BG    BG  
 ЕВРОПЕЙСКА  
КОМИСИЯ  
Брюксел , 29.5.2013  
COM(2013) 350 final 
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
ЕВРОПЕЙСКИ  СЕМЕСТЪР  — 2013 Г. : СПЕЦИФИЧНИ  ЗА ДЪРЖАВИТЕ  
ПРЕПОРЪКИ  
 
ИЗВЕЖДАНЕ  НА ЕВРОПА  ОТ КРИЗАТА  
 
BG 2   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
ЕВРОПЕЙСКИ  СЕМЕСТЪР  — 2013 Г. : СПЕЦИФИЧНИ  ЗА ДЪРЖАВИТЕ  
ПРЕПОРЪКИ  
 
ИЗВЕЖДАНЕ  НА ЕВРОПА  ОТ КРИЗАТА  
1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Веднъж  годишно  Комисията  прави  преглед  на икономическите  и социалните  резултати  
на всяка  държава  — членка  на ЕС, и отправя  специфични  за всяка  държава  препоръки , 
по които  да се направляват  националните  политики  през  следващата  година . На фона  
на дълбоката  икономическа  и финансова  криза , която  причинява  социални  трудности  за 
много  хора , и на фона  на последните  прогнози , според  които  ЕС се възстановява  бавно  
от продължителната  рецесия , на тазгодишните  препоръки  ще бъде  отделено  особено  
внимание .  
Целта  на редовния  надзор , упражняван  от Комисията , е: 
• да бъдат  установени  основните  икономически  и социални  
предизвикателства  пред  ЕС и еврозоната , които  отразяват  нарастващата  
взаимозависимост  между  нашите  икономики ; 
• да бъде  оценен  напредъкът , предвестниците  на проблемите  да бъдат  
открити  по-рано , отколкото  в миналото  и чрез препоръки  държавите  
членки  да бъдат  напътствани  да изпълняват  своите  политики  по начин , 
който  да помогне  на ЕС да се приспособява  и развива  устойчиво , като 
осигурява  работни  места  и приличен  жизнен  стандарт  на всички  свои  
граждани . 
Анализът  на Комисията , представен  заедно  с препоръките  за 2013 г., показва , че в ЕС 
настъпват  трайни  промени  и че той се е заел с разрешаването  на сериозните  структурни  
проблеми , натрупани  през последното  десетилетие . Тези  промени  се извършват  в 
глобалния  контекст  на необходимостта  от реформи  в повечето  развити  икономики  и на 
силно  икономическо  развитие  в страните  с нововъзникващи  икономики . Държавите  
членки  предприемат  необходимите  реформи  и полагат  големи  усилия  да овладеят  
публичните  финанси . Скоростта  и въздействието  на тези усилия  се различават  между  
отделните  държави  — корекцията  е особено  забележима  в държавите , в които  се 
провеждат  програми  за нея, и в по-уязвимите  държави  членки . Предизвикателството  е 
да бъдат  извършени  реформите , за които  е постигнато  съгласие , понякога  със 
съзнанието  за голяма  неотложност  и с повече  амбиция . Когато  Комисията  счита , че са 
необходими  по-силни  мерки , те са посочени  в препоръките . 
През  последните  пет години  усилията  бяха  съсредоточени  върху  управлението  на 
кризата , възстановяването  на финансовата  стабилност  и защитата  на еврото  като 
предварителни  условия  за бъдещ  растеж . В краткосрочен  план  възстановяването  е 
възпрепятствано  от високите  равнища  на дълга  — както  публичен , така и частен , 
натрупан  в много  държави  членки , и от възстановяването  на банковия  сектор , чиито  
BG 3   BG резултати  идват  бавно . Освен  това размерът  и неотложността  на дисбалансите , 
натрупани  в продължение  на няколко  години , доведоха  до необходимостта  от 
значителни  корекции , които  сега трябва  да бъдат  извършени  едновременно  в цяла  
Европа , където  взаимозависимостта  между  икономиките  е силна .  
Намирането  на пътя  към по-устойчив  растеж  отнема  повече  време , отколкото  е 
желателно . Годините  на слаб  или никакъв  растеж  се отразиха  сериозно  на обществото , 
като безработицата  стана  много  висока  и бедността  се увеличи  в различните  части  на 
Европа . Въпросите , свързани  с неравенствата  и справедливостта , сега са в центъра  на 
обществения  дебат , което  показва , че за да бъдат  успешни , политиките  трябва  не само  
да бъдат  правилно  разработени , но и да получават  политическа  и социална  подкрепа . 
Мрачните  изгледи  за подобрение  на пазара  на труда  в краткосрочен  план  ще са 
допълнително  изпитание  за системите  за социална  сигурност  на държавите  членки . Ще 
е необходимо  време , за да бъде  почувстван  положителният  ефект  от днешните  решения  
чрез повече  динамика , растеж  и работни  места  в икономиката . 
Европа  се нуждае  от бюджетна  консолидация  — не е възможно  да се постигне  
устойчив  растеж  въз основата  на прекомерен  дълг  — и Европа  се нуждае  от реален  
растеж , за да могат  хората  да намерят  устойчива  заетост . За проблема  с младежката  
безработица  са необходими  конкретни  и незабавни  действия . Тъй като сегашната  криза  
е структурна  и циклична , темпът  на реформите  трябва  да бъде  ускорен  в целия  ЕС, за 
да се осигури  възстановяване  и да се гарантира , че икономиката  се връща  към 
равновесно  положение . Държавите  с дефицит  трябва  да повишат  своята  
конкурентоспособност , а държавите  с излишък  трябва  да премахнат  структурните  
пречки  пред  растежа  на вътрешното  търсене .  
Структурните  реформи  могат  да се окажат  трудни , но те допринасят  за това тежестта  от 
адаптирането  и ползите  да бъдат  разпределени  по-равномерно  сред  цялото  общество . 
Намаляването  на бюрокрацията  за предприятията  спомага  за изграждането  на 
благоприятна  бизнес  среда , намаляването  на разходите  за услуги  е от полза  за групите  с 
ниски  доходи , а по-ефективната  публична  администрация  предоставя  по-качествени  и 
по-достъпни  социални  услуги . Необходими  са много  по-енергични  мерки  в помощ  на 
безработните , по-специално  дългосрочно  безработните , за да им се помогне  да 
придобият  уменията  или да получат  напътствията , необходими  за намирането  на нови  
работни  места , както  и за младите  хора , за да им се помогне  да успеят  в прехода  от 
образование  към работа . Необходимо  е да се намерят  решения  за предприятията  със 
солидни  бизнес  планове , които  не могат  да получат  финансиране . Във всички  държави  
членки  са необходими  повече  инвестиции  в ефективността  на образователната  система , 
в придобиването  на уменията , необходими  за икономиката  на двадесет  и първи  век, 
както  и за стимулирането  на иновациите  и конкурентоспособността .  
Действията  на ЕЦБ  допринесоха  по решителен  начин  за премахването  на установените  
рискове  за стабилността  на еврозоната . Ниските  лихви  и възстановяването  на 
нормалното  кредитиране  на икономиката  обаче  все още са възпрепятствани , особено  в 
периферията  на ЕС. Окончателното  изграждане  на структурата  на Икономическия  и 
паричен  съюз  (ИПС ), особено  на банковия  съюз , ще бъде  от съществено  значение  за 
укрепването  на бъдещия  устойчив  растеж  и за предотвратяването  на повторната  поява  
на дисбаланси . 
BG 4   BG Анализът , който  Комисията  извърши  на националните  програми  за реформа , ясно  
показва , че държавите  членки  биха  могли  да направят  повече , за да възстановят  
растежа  и да изведат  Европа  от кризата . Неотстраняването  на пречките , 
неоползотворяването  на представилите  се възможности , съпротивата  срещу  промените  
и липсата  на съзнание  за неотложност  в някои  държави  допринасят  в различна  степен  
за създаването  на среда , която  не помага  на предприятията  да се развиват  и да създават  
работни  места . Забавянията  в провеждането  на необходимите  реформи  само  ще 
увеличат  техните  крайни  финансови , икономически  и социални  разходи . Мащабът  на 
тези предизвикателства  изисква  всички  заинтересовани  страни , включително  
социалните  партньори  и гражданското  общество , да работят  заедно  за изготвянето  и 
прилагането  на подходящите  отговори . Запазването  и задълбочаването  на европейския  
единен  пазар  ще бъде  от съществено  значение  за постигането  на тези цели . 
2. ЦЯЛОСТНА  ОЦЕНКА   
Предизвикателствата , пред  които  е изправен  Съюзът , са сложни  и могат  да бъдат  
посрещнати  само  чрез цялостна  стратегия , която  обединява  съюзното  и националното  
равнище  на вземане  на решения  и на изпълнение . Това  е основна  цел на Европейския  
семестър . 
Подробният  анализ , на който  се основава  настоящият  пакет , показва , че: 
• В икономиката  на ЕС протича  процес  на уравновесяване . През  
последните  години  бяха  проведени  или започнати  мащабни  реформи  с 
цел да бъдат  коригирани  допуснатите  в миналото  дисбаланси  и 
икономиката  да премине  към по-устойчив  път на развитие . Големите  и 
продължителни  дефицити  по текущата  сметка , наблюдавани  в няколко  
държави , бяха  значително  намалени , с което  бе понижен  рискът  от 
внезапни  прекъсвания  във външното  финансиране  на тези икономики . 
Макар  и да е необходимо  време , за да бъде  почувстван  пълният  ефект  от 
тези реформи , в цяла  Европа  вече се забелязват  подобрения , например  по 
отношение  на износа  или на лихвените  проценти , плащани  по държавните  
дългови  инструменти .  
• Безработицата , особено  сред  младите  хора  и дългосрочната  
безработица , достигна  неприемливо  високи  равнища  и те вероятно  ще 
останат  високи  в близко  бъдеще , поради  което  трябва  да бъдат  
предприети  решителни  и спешни  действия . В някои  части  на Европа  бяха  
предприети  реформи , за да се подобрят  устойчивостта  и гъвкавостта  на 
пазара  на труда , но ще е необходимо  време  за разкриването  на работни  
места  във всички  сектори  на икономиката . 
• В ход е бюджетна  консолидация , която  помага  за овладяването  на 
публичните  финанси . Застаряването  на населението  в много  държави  
членки  представлява  предизвикателство  пред  тяхната  бъдеща  финансова  
устойчивост  по отношение  на пенсиите  и здравеопазването . Затова  трябва  
да се предприемат  незабавни  действия , за да гарантира , че в бъдеще  
европейските  граждани  ще могат  да продължат  да се ползват  от високи  
жизнени  стандарти .  
BG 5   BG • Структурните  реформи  са от основно  значение , за да се даде  тласък  на 
растежа , и преследват  двойната  цел да бъде  намалена  безработицата  и да 
бъде  възстановена  устойчивостта  на публичните  финанси . 
Възстановяването  на вътрешната  конкурентоспособност  също  е от 
ключово  значение  за оползотворяването  на възможностите  за растеж  в 
световен  мащаб . 
От анализа  могат  да бъдат  извлечени  редица  поуки  по отношение  на политиката : 
• В много  държави  членки  са необходими  по-нататъшни  мерки  за справяне  
с високото  равнище  на публичния  и частния  дълг , като процесът  на 
намаляване  на задлъжнялостта  на прекомерно  задлъжнелите  икономики  
трябва  да продължи  и да бъде  управляван  внимателно . Както  се вижда  от 
изследването  на кредитирането , извършено  от ЕЦБ , приоритетно  трябва  
да се подобри  състоянието  на банковия  сектор , така че той да може  да 
насочва  финансирането  към производствените  сектори  на икономиката , 
по-специално  към МСП . Важна  роля  в това отношение  биха  могли  да 
играят  новите  схеми  за финансиране  на реалната  икономика , разработени  
от Комисията  и ЕИБ  с участието  на ЕЦБ . През  идните  години  в някои  
части  на ЕС главна  роля  ще играе  финансирането  на инвестициите  от 
структурните  фондове  на ЕС. Насърчаването  на алтернативните  
източници  на финансиране  и намаляването  на традиционната  зависимост  
на предприятията  от банковото  финансиране  също  е от основно  значение  
за възстановяването  на нормалните  условия  за отпускане  на заеми  в 
икономиката .  
• Държавите  членки  с висока  безработица  трябва  да ускорят  активните  
мерки  на пазара  на труда , като например  услугите  за обучение  и заетост . 
Препоръчителни  са допълнителни  реформи  за улесняване  на достъпа  до 
заетост , за предотвратяване  на преждевременното  излизане  от пазара  на 
труда , за намаляване  на разходите  за труд  и за борба  със сегментацията  на 
пазара  на труда . В това отношение  социалните  партньори  играят  ключова  
роля  за подпомагането  на процеса  на изготвяне  и изпълнение  на тези 
политики . Особено  тревожно  е положението  на безработните  млади  хора . 
Поради  това се препоръчват  действия  по модела  на Гаранцията  на ЕС за 
младежта , предложена  от Комисията  и одобрена  от държавите  — членки  
на ЕС. 
• Държавите  членки  трябва  да положат  повече  усилия  за повишаване  на 
конкурентоспособността  на своите  икономики . Разходите  за труд  играят  
важна  роля . Те трябва  да съответстват  на повишението  на 
производителността  и ще продължат  да бъдат  наблюдавани  отблизо . 
Засилването  на конкуренцията  на продуктовите  пазари  и на пазарите  на 
услуги  също  е от основно  значение  за повишаване  на производителността  
на икономиката  и за понижаване  на цените . В същото  време  Европа  не 
може  и няма  да се конкурира  в световната  икономика  единствено  въз 
основа  на разходите . Преди  и по време  на кризата  не във всички  държави  
членки  бяха  направени  необходимите  инвестиции  в образованието  и 
развиването  на умения , научните  изследвания  и иновациите  и ресурсната  
ефективност . Липсата  на подходящи  умения , продукти  и услуги  
BG 6   BG представлява  сериозна  заплаха  за бъдещите  перспективи  за растеж  в 
Европа  и поради  това в тези области  са необходими  бързи  коригиращи  
мерки  в съответствие  с целите  на стратегията  „Европа  2020“.  
• Спешно  са необходими  по-енергични  усилия  за създаване  на условия , 
които  благоприятстват  развитието  на бизнеса , потреблението  и 
разкриването  на работни  места  — например  все още са необходими  
значителни  подобрения  по отношение  на функционирането  на мрежовите  
индустрии , конкуренцията  в ключовите  сектори  на услугите  като 
търговията  на дребно , необходимостта  от осигуряване  на по-лесен  достъп  
до някои  професии  и дейности , както  и ефективността  на публичната  
администрация . 
• Държавите  членки  с излишък  по текущата  сметка  и достатъчно  
възможности  за бюджетни  мерки  могат  да направят  повече  за намаляване  
на високите  данъци  и социалноосигурителни  вноски , с които  облагат  
ниските  заплати . Последната  динамика  на възнагражденията  в държавите  
с излишък  допринася  за поддържането  на търсенето  и произвежда  
положителен  ефект  в други  части  на ЕС. Тези  държави  членки  биха  могли  
да стимулират  вътрешното  търсене , като отворят  своя сектор  на услугите  
чрез премахване  на неоправданите  ограничения  и пречките  за 
навлизането  на пазара  и по този начин  направят  услугите  по-достъпни  за 
групите  с по-ниски  доходи  и насърчат  създаването  на нови  възможности  
за инвестиции . 
• С оглед  на действителния  напредък , постигнат  при намаляването  на 
бюджетните  дефицити , степента  на извършената  консолидация  и по-
ниската  от очакваната  икономическа  активност , в Пакта  за стабилност  и 
растеж  в някои  случаи  се предвижда  на държавите  членки  да бъде  дадено  
допълнително  време , за да сведат  своя бюджетен  дефицит  под 3% от 
БВП . Отстъплението  от необходимата  консолидация  обаче  не е 
алтернатива , а някои  държави  членки  все още са изправени  пред  
значителни  нужди  от адаптиране . За определен  брой  от тях Комисията  
предлага  да бъде  удължен  срокът  за коригиране  на прекомерния  им 
дефицит . Този  допълнителен  срок  не се предлага  за отслабване  на 
усилията . Напротив , той трябва  да се използва  за намаляване  на 
структурния  бюджетен  дефицит , за активизиране  на реформите  и за 
проправяне  на пътя  към устойчиво  възстановяване .  
• Може  и трябва  да се направи  повече  за подобряване  на ефективността  на 
публичните  разходи  и на справедливостта  и ефективността  на данъчната  
система  в рамките  на средносрочните  бюджетни  стратегии . Трябва  да 
бъде  отстранена  неефективността , залегнала  в структурата  на някои  
национални  данъчни  системи  (например  някои  намалени  ставки  и други  
данъчни  облекчения ). Наложително  е също  да бъде  засилена  борбата  
срещу  данъчните  измами  и укриването  на данъци . Макар  приоритетите  да 
са различни , за тази цел се препоръчват  няколко  насоки  за действие . 
• Справедливостта  е от съществено  значение  за устойчивостта  и 
резултатността  на реформите . Кризата  вече трайно  се отрази  на най-
необлагодетелстваните  в нашето  общество , като делът  на хората , 
изложени  на риск  от бедност , се увеличи  в много  държави . Държавите  
BG 7   BG членки  трябва  да инвестират  в своя  човешки  капитал  и в осигуряването  
на адекватни  услуги  за своите  граждани . Необходимо  е да се отдели  по-
голямо  внимание  на разпределението  на ефекта  от реформите , за да се 
гарантира , че те постигат  устойчиви  резултати  в полза  на всички . 
Няколко  държави  членки  трябва  да обърнат  повече  внимание  на борбата  
срещу  различните  форми  на бедност  — детската  бедност , бездомността , 
бедността  сред  работещите  и свръхзадлъжнялостта  на домакинствата  — и 
да гарантират  ефективността  на системите  за социална  закрила , които  се 
занимават  с проблемите  на засегнатите  лица . 
Взетите  на равнище  ЕС решения  помогнаха  на държавите  членки  в усилията  им за 
реформа , но все още са необходими  спешни  действия : 
• Държавите  членки , които  преминаха  през силни  финансови  сътресения , 
биха  могли  да се възползват  от финансовите  механизми , създадени  на 
равнище  ЕС1. Когато  е била  отпусната  финансова  помощ  от ЕС/МВФ , тя 
е обвързана  с изпълнението  на строго  определени  условия . В ход е 
изпълнението  на тези програми  и то е наблюдавано  отблизо . 
• Някои  все още неприети  предложения  за законодателство  на ЕС имат  
потенциала  да създадат  възможности  за растеж  и работни  места , 
например  в областта  на услугите  и цифровата  икономика . На 
Европейския  съвет  през  юни 2013 г. Комисията  ще докладва  за 
постигнатия  напредък  в рамките  на Пакта  за растеж  и работни  места .  
• През  декември  2012 г. Комисията  предложи  пакет  от мерки  за младежка  
заетост , който  включва  създаването  на Европейски  алианс  за 
професионална  подготовка . В него  се предлага  също  Гаранция  за 
младежта , с която  да се гарантира , че всички  млади  европейци  получават  
качествено  предложение  за заетост , продължаване  на образованието , 
чиракуване  или стаж  в срок  от четири  месеца  след  като са станали  
безработни  или след  като са напуснали  образователната  система . 
Гаранцията  за младежта  бе приета  от Съвета  през февруари  2013 г. В 
следващата  многогодишна  финансова  рамка  за нея са заделени  6 млрд . 
EUR, които  да ѝ позволят  да функционира  успоредно  с Европейския  
социален  фонд  посредством  Инициативата  за младежка  заетост . От 
2012 г. чрез екипите  за действие  срещу  младежката  безработица  
Комисията  помага  на държавите  членки  с най-висока  младежка  
безработица  да препрограмират  структурното  финансиране  от ЕС, което  
да бъде  пренасочено  към младите  хора . Тя ръководи  също  партньорство  с 
участието  на множество  заинтересовани  страни , чиято  цел е да бъде  
преодоляна  липсата  на умения  за работа  с ИКТ  (информационни  и 
комуникационни  технологии ) в ЕС и да бъдат  запълнени  очакваните  
няколкостотин  хиляди  свободни  работни  места , за които  са необходими  
такива  умения . 
• Икономическото  управление  на ЕС бе подсилено  с наскоро  приетото  
законодателство . Неговото  прилагане  ще повиши  доверието  в 
протичащия  процес  на реформи . Договорът  за стабилност , координация  и 
управление  в ИПС  вече е приложим . Пактът  за стабилност  и растеж  бе 
                                                 
