Специален доклад Ефективност на 
смесването на 
безвъзмездна финансова 
помощ по регионалните 
механизми за инвестиции 
със заеми от финансови 
институции с цел 
подпомагане на 
външните политики на ЕСBG 2014  № 16
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в интернет (http://europa.eu).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2014 г.
ISBN 978-92-9207-000-7
doi:10.2865/83454
© Европейски съюз, 2014 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
BG 2014  № 16
Специален доклад Ефективност на 
смесването на 
безвъзмездна финансова 
помощ по регионалните 
механизми за инвестиции 
със заеми от финансови 
институции с цел 
подпомагане на 
външните политики на ЕС
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)
02
 Съдържание
Точки
 Речник на термините и съкращенията
I – VIII Кратко изложение
1 – 13 Въведение
1 – 4 Потенциалните ползи от смесването на безвъзмездна финансова помощ за външно 
сътрудничество със заеми
5 – 13 Механизми на ЕС за смесено финансиране
14 – 15 Обхват и подход на одита
16 – 52 Констатации и оценки
16 – 37 Регионалните механизми за инвестиции са създадени по подходящ начин, но все още 
се наблюдават недостатъци в извършваното от страна на Комисията управление
17 – 21 Схемата на регионалните механизми за инвестиции е задоволителна, а регулаторната и процедурна 
рамка се подобрява
22 – 31 Избират се подходящи проекти, но извършваната от Комисията оценка не е достатъчно фокусирана 
върху добавената стойност и размера на безвъзмездната финансова помощ от ЕС
32 – 33 Комисията извършва предварителни плащания с ненужно голям размер
34 При механизмите посредници критериите за отпускане на вторични заеми са неясни или много общи
35 – 37 Комисията извършва разнороден мониторинг на усвояването на безвъзмездната финансова помощ
38 – 52 До момента не са изцяло постигнати предвидените ползи от смесването на заеми 
с безвъзмездна финансова помощ
39 – 42 Необходимостта от наличие на безвъзмездна финансова помощ, която да позволи договаряне на 
заема, е била доказана само за половината от проверените проекти
43 – 46 Не е бил напълно използван потенциалът за участие на Комисията в определянето на политиките, 
както и възможността да се окаже въздействие върху начина, по който се изготвят и управляват 
проектите
47 – 52 Смесеното финансиране е подобрило координацията между донорите, но видимостта на 
финансирането от ЕС остава ограничена
03 Съдържание
53 – 60 Заключения и препоръки
 Приложение I —  Глобален обхват на дейността на регионалните механизми за 
инвестиции
 Приложение II —  Поети задължения, договорени и изплатени суми от Комисията по 
регионален механизъм за инвестиции към 31.12.2013 г.
 Приложение III  —  Брой на проектите, одобрени от регионалните механизми за 
инвестиции за периода 2007—2013 г.
 Приложение IV —  Финансово участие в 387-те проекта, одобрени от регионалните 
механизми за инвестиции за периода 2007—2013 г.
 Приложение V —  Заеми от финансови институции, по регионален механизъм за 
инвестиции за периода 2007—2013 г.
 Приложение VI — Извадка от 15 одитирани проекта по ДФИ
 Приложение VII — Извадка от 15 одитирани проекта по МИЛД
 Приложение VIII —  Одитна извадка от проекти във връзка със създаването на 
механизми посредници
 Приложение IX — Проекти, посочени в точка 42
 Отговори на Комисията
04
 Речник на термините 
и съкращенията
Делегации на ЕС : ЕС се представлява по целия свят от своите 139 делегации и служби. Делегациите на ЕС са част от 
структурата на Европейската комисия, но служат на интересите на целия ЕС.
ДФИ : Доверителен фонд за инфраструктура „ЕС—Африка“ 
ЕБВР : Европейска банка за възстановяване и развитие  
ЕБВР е публична банка за развитие, със седалище в Лондон, която подпомага прехода към отворени пазарни 
икономики в страните от Централна и Източна Европа до Централна Азия, както и в страните от Южното 
и Източното Средиземноморие. ЕБВР предоставя финансиране за проекти в банковия сектор, индустрията, 
бизнеса, както в новосъздадени, така и във вече съществуващи компании. Банката фокусира дейността си върху 
частния сектор, но работи също така и с публични предприятия.
ЕИБ : Европейска инвестиционна банка.  
ЕИБ е банката на Европейския съюз. ЕИБ е собственост на държавите членки на Европейския съюз и представлява 
техните интереси. Банката работи в тясно сътрудничество с другите институции на ЕС за прилагане на политиката 
на Съюза чрез осигуряване на финансиране за инвестиционни проекти.
ЕФР : Европейски фонд за развитие  
Европейските фондове за развитие са основният инструмент за предоставяне на помощ в областта на 
сътрудничеството за развитие от Европейския съюз за държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн 
и отвъдморските страни и територии. Споразумението за партньорство, подписано в Котону на 23 юни 2000 г. за 
период от двадесет години („споразумение от Котону“), формира рамката на отношенията на Европейския съюз 
с тези държави и територии. Споразумението има за цел намаляването и постепенното премахване на бедността.
ИВД : Инициатива за взаимно доверие  
ИВД е официалната рамка, създадена през 2009 г. от AFD, ЕИБ и KfW, с цел увеличаване на ефективността на 
съфинансирането на проекти за развитие. Основните характеристики на инициативата са делегиране на голям 
брой от задачите на водещата финансова институция на операцията, както и взаимно признаване на процедури.
ИРЗБ : Инвестиционна рамка за Западните Балкани 
МВФ : Международен валутен фонд
МИЛД : Механизъм за инвестиции по линия на добросъседството 
ОРМ : Ориентиран към резултатите мониторинг  
Системата ОРМ представлява инструмент за оценка на проекти и програми, който предоставя препоръки за 
подобрения.
Преференциален заем : Преференциалният заем е заем със значително по‑благоприятни условия от пазарните 
условия. МВФ изчислява размера на преференцията като разликата между номиналната стойност на заема 
и сконтираната стойност на бъдещите плащания по обслужване на дълга, извършвани от кредитополучателя. 
Размерът на преференцията се изразява като процент от номиналната стойност на заема.
05 Речник на термините и съкращенията
AFD : Agence française de développement (Френска агенция за развитие)  
AFD е френска публична финансова институция за развитие, чиято цел е да се бори с бедността и да насърчава 
икономическия прогрес в развиващите се държави и във френските отвъдморски територии. Тя е основната 
агенция, изпълняваща политиката на Франция за сътрудничество за развитие.
AIF: Механизъм за инвестиции в Азия
CIF: Карибски инвестиционен механизъм 
EuropeAid : Генерална дирекция „Развитие и сътрудничество“ — EuropeAid
IFCA : Механизъм за инвестиции в Централна Азия 
IFP: Механизъм за инвестиции в Тихоокеанския басейн 
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau  (Банка за възстановяване)  
KfW е насърчителната банка на Федерална република Германия със седалище във Франкфурт. Клонът на банката, 
който се занимава с въпросите за развитие, извършва от името на правителството финансови дейности в областта 
на сътрудничеството за развитие.
LAIF : Механизъм за инвестиции в Латинска Америка
06
 Кратко  
изложение
I
Механизмите за смесено финансиране съчетават 
заеми1 от финансови институции с безвъзмездна 
финансова помощ. Смесеното финансиране предос ‑
тавя възможност на донорите на безвъзмездна финан ‑
сова помощ да привличат средства за външно сътруд ‑
ничество чрез мобилизиране на заеми от финансови 
институции. Този механизъм им позволява също 
така да оказват въздействие върху определянето на 
политики и/или върху начина, по който се изготвят 
и изпълняват проектите. Освен това смесването на 
заемите и безвъзмездните финансови средства може 
да стимулира сътрудничеството между заинтересова ‑
ните страни в областта на помощта за развитие и да 
подобри нивото на видимост на помощта.
II
От 2007 г. Комисията и държавите членки са устано ‑
вили осем регионални механизъма за инвестиции, 
които обхващат всички области на външно сътруд ‑
ничество на Комисията. През периода 2007—2013 г. 
ЕС е отпуснал 2,106 млрд. евро за тези механизми. 
Институциите за финансиране на развитието иден ‑
тифицират проекти и кандидатстват за безвъзмездна 
финансова помощ, която се одобрява от изпълни ‑
телни органи в Комисията или държавите членки 
и други донори. Финансовите институции сключват 
договори с изпълнители за осъществяване на техни ‑
ческа помощ и извършват мониторинг на проектите.
III
Одитът на Сметната палата обхвана регионалните 
механизми за инвестиции от момента на създаването 
им. По‑специално Сметната палата извърши оценка на 
ефективността на регионалните инвестиционни меха ‑
низми, предлагащи смесено финансиране със заеми 
от финансови институции. Одитът беше съсредоточен 
върху схемата и управлението на регионалните инвес ‑
тиционни механизми, както и върху степента, до която 
са постигнати очакваните ползи от смесеното финанси ‑
ране. Одитната дейност включи аналитична проверка, 
събеседвания със служители на Комисията, анкета 
сред 40 делегации на ЕС, на която са отговорили 22 
делегации, посещения в четирите основни финансови 
институции, и проверка на извадка от 30 случая на без ‑
възмездна финансова помощ, отпусната по проекти.
1 В допълнение към заемите се използват в по‑малка степен 
и други форми на финансиране, различни от безвъзмездната 
финансова помощ.IV
Сметната палата достигна до заключението, че като 
цяло смесването на безвъзмездната финансова 
помощ от регионалните инвестиционни механизми 
със заеми от финансови институции за подпомагане 
на външната политика на ЕС е било ефективно. Регио ‑
налните инвестиционни механизми са били успешно 
създадени, но потенциалните ползи от смесването 
не са били напълно реализирани поради слабости 
в извършваното от Комисията управление.
V
Държавите членки и Комисията са осигурили успе ‑
шен старт на регионалните инвестиционни меха ‑
низми, които понастоящем са солидно утвърдени. 
Частта „кредитиране“ от финансирането се осигурява 
основно от четири европейски финансови институ ‑
ции, които са идентифицирали допустимите за инвес ‑
тиции проекти. През последните седем години те са 
установили достатъчен брой проекти за ангажиране 
на наличните средства.
VI
Всички проверени от Сметната палата 30 проекта 
са оценени като уместни за съответните региони 
и страни. Въпреки това извършеният от Комисията 
процес на одобряване не е бил задълбочен, а на 
определено ниво решенията за предоставяне на 
безвъзмездна финансова помощ често не са били 
добре обосновани. Липсват също така насоки относно 
критериите, които Комисията следва да използва 
в процеса на вземане на решения. Предварителните 
плащания, извършени след одобряване на безвъз ‑
мездната финансова помощ, са били ненужно високи. 
Мониторингът от страна на Комисията не е осигурил 
във всички случаи постигането на добавена стойност 
в резултат от предоставената безвъзмездна финан ‑
сова помощ.
Кратко изложение 07
VII
Регионалните инвестиционни механизми са пре ‑
доставили на партньорите в областта на развитието 
платформа за тясно общо сътрудничество и за пред ‑
приемане на много големи проекти, които в противен 
случай би било трудно да се финансират. Понякога 
обосновката за предоставянето на смесено финанси ‑
ране (субсидии и заеми) е било ясно, по‑специално 
в случаите, когато е трябвало да се изпълнят крите ‑
риите за преференциални заеми. За разлика от това 
обаче, в около 50 % от проверените случаи, това не 
е било видно. Комисията не се е възползвала напълно 
от потенциала за оказване на положително въздейст ‑
вие върху начина, по който се изготвят проектите, 
както и от възможността да оказва повече влияние 
върху секторната политика. Повишаването на нивото 
на видимост на подпомагането от ЕС засега е огра ‑
ничено, въпреки че Комисията е предприела мерки 
в тази насока.
VIII
Сметната палата отправя известен брой препоръки 
за Комисията с оглед подобряване на ефективността 
на регионалните инвестиционни механизми. Препо ‑
ръките се отнасят до подбора на проектите и одобря ‑
ването на безвъзмездната финансова помощ, изпла ‑
щането на средствата, мониторинга на усвояването 
на субсидиите от ЕС, както и до подобряването на 
видимостта на предоставяната от ЕС помощ.
08
 Въведение
Потенциалните ползи от 
смесването на безвъз -
мездна финансова 
помощ за външно 
сътрудничество със 
заеми
01 
Механизмите за смесено финансиране 
съчетават заеми2 от финансови ин ‑
ституции с безвъзмездни финансови 
средства. Безвъзмездната финансова 
помощ може да бъде предоставена 
под различни форми, но в случая на 
сътрудничеството на ЕС с развиващи 
се страни най‑често използваните ви ‑
дове безвъзмездна финансова помощ 
са помощта за преки инвестиции, лих ‑
вените субсидии, техническата помощ 
и схемите за гарантиране на заеми.
02 
Основната цел на механизмите за 
смесено финансиране е да спомагат за 
привличането на външни средства за 
сътрудничество чрез мобилизиране 
на заеми от финансови институции. 
По‑конкретно смесеното финансиране 
се стреми да разреши неоптималните 
инвестиционни ситуации при дейнос ‑
ти или инфраструктури, които имат 
потенциал за жизнеспособност, но не 
привличат достатъчно финансиране от 
пазарни източници. Основните причи ‑
ни, поради които проектите не привли ‑
чат финансови средства при обичайни ‑
те пазарни условия, са следните:
а) те не са достатъчно рентабилни, 
но осигуряват значителни ползи 
в икономически, екологичен и/или 
социален план;б) рисковият им профил е прекалено 
висок;
в) изпълняват се в силно задлъжнели 
страни, които трябва да спазват 
изискванията на Международния 
валутен фонд (МВФ) в областта на 
кредитирането (вж. каре 1 ).
03 
В допълнение към привличането на 
средства от финансови институции 
смесеното финансиране предлага 
възможност на донорите да участ ‑
ват във определянето на политиките 
или да влияят на начина, по който се 
изготвят и управляват проектите. Това 
например може да бъде смекчаване 
на отрицателните външни фактори на 
проектите, като вредния екологичен 
или социален ефект, или осигурява ‑
не на допълнително финансиране за 
конкретни цели във връзка с проекта, 
като например развитието на админи ‑
стративен или технически капацитет.2 В допълнение към заемите 
се използват в по‑малка 
степен и други форми на 
финансиране, различни от 
безвъзмездната финансова 
помощ.
