Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Новата рамка на ЕС за градска мобилност

(COM(2021) 811 final)

(2022/C 323/18)

Докладчик: Mateusz SZYMAŃSKI

Искане за консултация Европейска комисия, 21.1.2022 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ Приемане от секцията 7.4.2022 г. Приемане на пленарна сесия 18.5.2022 г. Пленарна сесия № 569 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 203/1/8

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства публикуването на съобщението на ЕК относно рамката на ЕС за градска мобилност. Публикуването на документа е навременно, като се имат предвид предизвикателствата, свързани с необходимостта от грижи за околната среда, и предизвикателствата, свързани с пандемията от COVID-19, която променя начина, по който мислим за мобилността и в по-широк план — за живота и работата в градовете. Необходимо е да се намери точният баланс между опазването на околната среда и приобщаващия характер на градската мобилност. Необходимостта от намаляване на емисиите не бива да води до намаляване на мобилността и изключване от транспорта.

1.2. Комитетът посочва, че правото на мобилност следва да бъде признато за основно право на човека, което е включено и в Европейския стълб на социалните права. Поради това призовава за амбициозни действия на ЕС, за да стане градският транспорт по-приобщаващ. Мобилността следва да се разглежда като фактор, който може да насърчава равенството и преди всичко — равните възможности.

1.3. ЕИСК призовава представителите на публичните власти на различни равнища, с участието на представители на гражданското общество и гражданите, да работят заедно за подобряване на мобилността не само в градовете, но и в по-широк план — във функционалните градски райони (включително крайградските и селските райони). Преди всичко той призовава за създаването на планове за устойчива градска мобилност (ПУГМ) и планове за устойчива градска логистика (ПУГЛ), както и за териториално планиране, които да обхващат зони отвъд границите на градовете. Това следва да бъде отразено в работата по преразглеждането на TEN-T, що се отнася до градските възли. Според ЕИСК те следва да бъдат включени в концепцията за обслужване на едно гише.

1.4. Освен това ЕИСК призовава за основан на участието подход към процеса на планиране. Според Комитета само участието на всички заинтересовани страни в областта на транспорта може да доведе до промяна в желаната посока. Поради това той оценява положително предложението за промяна на състава на експертната група за градска мобилност и отварянето ѝ за лица извън публичната администрация. ЕИСК предлага съставът ѝ да бъде разширен с включване на представители на различни социални групи и среди, по-специално младите хора. Той изразява и желанието си да участва в работата на този орган. Същевременно Комитетът счита, че подобен подход би могъл да благоприятства насърчаването на ПУГМ и ПУГЛ. ЕИСК би искал също така да подчертае значението на действията за повишаване на осведомеността на пътниците и предприятията относно офертите за градска мобилност и логистика, включително по-специално оптимизирането на използването на автомобилите. От изключително значение са ролята на образованието и широкото сътрудничество между различните институции и организации.

1.5. От първостепенно значение е да се осигури подходящо дългосрочно финансиране на дейностите, свързани с мобилността. Държавите — членки на ЕС, и местните власти се насърчават да мобилизират свои собствени ресурси, което, наред със създаването на ПУГМ и ПУГЛ, ще покаже политическа воля за промяна в тази област. Следва да се обмисли отпускането на специални ресурси за развитието на транспортната инфраструктура в рамките на фондовете на ЕС.

1.6. ЕИСК подчертава, че следва да се предприемат мерки за повишаване на привлекателността на работата в областта на градската мобилност, по-специално по отношение на обществения транспорт, където се наблюдава недостиг на персонал и застаряване на работната сила. Необходимо е да се разработят решения за подобряване на условията на заетост чрез социален диалог. Това се отнася и до ситуацията на работниците, които работят през цифрови платформи, предлагащи услуги, свързани с мобилността. ЕИСК припомня предложението на Комисията относно подобряването на условията на труд през интернет платформите. Следва да се осигури ефективно въвеждане на директивата.

