[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 7.4.2011

COM(2011) 183 окончателен

Препоръка за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на взаимна помощ на Румъния

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Въведение

На 6 март 2009 г., на фона на рязко увеличилия се през световната икономическа криза отлив от рискови активи, довел до намаляване на входящите капиталови потоци, натиск върху обменния курс и все по-затруднен достъп до публично финансиране от облигационния пазар, румънските власти поискаха от ЕС средносрочна финансова помощ, като се обърнаха и към Международния валутен фонд (МВФ) и Световната банка за допълващо финансиране. На 9 март 2009 г. Европейската комисия (Комисията), съвместно с Председателството на Съвета, обяви, че ЕС е готов да участва с МВФ в координиран финансов пакет в подкрепа на устойчивостта на румънския платежен баланс. Бе подчертано обаче, че финансовата помощ ще бъде обвързана с прилагането на програма от мерки в тази насока. Програмата, под формата на писмо за намерения, бе изпратена до ЕС и МВФ на 28 април 2009 г. Тя бе насочена най-вече към смекчаване на въздействието от резкия спад на входящите частни капиталови потоци и въвеждане в същия момент на мерки за преодоляване на външните и фискалните неравновесия, както и за укрепване на финансовия сектор. Предвид координирания финансов пакет, подкрепен от тази програма, и в рамките на европейската инициатива за банково координиране, компаниите майки на деветте най-големи чуждестранни банки, установени по националното право на страната, се ангажираха да запазят висока степен на експозиция към Румъния. На 6 май 2009 г. във връзка с одобреното на 4 май 2009 г. стенд-бай споразумение (СБС) с МВФ за 11,4 млрд. специални права на тираж (СПТ) и допълнителната подкрепа от Световната банка, ЕИБ и ЕБВР на стойност до 2 млрд. EUR, Съветът на Европейския съюз реши да предостави взаимна помощ на Румъния като ѝ отпусне средносрочна финансова помощ на стойност до 5 млрд. EUR[1]. На 23 юни 2009 г. Европейският съюз и Румъния подписаха меморандум за разбирателство (МР), в който се конкретизираха мерките, чието въвеждане е необходимо в рамките на програмния период и преди изплащането на всеки един от петте транша на заема от ЕС.

Между октомври 2009 г. и февруари 2011 г. службите на Комисията проведоха мисии за оценяване на напредъка по изпълняването на условията за отпускане на средносрочната финансова помощ. Въз основа на направените при тези прегледи констатации Комисията заключи, че условията за изплащане на петте транша на заема от ЕС са в общи линии удовлетворени. Между първия и петия транш към МР бяха добавени общо четири допълнения, в които се отчиташе въздействието на измененията на икономическата обстановка, както и необходимите допълнителни структурни реформи.

На 17 февруари 2011 г. след задълбочени обсъждания със службите на Комисията и представителите на МВФ по време на мисията, проведена между 25 януари и 8 февруари 2011 г. в Букурещ, румънските власти поискаха от ЕС превантивна средносрочна финансова помощ в подкрепа на икономическата политика на правителството на стойност до 1,4 млрд. EUR. Както и предишната, новата помощ бе предоставена във връзка със СБС с МВФ на стойност 3,09 млрд. СПТ, третирани от Румъния също като превантивни средства, както и със заеми от Световната банка. По този начин съвместно предоставената превантивна помощ позволяваше оставащите сериозни заплахи пред платежния баланс и свързаните с това рискове за икономическата и финансова стабилност на Румъния и основните ѝ търговски партньори в ЕС да бъдат преодолени по подходящ начин.

Макроикономическа обстановка и перспективи

След свиване на БВП със 7,1 % и допълнителен спад с 1,3 % през 2010 г. се натрупаха окуражителни сигнали за възобновяване на положителните очаквания и съживяване на дейността. Данните от последните обзори потвърждават подобряването на тенденцията при очакванията за икономиката. През 2010 г. промишленото производство нарасна с 5,5 %, като тази тенденция се наблюдаваше и при новите промишлени поръчки, които през втората половина на 2010 г. се увеличиха средно с 25 % на годишна основа. Износът продължи стабилно да се увеличава (с 27,3 % през 2010 г. в румънски леи (RON)). Строителството също отбеляза силен темп на възстановяване на дейността през декември 2010 г. От друга страна, при търговията на дребно все още се чувства ефектът от повишаването на ДДС и намаляването на заплатите в публичния сектор. Неголямото увеличаване на заплатите (средната нетна месечна заплата през декември бе нараснала с 1,3 % на годишна основа) е знак за подобряване на обстановката на трудовия пазар; то ще подкрепи потреблението. Въпреки че броят на регистрираните безработни продължи да намалява през януари 2011 г., през първата половина на годината равнището на безработица вероятно ще се увеличи в резултат на новите задължения на безработните за регистриране.