Изисквания на МВФ в областта на кредитирането в силно задлъжнели страни
МВФ изисква от силно задлъжнелите страни да сключват заеми при условия, които са значително по‑благо ‑
приятни от пазарните. Подобни заеми се наричат преференциални заеми. В силно задлъжнелите страни МВФ 
изисква преференцията да бъде в размер на най‑малко 35 %.Каре 1
09 Въведение
04 
Съществуват и други по‑общи по ‑
тенциални ползи от използването на 
смесено финансиране:
а) насърчава се сътрудничеството 
между заинтересованите страни 
в областта на помощта за раз ‑
витие. Механизмите за смесено 
финансиране се създават в парт ‑
ньорство най‑вече с европейските 
финансови институции и по този 
начин се възползват от техните 
специфични експертни знания 
и опит. Засиленото сътрудничест ‑
во може да доведе също така до 
по‑голяма прозрачност, икономии 
от мащаба и намалени трансак ‑
ционни разходи за страната парт ‑
ньор. То позволява и да се изпъл ‑
няват проекти, които са прекалено 
големи, за да бъдат финансирани 
само от един донор или от една 
финансова институция;
б) смесеното финансиране пови ‑
шава нивото на осведоменост на 
бенефициентите и на обществото 
относно факта, че инвестициите са 
финансирани с помощта на доно ‑
ри. Съчетаването на интервенции 
от различни донори и финансови 
институции е начин за достигане 
на критичната маса, необходима за 
повишаване на нивото на види ‑
мост на помощта.Механизми на ЕС за сме -
сено финансиране
05 
Комисията предоставя лихвени субси ‑
дии от дълго време насам. По‑отскоро 
обаче е създаването от Комисията 
и държавите членки на специални ме ‑
ханизми, които засилват използването 
на смесено финансиране. От 2007 г. 
Комисията е създала осем регионални 
инвестиционни механизъма, които 
обхващат всички нейни области на 
външно сътрудничество (вж. приложе -
ние I ). Те комбинират безвъзмездната 
финансова помощ от Европейските 
фондове за развитие (ЕФР) и от общия 
бюджет на ЕС със заеми, които се 
предоставят основно от институции 
в Европа, финансиращи области, 
свързани с развитието. В някои случаи 
се предоставят средства директно от 
държавите членки на ЕС.
06 
Регионалните инвестиционни меха ‑
низми имат тристепенна структура на 
управление3:
а) стратегически орган4, който има 
за задача да определя цялост ‑
ната стратегия на финансовия 
механизъм;
б) изпълнителен орган5, който се 
състои от Комисията, държавите 
членки и други донори. Той отго ‑
варя за одобряването на отделни ‑
те помощи;
в) технически орган6, който се състои 
от финансови институции и Ко ‑
мисията. Той отговаря за създа ‑
ването на общ списък от проекти 
и за подбора на проектите, които 
се представят на изпълнителния 
орган.3 Инвестиционната рамка за 
Западните Балкани (ИРЗБ) 
представлява изключение, 
тъй като се управлява от 
управителен комитет и от 
група на финансиращите 
институции.
4 Наричан „стратегически 
съвет“ или „управителен 
комитет“.
5 Наричан „оперативен съвет“ 
или „изпълнителен комитет“.
6 Наричана „групата на 
институциите, финансиращи 
проекти“ или „група на 
финансиращите 
институции“.
10 Въведение
07 
След консултации със съответната(ите) 
страна(и) — партньор(и), финансовите 
институции правят предложения за 
проекти7. Разработването на списъка 
от проекти се ръководи от финансови ‑
те институции. Те идентифицират и из ‑
бират проекти въз основа на собстве ‑
ните си критерии за оценка. След това 
кандидатстват за безвъзмездна фи ‑
нансова помощ, като уточняват вида 
и размера. Процесът на разработване 
на проектите включва сътрудничество 
с Комисията, по‑специално в рамки ‑
те на техническите органи и на ниво 
делегации на ЕС. Водещата финансова 
институция на проекта извършва мо ‑
ниторинг на изпълнението му и док ‑
ладва за напредъка. Тя има право да 
получава комисиона за управлението 
и изпълнението на проектите.
08 
Доверителният фонд за инфраструкту ‑
ра „ЕС—Африка“ (ДФИ) е единственият 
регионален инвестиционен механи ‑
зъм, който функционира като фонд. 
Европейската инвестиционна банка 
(ЕИБ) играе ролята на ковчежник за 
този фонд. Що се отнася до другите 
регионални инвестиционни механиз ‑
ми, в повечето случаи Комисията 
насочва безвъзмездната финансова 
помощ към крайните бенефициенти 
посредством водещата финансова 
институция. Бенефициентите сами 
възлагат и управляват съответните 
договори с изпълнители. Въпреки това 
финансовите институции осигуряват 
техническо съдействие и извърш ‑
ват мониторинг на изпълнението на 
проектите със смесено финансиране. 
Всеки от регионалните инвестиционни 
механизми разполага със секретари ‑
ат, който подпомага изпълнителните 
органи. Секретариатите се осигуряват 
от Комисията8 с изключение на ДФИ, 
чийто функция „секретариат“ се из ‑
пълнява от ЕИБ.09 
Съществуват също така и други меха ‑
низми на ЕС за смесено финансиране. 
Най‑яркият пример е Инвестицион ‑
ният механизъм, създаден през 2003 г. 
в рамките на Споразумението от Кото ‑
ну за период от 20 години. Други при ‑
мери за смесено финансиране извън 
контекста на регионалните инвести ‑
ционни механизми са Инструментът за 
евро‑средиземноморски инвестиции 
и партньорство (FEMIP) и Световният 
фонд за енергийна ефективност и въз ‑
обновяема енергия (GEEREF).
10 
Размерът на средствата, отпуснати от 
ЕС на регионалните инвестиционни 
механизми за периода 2007—2013 г., 
е 2,106 млрд. евро (вж. приложение II ). 
В края на 2013 г. Комисията вече 
е била изплатила средства в размер на 
1,205 млрд. евро. Изпълнителните ор ‑
гани на регионалните инвестиционни 
механизми са одобрили 387 проекта 
(вж. приложение III ), като безвъзмезд ‑
ната финансова помощ за тях е в общ 
размер на 2,346 млрд. евро (вж. при -
ложение IV ). Тази помощ е била при ‑
дружена от заеми в размер на общо 
22,152 млрд. евро. До момента процен ‑
тът на непогасени заеми е нулев.
11 
Подпомаганите проекти са основно 
публични инвестиционни проекти. 
Обхванатите области се различават при 
отделните механизми, но транспорт ‑
ният и енергийният сектор получават 
най‑големия дял от средствата9. Про ‑
ектите варират от сравнително малки 
(на стойност от 0,3 млн. евро) до такива 
със стойност над 1 млрд. евро. В по‑го ‑
лямата част от случаите участват поне 
две или повече финансови институции. 
Понякога регионалните инвестиционни 
механизми не отпускат финансиране 
за отделен инвестиционен проект, а на 
друг механизъм или фонд. При подобни 
механизми посредници финансовите 
институции избират и финансират 
поддействия, в които участват местни 
финансови партньори.7 Заявленията за субсидии от 
ИРЗБ се подават основно от 
страните партньори.
8 Генерална дирекция 
„Развитие и сътрудничество“ 
(EuropeAid) освен по 
отношение на ИРЗБ, чийто 
секретариат се осигурява от 
генерална дирекция 
„Разширяване“.
9 Около 55 %.
11 Въведение
12 
Четирите основни финансови инсти ‑
туции10, участващи от самото начало 
в регионалните механизми за инвес ‑
тиции, са ЕИБ, Европейската банка за 
възстановяване и развитие (ЕБВР), 
Agence Française de Développement  (AFD) 
и Kreditanstalt für Wiederaufbau  (KfW). 
В приложение V  е представен разме ‑
рът на заемите, които тези институции 
са одобрили през периода 2007—
2013 г. за 387 ‑те проекта, получили 
подпомагане от инвестиционните 
механизми.
13 
През декември 2012 г. Комисията 
е въвела платформа на ЕС за смесено 
финансиране в областта на външното 
сътрудничество с цел да разгледа въз ‑
можностите за подобряване на качест ‑
вото и ефикасността на регионалните 
механизми инвестиции. Този процес 
все още не е приключил и се очаква да 
доведе до формулиране на набор от 
препоръки и указания за използване 
на смесено финансиране в областта на 
външното сътрудничество, както и за 
начините за мобилизиране на допъл ‑
нителни публични и частни средства, 
чрез което да се увеличи въздейст ‑
вието от външното сътрудничество 
и политиката на ЕС за развитие.10 Другите финансови 
институции, които отговарят 
на условията, са: Agencia 
Española de Cooperación 
Internacional para el 
Desarrollo (AECID), 
Африканска банка за 
развитие (AfDB), Белгийска 
инвестиционна компания за 
развиващите се страни (BIO), 
Карибска банка за развитие 
(CDB), Банка за развитие към 
Съвета на Европа (CEB), 
Companía Española de 
Financiación al Desarrollo 
(COFIDES), Финландски фонд 
за индустриално 
сътрудничество ООД 
(FINNFUND), 
Междуамериканска банка за 
развитие (IADB, наблюдател 
в LAIF), Люксембургска 
агенция за развитие 
(Lux‑Dev), Скандинавска 
инвестиционна банка (NIB), 
Частно дружество за 
инфраструктурно развитие 
(PIDG), Österreichische 
Entwicklungsbank AG (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all’Estero (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento (SOFID).
12
 Обхват и подход  
на одита
14 
Сметната палата извърши оценка на 
ефективността на смесването на без ‑
възмездната финансова помощ от ре ‑
гионалните механизми за инвестиции 
със заеми от финансови институции 
за подпомагане на външната политика 
на ЕС. По‑специално бяха разгледани 
следните два въпроса:
а) Добре ли са разработени и управ ‑
лявани регионалните механизми 
за инвестиции?
б) Довело ли е използването на сме ‑
сено финансиране до очакваните 
ползи?
15 
Настоящият одит, който беше първият 
одит на Сметната палата в тази специ ‑
фична област, беше извършен в пе ‑
риода от май до декември 2013 г. По 
време на одита бяха разгледани резул ‑
татите от изпълнението на регионални 
механизми за инвестиции от тяхното 
създаване. Сметната палата фокуси ‑
ра своя одит към отпуснатите от ЕС 
финансови средства и към ролята на 
Комисията. Одитната дейност включи 
аналитична проверка, събеседвания 
със служители на Комисията, анкета 
сред 40 делегации на ЕС11, посещения 
в четирите основни финансови инсти ‑
туции и подробна проверка на извад ‑
ка от проекти. Извадката12 се състоеше 
от 15 проекта, които са получили 
безвъзмездна финансова помощ от 
ДФИ (вж. приложение VI ) и 15 проек ‑
та, които са получили безвъзмездна 
финансова помощ от Механизма за 
инвестиции по линия на добросъсед ‑
ството (МИЛД) (вж. приложение VII ). 
Тези два регионални механизъма за 
инвестиции обхващат както общия 
бюджет на ЕС, така и ЕФР , и представ ‑
ляват повече от 70 % от безвъзмезд ‑
ната финансова помощ, одобрена 
до края на 2013 г. от регионалните 
механизми за инвестиции. Те са също 
така и най‑рано създадените меха ‑
низми и вследствие на това техните 
проекти са в най‑напреднала фаза на изпълнение. Поради особените им 
характеристики одитът включи също 
така проверка на осем проекта във 
връзка със създаването на механизми 
посредници (вж. точка 11) за финанси ‑
ране на действия, включващи участи ‑
ето на местни финансови институции 
(вж. приложение VIII ).11 22 делегации на ЕС са 
отговорили на проучването.
12 Сметната палата извърши 
подбор на проектите на 
случаен принцип чрез 
използване на метода на 
извадка по парична 
единица.
13
 Констатации  
и оценки
Регионалните 
механиз ми за инвести -
ции са създадени по 
подходящ начин, но все 
още се наблюдават 
недостатъци в извърш -
ваното от страна на 
Комисията управление
16 
Сметната палата провери дали ця ‑
лостният модел на регионалните 
механизми за инвестиции и общата 
им процедурна рамка са подходящи. 
Одитът беше насочен също така към 
процедурата за оценка на заявленията 
за безвъзмездна финансова помощ, 
обосновката на избраните проекти 
и уместността на вида и размера на 
безвъзмездната финансова помощ. На 
последно място, по време на одита 
бяха проверени също така и усвоява ‑
нето на безвъзмездната финансова 
помощ и мониторинга на проектите.
Схемата на регионалните 
механизми за инвестиции 
е задоволителна, а регу -
латорната и процедурна 
рамка се подобрява
17 
Решението за създаване на осем 
различни регионални механизъма за 
инвестиции вместо един общ инвес ‑
тиционен инструмент е подходящо, 
защото:
а) механизмите разполагат с раз ‑
лична структура за комбиниране 
на финансирането от различни 
донори и за насочването му за 
проектите;
б) в зависимост от съответната 
географска зона ЕС предоставя 
финансиране за различните инвес ‑
тиционни механизми от различни 
финансови инструменти, които 
имат различни правни рамки.в) разпределянето на отговорно ‑
стите в рамките на Комисията 
и финансовите институции се из ‑
вършва въз основа на географски 
принцип;
г) участниците, представлявани в от ‑
делните органи на управление (вж. 
точка 6), се различават в зависи ‑
мост от регионите.
18 
Целите и приоритетните сектори за 
всички регионални механизми за 
инвестиции са съобразени с общите 
цели на политиката на ЕС. В случая 
с ДФИ единствено проектите с регио ‑
нално измерение са били допустими, 
а това е ограничило потенциала за 
използване на смесено финансиране.
19 
Финансовият регламент13 наскоро 
е въвел специфични правила относно 
механизмите за смесено финансира ‑
не14. Тези правила, които се прилагат 
от 2014 г., значително подобряват 
нормативната рамка, като дефинират 
понятия и принципи, опростяват на ‑
чините на управление, използвани за 
смесено финансиране, и предоставят 
правно основание за използване на 
иновативни финансови инструменти. 
Понастоящем Комисията е в процес 
на допълнително подобряване на 
рамката чрез изготвяне на указания за 
управление на регионалните механиз ‑
ми за инвестиции15.
20 
Въпреки че Комисията е постигнала 
известен напредък в тази област, про ‑
ектите обикновено са били предлага ‑
ни по инициатива на финансовите ин ‑
ституции, а Комисията е отговаряла на 
тези предложения и на последвалите 
ги заявления за безвъзмездна финан ‑
сова помощ, без да участва активно 
в набелязването на операции.13 Регламент № 966/2012 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 
25 октомври 2012 година 
относно финансовите 
правила, приложими за 
общия бюджет на Съюза и за 
отмяна на Регламент (ЕО, 
Евратом) № 1605/2002 на 
Съвета (OВ L 298, 26.10.2012 г., 
стр. 1).
14 Добавен е нов дял — дял III 
„Финансови инструменти“.
15 От 2012 г. съществуват 
практически указания, които 
са помогнали на страните 
партньори да се запознаят 
с изискванията във връзка 
с попълването и подаването 
на заявленията за проекти 
по ИРЗБ.
