Обяснителен меморандум

КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Директивата относно пазарите на финансови инструменти (ДПФИ), в сила от ноември 2007 г., е централен стълб в интеграцията на финансовия пазар на ЕС. Приета в съответствие с процеса на Ламфалуси[1], тя се състои от рамкова директива (Директива 2004/39/ЕО)[2], директива за прилагане (Директива 2006/73/ЕО)[3] и регламент за прилагане (Регламент № 1287/2006)[4]. С ДПФИ се установява регулаторна рамка за извършването на инвестиционни услуги в областта на финансовите инструменти (като брокерство, консултиране, търгуване, управление на портфейли, поемане на емисии) и др.) от страна на банките и инвестиционните посредници, както и за дейността на пазарните оператори, осъществявана на регулираните пазари. С нея се установяват също правата и задълженията на националните компетентни органи във връзка с тези дейности.

Първостепенната цел е да се засили интеграцията, конкурентоспособността и ефикасността на финансовите пазари на ЕС. По-конкретно, с нея се премахва възможността държавите-членки да изискват цялата търговия с финансови инструменти да се осъществява на традиционни борси, а конкуренцията между тези борси и алтернативните места става възможна в европейски мащаб. С нея на банките и на инвестиционните посредници бе издаден консолидиран „паспорт“ за извършването на инвестиционни услуги на територията на ЕС, при спазването на организационни изисквания и на изисквания за докладване, както и на изчерпателни правила, чието предназначение е да бъде осигурена защитата на инвеститорите.

Три години и половина след влизането ѝ в сила резултатът е по-голяма конкуренция между местата за търговия с финансови инструменти и вече възможности за инвеститорите при избора на доставчиците на услуги и наличните финансови инструменти, като този напредък бе съпътстван от технологични подобрения. Като цяло разходите по сделките са намалели, а интеграцията се е увеличила[5].

Появиха се обаче някои проблеми. Първо, по-конкурентната среда породи нови предизвикателства. Ползите от засилената конкуренция не достигат равномерно до всички участници на пазара и от тях не винаги се възползват крайните инвеститори, били те професионални или не. Фрагментирането на пазара, съпътстващо конкуренцията, усложни търговската среда, особено по отношение на събирането на данни за търговията. Второ, пазарите и технологиите се развиваха с по-бърз темп от различните разпоредби в ДПФИ. Съществува опасност за общия интерес от прозрачна равнопоставеност между местата за търговия и инвестиционните посредници. Трето, финансовата криза разкри слабости в регулирането на инструменти, които са различни от акции и се търгуват главно между професионални инвеститори. Вече не са валидни предишните хипотези, според които минималната прозрачност, надзорът и защитата на инвеститорите по отношение на тази търговия са по-благоприятни за пазарната ефективност. Накрая, бързите нововъведения и нарастващата сложност на финансовите инструменти подчертават важността на модерна защита от високо ниво в полза на инвеститорите. Макар и широко подкрепяни в условията на финансовата криза, подробните правила на ДПФИ въпреки всичко се нуждаят от целенасочени и амбициозни подобрения.

На фона на последиците от финансовата криза преразглеждането на ДПФИ следователно е неразделна част от реформите, насочени към създаване на по-безопасна, по-стабилна, по-прозрачна и по-отговорна финансова система, работеща в полза на икономиката и обществото като цяло, както и към гарантирането на по-интегриран, ефикасен и конкурентен финансов пазар на ЕС[6]. То представлява и основно средство за изпълнение на поетите от Г-20[7] ангажименти за справяне с по-слабо регулираните и по-непрозрачните части на финансовата система, както и за подобряването на организацията, прозрачността и надзора на различните пазарни сегменти, особено в инструментите, търгувани предимно на извънборсовите пазари[8], което допълва законодателното предложение относно извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на сделки[9].

Има нужда и от целенасочени подобрения за повишаване на надзора и прозрачността на пазарите на стокови деривати, за да бъде гарантирана тяхната функция за хеджиране и определяне на цените, както и с оглед на процесите в пазарните структури и технологии с цел да бъде осигурена лоялна конкуренция и ефективни пазари. Необходими са допълнителни специфични промени в рамката за защита на инвеститорите, в които се вземат предвид развиващите се практики, както и за стимулиране на доверието на инвеститорите.

И накрая, в съответствие с препоръките на групата дьо Ларозиер и заключенията на Съвета ЕКОФИН[10], ЕС се ангажира да се сведе до минимум, когато е уместно, правото на собствено усмотрение на държавите-членки, предвидено във всички директиви на ЕС за финансовите услуги. Това е общият елемент между всички тези сфери, попадащи в преразглеждането на ДПФИ. Това ще допринесе за установяване на единен правилник за финансовите пазари в ЕС, ще спомогне за по-нататъшното развитие на равноправни условия за държавите-членки и за участниците на пазара, ще подобри надзора и изпълнението, ще намали разходите за участниците на пазара, ще подобри условията за достъп и ще повиши конкурентоспособността на европейския финансов сектор в световен мащаб.

В резултат на това предложението за изменение на ДПФИ е разделено на две части. С регламент се определят изискванията, свързани с оповестяването пред компетентните органи на данни за прозрачността на търговията и на данни за сделките, премахването на препятствията пред равнопоставения достъп до системи за клиринг, задължението търговията с деривати да се осъществява на организирани места за търговия, конкретните надзорни действия по отношение на финансовите инструменти и позиции по деривати, както и предоставянето на услуги от предприятия от трети държави без клон. С директива се изменят специалните изисквания по отношение на предоставянето на инвестиционни услуги, приложното поле на изключенията от настоящата директива, организационните изисквания и изискванията към инвестиционните посредници, по които те извършват своята дейност, организационните изисквания към местата за търговия, лицензите и настоящите задължения, валидни за доставчиците на услуги по пренос на данни, правомощията, с които разполагат компетентните органи, санкциите и правилата, приложими към предприятия от трети държави, осъществяващи своята дейност чрез клон.

РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ И ОЦЕНКИ НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

Инициативата е резултат от подробен и продължителен диалог и консултации с всички основни заинтересовани страни, в т.ч. регулатори на пазарите на ценни книжа, всички видове участници на пазара, сред които емитенти и непрофесионални инвеститори. В нея се вземат под внимание становищата, изразени в обществената консултация, проведена между 8 декември 2010 г. и 2 февруари 2011 г.[11], в мащабното публично изслушване с висока посещаемост, организирано на 20—21 септември 2010 г.[12], както и приносът, получен от декември 2009 г. насам от пространните срещи с широк кръг групи заинтересовани лица. Накрая, в предложението се вземат предвид наблюденията и анализът, включени в документите и технически насоки, публикувани от Европейския комитет на регулаторите на ценни книжа (ЕКРЦК), понастоящем Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП)[13].

Освен това за преразглеждането на ДПФИ бяха възложени две проучвания[14] на външни консултанти. Първото, възложено на PricewaterhouseCoopers на 10 февруари 2010 г. и получено на 13 юли 2010 г., е посветено на събирането на данни за пазарни дейности и на други въпроси, свързани с ДПФИ. Второто, възложено на Europe Economics на 21 юли 2010 г. и получено на 23 май 2011 г., е посветено на анализа на разходите и ползите от различните варианти на политиката, които да бъдат разгледани в контекста на преразглеждането на ДПФИ.

В съответствие с политиката си за „по-добро регулиране“ Комисията направи оценка на въздействието на политическите алтернативи. Вариантите на политиката бяха оценени по различни критерии: прозрачността на пазарните операции спрямо регулаторите и участниците на пазара, защитата на инвеститорите и тяхното доверие, равнопоставеността между местата за търговия и търговските системи в ЕС и икономическа ефективност, т.е. степента, в която вариантите на политиката постигат набелязаните цели и улесняват функционирането на пазарите на ценни книжа по икономически ефективен и рентабилен начин. Като цяло се очаква преразглеждането на ДПФИ да породи еднократни разходи за привеждане в съответствие в размер между 512 и 732 млн. EUR и текущи разходи на стойност между 312 и 586 милиона EUR. Това представлява еднократни и текущи отражения върху разходите съответно от 0,10 % до 0,15 % и от 0,06 % до 0,12 % от общите оперативни разходи на банковия сектор в ЕС. Това е далеч по-малко от разходите, възникнали при въвеждането на ДПФИ. Въздействието от въвеждането на ДПФИ върху еднократните разходи бе изчислено на 0,56 % (банкирането на дребно и спестовните каси) и 0,68 % (инвестиционните банки) от общите оперативни разходи, докато текущите разходи за постигане на съответствие бяха оценени на 0,11 % (банкирането на дребно и спестовните каси) и на 0,17 % (инвестиционните банки) от общите оперативни разходи.

ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Правно основание

Предложението се основава на член 114, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, с който се дава правно основание за регламент за създаване на единни разпоредби, предназначени за функционирането на вътрешния пазар.

Докато директивата се отнася предимно до достъпа до икономическа дейност на предприятията и се основава на член 53 от Договора за функционирането на ЕС, необходимостта от единен набор от правила за това как се извършват тези икономически дейности предполага използването на различна правна основа, която дава възможност за създаването на регламент.

Необходим е регламент, с който на ЕОЦКП да бъдат дадени специфични преки правомощия в областта на намесите, свързани с продукти, и управлението на позициите. В областта на прозрачността на сделките и тяхното отчитане, прилагането на правила често зависи от цифрови прагове и специални идентификационни кодове. Всяко отклонение на национално равнище би довело до изкривяване на пазарните условия и до регулаторен арбитраж, което възпрепятства създаването на равнопоставеност. С налагането на регламент се гарантира, че тези изисквания ще бъдат пряко приложими към инвестиционните посредници и се насърчава равнопоставеността, като се избягва съжителството между различаващи се национални разпоредби, произтичащи от транспонирането на директива.

С предложения регламент ще бъде показано, че инвестиционните посредници до голяма степен спазват еднакви правила на всички пазари на ЕС, които произтичат от уеднаквена правна рамка, която ще повиши правната сигурност и значително ще улесни дейността на фирмите в различните държави. Един регламент дава също възможност на ЕС да въведе по-бързо евентуални бъдещи промени, тъй като измененията може да се прилагат почти незабавно след приемането. Това ще позволи на ЕС да спази договорените на международно равнище крайни срокове за изпълнение, както и да следи съществените пазарни тенденции.

Субсидиарност и пропорционалност

Според принципа на субсидиарност (член 5, параграф 3 от ДФЕС) действие на равнището на ЕС следва да бъде предприемано само когато заложените цели не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно могат да бъдат постигнати по-добре от ЕС поради мащаба или въздействието на предложеното действие.

