;

32. отбелязва, че МРВ осъзнават остро все по-нарастващата нужда от сътрудничество отвъд националните граници, за да се отговори на големите предизвикателства на нашето време като изменението на климата и природните бедствия, глобализацията във всички нейни изражения, цифровизацията и социалните последици от нея, нестабилността по целия свят, демографските промени, бедността и социалното изключване и др. Освен това те играят решаваща роля в прилагането на политиката на сближаване, включително в трансграничните инициативи за сътрудничество, като многобройни малки по мащаб и междуличностни проекти, които имат особено значение като ежедневен конкретен пример за солидарност;

33. подчертава, че МРВ желаят също Европейският съюз да се съсредоточи в по-голяма степен върху правата, произтичащи от гражданството на ЕС, като правото на свободен избор къде да се живее, работи и учи; В този смисъл е важна дейността на регионалните и местните власти, в сътрудничество с европейските институции, така че гражданите да са запознати с действителните възможности, които им предлага свободното движение, за да могат да учат или да продължат кариерното си развитие в друга държава членка.

Осъществяване на политиките на ЕС на местно равнище за подобряване на живота на хората

а) Справяне с обществените предизвикателства на местно равнище

34. подчертава, че политиките на ЕС трябва да дават възможност на хората да се справят с проблемите, които са важни за живота им и на които всички равнища на управление, от европейското до местното, трябва да предлагат решения;

35. отбелязва, че социалните предизвикателства, пред които сме изправени, трябва да бъдат разглеждани в световен мащаб, а действия да се предприемат на местно равнище;

36. припомня, че градовете и регионите осигуряват връзката между целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) и гражданите, като отговарят на призива за действия чрез инструментите, предоставени на тяхно разположение от ЕС; 17-те ЦУР няма да могат да бъдат постигнати без участието на местните и регионалните власти и координацията с тях. За тази цел следва да се използват напълно всички инструменти за подкрепа на децентрализираното сътрудничество, съгласуваността на политиките и териториалния подход, тъй като те мобилизират потенциала на МРВ и на гражданското общество за насърчаване на сътрудничеството и полезните взаимодействия на всички равнища на управление;

б) Насърчаване на икономическото, социалното и териториалното сближаване за гражданите

37. подчертава, че справянето с непрекъснатите икономически, социални и териториални неравенства продължава да бъде основно предизвикателство за бъдещето на ЕС;

38. припомня, че икономическото, социалното и териториалното сближаване са цели на Договора за ЕС и за постигането им трябва да се обърне внимание на структурните и на новите предизвикателства чрез насърчаване на устойчиви общества и икономики и рамка за извличане на ползите от глобализацията;

39. изтъква Седмия доклад относно икономическото, социалното и териториалното сближаване „Моят регион, моята Европа, нашето бъдеще“, в който се описва жизненоважното значение на политиката на сближаване за Европа, нейните граждани, икономика, градове и региони. В него се посочва още, че съчетаването на устойчивия икономически растеж със социалния напредък, за което допринася политиката на сближаване, е по-важно от всякога ( 11 )

40. призовава за силна политика на сближаване след 2020 г. за всички региони, основана на принципа на европейските партньорства, споделеното управление и многостепенното управление, както се изисква в декларацията на #CohesionAlliance;

41. изразява съжаление, че само една малка част от гражданите знаят за положителното въздействие на политиката на сближаване. Затова призовава за съгласувани усилия на всички равнища на управление, за да се популяризира въздействието на различните елементи на политиките и фондовете на ЕС;

42. подчертава, че програмата на ЕС за градовете помага за справяне с широк кръг от въпроси: градска мобилност, качество на въздуха, кръгова икономика и приобщаване на мигрантите и бежанците. Освен това подчертава значението на партньорствата между градовете и селата за по-ефективното справяне с тези проблеми. Подкрепя и усилията на градовете и регионите да развиват иновационни екосистеми, ориентирани към местните условия, и да осъществяват стратегии за интелигентна специализация;