14 Констатации и оценки 
21 
Секретариатът на ДФИ се осигурява от 
ЕИБ (вж. точка 8). Като се има предвид 
фактът, че ЕИБ е финансираща инсти ‑
туция и независимо от това, че има 
ясно разграничение между секретари ‑
ата и банковите дейности на ЕИБ, това 
е въпрос, който е необходимо да бъде 
изяснен.
Избират се подходящи про -
екти, но извършваната от 
Комисията оценка не е дос -
татъчно фокусирана върху 
добавената стойност и раз -
мера на безвъзмездната 
финансова помощ от ЕС
Избор на проекти за 
подпомагане
22 
Процесът на идентифициране и избор 
на проекти е позволил подаването на 
достатъчен брой заявления за без ‑
възмездна финансова помощ, за да 
е възможно разпределените средства 
да бъдат ангажирани в предвидени ‑
те срокове. Одобрените проекти са 
отговаряли на нуждите за развитие на 
съответните региони и страни.23 
За да поискат подпомагане от региона ‑
лен механизъм за инвестиции, финан ‑
совите институции трябва да подадат 
заявление за безвъзмездна финансова 
помощ16. Въпреки че данните от фи ‑
нансовите институции, предоставяни 
преди отпускане на помощта, стават 
все по‑обширни и по‑подробни с тече ‑
ние на времето, те остават прекалено 
общи, за да позволят на изпълнител ‑
ните органи на регионални механизми 
за инвестиции да вземат обосновани 
решения. Липсвали са количествени 
данни по отношение на условията за 
отпускане на заем, преференциалните 
условия (вж. каре 1 ) и жизнеспособ ‑
ността (вж. пример в  каре 2 ). Освен 
това очакваната добавена стойност 
от предоставянето на безвъзмездна 
финансова помощ не е била добре 
формулирана, структурирана или 
количествено изразена.16 Стандартният формуляр за 
представяне на проекта 
„Standard Project Submission 
Form“  за регионалните 
механизми за инвестиции, 
управлявани от EuropeAid, 
заявлението за безвъзмездна 
финансова помощ „Project 
Grant Application Form“  за 
ИРЗБ и информационният 
фиш „Cover Sheet“ , що се 
отнася до ДФИ.
Проект, подпомогнат от ДФИ — Възстановяване на електрически мрежи 
в Бенин и Того
Проектът се отнася до изграждането и подновяването на линии за пренос на електроенергия и на подстан ‑
ции на обща стойност 85,7 млн. евро. Проектът има за цел подобряване на надеждността и ефикасността на 
доставките на електроенергия в Бенин и Того. ДФИ е отпуснал лихвена субсидия в размер на 12,25 млн. евро, 
която е позволила да бъде постигнато изисквания от МВФ размер на преференция от 35 % (вж. каре 1 ).
Финансовите институции не са предоставили достатъчна информация
Заявлението за безвъзмездна финансова помощ, представено от финансовите институции, не е съдържа ‑
ло данни относно финансовата и икономическата жизнеспособност на проекта, размер на преференцията 
и съгласуването на проекта с нуждите на съответните държави, въпреки че тази информация е била налична 
в документите на финансовите институции. В допълнение, в заявлението не е било ясно посочена очакваната 
добавена стойност в резултат на безвъзмездната финансова помощ от ДФИ. Без тази информация Комисията 
не е в състояние да извърши подходяща оценка на искането за безвъзмездна финансова помощ.Каре 2
15 Констатации и оценки 
17 Информацията, необходима 
за това изчисление, не 
е била предоставена за 
другите регионални 
механизми за инвестиции.
18 Въпреки това финансовите 
институции разполагат 
с възможността да поискат 
така нареченото „принципно 
одобрение“ от 
изпълнителния комитет.24 
Недостатъчният характер на данните, 
предоставени от финансовите инсти ‑
туции, се обяснява отчасти с факта, че 
проектите често са били в предвари ‑
телен етап при подаването на заяв ‑
ленията за безвъзмездна финансова 
помощ. Финансовите институции взе ‑
мат решение относно заемите на един 
по‑късен етап, т.е. след извършване на 
проучване за осъществимост. Техните 
решения следователно се основават 
на по‑пълна информация, от тази, 
с която е разполагала Комисията при 
оценката на заявленията за безвъз ‑
мездна финансова помощ.
25 
Въпреки че липсват специфични 
насоки в това отношение, с течение 
на времето Комисията е подобрила 
извършваните от нея проверки на 
заявленията за подпомагане. Тези 
проверки обаче продължават да се 
основават на данни от заявлението 
за безвъзмездна финансова помощ 
и следователно са ограничени. По 
отношение на разгледаните проекти 
по време на проверките не е било 
обърнато голямо внимание на префе ‑
ренциалните условия, устойчивостта 
на обслужването на дълга, размера 
на безвъзмездната финансова помощ 
или икономическата жизнеспособност. 
Комисията не е установила критерии 
за икономическа жизнеспособност. 
На практика тя не разполага с ясни 
правила или насоки относно вида на 
инвестициите за развитие, които след ‑
ва да се финансират от безвъзмездна 
финансова помощ, от заеми или чрез 
смесено финансиране от двата вида.
26 
При извършваните от нея проверки 
Комисията постепенно е включила 
съответните делегации на ЕС, като се 
е консултирала с тях при оценката на 
заявленията за безвъзмездна финан ‑
сова помощ. Анализът от страна на 
Сметната палата на проектите и събе ‑
седванията със служителите на деле ‑
гациите показва, че тяхното участие все още е недостатъчно, по‑специално 
по време на фазата на идентифици ‑
ране на проекти. Само 59 % от 22 ‑те 
делегации на ЕС, които са отговорили 
на анкетата на Сметната палата, са 
посочили, че са участвали в процеса 
на идентифициране на проекти за 
смесено финансиране. Това е огра ‑
ничило степента на ангажираност 
в проектите от страна на делегациите. 
Въпреки това, след като финансо ‑
вите институции са кандидатствали 
за безвъзмездна финансова помощ, 
Комисията е искала от по‑голямата 
част от делегациите да и` предоставят 
гледните си точки относно избраните 
проекти в съответните страни.
27 
Средният брой дни от включването 
в списъка от проекти до окончател ‑
ното одобряване от изпълнителния 
орган е 215 за ДФИ, 257 за LAIF и 290 
за МИЛД17. При LAIF и на МИЛД всеки 
проект е трябвало да получи пред ‑
варително и окончателно одобрение 
от техническите и изпълнителните 
органи, и това е отнемало време. Тази 
процедура е била олекотена при ДФИ, 
където не е било изисквано предвари ‑
телно одобрение18.
Избор на вида и размера на 
безвъзмездната финансова 
помощ
28 
Избраните видове безвъзмездна 
финансова помощ (вж. точка 1) са били 
подходящи за добавената стойност, 
който са целели да постигнат. Един ‑
ствено ДФИ е осигурил лихвени субси ‑
дии; другите регионални механизми за 
инвестиции не са предоставили такива 
субсидии, въпреки че това е позволе ‑
но от техните регулаторни и договор ‑
ни рамки.
16 Констатации и оценки 
19 Както Сметната палата вече 
е отбелязала в точка 3.2 от 
Специален доклад № 3/99 
относно управлението 
и контрола на лихвените 
субсидии от страна на 
Комисията (OВ C 217, 
29.7.1999 г., стр. 1).29 
От проверените от Сметната палата 30 
случая на безвъзмездна финансова по ‑
мощ 11 са имали за цел да гарантират 
минималното ниво на преференция 
от 35 % за заемите, изисквано от ДФИ 
(вж. каре 1 ). За седем от тези 11 случая 
Сметната палата не е получила данни 
от Комисията или от финансовите ин ‑
ституции, които да показват, че нивото 
на преференция не е надвишавало 
необходимото равнище за спазване 
на изискването на ДФИ. В един случай 
нивото на преференция е надвишило 
минималният размер от 35 %, без Ко ‑
мисията да бъде информирана за това.
30 
Липсват установени критерии за оп ‑
ределяне на размера на безвъзмезд ‑
ната финансова помощ в случаите, 
когато основната цел не е спазване на 
изискванията на МВФ. В проверените 
случаи често не е било ясно по какъв 
начин е бил определен размерът на 
помощта. Освен това Комисията не 
е счела за необходимо да извърши 
задълбочена проверка на начина, по 
който е изчислен размерът на сумите, 
поискани от финансовите институции.
31 
На теория финансовите институции 
могат да определят лихвен процент 
с по‑високо от обичайното ниво, който 
да бъде одобрен от бенефициента 
чрез включването на субсидия във 
финансовия пакет. Вследствие на това 
съществува риск ползата от безвъз ‑
мездната финансова помощ да не бъде 
изцяло за бенефициента. Въпреки че 
публичните институции, финансиращи 
развитието, отговарят за предоставя ‑
нето на най‑подходящите финансови 
условия, Комисията и Сметната палата 
не изключват вероятността от настъп ‑
ването на този риск, тъй като поради 
конфиденциалния характер на опре ‑
делянето на лихвените проценти, те не 
разполагат със средства за проверка 
на този аспект19.Комисията извършва 
предварителни плащания 
с ненужно голям размер
32 
След одобряване на безвъзмездната 
финансова помощ и подписване на 
споразуменията се отпускат значите ‑
лен размер предварителни плащания. 
Комисията е разполагала със сред ‑
ствата и ги е прехвърлила по‑рано от 
необходимото. Бенефициентите са 
използвали тези средства бавно, тъй 
като е отнело време да се лансира 
проектът, да се договорят необходи ‑
мите услуги и дейности, както и пора ‑
ди срока на изпълнение на проекта. 
Прехвърлените средства следовател ‑
но са оставали неизползвани за дълги 
периоди от време, което е в наруше ‑
ние на принципите за добро финансо ‑
во управление (вж. пример в  каре 3 ). 
Това е причината бюджетният резултат 
да не отразява действителната дей ‑
ност на механизмите.
33 
В случая с ДФИ Комисията извършва 
прехвърляне на средства към ДФИ, 
а след това в качеството си на орга ‑
низация, управляваща фонда, ЕИБ 
прехвърля безвъзмездната финансова 
помощ от ДФИ към водещата финансо ‑
ва институция. Изпълнителният съвет 
на ДФИ одобрява суми на безвъзмезд ‑
ната финансова помощ до размер, кой ‑
то не надвишава касовите наличности 
на фонда. Чрез този разумен подход 
ДФИ гарантира, че ще е в състояние 
да изпълнява своите ангажименти. 
Тъй като отнема време докато започне 
действителното изпълнение на про ‑
екта, бенефициентът ще изразходва 
съответните средства едва няколко 
години по‑късно. В резултат на това 
голям размер средства остават с годи ‑
ни неизползвани в банковата сметка 
на фонда (вж. фигурата ).
17 Констатации и оценки ФигураПарични потоци на ДФИ
Източник:  Секретариат на ДФИ.Проект по МИЛД: втора фаза на мрежа за високоскоростни влакове в Тунис
Този проект за 550 млн. евро финансира изграждането на приоритетни участъци от две нови линии на висо ‑
коскоростна градска железопътна мрежа в Тунис. Безвъзмездната финансова помощ по МИЛД в размер на 
28 млн. евро осигурява техническа помощ на договарящия и надзорния орган.
Ненужно висок размер на предварителното плащане на помощта по МИЛД
През 2010 г. Комисията е прехвърлила целия размер на безвъзмездната финансова помощ на бенефициента. 
Финансовите институции са превели средствата техните заеми едва когато бенефициентът се е нуждаел от 
тях. Тъй като изпълнението на проекта е било сериозно забавено, първото изплащане на средства по заема 
е било извършено едва през 2013 г. Поради наличието на тези закъснения сума в размер на 24,5 млн. евро от 
безвъзмездната финансова помощ по МИЛД е останала неизползвана повече от три години.Каре 3
0100200300400500600700
2007 г. 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г. 2013 г.Касови наличности(/uni0432 /uni043C/uni043B/uni043D./uni0435/uni0432/uni0440/uni043E)
Кумулативни входящи парични потоци
Кумулативни изходящи парични потоци 
18 Констатации и оценки 
При механизмите посре -
дници критериите за отпус -
кане на вторични заеми са 
неясни или много общи
34 
По отношение на проверените от 
Сметната палата осем механизъма 
посредници (вж. точка 11) (вж. прило -
жение VIII ) липсват разпоредби, които 
да предвиждат, че всяка от дейности ‑
те, която се финансира от механизъм посредник, трябва да бъде предва ‑
рително одобрена от Комисията. Тези 
дейности са били одобрени от финан ‑
совата институция само в един от слу ‑
чаите. Едновременно с това в повечето 
случаи критериите за подбор на допус ‑
тими дейности за вторични заеми са 
неясни или прекалено общи20. В тях не 
се споменават определени сектори или 
приоритети. Следователно Комисията 
не може да бъде сигурна, че разходите 
са били насочени към приоритетите на 
ЕС (вж. пример в  каре 4 ).20 С изключение на механизма 
за смекчаване на 
геотермалния риск 
(Geothermal Risk Mitigation 
Facility ).
Проект по МИЛД: механизъм за финансиране на МСП
Механизмът за финансиране на МСП, който разполага с общ бюджет от 150 млн. евро, се състои от две части. 
По първата част се осигурява техническа помощ на финансовите институции партньори на местно ниво, както 
и инструмент за поделяне на риска от загуби за кредитните портфейли. По втората част се осигуряват техни ‑
ческа помощ и безлихвени заеми с цел намаляване на лихвените проценти и защита срещу загуби/въз основа 
на поделяне на риска. Безвъзмездната финансова помощ по МИЛД за този проект е в размер на 15 млн. евро.
Прекалено общи критерии за подбор на дейностите, които ще се финансират от механизми посредници
Заявлението за безвъзмездна финансова помощ, което се предоставя от финансовите институции, не по ‑
сочва по ясен начин на кое ниво следва да се одобряват вторичните заеми. В него не се уточнява също така 
отговорността на водещия финансов участник в процеса на оценка и подбор. Липсват и разпоредби, които да 
предвиждат съобразяване на процеса за подбор с приоритетите на ЕС, тъй като критериите за допустимост 
са позволявали инвестиции във всички сектори. В допълнение, не са били ясно определени изискванията за 
изготвяне на мониторингови доклади.Каре 4
Комисията извършва раз -
нороден мониторинг на 
усвояването на безвъз -
мездната финансова помощ
35 
Секретариатите на регионалните 
механизми за инвестиции отговарят за 
цялостния мониторинг на механизми ‑
те. Финансовите институции извърш ‑
ват мониторинг на изпълнението на 
самите проекти. На ниво Комисия 
отговорността за проследяване на усвояването на безвъзмездната 
финансова помощ се поема от делега ‑
циите на ЕС. Степента на извършвания 
от тях мониторинг варира поради лип ‑
сата на ясни вътрешни указания (вж. 