1 Първо  ЕМФС  и ЕИФС , а след  това и ЕМС . 
BG 8   BG укрепен  и бе въведена  новата  процедура  при макроикономически  
дисбаланси  (т.нар. пакет  от шест  законодателни  акта). На 30 май 2013 г. 
ще влезе  в сила  новото  законодателство , което  укрепва  координирането  
на политиките  в еврозоната  (т.нар. пакет  от два законодателни  акта).  
• По-нататъшните  стъпки  за задълбочаване  на Икономическия  и паричен  
съюз  (ИПС ), по-специално  чрез създаването  на банков  съюз  и 
попълването  на инструментариума  от финансови  механизми  за защита , 
предвиден  в Европейския  механизъм  за стабилност , ще укрепи  още 
повече  уредбата  на ЕС. Провеждат  се и разговори  относно  начините  да 
бъде  засилено  социалното  измерение  на ИПС . 
• Ново  поколение  финансови  инструменти  на ЕС, като например  
„Хоризонт  2020“ за научните  изследвания  и Механизмът  за свързване  на 
Европа  в областта  на инфраструктурата , могат  да бъдат  задействани  в 
подкрепа  на стратегията  „Европа  2020“ за интелигентен , устойчив  и 
приобщаващ  растеж  веднага  след  като бъде  постигнато  споразумение  по 
следващата  многогодишна  финансова  рамка  на ЕС. Едно  по-добро  
насочване  на структурните  фондове  на ЕС към растежа , 
конкурентоспособността  и заетостта  може  да създаде  мощни  стимули  за 
растеж  в няколко  държави  членки , в които  голяма  част от публичните  
инвестиции  се съфинансират  от бюджета  на ЕС. Тазгодишните  
специфични  за държавите  препоръки  са от особено  значение , защото  
държавите  членки  и регионите  в момента  определят  своите  
инвестиционни  приоритети  за политиката  на сближаване  за периода  
2014—2020 г. 
3. КЛЮЧОВИ  ПОСОКИ  НА ДЕЙСТВИЕ   
Публикуваният  от Комисията  Годишен  обзор  на растежа  бележи  началото  на 
Европейския  семестър . За 2013 г. Комисията  запазва  същите  пет приоритета  като за 
2012 г.: 
• провеждане  на благоприятстваща  растежа  диференцирана  бюджетна  
консолидация ; 
• възстановяване  на нормалните  условия  за отпускане  на заеми  за 
икономиката ; 
• насърчаване  на растежа  и конкурентоспособността  сега и в бъдеще ; 
• справяне  с безработицата  и социалните  последици  от кризата ; 
• модернизиране  на публичната  администрация . 
През  март  2013 г. Европейският  съвет  одобри  тези приоритети  и определи  рамката  за 
действие  на държавите  членки  в тези области . В приложение  1 е представен  преглед  на 
препоръките  за всяка  държава  членка  като част от настоящия  пакет . В приложение  2 е 
обобщен  напредъкът  към постигането  на целите  на стратегията  „Европа  2020“. Повече  
обща  информация  може  да бъде  намерена  в работните  документи  на службите  на 
Комисията  и сравнителните  тематични  фишове , публикувани  на уебсайта  на „Европа  
2020“.  
BG 9   BG Комисията  отправи  също  препоръки  към еврозоната . Еврогрупата  следва  да играе  
активна  роля  в засилването  на контрола  в еврозоната , като гарантира  
последователността  в посоката  на цялостната  политика  и изпълнението  на реформите , 
необходими  за стабилността  и развитието  на нейната  икономика . Еврогрупата  ще 
изпълнява  особена  роля  и в обсъждането  на ex ante  координирането  на бъдещите  
реформи , както  и в бързото  вземане  на основни  политически  решения , например  
необходимите  за преминаването  към банков  съюз . 
Пакетът  от препоръки  се основава  и на задълбочените  прегледи , публикувани  от 
Комисията  на 10 април  2013 г. като част от процедурата  при макроикономически  
дисбаланси . Тези  дисбаланси  са взети  предвид  в препоръките , специфични  за 13-те 
държави  членки , обхванати  от тази процедура . 
Провеждане  на благоприятстваща  растежа  диференцирана  бюджетна  
консолидация  
Бюджетната  консолидация  не е самоцел , а средство  за публичните  органи , с което  да си 
възвърнат  бюджетния  суверенитет , за да са в състояние  да инвестират  в устойчивия  
растеж . На фона  на големите  бюджетни  дефицити  и увеличаващите  се дългове  
Комисията  пледира  за бюджетна  консолидация , която  трябва  да се извършва  по 
диференциран  и благоприятстващ  растежа  начин , специфичен  за всяка  държава .  
Бюджетната  дисциплина  и растежът  взаимно  си помагат , при условие  че са предприети  
правилните  мерки . Балтийските  държави  са пресен  пример  за това: след  дълбока  
рецесия  в Литва , Латвия  и Естония  вече се регистрират  най-високите  темпове  на 
икономически  растеж  в ЕС съответно  от 3,6 %, 5,6 % и 3,2 % през 2012 г. Тези  три 
държави  се съсредоточиха  върху  бюджетната  консолидация  и отстраниха  дисбалансите  
в своите  икономики  в една  много  несигурна  обстановка . Осезателното  повишаване  на 
тяхната  конкурентоспособност  вече носи  резултати , като им помага  да консолидират  
своите  публични  финанси  и да намалят  още повече  безработицата , но големият  риск  от 
бедност  и социално  изключване  остава  обезпокоителен . 
В цяла  Европа  се отбелязва  напредък  в бюджетната  консолидация . Дефицитът  на ЕС се 
е понижил  от върховата  си стойност  от -6,9 % през 2009 г. до -4 % през 2012 г. и се 
очаква  да спадне  до -3,4 % през 2013 г., като все по-голям  брой  държави  членки  
коригират  прекомерния  си дефицит . Консолидационните  мерки  за постигане  на целите  
в областта  на дефицитите  и дълговете , благодарение  на които  държавите  членки  могат  
да излязат  от процедурата  при прекомерен  дефицит , се основават  на дефицити , 
измерени  в структурно  изражение . По тази причина , ако поради  значително  влошаване  
на икономическите  перспективи  номиналните  цели  не бъдат  постигнати  въпреки  
прилагането  на изискваните  структурни  мерки , срокът  за коригиране  на прекомерния  
дефицит  може  да бъде  удължен . В съответствие  с одобрената  рамка  на ЕС темпът  на 
бюджетната  консолидация  неотдавна  бе адаптиран  за Гърция , Испания  и Португалия , с 
което  им се дава повече  време  да коригират  прекомерния  дефицит . След  като извърши  
оценка  на ефективността  на мерките , предприети  от държавите  членки  (каре 1), в 
момента  Комисията  актуализира  своите  препоръки  въз основа  на най-новата  
информация .  
Каре  1. Положение  на държавите  членки  по отношение  на Пакта  за стабилност  и растеж , 
BG 10   BG съгласно  препоръките  на Комисията  от 29 май 2013 г.  
Без процедура  при прекомерен  дефицит  BG, DE, EE, FI, LU, SE 
Отмяна  на процедурата  при прекомерен  дефицит   HU, IT, LT, LV, RO 
Текущи  процедури  при прекомерен  дефицит  с краен  срок  2013 г. AT, DK, CZ, SK 
Текущи  процедури  за прекомерен  дефицит  с други  крайни  срокове  
— 2015 г. или 2016 г. EL, IE, CY, UK 
Предложение  за удължаване  на срока  за постигане  на бюджетните  
цели  — 
нови  крайни  срокове  през  2014 г., 2015 г. или 2016 г.  ES, FR, NL, PL, SI, PT 
Първа  стъпка  към откриването  на процедура  при прекомерен  
дефицит  MT 
Недостатъчни  действия  за коригиране  на прекомерния  дефицит  до 
2012 г. — продължаване  на процедурата  при прекомерен  дефицит  BE 
Благодарение  на действията , предприети  на равнище  ЕС, както  и на усилията  на редица  
държави  членки  лихвените  проценти  по държавните  дългови  инструменти  се понижиха  
и няколко  държави , които  в миналото  бяха  застрашени  от прекомерно  високи  разходи  
за рефинансиране , сега са в състояние  да финансират  дълговете  си срещу  много  по-
нисък  процент , отколкото  преди  една  година . Предвид  на вече големите  дългове  и на 
разходите , свързани  със застаряването  на населението , тяхното  бюджетно  и финансово  
състояние  обаче  е нестабилно .  
В този контекст  предоставянето  на повече  време  на някои  държави  членки  да постигнат  
своите  договорени  цели  е предназначено  да им позволи  да ускорят  усилията  си, за да 
въведат  в ред своите  публични  финанси  и да извършат  забавените  реформи . Усилията  
за реформи  трябва  да бъдат  ускорени , за да бъдат  постигнати  по убедителен  начин  
необходимите  резултати  в новите  крайни  срокове , и прекомерните  дефицити  трябва  да 
бъдат  коригирани . Комисията  ще наблюдава  отблизо  ситуацията  и ще използва  
засилените  механизми  за бюджетно  управление  за страните  от еврозоната . 
Финансовите  институции  следва  да бъдат  укрепени  на национално  и поднационално  
равнище  чрез въвеждането  на надеждни  и ефективни  средносрочни  бюджетни  рамки . 
Естеството  на бюджетната  консолидация  също  е от значение . В много  случаи  бяха  
увеличени  данъците , вместо  да бъдат  намалени  разходите . Като  цяло  първата  мярка  е 
по-вредна  за растежа , отколкото  втората , особено  в страните  с вече високи  равнища  на 
данъчно  облагане . Комисията  препоръчва  начини  за постигане  на бюджетна  корекция , 
благоприятстваща  в по-голяма  степен  икономическия  растеж , като се действа  както  
върху  приходите , така и върху  разходите  в националните  бюджети . 
Що се отнася  до приходите , структурата  на данъчните  системи , и особено  изместването  
на данъчната  основа  от труда  към други  източници , е съществен  аспект  на 
провеждащите  се в момента  реформи . Приоритет  за много  държави  членки  е да 
ограничат  облагането  на труда , за да увеличат  стимулите  за работа , и да намалят  
относително  високите  разходи  за труд , по-специално  за нискоквалифицираните  
BG 11   BG работещи  (вж. каре 2). Очевидно  тези крайно  необходими  реформи  трябва  да бъдат  
компенсирани  финансово  с други  източници  на приходи . Увеличенията  в периодичното  
облагане  на недвижимата  собственост  среща  политически  възражения  в няколко  
държави  членки , но те могат  да бъдат  замислени  така, че да представляват  ефективен  и 
справедлив  начин  за увеличаване  на публичните  приходи . Данъците , свързани  с 
опазването  на околната  среда , например  облагането  на източниците  на замърсяване  и 
на емисиите  на парникови  газове , представляват  друга  възможност  за прехвърляне  на 
данъчната  тежест . Те могат  да стимулират  развитието  на нови  технологии , да 
популяризират  ефективното  използване  на ресурсите  и създаването  на „зелени “ 
работни  места , но въздействието  на високите  цени  на енергията  върху  домакинствата  и 
върху  конкурентоспособността , включително  върху  енергоемките  отрасли , също  трябва  
да бъде  следено , така че бъдещите  решения  да се вземат  въз основа  на надеждни  данни .  
Резултатността  и справедливостта  на данъчните  системи  могат  да бъдат  подобрени  чрез 
разширяване  на съществуващите  данъчни  основи . В повечето  данъчни  системи  се 
съдържат  облекчения , отстъпки , намалени  данъчни  ставки  и други  специфични  
режими , известен  като „данъчни  разходи “. Те не винаги  са основателни  и могат  да се 
окажат  неефикасни  за постигането  на своите  социални , екологични  или икономически  
цели . Те могат  да въведат  диференцирано  данъчно  третиране  на данъкоплатците , което  
не винаги  е оправдано , и по този начин  да намалят  справедливостта  на системата . Те 
могат  също  да създадат  възможности  за манипулации , да усложнят  системата  и да 
увеличат  разходите  за спазване  на изискванията , както  и административните  разходи . В 
няколко  държави  членки  данъците  бяха  увеличени , но Комисията  счита , че може  да се 
направи  повече  за намаляването  на данъчните  разходи  и освобождавания , включително  
на вредните  за околната  среда  и икономиката  субсидии .  
Например  приходите  от ДДС , които  са реално  събрани , представляват  едва половината  
от сумата , която  би била  получена  при пълно  прилагане  на стандартната  ставка  на ДДС  
(диаграма  1). Разликата  отразява  мащаба  на данъчните  облекчения , данъчните  
„вратички “, неспазването  на данъчното  законодателство , а в някои  случаи  и лошото  
данъчно  управление , които  намаляват  ефективността  на системата  на ДДС . 
Диаграма  1. Действителни  приходи  от ДДС  през  2011 г. (% от теоретичните  приходи  при 
стандартни  ставки ) 
 