През 2011 г. се очаква икономическата тенденция да обърне знака си, като реалният БВП нарасне с 1,5 %. След отбелязания значителен спад през 2009 г. и 2010 г. корпоративните инвестиции би трябвало да се увеличат, тъй като външното търсене се увеличава, а използването на капацитета в промишления сектор е близко до рекордните равнища през 2008 г. Очаква се стабилният износ и скокът на промишлените поръчки да вдъхнат увереност на предприятията да възобновят инвестициите си, въпреки сравнително високите спредове на риска. Жилищното строителство вероятно ще се развива бавно, тъй като кредитната активност е ниска, а цените на жилищата се очаква допълнително да се стабилизират. След значителен спад през 2009 г. и 2010 г. потреблението на домакинствата се очаква тази година бавно да нарасне, поддържано от повишаването на заплатите в публичния сектор (+15 % след 25 %-ово намаление през юли 2010 г.), както и от промишлеността, където дейността се възстанови със стабилни темпове. Продължаващите бюджетни рестрикции, високото съотношение на обслужване на дълга спрямо дохода, както и ограниченото нарастване на заемите на домакинствата поради високото равнище на необслужваните заеми на физически лица не позволиха постигането на още по-добри резултати. За 2012 г. прогнозираният реален икономически растеж е около 4 %. Очаква се растежът да обхваща все повече сфери на икономиката, като решаваща роля за икономическото възстановяване играе вътрешното търсене. Частното потребление вероятно ще се увеличава с по-бързи темпове в резултат на подобреното съотношение на задлъжнялост на частните домакинства, дължащо се от своя страна на продължаващо нарастване на заплатите и заетостта.

Инфлацията достигна своя връх през декември 2010 г. (8 % на годишна основа) в контекста на съществени повишавания на непреките данъци. Това равнище бе значително над заложеното от румънската национална банка (РНБ) целево равнище за края на 2010 г. (3,5 % ±1 процентен пункт). През първата половина на 2010 г. повишаването на инфлацията се дължеше главно на увеличаването на акциза върху цигарите и по-високите цени на горивата (годишната инфлация достигна средно 4,5 %, а инфлацията според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) при постоянни данъци се колебаеше около 2 %). На фона на повишаване на ДДС и на цените на хранителните продукти, през третото тримесечие инфлацията достигна 7,5 %. С намаляването на въздействието от повишаванията на непреките данъци се очаква през втората половина на 2011 г. тя постепенно да се доближи обратно към заложените от РНБ граници.

От май 2010 г. водената от РНБ цели запазването на стабилен основен лихвен процент. Независимо от това обаче изобилната ликвидност на междубанковия пазар поддържаше през последните месеци значително по-ниски краткосрочни лихви от тези на РНБ. Въпреки спада на лихвите на паричните пазари, кредитирането на частния сектор неизменно стагнираше поради неблагоприятните циклични условия и повишените банкови изисквания. Паричната политика продължава да среща съществени предизвикателства. Непрестанното надхвърляне на целевите равнища на инфлацията може да застраши доверието в РНБ, въпреки че до голяма степен последните повишавания на цените бяха извън нейния пряк контрол. Предпазливият подход на банката към увеличаване на ликвидността през втората половина на 2010 г. бе наложителен, за да се избегне възможен вторичен ефект от скока на инфлацията поради повишаването на ДДС. РНБ ще продължи активната си комуникационна политика, за да информира по-добре за инфлационните очаквания.

Публични финанси

През 2010 г. бюджетният дефицит бе 6,5 % от БВП в парично изражение в сравнение със заложеното целево равнище от 6,8 % от БВП. В резултат на допълнителните постъпления поради повишаването на ДДС на 24 %, повишаването на акциза и увеличилите се с 28,2 % извънданъчни приходи, приходите през 2010 г. нараснаха със 7,2 %. От друга страна, приходите от данъка върху печалбата през 2010 г. намаляха със 17,4 % поради закъснелия ефект на кризата. Социалните осигуровки и данъкът върху дохода също спаднаха съответно с 4,5 % и 3,2 %. В резултат на нарастването при другите трансферни плащания, социалните помощи и стоките и услугите, номиналните разходи се увеличиха с 4,2 % през 2010 г., което частично се дължи на изплащането през септември в полза на сектора на здравеопазването на просрочени задължения на стойност 2 млрд. RON. Основните съкращавания на разходите бяха в областта на капиталовите разходи, които през 2010 г. намаляха с 11,7 %, следвани от административните разходи и субсидиите, при които спадът бе съответно 8,6 % и 6,7 %.

Експертите на Комисията смятат, че Румъния е изпълнила и целта за бюджетен дефицит по ЕСС за 2010 г., като това обаче подлежи на потвърждение през следващите месеци. Все пак трябва да се отбележи, че прехвърлянето на редица държавни предприятия към сектор „Държавно управление“, което Евростат извърши през септември 2010 г. и април 2011 г., ще води до увеличаване на дефицита най-малко с 0,5 % от БВП, докато дефицитите на съответните държавни предприятия не бъдат елиминирани. В зависимост от бюджетните резултати през 2011 г. отчитането на този фактор може да наложи коригиране на целевия дефицит за 2011 г. В такъв случай за свеждането на дефицита под 3 % от БВП по ЕСС през 2012 г. в съответствие с препоръките на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит е възможно да се наложи предприемането на допълнителни мерки в тази насока.