43. подчертава, че услугите от общ интерес (УОИ) и услугите от общ икономически интерес (УОИИ) са неразделна част от европейския социален модел и социалната пазарна икономика, които гарантират, че всеки има правото и възможността за достъп до основни стоки и висококачествени обществени услуги; препоръчва разширяване на понятието за УОИИ, така че да включва нови социални услуги като приема и интеграцията на бежанци и мигранти, социалното жилищно настаняване, минималния доход или цифровата инфраструктура;

44. призовава за създаването на повече европейски партньорства между общините, градовете и регионите, включително чрез побратимяване, за да действат като пионери в световен мащаб с цел прилагане на най-добри практики в справянето с обществените предизвикателства и на най-новите научни познания;

в) Намиране на решение за миграцията и гарантиране на интеграцията

45. отбелязва, че според нагласите на европейските граждани предизвикателството на миграцията е един от пробните камъни за това как „солидарността“ се прилага на практика, но че все още е необходимо да се изгражда общо разбиране за това какво означава понятието солидарност в този контекст; подчертава ключовата роля, която трябва да играят местните и регионалните власти за улесняване на приемането и интеграцията на мигрантите и за организиране на открит, рационален и хуманен дебат по тези чувствителни въпроси;

46. настоява, че общините, градовете и регионите трябва да бъдат подкрепяни в ролята им както в управлението на кризи, така и в дългосрочната интеграция. ЕС трябва да осигури съгласувана рамка на политиката за миграцията, както и да обезпечи достатъчно целева финансова и техническа подкрепа в допълнение на тази, предоставяна от държавите членки, с цел улесняване на интеграцията на мигрантите на местно равнище;

47. подчертава, че политиките за интеграция на мигрантите трябва да се разработват в партньорство между всички равнища на управление и да се подкрепят от ЕС с подходящи финансови инструменти в рамките на всеобхватна миграционна политика на ЕС. За да се осигурят по-големи възможности за успешна интеграция в интерес както на мигрантите, така и на приемащото общество, следва да бъдат взети предвид няколко фактора, например професионалните и езиковите умения на мигрантите, съществуващите семейни връзки, техните предпочитания и евентуалните им контакти с държавата домакин преди пристигането им;

48. отбелязва, че ефективното и хуманно управление на външните граници на ЕС и изграждането на всеобхватна политика в областта на миграцията и обща европейска система за убежище с общи високи стандарти са от основно значение за всички общини, градове и региони, по-специално за тези, които приютяват бежанци, и тези, разположени по границите, които са особено засегнати от миграционни пикове; подчертава също така, че подобна политика трябва да включва координиран подход към хуманитарната закрила, нови канали за законна миграция, включително схеми за циркулярна миграция, както и усилия за борба с причините за миграцията и с трафика на хора, особено трафика на жени и деца за сексуални цели, и че това изисква нов политически ангажимент от страна на всички управленски равнища и адекватни средства;

г) Гарантиране на социални права и достъп до образование и популяризиране на културното наследство

49. подчертава, че гражданите категорично смятат, че социалното измерение на ЕС трябва да бъде развито във всички политики и програми на ЕС, в допълнение към съществуващите национални или регионални схеми за равенство между половете и социална закрила. Членове 8 и 9 от ДФЕС предоставят основание за това и следва да се прилагат надлежно. Освен това КР подкрепя изпълнението на социалния стълб, по отношение на който МРВ следва да играят основна роля, и призовава в Договорите на ЕС да бъде включен Протокол за социален напредък; цели да постави социалните права наравно с икономическите права; приветства факта, че европейският социален стълб е включен в европейския семестър; подкрепя идеята за социални показатели в европейския семестър и също така е на мнение, че в първичното законодателство на ЕС трябва да залегнат социални цели със задължителен характер;

50. подчертава отново, че социалните инвестиции не трябва да се разглеждат само като разходи за публичните финанси. Финансирането на социалните политики и защитата на социалните права, както бяха определени на срещата на върха в Гьотеборг през ноември 2017 г., имат ясна европейска добавена стойност, която е от основно значение за възстановяването на доверието на гражданите в процеса на интеграция;