Източник : Европейската  комисия . Съотношение  между  действително  събраните  приходи  от ДДС  и сумите , които  биха  се получили  
при прилагане  на стандартната  ставка  на ДДС  към нетното  крайно  вътрешно  потребление . Високата  стойност  за Люксембург  се 
обяснява  със значителния  дял на ДДС , начислен  върху  продажбите  на чуждестранни  лица . 
BG 12   BG Действията  за подобряване  на спазването  на данъчното  законодателство  и борбата  с 
измамите  са от съществено  значение  за увеличаване  на ефективността  и 
справедливостта  на системата  за данъчно  облагане2. В това отношение  за укрепването  
на системите  за данъчно  облагане  е възможно  да се съгласуват  действията , предприети  
на национално  равнище , на равнището  на ЕС и на световно  равнище . Комисията  е 
решена  да използва  всички  инструменти  на нейно  разположение  за засилване  на 
борбата  срещу  измамите  и укриването  на данъци  и приканва  държавите  членки  да 
предприемат  мерки  на национално  равнище  и на равнището  на ЕС в сътрудничество  с 
други  държави  членки .  
Каре  2. Примери  за неотдавнашни  мерки  за изместване  на данъчната  тежест  от данъчни  
основи , които  затрудняват  растежа  
Белгия  предприе  някои  мерки  за намаляване  на социалноосигурителните  вноски  за МСП  и за 
някои  категории  работници  и служители . Беше  въведен  „бонус  за връщане  на работа “ за 
нископлатените  работници , като ефектът  беше  подсилен  чрез намаляване  на 
социалноосигурителните  вноски  на работодателите  и кредит  за данъка  върху  доходите  на 
физическите  лица . Дания  постепенно  намалява  данъчната  тежест  върху  труда , за да насърчи  
заетостта  и растежа . Унгария  намали  вноските  за социални  осигуровки  за определени  целеви  
групи . Финландия  увеличи  необлагаемия  минимум , за да облекчи  данъчното  облагане  на 
хората  с ниски  доходи . Чешката  република  и Естония  планираха  цялостно  намаляване  на 
данъчната  тежест  върху  трудовите  доходи .  
По отношение  на разходите  Комисията  е на мнение , че следва  да бъде  даден  приоритет  
на публичните  инвестиции  в научните  изследвания , иновациите  и човешкия  капитал , 
включително  чрез по-голяма  ефективност  на разходите . Има основание  за загриженост  
в някои  държави  членки , в които  се наблюдава  ниско  или понижаващо  се равнище  на 
инвестициите  в образованието  (напр . BG, EL, IT, SK и RO). Има също  така 
възможности  за запазване  или подобряване  на обхвата  и ефективността  на службите  по 
заетостта  и активните  политики  на пазара  на труда , като например  обучението  на 
безработните  и схемите  за гаранции  за младежта , както  и за подобряване  на 
ефективността  на публичните  разходи  в много  области , включително  здравеопазването  
и дългосрочните  здравни  грижи . 
Застаряването  на населението  представлява  предизвикателство  пред  устойчивостта  на 
публичните  финанси  поради  евентуалното  повишаване  на разходите  за здравеопазване  
и за държавно  финансираните  пенсии . За да спомогне  за посрещането  на това 
предизвикателство , като още сега се предприемат  действия , Комисията  направи  
препоръки  за повишаване  на минималната  законовоустановена  пенсионна  възраст  в 
съответствие  с увеличената  продължителност  на живота , както  и за постепенно  
премахване  на схемите  за ранно  пенсиониране  в съчетание  с усилия  за поддържане  на 
ученето  през  целия  живот  и на равнището  на заетостта  сред  по-възрастните  работници . 
В таблица  1 са обобщени  по държави  членки  последните  обявени  промени  в 
пенсионната  възраст .  
                                                 