Повечето от въпросите, попаднали в преразглеждането, вече са обхванати от сегашната правна рамка за ДПФИ. Освен това финансовите пазари са главно трансгранични по своята същност и тази тяхна черта все повече се засилва. Условията, по които фирми и оператори могат да се конкурират в този контекст, независимо дали става дума за правила за прозрачност преди и след сключването на сделките, защитата на инвеститорите или оценката и контрола на рисковете от страна н участниците на пазара, трябва да бъдат общи отвъд границите и днес те са в основата на ДПФИ. Необходими са действия на европейско равнище, за да бъде актуализирана и променена регулаторната рамка, създадена с ДПФИ, с цел да бъде отчетено развитието на финансовите пазари от началото на нейното изпълнение. Подобренията, с които директивата вече допринесе за интеграцията и за ефективността на финансовите пазари и услуги в Европа. ще бъдат подсилени с подходящите адаптации, за да се гарантира, че са постигнати целите за изграждането на солидна регулаторна рамка в полза на единния пазар. Поради тази интеграция изолираната намеса на национално равнище би била далеч по-неефективна и би довела до фрагментиране на пазарите, от което произтича регулаторен арбитраж и нарушаване на условията за конкуренция. Например различните равнища на прозрачност на пазара или на инвеститорска защита в държавите-членки ще фрагментират пазарите, ще застрашат ликвидността и ефективността и ще доведат до регулаторен арбитраж с отрицателни последици.

Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) следва да играе ключова роля в изпълнението на новите законодателни предложения. Една от целите на създаването на Европейския орган е да бъде допълнително укрепено функционирането на единния пазар за ценни книжа. За да бъдат предоставени всички подходящи правомощия на ЕОЦКП, на равнище ЕС са необходими нови правила.

В предложението изцяло се взема предвид принципът на пропорционалност: то е достатъчно за постигането на целите и не надхвърля необходимото за това. Предложението е съвместимо с принципа на пропорционалност: в него се взема под внимание точният баланс между разглеждания обществен интерес и икономическата ефективност на мярката. Изискванията, наложени на различните страни, бяха внимателно обмислени. По-специално, нуждата от постигане на баланс между защитата на инвеститорите, ефективността на пазарите и разходите за сектора, бяха взети под внимание при определянето на тези изисквания. Например по отношение на новите правила за прозрачност, които може да се прилагат за пазарите на облигациите и на деривати, в преразглеждането се пледира за индивидуален режим, в който да се вземат предвид особеностите на всеки клас активи и евентуално на всеки вид деривати.

Съответствие с член 290 и 291 от ДФЕС

На 23 септември 2009 г. Комисията прие предложения за регламенти за създаването на ЕБО, ЕОЗППО и ЕОЦПК. В тази връзка Комисията желае да припомни декларациите относно членове 290 и 291 от ДФЕС, направени от нея при приемането на регламентите за създаване на европейските надзорни органи: „По отношение на процедурата за приемане на регулаторни стандарти, Комисията подчертава уникалния характер на сектора на финансовите услуги, който произтича от структурата Ламфалуси и е изрично признат в Декларация 39 към ДФЕС. Комисията има сериозни съмнения обаче дали ограничаването на ролята ѝ при приемане на делегирани актове и мерки за изпълнение е в съответствие с членове 290 и 291 от ДФЕС.“

Подробно обяснение на предложението

Общи разпоредби– равноправни условия за конкуренция

Основната цел на предложението е да се гарантира, че цялата организирана търговия се провежда на регулирани места за търговия: регулираните пазари, многостранните системи за търговия (МСТ) и организираните системи за търговия (ОСТ). За всички тези места ще се прилагат еднакви изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките. Аналогично изискванията по отношение на организационните аспекти и наблюдението на пазара, които се прилагат и към трите места, са почти еднакви. Това ще осигури равнопоставеност, когато са налице функционално сходни дейности, обединяващи търговските интереси на трети страни. Важно е да се отбележи обаче, че изискванията за прозрачност ще бъдат съобразени с различните видове инструменти, а именно акциите, облигациите и дериватите и с различните видове търговия, а конкретно системите, основаващи се на регистър за нареждания, и системите, основаващи се на котировки.

И на трите места операторът на платформата е неутрален. Регулираните пазари и многостранните системи за търговия се характеризират с недискреционно изпълнение на операциите. Това означава, че сделките се изпълняват съгласно предварително определени правила. Те се конкурират също в предлагането на достъп за голям брой членове, при условие че отговарят на определен набор от прозрачни критерии.

За разлика от това операторът на ОСТ в известна степен определя по собствено усмотрение начина, по който дадена сделка ще бъде изпълнена. Вследствие на това операторът е длъжен да зачита защитата на инвеститорите, правилата за осъществяването на стопанска дейност и задълженията за „най-добро изпълнение“ по отношение на клиентите, които използват платформата. . По този начин макар и правилата за достъп и за методологията на изпълнение, приложими за ОСТ, да трябва да бъдат прозрачни и ясни, те позволяват на оператора да извършва за своите клиенти услуга, която е качествено, ако не и функционално различна от услугите, предоставяни от регулираните пазари и МСТ на техните членове и участници. От друга страна, за да се гарантира едновременно неутралността на оператора на ОСТ по отношение на всяка осъществявана сделка, а също и че неговите задължения към клиентите, обединени по този начин, не може да бъдат застрашени от възможността за извличане на печалба в техен ущърб, е необходимо да се забрани на операторите на ОСТ да търгуват, като инвестират собствения си капитал.

Накрая, организираната търговия може също да се осъществява чрез систематично участие. Систематичният участник (СУ) може да изпълнява сделките на клиент, като използва собствения си капитал. СУ обаче не може да по същия функционален начин да обединява интереси от покупка и продажба на трети страни, каквато е практиката на регулираните пазари, МСТ или ОСТ, и следователно не е място за търговия. В такъв случай се прилагат правилата за „най-добро изпълнение“ и другите правила за осъществяване на стопанска дейност и клиентът ще знае ясно кога търгува с инвестиционния посредник и кога търгува с трети страни. За систематичните участници се прилагат специфични изисквания за достъп и прозрачност преди сключването на сделките. Тук също изискванията за прозрачност ще бъдат съобразени с различните видове инструменти, а именно акциите, облигациите и дериватите и ще се прилагат спрямо конкретни прагове. Всяко търгуване за собствена сметка между инвестиционни посредници и клиенти, сред които други инвестиционни посредници, следователно се приема за извънборсова търговия (OTC). Извънборсовата търговска дейност, която не отговаря на определението за дейност на СУ, което ще стане по-подробно посредством измененията в законодателството за прилагане, не трябва да е систематична и редовна.

Разширяване на обхвата на правилата за прозрачност на инструменти, еквивалентни на акции и обвързващите заявления за интерес (дял II, глава 1 – членове 3 ― 6)

Ключовото основание за прозрачност е да се предостави на инвеститорите достъп до информация за съществуващите възможности за търговия, да се улесни ценообразуването, а на предприятията да се помогне при осигуряването на „най-добро изпълнение“ в полза на техните клиенти. В ДПФИ се определят правилата за прозрачност преди и след сключването на сделките, които се прилагат по отношение на акции, допуснати до търгуване на регулирани пазари, включително когато тези акции се търгуват на МСТ или на извънборсови пазари (OTC).

С предложените разпоредби първо се разширява обхватът на правилата за прозрачност, приложими към тези инструменти, еквивалентни на акции, като депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, емитирани от дружества. Тези инструменти са сходни с акциите и поради това следва да подлежат на същите разпоредби за прозрачност. Разширяването на изискванията за прозрачност ще обхваща също обвързващите заявления за интерес (ОЗИ). Това ще предотврати използването на ИЗИ за предоставяне на информация на определена група участници на пазара, като същевременно се изключват други участници.

По-голяма съгласуваност в прилагането на дерогации по отношение на прозрачността преди осъществяването на сделките за пазарите на акции (член 4)

Предложените разпоредби имат за цел прилагането на дерогации за прозрачност да стане по-съгласувано и по-последователно. Остават валидни съображенията за прилагането на тези дерогации от задължението за публикуване в реално време на текущите нареждания и котировките. Операциите от голям мащаб например заслужават специално третиране, за да не окажат прекалено голямо въздействие върху пазара, когато се пристъпва към тяхното изпълнение. Необходимо е обаче да бъдат подобрени адаптирането, действителното съдържание и последователното прилагане. Следователно предлаганите разпоредби ще задължат компетентните органи да информират ЕОЦКП относно използването на дерогациите на техните пазари, а ЕОЦКП ще издаде становище относно съвместимостта на дерогацията с изискванията, установени в настоящия регламент и в бъдещите делегираните актове.

Разширяване на правилата за прозрачност върху облигациите, структурираните финансови продукти и дериватите (дял II, глава 2 – членове 7―10)

С разпоредбите се разширява обхватът на принципите за прозрачност, които досега бяха приложими само към капиталовите пазари, върху облигации, структурираните финансови продукти, квоти за емисии и дериватите. Това разширяване се оправдава от факта, че сегашното на равнище на прозрачност на тези продукти, които в повечето случаи са търгувани на извънборсовите пазари, не винаги се приема за достатъчно.

С разпоредбите се създават нови изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките за тези четири групи от инструменти. Изискванията за прозрачност ще бъдат еднакви и за трите места за търговия: регулираните пазари, МСТ и ОСТ, но те ще бъдат адаптирани в зависимост от търгуваните инструменти. Дерогациите ще бъдат определени в делегираните актове.

По отношение на регулираните пазари изискванията за прозрачност ще се отнасят за облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите, допуснати до търговия. За МСТ и ОСТ те ще се прилагат за облигациите и структурираните финансови продукти, които са допуснати до търговия на регулиран пазар или чийто проспект вече е публикуван, както и за разрешителните за емитиране и за дериватите, търгувани на МСТ и ОСТ.

По отношение на изискванията за прозрачност преди сключването на сделките компетентните органи първо ще могат да прибегнат до дерогация за конкретен вид инструменти, свързани с пазарния модел, ликвидността или с други подходящи критерии. За някои сделки те ще могат също да прилагат серия от различни дерогации от изискванията за прозрачност. И в двата случая компетентните органи ще трябва, както при акциите, да уведомят ЕОЦКП относно своето намерение да прибегнат до дерогации, а ЕОЦКП издава становище относно съвместимостта на дерогацията с изискванията. В делегираните актове ще бъдат определени формата и степента на подробност на информацията, която трябва да бъде предадена преди сключването на сделките, както и изключенията и дерогациите от тези изисквания.

Що се отнася до прозрачността след сключването на сделките, в предложените разпоредби е предвидена възможност в някои случаи публикуването да бъде отложено в зависимост от размера или вида на сделките. Подобно на ситуацията преди сключването на сделките, обхватът на информацията и условията за отложено публикуване се определят в делегирани актове.

Увеличена и по-ефективна консолидация на данни (дял II, глава 3 — членове 11 и 12)

Качеството, формата, разходите и възможността за консолидация на пазарните данни са от основно значение за защитата на всеобщите принцип на ДПФИ във връзка с прозрачността, конкуренцията и защитата на инвеститорите. В тази област предлаганите в регламента и в директивата разпоредби внасят редица основни промени.

