СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ относно европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и нейните операции (считано от 2014 г.) /* COM/2011/0831 окончателен */





1. Въведение Европейската програма за мониторинг на Земята, наречена Глобален мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС), е създадена с Регламент (ЕС) № 911/2010[1] на Европейския парламент и на Съвета относно ГМОСС. ГМОСС е водеща инициатива на космическата политика на Европейския съюз[2] в съответствие с член 189 от Договора за функционирането на Европейския съюз, която позволява на ЕС да извършва дейности, свързани с Космоса. ГМОСС също така е една от програмите, които следва да бъдат изпълнени в рамките на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж[3] и беше включена в инициативата в областта на промишлената политика от стратегията „Европа 2020“ предвид ползите от нея за широк кръг от политики на Съюза. За да се отговори на непрекъснато нарастващите предизвикателства на световно равнище, Европа се нуждае от собствена добре координирана и надеждна система за наблюдение на Земята. Тази система е ГМОСС. ГМОСС е дългосрочна програма, създадена въз основа на партньорства между Съюза, държавите-членки, Европейската космическа агенция (ЕКА) и други имащи отношение европейски заинтересовани страни. Това също така е програма, в която ЕС може да играе по-ефективна роля, отколкото отделните държави-членки в международното сътрудничество чрез двустранно взаимодействие с други нации, които извършват дейности в Космоса, или участие в глобалните усилия в областта на наблюдението на Земята (например Групата за наблюдение на Земята). Чрез ГМОСС ще разбираме по-добре как и по какъв начин може да се променя нашата планета и как това може да се отрази на ежедневието ни. ГМОСС ще гарантира непрекъснато предоставяне на точни и надеждни данни и информация по въпроси на околната среда, проблеми, свързани с изменението на климата и сигурността, на лицата, отговорни за вземане на решения в ЕС и в неговите държави-членки. Тази информация е необходима на публичните органи в държавите-членки и регионите, които отговарят за формулирането и осъществяването на политиката. Комисията също така се нуждае от тази информация за да са основани на факти разработването и мониторингът на политиката. Освен това ГМОСС ще допринесе за икономическа стабилност и растеж чрез стимулиране на приложения с търговско предназначение в редица различни сектори чрез пълен и открит достъп до данните от наблюдението на Земята и до информационните услуги. За периода от 1998 г. до 2013 г. ЕС и Европейската космическа агенция (ЕКА) отпускат финансиране за ГМОСС предимно за развойни дейности. В допълнение, първо оперативно финансиране беше отпуснато за преминаването към начални операции в периода 2011—2013 г. От 2014 г. ГМОСС ще навлезе във фазата на пълноценното си функциониране. В резолюцията на Европейския парламент от 20 ноември 2008 г. относно „Европейска политика за космическото пространство: Европа и космосът“ беше подчертано значението на навременното прилагане на ГМОСС. В съобщението си от 4 април 2011 г. „Към космическа стратегия на Европейския съюз в услуга на гражданите“2. Комисията подчерта колко е важно ГМОСС да заработи на пълни обороти от 2014 г. На заседанието си от 31 май 2011 г. Съветът по въпросите на конкурентоспособността прикани Комисията до края на 2011 г. да представи предложение за функционирането и да изясни управлението на ГМОСС, считано от 2014 г. В съобщението си, озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020“[4] Комисията посочи, че предвид ограниченията на бюджета на ЕС е направено предложение през периода 2014—2020 г. ГМОСС да се финансира извън многогодишната финансова рамка. Независимо от това Комисията продължава да полага усилия, за да гарантира успеха на ГМОСС и във връзка с това изготви настоящото съобщение с цел да определи правилното управление и дългосрочното финансиране на програмата ГМОСС от 2014 г. нататък. С настоящото съобщение ще се постави началото на обсъждане с Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно бъдещето на програмата ГМОСС. 