В края на 2010 г. размерът на просрочените (с над 90 дни) вътрешни задължения бе намален от 1,6 млрд. RON (0,3 % от БВП) в края на 2009 г. на 1,1 млрд. RON (0,2 % от БВП), като властите се ангажираха да не позволяват увеличаването му през 2011 г. Около 84 % (в края на 2010 г.) от тези просрочени задължения бяха на местните органи на властта, следвани в по-малка степен от задължения на сектора на здравеопазването, включително болниците. Очаква се влезлият в сила на 1 януари 2011 г. нов закон за финансите на местните органи на властта да улесни контролирането на просрочените задължения на сектора на държавното управление. Вследствие на изплащането през септември 2010 г. в полза на сектора на здравеопазването на просрочени задължения на стойност 2 млрд. RON (0,4 % от БВП), увеличаването на тези задължения в сектора бе възпряно, освен при болниците.

За дългосрочното възпиране на увеличаването на просрочените задължения в тази област ключова роля ще играе допълнителното реформиране на здравеопазването с оглед постигането на ефикасна система на здравеопазване, която функционира в рамките на разчетените бюджетни средства. Предприеманите мерки, както и тези, чието предприемане предстои, включват въвеждането на система на доплащане на здравните разходи въз основа на имущественото състояние, премахването на задължителните договорни отношения на здравната каса с всички болници, както и изключването от покритието на застрахования от държавата пакет придобивки на неосновните здравни услуги. Предоставянето на техническа помощ от Световната банка ще продължи. Освен това министерството на финансите ще следи обобщените стойности на бюджетите на болниците, за да се увери, че са в съответствие с планираните разходи на държавния сектор, а ако не са — да предприеме действия съвместно с министерството на здравеопазването за предотвратяване на ново натрупване на просрочени задължения на болниците.

Властите продължават да се стремят да достигнат бюджетен дефицит за 2011 г. в размер на 4,4 % от БВП в парично изражение (под 5 % от БВП по ЕСС). Те приеха и понастоящем изпълняват бюджет 2011, както и средносрочната бюджетна стратегия за 2011—2013 г. По отношение на приходите всички основни данъци ще останат същите, за да се осигури предвидимост. По отношение на разходите бюджетът ограничава разходите за заплати до 39 млрд. RON, без в това число да се включват социалните осигуровки за военните (1,6 млрд. RON), които по новия закон за пенсиите от тази година ще бъдат изплащани от държавата. След извънредното намаляване с 25 % на заплатите в публичния сектор в средата на 2010 г. с оглед връщането на дефицита към заложените граници, се пристъпи към увеличение с 15 % спрямо равнището им през декември 2010 г. Това увеличение обаче бе компенсирано от премахването на тринадесетата заплата и премиите за отпуск. Освен това в публичния сектор бяха направени 20 000 съкращения повече от необходимото за вместването в общите разходи за заплати. Други включени в бюджет 2011 мерки са поддържане на замразяването на пенсиите, продължаващо намаляване на публичната заетост чрез наемането само на един служител на мястото на седем, които напускат, както и премахване на субсидиите за отопление. Освен това, реформирането на пенсионната система, съвместно със закона за уеднаквяване на заплатите и преструктурирането на сектора на здравеопазването, следва да доведат до осезаеми икономии.

За 2012 г. властите продължават да се стремят да сведат дефицита под 3 % от БВП по ЕСС, но за постигането на тази цел са необходими допълнителни мерки. В основаващата се на сценарий за запазване на политиката прогноза на службите на Комисията от есента на 2010 г. вече бе посочена нуждата от допълнително усилие в размер на 0,5 % от БВП. Предвид обаче прехвърлянето на губещите държавни предприятия към сектор „Държавно управление“ може да се наложи предприемането на още по-съществени мерки, което да доведе необходимата обща допълнителна корекция до около 1 % от БВП. Трябва да се наблюдава и процесът на постоянно сдържане на разходите, включително за заплати и премии.

Предложената превантивна програма ще бъде насочена и към допълнително укрепване на системата за управление на бюджета. Прилагането на закона за фискална отговорност и приемането на средносрочната бюджетна стратегия би трябвало да подобрят бюджетното планиране. Освен това, бюджетирането на капиталовите разходи изисква стриктни правила на равнище централно правителство. Въпреки че бюджетите на капиталовите разходи на Румъния са в общи линии значителни (за 2011 г. от бюджета са заделени 7,2 % от БВП), осезаемите резултати са малки, което е знак, че ефективността на изразходването на средствата е по-скоро ниска. Също така се наблюдават голям брой инвестиционни проекти, започнати предишни години, за чието осъществяване обаче не са предвидени необходимите ресурси. Вследствие на това наличните ресурси за капиталови разходи са разчетени за (твърде) голям брой незавършени проекти. Работна група под ръководството на министър-председателя ще състави списък с приоритетните инвестиционни проекти, за които ще бъде осигурено финансиране за следващите 3—5 години в рамките на определения в актуализираната фискална стратегия за 2011—2014 г. пакет. Освен това отделът за надзор върху публичните инвестиции към министерството на финансите ще бъде разширен, а управляваната от министерството база данни за капиталовите инвестиции — усъвършенствана, така че да се подобри мониторингът и оценяването на инвестиционните проекти на равнище централно правителство. Възможно е да се наложи техническо съдействие от държавите-членки на ЕС. Министерството на финансите ще съставя тримесечни доклади до правителството за състоянието на планираните и текущите инвестиционни проекти, а правителството ще го обсъжда и ще предприема мерки, за да премахне евентуални фискални отклонения или други проблеми във връзка с изпълнението на бюджета. В заключение може да се посочи, че капиталовите разходи ще бъдат постепенно пренасочени от изцяло държавно финансирани инвестиции към такива, съфинансирани от ЕС, което от своя страна би трябвало да подобри усвояването на европейските фондове.