точка 19), както и заради различното 
ниво на ангажираност на делегациите 
в процеса на идентифициране на про ‑
ектите (вж. точка 26). В допълнение, 
договорните клаузи в споразуменията 
с финансовите институции за предос ‑
тавяне на информация са неясни и не 
съдържат достатъчно изисквания.
19 Констатации и оценки 
36 
До този момент мониторингът на 
изпълнението е бил ограничен 
и недобре структуриран. В рамките 
на платформата на ЕС за смесено 
финансиране в областта на външното 
сътрудничество е в процес на разра ‑
ботване система за мониторинг въз 
основа на резултати, която трябва да 
включва набор от стандартни показа ‑
тели за целите на мониторинга.
37 
Както и при други финансирани от ЕС 
проекти за развитие Комисията е из ‑
бирала на случаен принцип проектите 
за смесено финансиране, за които 
да бъде извършен ориентиран към 
резултатите мониторинг (ОРМ). Тази 
дейност се състои от кратки, добре 
насочени проверки на място от страна 
на външни експерти на базата на по ‑
следователна методология. Оценките, 
които са извършени в контекста на 
ОРМ, са били фокусирани към голям 
брой аспекти от изпълнението на 
проектите въз основа на пет критерия: 
полезност, ефикасност, ефективност, 
потенциално въздействие и вероятна 
устойчивост. Въпреки това оценките 
не са били специфично насочени към 
добавената стойност от предоставена ‑
та безвъзмездна финансова помощ. По 
отношение на резултатите от ОРМ не 
е било ясно дали финансовата инсти ‑
туция или делегацията на ЕС е трябва ‑
ло да предприеме мерки в отговор на 
заключенията и препоръките. Подпо ‑
маганите от ДФИ проекти обаче не са 
били предмет на ОРМ.До момента не са изцяло 
постигнати предвиде -
ните ползи от смесването 
на заеми с безвъзмездна 
финансова помощ
38 
Сметната палата разгледа въпроса до 
каква степен са постигнати предвиде ‑
ните ползи от смесеното финансиране. 
Тези ползи включват мобилизиране на 
допълнителни средства, които не са 
безвъзмездни, участие в определяне ‑
то на политики, оказване на въздейст ‑
вие върху начина, по който се изготвят 
и управляват проектите, подобряване 
на координацията между донорите 
и засилване на видимостта на евро ‑
пейската помощ за сътрудничеството 
за развитие (вж. точка 4).
Необходимостта от нали -
чие на безвъзмездна 
финансова помощ, която 
да позволи договаряне на 
заем, е била доказана само 
за половината от провере -
ните проекти
39 
Проектите, които са получили подпо ‑
магане от регионалните механизми за 
инвестиции, са привлекли също така 
и значително финансиране от финан ‑
сови институции извън Европа, както 
и от бенефициенти. По отношение на 
проверената от Сметната палата извад ‑
ка с проекти европейските финансови 
институции общо са предоставили 45 % 
от всички инвестиционни разходи, 
около 20 % са осигурени от финансови 
институции извън Европа, а 25 % са 
от собствено участие на бенефици ‑
ентите. Приносът на бенефициентите 
представ  лява добра практика, тъй като 
бенефициентите се чувстват ангажира ‑
ни с инвестициите. Следователно голям 
дял от финансирането е било предоста ‑
вено от институционални банки за раз ‑
витие, а до момента само малка част се 
осигурява от заеми от частния сектор.
20 Констатации и оценки 
21 Това съответства на 18 % от 
ангажираните суми по ДФИ, 
10 % от тези по МИЛД и 35 % 
от средствата, ангажирани 
по ИРЗБ.
Проект по ДФИ: летище Мапуто
ДФИ е финансирал консултантски услуги в подготвителната фаза на строителните дейности на международното 
летище в Мапуто (Мозамбик). Планираните инвестиции се отнасят до възстановяване и подобряване на самолет ‑
ните писти, пистите за рулиране и наземното осветление на летището. Консултантските услуги струват 0,6 млн. 
евро и се състоят в проучване на осъществимостта на идейния проект и в подготовка на тръжната процедура.
Добра практика в областта на техническата помощ по време на прединвестиционната фаза, позво -
ляваща мобилизиране на финансови средства за инвестиции
Предоставената техническа помощ е довела до успешно изготвяне на проекта. Инвестиционните разходи 
в размер на 52 млн. евро са финансирани чрез заеми, осигурени от европейски финансови институции. Стро ‑
ителните дейности ще започнат през втората половина на 2014 г.Каре 540 
ДФИ е предоставял лихвени субси ‑
дии с цел да осигури преференция 
за заема на финансовата институция 
в съответствие с критериите на МВФ 
(вж. точка 29). Следователно безвъз ‑
мездната финансова помощ е позво ‑
лила реализирането на инвестицията. 
В края на 2013 г. 14 от общо 71 проекта, 
за които ДФИ е поел задължение за 
подпомагане, са преследвали тази цел. 
Тези проекти представляват 217 млн. 
евро от общо 494 млн. евро, за които 
са поети задължения от ДФИ.41 
Регионалните механизми за инвестиции 
са финансирали също значителен брой 
дейности по време на прединвести ‑
ционната фаза. Става въпрос основно 
за проучвания, като например проучва ‑
ния за осъществимост, необходими за 
изготвянето на инвестиционен проект, 
за който финансовите институции са 
разполагали обикновено само с ограни ‑
чени финансови средства. Тези проекти 
представляват 46 % от проверените 
проекти по ДФИ, 20 % от проверените 
проекти по МИЛД и 70 % от всички про ‑
екти по ИРЗБ21. По‑голямата част от про ‑
учванията са довели или най‑вероятно 
ще доведат до действителни инвести ‑
ционни проекти и следователно може 
да се твърди, поне до известна степен, 
че те улесняват инвестицията, финанси ‑
рана чрез заем (вж. пример в  каре 5 ).
42 
По отношение на 15 от проверените 
от Сметната палата общо 30 проекта 
е липсвал убедителен анализ, който да 
доказва, че безвъзмездната финансова 
помощ е била необходима за догова ‑
ряне на заема (вж. приложение IX ). 
В зависимост от случая е имало ин ‑
дикации, че инвестициите са щели да 
бъдат направени и без безвъзмездна 
финансова помощ:а) при един проект целта на безвъз ‑
мездната финансова помощ е била 
да се осигурят преференциални 
условия на заема, но страната на 
бенефициента вече не е била об ‑
вързана от изискванията на МВФ 
относно отпускането на преферен ‑
циални заеми;
21 Констатации и оценки 
б) в два случая значителна част от 
инвестицията е била директно 
финансирана от ЕФР . Следовател ‑
но не е било необходимо да се 
осигури преференциалното ниво 
за финансовия пакет;
в) в четири случая безвъзмездната 
финансова помощ е била в пренеб ‑
режимо малък размер спрямо об ‑
щите инвестиционни разходи и не 
е довела до значително увеличава ‑
не на финансовата рентабилност 
на съответния проект;
г) в един случай проектът е бил 
финансово жизнеспособен дори 
без наличието на безвъзмездна 
финансова помощ;
д) в друг случай публичните органи 
са се били ангажирали да осъщест ‑
вят значими инвестиции с ползи за 
околната среда, въпреки че финан ‑
совата рентабилност е била много 
ниска. Отпускането на безвъзмезд ‑
на финансова помощ не е било 
необходимо, за да се ангажират 
публичните органи с поемането на 
възможните бъдещи загуби;
е) в пет случая безвъзмездната 
финансова помощ е послужила 
основно за да подпомогне финан ‑
совите институции да предложат 
финансов пакет, който да може да 
бъде приет от публичните органи 
на страните бенефициенти, напри ‑
мер чрез съобразяване с офертите 
на другите финансиращи органи ‑
зации за съответните проекти;
ж) един случай се е отнасял до съз ‑
даването на механизъм посредник 
за осигуряване на съдействие за 
кредитно подобрение. Механи ‑
змът посредник се е състоял от 
два идентични инструмента, като 
единият от тях е бил в състояние 
да функционира успешно, без как ‑
вото и да е финансиране с безвъз ‑
мездни средства.Не е бил напълно използ -
ван потенциалът за учас -
тие на Комисията в опре -
делянето на политиките, 
както и възможността да се 
окаже въздействие върху 
начина, по който се изгот -
вят и управляват проектите
43 
Безвъзмездната финансова помощ 
от регионалните механизми за ин ‑
вестиции често оказва положително 
въздействие върху начина, по който 
проектите се изготвят и управляват 
(вж. точка 3). По отношение на прове ‑
рените от Сметната палата 30 проекта 
това е било постигнато по различни 
начини в зависимост от проекта:
а) в 11 случая безвъзмездната финан ‑
сова помощ е позволила въвеж ‑
дането в проекта на компоненти, 
които най‑вероятно е нямало да 
бъдат финансирани по друг начин. 
Примери за подобни компоненти 
са осигуряването на полезна тех ‑
ническа помощ и ориентиране на 
ползите от проекта към бедното 
население (вж. пример в  каре 6 );
б) в три случая Комисията директ ‑
но е участвала в изготвянето на 
проекта, тъй като тя е направила 
предложението на проекта, фи ‑
нансирала е проучването за осъ ‑
ществимост и/или е съфинансира ‑
ла проекта чрез пряко финансово 
участие;
в) в два случая безвъзмездните 
средства са използвани за финан ‑
сиране на проучвания за осъщест ‑
вимост, които са представлявали 
важен елемент от процеса на 
вземане на решение относно 
естеството и обхвата на инвести ‑
ционните проекти;
г) в един случай безвъзмездната 
финансова помощ е позволила 
проектът да бъде със значително 
по‑голям обхват.
22 Констатации и оценки 
44 
В проверените от Сметната палата 13 
други проекта обаче липсват доказа ‑
телства, че финансовото участие на 
регионалните механизми за инвести ‑
ции е оказало някакво влияние върху 
начина на изготвяне на проектите.
45 
В проверените от Сметната пала ‑
та проекти е имало 10 случая, при 
които безвъзмездната финансова 
помощ е оказала също и положител ‑
но въздействие върху политиката на 
страната бенефициент в съответния 
сектор. При повечето от тези случаи 
безвъзмездната финансова помощ 
е подсилила вече съществуващия ди ‑
алог с Комисията относно политиката 
в сектора, в който ще се изпълняват 
проектите. Потенциалът на диалога 
относно политиката е бил по‑значим 
в случаите, когато безвъзмездните 
средства действително са мобилизи ‑
рали допълнително финансиране (вж. 
точка 42).46 
При останалите 20 проекта липсват 
данни, които да доказват, че безвъз ‑
мездната финансова помощ е оказала 
по‑значимо въздействие върху поли ‑
тиката в сектора, за който се предос ‑
тавя подпомагане. В случаите, когато 
финансовата институция е определяла 
условия за заемите, най‑често те са 
се отнасяли директно до изпълнение ‑
то на проекта. Комисията не е взела 
участие в мониторинга и оценката 
на съответствието. По отношение на 
повечето проекти тя не е изисквала от 
регионалните механизми за инвести ‑
ции да формулират условия за безвъз ‑
мездната финансова помощ, които да 
са свързани с политиките на съответ ‑
ните сектори.Проект по ДФИ: водоснабдяване и канализация в региона на езерото Викто -
рия и Кампала
Проектът се отнася до подобряване на финансовия и оперативния капацитет на националната компания за 
водоснабдяване и канализация в Кампала (Уганда). Той е имал за цел увеличаване на надеждността и достъпа 
до услуги за водоснабдяване за населението на Кампала и околните райони. Общият размер на разходите по 
проекта възлиза на 212 млн. евро. ДФИ е финансирал техническа помощ на стойност 8 млн. евро за изготвяне 
на проекта и е предоставил лихвена субсидия в размер на 14 млн. евро, което е позволило постигането на 
изискваното от МВФ ниво на преференция от 35 %.
Добра практика относно въздействието върху изготвянето на проекта
Безвъзмездната финансова помощ е позволила постигането на ползи от социален характер чрез насочване ‑
то на проекта към бедното население. По‑конкретно проектът е подобрил осигуряването на питейна вода 
и основна канализация в по‑бедните райони около Кампала. Ползите от безвъзмездната финансова помощ 
са били прехвърлени към крайните бенефициенти чрез осигуряването на вода при намалена тарифа за 
най‑бед  ните домакинства. Без наличието на безвъзмездната финансова помощ проектът е щял да бъде ори ‑
ентиран единствено към богатите квартали.Каре 6
23 Констатации и оценки 
Смесеното финансиране 
е подобрило координа -
цията между донорите, 
но видимостта на финан -
сирането от ЕС остава 
ограничена
Координация между 
донорите
47 
Регионалните механизми за инвес ‑
тиции насърчават координацията 
между партньорите в областите на 
развитие, като предоставят рамка, 
в която финансовите институции имат 
възможност да се срещат и обсъждат 
инвестиционните си планове и да 
координират усилията по начин, който 
надхвърля изпълнението на самите 
проекти. Това представлява добра 
практика в областта на развитие, коя ‑
то е в съответствие с принципите на 
Парижката декларация22.
48 
От 38 ‑те инвестиционни проекта по 
ДФИ и 73 ‑те инвестиционни проекта 
по МИЛД23, за които изпълнителните 
съвети са поели задължения за пре ‑
доставяне на безвъзмездна финан ‑
сова помощ в края на 2013 г., 26 и 52 
проекта съответно са получили заеми 
от повече от един източник.
49 
Смесеното финансиране е позволило 
осигуряване на средства за големи 
проекти чрез комбинирането на 
различни източници на финансира ‑
не в рамките на един и същи проект. 
В края на 2013 г. ДФИ и МИЛД са поели 
задължения за подпомагане съответно 
за 22 и 26 инвестиционни проекта, кои ‑
то са получили заеми на обща стойност 
от повече от 100 млн. евро. Финанси ‑
рането на подобни проекти от една 
финансова институция би било трудно.50 
Инициативата за взаимно доверие 
(ИВД), която е дело на три европейски 
финансови институции, е довела до до ‑
пълнително подобряване на сътрудни ‑
чеството и координацията. ИВД е офи ‑
циална рамка, създадена през 2009 г. 
от AFD, ЕИБ и KfW с цел увеличаване 
на ефективността на съфинансирането 
на проекти за развитие. Основните 
характеристики на инициативата са 
делегирането на голям брой от задачи ‑
те на водещата финансова институция 
в операцията, както и взаимното при ‑
знаване на процедурите. Това намалява 
разходите за трансакции на бенефици ‑
ента и е в съответствие с принципите 
за ефективност на помощта. Договаря ‑
нето и вземането на решения остават 
обаче в областта на компетентност на 
всяка финансова институция.