51. подчертава, че е изключително важно да се окаже помощ на гражданите да получат достъп до местните и справедливи пазари на труда, с цел премахване на безработицата, като се предвидят специални мерки в подкрепа на най-засегнатите от този проблем групи; стреми се да изготви план за социални цели, които да бъдат включени в една ориентирана към бъдещето програма за социално действие, съдържаща конкретни мерки и законодателни последващи действия във връзка с инвестирането в хора, умения, знания, социална закрила и приобщаване;

52. призовава ЕС да се ангажира изцяло с насърчаването на равенството между жените и мъжете, и по-специално с предотвратяването и премахването на насилието срещу жените — универсален, структурен и многостранен проблем, който генерира неизчислими лични, социални и икономически разходи;

53. настоява, че е от съществено значение да се инвестира в младите хора и призовава ЕС да оказва подкрепа на МРВ за удовлетворяване на потребностите в областта на уменията и образованието; призовава за нов „алианс за уменията и образованието“ с цел увеличаване на публичните инвестиции в образованието, насърчаване на мобилността („Еразъм +“), стимулиране на междурегионалното сътрудничество, особено в трансграничните райони, и насърчаване на междуличностния обмен не само в професионален контекст, но и в сферата на културата;

54. в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност призовава за участието на регионалните правителства в управлението на инструменти като Европейския социален фонд и фондовете за подпомагане на изпълнението на гаранцията за младежта, тъй като често именно на регионално равнище се прилагат активните политики за заетост, включително социалните иновации и политиките за равенство;

55. подчертава, че в сферата на образованието би било от полза в учебните програми да се включат различните допирни точки, които европейците споделяме в области като история, култура, наследство или самия проект за европейска интеграция. Освен това във всички случаи подчертава значението на работата по популяризирането на европейския проект сред учащите, която обикновено извършват регионалните и местните власти;

56. отбелязва, че разнообразните форми на културното наследство са много ценен актив за Европа — то е ресурс с голям потенциал да се превърне в основно средство за повишаване на сплотеността и устойчивостта на регионите в ЕС, което може да допринесе за укрепването на чувството за идентичност в даден регион и в цяла Европа и въплъщава в особена степен мотото на ЕС: „Единство в многообразието“;

57. подчертава, че туризмът и творческите индустрии могат да превърнат културното наследство на регионите във възможност за създаване на работни места и оказване на икономическо въздействие, включително чрез иновации и стратегии за интелигентна специализация;

58. подчертава, че Европейският съюз следва да насърчава и подчертава езиковото и културното многообразие и да укрепва познанието за него, иновациите и междурегионалното сътрудничество във всички области на културата, както и новите бизнес модели в областта на културните и творческите индустрии;

д) Насърчаване на научните изследвания, иновациите и цифровата трансформация

59. счита, че европейските програми за финансиране, основаващи се на изследвания, иновации, обмен, партньорство и мобилност, които се предлагат в интелигентните градове, могат да дадат възможност за предоставяне на по-добри услуги на гражданите, като по този начин се подобрява качеството им на живот, и подчертава, че политиката на сближаване и общата селскостопанска политика могат да бъдат динамични и ориентирани към бъдещето посредством научни изследвания и иновации;

60. призовава за увеличаване на мащаба на иновациите в публичния сектор и предприятията, включително с помощта на инициативи като „Науката среща регионите“, събиращи на едно място политици и учени, за да обсъждат основаното на доказателства вземане на решения, като по този начин позволяват на европейците да участват в създаването на бъдещето си;

61. подчертава, че цифровата трансформация и електронното управление подкрепят местните публични администрации. Гражданите и деловите среди ценят европейската добавена стойност на тези инвестиции, които често се правят в рамките на трансграничното или междурегионалното сътрудничество (включително широколентов достъп за всички), тъй като те укрепват устойчивостта на местната икономика и спомагат за подобряване на качеството на живота на местно и регионално равнище;

