BG Официален вестник на Европейския съюз C 197/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Възприемане на всеобхватен подход към промишлената политика в ЕС — подобряване на бизнес средата и насърчаване на конкурентоспособността на производствения сектор в Европа“

(проучвателно становище)

(2018/C 197/02)

Докладчик: Gonçalo LOBO XAVIER Съдокладчик: Dirk BERGRATH

Консултация Българско председателство на Съвета, 5.9.2017 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 18.12.2017 г. Приемане на пленарна сесия 17.1.2018 г. Пленарна сесия № 531 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 134/1/0

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК признава, че наличието на обновена стратегия на ЕС за промишлената политика е основен фактор за ориентирането на растежа и бързата адаптация на държавите членки към новите тенденции и към нов икономически модел. Промишлеността в по-широк смисъл е от съществено значение за създаването на работни места. Поради това ЕИСК настоятелно призовава Комисията и държавите членки да приемат дългосрочна и всеобхватна стратегия с глобална визия за справяне с предизвикателствата, а не подход, основан на краткосрочни мерки, който няма да позволи растеж и създаване на работни места по по-конкретен и устойчив начин. В този контекст би било полезно Комисията да изготви сравнително проучване на различните планове за подкрепа на преработващата промишленост, приети наскоро в САЩ, Китай и Корея.

1.2. Бързо разрастващите се бизнес услуги вече са изключително важни за производствените дейности, особено за МСП. Правилното съчетание на бизнес услуги и производствени дейности е от основно значение за постигането на ефективност и конкурентоспособност и трябва да бъде част от съвременната стратегия за промишлената политика. Стартиращите предприятия трябва да бъдат насърчавани да разработват решения, които могат да стимулират промишлената дейност и да повишат конкурентоспособността, особено ако желаят да постигнат устойчивост в дългосрочен план.

1.3. 20 % от БВП до 2020 г. Целта за дял на промишлеността от приблизително ( 1 ) в сравнение със сегашните 15,1 % трябва да е не само политическа цел, но и приоритет в дългосрочна перспектива. Европейската политика трябва да остане съсредоточена върху тази цел, без обаче да се забравят различното структурно положение на всяка държава членка и необходимостта да се избягва разпокъсаност на единния пазар. Това следва да остане приоритет за Комисията. Определянето на нови, надеждни и измерими цели би могло също така да засили ангажимента на държавите членки и да повиши осведомеността относно приноса на промишлените дейности за благосъстоянието на европейските граждани.

1.4. ЕИСК приветства основната цел, заявена от председателя Юнкер, европейската промишленост да стане по-силна и по-конкурентоспособна и да остане или да се превърне в световен лидер в областта на иновациите, цифровизацията и декарбонизацията. За тази цел Европа има нужда от дългосрочна стратегия, основана на истинска интелигентна специализация и структурно многообразие и гъвкавост в държавите членки, и предвиждане на фундаментални, бързи и безпрецедентни промени в оперативната среда.

1.5. ЕИСК счита, че за да се постигне по-добър баланс между държавите членки в областта на конкурентоспособността, трябва да бъдат извършени структурни реформи, договорени от социалните партньори и организациите на гражданското общество, и на дневен ред да бъдат изведени конкретни промени в политиката в областта на образованието, научноизследователската и развойната дейност, публичните и частните инвестиции и производителността. Трябва да се обменят най-добрите практики в тези конкретни области. С оглед на положителните като цяло икономически показатели на Европа понастоящем моментът е много подходящ за това.

1.6. ЕИСК изразява твърдо убеждение, че привлекателността на Европа трябва да е приоритет за промишлена политика, основана на иновации и конкурентоспособност, и че връщането на някои отрасли трябва да бъде изведено на дневен ред. Това връщане трябва да се основава на основните предимства на Европа, например икономически модел, основан на знания, иновации, умения на високо равнище, научноизследователска и развойна дейност и благоприятна и устойчива среда за стопанска дейност при зачитане на социалните стандарти на ЕС. Това може да бъде постигнато единствено чрез тясно сътрудничество между „големите“ дружества и МСП, с цел завършване на благоприятния цикъл на иновациите. Това сътрудничество трябва да бъде отразено в разпределението на средствата на ЕС за научноизследователска и развойна дейност и иновации и следва да бъде засилено в рамките на следващата многогодишна финансова рамка (2014—2020 г.). Положителната фискална позиция би улеснила в голяма степен заделянето на нови средства, предназначени непосредствено за повишаването на конкурентоспособността на европейската промишленост.

