Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2018/842 за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на ангажиментите по Парижкото споразумение“

(COM(2021) 555 final — 2021/0200(COD)

(2022/C 152/31)

Докладчик: Veselin MITOV Съдокладчик: Udo HEMMERLING

Искане за консултация Европейския парламент, 13.9.2021 г. Съвет, 17.9.2021 г. Правно основание член 304 и член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Приемане от секцията 25.11.2021 г. Приемане на пленарна сесия 8.12.2021 г. Пленарна сесия № 565 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 220/4/8

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства предложението на Комисията за изменение на Регламента за разпределяне на усилията (РРУ) — Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета ( 1 ) за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки, с цел да се съгласува приносът на РРУ за постигане на по-амбициозните цели за 2030 г., заложени в Европейския зелен пакт и превърнати в конкретни действия в останалата част от пакета „Подготвени за цел 55“.

1.2. o C до края на века, като се има предвид и драматичната прогноза, изложена в наскоро публикувания Шести доклад за оценка (AR6) на Междуправителствения комитет по изменението на климата (IPCC) (2021 г.) Въпреки че по-амбициозните цели на ЕС за намаляване на емисиите са достойни за похвала при сравняване в международен план, дори тези по-големи усилия може да не се окажат достатъчни за това една богата икономика, която е един от големите източници на емисии в исторически план, да успее да допринесе съществено за сценарий на затопляне с най-много 1,5C до края на века, като се има предвид и драматичната прогноза, изложена в наскоро публикувания Шести доклад за оценка (AR6) на Междуправителствения комитет по изменението на климата (IPCC) (2021 г.) ( 2 ) . Поради тази причина е от съществено значение да се изпълни целта за намаляване на емисиите с 55 % в целия ЕС до 2030 г., като в това отношение усилията на държавите членки са от решаващо значение. Поради това ЕИСК признава, че наличието на амбициозни и обвързващи за държавите членки цели в областта на РРУ е от ключово значение.

1.3. Следователно високото равнище на амбиция в областта на климата за целия пакет „Подготвени за цел 55“ не може да бъде поставяно под въпрос. В същото време ефектите от разпределението на тези необходими действия в областта на климата могат да бъдат значителни (както между, така и в рамките на държавите членки) и поради това към този въпрос трябва да се подходи по подходящ начин.

1.4. Ето защо ЕИСК споделя виждането, че различията между държавите членки трябва да бъдат взети предвид, за да се гарантират максимална справедливост и ефективност на разходите. С цел да се постигне истинска ефективност на разходите по справедлив начин, при изчисленията във връзка с разпределянето на усилията двата аспекта следва да се разглеждат едновременно и целите да се определят по такъв начин, че относителните разходи за намаляването на емисиите спрямо БВП да бъдат еднакви за всички страни. Според ЕИСК, за да се компенсират недостатъците при разпределянето на усилията, от решаващо значение е ролята на механизмите за гъвкавост и те заслужават специално внимание.

1.5. Интеграцията следва да се осъществява по начин, който да засилва напредъка към постигане на неутралност по отношение на климата, и следователно трябва да се вземат предвид както намаляването на емисиите и секвестирането на въглерод, така и предизвикателствата, свързани с адаптацията и продоволствената сигурност.

1.6. С оглед на установяването на нова схема за търговия с емисии за автомобилния транспорт и сградите ЕИСК подкрепя настоящото предложение на Комисията тези сектори да останат в обхвата на РРУ дори след създаването на нова схема за търговия с емисии за автомобилния транспорт и сградите, и отбелязва, че намаленията на емисиите в резултата на търговията с квоти за емисии в тези сектори ще се отчитат в усилията на държавите членки за изпълнение на задълженията по РРУ. ЕИСК посочва, че е необходимо Комисията и държавите членки да разглеждат взаимодействието между двете системи по гладък и прозрачен начин.