2. ГМОСС: насочена към ползвателите програма за мониторинг на Земята ГМОСС е програма за мониторинг на Земята, която позволява събирането на информация за физичните, химичните и биологичните системи на планетата Земя. Услугите на ГМОСС са полезни за широк кръг от ползватели — от местно до международно равнище. Тези услуги са разработени така, че да отговарят на изискванията на ползвателите: техният обхват се усъвършенства все повече чрез редовно и последователно взаимодействие с общностите на ползвателите. По силата на регламента за ГМОСС беше създаден Форум на ползвателите с цел този механизъм да придобие официален характер. ГМОСС предоставя изключително важна информация за управление на нашата околна среда по по-устойчив начин, за подобряване на защитата на биоразнообразието, за мониторинг и предвиждане на състоянието на океаните и състава на атмосферата, разбиране на причинителите и на въздействията на изменението на климата, реагиране при природни и причинени от човека бедствия, подкрепяне на политиките за развитие и укрепване на сигурността за европейските граждани. Програмата спомага за подобряване на процеса на вземане на решения и осъществяването на широк кръг от политики на Съюза (в областта на транспорта, селското стопанство, околната среда, енергетиката, регионалната политика, хуманитарната помощ, гражданската защита, помощта за развитие за трети държави и др.). За да се отговори на този широк спектър от приложения, архитектурата на ГМОСС е основана на три компонента: един компонент на услугите, чрез който се осигурява информация в подкрепа на политиките в областта на околната среда и сигурността, и два компонента за наблюдение (космическа и in situ инфраструктура), които осигуряват данните, необходими за извършване на услугите. 3. Добавена стойност за ЕС През последните тридесет години в Европа бяха положени значителни усилия за научни изследвания и развойна дейност в областта на наблюдението на Земята чрез национални или международни програми с оглед развитието на инфраструктура и разработването на приложения. Въпреки това съществуващият капацитет е недостатъчен поради пропуски в инфраструктурата и липсата на гаранции по отношение на наличността в дългосрочен план. Чрез създаването на съгласувана политическа рамка на европейско равнище за структуриране на общностите на ползвателите, консолидиране на техните нужди и организиране на европейския отговор ГМОСС беше разработена с цел да гарантира предоставянето на необходимите данни и услуги в дългосрочен план и на устойчива основа, като надгражда върху съществуващите активи. Инвестициите на ЕС са насочени към преодоляване на пропуските в наблюдението, осигуряване на достъп до съществуващите активи и развитие на оперативни услуги. Европейското измерение на ГМОСС води до икономии от мащаба, улеснява общите инвестиции в големи инфраструктури, стимулира координацията на усилията и мрежите за наблюдение, създава възможности за хармонизация и взаимна стандартизация на данни и осигурява необходимия тласък за възникването в Европа на центрове за върхови постижения на световно равнище. Хармонизацията и стандартизацията на геопространствената информация на европейско равнище е сериозно предизвикателство за осъществяването на широк кръг от политики на Съюза. Много области, които пораждат загриженост по отношение на околната среда — като например политиките за смекчаване и приспособяване към изменението на климата — изискват обмисляне в глобален мащаб и действия на местно равнище. Чрез ГМОСС Европейският съюз осигурява своя независим достъп до надеждна, подлежаща на проследяване и устойчива информация за околната среда и сигурността, допринася чрез международната инициатива за Глобална мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS) за изграждането в световен мащаб на набори от данни и информация относно наблюдението и увеличава влиянието си в международни преговори и договори като трите Конвенции от Рио, договора след изтичането на Протокола от Киото, както и други двустранни или многостранни споразумения. ГМОСС е призната като европейски принос към изграждането на Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята, разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (ГНЗ). 