2 През  декември  2012 г. Комисията  представи  цялостен  набор  от действия  за борба  с укриването  
на данъци  и с данъчните  измами  в европейски  и световен  мащаб : 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/tax ation/tax_fraud_evasion/index_en.htm   
BG 13   BG Таблица  1. Пенсионна  възраст  * в ЕС 
Пенсионна  
възраст  през  
2009 г. Пенсионна  
възраст  през  
2020 г.   Пенсионна  
възраст  през  
2009 г. Пенсионна  
възраст  през  
2020 г.  
Ж=жени   
(ако е различна ) Ж=жени   
(ако е различна ) Допълни
телни  
увеличен
ия след  
2020 г.  Ж=жени   
(ако е 
различна )  Ж=жени   
(ако е 
различна ) Допълн
ителни  
увеличе
ния след  
2020 г. 
BE 65 г.  65 г.   CY 65 г.  65+ г. 
(3)   
BG 63 г. Ж: 60 г. 65 г. Ж: 63 г.  LV 62 г.  63 г. и 
9 мес.  65 г. през  
2025 г. 
CZ 62 г. Ж: 56 г. и 8 м. 
(1) 63,8 г. Ж: 60 г. и 6 м. 
(1) 67+ г. (2) през
2044 г. LT 62 г. и 
6 м. Ж: 60 г. 64 г. Ж: 63 г. 65 г. през  
2026 г. 
DK 65 г.  66 г.  67+ г. (3) LU 65 г.  65 г.   
DE 65 г.  65,7 г.  67 г. през
2029 г. H
U 62 г.  64 г.  65 г. през  
2022 г. 
EE 63 г. Ж: 61 г. 64 г.  65 г. през
2026 г. M
T 61 г. Ж: 60 г. 63 г.  65 г. през  
2026 г. 
IE 66 г.  66 г.  68 г. през
2028 г. NL 65 г.  66 г. и 
8 м.  67+ г. (3) 
EL 65 г. Ж: 60 г. 67 г.  67+ г. (3) AT 65 г. Ж: 60 г. 65 г. Ж: 60 г. 65 г. през  
2033 г. 
ES 65 г.  66 г. и 4 
м.  67+ г. (3) PL 65 г. Ж: 60 г. 67 г. Ж: 62 г. 67 г. през  
2040 г. 
 
FR 60 г. (1)  62 г. (1)    PT 65 г.  65 г.   
IT 65 г. и 4 м. Ж: 60 г. и 
4 м. 66 г. и 11 м. 67+ г. (3) R
O 63 г. и 
4 м. Ж: 58 г. 
и 4 м. 65 г. Ж: 61 г. 65 г. / 63 г. 
(Ж) през  
2030 г. 
SI 63 г. W: 61 г. 65 г.   
SK 62 г. Ж: 57 г. и 6 м. 
(1)62+ г. 
(3) 62+ г. (3) 
FI 63-68 г. (4) 63-68 г. (4)   
SE 61-67 г. (4) 61-67 г. (4)   Източник : Европейската  комисия . 
* Възраст , на която  хората  могат  за пръв  път да получат  
пълна  пенсия  без актюерско  намаление  за ранно  
пенсиониране . Информация  въз основа  на 
законодателството , прието  до 30 април  2013 г. 
(1) Минимална  възраст : варира  в зависимост  от условия  като 
брой  отгледани  деца  или завършен  минимален  период  на 
осигуряване . 
(2) Нараства  с два месеца  годишно  до нови  промени . 
(3) В бъдеще  ― привеждане  в съответствие  с нарасналата  
продължителност  на живота . 
(4) Гъвкава  пенсионна  възраст  в зависимост  от размера  на 
пенсията .  
U
K 65 г. Ж: 60 г. 66 г.  67 г. през  
2028 г. 
 
BG 14   BG В областта  на здравеопазването  и дългосрочните  грижи  предизвикателството  е да се 
постигне  равновесие  между  нуждата  от всеобщи  грижи  и увеличеното  търсене  от 
страна  на застаряващото  население , развитието  на технологиите  и нарастващите  
очаквания  на пациентите  във всички  възрастови  групи . Над 70 % от прогнозираното  
увеличение  на публичните  разходи , свързани  със застаряването  на населението , се 
дължи  на здравеопазването  и дългосрочните  грижи . Необходими  са реформи  за 
постигане  на по-ефективно  използване  на ограничените  публични  финансови  средства  
и достъп  до висококачествени  грижи . 
Възстановяване  на нормалното  кредитиране  на икономиката  
Условията  за кредитиране , особено  в страните  с финансови  затруднения , остават  
трудни , като предоставянето  на кредити  е ограничено  въпреки  силната  подкрепа  от 
правителствата  и гъвкавата  парична  политика  на ЕЦБ . Положението  се влоши  особено  
в Гърция , Ирландия , Португалия  и Словения , както  и във Франция , Италия  и 
Обединеното  кралство . Германия  е единствената  държава , в която  МСП  отчитат  
положително  развитие  по отношение  на достъпа  до банкови  кредити . В някои  държави  
кредитирането  на МСП  е засегнато  от опасенията  на инвеститорите  относно  слабата  
икономическа  и финансова  обстановка . Освен  това текущото  възстановяване  на 
банковата  система  все още не е приключило . Оздравяването  на счетоводните  баланси  
на банките  продължава  да бъде  приоритет  в няколко  държави  членки  в стремежа  към 
възстановяване  на нормалното  кредитиране  на най-изявените  производствени  сектори  
на икономиката .  
Диаграма  2. Условията  за отпускане  на кредити  остават  трудни  и кредитните  пазари  са 
разпокъсани   
Условия  за кредитиране  в еврозоната
Проучване  на банковото  кредитиране , проведено  от ЕЦБ Спред  на лихвения  процент  на по-малките  и
по-големите  кредити  за нефинансови  предприятия 
-10010203040
03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13Кредитни  стандарти  - последните  3 месеца
Кредитни  стандарти  - следващите  3 месецаотклонение
затягане  ↑ ↓ отпускане
00,511,522,53
06 07 08 09 10 11 12 13ES IT
DE FR
* период  на определяна  на лихвените  проценти  от или под 1 г.% (средна  тримесечна  плаваща  лихва )
 