Финансови пазари

От средата на 2010 г. насам румънският финансов пазар се развива успешно, макар че положението е все още несигурно. Продължаващата нестабилност в периферната част на еврозоната видимо няма съществено пряко въздействие върху него. Финансовият стрес намаля с повишаването на очакванията във връзка със световните пазари, а до известна степен и поради очакванията за последваща програма на ЕС/МВФ за Румъния. През последните месеци обменният курс се стабилизира на равнище 4,20—4,30 RON за EUR. След като достигнаха върхови равнища малко над 400 базови пункта в средата на 2010 г., от октомври 2010 г. насам суаповете за кредитно неизпълнение върху държавния дълг се задържат на около 300 базови пункта (тази стойност е по-ниска, отколкото в Гърция, Ирландия, Португалия и Унгария). През последното тримесечие на 2010 г. индексът на фондовата борса BET не се измени съществено, но през януари се повиши отново. На аукционите на ДЦК през януари и февруари 2011 г. доходността на едногодишните съкровищни бонове спадна значително под 7 % годишно, което е знак за по-ниски бюджетни разходи за рефинансиране в сравнение с по-голямата част от 2010 г. Печалбите на банковия сектор бяха засегнати от влошаването на качеството на активите. В края на 2010 г. делът на необслужваните заеми достигна 11,9 % спрямо 7,9 % в края на 2009 г. Към края на годината тези неблагоприятни тенденции при активите доведоха до нетна загуба на банковия сектор: възвръщаемостта от собствения капитал бе -1 %. Банките обаче запазиха достатъчни капиталови резерви, като равнището на капиталова адекватност за сектора остана над 14 %. Въпреки че в сравнение с базовото равнище от март 2009 г., задължението за експозиция на банките майки от европейската инициатива за банково координиране „Виена“ бе сведено до 95 % през октомври 2010 г., банките го задържаха на близко до базовото равнище (98 % в края на януари 2011 г.).

Платежен баланс и условия за предоставянето на външно финансиране

През 2010 г. по текущата сметка на платежния баланс бе отбелязан дефицит от 4,2 % от БВП. Постепенно се увеличиха входящите частни капиталови потоци, което позволи по-бързо натрупване на валутни резерви от предвиденото, чието равнище понастоящем е добро (около 130 % от краткосрочния дълг). Според настоящите прогнози в рамките на основния макроикономически сценарий устойчивостта на външния дълг не е заплашена през програмния период.

В случай на отрицателен шок допълнителните нужди от финансиране на Румъния биха могли да достигнат 5 млрд. EUR. При подобен неблагоприятен сценарий Румъния може да се окаже неспособна да покрие напълно външните си финансови задължения чрез наличните си финансови ресурси, до голяма степен поради намалените преки чуждестранни инвестиции в страната и по-ниските равнища на предоговаряне на погасявания дълг от страна на банките. В резултат на това остатъчните нужди от финансиране ще трябва да бъдат покрити чрез задействането на превантивната финансова помощ от ЕС (съвместно с финансовата помощ от МВФ). Според този евентуален сценарий, разработен в тясно сътрудничество с екипите на МВФ, нуждите от допълнително финансиране могат да възлязат на около 5 млрд. EUR — сума, която трябва да бъде покрита от международната финансова помощ.

Въпреки че икономическата криза спомогна за обръщането на тенденцията на натрупване на неравновесия в икономиката, такива са все още налице. Дефицитът по текущата сметка бе сведен от 11,4% от БВП през 2008 г. до 4,2% през 2010 г. През последните две години кредитирането стагнираше, а строителството отбеляза двуцифров спад. Инфлацията продължава да е висока. От друга страна, рязкото намаляване на заплатите, особено в публичния сектор, както и продължаващото през 2010 г. обезценяване на паричната единица, допринесоха за повишаването на конкурентоспособността на страната. Предприетите от властите мерки успяха да сведат бюджетния дефицит под заложеното за 2010 г. целево равнище, въпреки че дефицитът по текущата сметка и бюджетният дефицит (т.нар. двоен дефицит) са все още сравнително високи. Нарастването на външните заеми също съдържа потенциален риск. Всичко това означава, че все още са налице сериозни макроикономически неравновесия, които сериозно застрашават устойчивостта на платежния баланс на Румъния.

