BG Официален вестник на Европейския съюз C 264/19

Становище на Eвропейския икономически и социален комитет относно „Интеграция на бежанците в ЕС“

(проучвателно становище)

(2016/C 264/03)

Докладчик: Christa SCHWENG Съдокладчик: Panagiotis GKOFAS

С писмо от 16 декември 2015 г. Министерството на социалните въпроси и заетостта от името на нидерландското председателство на Съвета поиска от Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да изготви проучвателно становище относно

„Интеграция на бежанците в ЕС“

(проучвателно становище).

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 април 2016 г.

На 516-ата си пленарна сесия, проведена на 27 и 28 април (заседание от 27 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 232 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1. Въведение

Нидерландското председателство изложи следните мотиви за искането си:

ЕС и неговите държави членки са до голяма степен неподготвени за настоящия масиран бежански поток. При все това броят на сега пристигащите е само малка част от този на хората, които се местят в световен мащаб, и не е безпрецедентен в най-новата история на Европа. Всички управленски равнища и много организации на гражданското общество трябва да си сътрудничат за приема на бежанци и за осигуряване на тяхната интеграция, след като им бъде предоставен статут на закрила. Подходът, подпомагането и степента на организационен отклик се различават в отделните държави членки. Примери за добра практика могат да бъдат открити в различни бази данни, които могат да послужат като основа за по-задълбочен анализ.

Целта на проучвателното становище е да бъдат разработени препоръки, като се използва настоящият опит и се черпи вдъхновение от други географски райони и периоди, в които е имало приток на бежанци и други мигранти в сходен или далеч по-голям мащаб, с акцент върху ролята на организациите на гражданското общество. Становището трябва да отговори например на следните въпроси: Кои са най-добрите модели на сътрудничество между националните, регионалните и местните власти и организациите на гражданското общество? Какви новаторски подходи съществуват вече? Как биха могли да бъдат приложени при други обстоятелства?

2. Препоръки

2.1 ЕИСК е убеден, че интеграцията е необходима за нашите общества за запазването на социалното сближаване.

2.2 ЕИСК счита, че спешно е необходима обща европейска система за убежище, както и задълбочена реформа на Регламента „Дъблин“ и европейски план за миграцията, за да се осигури ефективност и да се възстанови доверието в ценностите на нашите общества.

2.3 ЕИСК подчертава, че интеграцията е двустранен процес. Най-добрите практики в политиките за интеграция са насочени не само към бежанците, но и към местното население. Този подход е от първостепенно значение за положителното възприемане на мерките за интеграция. Медиите, местните власти, профсъюзите, работодателските организации и НПО играят важна роля в този процес. За да се създаде позитивна среда за бежанците в приемащите държави, особено в периоди на прогнозиран слаб икономически растеж и свити пазари на труда в някои страни, мерките за интеграция и социалните инвестиции следва да са насочени както към бежанците, така и към местното население, с оглед на конкретните нужди на всяка целева група.

2.4 Езиковото обучение следва да започне скоро след регистрацията, ако се очаква положително решение за предоставяне на статут на убежище. В това обучение трябва да се включи и основна информация за ценностите, културата и процесите, както и установяването на уменията и квалификациите. Европейският център за развитие на професионалното обучение (Cedefop) би могъл да окаже съдействие при разработването на методи за идентифициране на уменията, придобити в страната на произход.

2.5 ЕИСК препоръчва да се обръща специално внимание на непълнолетните лица – особено на непридружените, които често са травматизирани и се нуждаят от социално-педагогическа подкрепа. Следва да се осигури бърза интеграция в училищната система или ориентация за съществуващите възможности за професионално обучение.

2.6 ЕИСК подчертава, че бежанците трябва да имат достъп до информация за правата и задълженията в страната домакин като цяло и в частност на пазара на труда. Бежанците трябва да бъдат третирани наравно с местните жители на пазара на труда, за да се избягва нелоялната конкуренция, социалният дъмпинг и дъмпингът при заплащането.

