СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ЕВРОПЕЙСКА СТРАТЕГИЯ ЗА МИКРО- И НАНОЕЛЕКТРОННИТЕ КОМПОНЕНТИ И СИСТЕМИ /* COM/2013/0298 final */





СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ ЕВРОПЕЙСКА СТРАТЕГИЯ ЗА МИКРО- И НАНОЕЛЕКТРОННИТЕ КОМПОНЕНТИ И СИСТЕМИ 1. Въведение Микро- и наноелектронните компоненти и системи[1] са от съществено значение не само за цифровите продукти и услуги, а са също в основата на новаторството и конкурентоспособността на всички основни икономически сектори. Съвременните автомобили, самолети и влакове предлагат по-високо равнище на безопасност, енергийна ефективност и удобство благодарение на своите електронни части. Същото важи и за големи сектори като тези на медицинското и здравното оборудване, домакинските уреди, енергийните мрежи и системите за сигурност. Ето защо микро- и наноелектрониката са главни базови технологии (ГБТ)[2] и са от съществено значение за растежа и заетостта в Европейския съюз (ЕС). С настоящото съобщение се представя стратегия за увеличаване на конкурентоспособността и капацитета за растеж на сектора на микро- и наноелектрониката в Европа. В съответствие с актуализираната промишлена политика[3], целта е Европа да остане начело в проектирането и производството за тези технологии и да се осигурят ползи за цялата икономика. Стратегията обхваща инструменти на политиките на регионално и национално равнище, както и на равнище ЕС, включително финансова подкрепа за научноизследователски и развойни дейности и иновации (НИРДИ), достъп до капиталови инвестиции (капиталови разходи), както и подобряването на съответното законодателство и неговото използване. Стратегията е изградена върху силните страни[4] на Европа и регионалните клъстери за върхови постижения. Тя обхваща цялата верига за създаване на стойност — от производството на материали и оборудване до проектирането и масовото производство на микро- и наноелектронни компоненти и системи. Значимостта на тази област и предизвикателствата, пред които са изправени заинтересованите страни в ЕС, налагат спешни и решителни действия, за да не остане слабо звено в европейските вериги за иновации и създаване на стойност. Акцентът е поставен върху: · Привличането и насочването на инвестиции в подкрепа на европейска пътна карта за промишлено лидерство в микро- и наноелектрониката. · Създаването на механизъм на равнище ЕС, който да обедини и концентрира помощта за НИРДИ в областта на микро- и наноелектрониката, предоставяна от държавите членки, ЕС и частния сектор. · Предприемането на мерки за подобряване на конкурентоспособността на Европа с цел постигане на условия на равнопоставеност в световен мащаб относно държавните помощи, за подпомагане на развитието на бизнеса и МСП, както и за преодоляване на липсата на професионални умения. 2. Защо микро- и наноелектрониката са от съществено значение за Европа? 2.1. Важен икономически сектор със значителен потенциал за растеж и мащабен икономически отпечатък Микро- и наноелектрониката са в основата на значителна част от световната икономика. Тяхната роля ще продължи да нараства, тъй като бъдещите продукти и услуги ще имат по-силно изразен цифров характер, както е показано по-долу. · Оборотът в световен мащаб само в този сектор беше около 230 милиарда евро[5] през 2012 г. Стойността от продуктите, съдържащи микро- и наноелектронни компоненти, е около 1 600 милиарда евро в световен мащаб. · Въпреки финансовите и икономическите затруднения напоследък, световният пазар за микро- и наноелектроника нараства с 5 % годишно от 2000 г. насам. През останалата част от настоящото десетилетие се предвижда растеж най-малко от същия порядък. · Динамиката на иновациите в тази област е един от основните двигатели за високите темпове на растеж в целия сектор на цифровите технологии, чиято обща стойност понастоящем се изчислява на около 3 000 милиарда евро в световен мащаб[6]. · В Европа секторът на микро- и наноелектрониката осигурява пряко 200 000 и косвено над 1 000 000 работни места[7], а търсенето на квалифицирана работна сила в тази област нараства. · Въздействието на микро- и наноелектрониката върху цялата икономика се оценява на 10 % от световния БВП[8]. 2.2. Ключова технология за справянето с предизвикателствата пред обществото Микро- и наноелектрониката не само осигуряват изчислителна мощност на персоналните компютри и мобилните устройства. Чрез тях се осъществяват също сензорни и изпълнителни функции[9], срещани например в интелигентни измервателни уреди и интелигентни енергийни мрежи, където целта е понижаване на потреблението на енергия, или в импланти и високотехнологично медицинско оборудване, където те допринасят за подобряване на здравеопазването и подпомагане на възрастните хора. Те са също градивните елементи за подобряването на сигурността, безопасността и ефикасността на цялата транспортна система и мониторинга на околната среда. Никое от предизвикателствата, пред които е изправено обществото понастоящем, не може да бъде успешно преодоляно без електрониката. 