Предвидените в регламента разпоредби ще допринесат за намаляването на разходите за информация, като изискват от местата за търговия, а именно от регулираните пазари, МСТ или ОСТ да осигуряват безплатен достъп до информацията относно сключената сделка 15 минути след нейното изпълнение, да предлагат отделно данни, предавани преди и след сключването на сделките, като се дава възможност на Комисията да изясни чрез делегирани актове какво представлява подходящи търговски условия.

С посочения регламент от инвестиционните посредници се изисква също да оповестяват сделките, изпълнявани извън местата за търговия, посредством „одобрени правила за публикуване“, които от своя страна ще бъдат уредени с директивата. Тази промяна би трябвало да подобри значително качеството на данните за ОСТ, а в резултат от това и да улесни тяхната консолидация.

Прозрачност за инвестиционните посредници, извършващи извънборсова търговия, включително систематичните участници (дял III, членове 13—20)

С цел да бъде поддържана равнопоставеността, да бъде подкрепено определянето на цените за целия пазар и с оглед на защитата на непрофесионалните инвеститори, се предлагат специфични правила за прозрачност по отношение на инвестиционните посредници, действащи като систематични участници. Съществуващите правила за прозрачност за систематичните участници ще се прилагат за акциите и за инструменти, еквивалентни на акции, докато новите разпоредби ще бъдат въведени за облигациите, структурираните финансови продукти, които са допуснати до търговия на регулиран пазар или чийто проспект вече е публикуван, квотите за емисии и деривати, които отговарят на условията за клиринг или са допуснати до търговия на регулиран пазар и се търгуват на МСТ или ОСТ. Освен това за акциите и за инструментите, еквивалентни на акции, е предвидена минимална цена, както и изискване за оповестяване на котировки „купува“ и „продава“. За всички акции, включително за инструментите, еквивалентни на акции, както и по отношение на облигациите и структурираните финансови продукти, за чийто проспект вече е публикуван, за квотите за емисии и за дериватите, допустими за търгуване на регулиран пазар или търгувани на МСТ или ОСТ, както и за деривати, които отговарят на условията за клиринг или са обявени в регистрите на сделки се предлагат правила за прозрачност след извършване на сделките, идентични на тези, приложими за платформите.

Отчитане на сделките (дял ІV, членове 21—23)

Отчитането на сделките съгласно ДПФИ дава възможност на надзорните органи да наблюдават дейността на инвестиционните посредници, да осигурят съответствие с ДПФИ и да следят за злоупотреби съгласно директивата относно пазарните злоупотреби (ДПЗ). Отчитането на сделките е полезно и за общото наблюдение на пазара. С предложените разпоредби ще бъде подобрено в редица аспекти качеството на отчитането на сделките.

Всички сделки с финансови инструменти ще трябва да се отчитат пред компетентните органи с изключение на сделките с финансови инструменти, които не се търгуват по организиран начин и не са податливи на пазарни злоупотреби и не могат да се използват за злоупотреби. Компетентните органи ще разполагат с пълен достъп до записите на всички етапи от процеса на изпълнение от първоначалното решение за търгуване до неговото изпълнение.

Първо, с измененията се създава ново задължение за регулираните пазари, МСТ и ОСТ да съхраняват данните по начин, който позволява на надзорните органи да имат достъп до тях за период от най-малко 5 години. Това ще позволи на компетентните органи да следят за опити за пазарна злоупотреба, както и за манипулиране на регистъра за нареждания. В съхраняваната информация ще трябва да се съдържа цялата информация, необходима също за отчетените сделки, в това число, самоличността на клиента и на лицата, отговорни за извършването на сделката, например търговци или компютърни алгоритми.

Второ, обхватът на отчитането на сделките, който досега бе ограничен до финансовите инструменти, допуснати до търговия на регулиран пазар, включително и сделки с такива инструменти, изпълнявани извън пазара, ще бъде значително разширен и по този начин приведен в съответствие с обхвата на правилата в областта на пазарната злоупотреба. Единствените инструменти, за които това изискване не няма да се прилага, ще бъдат i) инструменти, които не са допуснати до търговия или не се търгуват на МСТ или ОСТ, (ii) инструменти, чиято стойност не зависи от стойността на даден финансов инструмент, допуснат за търгуване или търгуван на МСТ или ОСТ, iii) инструменти, чието търгуване на може да окаже въздействие върху инструмент, допуснат за търгуване нито търгуван на МСТ или ОСТ.

Трето, с разпоредбите ще се подобри качеството на отчитане, като, от една страна, се предвиди по-добро идентифициране на клиентите, от чието име инвестиционният посредник е изпълнил сделката, както и на лицата, отговорни за нейното изпълнение, а от друга страна, като се изиска от регулираните пазари, МСТ и ОСТ да отчитат подробностите за сделките, които се изпълняват от посредници, които не подлежат на общите задължения за отчетност. Освен това по отношение на качеството, в предложените разпоредби ще се изисква отчитането да се извършва чрез агенти по отчитането на сделки, одобрени от компетентните органи в съответствие с директивата.

За да е възможно идентифицирането на клиента и на тези, които отговарят за изпълнението на сделката, включително компютърните алгоритми, посредством отчитането на сделките и съхраняваната информация относно нарежданията, инвестиционните посредници ще трябва да предават тази информация при подаването на поръчка към друго предприятие. Те ще разполагат също с възможността да отчитат нареждания като сделки, в случай че не искат да предадат тази информация на други предприятия.

Четвърто, по съображения за ефективност и икономичност, трябва да се избягва двойното отчитане на сделките съгласно ДПФИ и съгласно предложените неотдавна изисквания за отчетност към регистрите на сделки (Регламентът за европейската пазарна инфраструктура). Поради това от регистрите на сделки ще се изисква да предават доклади до компетентните органи.

Накрая, ако тези промени се окажат недостатъчни за постигане на пълна и точна обща представа за търговската дейност и за индивидуалните позиции, в клауза за преразглеждане се предвижда, че 2 години след влизането в сила на регламента Комисията може да въведе мерки, с които да изиска от инвестиционните посредници да въвеждат своите отчети пряко в система, определена от ЕОЦКП.

Търговия с деривати (дял V, членове 24 —27)

Като част от значителните усилия, положени за подобряването на стабилността, прозрачността и надзора на пазарите за извънборсови деривати, между членовете на Г-20 бе постигнато споразумение стандартизираните извънборсови деривати да се търгуват на борси или на електронни платформи за търговия, когато е това е уместно.

В съответствие с вече предложените от Комисията изисквания (EMIR—Регламентът за европейската пазарна инфраструктура), за по-широко навлизане на централния клиринг на извънборсовите деривати, в предлаганите разпоредби на настоящия регламент ще се изисква търговията с достатъчно развити деривати да се извършва само на допустимите платформи, т.е. регулираните пазари, МСТ или ОСТ. Това задължение ще бъде наложено на финансовите и нефинансовите контрагенти, надхвърлящи клиринговия праг, определен в регламента за европейската пазарна инфраструктура. В разпоредбите се предвижда Комисията и ЕОЦКП да се заемат със задачата да определят чрез технически стандарти списъка на дериватите, подлежащи на подобно задължение, като вземат предвид ликвидността на специфичните инструменти.

Недискриминационен достъп до клиринг (дял VI, членове 28 — 30)

В допълнение към изискванията на Директива 2004/39/ЕО, които възпрепятстват държавите-членки да ограничават неоснователно достъпа до инфраструктурата след сключването на сделките, като например централния съконтрагент и системите за сетълмент, е необходимо с настоящия регламент да бъдат премахнати различни други търговски бариери, които могат да се използват за възпрепятстване на конкуренцията в областта на клиринга на финансови инструменти. Бариери може да се появят, ако централните съконтрагенти не извършват клирингови услуги за някои места за търговия, ако места за търговия не предоставят на потенциални нови клирингови къщи потоци от данни или ако информация за референтните параметри или показателите не се предлага на клирингови къщи или на места за търговия.

С предложените разпоредби се забраняват дискриминационните практики и се премахват пречките, които могат да възпрепятстват конкуренцията в областта на клиринга на финансови инструменти. Това ще увеличи конкуренцията в областта на клиринга на финансови инструменти с цел да бъдат понижени инвестиционните разходи и разходите по заеми, да бъде отстранена неефективността и да се поощрят иновациите на европейските пазари.

Надзор на продукти и на позиции (дял VII, членове 31—35)

Като резултат от заключенията на Съвета относно засилването на финансовия надзор в ЕС (10 юни 2009 г.), се оформи широк консенсус, че ефективността на надзора и прилагането на законодателството трябва да бъдат засилени, а след кризата компетентните органи трябва да разполагат със специфични нови правомощия, засягащи най-вече способността да се контролират предлаганите стоки и услуги.

Първо, с предложените изменения в голяма степен ще се увеличи надзорът на продуктите и услугите чрез въвеждане на възможности за, от една страна, компетентните органи да издават в координация с ЕОЦКП постоянна забрана за финансови продукти, дейности или практики, а от друга страна, ЕОЦКП също да забранява временно продукти, практики и услуги. Забраната може да представлява изключване или ограничаване на търговската реализация или продажбата на финансови инструменти или на определена практика или на лица, заети с конкретна дейност. В разпоредбите се установяват конкретни условия за задействането на тези забрани, което може да се случи по-специално при наличието на опасения относно защитата на инвеститорите или при опасност за правилното функциониране на финансовите пазари или стабилността на финансовата система.

Второ, в допълнение към правомощията, предложени в преработената директива, които дават възможност на компетентните органи да управляват позиции, включително да определят прагове за позиции, с предлаганите в регламента разпоредби на ЕОЦКП се поверява функцията да координира мерките, взети на национално ниво. С регламента ЕОЦКП придобива също специфични правомощия да управлява или ограничава позициите на участниците на пазара. С предложените разпоредби се определят точните условия за упражняването на това правомощие, по-специално по отношение на опасността за правилното функциониране на пазарите или във връзка с режима на доставка на физически стоки, или за стабилността на финансовата система в ЕС.

Квоти за емисии (член 1)

За разлика от търговията с деривати касовите вторични пазари за квоти на ЕС за емисии (КЕС) са до голяма степен нерегулирани. На касовите пазари бяха констатирани различни измамни практики, които биха могли да застрашат доверието в схемата за търговия с емисии (СТЕ), създадена с директивата на ЕС за СТЕ[15]. Успоредно с мерките, предвидени в тази директива, за засилване на системата от регистри на КЕС и условията за откриване на сметка с цел търгуване на КЕС, с предложението целият пазар на КЕС би подлежал на регулациите за финансовите пазари. Както спотовите, така и пазарите на деривати ще бъдат подчинени на единен надзорен орган. Тогава биха се прилагали ДПФИ и Директива 2003/6/ЕО относно пазарната злоупотреба, като по този начин би се повишила цялостно сигурността на пазара, без да се пречи на неговата цел, която остава намаляването на емисиите. В допълнение, това ще осигури съгласуваност с правилата, които вече се прилагат към КЕС дериватите, и ще доведе до по-голяма сигурност, тъй като банките и инвестиционните посредници, както и структурите, задължени да осъществяват наблюдение над търговската дейност срещу измами, злоупотреби или изпирането на пари, ще играят по-съществена роля при контролирането на евентуалните търговци от касовите пазари.