2.7 ЕИСК отново приветства проявената солидарност от някои части на гражданското общество, синдикатите, работодателските организации, частни лица и предприятия, по-специално микропредприятия и занаятчийски МСП, които доброволно оказаха подкрепа на търсещи убежище лица. ЕИСК подчертава колко е важно такива индивидуални ангажименти да се защитават и подкрепят с подходящи стимули, особено по време на извънредни хуманитарни ситуации, с цел да се насърчи солидарността сред гражданското общество.

2.8 ЕИСК изтъква, че непосредственият отговор на ЕС на настоящата ситуация трябва да се основава на солидарност и справедливо разпределяне на отговорността и разходите, както е посочено в член 80 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).

2.9 Държавите членки, компетентните органи на ЕС, включително в „транзитните“ държави, следва да си сътрудничат с ОГО в дейностите за наблюдение, актуализиране на данните и координация, за да се прилага обща, по-ефективна политика в областта на убежището. Необходимо е да се разработят общи, хармонизирани и актуализирани статистически системи, за да се формулират вариантите на политиката на ЕС и държавите членки.

2.10 За устойчивия успех на интегрирането на бежанците са необходими по-големи усилия в инвестициите за насърчаване на икономическия растеж и на заетостта в рамките на Плана Юнкер и други. Необходими са допълнителни инвестиции в мерки за интеграция и социални инвестиции, насочени както към бежанците, така и към местното население, с оглед на конкретните нужди на всяка целева група. ЕИСК вече е отбелязвал потенциалните ползи от въвеждането на данък върху финансовите транзакции за публичните финанси, което би осигурило по-справедлив принос от страна на финансовия сектор. Поради извънредните обстоятелства и в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, допълнителните разходи за приемането на бежанци – след задълбочена оценка – не би трябвало да бъдат включвани в публичните дефицити на държавите членки. Инвестициите в мерки за интеграция са скъпи в краткосрочен и средносрочен план, но следва да се възприемат като инвестиции в хората, които ще се изплатят в дългосрочен план. Ако е успешна, интеграцията ще доведе до социално сближаване, икономически растеж и създаване на работни места. Следователно би трябвало разумно да бъдат увеличени средствата на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) – особено за държавите членки, които са преизпълнили своята квота за бежанците, както и на Европейския социален фонд (ЕСФ), за да се постигне по-добро съфинансиране на мерките за интеграция на бежанците.

3. Контекст

3.1 Конфликтите в Близкия изток доведоха до безпрецедентен наплив на бежанци към Европа. Хората, идващи от раздирани от военни конфликти страни, се смесиха с хора, желаещи да напуснат страните си по икономически причини. Всички европейски държави са подписали Женевската конвенция от 1951 г. за статута на бежанците, която гарантира основни права на бежанците с цел да се осигури закрила на уязвимите групи. Предвид големия брой на хората и с оглед спазването на Женевската конвенция и общите принципи на правата на човека, е важно да се прави ясно разграничение между икономически мигранти и бежанци, т.е. лица, нуждаещи се от специален статут на закрила (по-специално убежище или субсидиарна закрила).

3.2 Макар че от индивидуална гледна точка е напълно разбираемо хората да напускат страните си в търсене на по-добри икономически условия другаде, настоящата ситуация и общественият климат в мнозинството от държавите членки налагат необходимостта от това ясно разграничение. Икономическите мигранти трябва да се връщат в своите страни на произход, ако търсят статут на закрила без основателни причини. Държавите членки следва да прилагат Плана за действие на ЕС относно връщането и Наръчника за връщането в случаите, когато молбата за международна закрила е била отхвърлена.

3.3 Това изисква обща европейска система за убежище с ефикасна защита на външните граници, подходящо регистриране в т.нар. „горещи точки“, бърза обработка на молбите за убежище, а в случай на отказ на бежански статут и международна защита – при отхвърляне на молбата за убежище – връщане в държавата на произход или в трета държава, с която е сключено споразумение за реадмисия. Друга значима и ефективна мярка би могло да бъде създаването на „горещи точки“ в третите държави, които граничат с ЕС и имат споразумения в областта на миграционната политика за регистрация и кандидатстване за убежище.