4. Разходи и ползи От започването на програмата през 1998 г. размерът на общото финансиране, отпуснато за ГМОСС до 2013 г. от страна на ЕС и ЕКА достигна над 3,2 млрд. EUR за разработването и началните операции на услугите и за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата. За компонента на услугите ЕС осигури финансови ресурси в размер до 520 млн. EUR, а ЕКА — до 240 млн. EUR. За космическия компонент ЕКА предостави около 1 650 млн. EUR, а ЕС — 780 млн. EUR (Седма рамкова програма и начални операции на ГМОСС), включително достъп до космически данни от национални спътници. След 2013 г. пълната непрекъснатост на всички компоненти на ГМОСС ще включва тяхното пълно използване, поддръжка, развитие и усъвършенстване и за това за периода между 2014 и 2020 г. ще бъде необходим приблизителен бюджет в размер на 5 841 млн. EUR[5], от които около 1 091 млн. EUR[6] за услуги, 350 млн. EUR[7] за компонента in situ и 4 400 млн. EUR (по приблизителни оценки на ЕКА) за космическия компонент, включително достъп до участващи мисии. ГМОСС не е реализирала преразходи в миналото и няма вероятност да прави преразходи в бъдеще, тъй като е основана на структура, която позволява, ако е необходимо, промяна на приоритетите на съдържанието и целите на различните ѝ компоненти, за да остане в рамките на предвидените разходи. Въз основа на анализ на разходите и ползите[8] се очаква ГМОСС да генерира ползи, чиято стойност надвишава поне два пъти разходите за инвестиции в периода до 2020 г. и четири пъти разходите в периода до 2030 г. Програмата съдържа голям потенциал за икономически растеж и създаване на работни места с развитието на иновационни услуги и приложения с търговско предназначение в сектора надолу по веригата. Наблюдението на Земята е област, в която ЕС играе важна роля, призната в целия свят. Ако инвестициите на ЕС не са гарантирани, съществува риск условията на равнопоставеност за държавите-членки и европейските предприятия да бъдат изгубени в полза на бързоразвиващите се нации (например Бразилия, Индия, Русия и Китай), които влагат извършват огромни инвестиции в наблюдението на Земята. 5. Финансиране Въз основа на съобщението на Комисията, озаглавено „Бюджет за стратегията „Европа 2020“, Комисията предложи ГМОСС да се финансира извън финансовата рамка, считано от 2014 г. Сред възможните решения за финансиране на ГМОСС Комисията разгледа три варианта: специален фонд за ГМОСС (подобен на модела, избран за Европейския фонд за развитие), вариант на засилено сътрудничество (който да включва държавите-членки със силен интерес към програмата) и накрая, вариант на участие на промишлеността, при който отговорностите и финансирането да се поделят с икономически субекти. В оценката си Комисията не подкрепя последните два варианта, тъй като, от една страна, засиленото сътрудничество ще подложи на риск измерението ЕС-27 на програмата и, от друга страна, придобитият в рамките на проекта „Галилео“ опит вече показа, че привличането и задържането на частния сектор ще бъде трудно в краткосрочен план и няма да бъде в съответствие с измерението за обществената полза от програмата. Поради това се предлага да се създаде специален фонд за ГМОСС с финансово участие на всички 27 държави-членки въз основа на техния брутен национален доход (БНД). Управлението на фонда ще бъде делегирано на Комисията. Това ще изисква междуправителствено споразумение между държавите-членки на ЕС, заседаващи в рамките на Съвета. Проект на споразумението е представен в приложение I към настоящото съобщение. Управлението на фонда ще се извършва съгласно набор от финансови правила, които ще бъдат приети от Съвета въз основа на предложение на Комисията. За да се гарантира продължаването на програмата, някои разпоредби на вътрешното споразумение следва да се прилагат временно от 1 януари 2014 г., докато се очаква ратифицирането от 27-те държави-членки. Въз основа на предварителната оценка на разходите, представена в глава 4, максималният размер на финансовия пакет, необходим за дейностите на ГМОСС (за периода 2014—2020 г.), е 5 841 млн. EUR5. 