1.7. ЕИСК изцяло подкрепя ежегодния „Ден на промишлеността“ като начин за изтъкване на приоритетите на ЕС и повишаване на осведомеността относно тази цел. ЕИСК привлича вниманието към необходимостта от включване на социалните партньори и организациите на гражданското общество в „Деня на промишлеността“ и към тяхната способност да си сътрудничат при преодоляването на това предизвикателство. За Европа е изключително важно всички граждани да разбират силата на марката „Произведено в Европа“ и ролята на всеки един в посрещането на това предизвикателство. Европейската промишленост влияе върху обществото и това трябва да бъде ясно на европейските граждани.

1.8. ЕИСК привлича вниманието към необходимостта от разработване и адаптиране на нови политики в областта на уменията. Европа трябва да се изправи пред това предизвикателство, като ангажира организациите на гражданското общество и социалните партньори, за да се гарантира зачитането на съществуващата работна сила и нейните права и задължения, но също и за да се обърне поглед към бъдещето и към необходимостта от ускоряване на адаптирането на системите за образование и обучение, така че те да отговарят на бъдещите работни места.

1.9. ЕИСК приветства новата инициатива на Комисията за създаване на Европейска рамка за качествено и ефективно чиракуване, която може да спомогне за преодоляването на недостига на пазара на труда и да предостави на дружествата работна ръка с необходимите практически умения и знания ( 2 ) . Качеството и количеството на работната сила в Европа вероятно са сред най-важните предизвикателства за конкурентоспособността на Европа и всички държави членки трябва да бъдат ангажирани с тази огромна задача.

1.10. ЕИСК счита, че за еднаквите условия на конкуренция от решаващо значение е да се постигне компромис във връзка със зачитането на справедливата търговия между основните участници на световната сцена ( 3 ) . Европа трябва да служи за пример и да се стреми активно да ангажира други региони по отношение на устойчивостта, спазването на европейските социални стандарти и лоялната конкуренция. Тя обаче не може да пренебрегва съществуващите „лоши практики“ на другите участници на световната сцена, които излагат на риск европейските ценности, конкурентоспособност, работни места и благосъстояние. Европа трябва да проявява бдителност и да използва подходящите инструменти в подкрепа на своите ценности и промишлени предприятия. С помощта на европейската нормативна уредба и при зачитане на правилата на СТО трябва да се търсят решения във връзка със свръхкапацитета, незаконната държавна помощ и другите форми на нелоялна конкуренция. Наложените от Европейската комисия антидъмпингови мерки са от съществено значение за постигането на справедлива бизнес среда. Те обаче трябва да бъдат по-добре наблюдавани, по-бързи и по-гъвкави, за да се постигне крайната цел без непреки „странични ефекти“ върху различните промишлени сектори ( 4 )

2. Положението в Европа и съобщението на Комисията

2.1. Искането на предстоящото българско председателство пристигна няколко дни, преди Комисията да публикува своето съобщение „Инвестиране в интелигентна, иновационна и устойчива промишленост — обновена стратегия на ЕС за индустриалната политика“.

2.2. На 5 юли 2017 г. Европейският парламент призова за създаването на амбициозна стратегия на ЕС за промишлената политика, включително „стратегия на Съюза и план за действие, придружени от конкретни цели, показатели, мерки и графици, с оглед на прилагането на последователна и цялостна промишлена политика, насочена към повторната индустриализация на Европа“.

2.3. Публикуваното впоследствие съобщение най-малкото показва загрижеността на Комисията по този въпрос.

