Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Обобщение на разходите и ползите от инвестициите в здравословни и безопасни условия на труд (ЗБУТ)“

(проучвателно становище по искане на финландското председателство)

(2020/C 14/07)

Докладчик: Adam ROGALEWSKI

Съдокладчик: Ana BONTEA

Консултация Финландско председателство на ЕС, 7.2.2019 г. Правно основание член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ Приемане от секцията 10.9.2019 г. Приемане на пленарна сесия 26.9.2019 г. Пленарна сесия № 546 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 149/14/3

1. Заключения и препоръки

1.1. В настоящото становище се разглеждат нови предизвикателства в областта на здравословните и безопасни условия на труд (ЗБУТ), като например качеството на работните места, равенството, цифровизацията и изменението на климата, които би трябвало да играят важна роля не само в дискусиите относно ползите от инвестициите в ЗБУТ, но и в по-общ план — в бъдещата политика на ЕС в областта на ЗБУТ.

1.2. ЕИСК подчертава важната роля на социалните партньори и организациите на гражданското общество за развитието и изпълнението на устойчиви политики в областта на ЗБУТ. От инвестициите в ЗБУТ ще има полза само ако са налице стабилен социален диалог и широкообхватно колективно договаряне. Важно е да се насърчава ролята на комитетите за здравословни и безопасни условия на работното място в предприятията и на представителите на работниците.

1.3. Многобройни проучвания, както и опитът на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, сочат, че инвестициите в ЗБУТ допринасят не само за подобряване на благосъстоянието на работниците и предприемачите, но и за висока възвръщаемост, по-специално под формата на по-малко разходи, по-висока производителност и устойчивост на системите за социална сигурност.

1.4. Съществува ясна икономическа обосновка за обществените инвестиции в ЗБУТ, предвид това, че всяка година 3,3 % от европейския БВП се изразходва за справяне с професионални увреждания и заболявания. Освен това значителна част от разходите, възникнали вследствие на свързани с работата злополуки и заболявания, се поема не само от обществените здравни системи, но и от работниците и техните семейства ( 1 )

1.5. ЕИСК призовава за повече публични и частни инвестиции в ЗБУТ и повече финансови стимули за дружествата, инвестиращи в ЗБУТ. Публичните инвестиции следва да бъдат съобразени с потребностите на различните видове участници на пазара на труда, със специален акцент върху малките и средните предприятия (МСП). По-големите дружества, които разполагат с по-големи финансови възможности, следва да насърчават ЗБУТ и да инвестират в тях, в това число в своите мрежи от доставчици.

1.6. ЕИСК призовава за цялостен подход към инвестициите в ЗБУТ. Специално внимание следва да се обърне на въпроси като психосоциалните рискове, мускулно-скелетните смущения (МСС), сърдечносъдовите и раковите заболявания поради тяхната връзка със сферата на труда, обществото и околната среда.

1.7. ЕС трябва да инвестира в психичното здраве на европейците. Все повече трудови дейности стават емоционално натоварващи за работещите, по-специално в разрастващия се сектор на услугите, и всички участници на пазара на труда, в това число предприемачите от МСП, са изложени на стрес.

1.8. ЕИСК призовава за по-всеобхватни проучвания с цел постигане на по-добро разбиране на ползите от инвестиции в ЗБУТ. За тази цел държавите членки трябва да покажат повече прозрачност при споделянето на статистическа информация относно професионалните заболявания и инфекции, както и при хармонизацията на признаването и регистрирането на професионалните заболявания.

1.9. ЕИСК призовава ЕС, държавите членки и всички останали участници да насърчават обмена на добри практики в областта на ЗБУТ, по-специално финансовите стимули за дружествата, които инвестират в ЗБУТ.

1.10. ЕИСК подчертава влиянието на условията на труд, включително равенството между половете, върху здравето и благосъстоянието на работниците. Инвестициите в ЗБУТ следва да се разглеждат от гледната точка на качеството на работните места. Отговарящите на стандартите условия на труд и равенството между половете осигуряват най-добрата превенция на психосоциалните рискове, като по този начин подобряват благосъстоянието и повишават производителността.

1.11. ЕИСК изразява загриженост, че достъпът до ЗБУТ и следователно ползите от инвестициите в ЗБУТ не са разпределени равномерно между държавите — членки на ЕС. Инициативите в тази сфера следва да отчитат измерения като пол, етническа принадлежност, възраст и увреждане и да обвързват стратегията в областта на ЗБУТ с дебата относно равенството.

1.12. Процесът на цифровизация би могъл да донесе много положителни промени в областта на ЗБУТ. ЕИСК обаче изразява дълбока загриженост, че някои нови форми на заетост, възникнали вследствие на цифровизацията, биха могли да попаднат извън приложното поле на правилата в областта на ЗБУТ. Всички работещи лица в ЕС следва да попадат под защитата на законодателството в тази област.