6. Управление Управлението на програмата ГМОСС изисква политическа координация и надзор, управление на задачите и бюджетите и техническа координация на изпълнението. От 2014 г. нататък трябва да се въведе подходяща схема за управление, за да се отговори на нуждите през оперативната фаза. 6.1. Политически надзор и управление Счита се, че Комисията следва да продължи да отговаря, от името на Съюза, за цялостната политическа координация, включително договарянето на международни споразумения, консултациите с общности на ползвателите въз основа на придобития опит в рамките на съществуващия форум на ползвателите, приемането на работните програми, осигуряването на връзки със секторни политики, определяне на аспектите на политиката за сигурността и данните, както и аспектите на международното сътрудничество. Необходими са обаче подходящи мерки, за да се отговори на увеличаването на дейностите за управление на програмата през оперативната фаза, което изисква участието на специализиран персонал, който е трудно да бъде нает в рамките на централните служби на Комисията. Създаването на нова агенция в рамките на определения срок не се счита за реалистично, поради което тези задачи биха могли да бъдат делегирани на съществуващ европейски орган. Беше обсъдена възможността за делегиране на управлението на цялостната програма на Европейската космическа агенция, но това изглежда нецелесъобразно по няколко причини: първо, ЕКА е агенция за научноизследователска и развойна дейност; второ, ЕКА е космическа агенция, а голяма част от ГМОСС излиза извън рамките на дейностите в Космоса и, трето, предвид факта, че ГМОСС следва да бъде от полза за гражданите в целия ЕС, Комисията отдава предпочитание на общностен подход, който включва всичките 27 държави-членки. Поради това, както и за да се даде възможност за бъдещо полезно взаимодействие с управлението на програмата „Галилео“, определени задачи, свързани с управлението на програмата, като например оценяване, договаряне и предприемане на последващи действия във връзка с договори, биха могли да се делегират на Европейската агенция за Глобалната навигационна спътникова система (ГНСС). Предлага се, под политическия надзор на Комисията, дейностите по управлението на програмата, възложени на Европейската агенция за ГНСС, да не включват операции и да бъдат свързани, inter alia, с управлението на средства, отпуснати за програмата, и надзора на изпълнението на задачите. Административните разходи на Европейската агенция за ГНСС, свързани с управлението на програмата ГМОСС, следва да се осигуряват от фонда за ГМОСС, упоменат в глава 5. 6.2. Техническа координация и изпълнение на операциите В подкрепа на Комисията техническата координация на услугите може да се възложи на европейски организации, които притежават подходящи знания и опит в сродни области. Контролът на качеството и утвърждаването на продуктите, свързани с осъществяването на секторните политики, ще продължат да бъдат отговорност на Комисията. 1) Операциите на компонента на услугите на ГМОСС ще включват: а) Оперативни дейности: i) глобални систематични/рутинни дейности за мониторинг и прогнозиране на състоянието на подсистемите на Земята на регионално и на световно равнище, като се обхваща по-специално морската среда, атмосферата и качеството на въздуха, услугите за глобален мониторинг на земната повърхност и изменението на климата; ii) регионални/местни дейности по заявка, обхващащи по-специално услуги в областта на управлението на извънредни ситуации, сигурността и паневропейския мониторинг на земната повърхност. б) Развойни дейности, включващи подобряване на качеството и изпълнението на съществуващите услуги, разработване на нови елементи на услугите и стимулиране на оползотворяването надолу по веригата. Техническата координация на услугата за мониторинг на земната повърхност може да се възложи на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС). Техническата координация на услугите за управление на извънредни ситуации може да се възложи на Европейския център за спешно реагиране (ЕЦСР). Техническата координация на услугите във връзка с атмосферата може да се възложи на Европейския център за средносрочно прогнозиране на времето (ЕЦСПВ). Техническата координация на другите услуги (изменение на климата, мониторинг на морската среда и сигурност) е в процес на подготовка, за да се гарантират навременни и висококачествени услуги в съответствие със специфичните нужди, които е предвидено да обхванат. За тяхното изпълнение могат да бъдат привлечени службите на Комисията и други европейски организации (например Европейската агенция за морска безопасност (ЕАМБ), Сателитният център на Европейския съюз, Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници (FRONTEX) или Европейската агенция по отбрана (ЕАО). 2) Операциите на космическия компонент на ГМОСС ще включват: а) Оперативни дейности: операции на специалната космическа инфраструктура (т.