62. подчертава, че градовете са места — както физически, така и виртуални — където хората могат да се срещат, да разглеждат нови идеи, да проучват нови възможности, да формират бъдещето по новаторски начин, да научават как обществото се променя и какви са последиците за гражданите. Следователно в градовете може да се ускори процесът на цифрово свързване на местните общности в цяла Европа;

63. поради това припомня, че цифровата трансформация представлява нов инструмент за сближаване и ефективен начин за справяне с демографските предизвикателства: отдалечените и селските райони, както и най-отдалечените региони, трябва да останат свързани и да трансформират своите неблагоприятни природни условия в активи в съответствие с принципа на териториалното сближаване. Центровете за иновации, „живите“ лаборатории, производствените лаборатории, проектните студия, библиотеките, инкубаторите, иновационните лагери с подкрепата на ЕС и местните участници съживяват местната икономика и улесняват присъединяването на заинтересованите страни към цифровите технологии;

е) Подпомагане на развитието на селските райони, обезпечаване на общата селскостопанска политика и насърчаване на местното производство

64. припомня, че селските и междинните райони представляват 91 % от територията на ЕС и в тях живеят 60 % от населението му, припомня също, че има значително изоставане в развитието между градските и селските райони, в които чувството за изоставеност се изразява в нарастващ евроскептицизъм; следователно КР счита, че както общата селскостопанска политика, така и политиката на сближаване трябва да продължат да действат като инструменти на солидарността за насърчаване на обновяването на устойчивото селско стопанство и развитието на селските райони, и подчертава, че селските райони следва да бъдат включени във всички политики на ЕС;

65. Междурегионалното сътрудничество може да бъде ключов елемент за оптимизиране на стратегиите за интелигентна специализация, спомагайки за създаването на синергии и максимално увеличавайки резултата от общите усилия в областта на иновациите;

66. подчертава, че начинът, по който произвеждаме и потребяваме храни, оказва огромно въздействие на местно и глобално равнище не само върху благосъстоянието на гражданите, околната среда, биологичното разнообразие и климата, но също така и върху нашето здраве и икономика; призовава за развиване и насърчаване на местните пазари и късите вериги на предлагането на храни като хранителни системи със специфично местно измерение и настоява за насърчаването на качествена европейска продукция;

67. смята, че съкращенията във втория стълб на ОСП са непропорционални, и е обезпокоен, че тази намеса ще бъде в ущърб на селските райони и би могла да попречи на постигането на целта на Европейската комисия за по-добро опазване на околната среда и природата, както и на целите на ЕС, свързани с опазването на климата и ресурсите;

ж) Устойчивост, опазване на околната среда и борба срещу изменението на климата

68. изтъква, че гражданите очакват глобални и местни действия за борба с изменението на климата и насърчаване на енергийната ефективност. Устойчивостта следва да бъде интегрирана във всички политики на ЕС, по-специално във връзка с намаляването на емисиите на парникови газове, енергийната ефективност, екологично по-чистата транспортна мобилност, производството на енергия от възобновяеми източници и поглъщатели на въглерод и устойчиво производство и потребление. КР призовава ЕС да осигури стабилна правна и политическа рамка, в която регионите и градовете да могат да разработват свои собствени инициативи за насърчаване на постигането на целите от Париж;

69. припомня, че Световният конвент на кметовете за климата и енергетиката и осъществяването на инициативи „от долу нагоре“ играят решаваща роля за постигането на целите на Парижкото споразумение, и призовава ЕС да подкрепи развитието на местно определен принос за намаляване на CO 2 ; в съответствие с целите на ООН за устойчиво развитие и другите международни ангажименти на ЕС устойчивостта и опазването на околната среда следва да бъдат интегрирани във всички политики на ЕС;

70. подчертава необходимостта от по-големи синергии между мрежите, проектите и споразуменията, насочени към решаване на проблемите във връзка с изменението на климата, и тези, които се занимават с устойчивостта към бедствия като рамката от Сендай;