2.4. Целта на настоящото становище не е да акцентира върху съобщението. Все пак не могат да бъдат отминати следните въпроси: — според съобщението европейската промишленост се развива в устойчива възходяща тенденция от 2009 г. насам. Учудващо е защо Комисията използва за отправна 2009 г. — най-лошата година от икономическата криза. Нито делът на добавената стойност на производството, нито заетостта са се върнали към нивата си отпреди кризата от 2007 г., въпреки — или именно поради — структурните реформи и политиките, ориентирани към предлагането, които все още затрудняват търсенето в периферията на Европа; — трудно е да се определи какво точно е новото в подхода на Комисията. Съобщението до голяма степен се състои от обичайните препоръки на Комисията относно политиката в областта на промишлеността (ориентирана към предлагането): намаляване на бюрокрацията, задълбочаване на единния пазар и развитие на инвестиционния капитал (съживяване на пазара на секюритизации за рисков капитал, ЕФСИ и т.н.); — в допълнение към стратегията за единния пазар, Комисията подчертава необходимостта от допълнителни мерки за повишаване на квалификацията. С изключение обаче на нейното намерение да разшири подкрепата си за разработването на „национални стратегии за компетентност“ и в други отрасли (например стоманодобива, хартиената промишленост, екологосъобразните технологии и енергията от възобновяеми източници), на практика тя не отправя конкретни предложения; — що се отнася до финансирането, Комисията изброява съществуващите структурни и инвестиционни фондове, подпомагащи органи и програми (ЕСИФ, ЕФСИ, ЕИБ, „Хоризонт 2020“ и т.н.), като напълно пренебрегва основния въпрос как по-малкият бюджет на ЕС след излизането на Обединеното кралство от Съюза ще съумее да подпомага инициативите в областта на промишлената политика; — в областите на енергетиката, транспорта, цифровизацията и търговската политика Комисията обобщава вече предприетите мерки; — с възникването на нова икономика, основана на технологични стартиращи предприятия, които са съсредоточени върху услугите, би било желателно тези предприятия да бъдат ангажирани в по-голяма степен с промишлеността, не само за да обслужват по-добре различните отрасли, но и за да допринесат за тяхната устойчивост. (50 % от предприемачите претърпяват фалит по време на първите пет години стопанска дейност! (5)).

2.5. Съобщението не е изцяло ново ( 6 ) . То е обобщение на вече предприетите мерки в тази област на политика, без да се представя нов, последователен стратегически подход, за какъвто призова Европейският парламент и какъвто обещава заглавието на съобщението „Обновена стратегия на ЕС за индустриалната политика“. Време е Европа да извлече поуки от миналото и да погледне към бъдещето с оглед на интересите на гражданите и устойчивостта на европейския модел.

2.6. В контекста на една европейска стратегия за промишлеността е необходим последователен план за действие в областта на промишлеността с обвързващи цели, графици, инструменти и споделена отговорност за търсене на решения на четирите основни предизвикателства на следващото десетилетие: цифровизацията, изменението на климата, глобализацията и демографските промени (по-специално предизвикателствата във връзка с мобилността и застаряването на населението).

3. Общи бележки

3.1. Европейската и световната промишленост са в процес на голямо преобразуване. Това е съпроводено с големи предизвикателства. Европейската промишленост е от основно значение за растежа на Европа и за икономиките на държавите членки. Тя представлява 80 % от европейския износ и стимулира частните и публичните иновации и висококвалифицираните работни места за гражданите. Тя е изключително важна и за вътрешния пазар. Европа все още има конкурентно предимство при продуктите и услугите с висока добавена стойност и трябва да го запази. Тя обаче трябва да се възползва от това предимство и да запази дейностите, които създават растеж. Промишлеността осигурява 36 милиона преки работни места и допринася за високия стандарт на живот на нашите граждани. Тя изпълнява основна роля за подкрепата на водещата позиция на Европа в световен мащаб и нейното значение в международен план. Европейската промишленост е изключително важна за подпомагането на научноизследователските и иновационните дейности и има важен принос за създаването на работни места и растежа.

3.2. ЕИСК счита, че настоящата индустриална революция се основава на драстична и бърза промяна на участниците на световната сцена, на фундаментална промяна в навиците на потребителите и на кардинални промени в науката и технологиите. Това е съчетано с добре известния напредък в цифровизацията, кръговата икономика, роботизацията и новите производствени процеси. Това предполага, че дългосрочната стратегия за промишлеността трябва да бъде подготвена за безпрецедентните условия вследствие например на въвеждането на изкуствения интелект и дори в още по-голяма степен — на появата на петата индустриална революция.

3.3. Тази смяна на модела вече променя съществено бизнеса и обществото, а следователно и промишлеността във всичките ѝ аспекти. Един от най-важните аспекти на тази революция ще бъде преобразуването на труда и уменията. Този нов промишлен ред ще засегне повечето икономически отрасли. Четвъртата индустриална революция се нуждае от четвърта революция в областта на труда, с право на достъп до образование и обучение през целия живот. Само квалифицираната работна сила ще може да отговори на променящите се пазари и иновативните работни места.

