BG Официален вестник на Европейския съюз C 389/80

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правила за предоставяне на пазара на продукти за наторяване с маркировката „СЕ“ и за изменение на Регламент (ЕО) № 1069/2009 и Регламент (ЕО) № 1107/2009“

[COM(2016) 0157 final — 2016/0084 (COD)]

(2016/C 389/11)

Докладчик: Cillian LOHAN

На 8 април 2016 г. Съветът и на 11 април 2016 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с членове 114 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правила за предоставяне на пазара на продукти за наторяване с маркировката „СЕ“ и за изменение на Регламент (ЕО) № 1069/2009 и Регламент (ЕО) № 1107/2009“

[COM(2016) 0157 final — 2016/0084 (COD)].

Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 30 юни 2016 г.

На 518-ата си пленарна сесия (заседание от 14 юли 2016 г.) Европейският икономически и социален комитет прие единодушно настоящото становище със 184 гласа „за“.

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства предложението на Комисията, насочено към подобряване на функционирането на вътрешния пазар в сектора на торовете в съответствие с плана за действие за кръговата икономика. ЕИСК счита, че този подход, ако намери широко приложение и в други сектори, може да допринесе за екологичната устойчивост като цяло, включително за икономическото развитие, създаването на работни места и опазването на околната среда.

1.2. Комитетът подкрепя предложението за разширяване на обхвата на действащия регламент чрез създаване на хармонизирани условия на равнопоставеност за органичните торове и торовете на базата на отпадъци и премахване на ограниченията пред иновациите. Въпреки това ЕИСК препоръчва запазване и прилагане на всички основни принципи на защита на околната среда, включително принципа на предпазливост.

1.3. ЕИСК изразява съгласие със създаването на ефикасна система за контрол, етикетиране и проследимост с цел гарантиране на качеството и безопасността на продуктите, с която да се ангажират всички участващи страни. Комитетът предлага да се прилага системата за етикетиране, която вече се използва за продуктите за растителна защита, за да се предоставя ясна информация за използването и съхранението на торове. Освен това ЕИСК препоръчва да бъде установен официален метод за анализ с цел да се проверят пълномощията на всяка система за етикетиране и да се гарантира достатъчно голяма надеждност при всяко използвано етикетиране.

1.4. Комитетът констатира, че плодородието и опазването на почвите е основен аспект в предложението на Комисията, но отбелязва, че тази цел ще бъде труднопостижима без рамкова директива за почвите. Освен това той подчертава необходимостта да се вземат предвид разликите в почвите между държавите членки, които следва да доведат до приемането на целеви стандарти.

1.5. Комитетът подкрепя предложението за въвеждане на пределно допустими стойности с цел намаляване на съдържанието на кадмий и други тежки метали в торовете. Съзнавайки, че това решение ще повиши разходите за производство на торове, при които фосфорът се добива от коренната скала, ЕИСК подчертава, че това е голяма възможност органичните торове на биологична основа да се сдобият със значителен пазарен дял. Това от своя страна ще създаде нови възможности и ще помогне за стимулирането на иновациите, растежа и създаването на работни места.

1.6. ЕИСК отчита, че производителите могат да изберат да се съобразят с европейските или националните закони за етикетирането, но поради потенциалното въздействие на различните национални правила и стандарти върху нарушенията и фрагментацията на пазара, би искал да припомни значението на подход, при който се избягват нелоялната конкуренция и неспазването на най-високите стандарти за проследимост, качество и безопасност.

1.7. Комитетът отбелязва, че някои определения и стандарти, отнасящи се до торове с произход от вторични суровини, са неясни. По-конкретно, ще бъде изключително важно да се даде определение на „вторични суровини“, тъй като се предлагат директиви и регламенти, свързани с принципите на кръговата икономика. С цел да се подобри прилагането на новия регламент, ЕИСК препоръчва по-задълбочена интеграция и хармонизация със съществуващата директива относно отпадъците.