з) Сътрудничество извън рамките на ЕС в подкрепа на стабилността и развитието

71. припомня, че ролята на МРВ в трансграничното сътрудничество и в дейности за дипломация на градовете извън границите на ЕС, в частност в рамките на процеса на разширяване и съседните на ЕС държави, е от решаващо значение за насърчаване на демокрацията, устойчивото развитие и стабилността;

72. припомня, че местните власти имат основна роля за гарантиране на сигурността на гражданите чрез превенция на агресивната радикализация и опазване на обществените пространства; като се има предвид трансграничният и транснационалният характер на престъпността и тероризма, гражданите и МРВ са изправени пред необходимостта от сътрудничество и ще се възползват от добавената стойност на действията на ЕС за съвместни проекти;

73. припомня позицията на КР, че всяко предложение за споразумение за либерализация на търговията трябва да се предшества от оценка на териториалното въздействие. Изтъква също така, че на национално и местно равнище следва да се въведат механизми за оценка на информацията, имаща отношение към търговската политика. Освен това търговските преговори следва да се придружават от официален диалог с широко участие между компетентните национални органи и местните и регионалните власти. Това е особено важно, когато търговските преговори обхващат и области на споделена компетентност между ЕС и държавите членки, тъй като в тези случаи много често се засягат правомощията на местното и регионалното равнище;

Осигуряване на необходимото пространство за действие за градовете и регионите: европейски бюджет за периода след 2020 г., който да отговаря на амбициите, като използва възможностите за гъвкави действия и инвестиции

74. подчертава, че многогодишната финансова рамка (МФР) трябва да отразява приоритетите и амбициите на ЕС да изпълнява своите задължения съгласно Договора и очакванията на неговите граждани; застъпва се за МФР на ЕС-27, която да представлява 1,3 % от брутния национален доход (БНД);

75. подчертава, че бюджетът на ЕС не следва да се разглежда като компромис между нетни платци и нетни получатели, а като съвместен инструмент за постигането на нашите общи цели чрез осигуряване на добавена стойност в цяла Европа. Поради това подкрепя констатациите на Комисията, че всички ние сме бенефициери на МФР, тъй като положителните ефекти на общия пазар, сигурността и сближаването надвишават индивидуалния финансов принос към ЕС;

76. подчертава, че бъдещето на Европейския съюз зависи от амбициозен и ефикасен бюджет на ЕС съгласно принципа, че допълнителните задачи на ЕС следва да са обезпечени с допълнителни ресурси и отстъпките върху националните вноски трябва да бъдат постепенно премахнати;

77. подчертава, че повторна централизация на европейския бюджет, по-специално чрез отслабване на програмите със съвместно управление и ориентирани към местните условия подходи, би могла да застраши сближаването в Съюза и не трябва да се допуска;

78. припомня, че качеството на публичните услуги е основен фактор за доверието в институциите, тъй като гражданите оценяват правителствата от гледна точка на своя опит от предоставените им услуги и, като се има предвид, че повече от една трета от всички публични разходи и повече от половината от публичните инвестиции се извършват на поднационално равнище, подчертава, че равнището на публичните инвестиции в ЕС все още е твърде ниско, за да осигури подходящите обществени услуги и инфраструктура. Поради това е от решаващо значение да се преодолее недостигът на публични инвестиции;

79. изтъква необходимостта, десет години след финансовата криза, която сериозно засегна публичните инвестиции от страна на местните и регионалните власти, от засилване на техния инвестиционен капацитет, като им се предоставят необходимите фискални възможности, за да подкрепят публичните инвестиции и да насърчават местни решения чрез укрепване на принципите на споделеното управление, основани на партньорство и многостепенно управление и без публично съфинансиране на програми на ЕС от изчисленията за дълга в контекста на Пакта за стабилност и растеж;

Изграждане на Европа от долу нагоре: пътят напред за демократично възраждане на ЕС е възможен чрез ангажираност на местно равнище

а) Оправомощаване на действията от страна на ЕС: мерките трябва да се предприемат на подходящото равнище