С оглед  на предишните  нива  на публична  и частна  задлъжнялост , застрашаваща  
устойчивостта , текущата  корекция  във финансовия  сектор  е необходима . Корекцията  
BG 15   BG обаче  не трябва  да надхвърля  необходимото  или да води  до влошаване  поради  лошо  
функциониращи , разпокъсани  пазари . Следователно  държавната  политика  трябва  да 
работи  за укрепване  на банковия  сектор , като по този начин  се премахнат  пречките  
пред  корпоративното  финансиране  и инвестициите  в инфраструктурата . 
Вниманието  беше  изместено  от привличането  на капитали  към премахването  на 
слабите  места  в банковия  сектор . Като  част от възстановяването  на доверието  в банките  
в ЕС, хармонизираните  в рамките  на ЕС проверки  на качеството  на банковите  активи  
трябва  да продължат  и да осигурят  прозрачност  на банковите  активи  и пасиви . Това  
следва  да позволи  идентификацията  на всички  все още съществуващи  уязвими  области  
и да засили  доверието  в сектора  като цяло .  
Създаването  на банков  съюз  на европейско  равнище  с единен  надзорен  орган  и единен  
оздравителен  механизъм  ще бъде  важна  част от завършването  на реформата  на 
финансовия  сектор  и възстановяването  на нормалното  кредитиране . Рекапитализацията  
на нуждаещите  се от нея банки  следва  да бъде  завършена  бързо , така че новият  единен  
надзорен  механизъм  да може  да започне  да функционира  пълноценно  и впоследствие  
да бъде  допълнен  с единен  оздравителен  механизъм .  
Разработването  на алтернативни  източници  на финансиране  на икономиката , в по-
малка  степен  зависими  от банковото  финансиране , трябва  да бъде  приоритет . Има 
признаци , че финансирането  на предприятията  постепенно  се ориентира  към 
капиталовите  пазари , но тенденцията  е твърде  бавна , за да има въздействие  в 
краткосрочен  план . Освен  това МСП  често  нямат  пряк  достъп  до финансиране  от 
капиталовите  пазари . Одобрени  са инициативи , като например  новите  уредби  на 
равнище  ЕС за инвестиране  в рисков  капитал  и във фондове  за социално  
предприемачество , които  ще доведат  до облекчаване  на положението . Освен  това 
внесеният  капитал  на ЕИБ  бе увеличен  с 10 млрд . EUR, което  трябва  да спомогне  за 
освобождаването  на 180 млрд . EUR за допълнителни  инвестиции , разпределени  в целия  
ЕС. Това  допълнително  финансиране  ще даде  възможност  за значително  по-висока  
степен  на кредитиране  за МСП , което  да покрие  широк  географски  и секторен  обхват . 
Темповете  на кредитиране  от страна  на ЕИБ , по-специално  за МСП , следва  да бъдат  
ускорени  при всяка  възможност .  
Редица  други  мерки  могат  да бъдат  подготвени  на равнището  на ЕС и на равнището  на 
държавите  членки , за да се улесни  достъпът  на МСП  до банковото  и небанковото  
финансиране . Сред  тях са подобряването  на уредбата  за рисковия  капитал , 
специализираните  пазари  за МСП  и обединяването  на МСП , новите  секюритизирани  
инструменти  за МСП , създаването  на стандарти  за кредитното  оценяване  на МСП  и 
насърчаването  на нетрадиционните  източници  на финансиране , като лизинга , 
финансирането  на снабдителната  верига  и груповото  финансиране .  
В Европейския  пакт  за растеж  и работни  места  от месец  юни 2012 г. беше  подчертано  
значението  на инвестициите  в инфраструктурата  и се обърна  внимание  на ролята  на 
структурните  фондове  на ЕС и ЕИБ  в тази област . Инициативата  „Облигации  за 
проекти “, стартирана  през ноември  2012 г., може  да играе  важна  роля  за отварянето  
отново  на пазарите  на дългов  капитал  в Европа  за финансирането  на инфраструктурни  
проекти . Сега  тя трябва  да бъде  разширена  и разработена  съвместно  с други  дългови  
инструменти  в рамките  на Механизма  за свързване  на Европа  (2014―2020 г.). През  
март  2013 г. Комисията  представи  също  Зелена  книга  относно  дългосрочното  
BG 16   BG финансиране3, като прикани  заинтересуваните  лица  да дадат  мнението  си относно  
подобряването  на финансирането  на реалната  икономика  и отстраняването  на пречките  
пред  дългосрочните  инвестиции .  
Каре  3. Примери  за неотдавнашни  усилия  за улесняване  на достъпа  до финансиране  за 
предприятията  
За справяне  с условията  на свито  кредитиране  Дания  предприе  инициативи , включително  
създаване  на държавен  инвестиционен  фонд  (Датски  капитал  за растеж ) и пакет  от мерки  за 
развитие  и кредитиране . Друга  схема  предоставя  кредитни  гаранции  за по-малки  банкови  заеми  
през периода  2013―2015 г. Естонското  правителство  подкрепя  финансирането  на фирми  чрез 
KredEx, Предприятие  „Естония “ и Естонския  фонд  за развитие . Полша  въведе  нови  гаранции  за 
МСП  и заедно  с Европейския  инвестиционен  фонд  и BGK създаде  нов фонд  за растеж , 
инвестиращ  във фондове , с цел да стимулира  инвестициите  в рисков  капитал , частните  дялови  
инвестиции  и фондовете  тип „мецанин “. В Италия  се насърчава  използването  на небанково  
финансиране , включително  чрез данъчно  намаление  за нов собствен  капитал , създаването  на 
фонд  за устойчив  растеж  и въвеждането  на групово  финансиране  за иновационни  стартиращи  
предприятия . Обединеното  кралство  създаде  схема  за финансиране  за отпускане  на заеми , в 
която  банките  ще могат  да заемат  средства  по-евтино  от Bank of England, при условие  че 
използват  част от тези средства , за да предоставят  кредити  на предприятията . Структурните  
фондове  на ЕС и дейността  на ЕИБ  подпомагат  няколко  от тези схеми . 
Някои  държави  членки , като например  Швеция , Нидерландия  и Обединеното  кралство , 
трябва  да контролират  равнището  на частния  дълг  и уязвимостта  на домакинствата , 
изправени  пред  възможните  промени  в пазара  на недвижими  имоти4. Бяха  предприети  
някои  мерки , например  що се отнася  до нормативната  уредба  и до намаляването  на 
данъчните  стимули  за задлъжнялост , като например  данъчните  облекчения  върху  
плащанията  на лихви  по ипотеки . Мерките  за преодоляване  на дисбалансите , 
предизвикани  от голямата  задлъжнялост  на домакинствата  и високите  цени  на 
жилищата , също  водят  до положителни  резултати  чрез намаляване  на влиянието  на 
рисковите  заеми . Държавите  членки  следва  също  да обърнат  внимание  на уклона  към 
задлъжняването , който  съществува  понастоящем  в повечето  системи  за корпоративно  
облагане .  
Стимулиране  на растежа  и конкурентоспособността  за днешния  и утрешния  ден 
В много  държави  членки  се наблюдава  намаляване  на публичните  и частните  
инвестиции5 и увеличаване  на процента  на спестяванията , произтичащи  от желанието  
на дружествата  и домакинствата  да намалят  съществуващите  нива  на задлъжнялост  
и/или да увеличат  притежаваните  активи . Макар  да е необходимо  от страна  на отделни  
дружества  и домакинства , това води  до намаляване  на съвкупното  търсене  и налага  
предприемането  на всеобхватен  набор  от реформи  на стоковите  и трудовите  пазари  с 
цел отслабване  на отрицателното  въздействие  върху  растежа  и даване  на тласък  на 
потенциала  за растеж  в дългосрочен  план . 
                                                 
3 COM(2013) 150. 
4 За тези държави  дисбалансите  в тази област  бяха  посочени  в рамките  на процедурата  при 
макроикономически  дисбаланси . 
5 През  2013 г. държавите  членки  започнаха  да получават  нови  приходи  от търгове  на квоти  за 
емисии  на парникови  газове , които  могат  да бъдат  използвани  за финансирането  на 
нисковъглеродни  иновационни  проекти . 
BG 17   BG Ускоряването  на растежа  и възвръщането  на конкурентоспособността  са от съществено  
значение  за успешното  и трайно  възстановяване . Както  се вижда  от неотдавна  
постигнатото  по отношение  на износа  в Ирландия , Испания  и Португалия , големите  
корекции  с цел подобряване  на разходната  и неразходната  конкурентоспособност  дават  
положителни  ефекти  в кратки  срокове .  
Държавите  членки  с „дефицит “ се нуждаят  от преразпределяне  на ресурсите , които  
трябва  да се пренасочат  от секторите , които  не работят  за износ  (като например  
жилищния  сектор ), към експортно  ориентираните  сектори . Те трябва  да засилят  общо  
конкуренцията , като я допуснат  в областта  на услугите  и непазарните  услуги , 
включително  мрежовите  услуги . Държавите  членки  с „излишък “ могат  и трябва  да 
стимулират  търсенето  на вътрешния  пазар , например  чрез намаляване  на високите  
данъци  и социалноосигурителни  вноски  върху  ниските  заплати . Неотдавнашното  
развитие  по отношение  на заплащането  и устойчивите  пазари  на труда  в държавите  
членки  с „излишък “ ще допринесат  за стимулирането  на вътрешното  търсене  и също  
така ще имат  благоприятно  отражение  и в други  части  на ЕС. Тези  държави  членки  
биха  могли  да направят  повече  за отварянето  на своите  сектори  на услугите  чрез 
премахване  на неоснователните  ограничения  и пречките  за навлизане  на пазара , 
увеличаване  на инвестициите  и повишаване  на достъпността  на услугите  за групите  с 
по-ниски  доходи . 
В близкото  минало  конкурентоспособността  на редица  държави  членки  беше  
възпрепятствана  от увеличение  на заплатите , което  надхвърляше  ръста  на 
производителността . За тези държави  членки  Комисията  беше  препоръчала  
преразглеждане  на механизмите  за определяне  на заплащането  с цел заплатите  да се 
приведат  в съответствие  с производителността , като бяха  положени  усилия  в тази 
посока . Някои  държави  членки  предприеха  законодателни  реформи  или въведоха  
стимули  за създаването  на такава  зависимост . В други  случаи  схемите  за индексация  на 
заплатите  бяха  частично  реформирани  или тяхното  прилагане  беше  замразено , но 
структурните  реформи , необходими  за създаването  на постоянна  връзка  между  
промените  в заплатите  и производителността , все още липсват . Макар  специфичните  за 
държавите  препоръки  да бяха  запазени  за 2013 г., те бяха  преработени , за да се вземат  
предвид  промените , които  се правят  в момента . 
Ясно  е, че Европа  трябва  да положи  повече  усилия  за иновации  и да продължи  да 
преориентира  производствените  модели  към дейности  с висока  добавена  стойност . 
Съгласно  последния  изготвен  от Комисията  сравнителен  анализ  на иновациите  в Съюза  
все още съществува  значителна  разлика  между  държавите  членки  с най-слаби  
резултати  в областта  на иновациите  (BG, RO, LV, PL) и държавите  с най-силни  
резултати  (SE, DE, DK, FI). Това  поставя  ЕС като цяло  зад някои  от неговите  основни  
конкуренти . 
Слабата  производителност  се дължи  частично  на ограничената  конкуренция  на 
пазарите  на продукти  и услуги , но и на лошите  резултати  в образованието  и научните  
изследвания  и неспособността  за превръщане  на резултатите  от 
научноизследователската  дейност  в продукти  и услуги  на пазара . Значителен  дял от 
публично  финансираната  научноизследователска  и развойна  дейност  все още се 
извършва  чрез преки  безвъзмездни  средства . Необходимо  е да бъдат  разработени  
алтернативни  начини  за подпомагане  на капацитета  за иновации , като например  
данъчни  стимули  за насърчаване  на частното  финансиране  и стратегическото  
използване  на обществените  поръчки . 
BG 18   BG Големият  потенциал  на сектора  на услугите  по отношение  на икономиката  и работните  
места  остава  неоползотворен . Комисията  счита , че БВП  на ЕС ще се увеличи  с между  
0,8 % и 2,6 %, ако държавите  членки  премахнат  ограниченията  пред  предоставянето  на 
услуги  в съответствие  с Директивата  за услугите . При реализиране  на най-амбициозния  
сценарий  най-много  ще спечелят  от това CY, ES, UK, LU, NL, DK, AT, SE и FR6. 
Препоръчват  се конкретни  мерки  за подобряване  на конкуренцията  в сектора  на 
услугите , и по-специално  чрез отстраняване  на бариерите  в търговията  на дребно  и 
прекомерните  ограничения  в областта  на професионалните  услуги  и регулираните  
професии . Пълното  прилагане  на Директивата  за услугите  на ЕС може  да играе  важна  
роля  в развитието  на трансграничните  услуги  и да спомогне  за увеличаването  на 
производителността  на вътрешните  пазари . 
В по-общ план  приоритет  е подобряването  на бизнес  средата , като бяха  предприети  
няколко  положителни  стъпки  (вж. каре 4). Някои  от тези добри  практики  биха  могли  да 
бъдат  по-широко  възприети . 
Каре  4. Примери  за мерки , предприети  за развитие  на икономическите  дейности  в сектора  
на услугите  
След  влизането  в сила  на Директивата  за услугите  в Полша , Кипър , Франция , Германия  и 
Италия  бяха  занижени  изискванията  в разпоредбите , определящи  формата  на дружествата  или 
изискващи  собственост  върху  капитала . Вече  е премахната  необходимостта  от предварително  
разрешение  за регистрация  на дружество  за редица  услуги  в Италия  и за няколко  във Франция . 
На пазара  на дребно  в Испания  и Германия  вече не е необходимо  подлагането  на икономически  
тест, за да се отворят  определени  обекти . Малта  също  премахна  задължителните  тарифи  за 
регулираните  професии , като позволи  на предприятията  да определят  свои  цени .  
Благоприятната  бизнес  среда  е необходима  предпоставка  за създаването  на нови  
дружества  и за разрастването  на съществуващите  фирми  с привличане  на инвестиции . 
Въпреки  че през последните  пет години  бяха  направени  някои  подобрения  в бизнес  
средата , ситуацията  в държавите  членки  все още се различава  значително . Испания  има 
амбициозен  план  за намаляване  на административната  тежест . Ако проектът  на Закон  
за единството  на пазара  започне  да се прилага , както  е предложен , това би могло  да 
добави  1,28 % към БВП  през първата  година . Във Франция  беше  обявен  важен  план  за 
опростяване , а в Португалия  и Литва  бе постигнат  значителен  напредък  в областта  на 
електронните  обществени  поръчки  . 
Качеството , обхватът  и достъпността  на мрежовите  индустрии  са от основно  значение  
за конкурентоспособността  на икономиката . Няколко  препоръки  са свързани  с 
развитието  на широколентовите  мрежи  и с подобряването  на функционирането  на 
енергийния  пазар  и на транспортния  сектор  (железопътния  транспорт , летищата , 
пристанищата , автомобилния  транспорт ). Развитието  или обновяването  на основната  
инфраструктура  в съответствие  с приоритетите  на ЕС следва  да остане  важен  източник  
на дейности . Пазарът  на железопътния  транспорт  е най-отворен  в Дания , Швеция  и 
Обединеното  кралство , като във всички  тези държави  се наблюдава  нарастване  на 
пазарния  дял на железопътния  транспорт . 
Потенциалът  на „зелената  икономика “ за създаване  на работни  места  не е напълно  
оползотворен . Мерките  за енергийна  ефективност  изостават , въпреки  тяхното  
положително  въздействие  по отношение  на създаването  на работни  места  и 
                                                 