3.4. Европейският икономически и социален комитет призовава Европейската комисия да изготви сравнително проучване на различните планове за подкрепа на преработващата промишленост, приети наскоро в САЩ, Китай и Корея, и да го предостави на Комитета. Такъв качествен и количествен анализ на мобилизираните ресурси, както и на секторните и тематичните приоритети, ще осигури необходимата информация за „разработване на цялостна промишлена стратегия на ЕС с акцент върху 2030 г. и след това, включително средносрочни до дългосрочни стратегически цели и показатели за промишлеността, която да е придружена от план за действие с конкретни мерки“ ( 7 )

3.5. ЕИСК счита, че съществува пряка връзка между образователните програми и заведения и социалното сближаване. Осъвременяването на уменията и квалификациите на ползвателите на цифрови технологии и преквалификацията са въпроси от основно значение. Социалните партньори и организациите на гражданското общество би трябвало да участват активно в изготвянето на учебните програми на всички равнища и форми на образование. Другите участници на световната сцена освен Европа, а именно САЩ („Америка на първо място“ (America First), Китай, Япония, Индия и Корея, вече предприемат мерки за справяне с тези предизвикателства, поради което разработването на нов подход по отношение на уменията е от решаващо значение.

3.6. Аналогично, стратегията „Произвеждайте в Индия“ (Make in India) цели да подготви превръщането на страната в „следващата производствена дестинация“. Този процес засяга не само технологията, но което е най-важно — също и уменията. Интересно е да се отбележи, че Китайската народна република вече подготвя държавна програма, наречена „Произведено в Китай 2025 г.“ (Made in China 2025), въз основа на германската инициатива „Industrie 4.0“ и други европейски тенденции. Това означава, че Европа отново е водеща по отношение на тази промяна. Това обаче може да се окаже недостатъчно. Едновременно с това трябва да сме наясно с предстоящите предизвикателства и с това как трябва да се адаптираме, за да засилим и утвърдим водещата позиция на Европа, като постигнем резултати и растеж за всички.

3.7. Промишлената конкурентоспособност на Европа трябва да се възприема глобално, независимо от различията между държавите членки. Няколко проучвания показват ясно разделение между „държави членки с водеща позиция в областта на конкурентоспособността“ (10), „държави членки, следващи лидерите в областта на конкурентоспособността“ (7) и „държави членки с догонваща позиция в областта на конкурентоспособността“ (11) ( 8 )

3.8. Това означава, че политиките на ЕС, основани от самото начало на конвергенцията, не отчитат в достатъчна степен задълбочаването на различията между държавите — членки на ЕС: универсално решение няма и този въпрос трябва да бъде разглеждан решително, като винаги се обръща внимание на принципа „растеж за всички“. Трябва да се възстанови връзката между конкурентоспособност, конвергенция и сближаване.

3.9. Това може да бъде приложено и към научноизследователските, развойните и иновационните дейности. Много важно е да се увеличат или най-малкото да се запазят инвестициите в тези дейности, като обаче винаги се отчита конкретната ситуация във всяка държава членка. Европейската политика трябва да отчита структурното многообразие на Съюза, също и по отношение на научноизследователските, развойните и иновационните дейности ( 9 )

3.10. И накрая, ЕИСК набляга на необходимостта от засилване на трудовите отношения като задължително условие за всеобхватна реиндустриализация.

4. Конкретни бележки

4.1. Търговия и глобализация (включително дейностите по интернационализация на дружествата)

4.1.1. Няма съмнение, че вътрешният пазар е изключително важен за растежа на Европа и той трябва да предлага справедлива среда за създаване, стартиране, развитие и продължаване на дейността на предприятията. Много е важно да се създадат подходящи условия за стопанска дейност в ЕС. Не трябва, разбира се, да забравяме позицията на Европа в света и необходимостта от сътрудничество с другите икономически региони. Неотдавнашните търговски споразумения с други икономики и преговорите с други евентуални партньори трябва да бъдат далновидни и да се разглеждат като възможност за растеж и развитие на промишлеността. В същото време обаче Европа не може да пренебрегне определени нелоялни практики в други икономически региони на света и трябва да реагира решително на такива действия.

4.1.2. В центъра на всяка политика трябва да останат европейските социални стандарти и макар и Европа да не може да наложи тези стандарти на останалия свят, трябва да се предприемат мерки те да бъдат защитени и да се дава пример за създаването на култура на корпоративна социална отговорност в световен план.