1.7. ЕИСК признава особената роля на обществения транспорт за подобряването на градската и крайградската мобилност. Този вид транспорт следва да предлага висококачествени и достъпни услуги. Въпросът за безопасността не е без значение в настоящата здравна ситуация. Ето защо ЕИСК призовава за амбициозни действия за насърчаване на обществения транспорт, особено като се има предвид, че той оказва особено въздействие върху подобряването на равните възможности.

1.8. Развитието на цифровизацията създава нови възможности и рискове. ЕИСК признава потенциала на цифровите решения и подкрепя тяхното развитие. Трябва обаче да се гарантира, че появата на нови инструменти в сферата на мобилността не ограничава достъпа до мобилност на онези, които по различни причини не могат или не са в състояние да ги използват. Поради това повишаването на цифровите умения и сигурността в цифровата среда са от особено значение. Освен това ЕИСК призовава за спазване на принципите на прозрачност и демократично управление на данните, получени чрез цифрови приложения.

1.9. ЕИСК подкрепя усилията за разработване на надеждна и сравнима база данни с показатели за мобилността. Препоръчва се на първо време да се използват показателите за цел за устойчиво развитие № 11 на ООН. Важно е да се има предвид, че събирането и обработването на данни представлява значително усилие за администрацията. Поради това се насърчава подпомагането на администрациите на различни равнища в този процес.

2. Контекст

2.1. Статистическите данни за градската мобилност илюстрират мащаба на предизвикателството, свързано с промяната на поведението и на избора по отношение на мобилността ( 1 ) . Жителите на градовете са привързани към автомобила. Това има социални, икономически и екологични последици. Мащабът на предизвикателството, свързано с преминаването към устойчива мобилност, беше отбелязан и от Европейската сметна палата, която в своя доклад посочва, че „няма ясна тенденция към по-устойчиви видове транспорт“ ( 2 )

2.2. В съобщението си Европейската комисия представя предложения за действия за по-решителна промяна на принципите за организиране на градската мобилност. Както посочва Комисията, целта е да се премине от подход на безпрепятствен поток към по-устойчиво движение на хора и стоки.

2.3. Според Комисията това би означавало укрепване на структурата на колективния транспорт, включително обществения транспорт, по-добри възможности за активна мобилност и ефективна градска логистика с нулеви емисии и извършване на доставки в „последната миля“. От решаващо значение следва да бъде мултимодалността, внедрявана с помощта на цифрови решения. Целта е по-доброто свързване на градските и крайградските райони и повишаването на ефективността.

2.4. Съобщението следва да се разглежда в контекста на двойния енергиен и цифров преход. В контекста на транспорта засиленият подход към градските възли на TEN-T, включително насърчаването на мултимодалността както в пътническия, така и в товарния транспорт, ще допринесе за тяхното осъществяване. Това означава също така пълноценно използване на възможностите, предлагани от цифровизацията.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК споделя наблюденията и препоръките на Комисията. Градовете и градската мобилност трябва да се развиват и да се адаптират към новите реалности. Градската мобилност основателно се разглежда като широко понятие, обхващащо целия живот на града, което следва да даде възможност за постигане на икономически, социални и екологични цели. Това е важно предвид трудностите, пред които е изправен транспортният сектор поради пандемията от COVID-19. В същото време ЕИСК разглежда обществения транспорт като елемент от политиките за намаляване на неравенствата, по-специално на неравенството по отношение на възможностите.

3.2. ЕИСК признава мобилността за основно право. Това произтича от Всеобщата декларация за правата на човека, в която се посочва, че всеки има право да се движи свободно. Важно е също така да се припомни съдържанието на Европейския стълб на социалните права, съгласно който „всеки има право на достъп до основни услуги с добро качество, включително (…) транспорт (…)“. Въпреки това ЕИСК отбелязва, че настоящата инфраструктура за градска мобилност не е еднакво достъпна за всички. Следва да се гарантира възможно най-приобщаващ характер на транспорта.