Инвестиционни услуги, предоставяни от предприятия, установени в трети държави, които не разполагат с клон (дял VIII, членове 36—39)

С предложението се създава хармонизирана рамка за предоставяне на достъп до пазарите на ЕС за предприятия и пазарни оператори, установени в трети държави, с цел да бъде преодоляно сегашното фрагментиране в националните режими на третите държави, както и за да се осигури равнопоставеност на територията на ЕС за всички действащи лица в областта на финансовите услуги. С предложението се въвежда режим, който се основава на предварителната оценка за равностойността на компетентността на трети държави, изготвена от Комисията. Предприятията от трети държави, за които е прието решение за равностойност, ще имат правото да поискат да предоставят услуги в Съюза. За предоставянето на услуги на непрофесионални клиенти ще се изисква да бъде открит клон. На предприятията от трети държави следва да бъде издадено разрешение в държавата-членка, в която е открит клонът, като той ще трябва да спазва изисквания на ЕС в някои области (организационни изисквания, правила за осъществяване на стопанска дейност, конфликти на интереси, прозрачност и други). За предоставянето на услуги за допустими съконтрагенти не изисква създаването на клон. Предприятията от трета държави биха могли да ги предоставят, след регистрация в ЕОЦКП. Надзорът върху тях ще се осъществява в собствената им държава. Ще е необходимо съответното споразумение за сътрудничество между надзорните органи в третите държави. националните компетентни органи и ЕОЦКП.

ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА

Специфичните за бюджета последствия от предложението зависят от възлагането на задачи на ЕОЦКП, както е посочено в законодателните финансови обосновки, придружаващи настоящото предложение. Във финансовите обосновки, придружаващи настоящото предложение, са оценени и конкретните отражения върху бюджета на Комисията.

Предложението няма отражение върху бюджета на Общността.

2011/0296 (COD)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

относно пазарите на финансови инструменти и за изменение на регламента [EMIR] за извънборсовите деривати, централните контрагенти и регистрите на трансакции

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[16],

като взеха предвид становището на Европейския надзорен орган по защита на данните,

в съответствие с обикновената законодателна процедура,

като има предвид, че:

1. С финансовата криза бяха разкрити слабости в прозрачността на финансовите пазари. Засилването на прозрачността е следователно един от общите принципи, от които трябва да се ръководи укрепването на финансовата система, както бе потвърдено в декларацията на Г-20 от 2 април 2009 г. в Лондон. С цел увеличаване на прозрачността и за да бъде подобрено функционирането на вътрешния пазар на финансови инструменти, следва да бъде въведена нова рамка за установяване на уеднаквени изисквания за прозрачност на сделките на пазарите на финансови инструменти. Рамката следва да се състои от цялостно законодателство, обхващащо широк кръг финансови инструменти. Тя следва да допълни изискванията за прозрачност, установени в Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 година, по отношение на нарежданията и сделките с акции.

2. Групата на високо равнище по въпросите на финансовия надзор в ЕС с председател Jacques de Larosière прикани Европейския съюз да изготви по-хармонизирано финансово регулиране. В контекста на бъдещата европейска архитектура за надзор, на своите заседания от 18 и 19 юни 2009 г. Европейският съвет също изтъкна необходимостта от установяването на единен европейски правилник, приложим за всички финансови институции с дейност на единния пазар.

3. Следователно новото законодателство следва да се състои от два различни правни инструмента: директива и настоящия регламент. Взети заедно, двата правни инструмента следва да съставляват правната рамка, уреждаща изискванията, приложими към инвестиционните посредници, регулираните пазари и доставчиците на услуги за отчитане на данни. Следователно, настоящият регламент следва да се разглежда съвместно с посочената директива. Необходимостта да се създаде единен набор от правила за всички институции по отношение на някои изисквания и да се избегне евентуален регулаторен арбитраж, както и за осигуряването на по-голяма правна сигурност и по-малко нормативни усложнения за участниците на пазара, оправдава използването на правно основание, позволяващо създаването на регламент. С цел да бъдат отстранени оставащите пречки пред търговията и съществените нарушения на конкуренцията, свързани с различията в националните законодателства, и за да бъде предотвратена появата на вероятни нови пречки пред търговията и на съществени нарушения на конкуренцията, следователно е необходимо да бъде приет регламент, с който се установяват единни правила, приложими във всички държави-членки. Този пряко приложим правен акт има за цел да допринесе по решаващ начин за гладкото функциониране на вътрешния пазар и поради това следва да се основава на разпоредбите на член 114 от ДФЕС, съгласно тълкуването в съответствие с постоянната практика на Съда на Европейския съюз.

4. С Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 април 2004 г. бяха установени правила за осигуряване на прозрачност на търговията с акции, допуснати до търговия на регулирани пазари преди и след сключването на сделките, и за отчитането пред компетентните органи на сделките с финансови инструменти, допуснати до търговия на регулирани пазари. Директивата се нуждае от преработване, за да отрази правилно промените на финансовите пазари, за да бъдат отстранени слабостите и премахнати пропуските, inter alia , излезли наяве с кризата на финансовите пазари.

5. Разпоредбите, уреждащи търговията и регулаторните изисквания за прозрачност, трябва да се прилагат пряко за всички инвестиционни посредници, които трябва да бъдат подложени на еднакви правила на всички пазари в Съюза, с цел да се осигури еднаквото прилагане на единна регулаторна рамка, да се засили доверието в прозрачността на пазарите в целия Съюз, да се намалят регулаторните усложнения и разходите на предприятията за привеждане съответствие, особено за финансови институции, осъществяващи трансгранична дейност, както и за премахването на нарушаването на конкуренцията. Приемането на регламент, с което се гарантира пряко прилагане, е най-добрият начин за постигането на тези регулаторни цели и за осигуряването на единни условия, като по този начин се избягва появата на различаващи се национални разпоредби, произтичащи от транспонирането на директива.

6. Следва да се въведат определения за понятията „регулиран пазар“ и „МСТ “, които да са в строго съответствие едно с друго, за да бъде отчетен фактът, че двете понятия изпълняват функция на организирана търговия. От определенията следва да бъдат изключени двустранните системи, при които инвестиционният посредник осъществява всяка търговска дейност за своя сметка дори като нерисков контрагент между купувача и продавача. Понятието „система“ обхваща всички онези пазари, които са съставени от набор от правила и от платформа за търговия, както и тези, които функционират само въз основа на набор от правила. Регулираните пазари и МСТ не са задължени да управляват „техническа“ система за съпоставяне на нарежданията. Пазар, който е изграден само от набор от правила, регулиращи аспектите, свързани с членството, допускането на инструменти за търгуване, търговията между членовете, отчитането и, когато е приложимо, задълженията за прозрачност, е регулиран пазар или МСТ по смисъла на настоящата директива, и сделките, сключвани съгласно тези правила, се считат като сключени съгласно системите на регулирания пазар или МСТ . Понятието „интереси от покупка и продажба“ следва да се разбира в широкия смисъл и включва нареждания, котировки и индикации за интерес. Изискването интересите да бъдат обединени в системата посредством недискреционни правила, установени от оператора на системата, означава, че те са обединени съгласно правилата на системата или посредством протоколите на системата или вътрешните оперативни процедури (включително процедури, съдържащи се в компютърен софтуер). Понятието „недискреционни правила“ означава, че тези правила оставят инвестиционния посредник, опериращ МСТ , без свобода за преценка за това, как могат да си взаимодействат интересите. Определенията изискват интересите да се обединят по такъв начин, че да имат за резултат договор, което означава, че изпълнението е съгласно правилата на системата или протоколите на системата или вътрешните оперативни процедури.

7. С цел европейските пазари да станат по-прозрачни и да бъдат създадени условия на равнопоставеност между различни места, предлагащи търговски услуги, е необходимо да се въведе нова категория на организирана система за търговия (ОСТ). Тази нова категория се определя най-общо, така че да обхваща всички съществуващи или бъдещи видове организирано изпълнение и търгуване, които не отговарят на функционалността или на регулаторните изисквания на съществуващите места за търговия. Следователно трябва да се прилагат подходящи организационни изисквания и правила за прозрачност, които способстват за ефективното определяне на цените. Новата категория обхваща системите за сравнение на нарежданията, които могат да се опишат като вътрешни електронни съпоставителни системи, управлявани от инвестиционен посредник, които изпълняват нареждания на клиенти срещу нареждания на други клиенти. В новата категория попадат също системи с капацитет за търгуване на достатъчно ликвидни деривати, които отговарят на условията за клиринг. Тя не включва системи, в които не се извършва действителна търговия или нейното организиране, като информационните табла, използвани за реклама на интересите на купувачи и на продавачи, другите структури, предназначени за сбора или обединяване на потенциалните интереси от покупка или продажба, или електронни услуги за потвърждение след сключване на сделките.

8. Тази нова категория организирани системи за търговия ще допълни съществуващите видове места за търговия. Докато регулираните пазари и многостранните системи за търговия се характеризират с недискреционно изпълнение на сделките, операторът на организирана система за търговия следва да разполага с възможността да реши по собствено усмотрение как да изпълни дадена сделка. Следователно към сделките, които са сключени чрез ОСТ, управлявана от инвестиционен посредник или пазарен оператор, следва да се прилагат правилата за осъществяване на стопанска дейност, задълженията за най-добро изпълнение и за обработка на нареждания на клиенти. При все това, тъй като ОСТ представлява действителна платформа за търговия, операторът на платформата, следва да бъде неутрален. Поради това на операторите на ОСТ не следва да се разрешава да изпълняват чрез ОСТ и срещу собствения си капитал сделки между многобройните интереси на трети лица от покупка и продажба, включително нареждания на клиенти, обединени в системата. По същата причина те нямат право да действат като систематични участници в управляваните от тях ОСТ.

9. Всяка организирана търговия следва да се извършва на регулирани места и да е напълно прозрачна както преди, така и след сключването на сделките. Изискванията за прозрачност следва да се прилагат за всички видове места за търговия и за всички финансови инструменти, търгувани на тях.

10. За депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите и други подобни финансови инструменти, както и за акциите, различни от тези, допуснати до търговия на регулиран пазар, търговията се извършва до голяма степен по същия начин и преследва почти същите икономически цели, като търговията с акции, допуснати до търговия на регулиран пазар. Следователно разпоредбите за прозрачност, приложими за акциите, допуснати до търговия на регулирани пазари, следва да бъдат разширени, за да обхващат тези инструменти.