3. Промени в промишления сектор на микро- и наноелектрониката 3.1. Технологичният прогрес разкрива нови възможности Две основни направления характеризират технологичното развитие и обуславят преобразяването на стопанската дейност. Първото направление е тенденцията за по-нататъшна миниатюризация на компонентите до размери от порядъка на нанометри съгласно една международна пътна карта за развитие на технологиите, създадена от промишлеността[10]. Това направление, известно още като „още Мур“, (more Moore) е насочено към повишаване на производителността и понижаване на разходите и потреблението на енергия[11]. Второто направление е насочено към диверсификация на функциите на интегралната схема чрез включване в нея на елементи с размери от порядъка на микрометри като силови транзистори и електромеханични превключватели. Това направление е известно също под името „повече от Мур“ (more than Moore). То е в основата на иновациите в множество важни области като енергийно-ефективните сгради, „интелигентните“ градове и „интелигентните“ транспортни системи. Освен това се провеждат научни изследвания относно съвсем нови, революционни технологии. Това направление често се нарича направление „отвъд CMOS“[12]. То изисква мултидисциплинарни научни изследвания, задълбочено разбиране на физическите и химическите аспекти и високи постижения в областта на инженерните дейности. Освен това, с цел да се намалят производствените разходи, промишлеността увеличава постепенно размера на полупроводниковите пластини[13], използвани при производството на микро- и наноелектронни елементи. Подобни преходи в производствените стандарти изискват големи инвестиции в НИРДИ и високи капиталови разходи. 3.2. Нарастващи разходи и по-конкурентна среда за НИРДИ По-нататъшната миниатюризация обуславя нарастващи разходи за НИРДИ и нарастващи капиталови разходи. Интензивността на НИРДИ в областта на микро- и наноелектрониката нарасна от 11 % през 2000 г. на 17 % през 2009 г.[14] Тази тенденция изглежда продължава. Тези големи инвестиции могат да бъдат възвърнати само чрез масово производство. Консолидацията в сектора продължава. Това би могло да доведе до ситуация, в която ще останат само няколко участника в световен мащаб, като сред тях няма да има представители на Европа. Изчислено е, че един производител на полупроводникови елементи трябва да има 10 % дял от световния пазар, за да може да си възвърне инвестициите, които е направил, за да бъде в крак с развитието на технологиите. В резултат на това възникват глобални съюзи между производители, като например нюйоркският „Технологичен алианс“ около IBM за пластини с размер 300 mm и „Глобален консорциум 450“, съсредоточен върху прехода към пластини с размер 450 mm. В Европа разработването на технологии от следващо поколение е съсредоточено във водещи изследователски центове като LETI[15], Fraunhofer[16], и imec[17], които работят в тясно сътрудничество с участници от промишления сектор. Научните изследвания придобиват все по-силно изразен глобален характер с появяването на притежатели на патенти и квалифицирана работна сила в Азия. 3.3. Нови модели за стопанска и производствена дейност Обликът на микро- и наноелектронната промишленост се променя драстично в резултат на пренасочването на значителна част от масовото производство към Азия през последните 15 години[18]. Като цяло производството в Европа намаля до по-малко от 10 % от световното производство през 2011 г. Въпреки силните позиции на предприятията от САЩ в тази област само 16 % от продукцията се произвежда в САЩ. С увеличаването на разходите за производствени съоръжения („фабрики“), предоставянето на финансови стимули от териториалните органи се превърна във важен фактор при вземането на решение къде да се изграждат нови мощности. Важна роля играят данъчните облекчения, земята, евтината енергия и други стимули, както и наличието на квалифицирана работна сила[19]. Друга важна тенденция е разпространението на т. нар. „леярски модел“ (foundry model)[20]. Този модел е силно разпространен в Азия и по него вече се произвежда около 10 % от световната продукция на електронни компоненти. Във връзка с това нараства и броят на предприятията, които не разполагат със собствени производствени капацитети[21] и получават приходите, като продават проекти на интегрални схеми. Липсата на производствени капацитети спестява на тези предприятия големите финансови разходи, които имат производствените предприятия. Сигурният достъп до производствени капацитети обаче може да стане проблематичен в бъдеще, тъй като „леярните“ разширяват своите услуги, включвайки проектиране и създаване на прототипи, чрез което да получат представа за крайните продукти. За да се намали до минимум рискът, някои компании, проектиращи собствени компоненти, поддържат собствени производствени линии в ограничен мащаб (т. нар. „модел с олекотени фабрики“ (fab-lite model)). 3.4. Производителите на оборудване владеят ключови елементи от веригата за създаване на стойност Без напредък в областта на производственото оборудване по-нататъшната миниатюризация и увеличаването на функционалността на интегралните схеми не са възможни. Производителите на оборудване са се превърнали в ключова част от веригата за създаване на стойност, израз на което е тяхната съществена роля в международните технологични съюзи. 