Подкрепата на ЕС чрез механизма за финансова подкрепа за платежния баланс е в рамките на международна помощ

Предвид все още високия риск, който тежи върху платежния баланс на Румъния, и при условие, че е налице твърд ангажимент на властите за прилагане на широкомащабна програма за фискално, финансово и структурно оздравяване, на 3 март 2011 г. Комисията, след допитване до Икономическия и финансов комитет (ИФК), препоръчва на Съвета да приеме решение, така че предоставянето на предвидената в член 143 от Договора (ДФЕС) взаимопомощ да продължи. Румънското правителство ще изпълнява икономическата си програма с оглед преодоляване на останалите сериозни заплахи пред устойчивостта на платежния баланс на страната.

Освен това, Комисията, след допитване до ИФК, предлага на Съвета да приеме решение за предоставяне на Румъния на превантивна средносрочна финансова помощ от ЕС в размер до 1,4 млрд. EUR в подкрепа на устойчивостта на платежния баланс на страната[2]. Предложената превантивна помощ ще може да бъде задействана до 31 март 2013 г.

Предоставянето на Румъния на превантивна средносрочна финансова помощ в рамките на механизма за финансова подкрепа на платежния баланс на държавите-членки изглежда подходящо предвид все още ограничените входящи капиталови потоци и съществени фискални и външни неравновесия. Въпреки че при текущите пазарни условия Румъния не възнамерява да поиска да ѝ бъдат предоставени заделените от МВФ или ЕС средства, превантивната помощ ще улесни организирания процес на коригиране на бюджетния и външния дефицит.

Помощта ще предостави опора на правителствената икономическа програма, включително коригирането на бюджетния дефицит, консолидирането на реформата на финансовия пазар, насочването на вниманието върху реформирането на стоковия и трудовия пазар и ускоряване усвояването на средствата по структурните фондове на ЕС. Прилагането на икономическата програма ще засили потенциала за растеж на Румъния, което от своя страна ще се отрази благоприятно на международната стойност на леята, намалявайки по този начин вероятността от отрицателни въздействия върху бюджетите както на предприятията, така и на домакинствата. Така, от една страна, икономическото възстановяване ще бъде по-устойчиво, а от друга — качеството на активите в банковия сектор ще се повиши, което на свой ред ще освободи ресурси за нови инвестиции.

Превантивната помощ е знак, че при нормални пазарни условия Румъния може да се финансира, без да прибягва до допълнителна официална помощ, като освен това се смята, че предвидената сума от 5 млрд. EUR под формата на превантивни заеми (превантивната помощ от ЕС в размер до 1,4 млрд. EUR ще бъде предоставена съвместно с отпуснатата по превантивното стенд-бай споразумение (СБС) помощ от МВФ в размер на 3,09 млрд. СПТ — 300 % от квотата на Румъния или около 3,6 млрд. EUR) е адекватен отговор на рисковете, които до първото тримесечие на 2013 г. сериозно застрашават устойчивостта на платежния баланс на страната. Световната банка ще продължи да отпуска по-рано договореното финансиране в размер на 400 млн. EUR по програмата за кредитиране на развитието (DPL3), както и финансирането въз основа на резултатите от 750 млн. EUR, предназначено за реформиране на социалното осигуряване и здравеопазването.

Превантивната финансова помощ от ЕС се предоставя в подкрепа на неотклонния твърд ангажимент на румънските власти да приложат широкомащабна икономическа програма. Тази програма ще намери пълно отражение в актуализацията на конвергентната програма на Румъния, както и в националната програма за реформи на Румъния (НПР). Специфичните условия по отношение на икономическата политика, с които е обвързано изплащането на траншовете на заема от ЕС, ще бъдат посочени в меморандума за разбирателство, който ще бъде сключен от Комисията с румънските власти. В основни линии те се отнасят до:

А: Фискална консолидация

Фискалната консолидация е ключов елемент от програмата за реформи. В нея се предвижда свеждането на бюджетния дефицит до 4,4 % от БВП за 2011 г. в парично изражение (под 5 % от БВП по ЕСС) и под 3 % от БВП за 2012 г. по ЕСС, което означава прекратяване на прекомерния дефицит. В програмата също така се предвижда ускоряване на усилията за намаляване на просрочените задължения както на централното правителство, така и на местните органи на властта. Необходимо е системата за финансово отчитане на държавните предприятия, които са — или рискуват да бъдат — прехвърлени към сектор „Държавно управление“, да бъде консолидирана, така че да позволява месечен мониторинг на финансовото им състояние, включително натрупаните просрочени задължения, с оглед постепенното намаляване на последните. Разходите за заплати в публичния сектор ще бъдат ограничени до 39 млрд. RON, без в това число да се включват социалните осигуровки за военните (1 574 млрд. RON през 2011 г.) по силата на новия закон за пенсиите. Тези разходи ще трябва да съблюдават съответните тавани, определени в средносрочната бюджетна стратегия за 2012—2014 г.