6 Вж. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
BG 19   BG финансовите  икономии  за бизнеса  и домакинствата7. Намаляването  на въглеродните  
емисии , особено  от секторите  на транспорта  и строителството , продължава  да бъде  ясен  
приоритет  в съответствие  с ангажиментите  на ЕС. Потенциалът  на сектора  на 
сметосъбирането  и рециклирането  на отпадъци  следва  да бъде  реализиран . Изчислено  
е, че пълното  прилагане  на законодателство  на ЕС в областта  на отпадъците  би 
спестило  72 млрд . EUR годишно , би увеличило  годишния  оборот  на сектора  с 42 млрд . 
EUR и би създало  повече  от 400 000 работни  места  до 2020 г.8 
Справяне  с безработицата  и социалните  последици  от кризата   
Кризата  имаше  силно  и трайно  въздействие  върху  равнището  на безработицата  и 
социалното  положение  в много  части  на Европа . Системите  за социална  защита  
спомогнаха  за смекчаване  на най-отрицателните  социални  последици  от кризата , 
въпреки  че някои  от тях в момента  са под напрежение  поради  продължителността  на 
кризата . При все това, както  е посочено  в таблица  2 по-долу , е налице  нарастващо  
несъответствие  между  държавите  членки . В някои  от тях равнището  на безработицата  
се е увеличило  рязко , а броят  на безработните  е нараснал  изключително  много . 
Положението  с младежката  безработица  (със среден  процент  от 23,5 %, но 55,9 % в 
Испания  и 62,5 % в Гърция ), както  и нарастващите  дял и брой  на дългосрочно  
безработните  (от 4,1 % от работната  сила  през 2011 г. на 4,6 % през 2012 г.) са особено  
обезпокоителни . 
Въпреки  това някои  държави  членки  показват  стабилни  резултати  в областта  на 
трудовата  заетост . Австрия  е с най-ниския  процент  на безработица  в ЕС ― 4,7 % през 
март  2013 г., като нейният  общ процент  на участие  в пазара  на труда  като цяло  слабо  се 
е увеличил  над 75 %. В Германия  безработицата  намаля  от над 8 % до 5,4 % само  за 
няколко  години . В Обединеното  кралство  общият  процент  на безработните  намаля  от 
8,2 % през 2011 г. на 7,7 % през февруари  2013 г. 
В няколко  държави  членки  — в някои  случаи  след  консултации  със социалните  
партньори  — бяха  въведени  значителни  реформи  на пазара  на труда , насочени  към 
подобряване  на устойчивостта  му, въвеждане  на по-голяма  вътрешна  и външна  
гъвкавост , както  и намаляване  на сегментирането  и улесняване  на преминаването  
между  различни  работни  места . Такъв  е по-специално  случаят  в държавите  със 
специфични  програми . Тези  реформи  следва  постепенно  да дадат  своя ефект . При тях е 
важно  да се вземе  предвид  необходимостта  от натрупване  на права  за бъдещето  и 
гарантиране  на пригодността  за заетост  на работниците . 
Като  се има предвид  демографската  ситуация  в ЕС, реформите  трябва  също  така да се 
съсредоточат  върху  повишаване  на участието  на пазара  на труда  на жените  и по-
възрастните  работници , като се гарантира , че данъчните  и общественоосигурителните  
системи  предлагат  точните  стимули  за завръщане  и оставане  на пазара  на труда . 
Развитието  на образованието  и грижите  в ранна  детска  възраст , обикновено  наричани  
детски  грижи , борбата  с бедността  сред  децата  и предотвратяването  на ранното  
напускане  на училище  са ключови  инструменти  за тази цел. Качеството , разходите  за 
родителите  и достъпността  на свързаните  с тях услуги  играят  ключова  роля . 
                                                 
7 Две държави  членки  не са докладвали  своите  индикативни  национални  цели  за енергийна  
ефективност  в съответствие  с изискванията  на член  3 и член  4 от Директивата  за енергийната  
ефективност  (2012/27/E С), а докладите  на девет  държави  членки  са непълни . 
8 Вж. http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf 
BG 20   BG В краткосрочен  план  капацитетът  на публичните  служби  по заетостта  да се справят  с 
нарастващия  брой  безработни  е подложен  на силно  изпитание . В няколко  страни  са 
необходими  по-ефективна  помощ  за търсене  на работа  и по-ефективни  възможности  за 
обучение , включително  подкрепа  за схемите  за мобилност . Всички  данни  сочат , че 
персонализираната  помощ  води  до по-добри  резултати , Въпреки  това в няколко  
държави  членки  с равнище  на безработицата  сред  най-високите  не се предприемат  
действия  в тази насока  или това се прави  недостатъчно  бързо . Изправени  пред  
нарастващи  изисквания , публичните  служби  по заетостта  трябва  да се стремят  да 
повишат  своята  ефективност  и сътрудничеството  помежду  си. 
Основното  право  на свободно  движение , заложено  в Договора , предоставя  
възможности  за заетост . Това  е една  от възможностите  за преодоляване  на 
несъответствието  между  уменията  и работните  места . Мобилността  на пазара  на труда  
също  така представлява  механизъм  за корекции  в ИПС . Комисията  ще се опре  на 
Европейската  служба  по заетостта  (EURES), като засили  и разшири  нейните  дейности , 
включително  чрез популяризиране  на младежката  мобилност . 
Таблица  2. Ниво  на безработицата  и брой  на незаетите  лица , общо  и сред  младите  хора  
(под 25 години ) — март  2013 г. * 
 
* Данни  за март  2013 г. или последни  налични  данни  
Източник : Европейската  комисия  
Необходима  е също  по-задълбочена  оценка  на това как предоставянето  на 
образованието  и на обучението  да се направи  по-прозрачно  и ефикасно , как да се 
постигне  по-добро  съответствие  между  уменията  и наличните  работни  места  и как да се 
засилят  синергиите  между  различните  доставчици  на обучение . Делът  на 
преждевременно  напускащите  училище , особено  при хората  с миграционен  произход  
или в неравностойно  положение , остава  неприемливо  висок  в няколко  държави  членки  
и предоставянето  на възможности  за образование  през целия  живот  е под оптималното . 
Нивото  на преждевременното  напускащите  училище  е над средното  за ЕС в Малта , 
Испания , Португалия , Италия , Румъния  и Обединеното  кралство9, докато  България , 
Румъния , Гърция , Унгария  и Словакия  имат  най-ниския  процент  на участие  в 
                                                 