1.13. ЕИСК подчертава, че ЗБУТ не само носят ползи за икономиката на ЕС, но са и част от основните трудови права. Насърчаването на стандартите в областта на ЗБУТ не трябва да се ограничава до държавите членки, а да обхваща всички държави по света, по-специално тези, с които ЕС има ратифицирани търговски споразумения или други форми на сътрудничество, например държавите от Източното партньорство или южното съседство. Европейските инвестиции следва да насърчават дружествата, които провеждат добри политики по отношение на ЗБУТ и ги прилагат в своите вериги на доставка.

2. Мотиви за изготвяне на становището

2.1. Всяка година в Европейския съюз стават над 3,2 милиона злополуки без фатален край, а почти 4 000 души загиват при злополуки. Според консервативни изчисления 100 000 души умират в резултат на свързани с работата ракови заболявания. Много злополуки не се съобщават и вероятно действителният им брой е много по-висок. Тези числа например не включват данните за работниците, които са починали на път за работа, нито броя на свързаните с работата самоубийства. Някои работници не сигнализират за трудовите злополуки без фатален край ( 2 )

2.2. 24,2 % от работниците смятат, че здравето им е изложено на риск поради тяхната работа, а 25 % заявяват, че работата им оказва предимно отрицателен ефект върху тяхното благосъстояние ( 3 ) . 7,9 % от трудещите са имали проблеми, свързани с професионални заболявания, като в резултат на това 36 % от тях са отсъствали от работа поне 4 дни годишно ( 4 )

2.3. От 30 години ЕС разполага със законодателство за защита на работниците от злополуки и други форми на влошено здраве, свързани с работата. Член 153 от ДФЕС и Европейската рамкова директива (89/391/ЕИО) са основата на достиженията на правото на ЕС в областта на ЗБУТ. Директивата установява общите принципи за управление на здравето и безопасността и е приложима за всички служители във всички сфери на дейност в целия ЕС. В допълнение на това ЕС е приел 23 отделни директиви относно ЗБУТ. Наскоро ЗБУТ бяха включени в десетия принцип на Европейския стълб на социалните права.

2.4. Различни европейски проучвания показват, че е налице напредък по отношение на ЗБУТ, но общата тежест на разходите, свързани с трудови злополуки и професионални заболявания, остава висок. Според изчисления на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) 3,9 % от световния БВП и 3,3 % от европейския БВП се изразходват за справяне с професионални увреждания и заболявания. Този процент е различен за отделните държави в зависимост от състоянието на тяхната икономика, законодателна рамка и стимули за превенция. Най-голямото перо на разходите са свързаните с работата ракови заболявания, следвани от МСС ( 5 )

2.5. Проучванията показват, че осигуряването на добро управление на ЗБУТ в МСП и семейните земеделски стопанства продължава да е значително предизвикателство. Така например в рамката на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014—2020 г. като една от основните стратегически цели за ЗБУТ се определя увеличаването на капацитета на МСП за въвеждане на ефективни и ефикасни мерки за предотвратяване на риска.

2.6. Проучване относно контекста и мерките относно ЗБУТ в МСП в ЕС установява „обща и многостранна липса на ресурси“ ( 6 ) , която принуждава значителна част от МСП да се стремят към бизнес стратегии на „ниските разходи“. Такива предприятия се характеризират основно със слаби икономически позиции, притеснения относно икономическото оцеляване, липса на инвестиции в ЗБУТ, ограничени познания, осведоменост и компетентност в областта на ЗБУТ.

3. Общи бележки

3.1. Многобройни проучвания, както и опитът на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, сочат, че инвестициите в ЗБУТ допринасят не само за подобряване на благосъстоянието на работниците, но и водят до висока възвръщаемост, по-специално под формата на намаляване на разходите, по-висока производителност и устойчивост на системите за социална сигурност ( 7 ) . Финландски проучвания разкриват, че могат да се наблюдават положителни ефекти по отношение на рентабилността дори без незабавни измерими ефекти по отношение на производителността, което показва, че механизмите на икономическите ползи на ЗБУТ са по-сложни, отколкото често се предполага ( 8 )

3.2. Предвид това, че работниците и техните семейства покриват значителна част от разходите, свързани с професионални заболявания или трудови злополуки, е налице ясна икономическа обосновка за социални инвестиции в ЗБУТ ( 9 )

3.3. ЕИСК приветства факта, че в някои държави членки са въведени схеми за финансово стимулиране на организациите, които предлагат безопасни и здравословни работни места, и призовава повече държави членки да последват този пример. Тези стимули включват по-ниски застрахователни премии, данъчни облекчения или държавни субсидии и правят схемите икономически изгодни за застрахователите, като намаляват броя, сериозността и стойността на претенциите.