Б: Фискално управление и структурна фискална реформа

Техническата помощ, предоставяна от МВФ и Световната банка в областта на управлението и контрола на публичните финанси, ще бъде от съществена полза за фискалното управление. Тя също така включва обучение на персонала, както и модернизиране на цялата компютризирана структура на управлението на бюджета и разходите на централното правителство. Икономическата програма отчита факта, че публичните инвестиции се нуждаят от по-добро приоритизиране, а планирането, мониторинга и оценката на публичните инвестиционни проекти — от усъвършенстване. В нея се съдържат няколко мерки в тази насока, сред които са създаването на база данни за проектите, както и увеличаването на капацитета за планиране и мониторинг на капиталовите инвестиции, съответно на екипа на министър-председателя и министъра на финансите. Бюджетите на болниците, подчинени на министерството на здравеопазването, ще бъдат наблюдавани отблизо от министерството на финансите, така че да се избегне ново натрупване на просрочени задължения. Румънските власти ще продължават всяка година да правят преглед и актуализация на стратегията за управление на дълга. Този процес по настоящата програма се пада в края на декември 2011 г. и в края на декември 2012 г.

В: Регулиране и надзор на финансовия сектор

Във финансовия сектор властите ще следят за това пруденциалното третиране на замяната на облигации с акции да не отслабва финансовите позиции на кредитните институции. За да подготвят въвеждането от 2012 г. на МСФО, властите ще изготвят предложения за пруденциални филтри с оглед запазване на предпазливия подход по отношение на натрупването на провизии срещу загуби от кредити, платежоспособността и резервите. Запазването на кредитната дисциплина и предотвратяването на моралния риск при длъжниците съществено допринася за укрепването на финансовата стабилност. Правителството следователно ще продължи да се въздържа от приемане на законодателни инициативи (като закона за личната неплатежоспособност) и от насърчаване на такива разпоредби в закона за събиране на вземанията, които биха навредили кредитната дисциплина. Освен това, властите ще направят необходимите изменения с оглед свързването на разпоредбите в закона за несъстоятелността на застрахователните дружества с тези в общия закон за несъстоятелността и закона за застрахователната дейност и надзор.

Г: Парична политика

Паричната политика ще продължи да цели ценова стабилност и постигането на целевите равнища на инфлацията, определени от румънската национална банка (3 % ± 1 процентен пункт в края на 2011 г. и в края на 2012 г.).

Д: Структурни реформи

В икономическата програма на румънското правителство силно се набляга на реформирането на стоковия и трудовия пазар с оглед постигането на по-добро функциониране, което от своя страна би трябвало да подобри устойчивостта на румънската икономика на външни шокове и да засили дългосрочния ѝ потенциал за растеж. Графикът на структурните реформи в програмата ще бъде включен в изготвяната национална програма за реформи на Румъния, която ще допринесе за постигането на заложените в рамките на „Стратегия 2020“ национални цели за растеж.

В енергийния сектор програмата предвижда дерегулиране на ценообразуването и на търговията с електроенергия и газ с оглед да разшири пазарния достъп и електропреносния капацитет, както и да изгради напълно действащ, интегриран и взаимосвързан вътрешен пазар на електроенергия и газ в съответствие с напомнянето на Европейския съвет от 4 февруари 2011 г. В програмата също така се предвижда създаването на стабилен и независим енергиен регулаторен орган, който да е в състояние да изпълнява поверените му по третия енергиен пакет задачи и отговорности. Планът за преструктуриране на въглищния сектор ще бъде съобщен на Комисията. В програмата се съдържа широкообхватна реформа на железопътния транспорт с оглед повишаване на ефикасността при превоза на пътници и планирането на железопътната инфраструктура, като същевременно се увеличи и привлекателността за превозването на товари. Реформата ще бъде подпомогната от стабилен и независим регулаторен орган на сектора.

Румънската правна рамка на публично-частните партньорства трябва да бъде преразгледана, за да бъде приведена в пълно съответствие с директивите на ЕС относно обществените поръчки. Правната среда при обществените поръчки също трябва да бъде преразгледана. В програмата се предвижда създаването на действащ механизъм за обслужване на едно гише, както е предвидено в Директивата за услугите, предназначен да улеснява предприятията при административните процедури за установяване в Румъния или за предоставяне на трансгранични услуги. Тя ще премахне и ограниченията за създаване на магазини за търговия на дребно.

Чрез изменението на кодекса на труда, което се очаква да бъде прието през 2011 г., както и чрез преструктурирането на институциите, които определят заплатите, програмата продължава реформирането на трудовия пазар. Сковаността на трудовия пазар ще бъде преодоляна благодарение на по-широкото използване на срочните трудови договори, ограничаването на щедрите компенсации за извънреден труд и удължаването на изпитателния период при безсрочните договори. Румънското правителство съвместно със съответните заинтересовани страни ще търси начини за рационализиране на договарянето на заплатите в частния сектор. В програмата също така се съдържат мерки за увеличаване на стимулите за предлагането на труд, както и за ограничаване на недекларирания труд. Реформите ще бъдат в съответствие с директивите на ЕС и основните трудови стандарти, като надлежно ще отчетат необходимостта от интегриран подход по отношение на съчетаването на трудова гъвкавост и сигурност.

Властите ще предприемат мерки за засилване на управлението на държавните предприятия, включително на тези от финансовия сектор.