е. мисиите „Sentinel“), достъп до мисиите на трети страни, разпространение на данни, техническа помощ за Комисията за обединяване на нуждите от данни за услугите, установяване на пропуските в наблюдението, участие в изготвянето на спецификации на нови космически мисии. Оперативните дейности на космическия компонент на ГМОСС могат да бъдат възложени на: 1) Европейската комическа агенция (ЕКА), ad interim, за наблюденията чрез изображения с висока разделителна способност на земната повърхност и конкретни области според целта на наблюдението; 2) Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) за систематичното и глобално наблюдение на атмосферата и океаните. б) Развойни дейности: проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на космическата инфраструктура; осигуряване на техническа подкрепа за Комисията за преобразуването на изискванията за услугите в спецификации на нови космически мисии с подкрепата на оператори на космическа инфраструктура; координация на разработването на космически дейности, включително разработки, насочени към модернизиране и допълване на космическия компонент на ГМОСС. Развойните дейности могат да се възложат на Европейската космическа агенция с технически ангажименти от страна на съответните служби на Европейската комисия. 3) Оперативните дейности на in situ компонента на ГМОСС ще включват: а) координация на предоставянето на in situ данни за услугите на ГМОСС с ad hoc административни договорености с in situ операторите; б) координация на предоставянето на in situ данни от трети страни на международно равнище; в) предоставяне на техническа помощ за преобразуването на изискванията за услугите на ГМОСС в спецификации на in situ инфраструктура и мрежи за наблюдение; г) взаимодействие с in situ операторите за стимулиране на последователността на развойните дейности, свързани с in situ компонента на ГМОСС. Техническата координация на in situ компонента на ГМОСС може да се възложи на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС) в рамките на нейния мандат. За всеки от трите компонента изпълнението на операциите на ГМОСС следва да се възлага на оперативни организации чрез схеми за обществени поръчки, споразумения за ниво на обслужването или предоставяне на безвъзмездни средства, когато е целесъобразно. 6.3. Политика в областта на данните и информацията Политиката на ГМОСС в областта на данните и информацията ще продължи да се основава на принципа за пълен и открит достъп (подлежащ на правни ограничения и ограничения, свързани със сигурността) и да бъде съобразена с действащото законодателство (например Директивата относно повторната употреба на информацията в обществения сектор и Директивата INSPIRE) с цел постигане на целите, определени в Регламент (ЕС) № 911/2010, а именно: 1) насърчаване на ползването и обмена на данни и информация от ГМОСС; 2) укрепване на пазарите на наблюдение на Земята в Европа, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и откриване на нови работни места; 3) принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на информация и данни от ГМОСС; 4) подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности. 7. Заключения Настоящото съобщение е в отговор на искането на Съвета по въпросите на конкурентоспособността от 31 май 2011 г. за представяне до края на 2011 г. на предложение за операциите и изясняване на управлението на ГМОСС за периода 2014—2020 г. и поставя началото на обсъждането с другите институции. Съобщението също така подготвя условията за дългосрочното устойчиво управление и финансиране на програмата ГМОСС. Приложение Проект на ВЪТРЕШНО СПОРАЗУМЕНИЕ[9] между представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, относно финансирането на европейската програма за мониторинг на земята (ГМОСС) съгласно многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. ФИНАНСОВИ РЕСУРСИ на фонда за ГМОСС – Държавите-членки се договарят да създадат фонд за европейската програма за мониторинг на Земята, наричан по-долу „фондът за ГМОСС“. – Фондът за ГМОСС ще включва: а) сума в размер до 5 841 млн. евро5, която се предоставя от държавите-членки според модела за вноските в зависимост от брутния национален доход (БНД) на държавите-членки; б) други доброволни вноски от други субекти (например нова държава, която се присъединява към ЕС, трета държава, която желае да участва в програмата, международни организации и/или всякакви други доброволни