4. Силни и слаби страни на Европа 4.1. Групиране на промишлеността около центровете за високи постижения и по-широки вериги за доставка, покриващи цяла Европа Както и в останалата част на света, микро- и наноелектронната промишленост в Европа е концентрирана около големи регионални обекти за производство и проектиране. В районите на Дрезден (Германия), Гренобъл (Франция) и Айндховен-Льовен (Нидерландия-Белгия) са разположени три основни научноизследователски и производствени центъра с повишена специализация в едно от трите направления „още Мур“, „повече от Мур“ и „оборудване и материали“. Освен това в района на Дъблин (Ирландия) е разположен голям европейски завод за микропроцесори, а в района на Кеймбридж (Обединено кралство) се намира например водещото предприятие в областта на проектирането на микропроцесори с ниска консумация на енергия, с които са оборудвани по-голямата част от днешните мобилни устройства и таблети. Това групиране и регионалната специализация са от съществено значение за бъдещото развитие на сектора. При него обаче се разчита на голяма верига за доставки, покриваща цяла Европа. Това включва относително малки, но силно новаторски и специализирани клъстери като районите около Грац и Виена (Австрия), Милано и Катания (Италия) или Хелзинки (Финландия). В Европа са установени три големи предприятия в областта на микро- и наноелектрониката, заемащи съответно 8-мо (STMicroelectronics), 10-то (Infineon) и 12-то (NXP) място в света по продажби за 2012 г. Европа също така привлече на своя територия инвестиции от някои големи чуждестранни предприятия (напр. GlobalFoundries и Intel). Освен това производството на микро- и наноелектроника в Европа се подпомага от силно конкурентната и голяма верига за създаване на стойност и от екосистема от предприятия, включително много МСП. Основните производствени обекти са част от регионални клъстери, както бе споменато по-горе. 4.2. Водеща роля в основни вертикални пазари и почти пълно отсъствие в някои големи отрасли Присъствието на Европа е относително слабо в производството на компютри и свързани с потребителите компоненти, които представляват голяма част от общия обем на пазара. Тя е водеща обаче в областите на автомобилната електроника (ок. 50 % от световното производство), електрониката за енергийни приложения (ок. 40 %) и за промишлена автоматизация (ок. 35 %). Европа все още има силни позиции в проектирането на електроника за мобилните далекосъобщения. Европейските предприятия, включително голям брой МСП, имат водещи позиции в световен мащаб при интелигентните микросистеми, например при здравните импланти и сензорните технологии. Въпреки че тези области понастоящем представляват пазарни ниши, те имат висок растеж (обикновено над 10 % годишно). Друг ключов актив е водещата позиция на Европа в бързо растящия пазар на компонентите с ниска консумация на енергия. 4.3. Безспорна водеща позиция на Европа при материалите и оборудването В Европа са установени едни от най-важните доставчици на оборудване и материали, включително напр. ASML и SOITEC, които имат значителни дялове на съответните световни пазари. Тези предприятия се ползват от услугите на много доставчици, установени в Европа, много от които са МСП. Тези европейски доставчици на оборудване и материали владеят по уникален начин високоразвити технологии, вариращи от оптика и лазери до фина механика и химия. Тяхната роля за напредъка на микро- и наноелектрониката е значителна и широко призната, както проличава например от стратегическите инвестиции, направени неотдавна от големи компании за полупроводникови елементи в ASML[22]. 4.4. Инвестициите на предприятията от ЕС остават сравнително скромни Въпреки че в абсолютно изражение инвестициите на европейските компании са високи (от порядъка на милиарди евро), те все още са относително скромни в сравнение с инвестициите, които се правят другаде. Привлекателността на Европа за стопанска дейност все пак остава висока, предвид размера на потреблението, което представлява над 20 % от световния пазар. Това обаче не гарантира бъдещи инвестиции в производството на електроника в Европа. Конкуренцията с други региони в света е ожесточена. Публичните инвестиции в НИРДИ и политиките за привличане на частни инвестиции остават силно разпокъсани в ЕС въпреки напредъка, постигнат през последните пет години. Това рязко контрастира с факта, че европейските НИРДИ в микро- и наноелектрониката са на световно ниво и много привлекателни за международни участници. 5. Европейските усилия досега 5.1. Усилия на регионално и национално равнище за укрепване на клъстерите за върхови постижения Важни усилия бяха положени особено през последните 15 години на регионално равнище за изграждането на промишлени и технологични клъстери в тази област. Най-успешните клъстери са резултат от дългосрочни и трайни стратегии, които съчетават политики като данъчни облекчения, инвестиции в НИРДИ, провеждани в обществени лаборатории, интензивно сътрудничество между предприятията и академичните среди, инфраструктури на световно равнище, обхващане на важните звена във веригата за създаване на стойност и динамична среда за стопанска дейност. Наличието на умения и познания също е от голямо значение за областта. Предвид предизвикателствата, които ни предстоят, включително увеличаването на разходите за НИРДИ, ожесточената конкуренция по света и загубата на позиции в някои ключови области на веригата за създаване на стойност в Европа (например етапа на обединяване на компонентите в системи) е наложително много по-тясно сътрудничество по веригите за създаване на стойност и в екосистемите за иновации на равнище ЕС. 5.2. Нарастващи и по-координирани инвестиции в НИРДИ на равнище ЕС Инвестициите в НИРДИ в областта