3.4. ЕИСК счита, че схемите за стимулиране не следва да възнаграждават само предходни резултати на добро управление на ЗБУТ (например малък брой злополуки), но и конкретни превантивни усилия, които имат за цел намаляване на бъдещи злополуки и заболявания. Освен на финансовите схеми, специално внимание следва да се обърне и на съществуващите доброволни секторни инициативи за управление на промишлените продукти и за отлични резултати ( 10 )

3.5. Предвид цялостната тенденция към намаляване на броя на злополуките, които причиняват увреждания и смърт на работното място, ЕИСК предлага да се обърне по-голямо внимание на свързаните с работата заболявания като раковите, сърдечносъдовите, МСС и свързаните с психосоциални рискове заболявания, които са най-смъртоносните и най-честите причини за отпуск по болест в ЕС.

3.6. ЕИСК призовава за по-цялостен подход към инвестициите в ЗБУТ, който следва да избягва прекомерното обобщаване и, предвид ограничените ресурси, първоначално акцентът би трябвало да се постави върху най-ефективните начини за подобряване на политиките в областта на ЗБУТ.

3.7. Инвестициите в ЗБУТ следва да се анализират в контекста на дискусия относно качеството на работните места. Данни от Eurofound ( 11 ) показват, че обикновените служители имат най-малък достъп до информация относно свързаните с БЗУТ рискове. Освен това несигурните видове заетост, както и безработицата, допринасят за проблемите, свързани с психичното здраве. Отговарящите на стандартите условия на труд и равенството между половете осигуряват най-добрата превенция на психосоциалните рискове, като по този начин подобряват благосъстоянието и повишават производителността. Поради това ЕИСК подкрепя неотдавнашното проучване на Eurofound, в което се посочва, че: „когато се вземат предвид фактори на национално равнище, които са от потенциално значение за връзката между условията на труд и здравето и благосъстоянието на работниците, анализът показва, че по-високата степен на участие в профсъюзи, по-голямата защита на заетостта и по-голямото равенство между половете са свързани с по-високи възнаграждения, повече работни ресурси и по-малка трудова екстензивност. Поради това държавите членки следва да бъдат насърчавани да инвестират в инициативи, които стимулират участието в профсъюзи, защитата на заетостта и равенството между половете и по този начин допринасят за осигуряването на по-здравословна работна сила в средносрочен и дългосрочен план“ ( 12 )

3.8. Необходими са по-всеобхватни проучвания, за да се повиши видимостта на ползите от инвестиции в ЗБУТ. Комитетът приветства последните проучвания и призовава за по-задълбочени проучвания, които да привлекат вниманието върху значението на инвестициите в ЗБУТ и да допринесат за по-ефективно разпределение на средствата чрез съсредоточаване върху областите, в които инвестициите могат да доведат до най-висока и бърза възвръщаемост.

3.9. Признаването и регистрирането на професионалните заболявания в ЕС трябва да се хармонизират и да се въведе събирането на съответните данни с цел проследяване на тенденциите на равнището на ЕС. Според ЕИСК нехармонизираните стандарти за признаване на професионалните заболявания могат да доведат до дискриминация спрямо някои дружества и работници в ЕС, чиито държави имат по-висока или по-ниска степен на признаване на тези заболявания.

3.10. Освен това е необходима по-голяма прозрачност между държавите членки при споделянето на статистическа информация относно професионалните заболявания и инфекции.

3.11. Комитетът предлага съответните органи на ЕС, заедно с Евростат и държавите членки, да работят за създаването на стабилна система за събиране на информация и данни, опирайки се на пилотния проект за Европейска статистика за професионалните заболявания.

3.12. Предвид това, че образованието и превенцията са основна част от инвестициите в ЗБУТ, ЕИСК насочва по-специално вниманието към представителите на профсъюзите, отговарящи за здравето и безопасността, или към други доброволци. Важно е да се насърчи ролята на комитетите за здравословни и безопасни условия на работното място в предприятията и на представителите на работниците и при необходимост да се подобри правната защита на последните.

3.13. ЕИСК вече е отправял препоръка на съответните органи, отговарящи за ЗБУТ, превенцията, привеждането в изпълнение и проучванията, да бъдат предоставени достатъчно финансови и човешки ресурси, за да изпълняват задълженията си ( 13 )

3.14. ЕИСК изразява загриженост, че достъпът до ЗБУТ и следователно ползите от инвестициите в ЗБУТ не са разпределени равномерно между държавите — членки на ЕС. Различните инициативи следва да отчитат измерения като пол, етническа принадлежност, възраст или увреждане и да обвързват стратегията в областта на ЗБУТ с дебата относно равенството.