80. твърдо вярва, че правилното прилагане на принципите на субсидиарност и пропорционалност е от изключително значение за доближаване на Европейския съюз до неговите граждани; припомня, че е важно решенията да се вземат на възможно най-близкото до гражданите равнище, и подчертава необходимостта от система за вземане на решения в ЕС с максимална отчетност и прозрачност, при която гражданите могат да посочат недвусмислено кой носи политическата отговорност за вземането и прилагането на решения ( 12 )

81. подчертава, че споделената отговорност и тясната връзка между принципите на многостепенното управление и субсидиарността са ключови елементи на истински демократичен Европейски съюз;

82. подчертава, че бъдещата предпазна система на ЕС трябва да бъде последователното прилагане на принципа на субсидиарност. Това означава „по-голяма роля на Европа в областите, които се нуждаят от това“ и „по-малка роля на Европа в областите, които се нуждаят от това“, което води до по-ефикасен и резултатен Европейски съюз. Обикновената логика на защита на интересите на държавите членки срещу намесата на ЕС е противопоказна при обсъждането на бъдещето на Европа; съзнава собствената си роля като един от „пазителите“ на принципа на субсидиарност и счита, че принципът на субсидиарност следва да се разглежда като динамична политическа и правна концепция в процеса на вземането на решения и изпълнението на политиките, за да се гарантира, че най-подходящите управленски ешелони предприемат точните действия в точния момент и в интерес на гражданите; затвърждава тази си убеденост в светлината на окончателния доклад на Работната група по въпросите на субсидиарността и пропорционалността, в който се изтъква едно ново разбиране за „активна субсидиарност“; ще настоява да бъдат изпълнени препоръките на работната група в тясно сътрудничество с останалите институции на ЕС, националните парламенти и местните и регионалните власти в целия Съюз;

83. отново отправя своя призив за кодифициране и прилагане на принципите на многостепенно управление и партньорство в междуинституционалния кодекс за поведение и отразяването им в Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество. Освен в политиката на сближаване многостепенното управление трябва да бъде включено и във всички законови и подзаконови разпоредби на политиките, които оказват въздействие на регионално равнище ( 13 )

84. счита, че е от решаващо значение да се противодейства на тенденциите към централизация и да се оказва подкрепа за разработването на подходящи, ориентирани към местните условия и ефективни решения по места, особено в бъдещата политика на сближаване, която да служи като модел за управление и в други области на политиката;

85. препоръчва доразвиване на съществуващите оценки на териториалното въздействие (ОТВ), за да се създадат ефективни канали за обратна връзка, които да отчитат многообразието на европейските региони и твърде различните последици от различните политики на ЕС върху МРВ;

б) Включване на регионите и градовете: подновяване на европейската демокрация чрез ангажираност и ефективност

86. подчертава, че политиките на ЕС трябва да дадат на хората по-активна роля при решаването на въпросите, които са от значение за техния живот. Хората търсят решения на местно равнище, по-ефективно участие във формулирането на проблемите и помощ за справяне с тях. Този подход, ориентиран към хората и определян от гражданите, може да реши много местни предизвикателства и да покаже по какъв начин ЕС е от значение за гражданите; това означава също така насочване на политиката на ЕС към укрепване на ролята на градовете и регионите чрез ангажираност на гражданите в публично-частни и междуличностни партньорства;

87. подчертава, че МРВ допринасят добавена стойност към политиките на ЕС, като действат като лаборатории за разработване и прилагане на новите форми на обществени иновации, солидарност и приобщаващи политики, които гражданите очакват от Европейския съюз;

88. отбелязва, че това също така означава, че не всички проблеми на гражданите могат да бъдат решени чрез подробни правила в законодателството на ЕС. Принципът на субсидиарност не се отнася само до правната възможност на ЕС да приема законодателство, а също и до съдържателността на тези решения за гражданите. Ако гражданите смятат, че ЕС предлага решения, които са неефективни в ежедневието, това само ще увеличи противопоставянето срещу ЕС;