4.2. Енергетика и устойчива промишленост въз основа на кръговата икономика

4.2.1. Европа трябва непрекъснато да инвестира в устойчива промишленост, която да се приема от гражданите. По-добре подготвеното общество е общество, което може да намали натиска върху природата, като гарантира, че ресурсите се използват възможно най-дълго време. В основата на всяка промишлена политика трябва да бъде концепцията за кръговата икономика, с цел да се даде възможност за създаване на нови продукти в устойчива среда чрез възстановяване, повторна употреба, преработване или рециклиране.

4.2.2. Използването на алтернативна и природосъобразна енергия е приоритет повече от всякога ( 10 ) . Гражданите трябва да бъдат осведомени за дейностите, които създават работни места и позволяват на европейското промишлено производство да заема водеща позиция в много области на трансфер на знания. Тази специална „промишленост“ показва способността на Европа да съчетава знанието, натрупано от академичните среди и други институции, и производствената система.

4.2.3. Вместо да акцентира единствено върху вътрешните мерки, ЕС би трябвало да се стреми към създаване на благоприятни условия за промишлените сектори на ЕС във връзка с износа на технологии, продукти и решения, с цел да допринася по най-ефективния начин за намирането на решения на предизвикателствата, свързани с климата и природните ресурси в световен мащаб.

4.3. Научни изследвания, развойна дейност и иновации

4.3.1. Европейските проекти за научноизследователска и развойна дейност следва да бъдат стимулирани с помощта на публично финансиране и координирани с инициативите, предприети на вътрешно равнище от страна на държавите членки. Повишаването на нивото на инвестициите в научноизследователската и развойната дейност и иновациите трябва да бъде приоритет във всяка държава членка. Освен това ЕИСК призовава (отново) за опростяване на процедурите за достъп до финансиране на ЕС за иновации ( 11 )

4.3.2. ЕИСК счита също, че инвестициите на ЕС в „големите дружества“ за стимулиране на участието на МСП са действително от полза за екосистемата на иновации. Благоприятният цикъл на иновациите е възможен само когато бъдат съчетани инвестициите на големите предприятия и търсенето на решения от МСП. В тази област следва да се популяризират европейските проекти като COSME в държавите членки, с цел да се променят нагласите на хората.

4.3.3. Освен това ЕИСК призовава за укрепването на отговорните научни изследвания и иновации (ОНИИ). Това е цялостен подход, изготвен в рамките на „Хоризонт 2020“, който предвижда участието на всички заинтересовани страни (от изследователската общност до институциите и правителствата) чрез приобщаващи методологии, основани на участието.

4.3.4. Европейският икономически и социален комитет не забравя и би искал да привлече специално вниманието към най-новите технологични развития, постигнати в резултат на напредъка в научноизследователската дейност и на постиженията в областта на изкуствения интелект (ИИ), както и на въздействията и последиците, които тяхното прилагане ще окаже не само по отношение на процесите на промишленото производство, но и върху сферата на труда и самия начин на живот на хората като цяло.

4.4. Излизане на Обединеното кралство от ЕС

4.4.1. Въздействието от излизането на Обединеното кралство от ЕС ще зависи от окончателно договореното споразумение между Обединеното кралство и ЕС-27. Някои сектори вероятно ще бъдат по-чувствителни към въздействието от излизането на Обединеното кралство от ЕС. Въпреки това уязвимостта на отделните сектори не следва да бъде разглеждана поотделно, тъй като съществува висока степен на взаимосвързаност между секторите, която може да увеличи въздействието за всеки един от тях. Проблемите на хранително-вкусовата промишленост например ще окажат въздействие върху хотелиерството и ресторантьорството, а трудностите, изпитвани от металодобивните отрасли, ще засегнат автомобилостроенето.

4.4.2. Особено важни изглеждат два аспекта — достъпът до пазара и достъпът до работна ръка от двете страни. Докато за много сектори в Обединеното кралство като цяло няма съществени разлики по отношение на достъпа до работна ръка от ЕС, относителното значение на износа за ЕС варира значително, като определени сектори, например строителството и търговията на едро и дребно, са концентрирани по-скоро върху вътрешния пазар.

4.4.3. За ЕИСК е от решаващо значение да се запази целостта на единния пазар. Освен това е важно да се гарантира правната сигурност.