11. Макар и по принцип да се признава, че режим на дерогации от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките е необходим, за да спомогне за ефикасното функциониране на пазарите, трябва да бъдат подробно анализирани настоящите разпоредби за дерогации, приложими за акции, които понастоящем се прилагат въз основа на Директива 2004/39/ЕО и Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията от 10 август 2006 г. за прилагане на Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на задълженията за водене на регистри за инвестиционните посредници, отчитането на сделките, прозрачността на пазара, допускането на финансови инструменти за търгуване, както и за определените понятия за целите на посочената директива[17], с цел да се провери дали обхватът и приложимите условия за дерогации все още са уместни. За да се осигури еднаквото прилагане на дерогациите от задълженията за прозрачност преди сключването на сделките с акции и евентуално с други подобни инструменти и продукти, различни от акции, предназначени за някои пазарни модели, видове и размери на нареждания, Европейският орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) следва да оцени съвместимостта с настоящия регламент и с бъдещите делегирани актове на индивидуалните молби за получаване на дерогация. Оценката на ЕОЦКП следва да е под формата на становище, издадено в съответствие с член 29 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. Освен това вече съществуващите дерогации за акции следва да бъдат преразгледани от ЕОЦКП в подходящ срок, а оценката за това дали те все още са в съответствие с правилата в настоящия регламент и бъдещите делегирани актове, да бъде извършена по същата процедура.

12. За финансовите инструменти, различни от акциите, финансовата криза разкри някои слабости в начина, по който информацията относно възможностите за търговия и цените се предоставя на участниците на пазара, а именно от гледна точка на момента на нейната наличност, степента ѝ на подробност, равния достъп до нея и надеждността ѝ. Поради това следва да бъдат въведени изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките, като се вземат предвид различните характеристики и пазарни структури, свързани някои видове инструменти, различни от акции. За да се осигури стабилна рамка прозрачност за всички засегнати инструменти, тези правила следва да се прилагат за: облигации и структурирани финансови продукти с проспект или които са допуснати до търговия на регулиран пазар, или се търгуват на многостранна система за търговия (МСТ ) или организирана система за търговия (ОСТ), деривати, които се търгуват или са допуснати до търговия на регулирани пазари, МСТ и ОСТ или за които се счита, че отговарят на критериите за централен клиринг и, когато става дума за прозрачността след сключването на сделките, за деривативи, отчитани в регистрите на сделки. Следователно само тези финансови инструменти, които са търгувани единствено на извънборсовите пазари и които се считат за особено неликвидни или са проектирани по поръчка, не попадат в обхвата на задълженията за прозрачност.

13. Необходимо да се въведе подходящо равнище на прозрачност на пазарите на облигациите, структурираните финансови продукти и дериватите с цел да се улесни остойностяването на продуктите и ефективността на ценообразуването. Структурираните финансови продукти следва да включват по-конкретно ценните книжа, обезпечени с активи, съгласно определението в член 2, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 809/2004, сред които и наред с другите, обезпечените дългови задължения.

14. С цел да бъдат осигурени еднакви условия за прилагане между местата за търговия, техните различните видове следва да подлежат на същите изисквания за прозрачност преди и след сключването на сделките. Изискванията за прозрачност следва да бъдат съобразени с различните видове инструменти, включително акциите, облигациите и дериватите и различните видове търговия, включително системите, основаващи се на регистър за нареждания, и тези, основаващи се на котировки, както и хибридните системи и системите на гласов брокер. В изискванията трябва да бъдат взети предвид и обемът на емитиране, размерът на сделките и характеристиките на националните пазари.

15. С цел да се гарантира, че търговията, извършвана на извънборсовите пазари, не застрашава ефикасното определяне на цените или прозрачната равнопоставеност между системите за търговия, следва да се прилагат подходящи изисквания за прозрачност преди сключването на сделките към инвестиционните посредници, осъществяващи сделки за своя сметка с финансови инструменти на извънборсовите пазар доколкото те процедират по този начин в качеството си на систематични участници по отношение на акциите, депозитарните разписки, борсово търгуваните фондове, сертификатите или други подобни финансови инструменти, както и по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти и дериватите, които отговарят на условията за клиринг.

16. Инвестиционен посредник, който изпълнява нареждания на клиент срещу собствен капитал, следва да се разглежда като систематичен участник, освен ако сделките се извършват извън регулираните пазари, МСТ и ОСТ спорадично, само при специални случаи и нередовно. Систематичните участници следва да бъдат определени като инвестиционни посредници, които търгуват за собствена сметка по организиран, редовен и систематичен начин, като изпълняват нареждания на клиенти извън регулираните пазари, МСТ или ОСТ. За да се гарантира обективното и ефективното прилагане на това определение към инвестиционните посредници, следва да се вземат предвид всички двустранни сделки, извършени с клиентите, а качествените критерии следва да бъдат допълнени с количествени критерии за идентифицирането на инвестиционните посредници, от които се изисква да се регистрират като систематични участници. Критериите са предвидени в член 21 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1287/2006 за прилагане на Директива 2004/39/ЕО. Макар и ОСТ да включват всички системи или механизми, в които взаимодействат многобройни интереси на трети лица за покупка и продажба, на систематичните участници не следва да се разрешава да обединяват тези интереси на трети лица за покупка и продажба.

17. Систематичните участници могат да решават дали да дадат достъп до своите котировки само на непрофесионални клиенти, само на професионални клиенти или и на двата вида клиенти, но не следва да им се разрешава да третират по различен начин тези категории клиенти. Систематичните участници не са задължени да публикуват обвързващи котировки във връзка със сделки, които са над стандартния пазарен размер. Стандартният пазарен размер за всеки клас финансови инструменти не следва да бъде в значителна степен диспропорционален спрямо всеки финансов инструмент, включен в този клас.

18. Настоящият регламент няма за цел да налага правила за прозрачност преди сключването на сделките, извършвани на извънборсовите пазари, които се отличават с това, че са ad hoc и са нерегулярни, както и че се извършват с контрагенти, търгуващи на едро, част са от делови отношения, които сами по себе си се характеризират със сделки над стандартния пазарен размер и при които сделките са извършвани извън системите, използвани обичайно от заинтересованото предприятие за стопанската му дейност в качеството му на систематичен участник.

19. Пазарните данни следва да бъдат бързо и лесно достъпни за потребителите във възможно най-подробния формат, за да се даде възможност на инвеститорите и на техните доставчици на услуги по пренос на данни да намерят възможно най-персоналните решения. Следователно данните, необходими за прозрачността преди и след сключването на сделките, трябва да бъдат оповестени чрез „необвързан“ достъп с цел да се намалят разходите за участниците на пазара при закупуването на данни.

20. Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни[18] и Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Европейския съюз и за свободното движение на такива данни[19] се прилагат в пълна степен при обработването на лични данни за целите на настоящия регламент.

21. След като на 25 септември 2009 г. на срещата на високо равнище в Питсбърг участниците в Г-20 се споразумяха търговията със стандартизирани договори за извънборсови деривати да се осъществява, според случая, на борсите или на електронните платформи за търговия, следва да се определи официална процедура по регулиране, с която търговията между финансови контрагенти и важни нефинансови контрагенти с всички деривативи, за които се счита, че отговарят на условията за клиринг и които са достатъчно ликвидни, да бъде осъществявана на различни места за търговия, които подлежат на сравнимо регулиране, и която да позволи на участниците да търгуват с многобройни контрагенти. В оценката на достатъчната ликвидност следва да бъдат взети предвид пазарните характеристики на национално равнище, сред които параметри като броя и вида на участниците на даден пазар, както и характеристиките на сделките, сключени на този пазар, като техният размер и честота.

22. Предвид споразумението, постигнато от участниците в Г-20 в Питсбърг на 25 септември 2009 г., търговията със стандартизирани договори за извънборсови деривати да се осъществява, според случая, на борсите или на електронните платформи за търговия от една страна, а от друга страна относително слабата ликвидност на различните извънборсови деривати е целесъобразно да се предвиди подходящ брой допустими места за търговия, на които да може да се търгува в съответствие с ангажимент. Всички допустими места за търговия следва да подлежат на тясно съгласувани регулаторни изисквания по отношение на организационните и оперативните аспекти, смекчаването на конфликтите на интереси, надзора на всички търговски дейности, прозрачността преди и след сключването на сделките, съобразена с финансовия инструмент, и да позволяват на многобройните търговски интереси на трети лица да взаимодействат помежду си. За целите на този ангажимент на операторите на местата за търговия следва обаче да бъде оставена възможност да организират по свое усмотрение сделките между няколко трети страни, за да бъдат подобрени условията за изпълнение и ликвидност.

23. Създаденото за тези деривати задължение би трябвало да позволи ефективната конкуренция между допустимите места за търговия. Поради това тези места за търговия не би трябвало да могат да предявяват изключителни права по отношение на всички деривати, подлежащи на това задължение за търгуване, и да възпрепятстват други места за търговия да предлагат търгуването на тези инструменти. За реалната конкуренция между местата за търговия на деривати от съществено значение е местата за търговия да разполагат с недискриминационен и прозрачен достъп до централните контрагенти (ЦК). Недискриминационен достъп до ЦК следва да осигури на местата за търговия правото на недискриминационно третиране на договорите, търгувани на тях, по отношение на изискванията за обезпечения, нетирането на икономически равностойни договори, кръстосаните искания за марж, чийто клиринг се извършва от един и същ ЦК, и недискриминационни такси за клиринг.

24. Правомощията на компетентните органи следва да бъдат допълнени с ясно формулиран механизъм за забраната или ограничението на пускането на пазара, разпространението и продажбата на всички финансови инструменти, които дават основание за сериозна загриженост по отношение на защитата на инвеститорите, нормалното функциониране и почтеността на финансовите пазари или стабилността на цялата или част от финансовата система, както и с подходящи правомощия за намеса и координация на ЕОЦКП. Упражняването на тези правомощия следва да бъде подчинено на спазването на определен брой специфични условия.

25. Компетентните органи следва да уведомяват ЕОЦКП за подробностите относно всяко свое искане за намаляване на позиция по отношение на дериватен договор, относно всяко еднократно ограничение, както и за всяко ex-ante ограничение на позициите с цел тези правомощия да се прилагат по-координирано и по-хармонично. На уебсайта на ЕОЦКП следва да се публикуват най-важните данни за всички ex-ante ограничения на позициите, наложени от компетентния орган.

26. ЕОЦКП следва да може да изисква от всяко лице информация във връзка с неговата позиция по отношение на дериватен договор, да му наложи намаление на тази позиция, както и да ограничава способността на лицата да сключват индивидуални сделки със стокови деривати. В такъв случай ЕОЦКП следва да уведоми съответните компетентни органи за мерките, които възнамерява да предприеме, и да ги публикува.