3.4 Събитията през втората половина на 2015 г. показаха, че гражданите на трети държави често идват в Европа с погрешни очаквания и нереалистични представи за живота в ЕС, създадени обикновено от трафикантите. При сблъсъка си с реалността те изпитват разочарование и в някои случаи доброволно се връщат в страните си. В рамките на програмата за доброволно връщане завърналите се могат да спомогнат за представянето на една по-реалистична картина на европейския живот сред хората в родните им страни, което би могло да разубеди други от идеята да предприемат опасното пътуване до Европа.

3.5 Наред с необходимостта от превръщането на общата европейска система за убежище в напълно оперативна, от устойчиво и справедливо споделяне на отговорността и разходите, и с цел да се намали натискът върху сегашната система за убежище, е необходимо в кратък срок да се приеме нов европейски подход към миграцията, както и да се извърши задълбочена реформа на Регламента „Дъблин“ в отговор на краткосрочните и дългосрочните предизвикателства, както беше обявено от председателя Юнкер за първото тримесечие на 2016 г. ЕИСК ще представи мнението си по този въпрос в отделно становище.

3.6 В резолюцията си за бежанците, приета през декември 2015 г., ЕИСК подчерта, че „настоящото положение изисква от ЕС да разработи безопасни хуманитарни коридори за бежанците от страни, засегнати от войни и подложени на заплаха от тероризъм, и да стори това съвместно с държавите, в които тези бежанци са концентрирани в най-голяма степен“. ЕИСК отново заявява, че процедурата за регистрация следва занапред да се извършва извън ЕС.

3.7 Войната, изменението на климата и липсата на перспективи в трети държави могат да доведат до постоянен и дори нарастващ приток на бежанци и мигранти. Ограничаването на факторите, подтикващи към миграция, е глобално предизвикателство. Настоящото становище обаче е посветено само на интеграцията на лицата с вече предоставен статут на закрила или хората, кандидатстващи за такъв статут.

4. Има ли почва за сравнение с предишни бежански вълни?

4.1 Нидерландското председателство отправи искане да се анализират предишните кризи, които предизвикаха големи бежански потоци, за да се извлекат поуки относно интеграцията. ЕИСК стигна до заключението, че настоящата бежанска криза не е сравнима с предходните: първо, заради големия брой пристигащи (повече от 900 000 мигранти, влезли в ЕС през Гърция през 2015 г.) и второ, заради скоростта на събитията, която предизвика нарастваща несигурност сред местното население. Ако разгледаме, например, случая с Австрия, която в началото на 90-те години прие близо 90 000 бежанци, бягащи от войната в бивша Югославия, разликите са очевидни: идващите от Босна в много от случаите имаха роднини в Австрия или вече бяха работили там. Квалификациите, получени в държавата на произход, бяха от непосредствена полза за австрийските предприятия, а жените бяха свикнали да участват пълноценно в пазара на труда. Това повиши семейните доходи и направи семействата по-мобилни, предотвратявайки възникването на изолирани зони и благоприятствайки по-доброто социално взаимодействие в училищата и на пазара на труда.

4.2 Опитът от 1990-те години не е напълно сравним с днешната ситуация. Пристигащите сега са с много по-различна подготовка – някои имат академични степени, които могат да се сравняват с даваните в Европа, други имат образование, което не е от непосредствена полза в Европа, трети са с много ограничено образование, а много от жените никога не са участвали в пазара на труда. Освен това хората в приемащите страни, които все още понасят последиците от икономическата криза, са по-скоро резервирани към чужденците, конкуриращи се на пазара на труда.

5. Какво е интеграция?

5.1 Според Върховния комисариат за бежанците на ООН (ВКБООН) не съществува консенсус относно определението за интеграция на имигрантите в контекста на развитите страни, а в международното право за бежанците липсва официално определение. В основата на много правителствени и академични опити за определяне на това какво е интеграция или интегрирано общество стои широкото разбиране за интеграцията като индивидуален, но и двустранен процес.

5.2 „В основата на определението на ВКБООН стои концепцията за интеграцията като двустранен процес, обусловен от „приспособяването“ на едната страна и „гостоприемството“ на другата. Интеграцията обаче не изисква от бежанеца да се откаже от културната си идентичност, което я прави различна от асимилацията“ (1). ЕИСК е съгласен с това определение (2).

5.3 ЕИСК е отбелязвал необходимостта интеграцията да се обвърже с ценностите и принципите, залегнали в Договора, Хартата на основните права, Европейската конвенция за правата на човека, стратегията „Европа 2020“, политиката за заетостта и социалната програма. ЕИСК счита тази препратка за жизненоважна предвид съществуващата криза на ценностите в някои социални и политически сектори в Европа. Интеграцията и икономическото и социалното сближаване са двете страни на една и съща монета (3). Осигуряването на достойни условия на живот и перспективи за всички ще насърчи положителното възприемане на мерките за интеграция.

5.4 Общите основни принципи за политиката на интеграция на имигранти (2004 г.) и инструментът за тяхното прилагане – Общата програма за интеграция (2005 г.), са основата, върху която се формулира интеграцията на мигрантите в ЕС. Според тях интеграцията включва следните елементи: — двустранен, динамичен процес; — зачитане на ценностите на ЕС; — заетостта е ключова част от интеграцията и е от основно значение за участието; — познаването на езика, историята и институциите на приемащото общество е важен фактор за успешната интеграция; — образованието е от решаващо значение за активното участие; — достъпът до институции, стоки и услуги наравно с местните жители е от първостепенно значение за интеграцията; — взаимодействие между мигрантите и гражданите; — следва да се съхрани практикуването на различните култури и религии; — участие в демократичния процес; — включване на интеграционната политика в останалите политики; — ясни цели, показатели и механизми за оценка с цел адаптиране на интеграционната политика.

5.5 Макар че тези принципи не правят разлика между интеграцията на мигрантите и тази на бежанците, ЕИСК гледа на тях като на основа за интеграцията и на бежанците. С оглед на големия брой хора, пристигащи в Европа, обаче са необходими допълнителни усилия, за да се осигурят езиково обучение, жилищно настаняване и интеграция на пазара на труда.

5.6 За да се създаде позитивна среда за бежанците в приемащите държави, особено в периоди на прогнозиран слаб икономически растеж и свити пазари на труда в някои страни, мерките за интеграция и социалните инвестиции следва да са насочени както към бежанците, така и към местното население, с оглед на конкретните нужди на всяка целева група. ЕИСК вече е изтъквал колко е важно свързването и приоритизирането на социалните цели в контекста на интеграцията (4).

5.7 ЕИСК е убеден, че интеграцията е задължителна за нашите общества за запазването на социалното сближаване. Липсата на интеграция може да доведе до паралелни общества, което може да дестабилизира приемащите страни. Затова е в наш интерес да започнем прилагането на мерки за интеграция от много ранен етап. Медиите трябва да бъдат насърчавани да осъзнаят значението на интеграцията и ролята, която играят за създаване на положителен политически и обществен климат.

5.8 Демографските процеси в повечето европейски страни показват намаляване на населението в трудоспособна възраст. За да се запазят нашите социални системи устойчиви за следващите поколения, като приоритет трябва да се утвърди интеграцията на пазара на труда на цялата работна сила, независимо от напр. пол, възраст, физически възможности, религия, сексуална ориентация или (етнически) произход. Инвестициите в мерки за интеграция са скъпи в краткосрочен и средносрочен план, но следва да се възприемат като инвестиции в хората, които ще се изплатят в дългосрочен план. Ако е успешна, интеграцията ще доведе до социално сближаване, икономически растеж и създаване на работни места.

5.9 Местното равнище играе решаваща роля за интеграцията, тъй като именно тук хората живеят заедно, а липсата на интеграция се забелязва най-напред. Общностите следва да търсят съвети и насоки за добре функциониращи интеграционни мерки, например като канят бежанци да участват в местни доброволчески сдружения (напр. профсъюзи, НПО, пожарникарски или спортни клубове).

5.10 Уебсайтът на Европейската комисия за интеграция (5) съдържа богата информация за примери на интеграция. Чрез използване на филтри за търсене могат да се намерят примери за най-добри практики, напр. по страна, област на интеграция, целева група. Съществуването на този уебсайт следва да бъде допълнително популяризирано сред държавите членки, местните власти, неправителствените организации и социалните партньори, които да търсят там вдъхновение за интеграционни дейности.

5.11 По предложение на ЕИСК вече е в ход структурирано сътрудничество между организациите на гражданското общество, ЕИСК и Европейската комисия чрез Европейския форум за миграцията по всички въпроси, свързани с миграцията, убежището и интеграцията. Освен това би било полезно да се разшири мандатът на Консултативния комитет за свободното движение на хора с включването на интеграцията на бежанците, тъй като това е органът, посредством който правителствата обсъждат и обменят идеи със социалните партньори. Този комитет би могъл да бъде още една платформа за споделяне на най-добри практики.

6. Мерки за интеграция

6.1 Търсещите убежище лица, които (в повечето случаи) пристигат в Европа след изтощително и често травматизиращо пътуване, се нуждаят на първо място от подслон и почивка. Този момент следва да бъде използван от властите за правилното им регистриране и за приблизителна оценка на шансовете им да получат статут на бежанец. В този случай мерките за интеграция следва да започнат от много ранен етап. Според неотдавнашно проучване на Световната здравна организация съществува необходимост от специална медицинска грижа за бежанците с развито увреждане поради следтравматичен стрес, тъй като това често е значителна пречка пред интеграцията.

6.2 Интеграцията е немислима без поне елементарно владеене на езика на приемащата страна. Затова езиковото обучение следва да започва на възможно най-ранен етап от процедурата за предоставяне на убежище. Това изисква създаването на нови структури и по-добро управление на интерфейса за справяне с големия брой на търсещите убежище лица. Езиковите курсове следва да бъдат използвани и за запознаване на търсещите убежище лица с ценностите (напр. равно третиране на мъжете и жените, свобода на словото, забрана на домашното насилие) и културата на приемащата страна. По време на тези курсове може също така да се дадат основни насоки на бежанците за това към кои организации, институции и източници на информация могат да се обърнат, ако възникне проблем. Търсещите убежище лица често идват от много различни култури. Някои постъпки, дължащи се на непознаване на основните ценности, права и задължения в приемащата страна, биха могли да подкопаят интеграцията.

6.3 Децата бежанци следва възможно най-скоро да тръгнат на училище с местните деца и да получат помощ за научаване на националния език. Трябва да се обърне специално внимание на непълнолетните лица – особено на непридружените, които често са травматизирани. Ако те вече нямат право да ходят на училище заради възрастта си, следва да се осигурят подходящи възможности, предназначени специално за тази група, за да се предотврати фрустрацията им. Държавите членки следва да са запознати със специалните нужди на травматизираните деца и непридружените непълнолетни лица и да им предлагат социално-педагогическа подкрепа. (Например властите във Виена се стараят да настаняват непридружените деца в приемни семейства, използвайки съществуващите рамки.)

6.4 Ранната проверка и класифициране на дипломите, уменията и квалификациите са от първостепенно значение за гарантирането на бърза интеграция на пазара на труда. Още в началото на процедурата за предоставяне на убежище следва, с участието на експерти по пазара на труда, да се идентифицират професионалните умения и квалификации на търсещото убежище лице. Тези аспекти са ключови за целенасоченото подобряване на езиковите умения, започването на курс на обучение, признаването на професионалните квалификации, осигуряването на необходимите вторични квалификации и ефективното намиране на подходяща работа. Идентифицирането на уменията обаче може да бъде много труден процес. Много бежанци не носят със себе си дори лични документи, какво остава за удостоверения или дипломи, доказващи тяхното ниво на квалификация. В отделните държави членки (напр. Германия и Австрия) се разработват различни методи за тестване на уменията и компетенциите. Cedefop може да предостави платформа за взаимно обучение и обмен на най-добри практики в тази област.

6.5 Процедурата за предоставяне на убежище често трае много дълго време, поставяйки търсещите убежище лица в положение на несигурност. Дългите периоди, през които търсещият убежище не може да води самостоятелен живот, могат да предизвикат психологическа нестабилност, загуба на увереност и синдром на зависимост, които могат да намалят шансовете за намиране на работа след признаването на бежанския статут. Децата са засегнати в още по-голяма степен, тъй като се нуждаят от стабилна среда. Затова ЕИСК призовава държавите членки да решават възможно най-бързо изхода на процедурите за предоставяне на убежище. Съгласно оценката на ОИСР (6) относно подкрепата за интеграцията на търсещите убежище лица, Гърция, Белгия и Дания имат едни от най-кратките процедури за предоставяне на убежище, включващи езиково обучение, съчетано с образование за възрастни и обучение, свързано с работата.

6.6 С оглед на прогнозирания икономически растеж и ситуацията на пазара на труда, страните биха могли да изпробват мерки за намаляване на времето на изчакване за достъп до пазара на труда. Германия и Унгария вече намалиха времето на изчакване за достъп до работа, а Финландия, Белгия и Люксембург предприеха някои стъпки в тази посока. Справедливите, прозрачни и разумни законови разпоредби за предоставяне на достъп до пазара на труда на търсещите убежище лица предотвратяват недекларирания труд и улесняват приемането им от местното население. В същото време хората със статут на закрила следва да имат перспективата да останат в приемащата държава, ако са интегрирани на пазара на труда или в приемащото общество. Лицата, търсещи убежище, трябва да осъзнават, че техният достъп до пазара на труда зависи от страната, в която са подали молбата за убежище. Поради неосведоменост някои пътуват до други държави членки с надеждата да намерят работа там. В действителност те се оказват в ситуация на нередност, която би могла да се избегне лесно чрез точна информация.

6.7 Жилищното настаняване е много важно за интеграцията: центровете за прием задоволяват непосредствените нужди от подслон (често за много по-дълго от предвиденото време), но по-дългият престой в тях прави интеграцията по-трудна. В Австрия беше създаден проектът „Космополис“ за настаняване в частни жилища. Определен брой апартаменти в новозастроен район бяха запазени за бежанци, които вече са започнали работа. За да се избегнат недоразумения между бежанците и другите живущи в района, в близост до него беше изграден информационен център. В Португалия протокол, подписан между община Лисабон и португалски НПО, даде възможност за предоставяне на жилища на бежанци и осигури достъп до услугите на общината в областта на обучението, образованието и интеграцията на пазара на труда (7).

6.8 След като молбата за убежище бъде одобрена, бежанецът трябва сам да си намери жилище. Този период често е много труден, тъй като първоначално отпусканата от държавата помощ приключва и бежанецът трябва да си търси работа по същия начин както гражданите на приемащата държава.

6.9 На публичните служби по заетостта се пада да играят ключова роля в това отношение. На първо място те трябва активно да изпълняват ролята си за улесняване на устойчивата заетост. Наред с това обаче те трябва да решават какви допълнителни квалификации следва да придобие бежанецът, за да се интегрира успешно на пазара на труда. Трябва да се отбележи и отчете фактът, че дори след четири години престой едва 25 % от бежанците имат работа, а в рамките на десет години престой делът на работещите е едва около 50 % (8). С всеки бежанец може да се сключи индивидуален договор за интеграция, съдържащ съответните стъпки, които трябва да се предприемат (допълнително обучение, брой на подадените кандидатури и т.н.) с оглед на пълноценната му интеграция на пазара на труда. ЕИСК подчертава, че бежанците трябва да бъдат третирани наравно с местните жители на пазара на труда, за да се предотвратят нелоялната конкуренция, социалният дъмпинг и дъмпингът при заплащането. Ако няма шанс за намиране на работа на бежанците в разумен срок, като добра алтернатива може да им се предложи да участват доброволно в обществено полезни дейности. Това би могло да улесни придобиването на допълнителни езикови умения и да помогне на бежанците да се интегрират в обществото.

6.10 Добър пример в това отношение е Германия, която неотдавна реши да въведе специална лична карта за търсещи убежище лица. След първоначалната регистрация картата се превръща в основно и задължително средство за удостоверяване на самоличността, свързано с централна база данни, която съдържа информация напр. за образованието и професионалния опит на лицето.

6.11 Сред бежанците, както и сред местното население, има хора с предприемачески интереси и умения. Те следва да получават информация и насоки за това как може да започнат бизнес и да станат работодатели.

6.12 Понастоящем в Германия и Словакия се водят дискусии за това как бежанците с високи квалификации в професии с недостиг на квалифицирана работна ръка могат да бъдат допускани до пазара на труда по ускорени процедури.

6.13 Бежанците се нуждаят от информация за пазара на труда като цяло, възможностите за професионално обучение и наличните работни места. Тъй като голям процент от бежанците са на типична студентска възраст (между 16 и 25 години), преди да започне обучението е необходимо да се осигурят основна информация или подготвителни курсове в различните професионални сфери. В Германия търговско-промишлените камари стартираха инициативи за съдействие при намирането на работа, като например интервюта от типа „бързи срещи“ (speed dating). Германските търговско-промишлени камари помагат на предприятията да предлагат квалификации и обучения на бежанци по линия на проекта „Ангажимент за предоставяне на обучение“. Наред с това те се опитват да привлекат доброволни помощници, които да се грижат за бежанците, и дружества, които да съветват и двете страни. Търговско-промишлените камари също така предоставят подкрепа на бежанците, които искат да започнат собствен бизнес.

6.14 В Австрия стартира проект за изпращане на млади бежанци на непопълнени места за чиракуване с подкрепата на публичната служба по заетостта и на наставници. Подписването на официално споразумение за чиракуване може да бъде предшествано от период на стаж. Освен това австрийските федерални железници (ÖBB) започнаха проекта „Многообразието като шанс“ („Diversität als Chance“) и предложиха чиракуване на 50 непридружени бежанци на възраст между 15 и 17 години.

6.15 За да улесни интеграцията на висококвалифицираните мигранти, Австрийската федерална стопанска камара разработи програмата „Наставничество за мигранти“, чийто обхват беше разширен с включването на висококвалифицираните бежанци. Наставниците са добре интегрирани на австрийския пазар на труда лица, които помагат на мигрантите в търсенето на работа, предоставяйки им информация или дори достъп до своята професионална мрежа. Програмата спомага и за избягване на културните недоразумения.

6.16 В редица държави членки за бежанците се грижат т.нар. „приятели на бежанците“. Те участват доброволно в широк спектър от организации и се срещат редовно с даден бежанец, за да установят личен контакт с него. Това е особено важно предвид факта, че много от бежанците са непридружени непълнолетни лица, които са разделени от семействата си. „Приятелите на бежанците“ могат да играят и ролята на застъпници, за да подобрят представата за бежанците в своята страна.

6.17 Организации на социалните партньори в някои държави членки (напр. Испания, Франция, Германия, Чешката република, Австрия) призоваха своите правителства да работят по-ефективно за интеграцията на бежанците. В Испания в политиките на годишния План за заетостта беше включена допълнителна мярка, насочена специално към интегрирането на бежанците на пазара на труда.

6.18 Дания използва т.нар. „модел на стълбата“ за интегриране на бежанците на пазара на труда: първото стъпало е идентифициране на компетенциите на всеки бежанец и осигуряване на уроци по датски език. На второто стъпало (26 – 52 седмици) обучаващият се се изпраща в предприятия (без разходи за работодателя) и получава допълнителни уроци по датски език. След това бежанецът е готов да започне работа със субсидиране на заплатата. Ефективното прилагане на такива модели следва да насърчи създаването на допълнителни възможности за работа и да предотврати изтласкването на местните жители (без ефект на „въртележка“).

6.19 За да се гарантира лоялна конкуренция, условията на труд трябва да се спазват изцяло, независимо от националността или статута на работника (lex loci laboris). Държавите членки трябва да гарантират ефективни мерки, механизми и административен капацитет за изпълнението на тази задача. Профсъюзите помагат на работниците бежанци или мигранти, които са без документи, да отстояват правата си (Ecole des solidarités в Белгия, UNDOK в Австрия).

7. Финансиране на интеграцията на бежанците

7.1 ЕИСК отбелязва, че за да имат дълготрайно положително въздействие върху нашето общество, всички мерки трябва да получат подходящо финансиране. За устойчивия успех на интегрирането на бежанците са необходими по-големи усилия в инвестициите за насърчаване на икономическия растеж и на заетостта в рамките на Плана Юнкер и други. Необходими са допълнителни инвестиции в мерки за интеграция и социални инвестиции, насочени както към бежанците, така и към местното население, с оглед на конкретните нужди на всяка целева група. ЕИСК вече е отбелязвал потенциалните ползи от въвеждането на данък върху финансовите транзакции за публичните финанси, което би осигурило по-справедлив принос от страна на финансовия сектор. Поради извънредните обстоятелства и в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, допълнителните разходи за приемането на бежанци – след задълбочена оценка – не би трябвало да бъдат включвани в публичните дефицити на държавите членки (9).

7.2 Държавите членки на първоначален прием, като Италия, Малта, Испания и Гърция, следва да получават пряка финансова помощ за всеки бежанец или мигрант, за да могат да обработват прецизно и бързо молбите за убежище, а в случай на неизпълнение на изискванията за предоставяне на убежище – да уреждат тяхното връщане. На финансова помощ от ЕС следва да могат да разчитат и държавите членки, които поемат отговорността да интегрират повече бежанци в своите общества, отколкото се изисква от принципа на солидарност.

7.3 Финансовите средства на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) трябва да се увеличат, за да се ангажират в по-голяма степен държавите членки с финансирането на интеграцията на бежанците, по-специално на програми, провеждани от местните власти и НПО. Европейският социален фонд следва да бъде обезпечен с достатъчно ресурси, за да се улесни социалната интеграция на бежанците, равнопоставеността на жените, подкрепата за предприятията и включването на бежанците на пазара на труда, което изисква диалог и сътрудничество със социалните партньори. Освен това Фондът за регионално развитие следва да работи с допълнителни ресурси за градските райони, които прилагат мерки, необходими за приемане и интеграция на бежанците.

7.4 Международното сътрудничество по въпроса за финансирането на интеграцията на бежанците следва да се разгледа със специалното сътрудничество на ВКБООН и Международната организация по миграция.

Брюксел, 27 април 2016 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) A new beginning – Refugee integration in Europe („Ново начало – интеграция на бежанците в Европа“) (2013 г.).

(2) ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 131. Вж. също ОВ C 347, 18.12.2010 г., стр. 19.

(3) Информационен доклад относно „Новите предизвикателства на интеграцията“, докладчик Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS.

(4) ОВ C 347, 18.12.2010 г., стр. 19.

(5) https://ec.europa.eu/migrant-integration/home.

(6) Making Integration Work („Постигане на успех в интеграцията“), 28 януари 2016 г., ОИСР.

(7) Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU („Подходи към интеграцията на бежанците на пазара на труда в ЕС“), 7 януари 2016 г., EurWORK.

(8) Вж. бележка под линия 6.

(9) Декларация на ЕИСК относно бежанците.