9 Вж. http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/21_early_school_leaving.pdf 
BG 21   BG образованието  през целия  живот10. Тези  проблеми  съществуваха  и преди  кризата , но 
сега са особено  проблематични  с оглед  на провежданите  икономически  корекции  и 
перспективата  за по-дълъг  професионален  живот . Несъответствията  между  търсените  и 
предлаганите  умения  и затрудненията  в много  региони  и сектори  са допълнителна  
илюстрация  на неадекватността  на определени  системи  за образование  и обучение . 
Няколко  държави  членки  започнаха  реформи  на своите  системи  за професионално  
образование  и обучение , за да се адаптират  уменията  и способностите  на младите  хора  
към нуждите  на пазара  на труда . Редица  държави  членки  въведоха  основите  за 
висококачествени  практики  и двойна  професионална  квалификация  (Гърция , Испания , 
Италия , Латвия , Португалия  и Словакия ), въпреки  че процесът  е все още в началните  
етапи  и ще е необходимо  активното  участие  на социалните  партньори , за да бъде  
успешен . Други  започнаха  реформи  за увеличаване  на ефективността  на своите  системи  
за висше  образование  с цел намаляване  на броя  на отпадналите  от системата  и 
адаптиране  към потребностите  на пазара  на труда  (Австрия , Италия , Полша ) и все 
повече  използват  иновационни  модели  за финансиране , основани  на резултатите , за да 
постигнат  тези цели  (Чехия , Унгария , Словакия , Обединеното  кралство ). 
Младите  хора  бяха  особено  засегнати  от нарастването  на безработицата . Значителни  
усилия  за подкрепа  на националните  и регионалните  стратегии  бяха  предприети  на 
равнището  на ЕС (каре 5).  
Каре  5. Прилагане  на Гаранцията  на ЕС за младежта  
След  предложение  от страна  на Комисията  държавите  членки  се съгласиха  да въведат  Гаранция  
за младежта , за да се даде  на всеки  млад  човек  на възраст  под 25 години  качествено  
предложение  за работа , продължаване  на образованието , чиракуване  или стаж  в срок  от четири  
месеца  след  като е станал  безработен  или е напуснал  системата  на формалното  образование . 
Финландия  стартира  гаранция , при която  на всеки  млад  човек  на възраст  под 25 години  (под 30 
години  за завършилите  наскоро ) се предлага  работа , стаж , обучение  на работното  място , учебно  
място , период  в работилница  или опреснителен  курс  в рамките  на 3 месеца  след  като е станал  
безработен . В Австрия  съществува  Гаранция  за работа  и обучение  за младите  хора  на възраст  
между  19 и 24 години . На безработните  млади  хора  се предлага  работа , целево  обучение  или 
субсидирана  заетост  в рамките  на първите  шест  месеца  след  регистрацията  им в обществената  
служба  по заетостта . В Швеция  предложеният  подход  се състои  в предоставяне  на възможности  
на младите  регистрирани  безработни  лица , като се започне  с три месеца  интензивна  подкрепа  
при търсенето  на работа , последвана  от активен  процес  на осигуряване  на съответствие  между  
търсенето  и предлагането , като това се комбинира  с чиракуване  или по-нататъшно  образование .  
Комисията  предложи  да се започне  Инициатива  за младежка  заетост , което  бе одобрено  от 
Европейския  съвет . Тази  инициатива  ще предостави  на разположение  6 млрд . EUR през  
следващия  многогодишен  финансов  период  (2014—2020 г.) за подкрепа  на младите  хора , 
неангажирани  с трудова  дейност , образование  или обучение  (NEET) в регионите  с младежка  
безработица  от над 25 %. Инициативата  може  да играе  ключова  роля  в подпомагането  на 
прилагането  на Гаранцията  за младежта . 
Тежките  социални  последици  от кризата  водят  до повишаване  на бедността  в няколко  
държави  членки . Някои  от тях ускоряват  усилията  си за борба  с бедността  и социалното  
изключване , но може  да се направи  повече  за укрепване  на мрежите  за социална  
                                                 
10 Вж. http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/22_quality_of_education_and_training.pdf 
BG 22   BG сигурност  и за увеличаване  на адекватността  и разходната  ефективност  на 
обезщетенията , в това число  чрез по-добро  насочване , административно  опростяване  и 
насърчаване  и помагане  на хората  да се възползват  от правата  си. Дългосрочно  
безработните  лица  следва  да бъдат  подпомогнати  да възстановят  връзката  си с пазара  
на труда  и подобряването  на връзките  между  социалната  помощ  и мерките  за 
активизиране  са от съществено  значение  за тази цел. 
Модернизиране  на публичната  администрация   
Кризата  показа , че слабостите  в публичната  администрация  може  да засегнат  
капацитета  на държавите  членки  да прилагат  модерни , ориентирани  към реформи  
икономически  и социални  политики . Необходимостта  да се преустроят  някои  публични  
служби  по заетостта  и недостатъчният  аналитичен  капацитет , за да се проектират  и 
осъществят  структурни  реформи , да се подобри  управлението  и да се повишат  ниските  
нива  на усвояване  на структурните  фондове  на ЕС, сочат  ясно  необходимостта  да се 
модернизират  публичните  администрации  на държавите  членки .  
Модернизирането  на публичната  администрация  се нуждае  от укрепване  на 
стратегическото  проектиране  и изпълнение : министерствата  и публичните  органи  на 
национално , регионално  и местно  равнище  следва  да подобрят  капацитета  си да 
определят  ключовите  предизвикателства , да идентифицират  основните  приоритети , за 
да се отговори  на тези предизвикателства , да оценяват  икономическото , социалното  и 
екологичното  въздействие  на интервенциите  и да разработват  подходящи  планове  за 
действие  с ясни  етапни  цели . Възприемането  на цялостен  подход  обаче  е от решаващо  
значение : с цел да се избегне  умножаването  на стратегиите  за реформа  на държавната  
администрация , разработването  и изпълнението  на тези стратегии  следва  да бъдат  
тясно  координирани  между  всички  съответни  служби .  
Модерната  публична  администрация  е съществен  фактор  за подкрепа  на 
разработването  и осъществяването  на политиките  за насърчаване  на заетостта , 
икономическия  растеж  и конкурентоспособността . За развитието  на благоприятна  за 
МСП  среда  например  е необходимо , наред  с другото , да се намали  административната  
тежест , свързана  със създаването  на нови  предприятия , и да се въведе  административна  
рамка , насърчаваща  иновациите . Това  изисква  на свой  ред засилване  на 
административния  капацитет  на публичните  власти  и подкрепа  на електронните  услуги  
и съвременните  информационни  инфраструктури .  
Наличието  на квалифицирана  работна  ръка  в публичната  администрация  е важно , особено  
в период  на криза  с произтичащите  от нея ограничения  на публичното  финансиране . От 
значение  е не само  способността  да се привлича  качествен  персонал , но и той да се 
задържа , като по този начин  се гарантира  привлекателността  на публичната  
администрация . Това  изисква  преди  всичко  солидни  политики  за наемане , схеми  за 
повишаване  и за кариерно  развитие  и насърчаване  на лидерството  чрез, наред  с другото , 
образование  и обучение .  
Някои  държави  членки  извършват  съкращения  в публичния  сектор , а други  
инвестират  в областта  на електронното  управление , за да се увеличат  ефикасността  
и икономическата  ефективност . Кризата  също  разкри  негативното  икономическо  
въздействие  на тромавите  и изживели  времето  си правни  системи  и значението  на 
качеството , независимостта  и ефективността  на съдебната  система  за поддържане  
или възвръщане  на доверието  на инвеститорите . Някои  държави  членки  в момента  
предприемат  стъпки  за преразглеждане  на законите  за обявяване  в несъстоятелност  
BG 23   BG с цел да повишат  ефективността  на своите  съдебни  системи  (Португалия  и 
Испания ), но към други  (Малта , Румъния , Италия , Словакия , Унгария , Латвия  и 
България ) Комисията  отправи  препоръки  за по-бързи  и по-ефективни  действия  
и/или за мерки  за засилване  на независимостта  на съдебната  власт . Необходими  са 
също  усилия  за реформа  на данъчната  администрация  и законодателство  с цел 
подобряване  на спазването  на данъчната  дисциплина  от данъкоплатците  и 
намаляване  на административните  разходи  и разходите  за спазване  на 
изискванията .  
Каре  6. Примери  за неотдавнашни  мерки  за подобряване  на спазването  на данъчното  
законодателство  и за увеличаване  на ефективността  на данъчната  администрация  
 
За подобряване  на спазването  на данъчната  дисциплина  държавите  прилагат  едновременно  доброволни  
мерки  за изпълнение  на данъчните  задължения  и политики  за правоприлагане . Съчетанието  на мерките  
варира  в зависимост  от националните  обстоятелства . Белгия  увеличи  четири  пъти  санкциите  за 
данъчните  измами , а на данъчните  органи  бе предоставен  по-голям  достъп  до личните  данни . България  
въведе  допълнителни  електронни  услуги  и разшири  каналите  за комуникация  с информационния  
център  на Националната  агенция  за приходите , увеличавайки  използването  на информация  от трети  
страни . Чешката  република  продължи  да работи  за рационализиране  на организацията  на своя данъчен  
орган  (извършвайки  преход  към интегрирана  агенция  за приходите ) и засили  своя капацитет  за 
управление  на риска  чрез въвеждане  на концепцията  за „ненадежден  платец  на ДДС “. Италия  увеличи  
проверките  и въведе  по-строги  санкции , като в същото  време  увеличи  задълженията  на данъкоплатците  
за предоставяне  на информация . От друга  страна , тази страна  също  така предприе  определен  брой  
мерки  за опростяване . Латвия  подобри  своята  стратегия  за спазване  на законодателството  и увеличи  
помощта , която  се оказва  на данъкоплатците , като същевременно  засили  контрола , по-специално  за 
сделките  на касова  основа . Словакия  подобри  своите  техники  за управление  на риска , като обърна  
специално  внимание  на измамите  с ДДС , и предприе  мерки  за борба  с укриването  на данъци , като 
наложи  електронни  плащания  за суми  над определена  граница . 
 