По отношение на така необходимото подобряване на усвояването на средствата по фондовете на ЕС, в програмата се предвижда изпълнението на план за действие на правителството, който в отговор на писмото на председателя на Комисията от 13 декември 2010 г. понастоящем е в процес на финализиране от властите. В програмата са заложени и конкретни цели за общото равнище на утвърдените разходи до края на 2012 г., включително уверението, че в годишните бюджети са заделени необходимите национални ресурси за съфинансиране, така че да не се допусне ситуация, в която Румъния да изгуби съществена част от отделените за икономическото ѝ развитие структурни фондове.

Препоръка за

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

за предоставяне на взаимна помощ на Румъния

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 143 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията, представена след консултация с Икономическия и финансов комитет, като има предвид, че:

като има предвид, че:

1. От 2009 г. насам Румъния прилага широкомащабна програма за реформи. Динамиката на публичните финанси бе върната към по-устойчива тенденция; съществено се подобри и достъпът на правителството до финансиране от капиталовите пазари. Фискалното коригиране продължава, а обменният курс на румънската лея (RON) с валутите на основните търговски партньори на страната се стабилизира, тъй като дружествата майки на чуждестранните банки в Румъния запазиха експозицията си, което позволи, от една страна, запазването на стабилността и добрата капитализираност на банковия сектор, а от друга — ограничаването на външния дефицит.

2. Необходимо е фискалното оздравяване да продължи, за да се стабилизира допълнително съотношението на дълга към БВП и да се осигури дългосрочна устойчивост на публичните финанси в условията на бързо застаряващо общество. При Румъния започна да се наблюдава благоприятна крива на доходността на държавните ценни книжа, но засега финансирането на бюджетния дефицит, както и рефинансирането на дълга с настъпващ падеж, са все още скъпи, като страната продължава да разчита на дългови инструменти с предимно краткосрочен матуритет. Въпреки че стабилността на банковия сектор бе съхранена, увеличаването на обезценените активи може да продължи да поставя системата на изпитания.

3. При тези условия и за да се избегне появата на силно напрежение на финансовия пазар, провеждането от страна на властите на стабилна и надеждна макроикономическа политика е от ключово значение. Намаляването на бюджетния дефицит в съответствие с препоръките на Съвета към Румъния, приети в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, остава крайъгълният камък на икономическата програма. С оглед на устойчивото постигане на ниски бюджетни дефицити, Румъния трябва да продължи да реформира рамката на управление и контрол на публичните финанси.

4. Съветът периодично извършва преглед на икономическата политика на Румъния, по-специално в контекста на ежегодния преглед на актуализираната конвергентна програма на страната и на изпълнението на националната програма за реформи, както и на периодичния преглед на постигнатия напредък в контекста на конвергентния доклад.

5. Въпреки че според основния макроикономически сценарий на икономическата програма общите брутни финансови нужди до първото тримесечие на 2013 г. са напълно покрити, а правителството продължава да консолидира достъпа си до финансиране от капиталовите пазари, незавършените запланувани реформи и съществените рискове около основния сценарий са фактори, които обосновават искането на Румъния за финансова помощ с превантивен характер в качеството на последваща помощ на тази, предоставена по силата на Решение 2009/458/EО на Съвета.[3]

6. Румънските власти поискаха финансова помощ от ЕС и от други международни финансови институции в подкрепа на устойчивостта на платежния баланс и с оглед запазването на разумно равнище на валутните резерви в случай на неблагоприятните икономически събития.

7. Платежният баланс на Румъния среща сериозни затруднения, което продължава да обосновава предоставянето от Европейския съюз на взаимна помощ,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Европейският съюз ще продължи да предоставя взаимна помощ на Румъния в продължение на помощта, предоставена по силата на Решение 2009/458/EО на Съвета от 6 май 2009 г.

Член 2

Адресати на настоящото решение са държавите-членки.

Член 3

Настоящото решение поражда действие в деня на съобщаването му.

Член 4

Настоящото решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз .

Съставено в Брюксел, [дата]

За Съвета

Председател

ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ВЪРХУ БЮДЖЕТА

(вж. член 16 от вътрешния правилник)

ОБЛАСТ НА ПОЛИТИКА: ДЯЛ 01 — ИКОНОМИЧЕСКИ И ФИНАНСОВИ ВЪПРОСИ

ДЕЙНОСТ: ФИНАНСОВИ ОПЕРАЦИИ И ИНСТРУМЕНТИ

1. НАИМЕНОВАНИЕ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО, БЮДЖЕТЕН РЕД И ДЯЛ

Предложение за решение на Съвета за предоставяне на взаимна помощ на Румъния във връзка с препоръката за решение на Съвета за предоставяне на Румъния на превантивна средносрочна финансова помощ от ЕС.

01 04 01 01 — Гаранция на Европейския съюз за заеми от ЕС, отпуснати за подкрепа на платежния баланс

2. ПРАВНО ОСНОВАНИЕ:

Чл. 143 ДФЕС, чл. 352 ДФЕС, Регламент № 332/2002 на Съвета.

3. ОБЩИ ДАННИ ЗА ФИНАНСОВАТА ГОДИНА (В EUR)

Тази позиция представлява структурата за гаранцията, предоставена от Европейския съюз. Тя ще позволи на Комисията да обслужва дълга (главница, лихви и други разходи), ако длъжникът (Румъния) не изпълни задължението си.