1.8. Комитетът счита, че преходът към кръгова икономика е предизвикателство от решаващо значение за Европа и бъдещите поколения. За да се следва този път, той препоръчва да се осигурят стимули за насърчаване на предприятията, които желаят да променят производството си, и да се предприемат инициативи в подкрепа на промените в областта на информацията, повишаването на осведомеността, образованието и професионалното обучение.

1.9. В стратегиите на държавите членки за пречистване на отпадъчните води, инфраструктура и управление следва да се отчете стойността на отпадъчните води и утайките като източници на суровини за производството на органични торове.

1.10. Събирането и производството на регионално равнище, подкрепяни от разпределителните мрежи в държавите членки, следва да бъдат неразделна част от структурата на пазара на торове на органична основа.

2. Въведение

2.1. Предложението на Комисията е изготвено с цел да предложи конкретни решения на проблемите, констатирани в последващата оценка (1) на действащия регламент за торовете (2), в по-широката рамка на плана за действие за кръговата икономика (3).

2.2. По-конкретно предложението има за цел да разгледа два очевидни проблема, които засягат вътрешния пазар в сектора на торовете: — конкуренцията между торовете, произведени от локални органични или вторични суровини в съответствие с модела на кръговата икономика, и торовете, произведени в съответствие с модела на линейната икономика, е изкривена в полза на последните (4). Това нарушаване на конкуренцията (5) спъва инвестициите в по-устойчиви продукти и възпрепятства прехода към кръгова икономика (6), — съществуващият регламент за торовете не успява да намери решение на конкретни опасения и ограничения, свързани с въздействието на ЕО торовете върху почвите, сладководните и морските води и храните. При липса на насоки на равнище ЕС държавите членки са наложили едностранни ограничения, по-специално за концентрацията на кадмий в неорганичните фосфорни торове, задълбочавайки пазарната разпокъсаност.

2.3. Основните аспекти на предложението на Комисията са следните: — осигуряване на по-голяма достъпност на маркировката „ЕО торове“ (7) и създаване на хармонизирани условия на равнопоставеност за най-иновативните и устойчиви торове, включително произведените от органични материали (в това число биоотпадъци и странични животински продукти) или вторични суровини. Продукти, които имат за цел да повишат ефективността на процесите на хранене на растенията, като например агрономични добавки и растителни биостимулатори (8), също ще бъдат включени сред продуктите за наторяване с маркировката „СЕ“, — гарантиране, че пуснатите на пазара продукти са безопасни и висококачествени, посредством подходяща система за контрол, етикетиране и проследяване, която включва производители, вносители, дистрибутори и стопански субекти (9), модернизиране на процедурите за оценка на съответствието и за надзор на пазара в съответствие с „новата законодателна рамка“ за законодателството в областта на продуктите. Ще се запази съществуващата възможност за производителите да изберат дали да спазват новите хармонизирани изисквания, или националните правила (10), — определяне на пределни стойности за тежки метали (по-специално кадмий (11)) и замърсители в продуктите за наторяване с цел насърчаване на инвестициите в по-устойчиви торове.

2.4. Според Комисията предложението ще донесе редица ползи, включително: — създаване на близо 120 000 работни места благодарение на рециклирането на биоотпадъци в органичните торове, — намалена зависимост от вносни суровини (например фосфор): рециклираните биоотпадъци биха могли да заменят до 30 % от неорганичните торове, — намаляване на емисиите на парникови газове и потреблението на енергия в резултат на производството на неорганични торове, — намаляване на замърсяването, предизвикано от излишъка от хранителни елементи, по-специално еутрофикация на екосистемите, — по-ефективно използване на ресурсите, — цялостно намаляване на разходите за привеждане в съответствие за икономическите оператори, — намаление с 65 % на разходите на промишлеността за пускане на пазара на нови продукти.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК приветства предложението на Комисията както заради решаването на някои въпроси от ключово значение на пазара на торове, така и заради приноса към прехода към кръгова икономика.