27. Подробностите за сделки с финансови инструменти следва да бъдат отчитани пред компетентните органи, за да могат те да разкриват и разследват евентуални случаи на пазарна злоупотреба, да следят за коректното и надлежното функциониране на пазарите, както и да контролират дейността на инвестиционните посредници. В обхвата на този надзор попадат всички инструменти, които са допуснати до търговия на регулиран пазар, на МСТ или на ОСТ, както и всички инструменти, чиято стойност зависи от или влияе на стойността на горепосочените инструменти. За да се избегне ненужната административна тежест за инвестиционните посредници, финансовите инструменти, които не се търгуват по организиран начин и не са податливи на пазарна злоупотреба, следва да бъдат изключени от задължението за отчитане.

28. За да служат като средство за мониторинг на пазара, в отчетите за сделки следва да бъде посочено лицето, взело инвестиционното решение, както и тези, които отговарят за неговото изпълнение. Компетентните органи се нуждаят също от пълен достъп до записите на всички етапи в процеса на изпълнение — от първоначалното решение за търгуване до неговото изпълнение. По тази причина от инвестиционните посредници се изисква да водят регистри на всички свои сделки с финансови инструменти, а от операторите на платформи се изисква да водят регистри на всички нареждания, подадени в техните системи. ЕОЦКП следва да координира обмена на информация между компетентните органи, за да им осигури достъп до всички записи за сделки и нареждания за финансови инструменти, подлежащи на контрол от тяхна страна, включително когато тези сделки и нареждания са изпълнени на платформи, които действат извън тяхната територия.

29. Трябва да се избягва двойното отчитане на една и съща информация. Докладите, подадени в регистрите на сделки, регистрирани или признати съгласно регламента [EMIR] за съответните инструменти, които съдържат цялата необходима информация за целите на отчитането на сделките, не следва да бъдат изпращани и до компетентните органи, но следва да им бъдат предавани от регистрите на сделки. Регламент [EMIR] следва да бъде изменен в този смисъл.

30. Всеки обмен или предаване на информация от компетентните органи следва да се осъществява в съответствие с правилата относно предаването на лични данни, предвидени в Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. относно защита на физическите лица при обработването на лични данни и за движението на тези данни[20]. Всеки обмен или предаване на информация от страна на ЕОЦКП следва да се извършва в съответствие с правилата относно предаването на лични данни по Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни[21], който следва да важи изцяло за обработката на лични данни за целите на настоящия регламент.

31. В регламент [EMIR] се определят критериите за категориите извънборсови деривати, които подлежат на задължение за клиринг. С него се предотвратяват също нарушенията на конкуренцията, като се изисква недискриминационен достъп до централните контрагенти (ЦК), предлагащи на местата за търговия клиринг на извънборсови деривати и недискриминационен достъп за ЦК до потоците от данни от местата за търговия, предлагащи клиринг на извънборсови деривати. Тъй като извънборсовите деривативи се определят като договори за деривати, чието изпълнение не се осъществява на регулиран пазар, необходимо е да се въведат подобни изисквания по отношение на регулираните пазари в рамките на настоящия регламент. След като ЕОЦКП е обявил, че те трябва да го спазват, дериватите, търгувани на регулираните пазари, също следва да подлежат на задължението за клиринг.

32. В допълнение към изискванията на Директива 2004/39/ЕО, които възпрепятстват държавите-членки да ограничават неоснователно достъпа до инфраструктурата след сключването на сделките, като например ЦК и системите за сетълмент, е необходимо с настоящия регламент да бъдат премахнати различни други търговски бариери, които могат да се използват за възпрепятстване на конкуренцията в областта на клиринга на финансови инструменти. За да се избегнат дискриминационните практики, ЦК следва да приемат да осъществяват клиринг на сделки, извършени на различни места на търговия, в случай че тези места на търговия отговарят на операционните и техническите изисквания, определени от ЦК. Достъп следва да се отказва само ако не са спазени някои от критериите за достъп, определени в делегираните актове.

33. Местата за търговия следва също да са задължени да предоставят на недискриминационна основа достъп, включително до потоците от данни, на ЦК, които желаят да извършват клиринг на сделки, изпълнявани на мястото за търговия. Централните контрагенти и другите места за търговия следва също да могат да получат на недискриминационна основа лицензи и достъп до информация за индекси и други референтни параметри, които се използват за определяне на стойността на финансови инструменти. Целта на премахването на бариерите и на дискриминационните практики е да бъде засилена конкуренцията в областта на клиринга и на търговията с финансови инструменти, за да намалеят инвестиционните разходи и разходите по заеми, да бъдат отстранени недостатъците и насърчени иновациите в пазарите на Съюза. Комисията следва да продължи да следи отблизо развитието на инфраструктурата след сключването на сделките и при необходимост да се намесва, за да предотврати нарушаването на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар.

34. Извършването на услуги в Съюза от предприятия от трети държави се урежда от националното законодателство и неговите изисквания. Поради големите различия между тях инвестиционните посредници, които са оторизирани по едно от тези законодателства, не се ползват със свободата да извършват услуги и да се установяват в другите държави-членки. Уместно е да се въведе обща регулаторна рамка на равнището на Съюза. С този режим ще бъдат хармонизирани съществуващите фрагментирани правила, ще се гарантира сигурност и еднакво третиране на предприятия от трети държави, които се установяват в Съюза, ще се гарантира, че Комисията е извършила оценка на равностойността на регулаторната и надзорната рамка на третите държави и ще бъде осигурено съпоставимо ниво на защита на инвеститорите в ЕС, които ползват услугите на предприятия от трети държави.

35. За предоставянето на услуги на непрофесионални клиенти винаги ще се изисква в Съюза да бъде открит клон. Откриването на клон подлежи на разрешение и надзор в Съюза. Между съответните компетентни органи в държавите-членки и в третата държава следва да бъдат сключени подходящи споразумения за сътрудничество. При липса на клон предоставянето на услуги следва да се ограничи до допустимите контрагенти. То следва да подлежи на регистрация в ЕОЦКП и на надзор в третата държава. Между ЕОЦКП и компетентните органи в третата държава следва да бъдат сключени адекватни споразумения за сътрудничество.

36. Разпоредбите на настоящия регламент, уреждащи предоставянето на услуги в Съюза от инвестиционни посредници от трета държава, не следва да възпрепятстват лица, установени в Съюза, да ползват по своя изключителна инициатива инвестиционни услуги от инвестиционни посредници от трета държава. Когато инвестиционни посредници от трета държава извършват услуги по изключителната инициатива на лице, установено в Съюза, услугите не следва да се считат за предоставени на територията на Съюза. Когато инвестиционен посредник от трета държава предлага своите услуги на клиенти или потенциални клиенти в Съюза или промоцира или рекламира инвестиционни услуги или дейности с техните спомагателни услуги в Съюза, тези услуги не следва да се считат за услуги, предоставяни по изключителната инициатива на клиента.

37. На касовите вторични пазари бяха констатирани различни измамнически практики, свързани с квотите за емисии (КЕС), които биха могли да застрашат доверието в схемите за търгуване с емисии, създадени с Директива 2003/87/ЕО, като в момента се вземат мерки за укрепване на системата на регистри на КЕС, както и за условията за откриване на сметка за търгуването с КЕС. С цел засилване на почтеността и за гарантиране на ефективното функциониране на тези пазари, по-специално чрез цялостен надзор на търговската дейност, е целесъобразно да бъдат допълнени мерките, взети съгласно Директива 2003/87/ЕО, като квотите за емисии бъдат включени изцяло в приложното поле на тази директива и на Директива 2003/6/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2003 г. относно търговията с вътрешна информация и манипулирането на пазара (пазарна злоупотреба) посредством тяхното класифициране като финансови инструменти.

38. Комисията следва да бъде упълномощена да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от Договора. По-специално, делегираните актове следва да бъдат приети във връзка с някои подробности относно определенията, точните характеристики на изискванията за прозрачност на търговията, подробните условия за дерогации от изискванията за прозрачност преди сключването на сделките, условията за отложено публикуване на сделките след сключването им, критериите, предназначени за систематичните участници, при прилагането на задълженията за прозрачност преди сключване на сделките, специалните разпоредби, свързани с разходите за предоставянето на пазарни данни, критериите за предоставяне или отказ на достъп между местата за търговия и централни контрагенти и изясняването на условията, при които действие от страна на ЕОЦКП може да бъде оправдано със заплахи за защитата на инвеститорите, за нормалното функциониране и почтеността на финансовите пазари или за стабилността на цялата финансова система на Съюза или на част от нея.

39. Изпълнителните правомощия, които се отнасят до приемането на решение за равностойност на правната и надзорната уредба на трети държави за предоставяне на услуги от инвестиционни посредници от тези държави следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 г. на Европейския парламент и на Съвета на 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията[22].

40. Въпреки че националните компетентни органи могат най-добре да следят развитието на пазара, само в контекста на целия Европейски съюз може да бъде напълно усетено цялостното въздействие от проблемите, свързани с прозрачността на търговията, отчитането на сделките, търгуването с деривати и забраните на продукти и практики. Поради това целите на настоящия регламент могат да бъдат постигнати по-добре на равнището на Съюза. Съюзът може да приема мерки съгласно принципа на субсидиарност по член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тези цели.

41. Приемането на технически стандарти в областта на финансовите услуги следва да осигури адекватна защита на вложителите, инвеститорите и потребителите в целия Съюз. Би било логично и целесъобразно да бъде възложено на ЕОЦКП — в качеството му на орган с високоспециализиран експертен опит, разработването на проекти на технически стандарти за регулиране и изпълнение, които не включват политически избор и които да бъдат представени на Комисията.

42. Проектите на регулаторни технически стандарти, изготвени от ЕОЦКП съгласно член 23, посветен на съдържанието и спецификациите за отчитане на сделки, член 26, посветен на критериите за ликвидност на деривати, за които ще се счита, че подлежат на задължението търговията с тях да се осъществява на организирани места за търговия и съгласно член 36, посветен на информацията, която инвестиционният посредник, кандидат от трета държава, предоставя на ЕОЦКП в своята молба за регистрация, следва да бъдат приемани от Комисията посредством делегирани актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз и в съответствие с разпоредбите на членове 10—14 от Регламент (ЕС) № 1093/2010.

43. Комисията следва също да бъде оправомощена да приема технически стандарти за изпълнение посредством актове за изпълнение в съответствие с член 291 от ДФЕС и в съответствие с член 15 от Регламент (ЕО) № 1095/2010. ЕОЦКП следва да бъде натоварен с изготвянето на технически стандарти за изпълнение и да ги представи на Комисията, като уточни в съответствие с член 26 дали определена категория деривати, подлежащи на задължението за клиринг съгласно Регламент [ ] (EMIR) или съответните ѝ подкатегории, следва да се търгува единствено на организирани места за търговия.

44. Влизането в сила на изискванията от настоящия регламент следва да бъде отложено, за да съвпадне с влизането в сила на правилата за транспониране на преработената директива, както и с цел да бъдат установени всички основни мерки за изпълнение. По този начин целият регулаторен пакет следва да се прилага от един и същи момент. Единствено влизането в сила на правомощията за приемане на мерки за изпълнение не трябва да бъде отлагано, за да започнат възможно най-рано необходимите постъпки за изготвяне и приемане на тези мерки за прилагане.

45. Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати в частност от Хартата на основните права на Европейския съюз, по-конкретно правото на защита на личните данни (член 8), свободата на стопанската инициатива (член 16), правото на защитата на потребителите (член 38), правото на ефективно средство на правна защита и на справедлив съдебен процес (член 47) и правото на всеки да не бъде съден или наказван два пъти за едно и също престъпление (член 50) и следва да се прилага в съответствие с тези права и принципи.

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Дял I

Предмет, приложно поле и определения

Член 1 Предмет и приложно поле

46. С настоящия регламент се установяват единни изисквания по отношение на следното:

а) оповестяване на търговски данни;

б) отчитане на сделки пред компетентните органи;

в) търгуване с деривати на организирани места;

г) недискриминационен достъп до клиринг и недискриминационен достъп до търгуване на референтни индекси;

д) правомощия на компетентните органи и на ЕОЦКП за намеса по отношение на продуктите и правомощия на ЕОЦКП в областта на управлението и ограничаването на позициите;

е) извършване на инвестиционни услуги или дейности без отриване на клон от страна на предприятия от трети държави.

47. Настоящият регламент се прилага за инвестиционни посредници, кредитни институции, лицензирани съгласно директивата [новата ДПФИ], когато извършват една или повече инвестиционни услуги и/или развиват инвестиционни дейности, както и за регулираните пазари.

48. Дял V от настоящия регламент се прилага и за всички финансови контрагенти съгласно определението в [член 2, параграф 6] и за всички нефинансови контрагенти, попадащи в обхвата на член [5, параграф 1б)} от Регламент [] (EMIR).

49. Дял VI от настоящия регламент се прилага също за централните контрагенти и за лицата, притежаващи права на собственост върху референтни индекси.

50. .

Член 2 Определения

51. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:

52. „инвестиционен посредник“ е всяко юридическо лице, чието обичайно занятие или стопанска дейност се състои от предоставянето на една или повече инвестиционни услуги на трети лица и/или извършването на една или повече инвестиционни дейности на професионална основа;

Държавите-членки могат да включват в определението на инвестиционните посредници предприятия, които не са юридически лица, при условие че:

а) техният правен статус гарантира на трети лица ниво на защита на техните интереси, еквивалентно на това, което се предоставя от юридически лица, и

б) подлежат на равностоен пруденциален надзор, съобразен с тяхната правна форма.

Въпреки това, когато физическо лице предоставя услуги, свързани със съхраняване на парични средства на трети лица или с прехвърлими ценни книжа, то може да се счита за инвестиционен посредник за целите на настоящия регламент и Директива [новата ДПФИ] само ако, без да се засягат останалите изисквания, наложени с директивата [новата ДПФИ], с настоящия регламент и с директива [Директива относно правата на потребителите], то спазва следните условия:

а) правата за собственост на трети лица върху инструменти и средства трябва да бъдат гарантирани, особено в случай на несъстоятелност на посредника или на неговите собственици, на запор, на прихващане или всяко друго действие на кредитори на посредника или неговите собственици;

б) посредникът трябва да подлежи на правила, предназначени за надзор на платежоспособността на посредника и тази на неговите собственици;

в) годишният счетоводен баланс на посредника трябва да бъде одитиран от едно или повече лица, които са оправомощени да извършват счетоводни одити съгласно националното право;

г) когато посредникът има само един собственик, последният трябва да осигури защитата на инвеститорите в случай на прекратяване на стопанската дейност на посредника вследствие на неговата смърт, недееспособност или всяко друго подобно събитие;

53. „кредитни институции“ са кредитните институции по смисъла на Директива 2006/48/EО;

54. „систематичен участник“ е инвестиционен посредник, който търгува за собствена сметка по организиран, редовен и систематичен начин, като изпълнява нареждания на клиенти извън регулиран пазар, МСТ или ОСТ;

55. „пазарен оператор“ е лице или лица, които управляват и/или администрират сделките на регулиран пазар. Пазарен оператор може да бъде самият регулиран пазар;

56. „регулиран пазар“ е многостранна система, управлявана и/или администрирана от пазарен оператор, която обединява или улеснява обединяването на многобройни интереси на трети лица за покупката и продажбата на финансови инструменти в рамките на самата система и в съответствие с нейните недискреционни правила по начин, който води до сключването на договор за финансовите инструменти, допускани за търгуване съгласно нейните правила и/или системи, и които са лицензирани и функционират редовно в съответствие с разпоредбите на раздел III от директивата [новата ДПФИ];

57. „многостранна система за търговия (МСТ)“ е многостранна система, управлявана от инвестиционен посредник или пазарен оператор, която обединява многобройни интереси на трети лица за покупката и продажбата на финансови инструменти в рамките на самата система и в съответствие с нейните недискреционни правила по начин, който води до сключването на договор за финансовите инструменти в съответствие с разпоредбите на раздел II от директивата [новата ДПФИ];

58. „организирана система за търговия (ОСТ)“ е система или механизъм, които не са регулиран пазар или МСТ, управлявани от инвестиционен посредник или пазарен оператор, в които многобройни интереси на трети лица за покупката и продажбата на финансови инструменти могат да взаимодействат в системата по начин, който води до сключването на договор за финансови инструменти, в съответствие с разпоредбите на раздел II от директива [новата ДПФИ ];

59. „финансов инструмент“ са инструментите, определени в раздел В от приложение I към Директива [новата ДПФИ];

60. „прехвърлими ценни книжа“ са тези категории ценни книжа, които могат да се търгуват на капиталовия пазар, с изключение на платежни инструменти, като:

а) акции в дружества и други ценни книжа, равностойни на акции в дружества, съдружия или други структури, както и депозитарни разписки във връзка с акции;

б) облигации или други форми на секюритизиран дълг, включително депозитарни разписки във връзка с тези ценни книжа;

в) всякакви други ценни книжа, които дават правото на придобиване или продажба на такива прехвърлими ценни книжа или водещи до паричен сетълмент, определен въз основа на прехвърлими ценни книжа, валути, лихвени проценти или доходност, стоки или други индекси или мерки;

61. „депозитарни разписки“ са ценни книжа, които могат да се търгуват на капиталовия пазар и които представляват собствеността на чуждестранен емитент върху ценни книжа. Депозитарните разписки са допустими за търгуване на регулиран пазар и се търгуват независимо от ценните книжа на чуждестранния емитент;

62. „борсово търгувани фондове“ са дялове в отворени схеми за колективно инвестиране, които са свободно търгуеми на капиталовите пазари, като в повечето случаи възпроизвеждат резултатите на определен индекс;

63. „сертификати“ са ценни книжа, които могат да се търгуват на капиталовия пазар и които в случай на изплащане на инвестицията от страна на емитента, предхождат по ранг акциите, но остават след необезпечените облигационни инструменти и други подобни инструменти;

64. „структурирани финансови продукти“ са ценни книжа, създадени с цел да бъде секюритизиран и прехвърлен кредитен риск, свързан с пул от финансови активи, даващи право на притежателя на ценните книжа да получава редовни плащания, които зависят от паричния поток, генериран от базовите активи;

65. „деривати“ са финансовите инструменти, определени в параграф 9, буква в) и посочени в приложение I, раздел В, точки 4 — 10 от Директива [новата ДПФИ];

66. „стокови деривати“ са финансовите инструменти, определени в параграф 9, буква в), свързани със стока или даден базов инструмент, посочен в раздел В, точка 10 от приложение I към Директива [новата ДПФИ] или в точки 5), 6), 7) и 10) на раздел В от приложение І към Директива [новата ДПФИ];

67. „обвързващи заявления за интерес“ са съобщения относно наличието на търговски интерес, отправени от един участник в система за търговия към друг неин участник, които съдържат цялата информация, необходима за сключването на сделка;

68. „компетентен орган“ е органът, определен от всяка държава-членка в съответствие с член 48 от Директива [новата ДПФИ], освен ако в тази директива не е посочено друго;

69. „одобрен агент по публикуването на отчети за търговията (АПО)“ е лице, което е упълномощено съгласно разпоредбите, определени в Директива [новата ДПФИ], да извършва услугата за публикуване на отчети за осъществената търговия от името на инвестиционни посредници съгласно членове [11 и 12] от настоящия регламент;

70. „доставчик на консолидирани отчети за търговията (ДКО)“ е лице, което е упълномощено съгласно разпоредбите, определени в Директива [новата ДПФИ], да извършва услуга по събиране от регулирани пазари, МСТ, ОСТ и АПО на търговски доклади за финансовите инструменти, посочени в членове [5, 6, 11 и 12] на настоящия регламент, и да ги консолидира в непрекъснат електронен поток от обновени данни, осигуряващ в реално време данни за цените и обемите на всеки финансов инструмент;

71. „одобрен агент по отчитането на сделки (АОС)“ е лице, упълномощено в съответствие с разпоредбите на Директива [новата ДПФИ] да извършва от името на инвестиционни посредници услуга по докладване на данни за сделки пред компетентните органи или ЕОЦКП;

72. „управителен орган“ е управителният орган, изпълняващ управленските и надзорните функции, на доставчик на услуги за отчитане на данни, който взема решения на последна инстанция и е упълномощен да определя стратегията, целите и цялостната политика на структурата. В управителния орган участват лицата, които действително ръководят делата на структурата;

73. „надзорна функция“ са действията на управителния орган, изпълняващ своята надзорна функция за наблюдение на управленските решения;

74. „висше ръководство“ са физическите лица, които упражняват изпълнителните функции в структурата на доставчик на услуги за отчитане на данни и които са отговорни и подотчетни за ежедневното му управление.

75. „референтен индекс“ е всеки търговски индекс или публикувана числена информация, получена от прилагането на формула към стойността на един или повече базови активи или към цените, въз основа на които е определена сумата, дължима по финансов инструмент.

76. „място за търговия“ е регулиран пазар, МСТ или ОСТ.

77. „централен контрагент“ е централен контрагент по смисъла на член 2, параграф 1 от Регламент (ЕО) № [] (EMIR).

78. „инвестиционни услуги и дейности“ са услугите и дейностите, определени в член 4, параграфи 1 и 2 от Директива [новата ДПФИ].

79. „финансова институция от трета държава“ е структура, чието седалище е установено в трета държава, която е получила разрешение или е лицензирана съгласно законодателството на тази трета държава, да извършва дейностите, посочени в Директива 2006/48/ЕО, Директива [новата ДПФИ], Директива 2009/138/ЕО, Директива 2009/65/ЕО, Директива 2003/41/ЕО или Директива 2011/61/ЕС.

80. „енергийни продукти на едро“ са договорите и дериватите, определени в член 2, параграф 4 от Регламент [REMIT].

81. Определенията в параграф 1 се прилагат също към Директива [новата ДПФИ].