на микро- и наноелектрониката са част от програмите на ЕС за научни изследвания и развитие от самото им създаване. В програмата EUREKA също има голям научноизследователски клъстер за микро- и наноелектроника[23]. След като стагнираше в продължение на 10 години подкрепата на ЕС за НИРДИ в областта[24] започна постепенно а се увеличава с около 20 % годишно от 2011 г., което ще доведе до бюджет в размер на над 200 млн. евро за 2013 г. С цел съсредоточаване на НИРДИ и постигане на критична маса, през 2008 г. Комисията, държавите членки и заинтересовани частни лица стартираха заедно публично-частно партньорство под формата на съвместно предприятие[25] (ENIAC, СП). До края на 2013 г. съвместното предприятие ENIAC ще инвестира от публични и частни източници над 2 млрд. евро в НИРДИ в допълнение към приблизително 1 млрд. евро, инвестирани в микро- и наноелектрониката по Седмата рамкова програма. 5.3. Технологичните пробиви са налице, но липсват някои звена в иновационната верига Акцентът в подкрепата на ЕС за НИРДИ е поставен върху подготовката за следващите две поколения технологии[26]. Чрез тези програми промишлеността остава в крак с най-новите постижения в развитието на миниатюризацията. Чрез тези програми бяха разработени също усъвършенствани интелигентни системи, които днес се внедряват например в автомобили или здравни системи. Въпреки това програмите по НИРДИ досега подкрепят ранните етапи на иновационния процес, т.е. утвърждаване на технологии до лабораторно равнище[27]. Замисълът беше да се оставят следващите стъпки, необходими за създаването на крайния продукт, на промишлеността предвид необходимите за това големи инвестиции. Това доведе до явни пропуски в иновационната верига. За да бъде ефективна и да прекоси т.нар. „долина на смъртта“, подкрепата за научноизследователската дейност и иновациите в тази област трябва във все по-голяма степен да бъде насочена към цялата иновационна верига, надхвърляща рамките на отделно предприятие, регион или държава членка. Съвместното предприятие ENIAC призова неотдавна да бъдат създадени пилотни производствени линии, обхващащи тези по-високи нива на технологична зрялост. Силният интерес, който проявяват частни заинтересовани страни и публични органи към тези пилотни линии и готовността им да ги подкрепят, свидетелстват за тяхното стратегическо значение. 6. Пътят напред — Европейска индустриална стратегия Предложената стратегия се опира на европейската инициатива в областта на главните базови технологии и на предложеното в програмата „Хоризонт 2020“[28] за научноизследователска и развойна дейност и иновации. Тя обаче се съсредоточава върху дейности, които са специфични за предизвикателствата в областта на микро- и наноелектрониката. 6.1. Цел: Да се преобърне тенденцията за спад на дела на ЕС в световните доставки Европа не може да си позволи да изгуби капацитета си за проектиране и производство на микро- и наноелектроника. Това би породило рискове за голяма част от веригите за създаване на стойност на основните промишлени отрасли и би лишило Европа от съществени технологии, необходими за справяне с предизвикателствата пред обществото. Предвид широкия набор от бъдещи възможности и предизвикателствата, пред които е изправена промишлеността, трябва спешно да увеличат и координират всички съответни публични усилия в цяла Европа. Една подходяща индустриална стратегия следва да осигури възобновяване на растежа и достигане за едно десетилетие на равнище на производството в ЕС, което отговаря в по-голяма степен на неговия дял в световния БВП. По-конкретно, целите са: · Да се осигури наличието на микро- и наноелектронните системи, които са необходими за конкурентоспособността на ключови сектори в Европа. · Да се привлекат повече инвестиции в областта на авангардното производство в Европа и за укрепване на индустриалната конкурентоспособност по цялата верига за създаване на стойност — от проектирането до производството. · Да се запази водещата роля в областта на доставките на оборудване и материали, както и в области като „повече от Мур“ и енергийно-ефективни автомобилни компоненти. · Да се постигнат водещи позиции при проектирането на интегрални схеми на пазари с висок растеж, по-специално при проектирането на сложни компоненти. 6.2. Наблягане върху силните страни на Европа, използване и укрепване на водещите европейски клъстери Както е посочено по-горе, предимствата на Европа в микро- и наноелектрониката включват отличната академична изследователска общност и промишленото лидерство във вертикални пазари. Освен това, ако се разглежда Европа като цяло, нейно индустриално и технологично присъствие се забелязва по протежение на цялата верига на стойността, включително в областите на оборудването, материалите, производството и проектирането, като освен това съществува силна промишленост, насочена към крайния потребител. Въз основа на тези силни страни и като се мобилизират необходимите ресурси, Европа следва да се превърне в основен участник в сектора на микро- и наноелектрониката. Мобилизирането на ресурси ще наложи съгласуване на действията на регионално, национално и европейско равнище. Това ще изгради доверие и ще насърчи обновяването и растежа на производствените капацитети в Европа. Поставя се акцент върху укрепването на върховите постижения на научноизследователски и технологични организации (НТО) по