3.2. Комитетът отново изразява своята подкрепа за всяка инициатива, която има за цел да затвори веригата в контекста на плана за действие за кръговата икономика (12). ЕИСК счита, че създаването на хармонизирани условия на равнопоставеност за торовете с органичен произход е важна екологична цел, както и важен двигател за икономическото развитие и създаването на работни места.

3.3. ЕИСК подкрепя необходимостта да се премахнат пречките, които ограничават свободното движение на вторични суровини (включително органични вторични суровини) и иновациите, като същевременно се поддържат и прилагат всички основни принципи на защита на околната среда, включително принципът на предпазливост.

3.4. Комитетът подкрепя предложението за създаване на ефективна система за контрол, етикетиране и проследимост, за да се гарантират безопасността и качеството на тези продукти. По-конкретно: — прилагане на системата за етикетиране, която вече се използва за продуктите за растителна защита (13), за да се предоставя ясна информация на земеделските стопани за използването и съхранението на торове, — определяне на единен стандарт за представяне и предаване на исканата информация, както е посочено в приложение III, — установяване на официални методологии за анализ с цел да се проверят пълномощията на всяка система за етикетиране и да се гарантира достатъчно голяма надеждност при всяко използвано етикетиране.

3.5. ЕИСК отчита, че производителите могат да изберат да се съобразят с европейските или националните законодателства в областта на етикетирането, но отбелязва, че различаващите се национални правила и стандарти са една от основните причини за настоящите нарушения и разпокъсаност на пазара. По тази причина той препоръчва целенасочен подход с цел да се избегнат нови заплахи от нелоялна конкуренция и неспазване на най-високите стандарти за проследимост, качество и безопасност.

3.6. Комитетът констатира, че плодородието и опазването на почвите са основен аспект в предложението на Комисията, но отбелязва, че тази цел ще бъде труднопостижима без рамкова директива за почвите, която може да установи и наложи общи стандарти за устойчиво използване и опазване на почвите (14). Освен това той подчертава необходимостта да се вземат предвид съществуващите разлики в почвите между държавите членки, които следва да доведат до приемането на целеви стандарти.

3.7. Комитетът изразява съгласие с въвеждането на пределно допустими стойности с цел постепенно намаляване на съдържанието на кадмий и други тежки метали в торовете. Междувременно той съзнава, че едно незабавно и рязко понижаване на нивата на кадмий в торовете ще доведе до нарастване на производствените разходи, а оттам и на разходите за земеделските стопани и потребителите. В съответствие с дестабилизиращите процеси, които са част от прехода към модел на кръгова икономика, изместването на тези разходи и съответната промяна в цените биха могли да послужат като икономически инструмент за осъществяването на промени на равнището на потребителя или земеделския стопанин. Земеделските стопани трябва да бъдат защитени от драстични увеличения на цените и да се възползват от достъпа до торове, за да задоволят своите нужди.

3.8. ЕИСК подчертава, че конкурентоспособността на МСП може да бъде засегната от допълнителни разходи за привеждане в съответствие (15). Поради стратегическата стойност на този регламент Комитетът препоръчва да се осигурят стимули за насърчаване на прехода на МСП към по-устойчиво производство (16). В този процес ключова роля ще изпълняват генералните дирекции на ЕК, отговарящи за научните изследвания и селското стопанство.

3.9. ЕИСК счита, че преходът към по-устойчиви торове, както и към кръгова икономика изисква сериозен ангажимент от всички заинтересовани страни (производители, земеделски стопани, работници и потребители). Продължават да се развиват техническите консултации и най-добри практики, но невинаги е предоставена достатъчно информация за тях. Както и в други области, информацията, кампаниите за повишаване на осведомеността, професионалното обучение и ученето през целия живот са изключително важни (17). За постигането на резултати в това отношение може да спомогне свикването на форум за кръговата икономика с домакин ЕИСК, както се предлага в становище NAT/676 относно пакета за кръговата икономика.