2. Общи бележки

2.1. В рамките на пакета „Подготвени за цел 55“, стартиран от Европейската комисия на 14 юли 2021 г., настоящото предложение има за цел да измени Регламента за разпределяне на усилията (РРУ), за да приведе неговия принос за постигането на целта за намаляване на емисиите с 55 % до 2030 г. в съответствие с европейския законодателен акт в областта на климата. Общите намаления ще трябва да се увеличат с около 11 процентни пункта спрямо целта за намаляване с 29 % за 2030 г., която беше определена в РРУ през 2018 г. В настоящото становище ЕИСК изразява вижданията си във връзка с предложения регламент относно задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през от 2021 до 2030 г.

2.2. Предложението за РРУ е част от изпълнението на ангажимента на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове с поне 55 % до 2030 г. в сравнение с равнището от 1990 г. Както беше предложено от Комисията, целта, която трябва да бъде постигната до 2030 г., изисква намаляване на емисиите с 61 % в секторите, обхванати от сегашната схема на ЕС за търговия с емисии (СТЕ на ЕС), намаление с 43 % в предложената отделна схема за СТЕ за транспорта и сградите и с 40 % в останалите сектори (извън СТЕ), в сравнение с равнищата от 2005 г.

2.3. Предложеният регламент се прилага за автомобилния транспорт и сградите, които ще бъдат обхванати от отделна схема за търговия с емисии, както се посочва в пакета „Подготвени за цел 55“, както и за вътрешното корабоплаване в ЕС и за сектори и дейности извън СТЕ, като селското стопанство и отпадъците. ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за запазване на РРУ за горепосочените сектори. Според оценката на въздействието на Комисията очакваната добавена стойност на този подход е, че той гарантира, че тези сектори ще постигнат необходимите намаления на емисиите и че схемата (разширена) за търговия с емисии следва да се разглежда като допълнителна подкрепа за постигане на по-амбициозните цели за 2030 г. В оценката на въздействието също така се посочва, че увеличаването на националните цели в рамките на РРУ ще изисква преразглеждане на принципите на справедливост и ефективност на разходите. Поради това може да са необходими допълващи инструменти (пазарни и регулаторни) за секторите, които се отличават с липса на гъвкавост на пазара (липса на достъпни в ценово отношение нисковъглеродни решения), което пряко засяга населението (по-специално групите с ниски доходи). Запазването на тези сектори в рамките на регулаторните възможности на държавите членки, действащи в рамките на РРУ, гарантира постигането на желаните резултати и може да осигури по-добра защита и справедливост. Ето защо ЕИСК подкрепя настоящото предложение на Комисията тези сектори да останат в обхвата на РРУ дори след създаването на нова схема за търговия с емисии за автомобилния транспорт и сградите. ЕИСК посочва, че е необходимо Комисията и държавите членки да разглеждат взаимодействието между двете системи по гладък и прозрачен начин.

2.4. Комисията предлага да се запазят диференцираните национални цели за намаляване на емисиите с цел съблюдаване на принципите на справедливост и ефективност на разходите, за които призова Европейският съвет. Преразгледаните цели за намаляване на емисиите на парникови газове на отделните държави членки в секторите по РРУ за 2030 г. варират от 10 % до 50 % в сравнение с нивата от 2005 г. ЕИСК категорично подкрепя идеята, че държавите членки, които са икономически най-добре подготвени за намаляване на емисиите на парникови газове, следва да положат относително повече усилия, като същевременно следва да се разгледа и потенциалът за икономически ефективно намаляване на емисиите и за тази цел би трябвало да допринесат в значителна степен механизмите за гъвкавост.

2.5. По отношение на механизмите за гъвкавост следва да се прилага и гъвкавост между държавите членки и гъвкавост във времето чрез натрупване и заемане на кредити за емисии на CO 2 , като се вземат предвид различните способности и капацитет на държавите членки, икономически ефективните решения и въздействието на икономическите цикли.

2.6. Комисията предлага да продължи използването на система на гъвкавост, която позволява прехвърляне на квотите за емисии между държавите членки и във времето. Комисията предлага и нови форми на гъвкавост, които дават възможност на сектора за разпределяне на усилията за известно балансиране с квоти по СТЕ и сектора на ЗПЗГС.