Символичният запис („p.m.“), отразяващ бюджетната гаранция, ще бъде използван само в случай на искане за реално задействане на тази гаранция. При нормални обстоятелства не се очаква искане за задействане на бюджетната гаранция.

3.а – Текуща година

Не съществува

БКПЗ |

Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) |

Прехвърляне |

Допълнителни бюджетни кредити |

Общо бюджетни кредити |

Бюджетни кредити вече заделени от друга работна програма |

Налично салдо |

Сума за предложената мярка |

3.б - Преноси

Не съществуват

БКПЗ |

Преноси |

Бюджетни кредити вече заделени от друга работна програма |

Налично салдо |

Сума за предложената мярка |

3.в - Следваща финансова година:

Не съществуват

БКПЗ |

Начални бюджетни кредити за финансовата година (бюджет) | символичен запис |

Прехвърляне |

Допълнителни бюджетни кредити |

Общо бюджетни кредити |

Бюджетни кредити вече заделени от друга работна програма |

Налично салдо |

Сума за предложената мярка | символичен запис |

4. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

Ако бъде задействана, превантивната средносрочна финансова помощ от ЕС за Румъния ще бъде под формата на заем от ЕС (който ще бъде финансиран от заемaни от ЕС средства на международните капиталови пазари) в размер до 1,4 млрд. EUR. Тя ще бъде предоставена в контекста на международен финансов пакет и по-специално на заем от МВФ в размер на 3,09 млрд. СПТ (около 3,6 млрд. EUR) в рамките на стенд-бай механизма. Световната банка се ангажира общо с 1,15 млрд. EUR, 400 млн. EUR от които вече бяха заделени в рамките на предшестващия международен финансов пакет. Превантивната средносрочна финансова помощ от ЕС за Румъния е предназначена да отговори на предизвикателствата пред платежния баланс на страната, които все още са големи и които от 2009 г. насам сериозно го застрашават. Превантивната помощ ще продължи да подкрепя и икономическата програма на правителството, сред чиито цели са укрепване на възвърнатото доверие на инвеститорите и намаляване на вероятността от възникването на нови вълни на напрежение на финансовия пазар. Поради международната (включително междубанкова) обвързаност се очаква новопредоставената превантивна помощ да повиши финансовата стабилност не само в държавата получател. Подкрепяният пакет от икономически мерки на правителството включва запазване на тенденцията на намаляване на дефицита за периода 2011—2013 г., което би намалило нуждата на правителството от финансиране. Накрая, управляваната от Комисията съвместно с Икономическия и финансов комитет (ИФК) помощ е начин да се гарантира, че ЕС активно участва в изготвянето на икономическата политика на Румъния, както и че тази политика е в съответствие с инициативите на страната в контекста на ЕС и с препоръките на Съвета, по-специално по отношение на изпълнението на националната програма за реформи и конвергентната програма.

Заемният капитал, който ЕС ще поиска от капиталовите пазари или финансовите институции с оглед удължаване на заема за Румъния, ако страната поиска това и ако искането ѝ получи положителната оценка на Комисията и ИФК, е обезпечен с гаранция от ЕС. Заемът се набира на капиталовите пазари или от финансови институции. Максималният размерът на главницата на заема, който ще бъде предоставен на Румъния, възлиза на 1,4 млрд. EUR.

Структурата на гаранцията, предоставена от Европейския съюз, ще позволи на Комисията да обслужва дълга, ако Румъния не изпълни задължението си.

За да изпълни задълженията си, Комисията може да използва своите налични средства за временно обслужване на дълга. В такъв случай ще се прилага член 12 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1150/2000 на Съвета от 22 май 2000 г. за прилагане на Решение 2007/436/ЕО, Евратом относно системата за собствени ресурси на Общностите (ОВ L 130, 31.5.2000 г., стр. 1).

5. ВЪЗПРИЕТ МЕТОД НА ИЗЧИСЛЕНИЕ

Не е приложимо.

6. ГРАФИК НА ПЛАЩАНИЯТА (В EUR)

Не е приложимо.

Заглавие | Бюджетни кредити | Плащания |

Година n | Година n + 1 | Година n + 2 | Година n + 3 | Следващи финансови години |

Година n |

Година n + 1 |

Година n |

Година n + 1 |

Общо |

[1] Решение на Съвета от 6 май 2009 година за предоставяне на взаимна помощ на Румъния (2009/458/EО) (OВ L 1150, 13.6.2009 г.) и Решение на Съвета от същата дата за предоставяне на средносрочна финансова помощ от страна на ЕС на Румъния (2009/459/EО) (OВ L 150, 13.6.2011 г., стр. 8). На 16 март 2010 г. Съветът измени това решение, за да вземе предвид въздействието на по-дълбоката от предвиденото рецесия върху програмните цели (2010/183/EС) (OВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 19).

[2] Предложената помощ ще бъде предоставена по механизма на ЕС, предназначен за държавите-членки, които все още не са въвели еврото, според заложените в Регламент (ЕО) № 332/2002 на Съвета правила.

[3] OJ L 150, 13.6.2009, p. 6.