4. Специфични бележки

4.1. ЕИСК изразява съгласие, че растителните биостимулатори следва да бъдат включени в рамката на продуктите за наторяване с маркировка „СЕ“, а не на продуктите за растителна защита, в изменение на член 46 от Регламент (ЕО) № 1107/2009. Въпреки това Комитетът приканва Комисията да следи процеса внимателно, за да гарантира, че това не се използва за заобикаляне на законодателството относно продуктите за растителна защита, излагайки на потенциална заплаха здравето и околната среда.

4.2. Комитетът счита, че торовете с произход от вторични суровини може в бъдеще да представляват важна част от една интегрирана кръгова икономика (18). С цел да се подобри хармонизирането със съществуващата Рамкова директива за отпадъците (19), ЕИСК предлага: — да се направи по-ясно разграничение между „селскостопански материали, които се използват в земеделието“ (изключени от приложното поле на Рамковата директива за отпадъците) и определенията за отпадък, страничен продукт и статус за край на отпадъка. Тези определения не винаги са ясни и могат да доведат до пропуснати възможности за иновации, — да се създаде по-добро определение на страничен продукт, когато той е предназначен за наторяване, — да се въведе допълнително разграничение между производствени отпадъци/странични продукти, използвани директно в земеделието като тор (т.е. фекална материя и ферментационен продукт) и такива продукти, използвани като компоненти.

4.3. Статусът за край на отпадъка (20), както е определен в предложението на Комисията, се прилага за торове, но не и за техните компоненти. ЕИСК счита, че това понятие следва да се прилага по отношение на компонентите, тъй като всички операции по оползотворяване трябва да са насочени към първоначалните компоненти, а не към торовете като крайни продукти.

4.4. Комитетът е убеден, че стимулиращият подход може да бъде полезно средство за постигането на основната цел за един по-ефективен вътрешен пазар в контекста на прехода към кръгова икономика с активно участие и насоченост към производителите, земеделските стопани и потребителите и с насърчаване на по-устойчив избор и поведение.

4.5. Битовите отпадъчни води имат потенциал като вторична суровина за тази нововъзникваща промишленост. Следва да се насърчава анализът на инфраструктурата за отпадъчни води на ниво държави членки, за да се извърши точен анализ на разходите и ползите от инвестиции в развитието на инфраструктурата, при които се дава приоритет на предлагането на висококачествени, добре разделени отпадъчни води, богати на хранителни вещества. Урината може да осигури надежден източник на фосфор и азот без съответните концентрации на тежки метали, които се срещат в залежи с фосфорно съдържание в коренната скала.

4.6. Събирането и производството на регионално равнище, подкрепяни от разпределителните мрежи в държавите членки, следва да бъдат неразделна част от структурата на пазара на торове на органична основа. Този модел може да бъде допълнен с множество структури за общностно събиране и, когато е осъществимо, производство.

4.7. Комитетът отбелязва, че амбициозни намаления на съдържанието на кадмий могат да бъдат постигнати по-лесно със силен акцент върху фосфорните торове от източници, различни от замърсени с кадмий скални залежи.

4.8. Изключенията от правната рамка на REACH (Регламент относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали) трябва да не се ограничават само до компоста, за да се насърчават нови пазарни възможности и иновации в области като струвит и свързани продукти.

4.9. ЕИСК насърчава Комисията да включи в приложенията допълнителни категории съставни материали с цел да следва техническия напредък, позволяващ производството на безопасни и ефективни торове от оползотворени вторични суровини, като напр. биовъглища и пепел.

4.10. ЕИСК насърчава Комисията да създаде стимули за подкрепа на рециклирането на животинския тор съгласно принципите на кръговата икономика. В същото време е важно да не създаваме системи, които да подпомагат прекомерното производство на оборски тор. Други становища относно реформата на ОСП (21) и необходимостта от реформиране на нашите селскостопански системи подчертават нуждата от намаляване на производството на концентриран тор в регионите производители като част от обща реформа на системите за производство на храни с оглед въвеждането на устойчив модел.