Видимост на финансирането 
от ЕС
51 
Регулаторната рамка на регионалните 
механизми за инвестиции постано ‑
вява общи правила по отношение на 
видимостта24. Основният принцип е, 
че водещата финансова институция 
осигурява ниво на видимост на ЕС, 
което да е поне еквивалентно на него ‑
вата собствена видимост. Договорните 
споразумения във връзка с отделни 
проекти обикновено също посочват 
необходимостта от подходящо ниво 
на видимост25.Те обаче не съдържат 
конкретни правила или инструкции. 
Извършената от Сметната палата 
проверка на отделни проекти, както 
и проучването сред делегациите на ЕС 
показаха, че до момента финансовите 
институции са осигурили само ограни ‑
чено ниво на видимост на безвъзмезд ‑
ните средства от ЕС в проектите със 
смесено финансиране. Това се дължи 
на известен брой съществени причини:
а) договорната рамка не съдържа 
ясни и конкретни правила или ин ‑
струкции за финансовите институ ‑
ции по отношение на видимостта;22 Парижката декларация 
(2005 г.) съдържа следните 
принципи за по‑голяма 
ефективност на 
подпомагането: собствен 
принос, съгласуване, 
хармонизация, резултати 
и взаимно отчитане.
23 Без да се отчитат 33 ‑те 
прединвестиционни 
проекта по ДФИ и 18 
прединвестиоционни 
проекта по МИЛД 
(вж. точка 41).
24 Например в член 10 от 
споразумението, 
определящо правилата за 
прилагане на ДФИ, 
и параграф 13 от рамковото 
споразумение за МИЛД 
между финансовите 
институции и Комисията.
25 При механизмите от типа на 
МИЛД всички споразумения 
за финансово участие 
съдържат клауза, която 
предвижда финансовата 
институция изрично да 
отбележи наличието на 
подпомагане от 
Европейския съюз 
посредством МИЛД.
24 Констатации и оценки 
б) с изключение на Наръчника за 
комуникация и видимост на външ ‑
ната дейност на Европейския съюз, 
който е изготвен за проекти, из ‑
пълнявани от Комисията, понасто ‑
ящем липсват конкретни правила 
или указания, които да са адапти ‑
рани за специфичните характерис ‑
тики на смесеното финансиране;
в) с изключение на малък брой 
случаи, не са предвидени бюджет ‑
ни средства за осигуряване на 
видимост;
г) не се изисква докладване на 
действията, предприети във връз ‑
ка с видимостта на ЕС.
52 
Понастоящем Комисията полага все 
по‑сериозни усилия за подобряване 
на видимостта на ЕС по отношение на 
проектите със смесено финансиране. 
Необходимо е планираните комуни ‑
кация и дейности във връзка с види ‑
мостта да бъдат описани в последната 
версия на заявлението за безвъзмезд ‑
на финансова помощ. Освен това доб ‑
ра практика представлява фактът, че 
Комисията е поискала в някои случаи 
финансовите институции да изготвят 
план за комуникация. Въпреки че 
липсват ясни указания, някои делега ‑
ции на ЕС са предприели инициатива ‑
та да подпомагат популяризирането 
на безвъзмездната финансова помощ, 
осигурена от регионалните механизми 
за инвестиции.
25
 Заключения  
и препоръки
Заключения
53 
Сметната палата достигна до заклю ‑
чението, че като цяло смесването на 
безвъзмездната финансова помощ от 
регионалните механизми за инвести ‑
ции със заеми от финансови инсти ‑
туции за подпомагане на външната 
политика на ЕС е било ефективно. 
Регионалните механизми за инвести ‑
ции са били успешно създадени, но 
потенциалните ползи от смесването не 
са били напълно реализирани поради 
слабости в извършваното от Комисия ‑
та управление.
54 
Заедно с държавите членки Комиси ‑
ята успешно е въвела регионалните 
механизми за инвестиции и схема ‑
та им като цяло е подходяща. Тези 
механизми са привлекли редица 
европейски финансови институции, 
които са идентифицирали достатъчно 
проекти за наличното си финансиране. 
Одитираните проекти са били уместни 
по отношение на нуждите за разви ‑
тие на съответните региони и страни. 
Въпреки че видовете безвъзмездна 
финансова помощ са били подходящи, 
извършената от Комисията проверка 
на заявленията за помощ се е осно ‑
вавала на непълна информация и не 
е била достатъчно насочена към до ‑
бавената стойност от подпомагането. 
Предварителните плащания, извърше ‑
ни след одобряване на безвъзмездна ‑
та финансова помощ, са били ненужно 
високи, а мониторингът от страна на 
Комисията не е осигурил във всич ‑
ки случаи постигането на добавена 
стойност в резултат на предоставената 
безвъзмездна финансова помощ.55 
Регионалните механизми за инвес ‑
тиции са улеснили на различни нива 
координацията между партньорите за 
развитие. Това е позволило предоста ‑
вянето на средства за проекти, които 
биха били прекалено мащабни за 
финансиране само от един донор или 
една финансова институция. Въпреки 
това до момента не са изцяло постиг ‑
нати потенциалните ползи от смесва ‑
нето на заеми с безвъзмездна финан ‑
сова помощ. В половината от случаите 
смесеното финансиране е довело до 
договарянето на заеми, по‑специално, 
като е позволило предоставянето на 
преференциални условия в съответ ‑
ствие с изискванията на МВФ. В оста ‑
налата част от случаите обаче липсва 
анализ, който по убедителен начин да 
доказва, че безвъзмездните средства 
са били необходими на финансовите 
институции за договаряне на заемите. 
Освен това Комисията не се е въз ‑
ползвала напълно от потенциала за 
оказване на положително въздействие 
върху процеса на изготвяне на проек ‑
тите, както и да оказва повече влияние 
върху секторната политика. Повишава ‑
нето на нивото на видимост на подпо ‑
магането от ЕС засега е ограничено, 
въпреки че Комисията е предприела 
мерки в тази насока.
Препоръки
56 
След седемгодишен опит с регио ‑
налните механизми за инвестиции 
Комисията полага усилия да подо ‑
бри тяхната схема и функциониране, 
по‑специално, като изготвя указания 
и участва в платформата на ЕС за сме ‑
сено финансиране в областта на външ ‑
ното сътрудничество. В този контекст 
Сметната палата приканва Комисията 
да вземе предвид посочените по‑долу 
препоръки.
26 Заключения и препоръки 
57 
Комисията следва да гарантира, че раз ‑
пределянето на безвъзмездна финансо ‑
ва помощ от ЕС се основава на докумен ‑
тирана оценка на добавената стойност, 
която се получава от безвъзмездните 
средства, що се отнася до постигане на 
целите на ЕС в областта на развитието, 
добросъседството и разширяването. За 
тази цел Комисията следва да:
а) гарантира приемането и прила ‑
гането на подходящи указания, 
които да ориентират дейността 
и` на всеки етап от процеса на 
одоб  ряване и проследяване;
б) играе по‑активна роля при иденти ‑
фицирането и подбора на проекти, 
по‑конкретно на ниво делегации 
на ЕС;
в) следи за това заявленията за 
безвъзмездна финансова помощ, 
които се представят на изпълни ‑
телните съвети за окончателно 
одобряване, да се отнасят само 
до проекти в напреднал стадий на 
разработка и съдържащи изчерпа ‑
телна информация. По‑конкретно 
заявленията за безвъзмездна фи ‑
нансова помощ следва да описват 
с подробности необходимостта за 
предоставяне на помощта и доба ‑
вената и` стойност, както и да пояс ‑
няват начина, по който се опреде ‑
ля размерът на подпомагането;
г) съкрати средната продължителност 
на процеса на одобряване, като 
извърши повторна оценка на необ ‑
ходимостта от системно използване 
на предварително одобрение.58 
Комисията следва да превежда сред ‑
ствата единствено когато бенефициен ‑
тът действително се нуждае от тях.
59 
Комисията следва да подобри извърш ‑
вания от нея мониторинг на усвоява ‑
нето на безвъзмездната финансова 
помощ от ЕС. За тази цел Комисията 
следва да:
а) въведе рамка за измерване на 
резултатите, която да включва 
показатели за проследяване на 
въздействието от безвъзмездната 
финансова помощ от ЕС;
б) предостави ясни инструкции на 
делегациите на ЕС по отношение 
на ролята им в мониторинга на 
подпомагането от ЕС за проекти 
със смесено финансиране;
в) включи ДФИ в процеса на ОРМ 
и адаптира методологията на ОРМ 
към специфичните характеристики 
на смесеното финансиране.
60 
Комисията следва да положи допълни ‑
телни усилия, за да осигури подходя ‑
що ниво на видимост на финансиране ‑
то от ЕС, като определи ясни критерии 
в тази област за финансовите инсти ‑
туции и като изисква от делегациите 
на ЕС да участват в дейностите по 
популяризиране.
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав III с ръководител Karel PINXTEN — 
член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 8 юли 2014 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател

27
 Приложения
Глобален обхват на дейността на регионалните механизми за инвестиции
Източник:  Бази данни на секретариатите на регионалните механизми за инвестиции.Приложение I
Механизъм за инвестиции
в Централна Азия(IFCA) — 2010 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ:  64 млн. евроОбщo заеми:  317 млн. евро
Механизъм за инвестициив Азия (AIF) — 2012 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ:  36 млн. евроОбщo заеми:  358 млн. евро
Механизъм за инвестициив Латинска Америка(LAIF)  — 2010 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ: 190 млн. евроОбщo заеми:  4,515 млрд. евроКарибски инвестиционенмеханизъм (CIF) — 2012 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ: 35 млн. евроОбщo заеми:  67 млн. евроМеханизъм за инвестициипо линия на добросъседството(МИЛД) — 2008 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ:  953 млн. евроОбщo заеми:  9,626 млрд. евро
Механизъм за инвестициив Тихоокеанския басейн(IFP) — 2012 г.
Общo безвъзмездна
финансова помощ:  N/A
Общo заеми:  N/A
Доверителен фонд заинфраструктура „ЕС—Африка“(ДФИ) — 2007 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ: 762 млн. евроОбщo заеми:  4,549 млрд. евроИнвестиционна рамка заЗападните Балкани(ИРЗБ) — 2008 г.
Общo безвъзмезднафинансова помощ: 302 млн. евроОбщo заеми:  2,720 млрд. евро
28 Приложения Приложение IIПоети задължения, договорени и изплатени суми от Комисията по регионален 
механизъм за инвестиции към 31.12.2013 г.
(в млн. евро)
Поети задължения Договорени суми Изплатени суми 
ДФИ 638 638 459
ИРЗБ 274 260 214
МИЛД1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 - -
Общо 2 106 1 637 1 205
1 Тук не са включени допълнителните 17 млн. евро, които са ангажирани през 2011 г. за механизма за климатичните изменения ( Climate 
Change Facility ), и които следва да се разпределят между МИЛД и LAIF.
Източник:  Европейска комисия.
29 Приложения Приложение IIIБрой на проектите, одобрени от регионалните механизми за инвестиции за 
периода 2007—2013 г.
2007  г. 2008  г. 2009  г. 2010  г. 2011  г. 2012  г. 2013  г. Общо
ДФИ 4 4 9 13 13 11 15 69
ИРЗБ - 18 47 16 42 31 24 178
МИЛД - 14 13 15 15 18 17 92
LAIF - - - 5 3 12 5 25
IFCA - - - 1 3 3 4 11
AIF - - - - - 3 5 8
CIF - - - - - - 4 4
Общо 4 36 69 50 76 78 74 387
Източник: Бази данни на секретариатите на регионалните механизми за инвестиции.
30 Приложения Приложение IVФинансово участие в 387-те проекта, одобрени от регионалните механизми за 
инвестиции за периода 2007—2013 г.
(в млн. евро)
ДФИ1ИРЗБ МИЛД LAIF IFCA AIF CIF Общо
БЕЗВЪЗМЕЗДНА ФИНАНСОВА ПОМОЩ (БФП)
Инвестиционен 
механизъмКомисия 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Други донори 114 - - - - - - 114
Национални/Регионални 
индикативни програми80 - 200 - - - - 280
Други донори 185 76 57 - - - - 318
Общо БФП 762 302 953 190 64 36 35 2 342
ЗАЕМИ
ЕС Многостранни 1 237 2 360 7 095 209 312 110 - 11 323
Двустранни 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
Извън ЕСРегионални 1 174 - - 2 314 - - 30 3 518
Многостранни 826 - - - - - - 826
Двустранни 185 - - - - - - 185
Общо заеми 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 Финансово участие в ДФИ на Комисията и други донори, изчислено пропорционално на извършените плащания към фонда.
Източник:  Бази данни на секретариатите на регионалните механизми за инвестиции.
31 Приложения Приложение VЗаеми от финансови институции, по регионален механизъм за инвестиции за 
периода 2007—2013 г.
(в млн. евро)
ЕИБ ЕБВР AFD KfWДруги 
финансови 
институцииОбщо
ДФИ 1 237 - 881 246 - 2 364
ИРЗБ 1 760 600 200 160 - 2 720
МИЛД 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 - 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 - 4 1 317
AIF 110 - 203 45 - 358
CIF - - 37 - - 37
Общо 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Източник:  Бази данни на секретариатите на регионалните механизми за инвестиции.
32 Приложения Приложение VIИзвадка от 15 одитирани проекта по ДФИ
Източник:  Бази данни на секретариатите на регионалните механизми за инвестиции.