2.7. В предложения пакет „Подготвени за цел 55“ се разглеждат и мониторингът и докладването на емисиите на парникови газове, включително правилата за отчитане в земеползването и горското стопанство.

3. Конкретни бележки

3.1. В своето предложение Комисията основателно взема предвид принципите на справедливост и ефективност на разходите. ЕИСК споделя виждането, че различията между държавите членки трябва да бъдат взети предвид, за да се гарантират справедливост и ефективност на разходите. Това е необходимо, за да се отразят различията по отношение на специфични елементи и на отправните точки на държавите членки, както и техният икономически потенциал за намаляване на емисиите.

3.2. ЕИСК подчертава, че що се отнася до националните цели за намаляване на емисиите и тяхното постигане по справедлив и икономически ефективен начин, съществуващите държавни субсидии за производство и потребление на енергия от изкопаеми горива би трябвало постепенно да се премахнат по добре обмислен начин.

3.3. ЕИСК предупреждава обаче, че в предложения подход справедливостта и икономическата ефективност се разглеждат отделно една от друга. За да се постигне най-ефективният резултат на равнище ЕС с действителна разходна ефективност по справедлив начин, изчисленията следва да обхващат по всеобхватен начин и двата аспекта във всички държави членки.

3.4. Що се отнася до земеползването и горското стопанство (които ще бъдат предмет на отделно предложение), но до известна степен и до други сектори, Комисията предлага всяка държава членка да бъде задължена да балансира емисиите и поглъщанията, изчислявани в съответствие с правилата за отчитане. С включването на въглеродните поглътители в целта на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г. нетните поглъщания на парникови газове в сектора на ЗПЗГС би следвало да се увеличат на 310 милиона тона. Въпреки че ЕИСК счита повишаването на амбицията за необходимо, той посочва, че поглъщането на въглерод не следва да се разглежда като механизъм за компенсиране на намаляването на емисиите в други сектори.

3.5. ЕИСК счита, че е необходима ефективна и прозрачна система за мониторинг на резултатите от гъвкавостта. Поради това настоящата рамка за мониторинг, функционираща чрез регистъра, създаден с Делегиран регламент (ЕС) 2019/1124 на Комисията ( 3 ) , следва да бъде подобрена, за да се гарантира, че данните за трансакциите, включително използването на възможности за гъвкавост, са напълно достъпни за обществеността ( 4 )

3.6. Що се отнася до националните цели за намаляване на емисиите, ЕИСК насърчава Комисията да проучи кои характеристики на държавите членки, различни от БВП на глава от населението, следва да бъдат взети предвид при определянето на националните цели (напр. въглероден интензитет, уязвими региони), също и с оглед на подкрепата, предоставяна чрез Механизма на ЕС за възстановяване и устойчивост.

Брюксел, 8 декември 2021 година. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021—2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стp. 26).

(2) IPCC (2021): Summary for Policymakers (Резюме за създателите на политики). In: Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Изменението на климата през 2021 г.: физико-научни основи). Принос на Работна група I към Шестия доклад за оценка, изготвен от Междуправителствения комитет по изменение на климата, [MassonDelmotte, V., P. Zhai, A. Pirani, S.L. Connors, C. Péan, S. Berger, N. Caud, Y. Chen, L. Goldfarb, M.I. Gomis, M. Huang, K. Leitzell, E. Lonnoy, J.B.R. Matthews, T.K. Maycock, T. Waterfield, O. Yelekçi, R. Yu, and B. Zhou (eds.)]. Cambridge University Press.

(3) Делегиран регламент (ЕС) 2019/1124 на Комисията от 13 март 2019 г. за изменение на Делегиран регламент (ЕС) 2019/1122 по отношение на функционирането на Регистъра на ЕС съгласно Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 177, 2.7.2019 г., стp. 66).

(4) Понастоящем данните за трансакциите, включително използването на възможностите за гъвкавост, са достъпни за обществеността (Регистър на Съюза). Освен това Комисията ежегодно докладва за спазването на цялото законодателство на ЕС в областта на климата чрез Доклада за напредъка на действията в областта на климата.