вноски) могат да бъдат прибавени към посочената в буква а) сума. – Фондът за ГМОСС е на разположение от датата на влизане в сила на многогодишната финансова рамка. – Общата сума на ресурсите на разположение на фонда за ГМОСС обхваща периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г. ИЗПОЛЗВАНЕ НА ФИНАНСОВИТЕ РЕСУРСИ – Фондът за ГМОСС обхваща дейности в следните области: а) Операции на ГМОСС: i. компонент на услугите (мониторинг на атмосферата, мониторинг на изменението на климата в подкрепа на политиките за приспособяване и смекчаване на последиците от него, управление на извънредни ситуации, мониторинг на земната повърхност, мониторинг на морската среда, сигурност) ii. космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в подточка i) iii. подкрепа за събирането на in-situ данни iv. достъп до данни v. подкрепа на възприемането на услугите от ползвателите vi. мерки за осигуряване на защита на инфраструктурата. б) Мерки за подпомагане за покриване на разходите, свързани с планирането и изпълнението на фонда за ГМОСС. Ресурсите за мерките за подпомагане могат да покриват разходи, свързани с: i. дейностите по подготовката, последващите дейности, мониторинга, счетоводството, одита и оценката, които са пряко необходими за планирането и изпълнението на ресурсите на фонда за ГМОСС, управлявани от Комисията; ii. постигането на тези цели чрез дейности по политиката за развитие, проучвания, срещи, дейности за информиране и повишаване на информираността, обучение и публикации; и iii. всички други административни разходи и разходи за техническа помощ, които Комисията може да извърши за управлението на фонда за ГМОСС. ИЗПЪЛНЕНИЕ – Споразумението ще предвижда изпълнението по отношение на планирането, управлението и изпълнението на фонда за ГМОСС, като хармонизира във възможно най-голяма степен процедурите за на ЕС и на фонда за ГМОСС. В тази връзка Съветът ще приеме регламент по предложение на Комисията. – Споразумението ще предвижда финансов регламент, с който се установяват редът и правилата за създаването на фонда за ГМОСС и финансовото изпълнение на неговите ресурси, както и за представянето и одита на отчетите. Този регламент ще бъде приет от Съвета по предложение на Комисията. – Комисията се подпомага от комитет („Комитет за ГМОСС“). а) Комитетът се състои от представители на правителствата на държавите-членки и се председателства от представител на Комисията, като неговият секретариат се осигурява от Комисията. б) Комитетът за ГМОСС приема свой вътрешен правилник за дейността, който включва правилата за гласуване и неговите задачи въз основа на предложение на Комисията. в) Комитетът за ГМОСС може да заседава в специфичен състав с оглед на разглеждането на конкретни въпроси, по-специално такива, свързани със сигурността („Съвет по сигурността“). ОКОНЧАТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ – Всяка държава-членка одобрява настоящото споразумение в съответствие със своите конституционни изисквания. Правителството на всяка държава-членка уведомява Генералния секретариат на Съвета на Европейския съюз, когато процедурите, изисквани за влизане в сила на настоящото споразумение, са приключени. – Настоящото споразумение влиза в сила на първия ден от втория месец след уведомлението за одобрението на настоящото споразумение от последната държава-членка. – Настоящото споразумение се сключва за същия срок като многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. [1] ОВ L 276 , 20.10.2010 г., стр. 1. [2] COM (2011) 152 окончателен, 4.4.2011 г. [3] COM (2010) 2020, 3.3.2010 г. [4] COM (2011) 500 окончателен, 29.6.2011 г. [5] По цени от 2011 г. [6] Данни въз основа на първоначални услуги (проекти, финансирани от Седмата рамкова програма) [7] Данни въз основата на прогнозни стойности на ЕАОС в рамките на финансирания от Седмата рамкова програма проект GISC http://gisc.ew.eea.europa.eu/gisc-project [8] Данни въз основа на анализ на разходите и ползите по отношение на ГМОСС на Booz & Company, окончателна версия, 19 септември 2011 г. [9] С предложеното тук приложение се цели да се представят само основните елементи и да се предложат главните раздели на вътрешно споразумение въз основа на настоящото типово споразумение за Европейския фонд за развитие (ОВ L 247, 9.9.2006 г., стр. 32). То не засяга резултата от обсъжданията с държавите-членки по окончателния текст.