89. изразява убеждение, че институционалната система на ЕС ще трябва да продължи да се развива и да се адаптира към новите предизвикателства в интерес на постигането на приобщаващ, прозрачен, демократичен и ефективен процес на вземане на решения; подчертава, че ролята на местните и регионалните власти, представлявани от КР, трябва да бъде призната в по-пълна степен както в ежедневното управление на въпросите на ЕС, така и чрез бъдещи изменения в Договорите на ЕС, съгласно които КР трябва да бъде представен с пълни права във всеки бъдещ Конвент;

90. изразява твърдото си убеждение, че местното и регионалното измерение трябва да бъдат признати в рамките на Европейския семестър и че поради това МРВ следва да бъдат привлечени да участват от началото на подготовката на годишния обзор на растежа при изготвянето на докладите по държави и в националните програми за реформи; изразява убедеността си, че за тази цел таблицата по процедурата при макроикономически дисбаланси (ПМД) трябва да бъде обогатена с регионални показатели, които ще спомогнат за насърчаване и поддържане на регионалното измерение на процеса на семестъра на ЕС;

91. смята, че трябва да се укрепи демократичната легитимност на ЕС и по-специално на Икономическия и паричен съюз (ИПС) с принципите на социален прогрес и равните възможности, които стоят в основата на процеса на вземане на решения в ЕС, така че заетостта и социалните стандарти да не се приемат за второстепенни аспекти в процеса на макроикономически реформи;

92. счита, че едно по-голямо участие на регионите и на регионалните парламенти в процеса на вземане на решения в ЕС би увеличило демократичния контрол и отчетност;

в) Улесняване на участието на гражданите в политиките на ЕС и съвместно създаване на постоянен диалог с хората след 2019 г.

93. припомня също така, че ЕС ще спечели повече доверие и надеждност единствено когато и ако постига резултати, както и ако гражданите получават по-ясни обяснения за европейската добавена стойност и обосновката и необходимите компромиси, които стоят в основата на решенията на равнището на ЕС. В този смисъл КР изисква много по-големи усилия за подкрепа на многоезични европейски медии и информационни формати, включително лесни за разбиране послания, разработване и въвеждане на модули за европейско гражданско обучение за различните образователни равнища, както и значително увеличение на подкрепата за междуличностните контакти отвъд границите на Европейския съюз (схеми за обмен на образователно и професионално равнище, програми за побратимяване и др.);

94. подчертава, че следва да се укрепи използването на инструментите за участие като Европейската гражданска инициатива ( 14 ) ; като инструмент, допълващ съществуващите структури на представителна демокрация на равнището на ЕС и иновативните допълнителни елементи на основания на участие процес на вземане на решения и постоянния диалог, европейските граждански инициативи могат да спомогнат за мобилизирането на гражданите около една обща кауза, за подчертаване на европейското измерение на ключови политически въпроси и за насърчаване на създаването на общоевропейски дебати и съответното обществено мнение;

95. призовава членовете на КР да продължат диалога и изслушването на гражданите чрез провеждане на местни прояви и събрания в кметствата и на граждански диалози, за да се достигне до всички региони в ЕС-27, и призовава другите институции да обединят усилията си; във връзка с това подчертава целта да се организират граждански диалози във всички региони на ЕС до изборите за Европейски парламент през 2019 г. и насърчава своите членове да организират специални сесии на техните местни или регионални събрания с участието на местните граждани и техните сдружения, за да се съберат идеи по въпросите относно бъдещето на Европа, посочени във въпросника на КР, както и във въпросника на Европейската комисия; подчертава решаващото значение на децентрализираната комуникация относно политиките на ЕС и политическия избор, на който те се основават, както и необходимостта институциите на ЕС да подкрепят местните и регионалните усилия и инициативи в тази насока;

96. подчертава необходимостта да се гарантира, че в допитванията до обществеността се достига и до онези граждани, които често са пренебрегвани или не се интересуват от консултативните процеси; важно е да се гарантира истински приобщаващ и представителен дебат с гражданите, за да не бъде дебатът монополизиран от онези, които вече до голяма степен са се определили като поддръжници или опоненти на ЕС или във връзка с конкретен политически проблем;