отношение на съоръжения и персонал и надграждането върху тази основа. Те следва да бъдат „желани работни места“ за талантливи инженери и изследователи в тази област, около които възникват екосистеми, привличащи частни инвестиции в производството и проектирането. С оглед да се постигне максимална възвръщаемост на инвестициите и да се гарантират високи постижения, по-нататъшното специализиране и засиленото сътрудничество между основните НТО ще бъдат от ключово значение за успеха в съответствие със стратегията на ЕС за интелигентно специализиране[29]. С цел да се гарантира по-нататъшното разпространение на електрониката във всички промишлени сектори и да се оползотворят възможностите, произтичащи от интердисциплинарни разработки, следва да бъдат засилени по-тясното трансгранично и междусекторно сътрудничество, включително със сектора на производство за крайните потребители. 6.3. Оползотворяване на възможностите, възникващи в неконвенционалните области, и подкрепа за растежа на МСП МСП играят ключова роля в нововъзникващи области, например полимерната и органичната електроника, интелигентните интегрирани системи и като цяло в областта на проектирането. Следователно важна цел е МСП да се включат по-успешно във веригите за създаване на стойност, както и да им се предостави достъп до съвременни технологии и съоръжения за НИРДИ. Подкрепата за центровете за високи постижения, които спомагат за прилагането на микро- и наноелектрониката във всички видове продукти и услуги, ще бъде от съществено значение за стимулиране на иновациите във всички сектори на икономиката и най-вече в МСП извън технологичния сектор. Партньорствата на равнище ЕС между промишлени сектори, произвеждащи продукти за крайните потребители, публични органи и доставчици (малки и големи) на микро- и наноелектроника ще помогнат за разкриването на нови области на бърз растеж като електрически превозни средства, енергийно-ефективни сгради и „интелигентни“ градове, както и всички видове мобилни интернет услуги. 7. Действия 7.1. Към европейска стратегическа пътна карта за инвестиции в тази област Целта е да се привлекат по-големи публични и частни инвестиции, които да се насочат за осъществяване на една пътна карта за постигане на водещи позиции, която следва да бъде създадена от промишлеността. Равнището на публичните и частните инвестиции ще съответства на мащаба на конкретното предизвикателство. Стремежът е общият обем на публичните и частните инвестиции в НИРДИ на равнище ЕС и на национално и регионално равнище да надхвърли 1,5 милиарда евро годишно, т.е. общият бюджет да надхвърли 10 милиарда евро за период от седем години. За тази цел Комисията ще продължи диалога със заинтересованите страни и ще изгради Група на водещите организации в електрониката, която да изработи и помогне за прилагането на европейска стратегическа промишлена пътна карта, основаваща се на силните страни на Европа и обхващаща три взаимно допълващи се направления: · Развитие на технологичното направление „повече от Мур“ на базата на пластини с размер 200 mm и 300 mm. Това ще позволи на Европа да запази и разшири своята водеща позиция[30] на пазар с годишен обем около 60 милиарда евро и 13 % годишен растеж. То ще има пряко отражение върху създаването на стойностни работни места, по-специално в малките и средните предприятия. · По-нататъшно развитие на технологиите в областта „още Мур“ за постигане на максимална миниатюризация на базата на пластини с размер 300 mm. Инвестициите следва да позволят на Европа да увеличи постепенно производството на този пазар с обем над 200 милиарда евро[31]. · Разработване на нови производствени технологии за пластини с размер 450 mm. Инвестицията първоначално ще е от полза за производителите на оборудване и материали в Европа, които понастоящем са световни лидери на пазар с годишен обем около 40 милиарда евро и ще осигури ясни конкурентни предимства на целия отрасъл в рамките на пет до десет години. Пътната карта ще бъде изготвена най-късно до края на 2013 г. и ще представлява набор от конкретни действия за укрепване по-специално на европейските клъстери за върхови постижения в производството и проектирането (вж. раздел 4.1) и за осигуряване на отвореност за партньорства и съюзи по цялата верига на стойността. Действията на публичния сектор, Европейската комисия, държавите членки и регионалните власти ще обхващат: · Подкрепа за НИРДИ чрез институционално финансиране или безвъзмездни средства за дейности, определени в пътната карта. Ще бъдат използвани целенасочени и координирани намеси[32], водещи до постигане на критична маса и максимална възвръщаемостта на инвестициите. · Разработване съвместно с промишлеността и в подкрепа на иновациите на инфраструктура за авангардно производство и за пилотни инициативи, за да се запълни празнината във веригата на иновациите и да се свърже проектирането с действителното внедряване. · Улесняване на достъпа до финансиране на капиталовите разходи чрез заеми и дялово участие, а именно от регионални фондове и от схемите на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) за финансиране на иновации. В този контекст Европейската комисия подписа през февруари 2013 г. меморандум за разбирателство с ЕИБ, в който ГБТ се посочват като приоритет за инвестиции. Комисията ще създаде условия за сътрудничество в промишления сектор по протежение на веригата за