3.3. ЕИСК оценява ролята на Европейската комисия за подобряването на градската мобилност. Той обаче съзнава, че основната тежест при вземането на решения се пада на местните органи и държавите членки. Поради това той призовава за активни действия за развиване на мобилността, включително работа по разработването на планове за устойчива градска мобилност (ПУГМ) и планове за устойчива градска логистика (ПУГЛ). Едно от нещата, които възпрепятстват тяхното създаване, е липсата на политическа воля. ЕИСК подчертава необходимостта администрациите на различни равнища на вземане на решения да работят заедно, включително, като привличат за участие организациите на гражданското общество и гражданите. Същевременно той призовава държавите членки да заделят собствени ресурси за развитието и поддръжката на инфраструктурата за градска мобилност. Следва да се обмисли отпускането на специални ресурси за развитието на транспортната инфраструктура в рамките на фондовете на ЕС.

3.4. ЕИСК споделя виждането на Европейската комисия относно ПУГМ и ПУГЛ. За съжаление много градове в ЕС все още нямат такива планове, което може да означава, че процесът на тяхното създаване представлява значително финансово и организационно усилие. Предложенията на Европейската комисия са стъпка в правилната посока. ЕИСК също ще предприеме стъпки за популяризирането на тези инструменти. ЕИСК насърчава и популяризирането на тези планове на равнището на предприятията. Важно е тези планове да отговарят на настоящите тенденции. Ако няма значително подобрение на положението в дългосрочен план, следва да се обмисли възможността за въвеждането на задължение за създаването на ПУГМ и ПУГЛ при зачитане на принципа на субсидиарност.

3.5. В съобщението се обръща голямо внимание на проблема на опазването на околната среда, свързан с развитието на градския транспорт. В това отношение следва да се постигне подходящ баланс. Необходимостта от намаляване на емисиите не бива да води до намаляване на мобилността и изключване от транспорта. ЕИСК предлага да се даде приоритет на насърчаването на използването на превозни средства с ниски емисии и на подкрепата за предприятията, организациите на гражданското общество и потребителите при закупуването на такива превозни средства. Успоредно с това следва да се изтъква пълният спектър от възможности за придвижване, които ще ограничат отчасти или напълно необходимостта от придвижване с личен автомобил.

3.6. От първостепенно значение е подходящото пространствено планиране. Следва да се наблюдават тенденциите в мобилността и да се създадат съответните резервни пространства за разработването на нови начини на придвижване, както и за развитието на мрежите на обществения транспорт. За да се гарантира задоволително качество на живот в отдалечените от градските центрове райони, е необходимо да се осигури подходяща инфраструктура за жителите на тези райони. Важно е икономическите модели на новите видове мобилност да бъдат адаптирани към градската инфраструктура. Ако потенциалът на градовете не е достатъчен, следва да се насърчават партньорства за наблюдение на тенденциите в градската мобилност и тяхното прилагане в ЕС и на световно равнище. ЕИСК ще подкрепя тези дейности.

3.7. ЕИСК препоръчва градовете, крайградските и селските райони да работят заедно за създаването на ПУГМ и ПУГЛ за обширни функционални райони. Целта следва да бъде преодоляването на субурбанизацията и хаоса в териториалното устройство.

3.8. ЕИСК изразява съгласие със значението, което се придава в съобщението на укрепването на градските възли на TEN-T за пътнически и товарни превози, и споделя виждането, че тези аспекти следва да бъдат включени в преразглеждането на Регламента за TEN-T ( 3 ) . Във връзка с това ЕИСК би искал да подчертае, че градовете не могат да се развиват изолирано от заобикалящите ги райони. Поради това е изключително важно да има транспортни връзки между градовете и крайградските райони (включително онези, разположени в селски райони), позволяващи удобно придвижване и използване на пълния потенциал на различните райони и техните жители. Според ЕИСК тези възли следва да служат за обслужване на едно гише: не само за промяна на начина на придвижване в тесния смисъл на думата, но и за предоставяне на комплексно транспортно обслужване, с информация за пътниците, и услуги и продукти, свързани с транспорта, включително товарния транспорт. ЕИСК счита, че железопътните спирки могат да играят специална роля в това отношение.

3.9. ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от декарбонизация на логистиката на товарния транспорт, например чрез разработването на ПУГЛ, с акцент върху разработването на устойчиви решения, подобряването на мултимодалността с перспективата за решения, технологии и превозни средства с нулеви емисии. ЕИСК подчертава значението на включването на участници от публичния и частния сектор в този процес и на адекватното решаване на проблемите, свързани с прехода.