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Краткосрочните  икономически  перспективи  за Европа  все още са неблагоприятни , но 
много  от действията , предприемани  понастоящем  от държавите  членки , вече помагат  за 
извеждането  на Европа  от кризата . Дисбалансите  по текущата  сметка  намаляват  в 
еврозоната  и нейната  текуща  сметка  преминава  в излишък . Усилията  за уравновесяване  
на икономиката  трябва  да продължат  във всички  държави  членки : държавите  с дефицит  
трябва  да повишат  своята  конкурентоспособност , а държавите  с излишък  трябва  да 
премахнат  пречките  пред  нарастването  на вътрешното  търсене . 
Структурните  реформи  трябва  да бъдат  провеждани  по-интензивно , тъй като не става  
дума  за обикновено  забавяне  на конюнктурния  цикъл . Активните  политики  по 
заетостта  са от решаващо  значение , особено  за борбата  с младежката  безработица . 
Допълнителното  време , дадено  на някои  държави  членки  за извършване  на бюджетна  
консолидация , следва  да бъдат  използвано  за изпълнението  на амбициозни  структурни  
реформи , за да бъде  увеличен  капацитетът  за приспособяване  и да бъдат  стимулирани  
растежът  и заетостта . Необходимо  е да се действа  за борба  с младежката  безработица  с 
ясното  съзнание  за неотложност , като бъде  ускорено  вземането  на решения  и се 
мобилизира  финансирането  на национално  равнище . Гаранцията  за младежта , 
предложена  от Комисията  и вече приета  от държавите  членки , е важен  елемент  в това 
отношение  и следва  да бъде  задействана  бързо  на национално  равнище . 
BG 24   BG Финализирането  на споразумение  за следващата  многогодишна  финансова  рамка , която  
ще осигури  допълнително  финансиране  за борбата  с младежката  безработица , също  
трябва  да се разглежда  като главен  приоритет . 
Важно  е да бъде  възстановена  способността  на финансовия  сектор  да насочва  
спестяванията  към най-продуктивните  дейности , за да се увеличат  инвестициите , 
особено  в Южна  Европа . Всички  възможни  начини  и средства , с които  разполагат  
институциите  на ЕС, включително  Европейската  инвестиционна  банка , трябва  да бъдат  
мобилизирани  за тези цели , по-специално  по отношение  на достъпа  на МСП  до 
финансиране . За икономиката  на ЕС е също  толкова  важно  да бъде  приета  и приложена  
многогодишната  финансова  рамка  за периода  2014—2020 г. Комисията  призовава  
Европейския  парламент  и Съвета  бързо  да постигнат  споразумение . Успоредно  с това 
държавите  членки  следва  да ускорят  подготовката  си за следващата  многогодишна  
финансова  рамка , така че съфинансирането  от ЕС на мерките  в подкрепа  на 
инвестициите  и заетостта  да може  да бъде  предоставено  от началото  на 2014 г., за да се 
подпомогне  изпълнението  на реформите , препоръчани  в специфичните  за всяка  
държава  препоръки . Едновременно  с това е необходим  бърз  напредък  в изграждането  
на банковия  съюз  с цел да бъде  укрепено  доверието . В краткосрочен  план  е необходимо  
да се гарантира , че в счетоводните  баланси  на банките  капитализацията  е адекватна , 
което  да им позволи  да играят  своята  роля  на финансов  посредник  и да допринесат  за 
укрепването  на потенциала  за растеж  в Европа . 
Процесът  на Европейския  семестър  вече е добре  установен  и функционира  за 
постигането  на по-голяма  координация  в изготвянето  на политиките  в ЕС. В него  се 
вземат  предвид  особеностите  на всяка  държава , като в същото  време  се развиват  
синергии  между  различните  държави  и се признава  взаимната  зависимост  между  
членовете  на ЕС. За този процес  през 2013 г. Комисията  използва  по-интензивно  своите  
политически  и технически  контакти  с държавите  членки  и много  държави  членки  
положиха  повече  усилия  да включат  националните  парламенти , социалните  партньори  
и гражданското  общество  в изготвянето  и обсъждането  на своите  национални  програми  
за реформи . Националната  ангажираност  към реформите  ще бъде  от решаващо  
значение  за техния  успех . 
Европа  предприема  серия  от реформи , които  ще доведат  до нов, устойчив  растеж  с 
висока  заетост . Трябва  да продължим  безотказно  да намираме  отговор  на тези 
предизвикателства  на национално  равнище  и на равнище  ЕС. Провеждането  на 
структурни  реформи  ще представлява  обща  европейска  програма  за идните  месеци . 
Чрез  съвместни  действия  на равнище  ЕС и на национално  равнище  можем  да изведем  
Европа  от настоящата  криза  към интелигентен , устойчив  и приобщаващ  растеж . 
 
BG 25   BG ПРИЛОЖЕНИЕ  1 — ПРЕГЛЕД  НА СПЕЦИФИЧНИТЕ  ЗА ОТДЕЛНИТЕ  ДЪРЖАВИ  ПРЕПОРЪКИ  ЗА ПЕРИОДА  2013—2014 Г. 
 
Активна  
политика  
за 
заетост
AT
BE
BG
CZ
DE
DK
EEES
FI
FR
HU
IT
LT
LU
LV
MT
NL
PL
RO
SE
SI
SK
UKЖилищен  
пазарМрежови  
индустрииКонкуренция  
в сектора  на 
услугитеОбществени  
услуги  и 
интелигентн
о 
регулиранеНИРД  и 
иновацииЕфикасно  
използване  
на 
ресурсите  Стабилни  
публични  
финанси  Участие  на 
пазара  на 
трудаМеханизми  
за 
определяне  
на заплатитеСегментиран
е на пазара  
на трудаБюджетна  
рамкаДанъчно  
облаганеБанков  сектор  и 
достъп  до 
финансиранеОбразовани
еПублични  финанси Финансов  сектор Структурни  реформи Политики  за заетост  и социални  политики
Пенсионна  
система  и 
система  на 
здравеопазв
анеБедност  и 
социално  
приобщаван
е
 
Бележка : Препоръки  на Комисията , представени  на 29 май 2013 г. за периода  2013—2014 г. Кипър , Гърция , Ирландия  и Португалия  следва  да изпълняват  ангажиментите , 
поети  по програмите  на ЕС/МВФ  за финансова  помощ . Що се отнася  до Испания , приоритетите  за банковия  сектор  и за достъпа  до финансиране  са обхванати  от програмата  за 
финансовия  сектор , отнасяща  се до рекапитализацията  на финансовите  институции . Повече  информация  може  да бъде  намерена  на адрес : 
http://ec.europa.eu/europe2020/index_bg.htm   
 
BG 26   BG ПРИЛОЖЕНИЕ  2 — ПРЕГЛЕД  НА ЦЕЛИТЕ  НА СТРАТЕГИЯТА  „ЕВРОПА  2020“11 
*Държави , които  са посочили  своята  национална  цел във връзка  с показател , различен  от показателя  по водещата  цел на ЕС 
Цели  на 
държавите  
членки  Равнище  на 
заетостта  
(в %) НИРД  в % от 
БВП Цели  за 
намаляване  на 
емисиите  (в 
сравнение  с 
нивата  от 
2005 г.)12 
 Енергия  от 
възобновяеми  
източници  Енергийна  
ефективност13 
 Преждевремен
но напускане  
на училище  в 
% Висше  образование  
в% Намаляване  на населението , застрашено  
от бедност  или социална  изолация  (в брой  
лица ) 
Водеща  цел 
на ЕС 75%  3% -20% 
(спрямо  
нивата  от 
1990 г.) 20%  20%  10%  40%  20,000,000  
Оценки  ЕС 73.70-74%  2.65-2.72%  -20% 
(спрямо  
нивата  от 
1990 г.) 20%  няма  данни  10.3-10.5% 37.6-38.0%14  
Австрия  77-78% 3.76% -16% 34% 31.5 9.5% 38 % (включително  
ISCED 4а, което  през 
2010 г. бе около  12 %)  235,000 
BE 73.2% 3.0% -15% 13%  9.5% 47% 380,000 
BG 76% 1.5% 20% 16%  11% 36% 260, 000* 
                                                 
11 Националните  цели , определени  в националните  програми  за реформи  през април  2013 г. 
12 Националните  цели  за намаляване  на емисиите , определени  в Решение  2009/406/ ЕО (Решение  за поделяне  на усилията ), се отнасят  до емисиите , които  не попадат  в 
обхвата  на схемата  за търговия  с емисии . Емисиите , обхванати  от схемата  за търговия  с емисии , ще бъдат  намалени  с 21 % спрямо  нивата  от 2005 г. Съответното  
цялостно  намаляване  на емисиите  ще бъде  с 20 % в сравнение  с нивата  от 1990 г. 
13 В член  3, параграф  1, буква  а) от Директива  2012/27/ ЕС относно  енергийната  ефективност  е посочено , че потреблението  на енергия  в Съюза  не трябва  да надвишава  1 
474 Mtoe за първичната  енергия  и 1 078 Mtoe за крайната  енергия . Всички  с изключение  на две държави  членки  (Чешката  република  и Люксембург ) са определили  
свои  цели  до 30 април  2013 г., но не всички  са изразили  тези цели  в първична  и крайна  енергия , както  се изисква  от Директивата . Това  обяснява  защо  няма  данни  за 
някои  държави  членки  и оценка  на равнище  ЕС. В таблицата  са посочени  само  нивата  на първичната  енергийна  консумация  през 2020 г. в Mtoe. Обозначението  с * 
показва , че целта  е предварителна . 
14 Изчислението  не включва  ISCED 4 ( Германия , Австрия ). 
 
BG 27   BG CY 75-77% 0.5% -5% 13% 2.8 10% 46% 27,000 
CZ 75% 1 % (само  в 
публичния  
сектор ) 9% 13%  5.5% 32% Запазване  на броя  на лицата , застрашени  от 
бедност  или социална  изолация , на 
равнището  от 2008 г. (15,3 % от цялото  
население ) и полагане  на усилия  за 
намаляването  му с 30 000  
DE 77% 3% -14% 18% 251.0 <10% 42 % (включително  
ISCED 4, което  през 
2010 г. беше  11,4 %)  320 000 ( дългосрочно  безработни  лица )* 
DK 80% 3% -20% 30% 17.8 <10% Поне  40 % 22 000 (лица , живеещи  в домакинства  с 
много  нисък  интензитет  на трудова  
заетост )* 
EE 76% 3% 11% 25% 6.5 9.5% 40% 61 860 души , заплашени  от бедност * 
EL 70% 0.67% -4% 18% 27.1  под 10 % 32% 450,000 
 
ES 74% 2% -10% 20%  15% 44% 1,400,000-1,500,000 
FL 78% 4% -16% 38% 35.9 8% 42%  
(тясна  национална  
дефиниция ) 150,000 
FR 75% 3% -14% 23% 236.3 9.5% 50% Няма  нова  цел за момента   
(целта  беше  валидна  до 2012 г.)* 
HU 75% 1.8% 10% 14.65% 26.6 10% 30.3% 450,000 
IE  69-71% приблизително  
2 % 
2,5 % от БНП ) -20% 16% 13.9 8% 60% 200,000* 
IT  67-69% 1.53% -13% 17% 158.0 15-16% 26-27% 2,200,000 
LT 72.8% 1.9% 15% 23%  <9% 40% 170,000 
LU 73% 2.3-2.6% -20% 11%  <10% 66% 6,000 
 
BG 28   BG LV 73% 1.5% 17% 40% 5.23* 13.4% 34-36% 121,000* 
MT 62.9% 0.67% 5% 10% 0.825 29% 33% 6,560 
NL 80 % 2,5 % -16% 14% . <8 % >40% 
45 % се очакват  през 
2020 г. 93,000* 
PL 71% 1.7% 14% 15.48% 96* 4.5% 45% 1,500,000 
PT 75% 3% 1% 31% 22.5 10% 40% 200,000 
RO 70% 2% 19% 24%  11.3% 26.7% 580,000 
SE Много  над 
80 % Приблиз . 4% -17% 49% 36.7-66.0 <10% 40-45% Понижаване  на процента  на жените  и 
мъжете , които  не са част от работната  сила  
(с изкл . на студентите  редовно  обучение ), 
трайно  безработните  и лицата  в дългосрочен  
отпуск  по болест  до ,много  под 14% до 
2020 г.* 
SL 75% 3% 4% 25%  5% 40% 40,000 
SK 72% 1.2% 13% 14% 16.2 6% 40% 170,000 
UK Няма  цел в 
НПР Няма  цел в НПР -16% 15% 177.6. Няма  цел в НПРНяма  цел  
в НПР Съществуващите  изразени  в цифри  цели , 
заложени  в Закона  за детската  бедност  от 
2010 г.* 
HR15 
 59% 1.4% +26% 20%  4% 35% 100,000 
 
                                                 
15 Хърватия  представи  списък  на предварителните  национални  цели  за 2020 г. Тъй като са още на предварителен  етап, те не са включени  в оценките  на равнище  ЕС.