създаване на стойност и за разработване и редовно актуализиране на пътната карта. Държавите членки, регионалните органи и Европейската комисия ще подкрепят пътната карта поотделно и/или колективно включително чрез съвместна технологична инициатива (СТИ) и инициативата EUREKA. Това ще гарантира използването по най-добрия начин на регионалните структурни фондове, включително посредством интелигентно специализиране между целевите клъстери и използване на финансовите инструменти, предвидени по линия на европейските структурни инвестиционни фондове (фондове ESI)[33]. Промишлеността ще се ангажира с поддържането и разширяването на дейностите по проектиране и производство в Европа и редовно ще актуализира пътната карта с помощта на НТО и академичната общност, за да я поддържа в съответствие с пазарното и технологичното развитие. 7.2. Съвместната технологична инициатива: тристранен модел за широкомащабни проекти Европейската комисия ще предложи съвместна технологична инициатива[34] въз основа на член 187 от ДФЕС, която ще обединява ресурси на равнище проект в подкрепа на трансгранични НИРДИ, осъществявани съвместно от промишлеността и академичната общност. Съвместното предприятие, което ще бъде създадено съгласно предложението за регламент на Съвета, ще замени двете съществуващи съвместни предприятия — предприятието за вградени компютърни системи (ARTEMIS) и предприятието за наноелектроника (ENIAC), които бяха създадени по линия на Седмата рамкова програма. В рамките на дейностите за постигане на „водещи позиции при базовите и промишлените технологии“ по програмата „Хоризонт 2020“ новата съвместна технологична инициатива (СТИ) ще обхваща три основни взаимосвързани области: · Технологии за проектиране, производствени процеси и интеграция, оборудване и материали за микро- и наноелектрониката. · Процеси, методи, инструменти и платформи, референтни проекти и архитектури за вградени/кибер-физически системи. · Мултидисциплинарни подходи за интелигентни системи. Новата СТИ ще се основава на поуките, извлечени от работата по настоящите СТИ[35], и ще предоставя опростена структура на финансиране. Тя ще подкрепя основно капиталоемки действия[36] като пилотни линии или широкомащабни демонстрационни инсталации на по-високите нива на технологична готовност, до ниво 8, както е показано по-горе. Това ще изисква тристранен модел на финансиране с участието на Европейската комисия, държавите членки и промишлеността и ще спомогне за хармонизирането на съответните инвестиционни стратегии в цяла Европа. При изпълнението ще се спазват принципите на „Хоризонт 2020“ и то ще е съобразено също с междусекторната работна програма в областта на ГБТ, за да се засили взаимното обогатяване между различните ГБТ. Подкрепата за съвместната технологична инициатива (СТИ) ще бъде допълнена с финансиране от ЕС за технологична НИРД и за иновационни дейности, насочено по-специално към МСП. То ще обхваща НИРДИ в нови области на микро- и наноелектрониката (вж. раздел 6.3), включително такива, в които е необходимо съчетаване на няколко главни базови технологии, като например усъвършенстваните материали, промишлените биотехнологии, фотониката, нанотехнологиите и авангардните производствени системи[37]. В рамките на новата СТИ Комисията ще проучи също как да се опрости и ускори одобряването на държавни помощи, включително посредством проект от общ европейски интерес, съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. 7.3. Подпомагане на хоризонталните мерки в областта на конкурентоспособността и надграждане върху тях Наличието на висококвалифицирани механици и техници, както и на висококачествени специалисти с висше образование, е от съществено значение за привличането на частни инвестиции в електрониката. Подобно на целия сектор на ИКТ, микро- и наноелектрониката страдат от нарастващия недостиг на умения и от несъответствието между търсенето и предлагането на умения. Комисията ще продължи да насърчава цифровите умения за промишлеността чрез инициативата „Електронни умения“ и неотдавна създаде „Голяма коалиция за умения и работни места в областта на ИКТ“. . От ключово значение за микро- и наноелектрониката е промишлеността да се ангажира с привличането на младите специалисти в началната фаза на тяхното образование. В допълнение към усилията на промишлеността и съответните инициативи на регионално и национално равнище, Комисията ще продължи да съфинансира проекти по „Хоризонт 2020“, насочени към разработване и разпространяване на материали за обучение и образование по най-новите технологии в микро- и наноелектрониката, както и да подкрепя кампании за повишаване на осведомеността на млади предприемачи. Освен това Европейската комисия работи за създаването на една „Панорама на уменията в ЕС“ с актуализирани прогнози за предлагането на умения и потребностите на пазара на труда до 2020 г., с цел да се подобри прозрачността относно класификацията на уменията, компетентността и професиите (ESCO), като свързващо звено между сферите на заетостта, образованието и обучението, както и с цел да се подпомогне мобилността. Заедно с НТО, университетите и националните и регионалните органи, Комисията ще се стреми да направи възможен достъпа до съвместни съоръжения и услуги за изпитване и ранно експериментиране в областта на микро- и наноелектронните технологии за новосъздадените предприятия, МСП и потребителите в цяла Европа. Освен това чрез обществени поръчки за иновации въз основа на микро- и наноелектронните технологии, например при здравното оборудване или оборудването за сигурност, ще бъдат създадени по-добри условия за развитието на пазара в тези области. 