97. подчертава, че комуникацията и постоянният диалог с гражданите са от жизненоважно значение във всяка политическа система и следователно е от основно значение да се увеличи демократичната легитимност на ЕС и да се доближи Европа до нейните граждани;

98. припомня в този контекст, че диалогът с гражданите не бива да се ограничава до периодите, предшестващи изборите за Европейски парламент;

99. ангажира се да предложи преди изборите за Европейски парламент през 2019 г. методология за постоянна и структурирана система на диалог между гражданите и политиците от ЕС и институциите на ЕС с участието на местните и регионалните власти чрез КР и въз основа на прозрачен процес на търсене на мнението на гражданите, осигуряване на възможности и информация, които да им позволяват да установят и обсъждат въпросите, които са от най-голям интерес за тях, прилагане на резултатите в процеса на изготвяне на политиките на ЕС и осигуряване на подходяща обратна информация за въздействието на приноса на гражданите;

100. изразява своята убеденост, че чрез предоставяне на обратна информация на гражданите чрез своята политическа дейност членовете на КР могат да укрепят връзките с гражданите и да повишат доверието на хората в „политиката на ЕС“.

Брюксел, 9 октомври 2018 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Писмо от председателя на Европейския съвет до председателя на Комитета на регионите, 8 ноември 2016 г., http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

(2) Писмо за намеренията до председателя Antonio Tajani и до министър-председателя Jüri Ratas, 13 септември 2017 г., https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_en.pdf

(3) Van den Brande, специален съветник на Juncker, Reaching out to EU Citizens: A New Opportunity („Как да достигнем до гражданите на ЕС: нова възможност“), октомври 2017 г.

(4) Становище на КР „Доклад за гражданството на ЕС за 2017 г.“, COR-2017-01319, докладчик Guillermo Martínez Suárez.

(5) Европейски парламент (2017 г.), Резолюция относно подобряването на функционирането на Европейския съюз чрез използване на потенциала на Договора от Лисабон, P8_TA (2017)0049; (2017 г.) Резолюция относно възможното развитие и адаптиране на съществуващата институционална структура на Европейския съюз, P8_TA (2017)0048; (2017 г.) Резолюция относно бюджетния капацитет за еврозоната, P8_TA(2017)0050.

(6) Като Why Europe („Защо Европа“), Pulse of Europe („Пулсът на Европа“), Stand up for Europe („Защити Европа“), Комитет за защита на демокрацията, Инициативата „Поколение 1989 г.“

(7) Лондонско училище по икономика, Reflecting on the future of the European Union („Размисли относно бъдещето на Европейския съюз“), март 2018 г., https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf

(8) КР, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities („Размисъл за Европа: как хората в регионите и градовете възприемат Европа“), април 2018 г., https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

(9) Евробарометър — „Общественото мнение в Европейския съюз“, Приложение, № 88, ноември 2017 г. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142 Евробарометър — „Бъдещето на Европа“, № 467, септември — октомври 2017 г. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Проучване на Евробарометър, поръчано от Европейския парламент, Democracy on the move one year ahead of European election („Демокрацията на една година преди европейските избори“), № 89.2, май 2018 г., http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

(10) Лондонско училище по икономика, „Размисли относно бъдещето на Европейския съюз“, март 2018 г.

(11) Европейската комисия, ГД „Регионална и селищна политика“, Седми доклад относно икономическото, социалното и териториалното сближаване „Моят регион, моята Европа, нашето бъдеще“, септември 2017 г.

(12) Резолюция на КР относно Бялата книга на Европейската комисия за бъдещето на Европа — Размисли и сценарии за ЕС-27 до 2025 г. (2017/C 306/01).

(13) Становище на КР „Документ за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС“, COR-2017-03718, докладчик Marek Woźniak.

(14) Становище на КР относно „Европейска гражданска инициатива“, COR-2015-02606-00-01-AC, докладчик Luc Van den Brande.