5. План за инвестиции

5.1. В контекста на новата индустриална ера инвестициите имат решаваща роля. ЕИСК счита, че биха могли да се предприемат известен брой мерки за повишаване на ефективността на инвестициите и придаване на ново измерение на промишлените предприятия: — разширяване на публичните инвестиции: фискална гъвкавост за държавите членки, облекчаване на критериите за дълга за публичните инвестиции („златното правило“), увеличаване на бюджета на ЕС за процесите на преобразуване на промишлеността, инвестиране в устойчива (транс-)европейска инфраструктура; — засилване на частните инвестиции: стимулиране на инвестиционната дейност на Европейската инвестиционна банка, създаване на нови програми за финансиране от страна на националните банки и укрепване на съществуващите. Целта е да се осигури на МСП сигурна и дългосрочна рамка за финансиране, особено с оглед на сложните процеси на преобразуване; — подкрепа за стратегията на Европейската комисия за устойчиво финансиране в контекста на съюза на капиталовите пазари, който ще улесни дългосрочните инвестиции, насочвайки движението на частни капитали към устойчиви инвестиции. Във връзка с това Комитетът изтъква значението на предстоящия окончателен доклад на експертната група на високо равнище по въпросите на устойчивото финансиране и последващия план за действие.

5.2. Разпределението на финансирането от ЕС трябва да бъде съсредоточено върху постигането на целите за развитие на промишлената политика, особено онези, които имат добавена стойност за ЕС (намаляване на емисиите на CO 2 , енергийна ефективност, възобновяеми енергийни източници, цифровизация и т.н.), и обвързано със социалните стандарти на ЕС и референтните показатели.

5.3. Тези цели за устойчивост са от основно значение за европейската промишленост и водещата позиция на Европа. Това обаче изисква подходяща рамка за инвестиции за МСП, която да им позволи да запазят своята конкурентоспособност.

5.4. ЕИСК също така смята, че следва да се проучи възможността държавите членки да включват социални и регионални критерии за обществените поръчки в своите собствени практики в областта на обществените поръчки (концепция за „добро съдържание“).

5.5. Накрая, Комитетът предлага също да се преосмисли системата за корпоративно данъчно облагане с цел намиране на решения на проблемите, свързани с избягването на данъчното облагане и данъчната конкуренция.

Брюксел, 17 януари 2018 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Georges DASSIS

(1) COM(2017) 479 final.

(2) COM(2017) 563 final — Европейска рамка за качествено и ефективно чиракуване.

(3) Съгласно Цел № 9 на ООН за устойчиво развитие относно промишлеността, иновациите и инфраструктурата, която е одобрена от всички държави — членки на ЕС.

(4) Регламентът за изпълнение (ЕС) 2017/336 на Комисията от 27 февруари 2017 година за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на някои дебели листове от нелегирани или от други легирани стомани с произход от Китайската народна република е добър пример за антидъмпингова мярка, но трябва да бъдат наблюдавани страничните ефекти (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/ELI/?eliuri=eli:reg_impl:2017:336:oj).

(5) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.41082 (параграф 2.4).

(6) COM(2014) 14 final.

(7) Заключения на Съвета по конкурентоспособност на 30 ноември и 1 декември 2017 г.

(8) Factors for Growth — Priorities for competitiveness, convergence and cohesion in the EU (Фактори за растежа — приоритети в областта на конкурентоспособността, конвергенцията и сближаването в ЕС); Lighthouse Europe.

(9) Информационен доклад на ЕИСК относно „Междинна оценка на програмата „Хоризонт 2020“ (INT/807).

(10) Неотдавнашните резултати във връзка с ефективността на „вятърната енергия“ (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: на 23 ноември 2017 г., четвъртък, 19,2 % от потреблението на електроенергия в Европа са били задоволени от вятърна енергия. Водещите три държави са: Дания 93 %, Германия 47 % и Португалия 46 %) показват, че е възможно да се подобри енергийната ефективност.

(11) Съгласно някои ориентировъчни оценки инвестициите по програмата „Хоризонт 2020“ възлизат на 74,8 млрд. евро, в това число 16,4 млрд. евро за водещи позиции в промишлеността. По настоящата МФР финансирането от структурните фондове за научни изследвания и иновации възлиза на 43,7 млрд. евро; за конкурентоспособността на МСП сумата е 63,7 млрд. евро, а за нисковъглеродната икономика — 44,8 млрд. евро. Според последната информация за проекта „Произведено в Китай“ общата сума на държавните инвестиции възлиза на 1,5 млрд. щатски долара.