7.4. Международно измерение Европейската комисия ще насърчава международното сътрудничество в микро- и наноелектрониката, особено в области от взаимен интерес като международните инициативи за технологични пътни карти, за сравнителен анализ, стандартизация, въпроси на здравеопазването и безопасността във връзка с наноматериалите[38] и подготовката на прехода към пластини с размер 450 mm или авангардните изследвания в областта „отвъд CMOS“. Европейската комисия ще продължи да полага усилия на международни многостранни и двустранни форуми за постигане на по-прозрачни условия на равнопоставеност в световен мащаб посредством ограничаване на нарушенията в търговията и недостатъците на пазара, както и за подпомагане на промишлеността при секторни търговски преговори и при съответни въпроси, изискващи международна дискусия, като например проблемът със субектите, които не използват своите патенти. 8. Заключения Както това вече се случи в стратегически области като въздухоплаването или космическите изследвания, Европа няма друг избор, освен да се ангажира с амбициозна промишлена стратегия в областта на микро- и наноелектрониката. В настоящото съобщение се предлага една такава стратегия, основаваща се на европейска пътна карта в тази област. Тя подкрепя интелигентното регионално специализиране и насърчава тясното сътрудничество по протежение на веригите за създаване на стойност и за иновации. Трябва да бъдат съгласувани финансовите ресурси на равнище ЕС, на национално и регионално равнище в тази област, за да се достигне критичната маса, необходима за привличането на инвестиции и на най-добрите таланти в света. Финансовата помощ ще бъде съсредоточена върху водещи европейски клъстери. Тяхното по-нататъшно развитие ще позволи на всички европейски предприятия, независимо от тяхното местонахождение, да се възползват от най-новите разработки в областта на микро- и наноелектрониката. Планът за действие, представен в приложение, обобщава какво следва да се направи. ПРИЛОЖЕНИЕ || Основни действия: || Изпълнител: || Кога: 1 || Да се продължи диалогът със заинтересованите страни, да се създаде „Група на водещите организации в електрониката“, която да изработи и подпомогне прилагането на европейска стратегическа промишлена пътна карта. || Европейската комисия, промишлеността || Най-късно до края на 2013 г. || Да се насърчава интелигентното специализиране и използването на финансови инструменти, предвидени по европейските структурни инвестиционни фондове (фондове ESI) и по „Хоризонт 2020“. || Европейската комисия, държавите членки || Текущо — да бъде засилено || Да се популяризират в съответствие с меморандума за разбирателство относно ГБТ, подписан с ЕИБ, средствата, гарантиращи капиталови инвестиции в производството в Европа. || Европейската инвестиционна банка, промишлеността || 1-во тримесечие на 2014 г. 2 || Да се приеме регламент на Съвета и даде ход на новата тристранна СТИ. || Европейската комисия, държавите членки || Началото на 2014 г. || В рамките на СТИ да се проучи как да се опрости и ускори одобряването на държавни помощи, включително посредством проект от общ европейски интерес, съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. || Европейската комисия, държавите членки || 3-то тримесечие на 2013 г. 3 || Непрекъснат диалог с ключови НТО, региони и държави членки, за да се укрепи екосистемата в областта на микро- и наноелектрониката на европейско равнище. || Европейската комисия, държавите членки || Текущо — да бъде засилено || В рамките на „Хоризонт 2020“ да се направи възможен достъпът до съвместни съоръжения за изпитване и ранно експериментиране за новосъздадените предприятия, МСП, университетите и потребителите. || НТО, Европейската комисия || 1-во тримесечие на 2014 г. || Да се инвестира в градивни елементи като образованието и обучението; да се насърчи развитието на благоприятна среда за инженерни дейности в Европа. || Държавите членки, академичната общност || 1-во тримесечие на 2014 г. — 4-то тримесечие 2020 г. 4 || Да се разработи и приложи стратегия, ориентирана съобразно нуждите на пазара, относно продуктите с висока степен на електронизация, като се използват разнообразни инструменти — например обществени поръчки. || Промишлеността, държавите членки, регионите, Европейската комисия || До 2-рото тримесечие на 2014 г. || Да се разработят действия на политиката, насочени към създаването на условия на равнопоставеност в световен мащаб посредством ограничаване на нарушенията в търговията и недостатъците на пазара, включително в рамките на срещата на правителствата и органите във връзка с полупроводниците (GAMS). || Европейската комисия, промишлеността || Текущо — да бъде засилено [1] Наричани „микро- и наноелектроника“ в настоящото съобщение, тези компоненти и системи обхващат цял набор от елементи — от транзистори с размери от порядъка на нанометри до системи с размери в микрометровия обхват, обединяващи множество функции в една интегрална схема. [2] COM(2012) 341 final. [3] COM(2012) 582 final, „По-силна европейска промишленост за растеж и възстановяване на икономиката“. [4] Напр. електронни