МАЛИ-МАВРИТАНИЯ-СЕНЕГАЛ
Водноелектрическа централа Фелу (Félou)
Общo разходи: 112 млн. евроУчастие на ДФИ: 9 млн. евро
ЗАМБИЯ-НАМИБИЯ-ЮЖНА АФРИКАМеждусистемна връзкав Каприви
Общo разходи :  321 млн. евроУчастие на ДФИ: 15 млн. евроБЕНИН-ТОГОВъзстановяване наелектроцентрала
Общo разходи:  86 млн. евроУчастие на ДФИ: 12 млн. евро
КАМЕРУН-ЧАД-ЦЕНТРАЛНОАФРИКАНСКАРЕПУБЛИКАДостъп до Дуала
Общo разходи: 66 млн. евроУчастие на ДФИ: 6 млн. евро
ЗАМБИЯИтежи тежи (Itezhi Tezhi)
Общo разходи: 286 млн. евроУчастие на ДФИ: 18 млн. евроМОЗАМБИК-ЮЖНААФРИКАЛетище Мапуто
Общo разходи: 58 млн. евро
Участие на ДФИ: 2 млн. евроМОЗАМБИК-ЗИМБАБВЕ-
ЗАМБИЯ-МАЛАВИКоридор Бейра (Beira)
Общo разходи:  230 млн. евроУчастие на ДФИ: 29 млн. евроЗАМБИЯ-МАЛАВИ-МОЗАМБИКВъзстановяване на големияизточен пътен коридор
Общo разходи: 285 млн. евроУчастие на ДФИ: 40 млн. евроТАНЗАНИЯОсновна междусистемна връзка
Общo разходи: 388 млн. евроУчастие на ДФИ: 14 млн. евроТАНЗАНИЯВодоснабдяване и канализацияв региона на езерото Виктория и Муанза
Общo разходи: 122 млн. евроУчастие на ДФИ: 18 млн. евроТАНЗАНИЯ-КЕНИЯ-УГАНДА-РУАНДА-БУРУНДИ-ДЕМОКРАТИЧНАРЕПУБЛИКА КОНГОТранспортен коридорв Източна Африка
Общo разходи: 146 млн. евроУчастие на ДФИ: 17 млн. евро
 БУРУНДИ-РУАНДА-ДЕМОКРАТИЧНАРЕПУБЛИКА КОНГОВъзстановяване на Рузизи (Ruzizi) I и II
Общo разходи: все още не е определенУчастие на ДФИ: 3 млн. евро
УГАНДА-КЕНИЯ-ТАНЗАНИЯВодоснабдяване и канализацияв региона на езерото Виктория и Кампала
Общo разходи: 234 млн. евроУчастие на ДФИ: 22 млн. евро
РУАНДА-ЕТИОПИЯ-КЕНИЯ-УГАНДА-ТАНЗАНИЯ-БУРУНДИМеханизъм за смекчаване нагеотермалния риск за Източна Африка
Общo разходи: все още не е определеноУчастие на ДФИ: 30 млн. евроКОТ Д’ИВОАР-СИЕРА ЛЕОНЕ-ЛИБЕРИЯ-ГВИНЕЯЕнергийна междусистемнавръзка
Общo разходи: 387 млн. евроУчастие на ДФИ: 13 млн. евро
33 Приложения Приложение VIIИзвадка от 15 одитирани проекта по МИЛД
Източник:  Бази данни на секретариатите на регионалните механизми за инвестиции.
ЕГИПЕТ
Програма за подобряване на
услугите за питейни и отпадни води
Общо разходи: 295 млн. евро
Участие на МИЛД:  5 млн. евро
ТУНИС
2ра фаза, мрежа за високоскоростнивлакове в Тунис
Общо разходи: 550 млн. евроУчастие на МИЛД:  28 млн. евроГРУЗИЯ
Магистрала Изток-Запад
Общо разходи: 592 млн. евроУчастие на МИЛД:  20 млн. евро
МОЛДОВА
Програма за развитие наводоснабдителните услуги
Общо разходи: 32 млн. евро
Участие на МИЛД: 10 млн. евро
Механизъм за финансиране
на МСП
Армения, Азербайджан, Грузия,Молдова, Украйна, БеларусОбщо разходи: 150 млн. евро Участие на МИЛД: 15 млн. евро
Механизъм за гарантиранепо отношение на МСП 
Йордания, Ливан, Египет, Тунис,МарокоОбщо разходи: 320 млн. евро Участие на МИЛД:  24 млн. евроАРМЕНИЯ
Проект за водоснабдяване на
малки общини
Общо разходи: 21 млн. евро
Участие на МИЛД :  8 млн. евроУКРАЙНА
Техническа помощ за общините
Общо разходи: 135 млн. евроУчастие на МИЛД:  5 млн. евро
МАРОКО
Програма за ефикасност на услугитеза питейна вода
Общо разходи: 101 млн. евроУчастие на МИЛД:  7 млн. евро
ЕГИПЕТ
Програма за интегрирано и устойчивожилищно строителство и развитиена общностите
Общо разходи: 175 млн. евроУчастие на МИЛД:  30 млн. евроЕГИПЕТ
Електроразпределение
Общо разходи: 762 млн. евроУчастие на МИЛД:  20 млн. евро
МАРОКО
Слънчева електроцентралав Уарзазате (Ouarzazate)
Общо разходи: 807 млн. евроУчастие на МИЛД:  30 млн. евроМАРОКО
Трамвай в Рабат
Общо разходи: 346  млн. евроУчастие на МИЛД: 5 млн. евро
ЕГИПЕТ
Метро в Кайро, фаза III на линия 3
Общо разходи: 2,075 млрд. евроУчастие на МИЛД:  40 млн. евроГРУЗИЯ
Модернизиране наводопроводнатаинфраструктура, фаза II
Общо разходи: 80 млн. евроУчастие на МИЛД: 8 млн. евро
34 Приложения Приложение VIIIОдитна извадка от проекти във връзка със създаването на механизми 
посредници
Механизъм Наименование ИнструментРазмер на 
безвъз -
мездната 
финансова 
помощ
(в млн.евро)Страна/регионВодеща 
финансова 
институцияДруги източни -
ци на външно 
финансиране
ДФИЕнергиен гаранционен 
фонд за Африка Техническа помощ  1 Регионален ЕИБ -
ДФИМеханизъм за устойчива 
енергетика в  АфрикаТехническа 
помощ/безвъз -
мездна финансова 
помощ 8 Регионални ЕИБ -
ДФИМеханизъм за смекчаване 
на геотермалния риск Безвъзмездна 
финансова помощ 30 Руанда, Етиопия, 
Кения, Уганда, 
Танзания, БурундиKfW -
МИЛДМеханизъм за гарантиране 
по отношение на МСП Безвъзмездна 
финансова помощ 24 Йордания, Ливан, 
Египет, Тунис, 
МарокоЕИБAFD, Световна банка, 
OFID
МИЛДМеханизъм за финансира -
не на МСПТехническа 
помощ/безвъз -
мездна финансова 
помощ 15 Армения, Азер -
байджан, Грузия, 
Молдова, Украйна, 
БеларусЕБВР ЕИБ, KfW
МИЛДФонд за региона на Близ -
кия изток и Северна Афри -
ка (MENA) за микро-, малки 
и средни предприятияТехническа 
помощ/безвъз -
мездна финансова 
помощ 10 Регионални KfW -
IFCAМеханизъм за финансира -
не на устойчива енергийна 
ефективност в  КиргизстанТехническа 
помощ/безвъз -
мездна финансова 
помощ 7 Киргизстан ЕБВР -
IFCAМеханизъм за инвестиции 
в МСП в Централна АзияТехническа 
помощ/безвъз -
мездна финансова 
помощ 11 Регионални ЕБВР -
35 Приложения
Проекти, посочени в точка 42
Механизъм Наименование на проекта ИнструментРазмер на 
безвъз -
мездната 
финансова 
помощ
(в млн.евро)Страна/регионВодеща 
финансова 
институция
ДФИ Енергийна междусистемна връзка Лихвена субсидия 13Кот д’Ивоар, Сиера 
Леоне, Либерия, ГвинеяЕИБ
ДФИ Междусистемна връзка в Каприви Лихвена субсидия 15Замбия, Намибия, 
Южна АфрикаЕИБ
ДФИВъзстановяване на големия изто -
чен пътен коридорЛихвена субсидия 25Замбия, Малави, 
МозамбикЕИБ
ДФИТранспортен коридор в Източна 
АфрикаЛихвена субсидия 17Танзания, Кения, 
Уганда, Руанда, Бу -
рунди, Демократична 
република КонгоЕИБ
ДФИ Itezhi Tezhi Лихвена субсидия 18 Замбия ЕИБ
МИЛДПрограма за подобряване на услу -
гите за питейни и отпадни води Безвъзмездна финансова 
помощ5 Египет KfW
МИЛД Трамваен транспорт в Рабат Техническа помощ 5 Мароко AFD
МИЛД2ра фаза на мрежа за високоско -
ростни влакове в ТунисБезвъзмездна финансова 
помощ28 Тунис AFD
МИЛДМодернизиране на водопроводната 
инфраструктура IIТехническа помощ/безвъз -
мездна финансова помощ8 Гру зия ЕИБ
МИЛД Механизъм за финансиране на МСПТехническа помощ/безвъз -
мездна финансова помощ15Армения, Азербай -
джан, Грузия, Молдо -
ва, Украйна, БеларусЕБВР
МИЛД ЕлектроразпределениеТехническа помощ/безвъз -
мездна финансова помощ16 Египет ЕИБ
МИЛД Магистрала Изток -ЗападБезвъзмездна финансова 
помощ20 Гру зия ЕИБ
МИЛДСлънчева електроцентрала 
в Ouarzazate Безвъзмездна финансова 
помощ30 Мароко ЕИБ
МИЛДПрограма за ефикасност на услугите 
за питейна водаТехническа помощ/безвъз -
мездна финансова помощ7 Мароко KfW
МИЛД Метро в Кайро, фаза III на линия 3Техническа помощ/безвъз -
мездна финансова помощ40 Египет AFDПриложение IX
36
Комисията разработи тази схема, отчитайки напълно 
потенциалните ползи от механизмите, и счита, че 
управлението и ` е подходящо.
Комисията счита, че при реализирането на потен ‑
циалните ползи следва да се отчитат естеството на 
безвъзмездните помощи (напр. техническа помощ) 
и резултатите от изпълнението на проектите.
VI
Комисията счита, че процесът на одобрение е задъл ‑
бочен: всички заинтересовани страни са включени 
по подходящ начин и Комисията адаптира процеса 
на консултации съобразно спецификата на проек ‑
тите. По време на процеса на вземане на решение 
е налична достатъчна и пълна информация.
Добавената стойност е гарантирана във всички 
случаи: проектите се представят на компетентния 
оперативен съвет едва след като всички елементи 
на проекта са уточнени и добавената му стойност 
е ясна.
Договореностите за предварителни плащания 
в новите образци на договори за финансовите 
инструменти са в процес на преразглеждане.
VII
Комисията счита, че обосновката за финансирането 
е била ясна във всички случаи. Тези случаи са опи ‑
сани в точка 42 от доклада и са надлежно оспорени 
и обосновани от Комисията. Моля, вж. отговора на 
Комисията по точка 42, букви а)—ж).
Във всички случаи приоритетите на механизмите са 
приведени в съответствие със секторните политики 
на ЕС за всеки от регионите (посочени ясно в техните 
стратегически насоки).
Въпреки това Комисията ще разгледа начините за 
постигане на по‑широко въздействие върху сектор ‑
ната политика, както и за повишаване на видимостта 
на подкрепата на ЕС.Кратко изложение
I
Комисията приветства настоящия специален доклад, 
както и препоръките, които ще засилят допълни ‑
телно управлението на механизмите за смесено 
финансиране — иновационен подход към финанси ‑
рането на сътрудничеството за развитие.
Нуждите от инвестиции в държавите партньори 
на ЕС са съществени. Държавните и донорските 
средства съвсем не са достатъчни за покриването на 
тези нужди. Държавите трябва да привлекат допъл ‑
нително публично и частно финансиране, което да 
допринесе за икономическия растеж като основа за 
намаляване на бедността.
В Програмата за промяна подкрепата за приобща ‑
ващ растеж и за създаването на работни места се 
изтъква като ключов приоритет на външното сътруд ‑
ничество на ЕС. В този контекст смесеното финанси ‑
ране се признава като важен начин за привличане на 
допълнителни ресурси и увеличаване на въздейст ‑
вието на помощта от ЕС.
Като попълва недостига във финансирането на 
инвестиционни проекти, безвъзмездната помощ от 
ЕС в много случаи позволява осъществяването на 
проектите като цяло и следователно може да моби ‑
лизира допълнително финансиране, различно от 
заеми от финансови институции. Освен това публич ‑
ните финансови институции, които участват пряко 
в смесеното финансиране, предоставят финансови 
средства освен заемите, като например капитал или 
подчинен дълг.
IV
Комисията отговаря за създаването на механизмите, 
оценени положително в доклада. Управлението на 
проектите се извършва в партньорство. Комиси ‑
ята администрира механизмите, а институциите за 
финансиране на развитието отговарят за ежеднев ‑
ното управление на проектите. Те изпълняват възло ‑
жените им бюджетни задачи в съответствие с пра ‑
вилата за режима на непряко управление, посочени 
във Финансовия регламент.Отговори на  
Комисията
Отговори на Комисията 37
Комисията отговаря за създаването на механизмите, 
оценени положително в доклада. Управлението на 
проектите се извършва в партньорство. Комиси ‑
ята администрира механизмите, а институциите за 
финансиране на развитието отговарят за ежеднев ‑
ното управление на проектите. Те изпълняват възло ‑
жените им бюджетни задачи в съответствие с пра ‑
вилата за режима на непряко управление, посочени 
във Финансовия регламент.
Комисията разработи тази схема, отчитайки напълно 
потенциалните ползи от механизмите.
18
Комисията обръща внимание на управлението на 
ДФИ и на установеното от Сметната палата огра ‑
ничение, като например ограничаването до регио ‑
налните програми (напр. отваряне за националните 
програми, различни сектори — еднакво право на 
глас, управление от страна на Комисията).
20
Идентифицирането на проекти е резултат от взаимо ‑
действия и дискусии между различните заинтересо ‑
вани страни, включително държавите партньори или 
съответните регионални организации, Комисията 
и делегациите на ЕС, други донори, финансовите 
институции и в някои случаи частния сектор, както 
и представителите на гражданското общество.
Идентифицирането на проекти се основава на про ‑
цеса на програмиране и на приоритетите на полити ‑
ката, одобрени от Комисията, Европейската служба 
за външна дейност (ЕСВД) и държавите партньори. 
Идентифицирането на проекти се основава и на 
стратегическите дискусии, проведени в рамките на 
всеки механизъм за смесено финансиране в контек ‑
ста на стратегическия съвет/управителния комитет, 
и на проведените дискусии във връзка с анализа на 
портфейла от одобрени проекти и във връзка със 
списъка от проекти.VIII
Комисията отбелязва, че отправените от Сметната 
палата препоръки са изцяло в съответствие с рефор ‑
мата на механизмите, започната от Комисията в края 
на 2013 г., която понастоящем навлиза във фазата на 
одобрение.
Въведение
Каре 1
МВФ вече не определя изисквания за преференции 
за отделните заеми, а вместо това определя общ 
среднопретеглен процент на преференция за всички 
заеми. По този начин в бъдеще механичният подход 
няма да се прилага автоматично.
08
Понастоящем Комисията обмисля изменение на 
Доверителния фонд за инфраструктура (ДФИ) с цел 
той да се управлява като останалите 6 регионални 
механизма с еднакви правила за всички и съответно 
с по‑голяма прозрачност и предсказуемост на про ‑
цеса за всички партньори, както и при гарантиране 
на равни права на всички държави членки в опера ‑
тивните съвети. Освен това специалните средства, 
разпределяни от държавите членки за смесено 
финансиране, могат да продължат да се управляват 
от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), ако 
държавите членки желаят това.
12
Комисията активно насърчава участието на повече 
агенции на държавите членки в прилагането на меха ‑
низмите, за да се гарантират равни възможности и да 
се увеличи обменът на най‑добри практики.
Обхват и подход на одита
16
Комисията счита, че управлението на регионалните 
механизми за инвестиции е подходящо.