82. В съответствие с член 41 Комисията може да приема посредством делегирани актове мерките за определяне на някои технически елементи в определенията, посочени в параграф 1, с цел те да бъдат адаптирани към развитието на пазара.

Дял II

Прозрачност за местата за търговия

Глава 1

Прозрачност за акции и инструменти, равностойни на акции

Член 3Изисквания към местата за търговия по отношение на прозрачността преди сключването на сделките във връзка с акции, борсово търгуваните фондове, депозитарните разписки, сертификатите и други подобни финансови инструменти

83. Регулираните пазари, както и инвестиционните посредници и пазарните оператори, управляващи МСТ или ОСТ, оповестят текущите цени „купува“ и „продава“, както и степента на интересите от търгуване по тези цени, които са обявени чрез техните системи, по отношение на акциите, борсово търгуваните фондове, депозитарните разписки, сертификатите и други подобни финансови инструменти, допуснати до търгуване или които се търгуват на МСТ или на ОСТ. Това изискване се прилага също за обвързващите заявления за интерес. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, оповестяват тази информация непрекъснато през обичайните часове за търговия.

84. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, позволяват на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват котировките си за акции, борсово търгувани фондове, депозитарни разписки, сертификати и други подобни финансови инструменти съгласно член 13, да получат достъп, при подходящи търговски условия и на недискриминационна основа, до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1.

Член 4 Предоставяне на дерогации

85. Компетентните органи могат да отменят задължението за регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОТС, да оповестяват публично информацията, посочена в член 3, параграф 1, в зависимост от пазарния модел или вида и размера на нарежданията в случаите, определени в съответствие с параграф 3. По-специално компетентните органи могат да отменят задължението по отношение на нарежданията, чийто мащаб е голям в сравнение с нормалния пазарен размер за акцията, депозитарната разписка, борсово търгувания фонд, сертификата и друг подобен финансов инструмент или за вида акции, депозитарни разписки, борсово търгувани фондове, сертификати и други подобни финансови инструменти.

86. Преди да бъде предоставена дерогация в съответствие с параграф 1, компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за планираното използване на всяка отделно искане за дерогация и им обясняват тяхното функциониране. Уведомление за намерението да бъде предоставена дерогация се отправя не по-малко от 6 месеца преди датата, на която се предполага, че тя ще влезе в сила. В срок от 3 месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП предава на въпросния компетентен орган становище за съвместимостта на всяка дерогация с изискванията, установени в параграф 1 и подробно описани в делегирания акт, приет по силата на параграф 3, букви б) и в). Когато компетентният орган предоставя дерогация и компетентен орган на друга държава-членка не е съгласен с нея, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следи за прилагането на дерогациите и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилагат на практика.

87. Комисията приема посредством делегирани актове в съответствие с член 41 мерки, уточняващи:

а) ценовите граници „купува и продава“ или котировките на определени маркет мейкъри, както и степента на интересите от търгуване по тези цени, които следва да бъдат публикувани за всяка категория на съответния финансов инструмент;

б) размера или вида на нарежданията, за които съгласно параграф 1 може да бъде отменено задължението за разкриване на информация преди сключването на сделките за всяка категория финансови инструменти;

в) пазарния модел, за който задължението за разкриване на информация преди сключването на сделките може да бъде отменено съгласно параграф 1, и по-специално приложимостта на задължението към методите за търгуване, използвани от регулирани пазари, които сключват сделки по своите правила въз основа на цени, определени извън регулирания пазар или чрез периодичен търг за всяка категория финансови инструменти.

88. 4. Предоставените от компетентните органи дерогации в съответствие с член 29, параграф 2 и член 44, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО и в съответствие с членове 18—20 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията преди датата на прилагане на настоящия регламент, се преразглеждат от ЕОЦКП от [2 години след датата на прилагане на настоящия регламент]. ЕОЦКП издава становище, предназначено за въпросния компетентен орган, с оценка на това дали всяка от тези дерогации продължава да е съвместима с изискванията, установени в настоящия регламент и делегираните актове, основаващи се на този регламент.

Член 5 Изисквания към местата за търговия по отношение на прозрачността след сключването на сделките във връзка с акции, борсово търгуваните фондове, депозитарните разписки, сертификатите и други подобни финансови инструменти

89. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, оповестят публично цените, обема и времето, в което са сключени сделките по отношение на акциите, борсово търгуваните фондове, депозитарните разписки, сертификатите и други подобни финансови инструменти, допуснати до търгуване или които се търгуват на МСТ или на ОСТ. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, оповестят публично подробностите за всички такива сделки възможно най-близо до реалното време, когато това е технически възможно.

90. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, позволяват на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват подробностите за своите сделки с акции, борсово търгувани фондове, депозитарни разписки, сертификати и други подобни финансови инструменти съгласно член 19, да получат достъп, при подходящи търговски условия и на недискриминационна основа, до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1.

Член 6 Разрешение за отложено публикуване

91. Компетентните органи могат да разрешат на регулираните пазари да предвидят отложено публикуване на подробностите за сделките в зависимост от техния вид или размер. По-специално, компетентните органи могат да разрешат отложено публикуване за сделки, чийто мащаб е голям в сравнение с нормалния пазарен размер за тази акция, борсово търгуван фонд, депозитарна разписка, сертификат и други подобни финансови инструменти или за тази категория акция, борсово търгуван фонд, депозитарна разписка, сертификат и други подобни финансови инструменти. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, получават предварителното одобрение на компетентния орган за предложените мерки за отложено публикуване на сделките и оповестяват ясно тези мерки на участниците на пазара и обществеността. ЕОЦКП следи за прилагането на тези мерки за отложено публикуване на сделките и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилага на практика.

92. Комисията приема посредством делегирани актове в съответствие с член 41 мерки, уточняващи:

а) подробностите, които регулираните пазари, инвестиционните посредници, сред които систематични участници, инвестиционни посредници и регулирани пазари, организиращи МСТ или ОСТ, трябва да включат в информацията, предоставена на обществеността за всяка категория на съответния финансов инструмент;

б) условията, които трябва да се спазват, за да бъде разрешено на регулираните пазари, инвестиционните посредници, сред които систематични участници, инвестиционни посредници и регулирани пазари, организиращи МСТ или ОСТ, да пристъпят към отложено публикуване на сделките и критериите, въз основа на които се взема решение кои сделки в зависимост от размера или вида на акцията, борсово търгувания фонд, депозитарната разписка, сертификата и друг подобен финансов инструмент, се разрешава отложено публикуване за всяка категория финансов инструмент.

Глава 2

Прозрачност за инструменти, различни от акции или равностойни на акции

Член 7 Изисквания за прозрачност преди сключването на сделките, наложени на местата за търговия по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите

93. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, в зависимост от управляваната система за търговия, оповестяват публично цените и степента на интересите от търгуване по тези цени за нарежданията или котировките, обявени чрез техните системи, за облигациите и структурираните финансови продукти, допуснати до търговия на регулиран пазар или чийто проспект вече е публикуван, за квотите за емисии и за дериватите, допуснати до търговия или които се търгуват на МСТ или ОТС. Това изискване се прилага също за обвързващите заявления за интерес. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, оповестяват тази информация непрекъснато през обичайните часове за търговия.

94. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, позволяват на инвестиционните посредници, които са задължени да публикуват своите котировките за облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии и деривати съгласно член 17, да получат достъп, при подходящи търговски условия и на недискриминационна основа, до механизмите, използвани за публичното оповестяване на информацията съгласно параграф 1.

Член 8Предоставяне на дерогации

95. Компетентните органи могат да отменят задължението на регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, да оповестят публично информацията, посочена в член 7, параграф 1, за специфични групи продукти, в зависимост от пазарния модел, особеностите на търговската дейност с даден продукт и ликвидността в случаите, определени в съответствие с параграф 4.

96. Компетентните органи могат да отменят задължението на регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, да оповестят публично информацията, посочена в член 7, параграф 1, в зависимост от вида и размера на нарежданията и метода за търгуване в съответствие с параграф 4. По-специално компетентните органи могат да отменят задължението по отношение на нарежданията, които са големи по своя мащаб в сравнение с нормалната големина на пазара за облигацията, структурирания финансов продукт, квотата за емисии или деривата или за вида на съответните облигации, структурирани финансови продукти, квоти за емисии или деривати.

97. Преди да бъде предоставена дерогация в съответствие с параграфи 1 и 2, компетентните органи уведомяват ЕОЦКП и другите компетентни органи за планираното използване на дерогации и им обясняват тяхното функциониране. Уведомление за намерението да бъде предоставена дерогация се отправя най-малко 6 месеца преди датата, на която се предполага, че тя ще влезе в сила. В срок от 3 месеца след получаване на уведомлението ЕОЦКП предава на въпросния компетентен орган становище за съвместимостта на всяко отделно искане за дерогация с изискванията, установени в параграфи 1 и 2 и подробно описани в делегирания акт, приет по силата на параграф 4, буква б). Когато компетентният орган предоставя дерогация и компетентен орган на друга държава-членка не е съгласен с нея, последният може да сезира ЕОЦКП, който може да действа съгласно правомощията, предоставени му по силата на член 19 от Регламент (ЕС) № 1095/2010. ЕОЦКП следи за прилагането на дерогациите и представя на Комисията годишен доклад за начина, по който те се прилагат на практика.

98. Комисията приема посредством делегирани актове в съответствие с член 41 мерки, уточняващи:

а) диапазона на нарежданията или котировките, цените и степента на интересите от търгуване по тези цени, които следва да бъдат публикувани за всяка категория финансови инструменти в съответствие с член 7, параграф 1;

б) условията, при които задължението за разкриване на информация преди сключването на сделките може да бъде отменено за всяка съответна категория финансови инструменти в съответствие с параграфи 1 и 2, в зависимост от следното:

i) пазарния модел;

ii) особеностите на търговската дейност с даден продукт;

iii) профила на ликвидност, включително броя и вида на участниците в определен пазар и всички други критерии от значение за оценката на ликвидността;

iv) размера или вида на нарежданията и размера и вида на емисията на финансов инструмент.

99. Предоставените от компетентните органи дерогации в съответствие с член 29, параграф 2 и член 44, параграф 2 от Директива 2004/39/ЕО и в съответствие с членове 18—20 от Регламент (ЕО) № 1287/2006 на Комисията преди датата на прилагане на настоящия регламент, се преразглеждат от ЕОЦКП на [2 години след датата на прилагане на настоящия регламент]. ЕОЦКП издава становище, предназначено за въпросния компетентен орган, с оценка на това дали всяка от тези дерогации продължава да е съвместима с изискванията, установени в настоящия регламент и делегираните актове, основаващи се на този регламент.

Член 9 Изисквания за прозрачност след сключването на сделките, наложени на местата за търговия по отношение на облигациите, структурираните финансови продукти, квотите за емисии и дериватите

100. Регулираните пазари, инвестиционните посредници и пазарните оператори, организиращи МСТ или ОСТ, оповестят публично цените, обема и времето, в което са скл