устройства за автомобилите, енергетиката и производствените сектори. [5] Статистика за световната търговия с полупроводници, 2012 г. (WSTS), 2012 (http://www.wsts.org/) [6] Доклад Digiworld, IDATE, 2012 г. (http://www.idate.org) [7] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf [8] Вж. доклада на Европейското сдружение в сектора на полупроводниците (ESIA) относно конкурентоспособността: „Mastering Innovation Shaping the Future“, 2008 г. (https://www.eeca.eu/data/file/esia_broch_compreport_total.pdf) [9] Сензор/датчик е всяко устройство, например термометър, което установява дадено физическо състояние на средата. Задействащите механизми са устройства, например прекъсвачи, които извършват действия, като включване или изключване на системи, или предприемат промени в настройките на дадена операционна система. [10] Международна пътна карта за полупроводниковите технологии (ITRS) (http://www.itrs.net). [11] Законът на Мур гласи: Съотношението между производителността на микроелектронните елементи и разходите за тяхното производство се удвоява на всеки 18—24 месеца. [12] CMOS (complementary metal-oxide-semiconductor) е стандартната технология за производство на интегрални схеми по направлението „още Мур“. [13] Микро- и наноелектронните интегрални схеми се произвеждат върху кръгли полупроводникови пластини, наречени „wafers“. Последователните поколения на дадена технология се обозначават според диаметъра на пластините, върху които се произвеждат елементите. Днес при производството се използват основно полупроводникови пластини с диаметър 200 mm и 300 mm. Предстои преминаването към полупроводникови пластини с размер 450 mm. [14] Наблюдение на информационните технологии, ОИСР (http://www.oecd.org/internet/ieconomy/oecdinformationtechnologyoutlook2010.htm). [15] LETI е институт на френската организация за научни изследвания и технологии CEA. Той е специализиран в разработването на нанотехнологии и тяхното внедряване в различни области — от безжични устройства до биология, здравеопазване и фотоника (http://www-leti.cea.fr). [16] Германската организация Fraunhofer-Gesellschaft се занимава с приложни изследвания, носещи пряка полза на частни и публични предприятия и като цяло полза за обществото. Няколко института съсредоточават дейността си върху интегрални схеми и системи (http://www.fraunhofer.de). [17] Белгийската организация imec има водеща роля в света при научните изследвания в областта на наноелектрониката, оползотворяването на научните познания чрез глобални партньорства в областта на ИКТ, здравеопазването и енергетиката (http://www.imec.be). [18] Например капиталовите разходи на корейските производители са се увеличили от 13 % през 2005 г. на 27 % през 2012 г. [19] Вж. документа на Semiconductor Industry Association (SIA) „Maintaining America's Competitive Edge: Government Policies Affecting Semiconductor Industry R&D and Manufacturing Activity“ (Запазване на конкурентното предимство на Америка — правителствени политики, засягащи НИРД и производствените дейности), март 2009 г.(http://www.semiconductors.org/clientuploads/directory/DocumentSIA/Research%20and%20Technology/Competitiveness_White_Paper.pdf) [20] Предприятията, работещи по „леярския модел“, притежават фабрики и предлагат услуги за производство на клиенти без производствени капацитети. [21] Предприятия без производствени капацитети проектират собствени компоненти, но възлагат производството им на други, предлагащи производствени услуги предприятия. [22] Вж. http://www.asml.com/asml/show.do?ctx=5869&rid=46974 — „Като част от програмата, Intel, TSMC и Samsung ще придобият акции на ASML за 3,85 милиарда евро в брой, представляващи общо миноритарен дял от 23 %“. [23] http://www.catrene.org/ [24] Приблизително 130 млн. евро годишно. [25] Въз основа на член 187 от ДФЕС. [26] „Международна пътна карта за технологиите в областта на полупроводниците“ (ITRS) (http://www.itrs.net). [27] За оценка на зрелостта на развиващите се технологии се използват нива на технологична готовност (TRL). Нива 1—4 обичайно се отнасят до ранни фази на НИРД, докато нива 5—8, предполагат разработването на прототипи и действително валидиране на системата в експлоатационна среда. [28] COM(2011) 809 окончателен. [29] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [30] Понастоящем в Европа се произвеждат над 30 % от общата стойност на световното производство в това направление. [31] Делът на Европа в производството е около 9 %, но Европа все още има водещи технологични позиции в надпреварата за миниатюризация. [32] От програми на регионално и национално равнище, както и на равнище на ЕС. [33] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home. [34] Въздействието на предложението ще бъде представено в съответната оценка на въздействието. Отражението върху бюджета ще бъде включено в законодателната и финансова обосновка. [35] Първа междинна оценка на съвместните технологични инициативи ARTEMIS и ENIAC, 2010 г. http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/artemis_and_eniac_evaluation_report_final.pdf. [36] Понастоящем публичната подкрепа за пилотни линии в съвместното предприятие ENIAC е между 50 и 120 милиона евро за едно действие. [37] Вж. COM (2012) 582 окончателен, раздел III.A.1.ii. [38] COM(2012) 572 окончателен: „Втори преглед на нормативната уредба относно наноматериалите“.