3.10. Предизвикателството пред сектора ще бъде привличането на работна сила. Един от установените проблеми е напредналата възраст на работниците. В същото време се наблюдава слаб интерес към работата в градския обществен транспорт. Във връзка с това е налице недостиг на работна сила, което оказва въздействие върху качеството на предоставяните услуги. От друга страна, пандемията от COVID-19 ясно показа, че работниците в сектора играят важна роля и гарантират непрекъснатостта на дейността на целите общности. Поради това следва да се повиши привлекателността на работата в този сектор, като се гарантират достойни и справедливи условия на труд. Освен това е много важно образованието в областта на устойчивата мобилност да бъде включено в учебните програми и в работата с младежта и образователните програми да станат по-привлекателни и интерактивни за младите хора, включително чрез програмата „Еразъм+“. Решенията в тази област следва да се разработват чрез механизми за социален диалог.

3.11. Системата на обществените поръчки за услуги за градски транспорт следва да отчита редица социални и екологични критерии при избора на най-добрата оферта в съответствие с изискванията, определени в Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета ( 4 )

3.12. Общественият транспорт е от решаващо значение за развитието на мобилността. Поради това неговото развитие следва да се подкрепи, наред с другото, чрез определяне на цели в областта на обществения транспорт за следващите години. Не бива да се забравят и елементи като достъпността, включително финансова, чувството за сигурност, надеждността и точността. В същото време трябва да се повиши доверието в градския транспорт като безопасен за здравето, особено по време на здравни кризи като пандемията от COVID-19. Важно е също така пътуването в този вид транспорт да не се асоциира с бедност. Във връзка с това не бива да се пренебрегва ролята на обществения транспорт по отношение на равните възможности, включително между половете. ЕИСК призовава за създаването на дългосрочна рамка за финансова подкрепа за финансирането на инфраструктурата на обществения транспорт.

3.13. В съобщението се обръща внимание на въпроси, свързани с използването на мобилността като услуга. Това е желаната посока на развитие, тъй като предлага огромен потенциал за генериране на голямо количество данни. Съществуват обаче опасения дали данните, обработвани чрез приложенията, няма да бъдат използвани по неправомерен начин. Следва да се създаде подходяща регулаторна рамка, която да гарантира спазването на демократичните принципи на прозрачност при управлението на градския транспорт. В това отношение е необходим обществен контрол. Освен това местните и регионалните власти се нуждаят от подкрепа за разработването на технологии, основаващи се на изкуствения интелект. ЕИСК подчертава, че разработването на модерни цифрови инструменти в областта на мобилността не трябва да води до изключване на онези, които не могат или не са в състояние да използват такива решения. Необходимо е да се развиват цифровите умения на обществото.

3.14. ЕИСК подчертава значението на повишаването на осведомеността и образованието относно модерната мобилност. На населението трябва да се показват ползите от отказа от придвижване с частни автомобили в полза на други начини на пътуване. Особено важно е да се оптимизира използването на автомобилите. Освен органите и инициативите на ЕС, важна роля в това отношение играят организациите и мрежите ( 5 ) на гражданското общество. Успешен пример в това отношение е CIVITAS. ЕИСК предлага също така да се насърчава градският туризъм, който включва използването на устойчиви видове придвижване.

3.15. ЕИСК би желал да заяви интерес за участие в работата на експертната група за градска мобилност. Комитетът споделя виждането, че съставът и правилата за работа на тази група трябва да бъдат променени. Отварянето на групата към неадминистративната среда е правилната посока. Следва да се насърчи разнообразяването на нейния състав, така че да бъдат представени различни социални групи и различни среди. Гореизложените бележки могат да се отнесат и до други органи, работещи в областта на мобилността на различни равнища.