Отговори на Комисията 38
Отговорност на финансиращите институции е да 
направят необходимите изчисления в съответствие 
с международните стандарти, принципа на надлежна 
проверка и договорените методи в контекст на парт ‑
ньорство и ефективно разделение на труда.
Специализирани екипи на финансовите институции 
извършват задълбочена оценка на проектите в съот ‑
ветствие с принципите на надлежна проверка.
Основните проучвания се извършват предимно от 
водещата европейска финансираща институция 
и са на разположение, когато съществуват опасения 
относно целесъобразността на проектите или когато 
е поискана допълнителна информация към съдър ‑
жащата се в заявлението информация.
Комисията не счита, че е необходимо финансира ‑
щите институции да предоставят проучванията 
систематично, тъй като това само ще увеличи 
административната тежест, без в повечето случаи да 
е налице реална добавена стойност.
24
Комисията подчертава, че финансовите участия от 
ЕС са одобрявани само след получаване на необхо ‑
димата информация за съответствие с основните 
изисквания, посочени в стратегическите насоки.
Цялата информация, необходима за вземането на 
решение, се изготвя и взема предвид в процеса на 
вземане на решение. В съответствие с Финансовия 
регламент и в контекста на непрякото управление 
Комисията може да разчита на вече извършената 
от упълномощения субект работа в съответствие 
с принципите на надлежната проверка и разделе ‑
нието на труда, залегнали в основата на партньор ‑
ството ни с финансовите институции.
Само проекти в напреднал стадий на разработка се 
разглеждат с цел одобрение. В съответствие с нуж ‑
дите на бенефициерите могат да бъдат направени пос ‑
ледващи проучвания за осъществимост, насочени към 
допълнително подсилване на схемата за проекта, като 
по този начин се подобрява качеството на проекта.Систематичното  прилагане на принципа „по иници ‑
атива“ само по себе си не е оперативна цел на Коми ‑
сията. Тя по‑скоро се стреми да увеличи максимално 
ефективността и разделението на труда в процеса 
на идентифициране и да се основава на оперативния 
капацитет на всички заинтересовани страни. Това ще 
бъде оптимизирано допълнително чрез реформата 
на смесеното финансиране във фазата на нейното 
одобрение.
21
Комисията предвижда преразглеждане на схемата 
на механизмите за региона на Африка. Моля, вж. 
отговора на Комисията по точка 18.
Общ отговор на Комисията по 
точки 22—31
22
Поради гъвкавия характер и широкото секторно 
покритие на механизмите процесът за установяване 
на общ показател за добавената стойност за всички 
проекти неизбежно е сложен и почти невъзможен.
Добавената стойност на безвъзмездната финансова 
помощ винаги се подлага на оценка и в течение на 
времето тази оценка е засилена, по‑специално в кон ‑
текста на работата, извършена от платформата на ЕС.
23
Комисията счита, че е разполагала със съответните 
данни, необходими на различните етапи на одоб ‑
рение (предварително и окончателно). Възможно 
е финансовите данни на предварителния етап на 
одобрение да се променят. Въпреки това в етапа 
на окончателното одобрение тази информация се 
подлага на оценка.
Освен това вследствие на икономически колебания 
някои условия по заемите могат да се променят 
в периода между искането и окончателното одобре ‑
ние. Поради това финансовите институции могат да 
финализират преговорите относно точните условия 
на своите заеми (лихвен процент, години за изпла ‑
щане на заема и др.) след одобрението от съвета на 
съответния финансов механизъм.
Отговори на Комисията 39
Преференцията, устойчивостта при обслужване на 
дълга, размерът на безвъзмездната помощ и ико ‑
номическата жизнеспособност са елементи, които 
стоят в основата на анализа, извършван от финансо ‑
вите институции и от Комисията.
26
Комисията включва делегациите на Съюза в пре ‑
гледа на пригодността на безвъзмездната финансова 
помощ и тяхното мнение се търси, когато то е от 
значение за процеса на подбор.
96 % от отговорилите делегации заявиха, че участват 
в процеса на подбор. По‑малката цифра (59 %) съот ‑
ветства на етапа на ранното определяне като част от 
цялостния процес на подбор.
Комисията се стреми да ангажира допълнително 
делегациите на Съюза в подготовката и последва ‑
щите действия във връзка с операциите за смесено 
финансиране. Това е от съществено значение за 
осигуряване на съгласуваност на дейностите на ЕС, 
за повишаване на видимостта на ЕС и за повишаване 
на тежестта на ЕС в политическия диалог.
27
Началната дата за изчисляването не трябва да бъде 
включването в списъка от проекти. Той служи само 
за предварително посочване на потенциалните 
проекти с много различно равнище на разработка 
и различни степени на напредналост.
Комисията счита, че най‑подходящият показател 
е времето, изминало между одобрението от страна 
на техническия съвет и приемането от оперативния 
съвет към момента на окончателното одобрение.
Това води до резултат от около 4 месеца за про ‑
ектите по Механизма за инвестиции в Латинска 
Америка (LAIF), 3 месеца за Карибския инвестицио ‑
нен механизъм (CIF), 6 и половина месеца за Меха ‑
низма за инвестиции по линия на добросъседството 
(МИЛД), 5 и половина месеца за Механизма за инвес ‑
тиции в Азия (AIF) и около 4 месеца за Механизма 
за инвестиции в Централна Азия (IFCA). Този срок 
изглежда разумен, като се имат предвид техниче ‑
ската сложност на проектите със смесено финанси ‑
ране и потенциалният брой участващи партньори.Каре 2
Както е записано в протокола от 9 ‑то заседание на 
Изпълнителния комитет на ДФИ, по предварително 
искане на неговите членове беше предоставена 
допълнителна информация за този проект.
Този проект бе одобрен през 2009 г. Оттогава форму ‑
лярът на заявление за безвъзмездна помощ е значи ‑
телно подобрен с цел допълване на информацията, 
предоставена от финансовите институции.
25
Всички проекти, финансирани по механизмите, се 
анализират както от икономическа гледна точка, 
така и от гледна точка на устойчивостта при обслуж ‑
ване на дълга. Една от основните цели на Комисията 
и на финансиращите институции е да се запазят 
предвидената инвестиция и нейната дългосрочна 
устойчивост и въздействие върху развитието.
При все това не могат да бъдат установени единни 
критерии, като например минимални прагове, 
за оценяване на икономическата жизнеспособ ‑
ност. През 2009 г. работната група по въпросите 
на допълняемостта на безвъзмездната помощ 
в рамките на механизми за смесено финансиране 
стигна до заключението, че самото естество на 
смесеното финансиране налага разглеждането на 
всеки отделен случай по отношение на оценката на 
размера, формата и естеството на необходимото 
подпомагане. Този подход е потвърден в контекста 
на по‑скорошната работа на платформата на ЕС 
за смесено финансиране в областта на външното 
сътрудничество (EUBEC).
Икономическата вътрешна норма на възвръщаемост 
(EIRR) на проектите винаги се оценява като част от 
надлежната проверка. Решенията за разпределяне 
на безвъзмездна помощ се вземат въз основа на ико ‑
номическия и финансов анализ на проектите, както 
и на очакваните социални ползи (достъпност, въз ‑
действие върху здравето, социалното положение).
Този преглед се основава на информацията, предос ‑
тавена в заявлението за безвъзмездна финансова 
помощ, както и на допълнителната информация, 
произтичаща от обмена между различните служби 
на Комисията и нейните делегации, финансовите 
институции и заинтересованите страни преди, по 
време на и след техническите срещи.
Отговори на Комисията 40
очаквания риск за кредиторите — субективен пара ‑
метър, който може да се определи само чрез умело 
водене на преговори.
Въпреки че поради липсата на съпоставка между 
сходни проекти през първите години на механиз ‑
мите за смесено финансиране оценката представ ‑
ляваше предизвикателство, Комисията се основава 
на опита, придобит през годините, за да усъвършен ‑
ства процеса на оценка.
В действителност с обсъдената и договорена 
наскоро реформа на смесеното финансиране 
размерът на безвъзмездната помощ, предоставена 
като финансиране, ще подлежи на допълнителна 
съпоставка и увеличаване на икономическата 
ефективност.
31
Няма доказателства, които навяват на мисълта, че до 
момента това е осъществено. Партньори на Коми ‑
сията са банки за развитие, а не търговски банки, 
чиято основна цел е да подпомагат финансирането 
на развитието. Независимо от това поверителността 
по отношение на ценовите модели и решения дейст ‑
вително възпрепятства широкото използване на 
инструмента за лихвена субсидия.
Когато се използват лихвени субсидии, Комисията 
разчита по‑специално на своя собствен надзор, който 
упражнява върху многостранните институции (напр. 
чрез оценка на стълбовете), и на националния надзор 
и разпоредби за уреждане на двустранните институ ‑
ции като елементи за смекчаване на този риск.
Изчисляването на лихвените проценти от страна на 
банките ще подлежи на контрол и сравняване.
32
В условията на непряко централизирано или на 
съвместно управление предварителните плащания 
наистина бяха големи към момента на създаването на 
първите механизми. Това беше обусловено от необ ‑
ходимостта да се постави началото на нова форма на 
помощ и да се насърчат финансовите институции да 
поемат управлението на сложни проекти.
Условията за предварителни плащания са преразгле ‑
дани в новите образци на договори за финансовите 
инструменти и водят до намаляване на размера на 
предварителното финансиране.Доказателство, че продължителността на процеду ‑
рата е подходяща и основателна, е фактът, че досега 
няма данни някой от съответните проекти да не 
е изпълнен поради забавяне на процедурата за одо ‑
брение. Напротив, процесът на одобрение е доста ‑
тъчно гъвкав, за да се вземе под внимание нуждата 
на партньорите от ускоряване на процеса, ако това 
е необходимо.
29
Комисията би искала да поясни, че постигането на 
изискваните от МВФ размери на преференцията 
може да е необходимо, но не е достатъчно в контек ‑
ста на въпросите, свързани с конкретни проекти. 
Постигането на прага от 35 % може да се счита за 
първоначална необходима предпоставка за приема ‑
нето на пакета за финансиране от даден бенефициер 
при ограниченията на МВФ. Това обаче не представ ‑
лява автоматично достатъчно условие само по себе 
си. Някои проекти могат да изискват елемент на 
безвъзмездните средства, който е по‑висок от 35 % 
от пакета за финансиране, без да се поставя под съм ‑
нение значителното въздействие върху развитието, 
което тези проекти оказват.
30
Обосновката за предоставяне на исканите безвъз ‑
мездни средства може да варира значително, наред 
с другите условия, в зависимост от преодолява ‑
ната специфична пазарна пречка, достъпността 
за целевата група, степента на напредналост на 
проекта, местните пазарни условия, наличието на 
средства от други финансиращи институции, както 
и от капацитета и желанието за поемане на риск от 
страна на изпълнителите на проекта. Тези различия, 
съчетани с недостига на надеждна информация за 
пазара в държавите партньори, превръща в предиз ‑
викателство избирането на критерии за определяне 
на размера на безвъзмездните средства, покри ‑
ващи всички възможни намеси във всеки възмо ‑
жен динамичен пазарен контекст. В крайна сметка 
Комисията трябва да разчита до известна степен на 
способността на партньорските финансови институ ‑
ции да договорят най‑добрата сделка, т.е. минимал ‑
ния размер безвъзмездна финансова помощ, с цел 
стартиране на конкретен проект. За някои проекти 
няма жизнеспособни алтернативи на този процес 
на „ценообразуване“. Така например размерът на 
гаранция за първа загуба за кредитиране на малки 
и средни предприятия по принцип не се определя 
от натрупания опит (ако има такъв), а по‑скоро от 
Отговори на Комисията 41
35
След одобряването на проекта делегациите на 
Съюза и/или централните служби на Комисията (в 
зависимост от обхвата на проекта) осигуряват под ‑
ходящи последващи действия.
Службите на Комисията поддържат редовен кон ‑
такт с националните офиси на банката в съответ ‑
ните държави и се провеждат срещи с делегацията 
и местните координатори на проекта от водещите 
финансови институции. Водещите финансови инсти ‑
туции са договорно задължени ежегодно да пред ‑
ставят доклади на делегацията. Освен това, както 
е предвидено в договорите, сключени в рамките на 
делегираното сътрудничество, Комисията участва, 
се информира и се кани на мисиите за монито ‑
ринг, провеждани на място от водещата финансова 
институция.
Договорните клаузи са достатъчно ясни за провеж ‑
дането на подходящ мониторинг.
Чрез увеличаване на предварителното участие на 
делегацията в процеса ще се увеличат и последва ‑
щите действия и мониторингът. За тази цел указани ‑
ята за делегациите ще бъдат актуализирани.
36
Комисията приема препратката към текущата работа 
по показателите, основаващи се на резултатите, 
които трябва да се използват от финансовите инсти ‑
туции за целите на мониторинга и докладването, 
и подчертава, че мониторингът на изпълнението се 
извършва от водещата финансова институция.
37
Всички проекти се подлагат на мониторинг 
и оценка(и). Някои междинни оценки вече са фина ‑
лизирани, както е в случая с МИЛД, или ще бъдат 
започнати скоро, както е в случая с LAIF.Каре 3
Комисията е действала в пълно съответствие с при ‑
ложимите правила и разпоредби.
Договореността за плащане, обяснена в каре 3, беше 
установена през 2010 г. Поради МИЛД през 2012 г. 
Комисията промени тази политика на плащане. (Вж. 
точка 32).
Освен това оценката на този проект по МИЛД следва 
надлежно да вземе под внимание изключителната 
ситуация и събитията, които се случиха в държавата 
партньор от януари 2011 г. и които оказаха влияние 
върху изпълнението на проекта.
33
Предвижда се системата на предварителни плаща ‑
ния за ДФИ да бъде преразгледана.
34
Проектите по тези механизми се одобряват и под ‑
бират пряко от европейските финансови инсти ‑
туции в пълно съответствие с целите, дейностите 
и критериите, определени за проекта. Подборът на 
вторични заеми и на гаранции се определя от пара ‑
метрите, свързани с проекта (подробно описани във 
фиша), и по‑специално тези, които обясняват пре ‑
следваните с проекта цели. По време на процеду ‑
рите за одобрение и подбор се прилагат стандартите 
за надлежна проверка на финансовите институции. 
Тези процедури следват договорено и разходоефек ‑
тивно разделение на труда между партньорите, 
което включва договорености за избора на подчи ‑
нените действия. Допустимите финансови институ ‑
ции редовно и по конкретни поводи или по искане 
на Комисията докладват подробно за включените 
в механизма проекти.
Каре 4
Комисията счита, че всички необходими елементи 
са ясни в заявлението за безвъзмездна финансова 
помощ за проекта по МИЛД за механизма за финан ‑
сиране на МСП.