Брюксел, 14 юли 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) Centre for Strategy and Evaluation Services (CSES), Evaluation of Regulation (ЕС) 2003/2003 relating to Fertilisers — Final Report (Център за стратегии и оценки (CSES), Оценка на Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете — Окончателен доклад), 2010 г.

(2) Регламент (ЕО) № 2003/2003.

(3) COM(2015) 614/2.

(4) Комисията счита, че неорганичните торове представляват 80 % от пазарната стойност, докато органичните и органично-минералните торове заедно представляват 6,5 %, а растежните среди, подобрителите на почвата и материалите за варуване представляват около 10,5 % от пазарната стойност. Смята се, че растителните биостимулатори и агрономичните добавки, макар и да представляват едва 3 % от пазарната стойност, имат висок потенциал за пазарно развитие.

(5) Съществуващият регламент гарантира свободно движение само за торовете, включени в приложение I. Получаването на етикет „ЕО торове“ всъщност изисква изменение на приложение I, но това е толкова сложно, че 50 % от торовете, които понастоящем са на пазара, са изключени от приложното поле на регламента, като повечето от тях са произведени от органични материали или рециклирани биоотпадъци от хранителната верига.

(6) Комисията подчертава тройното предизвикателство, свързано с използването на торове: 1) хранителните елементи се губят в околната среда, което има висока цена по отношение на здравето и смекчаване на щетите; 2) фосфорът е изключително важна суровина, която идва от страни извън Европа — 90 % от фосфорните торове се внасят от трети страни; 3) кадмият е ключов компонент на фосфорните торове и въздействието му върху околната среда е особено опасно.

(7) С Регламента за торовете от 2003 г. бяха създадени две различни категории: „ЕО торове“ и „не-ЕО торове“ (известни също като „национални торове“). Последните могат да бъдат пускани на националните пазари, тъй като спазват националните изисквания и могат да се разпространяват на пазара на ЕС съгласно Регламент (ЕО) № 764/2008 за взаимното признаване.

(8) COM(2016) 157 final, съображения 14 и 15.

(9) COM(2016) 157 final, съображения 23–27.

(10) Ако производителите желаят да продават продуктите си в други страни от ЕС, но не желаят да им поставят маркировка „СЕ“, те биха могли да го направят, но това ще зависи от взаимното признаване между държавите членки.

(11) Пределните стойности за кадмий в торовете ще бъдат сведени от 60 mg/kg на 40 mg/kg след 3 години, и на 20 mg/kg след 12 години.

(12) Становище на ЕИСК относно „Пакет за кръговата икономика“ (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98).

(13) Регламент (ЕС) № 547/2011.

(14) Становище на ЕИСК относно „Тематична стратегия за опазване на почвите“ (ОВ C 168, 20.7.2007 г., стр. 29).

(15) Европейска комисия, Competitiveness proofing — fertilising materials („Преглед на въздействието върху конкурентоспособността — торове“), 2013 г. Това проучване показва, че при някои дружества, например МСП, които произвеждат компост, новите разходи за привеждане в съответствие биха могли да достигнат до 10 % от производствените разходи, оказвайки пряко въздействие върху конкурентоспособността на МСП.

(16) Становище на ЕИСК относно „Устойчиво използване на фосфора“, параграф 3.4.4 (ОВ C 177, 11.6.2014 г., стр. 78).

Становище на ЕИСК относно „Биологично производство и етикетиране на биологични продукти“, параграф 1.1 (ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 75).

(17) Вж. бележка под линия 12.

(18) Становище на ЕИСК относно „Кръгова икономика: създаване на работни места и зелен план за действие за МСП“, параграф 2.8 (ОВ C 230, 14.7.2015 г., стр. 99).

(19) 2008/98/ЕО. Член 2, параграф 1, буква е).

(20) COM(2016) 157 final. Член 18.

(21) ОВ C 354, 28.12.2010 г., стр. 35.