3.16. ЕИСК подкрепя и предложенията на Европейската комисия за подобряване на хармонизираните показатели за градска мобилност. Тук следва да се отбележи, че съобщението се позовава на цел за устойчиво развитие № 11, насочена към това градовете и населените места да станат приобщаващи, безопасни, издръжливи и устойчиви до 2030 г. Важно е да се подчертае, че конкретни цели могат да предоставят насоки за политиката на ЕС в тази област и за разработването на показатели, чиято съпоставимост и актуалност следва да се гарантира. Поради това ЕИСК призовава за подкрепа на службите, отговарящи за събирането на данни и изготвянето на статистически данни на различни равнища. Той насърчава използването на показателите за устойчива градска мобилност (SUMI) ( 6 ) като основа за по-нататъшната работа и отчитането на опита, натрупан при работата по разработването на този инструмент.

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК отбелязва също така, че достъпната за всички пътници информация следва да бъде неразделна част от услугите за обществен транспорт. Многобройните тарифи, зони и разнообразието на билетите, които им се предоставят, затрудняват безпрепятственото придвижване. Това важи особено за онези, които пристигат в градовете за кратък престой. ЕИСК насърчава създаването на прости и ясни тарифи.

4.2. За много млади хора приоритет ( 7 ) е цялостна промяна на перспективата, която да се съсредоточи върху здравословна, благоприятна за климата и устойчива мобилност. Поради това ЕИСК насърчава усилията за развиване на по-структурирано участие на младите хора по отношение на климата и устойчивостта в процесите на изготвяне на политики и вземане на решения в ЕС ( 8 ) и за продължаване на инициативи като DiscoverEU.

4.3. В съобщението на Европейската комисия с основание се упоменава работата чрез цифрови платформи, включително в областта на мобилността. През последните години бяха установени редица проблеми и предизвикателства в това отношение, включително условията за наемане на работа. ЕИСК припомня предложението на Комисията относно подобряването на условията на труд през интернет платформите. Следва да се осигури ефективно въвеждане на директивата.

4.4. ЕИСК привлича вниманието към сектора на търговията на дребно, който може да допринесе значително за постигането на целите, свързани с градската мобилност, при условие че се вземат предвид принципите, характеризиращи модела на близост на пазара на дребно, особено по отношение на продуктите от първа необходимост. Търговията на местно равнище следва да насърчава по-широкото използване на устойчиви решения. Би трябвало да се следват и новите тенденции, като например въздушната мобилност, които могат да придадат ново качество на услугите за мобилност.

4.5. В съобщението се посочва ролята, която може да изиграе транспортът по вътрешните водни пътища за екологизирането както на градския, така и на товарния транспорт за доставките „в последната миля“. Във връзка с това ЕИСК би желал да припомни своето становище относно NAIADES III ( 9 ) , в което бяха представени препоръки за решения в тази връзка. В него се споменава, наред с другото, необходимостта от създаване на специфични условия за развитието на транспорта по вътрешни водни пътища в градовете. Те включват, наред с другото, създаването на подходяща инфраструктура и същото преференциално третиране на обществения воден транспорт като осигуреното на обществения сухопътен транспорт.

Брюксел, 18 май 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) https://www.eiturbanmobility.eu/

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Passenger_mobility_statistics#Distance_covered

(2) Сметна палата, Специален доклад № 06/2020: Sustainable Urban Mobility in the EU: No substantial improvement is possible without Member States’ Commitment (Устойчива градска мобилност в ЕС: не е възможно значително подобрение без ангажимент от страна на държавите членки).

(3) Регламент (ЕС) № 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа и за отмяна на Решение № 661/2010/ЕС (OB L 348, 20.12.2013 г., стр. 1).

(4) Регламент (ЕО) № 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2007 година относно обществените услуги за пътнически превоз с железопътен и автомобилен транспорт и за отмяна на регламенти (ЕИО) № 1191/69 и (ЕИО) № 1107/70 на Съвета (OB L 315, 3.12.2007 г., стр. 1).

(5) Например EIT Градска мобилност или сдружения на градове.

(6) https://civitas.eu/tool-inventory/sumi-sustainable-urban-mobility-indicators

(7) Youth Position Paper (Документ за изразяване на позицията на младежта), Виена, 2021 г. https://www.klimaaktiv.at/service/publikationen/mobilitaet/the-pep.html

(8) ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 44.

(9) ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 102.