Отговори на Комисията 42
42 а)
Възможното финансиране без участие на ДФИ по 
програмата на МВФ наистина имаше таван за непре ‑
ференциалните заеми (вж. таблица 1 от докладите 
на МВФ за отделните държави за 2009 г. и 2010 г.), 
поради което всички допълнителни заеми трябваше 
да бъдат преференциални. Решението за отпускане 
или неотпускане на преференциален заем за даден 
проект е суверенно решение на Замбия, което тя 
трябва да вземе след обсъждането му с междуна ‑
родната общност, в зависимост от икономическите 
показатели на всеки проект.
42 б)
Само безвъзмездната финансова помощ от ЕФР се 
оказа недостатъчна за покриване на финансирането 
на проектите. Допълнителното финансиране, необ ‑
ходимо за покриване на финансовия дефицит, стана 
възможно единствено чрез мобилизирането на 
ресурсите на финансовите институции посредством 
финансовото участие на ДФИ.
42 в)
Макар и с малък размер, безвъзмездната финан ‑
сова помощ може да има висока добавена стойност, 
например за запълване на финансов дефицит, за 
подобряване на качеството на проекта и т.н. В три 
от тези случаи безвъзмездната финансова помощ 
е спомогнала за смекчаване на цялостните финан ‑
сови условия, тъй като предложеният от съфинанси ‑
ращите страни пакет за финансиране не е счетен за 
изцяло приемлив от кредитополучателя. По отно ‑
шение на другия проект безвъзмездната финансова 
помощ е създала възможност за увеличаване на 
потенциалното въздействие на проектите, включи ‑
телно на финансовите ползи.
42 г)
Комисията не споделя заключението на Сметната 
палата. Крайният бенефициер е можел да избере 
друга алтернатива, която е по‑рентабилна, но 
е щяла да окаже неблагоприятно въздействие върху 
околната среда. Безвъзмездната финансова помощ 
по ДФИ спомогна за улесняване на инвестициите 
в екологосъобразния вариант и за компенсиране на 
по‑високите инвестиционни разходи.Освен това Комисията би желала да подчертае, че:
(i) процедурите по ориентиран към резултатите 
мониторинг (ОРМ) за регионалните механизми 
за инвестиции, управлявани от ГД  „Развитие и съ ‑
трудничество“ , са същите като за другите проекти 
на ГД „Развитие и сътрудничество“; и
ГД „Развитие и сътрудничество“ предприема необ ‑
ходимите действия за разглеждане на резултатите 
от ОРМ: за проектите, преминали през процедурата 
на ОРМ, резултатите се изпращат на участващите 
в управлението на проекта делегация на ЕС/отдели 
на централните служби на Комисията. От делегаци ‑
ята се очаква отговор, който обикновено се пре ‑
доставя на водещата финансова институция. При 
необходимост се организира дискусионна среща 
с цел да се изяснят заключенията от ОРМ. Освен това 
представителите на Комисията се срещат с консул ‑
тантите, провели посещенията във връзка с ОРМ, на 
редовни отчетни заседания, за да се информират 
за ситуацията на място. В бъдеще се предвижда 
управлението на проектите по ДФИ да бъде прераз ‑
гледано с цел евентуалното му привеждане в съот ‑
ветствие с другите механизми.
Общ отговор на Комисията по 
точки 39—42
39
Комисията не споделя анализа на Сметната палата 
относно доказването на необходимостта от нали ‑
чие на безвъзмездна финансова помощ, която да 
позволи отпускането на заем. Заявлението за без ‑
възмездна финансова помощ осигурява основата за 
оценяването, което е обмислена преценка, основана 
на информация от тематичните и географските 
отдели, както и от делегациите на ЕС и от секрета ‑
риата, често съпътствана от допълнителни въпроси. 
Оценката на Комисията, подпомогната от техничес ‑
ките срещи с финансовите институции и оператив ‑
ните съвети в присъствието на държавите членки, 
е солидна и добре обоснована. Комисията счита, че 
процесът на подбор на безвъзмездните финансови 
помощи дава достатъчни гаранции и доказателства 
за необходимостта от тях.
42
Комисията не споделя този анализ по следните 
причини:
Отговори на Комисията 43
46
Комисията е на мнение, че механизмите по принцип 
стимулират съществени ползи от политиката.
Средата, в която се изпълнява политиката, е нераз ‑
делна част от оценяването на проекта. Всеки проект 
има свои специфични цели и очаквано въздействие, 
които се различават в зависимост от естеството на 
проекта. От един проект не се очаква да окаже вли ‑
яние върху всички цели (освен това не е препоръчи ‑
телно това да се случва).
В случая с ДФИ, когато проектът съвпада с целевия 
сектор на делегацията, наистина има възможност да 
се окаже влияние върху секторната политика като 
цяло. Случаят е различен, когато проектът не попада 
в целевия сектор на делегацията, но въпреки това 
има регионален обхват.
51
Поради политически и стратегически причини Коми ‑
сията (въпреки че се смята, че насоките относно 
видимостта на ЕС са спазени) ще засили догово ‑
реностите във връзка с видимостта и ще включи 
в по‑голяма степен делегациите в този процес.
51 а)
Във всички договори за проектите, финансирани по 
регионалните механизми за смесено финансиране, 
има конкретни членове (както в общите условия, 
така и в приложенията, в които се описва дейността). 
В тези членове се предвижда водещата финансова 
институция да осигури подходяща видимост на без ‑
възмездната финансова помощ.
Освен това в новото споразумение за делегиране 
при непряко управление, което ще се използва от 
2014 г. за всички проекти, договорени по регио ‑
налните механизми за смесено финансиране, има 
приложение, специално предвидено за план за 
комуникация и видимост, който ще бъде изготвян за 
всеки отделен проект.42 д)
Комисията не споделя заключението на Сметната 
палата, за което няма достатъчно доказателства.
Безвъзмездната финансова помощ по МИЛД беше 
необходима, за да се отключи цялостният инвести ‑
ционен пакет на проекта, и беше изцяло в съответ ‑
ствие с целите на политиката на ЕС и на държавата 
партньор.
42 е)
Комисията не споделя оценката. Тя има предвид, че 
безвъзмездната финансова помощ е била необхо ‑
дима за приемането на съответните заеми от бене ‑
фициера и че смесеният пакет е сравним с други 
финансови оферти и не е свръхсубсидиран.
42 ж)
При тази забележка не се взема предвид, че „несуб ‑
сидираният“ продукт функционира въз основа на 
допускането, че ще бъде получена субсидия. Финан ‑
совото участие на МИЛД в такава схема определено 
е необходимо, за да могат европейските финансови 
институции да осигуряват заеми с лихва, която да 
насърчава банките да отпускат кредити на МСП. 
Фактът, че финансовото участие на МИЛД не се 
изразходва (или се изразходва частично) е по‑скоро 
признак за успех. Това проправя пътя за последващ 
механизъм с по‑малко финансово участие на МИЛД 
(без това да означава, че безвъзмездната финансова 
помощ по МИЛД следва да е по‑малка при друга 
първа операция в дадена държава).
44
Комисията активно влияе върху структурата на про ‑
ектите. Видът на влиянието зависи в голяма степен от 
вида на проекта, тъй като проектите имат различни 
цели и различни очаквани въздействия. Проектите 
със смесено финансиране се изготвят в контекста на 
партньорство и споделяне на отговорностите между 
донорите. Комисията играе ключова роля в това 
партньорство, като упражнява широко влияние във 
всички значими аспекти на проектите.
Отговори на Комисията 44
54
Комисията счита, че процесът на одобрение е задъл ‑
бочен: всички заинтересовани страни са включени 
по подходящ начин и Комисията адаптира процеса 
на консултации съобразно спецификата на проек ‑
тите. По време на процеса на вземане на решение 
е налична достатъчна и пълна информация.
Добавената стойност е гарантирана във всички 
случаи: проектите се представят на компетентния 
оперативен съвет едва след като всички елементи 
на проекта са уточнени и добавената му стойност 
е ясна.
Договореностите за предварителни плащания 
в новите образци на договори за финансовите 
инструменти са в процес на преразглеждане.
55
Комисията счита, че обосновката за финансирането 
е била ясна във всички случаи. Тези случаи са опи ‑
сани в точка 42 от доклада и са надлежно оспорени 
и обосновани от Комисията. Моля, вж. отговора на 
Комисията по точка 42, букви а)—ж).
Във всички случаи приоритетите на механизмите са 
приведени в съответствие със секторните политики 
на ЕС за всеки от регионите (посочени ясно в техните 
стратегически насоки).
Въпреки това Комисията ще разгледа начините за 
постигане на по‑широко въздействие върху сектор ‑
ната политика, както и за повишаване на видимостта 
на подкрепата на ЕС.
57
Комисията приема препоръката. В новото заявление 
се посочват ясно различните форми на добавената 
стойност, която може да осигури безвъзмездната 
финансова помощ.Що се отнася до инвестиционната рамка за Запад ‑
ните Балкани (ИРЗБ), ГД „Разширяване“ гарантира 
чрез договорите си за техническа помощ (IPF 
и IFICO), че във всички инструменти за комуникация 
и популяризиране (уебсайтове, доклади, насоки, 
информационни страници, семинари, работни 
срещи и др.) се посочва ролята на ЕС в механизма. 
Освен това се развива засилено сътрудничество 
с отделите за комуникация на международните 
финансови институции и понастоящем ролята на 
ЕС и ИРЗБ придобива все по‑голяма популярност. 
По‑голямата видимост и съгласуваност ще бъдат 
допълнително подобрени, тъй като всички комуни ‑
кационни дейности по ИРЗБ бъдат централизирани 
в новия разширен договор IFICO.
52
Комисията подчертава, че Наръчникът за комуни ‑
кация и видимост на външната дейност на ЕС е в 
сила и се прилага по отношение на всички проекти 
в областта на външната дейност.
Заключения и препоръки
53
Комисията отговаря за създаването на механизмите, 
оценени положително в доклада. Управлението на 
проектите се извършва в партньорство. Комиси ‑
ята администрира механизмите, а институциите за 
финансиране на развитието отговарят за ежеднев ‑
ното управление на проектите. Те изпълняват възло ‑
жените им бюджетни задачи в съответствие с пра ‑
вилата за режима на непряко управление, посочени 
във Финансовия регламент.
Комисията разработи тази схема, отчитайки напълно 
потенциалните ползи от механизмите, и счита, че 
управлението и ` е подходящо.
Комисията счита, че при реализирането на потен ‑
циалните ползи следва да се отчитат естеството на 
безвъзмездните помощи (напр. техническа помощ) 
и резултатите от изпълнението на проектите.
Отговори на Комисията 45
59 а)
Рамка за измерване на резултатите вече е включена 
в заявлението, като има и придружаващи указа ‑
ния, с които се разяснява исканата информация. 
Често въздействието на конкретната безвъзмездна 
финансова помощ от ЕС не може да бъде отделено 
от цялостния проект. При все това, що се отнася до 
безвъзмездната финансова помощ от ЕС, добавената 
стойност трябва да бъде ясно посочена (вж. по‑горе).
59 б)
Изпратени са инструкции до всички делегации от ЕС 
и в момента се изготвят насоки.
59 в)
Комисията частично приема препоръката. Коми ‑
сията ще разгледа възможността за адаптиране на 
методологията за ОРМ към специфичните характе ‑
ристики на смесеното финансиране.
60
Комисията приема препоръката.
Подготвя се ново споразумение за делегиране при 
непряко управление за всички проекти, договорени 
по регионалните механизми за смесено финанси ‑
ране. Този образец на договор ще включва при ‑
ложение, специално предвидено за план за кому ‑
никация и видимост, който ще се изготвя за всеки 
отделен проект.57 а)
Комисията приема препоръката. Насоките относно 
преразгледаното управление за насочване на 
участието на Комисията на всеки етап от процеса на 
одобрение, както и относно проследяването на про ‑
ектите са в ход в контекста на платформата на ЕС.
57 б)
Комисията приема препоръката. Това е продължа ‑
ващ процес, който ще приключи вероятно в края на 
2014 г.
57 в)
Комисията приема препоръката. В преработената 
схема за управление на механизмите за смесено 
финансиране се предлага проектите да се пред ‑
ставят само за окончателно одобрение (вече без 
предварително одобрение). В заявлението са опи ‑
сани подробно необходимостта от безвъзмездната 
финансова помощ и добавената и ` стойност, както 
и начина, по който е определен/изчислен размерът 
на подпомагането.
Процесът трябва да включва предварителен анализ 
и обсъждания на проектите, включени в списъка от 
проекти, с цел да бъдат пояснени, преди да бъдат 
представени за окончателно одобрение, за да се 
гарантират степента на напредналост на проектите, 
въздействието и икономическата ефективност.
57 г)
Комисията приема препоръката.
58
Комисията приема препоръката. В бъдеще нуждата 
от парични средства ще бъде отчитана преди плаща ‑
нето. Понастоящем е в процес на изготвяне нов обра ‑
зец на договор за финансовите инструменти. Мяр ‑
ката вероятно ще бъде въведена до края на 2014 г.
59
Комисията приема препоръката.

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
•  един екземпляр: 
чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  повече от един екземпляр или постери/карти: 
от представителствата на Европейския съюз ( http://ec.europa.eu/represent_bg.htm), 
от делегациите в страни извън Европейския съюз ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm), 
като се свържете с услугата Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm) 
или като се обадите на 00 800 6 7 8 9 10 11 (безплатен номер в ЕС) (*).
(*)  Информацията, както и повечето обаждания са безплатни (възможно е обажданията от мрежата на някои оператори, от обществени 
телефони или от хотели да бъдат таксувани).
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Платени абонаменти:
•  чрез някой от търговските представители на Службата за публикации на 
Европейския съюз (http://publications.europa.eu/others/agents/index_bg.htm).
QJ‑AB‑14‑016‑BG‑C ISSN 1831 ‑0974Комисията и държавите членки са създали осем 
регионални механизъма за инвестиции с цел 
подпомагане на външните политики на ЕС. Тези 
инвестиционни механизми имат за цел обединяване 
(смесване) на предоставената от Европейската 
комисия безвъзмездна финансова помощ със заеми от 
финансови институции. Те допринасят за финансиране 
на ключови инфраструктурни проекти, при които са 
необходими значителни финансови ресурси.
Сметната палата извърши оценка на ефективността 
на смесването на безвъзмездната финансова помощ 
от ЕС със заеми от финансови институции. Тя достигна 
до заключението, че като цяло това смесване е било 
ефективно. Регионалните механизми за инвестиции 
са били успешно създадени, но потенциалните ползи 
от тях не са били напълно реализирани. Сметната 
палата отправя няколко препоръки към Комисията 
във връзка с подбора на проектите и одобряването 
на безвъзмездната финансова помощ, изплащането 
на средствата, мониторинга на усвояването на 
безвъзмездната финансова помощ от ЕС, както 
и относно подобряване на видимостта на 
предоставяната от ЕС помощ.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА