BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 21.5.2007 
COM(2007) 253 окончателен  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Доклад  на Комисията  относно  прилагането  на Регламент  (EO) № 1407/2002/E О на 
Съвета  относно  държавните  помощи  за въгледобивната  промишленост  
   
{SEC(2007) 602} 
 
BG 2   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Доклад  на Комисията  относно  прилагането  на Регламент  (EO) № 1407/2002/E О на 
Съвета  относно  държавните  помощи  за въгледобивната  промишленост  
1. УВОД 
1.1. Историческо  развитие  на държавните  помощи  за въгледобивната  
промишленост  
Въглищата  в своите  различни  форми  от лигнит  до антрацит , днес  са важен  източник  на 
енергия  в ЕС. Те покриват  17% от общото  потребление  на енергия  и около  30% от 
производството  на електроенергия . ЕС внася  приблизително  една  трета  от своето  
потребление  на въглища . 
След  1950 година  части  от местното  въгледобивно  производство  вече не бяха  
конкурентоспособни  на пазара , главно  поради  намаляването  на транспортните  разходи  
за вноса  на въглища  от трети  страни , изчерпването  на въглищните  басейни  с добри  
геоложки  условия  и поради  увеличените  разходи  за работна  ръка . Европейската  
общност  за въглища  и стомана  (ЕОВС ), а след  това Европейската  общност  (ЕО), 
позволи  на държавите -членки  да отпускат  субсидии  на своята  въгледобивна  
промишленост  с оглед  да се даде  възможност  за провеждане  на систематизиран  процес  
на преструктуриране  и съкращаване  на дейността . 
Последното  до момента  правно  основание  за това е Регламент  (ЕО) №1407/2002/E О на 
Съвета  относно  държавните  помощи  за въгледобивната  промишленост  (наричан  по-
долу  „регламента  за въгледобивната  промишленост “).1 Той беше  приет  въз основа  на 
член  87, параграф  3, буква  д) от Договора  за ЕО, и въвежда  изключение  от общата  
забрана  на държавните  помощи . Регламентът  разрешава  отпускането  на помощ  за 
съкращаване  на дейности  (член  4), помощ  за текущо  производство  (член  5, параграф  3), 
помощ  за (член  5, параграф  2) и помощ  за наследени  задължения  (член  7), обаче  при 
спазване  на условие  във връзка  с членове  4 и 5, че помощта  ще следва  низходяща  крива  
(член  6) и че държавите -членки  ще включат  мините  в план  за достъп  до запасите  от 
въглища , който  се нуждае  от одобрението  на Комисията  (член  9). Въз основа  на този 
регламент  Комисията  разреши  отпускането  на държавни  помощи  в различни  държави -
членки . 
1.2. Обхват  на доклада  
Обхватът  на настоящия  доклад  е посочен  в член  11 от регламента  за въгледобивната  
промишленост . 
                                                 
1 ОВ L 205, 2.8.2002 г., стр. 1–8; изменен  с приложение  II, точка  12 от Договорите  за 
присъединяване  за европейското  разширяване  от 2004 г. и 2007г. 
 
BG 3   BG Член  13 определя  правилата  за изменение  на регламента  за въгледобивната  
промишленост , въз основа  на заключенията  на Комисията , отразени  в нейния  доклад . 
Член  14, параграф  3 съдържа  така наречената  „sunset clause“ ( клауза  за ограничаване  
срока  на валидност ), съгласно  която  „Настоящият  регламент  се прилага  до 31 
декември  2010 г.“. 
Политическият  контекст , в който  е поставен  този доклад  се определя  от съобщение  на 
Комисията  „Енергийна  политика  за Европа “2, Зелената  книга  „Европейска  стратегия  за 
устойчива , конкурентоспособна  и сигурна  енергия “3, обновената  Стратегията  за 
устойчиво  развитие4, стратегията  от Гьотеборг5 и съобщение  на Комисията  „Устойчива  
Европа  за по-добър  свят: Европейска  стратегия  за устойчиво  развитие “ („A sustainable 
Europe for a better world: a European Strategy for sustainable development“)6. 
2. РЕЗУЛТАТИ  ОТ ПРИЛАГАНЕТО  НА РЕГЛАМЕНТА  ЗА ВЪГЛЕДОБИВНАТА  
ПРОМИШЛЕНОСТ  ОТ 2002  ДО 2006  Г. 
Регламентът  за въгледобивната  промишленост  влиза  в сила  на 24 юли 2002 г. Въпреки  
това член  14 от него  предвижда  възможността  държавите -членки  да отпускат  помощи  
за периода  от 24 юли 2002 г. до 31 декември  2002 г., според  разпоредбите  на Решение  
№ 3632/93/ ЕОВС  от 28 декември  1993 година , относно  правила  на Общността  относно  
държавните  помощи  за въгледобивната  промишленост  (наричано  по-долу  „решение  за 
въгледобивната  промишленост ”). Всички  държави -членки , отпуснали  помощи  през  
този период , се възползват  от тази възможност7. Следователно  прилагането  de facto  на 
регламента  за въгледобивната  промишленост  започва  едва на 1 януари  2003 г. 
По отношение  на държавите -членки , които  се присъединиха  към ЕС на 1 май 2004 г. и 
на 1 януари  2007 г., Комисията  започна  прилагането  на регламента  за въгледобивната  
промишленост  съответно  от 1 май 2004 г. и от 1 януари  2007 г. Преди  тази дата, 
техните  национални  органи  за защита  на конкуренцията  прилагаха  текста  от 
регламента  за въгледобивната  промишленост , както  е предвидено  в така наречените  
„Европейски  споразумения “. Данните  за периода  преди  присъединяването , с които  
разполага  Комисията  , са включени  в настоящия  доклад . 
След  прекратяването  на производството  на въглища  във Франция  през 2004 г. 11 
държави -членки  произвеждат  въглища , обхванати  от регламента  за въгледобивната  
промишленост8. Сред  страните  кандидатки  за присъединяване , Турция  и Бившата  
                                                 
2 COM (2007) 001 окончателен . 
3 COM (2006) 105 окончателен . 
4 Документ  10117/06 приет  от Съвета  на 9 юни 2006 г. 
5 Приета  от Съвета  в Гьотеборг  на 15 и 16 юни 2001 г. 
6 СОМ  (2001) 264 окончателен . 
7 Това  се отнася  Испания  (виж решения  N 3/2002; C 17/2003), Франция  (виж решение  N 551/2002), 
Германия  (виж решение  N 550/2002) и Обединеното  кралство  (виж решение  N 740/2002). 
8 Регламентът  за въгледобивната  промишленост  обхваща  висококалоричните , среднокалоричните  
и слабокалоричните  въглища  от категория  A и Б по смисъла  на международната  система  за 
кодификация  на въглищата , съставена  от Икономическата  комисия  на ООН  за Европа , виж член  
2, буква  a) от Регламента  за въгледобивната  промишленост ; слабокалоричните  въглища  от 
категория  В се изключват  от неговия  обхват . Страните , произвеждащи  въглища , които  са 
обхванати  от Регламента  за въгледобивната  промишленост , са България , Чешката  република , 
 
BG 4   BG югославска  република  Македония  също  произвеждат  въглища , обхванати  от 
регламента  за въгледобивната  промишленост .  
2.1. Обзор  на използването  на държавни  помощи  за въгледобивната  
промишленост  и на резултатите  от процеса  на преструктурирането  
2.1.1 Помощи  за текущо  производство  и помощи  за (член  5, параграф  2 и член  5, 
параграф  3 от регламента  за въгледобивната  промишленост ) 
Могат  да се разграничат  3 групи  държави -членки : такива , които  са прекратили  
субсидиите  за въгледобивната  промишленост  за мини  в експлоатация  (Чешката  
република , Франция , Италия ); такива , които  отпускат  инвестиционна  помощ  (Полша , 
Словакия , Обединеното  кралство ); и такива , които  отпускат  помощ  за текущо  
производство  (България , Германия , Унгария , Румъния , Словения , Испания ).  
Пълно  спиране  на субсидиите  за въгледобивната  промишленост  
Франция  закри  своята  последна  въгледобивна  мина  през 2004 г. През  2006 г. Франция  
разреши  на частно  предприятие , което  няма  да получи  никакви  субсидии , да започне  
минни  операции  в нова  въглищна  мина  за открит  добив  в района  на L’arc (Gardanne). 
Чешката  република  приватизира  бившите  държавни  каменовъглени  мини  и реши  да 
прекрати  отпускането  на субсидии . Това  доведе  до съществено  намаляване  както  на 
добива  от мините , така и на заетостта . Понастоящем  приватизираното  минно  
предприятие  OKD се конкурира  успешно  на световния  пазар . Италия  има една  
въглищна  мина  в експлоатация  в Сардиния , за която  Комисията  не е получила  
нотификация  за държавна  помощ9. 
В тези три страни  процесът  на преструктурирането  е завършен .  
Помощ  за начални  инвестиции  (член  5, параграф  2 от регламента  за 
въгледобивната  промишленост ) 
Обединеното  кралство , Полша  и Словакия  са ограничиха  своите  субсидии  за 
инвестиционни  разходи  съгласно  член  5, параграф  2 от регламента  за въгледобивната  
промишленост . Обединеното  кралство  и Словакия  приватизираха  напълно  своите  
бивши  държавни  мини . В Полша  процесът  на приватизация  продължава . Таблица  1 
(виж SEC (2007) 602) показва  общата  сума  на помощите  за начални  инвестиции , 
разрешени  от Комисията . 
Процесът  на преструктурирането  на въгледобивната  промишленост  в тези страни  е 
завършен , доколкото  всички  мини , които  бяха  далеч  от постигането  на икономическа  
жизнеспособност , изчезнаха  от пазара . Въпреки  това тези държави -членки  решиха , че, 
като част от своята  генерална  стратегия  за енергетиката , искат  да запазят  на пазара  
въглищните  мини , имащи  известни  перспективи  за постигане  на жизнеспособност , без 
получаване  на помощи  за текущо  производство . 
                                                                                                                                                         
Германия , Унгария , Италия , Полша , Румъния , Словения , Словакия , Испания  и Обединеното  
кралство . 
9 Комисията  обаче  понастоящем  разследва  оплакване , в което  се твърди , че Италия  отпуска  
държавна  помощ  на въпросната  мина . 
 
BG 5   BG Помощ  за текущо  производство  (член  5, параграф  3 от регламента  за 
въгледобивната  промишленост ) 
България , Германия , Унгария , Румъния  и Испания  решиха  да запазят  съществуващите  
схеми  за помощ  за текущото  производство . Малко  вероятно  е националните  минни  
промишлености  на тези страни  да оцелеят  без такава  помощ  за текущо  производство . 
Успехът  на процеса  на преструктурирането  изглежда  ограничен , тъй като 
производствените  разходи  са се понижили  съвсем  малко  или са се увеличили10. 
Изглежда , че в тези страни  вече са достигнати  пределите  на възможно  повишаване  на 
ефективността  на добива  на въглища . Производствените  разходи  остават  извънредно  
високи  в сравнение  с цените  на въглищата  на международния  пазар  (таблица  2 се 
основава  на данни  за 2006 г.11 - виж SEC (2007) 602). 
Средната  цена  на вносните  въглища  през втората  половина  на 2005 г. беше  60 EUR12, 
което  е по-малко  от половината  от средните  производствени  разходи  в Испания , 
Германия  и Унгария . Следователно  тези мини  са неконкурентоспособни  на световния  
пазар . Таблица  3 (виж SEC (2007) 602) показва  общите  суми  на разрешените  от 
Комисията  помощи  за текущо  производство . Електроенергията , произведена  в Испания  
от такива  въглища , представлява  4% от общото  производство  на електроенергия , в 
Германия  тя представлява  10%, а в Унгария  е 0,1%.  
Унгария  понастоящем  планира  да прекрати  помощите  за текущо  производство  през  
2014 г., а Германия  възнамерява  да направи  това през 2018 г. 
2.1.2 Помощ  за съкращаване  на дейности  (член  4) и помощ  за наследени  
задължения  (член  7) 
Регламентът  за въгледобивната  промишленост  предвижда  два различни  инструмента  за 
помощ  за съкращаване  на дейностите  на мините , които  не са конкурентоспособни  на 
световния  пазар : помощ  за съкращаване  на дейностите , която  представлява  помощ  за 
покриване  на текущите  загуби  на мините  до датата  на съкращаване  на дейностите ; и 
помощ  за наследени  задължения , която  покриват  някои  категории  от социални  и 
екологични  задължения , произлизащи  от добива  на въглища .13 
Помощ  за съкращаване  на дейности  (член  4) 
Закриване  на нерентабилни  мини  се извършва  във всички  държави -членки , 
произвеждащи  въглища , с изключение  на Италия . Германия , Испания  и Франция  са 
отпускали  помощ  за съкращаване  на дейностите  съгласно  член  4 от регламента  за 
въгледобивната  промишленост , за да смекчат  социалните  последствия  от закриването  
                                                 
10 Виж  решение  N 552/2005, Държавни  помощи  за германската  въгледобивна  промишленост  за 
2006 г. 
11 България  и Румъния  трябва  да нотифицират  пред  Комисията  плановете  си за достъп  до 
каменовъглени  резерви  най-късно  на 30 април  2007 г. Комисията  получи  нотификация  на 
плановете  от Румъния  в определения  срок  и понастоящем  я разглежда . 
12 Виж  доклад  на Комисията  по Регламент  (EО) №° 405/2003 на Съвета  от 27 февруари  2003 г. 
относно  контрола  върху  вноса  на антрацитни  въглища  с произход  от трети  страни , който  е 
достъпен  на адрес  
http://ec.europa.eu/energy/coal/market_pricing/doc/p rice_post_2002/hard_coal _electricity_semester_20
05_2_eur25.pdf.. 
13 Приложение  към Регламента  за въгледобивната  промишленост . 
 
BG 6   BG на мините . Сумите  на отпуснатата  помощ  могат  да се видят  в таблица  4 (виж 
SEC (2007) 602). През  периода  от 2003 до 2006 г. Франция  закри  2 мини , Германия  
закри  2 мини , Испания  закри  8 производствени  единици  и се ангажира  да закрие  още 9 
други  мини  до 2007 г.14  
Закриване  на мини  през този период  се осъществяви  и в други  държави -членки . 
Унгария  закри  две мини , Словакия  закри  една  мина , а Полша  - три. Тези  закривания  
бяха  проведени  без изплащане  на помощ  за съкращаване  на дейности . 
Помощ  за наследени  задължения  (член  7) 
В Чешката  република  и Франция  държавата  продължава  да изплаща  субсидии  за 
наследени  социални  и екологични  задължения . Въпреки  това изглежда , че минните  
предприятия , които  все още са в експлоатация , не успяват  да извлекат  полза  от тези 
субсидии .15 
Другите  държави -членки , с изключение  на Унгария  и Италия , в известна  степен  поеха  
наследените  социални  и екологични  разходи  не само  за вече закритите  мини , но също  
така и за мините , които  все още са в експлоатация16. Таблица  5 (виж SEC (2007) 602) 
показва  общите  суми  на разрешените  помощи  за наследени  задължения . 
2.1.3 Развитие  на минното  производство  и заетостта  
Общото  производство  на въглища  и общата  заетост  в мините  на страните  от EС-25 през 
периода  от 2003 до 2006 г. спадна . Таблица  6 (минно  производство  за годините  от 1998 
г. до 2004 г., виж SEC (2007) 602) и таблица  7 (минна  заетост  през 2004 г., виж 
SEC (2007) 602) илюстрират  развитието  по страни . 
2.2 Роля  на местните  енергийни  източници  сред  енергийните  източници , 
използвани  в ЕС и въздействие  на субсидиите  за въгледобивната  промишленост  
върху  вътрешния  енергиен  пазар  
2.2.1 Роля  на местните  енергийни  източници  сред  енергийните  източници , 
използвани  в ЕС. 
Потреблението  на първична  енергия  показва  общ модел , основаващ  се на голямо  
разнообразие  на използваните  горива . Най-значимото  първично  гориво  за повечето  
държави -членки  е нефтът , а следващото  по значимост  гориво  е природният  газ. Това  
може  да се види  от диаграма  1 (виж SEC (2007) 602). 
                                                 
14 Комисията  понастоящем  проверява  дали  този ангажимент  е спазен . 
15 Няма  последователна  практика  за третирането  на тези плащания  съгласно  правилата  за 
държавните  помощи . По отношение  на Чешката  република , Комисията  разреши  държавни  
помощи  за покриването  на екологични  задължения  (дело  CZ 45 и 110/2004); Комисията  реши  да 
започне  разследване  ex officio по отношение  на държавни  помощи  за наследени  социални  
задължения . Делото  се разглежда . 
16 Те бяха  одобрени  с Решения  на Комисията  N 574/2004 ( Полша ), N 27 и 53/2005, N 419/2005, N 
168/2005, NN 9/2006 и N 387/2006 ( Словакия ), N 421/2003 и N 321/2004 ( Франция ), N 746 и N 
474/2002, N 493/2003, N 320/2004, N 497/2004, N 552/2005 ( Германия ), N 20/2003 ( Обединеното  
кралство ) C 14/2004 ( Испания ), и – преди  присъединяването  – от компетентните  национални  
власти  на Словения . 
 
BG 7   BG Използването  на местни  изкопаеми  горива  в държавите -членки  показва  големи  
различия  в зависимост  от геоложките  условия  и степента  на експлоатацията  на 
ресурсите . Освен  каменните  въглища  съществува  производство  на газ (Дания , Франция , 
Германия , Унгария , Нидерландия , Обединеното  кралство ), на нефт  (Чешка  република , 
Германия , Унгария , Обединеното  кралство ), на нефтени  шисти  (Естония ), и на торф  (в 
няколко  държави -членки ; използва  се особено  в Ирландия  и Финландия ). 
Що се отнася  до производството  на електроенергия , повечето  държави -членки  
използват  разнообразен  диапазон  от горива  в процеса  на генерирането  на 
електроенергия . Макар  че употребяваните  енергийни  източници  в отделните  страни  са 
различен , в най-голяма  степен  се разчита  на въглищата , природния  газ, ядрената  
енергия  и хидроенергията  (виж диаграма  2 - SEC (2007) 602). Това  показва , че 
въглищата  имат  важна  роля  сред  употребяваните  енергийни  източници , като 
осигуряват  30% от производството  на електроенергия . Една  трета  от тази 
електроенергия17 се генерира  от слабокалорични  въглища  от категория  „В” (ortho-
lignite ), които  не дават  основание  за отпускане  на държавни  помощи  съгласно  
регламента  за въгледобивната  промишленост . Втората  една  трета  се произвежда  от 
местни  въглища , които  дават  основание  за отпускане  на държавни  помощи  съгласно  
регламента  за въгледобивната  промишленост , а последната  една  трета  се произвежда  от 
вносни  въглища . Приблизително  45% от местните  въглища , подлежащи  на държавни  
помощи  съгласно  регламента  за въгледобивната  промишленост , получават  било  помощ  
за текущо  производство , било  инвестиционна  помощ . С други  думи , субсидираните  
местни  въглища  служат  като гориво  за 4,5% от производството  на електроенергия  в ЕС. 
През  последните  години  използването  на местни  възобновяеми  енергийни  източници  в 
EС-25 се увеличи , както  може  да се види  от диаграма  3 (виж SEC (2007) 602). 
Възобновяемите  енергийни  източници  понастоящем  представляват  приблизително  6% 
от общото  потребление  на енергия  и около  16% от цялото  потребление  на 
електроенергия . Очаква  се по-нататъшно  увеличаване  на този дял, тъй като с Директива  
2001/77/EC относно  насърчаване  на производството  и потреблението  на електроенергия  
от възобновяеми  енергийни  източници  на вътрешния  електроенергиен  пазар  
държавите -членки , приеха  цели  за повишаване  на производството  на електроенергия  от 
възобновяеми  енергийни  източници18. Комисията  прие  на 10 януари  2007 г. „Пътна  
карта  за възобновяема  енергия “,19 в която  предлага  установяването  на задължителна  
цел за постигане  на дял на възобновяемата  енергия  от 20% в общия  разход  на енергия  в 
Европейския  съюз  през 2020 г. Тази  цел бе потвърдена  от Съвета  на неговото  заседание  
от 8 - 9 март  2007 г. 
2.2.2 Въздействие  на субсидиите  за въгледобивната  промишленост  върху  
вътрешния  пазар  
Държавните  помощи  за въгледобивната  промишленост  оказват  потенциално  
въздействие  върху  три различни  продуктови  пазара : пазара  на въглища , пазара  на 
стомана  и пазара  на електроенергия . Освен  това се наблюдават  косвени  последствия  
върху  сектора  за производство  на минно  оборудване  и върху  eкoтехнологичния  сектор . 
                                                 
17 Това  съответства  на 10% от общото  производство  на електроенергия .  
18 ОВ L 283, 27.10.2001 г., стр. 33. 
19 COM (2006) 848 окончателен . 
 
BG 8   BG Въздействие  върху  пазара  на въглища  
Въглищата  биват  с най-различно  качество . Цените  и възможната  употреба  на 
въглищата  варират  в зависимост  от качеството . В съответствие  с това, от гледна  точка  
на конкуренцията , е необходимо  да се разграничава  повече  от един  продуктов  пазар  на 
въглища .20 Географските  измерения  на тези продуктови  пазари  също  вероятно  ще се 
различават , тъй като висококалоричните  и среднокалоричните  въглища  могат  да се 
транспортират  лесно  и за тях има световен  пазар , докато  за слабокалоричните  въглища , 
Комисията  установи , че транспортните  разходи  ограничават  географския  продуктов  
пазар .21 
Държавните  помощи  за въгледобивната  промишленост  оказват  въздействие  върху  
пазара  на въглища , тъй като държавната  помощ  поддържа  живота  на предприятия  и 
мини , които  иначе  биха  фалирали . Въпреки  това пазарната  деформация  в рамките  на 
ЕС изглежда  се ограничава  от факта , че на пазара  се потребяват  най-вече въглищата  
предмет  на субсидия  по регламента  за въгледобивната  промишленост . Освен  Полша , и 
в по-малка  степен  Чешката  република , нито  една  страна  не изнася  своите  въглища . 
Това  показва , че няма  съществена  пряка  конкуренция  между  въглищата , произвеждани  
в различните  държави -членки .22 Резултатите  от консултациите , проведени  от 
Комисията  при подготовката  на настоящия  доклад , потвърждават  този анализ . 
По отношение  на слабокалоричните  въглища , въздействието  на държавните  помощи  
изглежда  се ограничава  от факта , че транспортните  разходи  за слабокалоричните  
въглища  са високи  и, че между  мините  има само  ограничена  степен  на конкуренция , 
като повечето  от продукцията  им се използва  в близките  електроцентрали .23 
Въздействие  върху  пазара  на електроенергия  
За да се предотвратят  косвените  последствия  от държавните  помощи  за въгледобивната  
промишленост  върху  пазара  на електроенергия , Регламентът  по въгледобивната  
промишленост  предвижда  предпазна  клауза  в член  4, буква  д). 
В отговора  на три неправителствени  организации24 в областта  на околната  среда , даден  
във връзка  с провежданите  от Комисията  консултации , се загатва , че субсидиите  за 
въгледобивната  промишленост  са променили  пазара  за производството  на 
електроенергия  в полза  на въглищата . В този отговор  се твърди , че „енергийният  
сектор  е все още далеч  от осигуряването  на равни  условия  за всички  източници  на 
снабдяване . Енергийните  опции , свързани  с голямо  замърсяване , като  например  
                                                 
20 В решение  IV M.402 PowerGen/NRG Energy/Morrison Knudsen/Mibrag Комисията  заключи , че за 
кафяви  въглища  има отделен  продуктов  пазар , виж 
http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m402_en.pdf  
21 В решение  IV M.402 Комисията  заключи , че географският  пазар  на кафяви  въглища  е регионален  
(в конкретния  случай  това е Източна  Германия ). В решението  си по държавните  помощи  N 
597/2004 Lignit Hodonín  s.r.o. , Комисията  установи , че съществува  трансгранична  търговия  с 
ортолигнитни  въглища , макар  и да става  дума  само  за съседни  страни  и малки  разстояния . В 
съответствие  с това географският  пазар  може  да бъде , в особени  случаи , територия  обхващаща  
части  от две или повече  държави -членки . 
22 Единствената  индикация  за такава  конкуренция  се отнася  за Германия , която  замени  части  от 
своето  местно  производство  с внос  от Полша  и Чехия . 
23 Виж  IV M.402 и N 597/2004 Lignit Hodonín  s.r.o. 
24 Европейско  бюро  за околната  среда , Climate Action Network и Грийнпийс  
 
BG 9   BG въглищата  и ядрената  енергия , са били  облагодетелствани  от държавна  подкрепа  в 
течение  на много  десетилетия  и то често  в силно  протекционистични  и 
монополизирани  пазари ”. 
Едно  проучване , извършено  за Комисията  от Europe Economics,  анализира  подробно  
този въпрос  и стига  до заключението , че държавните  помощи  за въгледобивната  
промишленост  влияят  само  върху  определянето  на източника  на въглища , т.е. върху  
решението  да се закупят  вътрешно  произведени  въглища  или да се закупят  вносни  
въглища . Проучването  не открива  признаци , че държавните  помощи  за въгледобивната  
промишленост  биха  въздействали  върху  общата  употреба  ба енергийни  източници , т.е. 
за променяне  на дела  на въглищата  в производството  на електроенергия . Отговорът  на 
EURELECTRIC на консултациите  със заинтересованите  участници  поддържа  това 
становище . 
Комисията  счита , че едноовременното  прилагане  на член  4, буква  в) и член  4, буква  д) 
от регламента  би трябвало  да предотврати  въздействието  на субсидиите  за 
въгледобивната  промишленост  върху  пазара  на електроенергия25. 
Въпреки  това обаче  Комисията  отбелязва , че държавните  помощи  за въгледобивната  
промишленост  биха  могли  да окажат  въздействие  върху  вътрешния  пазар  на 
електроенергия , по-специално  по отношение  на инвестиционните  решения  за нови  
електроцентрали , работещи  с въглища . Когато  инвеститорът  е сигурен , че държавните  
помощи  ще позволят  на местните  мини  да произвеждат  въглища  в предвидимото  
бъдеще , той ще построи  нова  електроцентрала  в съседство  с мината , за да сведе  до 
минимум  транспортните  си разходи . Ако, от друга  страна , помощта  за местното  
неконкурентоспособно  производство  е несигурна , строителството  на електроцентрала  
вероятно  ще стане  в близост  с вътрешен  воден  път, за да намали  транспортните  разходи  
за вносни  въглища . 
Въздействие  върху  пазарите  на продукти  от кокс  и на стомана  
Предпазната  клауза  от чл. 4, буква  д) от регламента  важи  и за пазарите  на продукти  от 
кокс  и на стомана . Нито  заинтересованите  участници , нито  държавите -членки  са 
направили  някакви  коментари  относно  възможните  деформации  на конкуренцията  на 
тези пазари . 
2.3 Проблеми , с които  Комисията  се сблъска  при прилагането  на регламента  за 
въгледобивната  промишленост  
Комисията  се сблъска  с пет основни  проблема  при прилагането  на действащите  
правила  за предоставяне  на държавни  помощи  за въгледобивната  промишленост : 
контрола  на критерия  „без ценови  деформации ” (член  4, буква  в) от регламента  за 
въгледобивната  промишленост ); различието  между  въглищата , обхванати  от 
регламента , и необхванатите  от регламента  въглища ; намаляването  на 
производствените  разходи , контрола  на категориите  помощ  за наследени  задължения , 
заложени  в приложението  към регламента , контрола  на закриването  на мини . 
                                                 
25 Виж  също  точка  2.3.1 по-долу . 
 
BG 10   BG 2.3.1 Контрол  по член  4, буква  в) от регламента  за въгледобивната  промишленост  
Член  4, буква  в) от регламента  за въгледобивната  промишленост  предвижда , че 
“размерът  на помощта  на тон еквивалент  не може  да води  до понижаване  на 
кешовите  цени  на въглищата  на Общността  в сравнение  с цените  на въглища  с 
подобно  качество , внасяни  от трети  страни ”. Спазването  на този член  е трудно  да се 
провери  в два случая : 
Интегрирани  компании  в областта  на минното  дело  и производството  на 
електроенергия . В няколко  държави -членки26 въглищните  мини  и електроцентралите  
са част от едно  и също  интегрирано  предприятие . В този случай  цената  на въглищата  се 
сформира  като част от вътрешнофирмена  трансакция , която  поради  своята  същност  е 
трудна  за наблюдение  отвън . Комисията  пристъпи  към решаване  на този проблем , 
доколкото  е възможно , чрез задълбочен  анализ  на конкретните  случаи . 
Липса  на световна  пазарна  цена . На световния  пазар  няма  цена  за слабокалорични  
въглища , тъй като поради  високите  транспортни  разходи  и ниската  си калоричност , 
слабокалоричните  въглища  трябва  да се използват  в географска  близост  с мястото  на 
производство . В тези случаи  Комисията  провери  дали  методите  за изчисляване  на 
цената  изглеждат  обосновани  и не водят  до деформация  на конкуренцията  на пазара  за 
производство  на електроенергия .27 
2.3.2 Различие  между  въглищата , обхванати  от регламента , и въглищата , които  не 
се обхващат  от него  
Според  член  2, буква  a) от регламента  за въгледобивната  промишленост , само  
висококалоричните , среднокалоричните  и слабокалоричните  въглища  от категория  А и 
Б по смисъла  на международната  система  за кодификация  на въглищата , съставена  от 
Икономическата  комисия  на ООН  за Европа , се обхващат  от регламента , докато  
слабокалоричните  въглища  от категория  В и другите  твърди  местни  изкопаеми  горива , 
като например  нефтените  шисти , нефтоносният  пясък  и торфът  не се обхващат ; 
последно  изброените  горива  са предмет  на общите  правила  за държавните  помощи . 
За държавите -членки  на Европейската  общност  за въглища  и стомана , Комисията  
определи  качеството  на въглищата  в своето  съобщение  относно  тълкуването  на 
изразите  “„въглища “ и „лигнит “, посочени  в Приложение  І на Договора  за ЕОВС  от 11 
октомври  1986 г.28. По отношение  на регламента  за въгледобивната  промишленост  се 
предполагаше , че това различие  между  въглищата  и лигнита  отговаряше  на новата  
линия  за разграничаване  между  слабокалоричните  въглища  от категория  Б и 
слабокалоричните  въглища  от категория  В. По отношение  на държавите -членки  на 
Европейската  общност , които  не са били  държави -членки  на ЕОВС , в своята  практика  
за вземането  на решения , Комисията  прие  за меродавни  геоложките  анализи , изпълнени  
от акредитирани  лаборатории  на държавите -членки , и установи , че мините  Màrkushegy 
в Унгария  и Bana Dolina and Hornonitrianske  bane Prievidza  в Словакия  произвеждат  
слабокалорични  въглища  от категория  Б, докато  мината  Lignit Hodonín  в Чешката  
                                                 
26 Като  например  Германия , Полша , Испания  и Унгария . 
27 Виж  решение  N 92/2005 „ Държавни  помощи  за въгледобивната  промишленост  в Унгария ” и 
решение  N 320/2004 „ Държавни  помощи  за въгледобивната  промишленост  в Германия ”. 
28 ОВ C 254, 11 октомври  1986 г., стр. 2. 
 
BG 11   BG република  произвежда  слабокалорични  въглища  от категория  В.29 
2.3.3 Намаляване  на производствените  разходи  
Решението  за въгледобивната  промишленост  предвижда , че всяка  мина , получаваща  
помощ  за текущо  производство , трябва  да показва  “тенденция  към намаляване  на 
производствените  разходи ”. Това  условие  не е възпроизведено  в регламента  за 
въгледобивната  промишленост . В своето  решение  N 552/2005, „ Държавни  помощи  за 
германската  въгледобивна  промишленост  за 2006 г.”, Комисията  се сблъска  с въпроса  
дали  съгласно  регламента , трябва  да разреши  помощта  за текущо  производство  
независимо  от развитието  на производствените  разходи , в това число  например  при 
ситуация  с увеличаване  на производствените  разходи . Комисията  заключи , че, по 
принцип , предприятията , кандидатстващи  за държавни  помощи  по член  5, параграф  3 
от регламента  за въгледобивната  промишленост , трябва  да следват  път на намаляване  
на производствените  си разходи . 
2.3.4 Прилагане  на категориите  в приложението  
Приложението  към регламента  определя  категориите  за разрешаване  на държавни  
помощи  за покриване  на наследени  задължения . Според  приложението  към регламента , 
разходите , за които  се разрешава  помощ , понякога  нямат  никаква  връзка  или имат  само  
косвена  връзка  с преструктурирането  на въгледобивната  промишленост . Освен  това 
някои  от категориите  са формулирани  изключително  неясно .30 Следователно  
резултатът  от това може  да се състои  в разрешаване  на помощ  за покриване  на 
разходите  на засегнатите  компании , без последните  да се стимулират  за по-нататъшно  
преструктуриране . В това отношение  би следвало  също  така да се отбележи , че за 
разлика  от помощта  по членове  4 и 5, помощта  по член  7 не подлежи  на финансов  
максимум  и постепенно  намаляване . 
2.3.5 Контрол  на закриването  на мини  
Комисията  се сблъска  с проблема , че Испания  не предприе  действия  по своя  
ангажимент  да закрие  мините , които  са получили  помощ  за съкращаване  на дейности  
съгласно  член  4 от регламента  за въгледобивната  промишленост . В своето  решение  C 
14/04, „План  за преструктуриране  на испанската  въгледобивна  промишленост  и 
държавни  помощи  за 2003-2005 години ” Комисията  даде  подробно  обяснение  на тези 
проблеми31. За в бъдеще  Комисията  ще продължи  да следи  внимателно  тази ситуация . 
                                                 
29 Виж  решение  N 92/2005 „ Държавни  помощи  за въгледобивната  промишленост  в Унгария ” за 
Унгария ; виж решения  N 27 и N 53/2005 „ Държавни  помощи  за въгледобивната  промишленост  в 
Словения ” и решение  NN 9/2006, „ Държавни  помощи  за каменовъглената  мина  Бана  Долина ” за 
Словакия ; виж решение  N N 597/2004 Lignit Hodonín  s.r.o.  за Чешката  република . 
30 Така  например , категория  1, буква  е) позволява  възстановяване  от държавата  на всякакви  
„остатъчни  разходи , които  са резултат  от административни , правни  или данъчни  
разпоредби ”. 
31 Виж  решение  C 14/04, „План  за преструктуриране  на испанската  въгледобивна  промишленост  
и държавни  помощи  за годините  2003 – 2005” . 
 
BG 12   BG 3. НЕОБХОДИМОСТ  ОТ ИЗМЕНЕНИЕ  НА РЕГЛАМЕНТА  ЗА ВЪГЛЕДОБИВНАТА  
ПРОМИШЛЕНОСТ  
В съответствие  с член  13 параграф  1 и съображения  9 и 23 от регламента  за 
въгледобивната  промишленост , Комисията  оценява  дали  развитието  на пазара  за 
каменни  въглища  и/или социалните  и регионалните  последствия  от добива  на въглища  
създават  необходимост  от изменения  на регламента , влизащи  в сила  от 1 януари  2008 г. 
3.1 Развитие  на пазара  на въглища  и на общата  енергийна  сигурност  
През  периода  от 2003 г. до 2006 г. цените  на въглищата  на световния  пазар32 се колебае  
значително . Въпреки  това те бяха  по-стабилни  от цените  на нефта  и природния  газ. 
Основната  причина  за ценовите  промени  беше  силното  нарастване  на търсенето  на 
въглища , съчетано  с ограничения  производствен  капацитет  на въглищните  мини  и 
ограничените  транспортни  възможности . Растежът  на търсенето  се дължеше  главно  на 
голямото  търсене  на въглища  в Китай  и Индия . Освен  това, високите  цени  на 
природния  газ направиха  работещите  с въглища  електроцентрали  по-
конкурентоспособни  отколкото  преди , което  може  би също  е доведе  до повишаване  на 
търсенето . 
Ограниченията  на производствения  и транспортния  капацитет  се дължат  на факта , че 
инвестициите  в нови  минни  и транспортни  мощности  се нуждаят  от подготвителен  
период , продължаващ  една  или повече  години . По тази причина  приспособяването  към 
промените  в структурата  на търсенето  става  сравнително  бавно . 
Освен  това, сигурността  на енергийните  доставки  в Европейския  съюз , получи  висок  
приоритет  в дневния  ред след  руско -украинския  спор  за природния  газ в началото  на 
2006 г. и след  руско -белоруските  разногласия  за нефта  в началото  на 2007 г. Като  цяло  
е ясно , че през 2007 г. нивото  на осъзнаване  на важността  на енергийната  сигурност  е 
по-високо  от това през  2003 г. Така  или иначе , проблемите  засягат  главно  нефта  и 
природния  газ. По отношение  на въглищата , световният  пазар  изглежда  функционира  
ефективно , както  показваувеличаването  на производството  на въглища  в отговор  на 
увеличеното  търсене  в Индия  и Китай . Сигурността  на европейския  внос  на въглища  
днес  не се различава  съществено  от тази през 2003 г. 
Развитието  на световния  пазар  на въглища  е важно  за икономическата  жизнеспособност  
на европейските  каменовъглени  мини . Много  мини  в Чешката  република , Полша , 
Обединеното  кралство  и Италия  са рентабилни  при сравнително  високите  цени  на 
въглищата , наблюдавани  след  2005 г., обаче  те не биха  могли  да оцелеят  в случай  на 
спадане  на цените  на въглищата  до нивото , съществувало  в началото  на столетието . 
3.2 Социални  и регионални  последствия  от минното  дело  
Нито  един  от отговорите , получени  от заинтересованите  участници  или от държавите -
членки , не показва , че има съществени  промени  по отношение  на социалните  и 
регионалните  аспекти  на производтвото  на въглища . Въпреки  това, Германия , Испания  
и няколко  респонденти  на консултацията  със заинтересованите  участници  предлагат  
продължаване  до 2010 г. на държавните  помощи  за съкращаване  на дейности  съгласно  
                                                 
32 Световен  пазар  съществува  само  за висококалоричните  и среднокалоричните  въглища ; 
слабокалоричните  въглища  винаги  се използват  близко  до мястото  на добива  им. 
 
BG 13   BG член  4 от регламента . Те изразяват  опасения , че в противен  случай  намаляването  на 
производствения  капацитет  би станало  по-трудно . 
Комисията  вече одобри  плановете  за достъп  до въглищните  резерви  и плановете  за 
закриване  на мини  за всички  държави -членки  с изключение  на Испания  и Румъния , за 
които  разглеждането  на нотификациите  още продължава , до 2010 г.33. Фактът , че от 
2008 г. помощта  съгласно  член . 4 се прекратява , не създаде  някакви  особени  
затруднения  за това одобряване . В допълнение  към закриването  на мини , споменато  по-
горе в точка  2.1.2, Германия  планира  да закрие  още две мини  до 2010 г., Словакия  
планира  да закрие  още една  мина  през 2007 г.; плановете  на Испания  за закриване  на 
мини  понастоящем  се проучват  от Комисията . Противно  на това, което  предлагат  
споменатите  по-горе отговори , разглеждането  на това закриване  на мини  от Комисията  
не разкри  никаква  нужда  от продължаване  на действието  на член  4, тъй като всички  
държавни  помощи , необходими  за осъществяване  на закриванията  биха  могли  да бъдат  
одобрени  съгласно  член  5 и член  7 от регламента  за въгледобивната  промишленост .  
Освен  това практическото  въздействие  на всяка  такава  промяна  за периода  от 2008 до 
2010 г. би било  много  ограничено . Комисията  вече одобри  плановете  за достъп  до 
запасите  от въглища  за Германия , Унгария , Полша , Обединеното  кралство  и Словакия ; 
планът  за Испания  понастоящем  е в процес  на оценяване . Тези  страни  представляват  
основната  част от всички  държавни  помощи , предоставени  на въгледобивната  
промишленост . За да наложи  каквито  и да е промени  на държавните  помощи , 
предвидени  в тези планове , Комисията  ще трябва  да предложи  на тези държави -членки  
подходящи  мерки  в съответствие  с член  17 и съгласно  Регламент  659/1999 на Съвета  за 
установяване  на подробни  правила  за прилагането  на член  93 от Договора  за ЕО34. Това  
би изисквало  значителни  административни  ресурси  както  от Комисията , така и от 
засегнатите  държави -членки . 
3.3. Заключение  
В светлината  на гореизложеното  Комисията  счита , че не е необходимо  да предлага  
изменения  на регламента  за въгледобивната  промишленост . Комисията  приканва  
Парламента , Съвета , Европейския  икономически  и социален  комитет , Комитета  на 
регионите  и всички  заинтересовани  участници  да представят  мненията  си по настоящия  
доклад .  
                                                 
33 България  не нотифицира  плановете  си за достъп  до въглищните  резерви  и плановете  за 
закриване  на мини . 
34 ОВ L 83, 27 март  1999 г., стр. 1.