3.15. ЕИСК подчертава, че ЗБУТ не само носят ползи за икономиката на ЕС, но са и част от основните трудови права. Насърчаването на стандартите в областта на ЗБУТ не трябва да се ограничава до държавите членки, а да обхваща всички държави по света, по-специално тези, с които ЕС има ратифицирани търговски споразумения или други форми на сътрудничество, например държавите от Източното партньорство или южното съседство. Европейските инвестиции следва да насърчават дружествата, които провеждат добри политики по отношение на ЗБУТ и ги прилагат в своите вериги на доставка.

4. Значение на инвестициите в ЗБУТ за МСП

4.1. МСП са изправени пред различни разходи за мерки, свързани със ЗБУТ: първоначални инвестиции (закупуване и инсталиране на ново оборудване, адаптиране, обучение), периодични разходи (поддръжка, периодично обновяване на оборудването, средства и време за обучение) и разходи за свързаните със ЗБУТ услуги. Повечето МСП разполагат с ограничени икономически и управленски ресурси и затова е необходимо да се предоставят евтини или безплатни програми и инструменти в областта на ЗБУТ, с цел да се достигне до по-голяма част от МСП.

4.2. Политиките трябва да се адаптират към нуждите, стопанската структура и контекста на МСП, включително семейните земеделски стопанства, на равнище сектор, подсектор и работен процес. Съответните стопански организации и социални партньори могат да допринесат за съобразяването с потребностите и изискванията на МСП.

4.3. МСП се нуждаят от повече подкрепа за осигуряване на адекватни ЗБУТ. Тази подкрепа включва:

4.3.1. Финансова подкрепа (финансови стимули), съобразени с конкретните нужди, насоки и съвети;

4.3.2. Подкрепа от инспекторите по труда, които следва да играят по-значима роля за повишаване на осведомеността относно законодателството в областта на ЗБУТ и да предоставят подкрепа и съвети;

4.3.3. Адаптирани, практични и икономически ефективни инструменти;

4.3.4. Повишаване на осведомеността сред работодателите и работниците, обмен на добри практики;

4.3.5. Последователно прилагане на принципа „Мисли първо за малките!“, разпоредбите на Законодателния акт за малкия бизнес и функциите на представителите на МСП, като същевременно се избягва ненужната/непропорционалната тежест с оглед на подобряването на спазването;

4.3.6. По-добро сътрудничество и партньорства в подкрепа на МСП с всички съответни заинтересовани страни, като например социалните партньори, застрахователите и публичните власти, по-специално на регионално и местно равнище.

4.4. МСП често предпочитат различни видове посредници. Срещите на живо обаче са и скъпи и затова е от решаващо значение да се намерят икономически ефективни решения.

4.5. EU-OSHA и мрежата Enterprise Europe могат да предложат практическа подкрепа — например безплатни, лесни за използване инструменти и информация и съвети — и следва да продължат на разширяват специалните програми в тази област.

5. Конкретни бележки

5.1. Психосоциалните рискове са сред най-трудните и нарастващи проблеми за здравето и безопасността на работното място и дори предприемачите от МСП са подложени на високи равнища на стрес ( 14 ) . Въпреки че намирането на решения във връзка със стреса и психосоциалните рискове струва скъпо, проучванията показват, че пренебрегването им се оказва по-скъпо за предприятията и икономиката.

5.2. ЕИСК подчертава необходимостта от допълнително обсъждане и проучване на проблема с „професионалното изчерпване“, за да се въведат съответните стратегии за неговото предотвратяване.

5.3. Аналогично, ЕС трябва да се съсредоточи върху намаляването на непълноценното присъствие на работа (presenteeism). Този вид присъствие на работното място може не само да увеличи вероятността от здравни увреждания, но и да намали производителността на работниците ( 15 )

5.4. Макар мъжете и жените да работят на едни и същи работни места, те могат да са изправени пред различни рискове поради различната си физиология, изисквания или експозиция. Поради това ЕИСК призовава за подход към инвестициите в ЗБУТ, който да отчита в по-голяма степен аспектите, свързани с пола. По-специално, следва да се обърне значително внимание на предотвратяването на МСС и раковите заболявания сред жените.

5.5. В съответствие с Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, както и с предходни свои становища, ЕИСК призовава за по-голямо внимание към хората с увреждания във всичките им форми. ЕИСК подчертава, че връзката между уврежданията и пазара на труда се изразява не само в мерки за гарантиране на правото на достъп като квоти, стимули или данъчни облекчения, но и в по-голям ангажимент за предотвратяване на рисковете за здравето на хората с увреждания във всички видове работна среда. Инвестициите в ЗБУТ следва да бъдат съобразени с нуждите на хората с увреждания.

5.6. Специално внимание следва да се обърне на мобилните работници, работниците мигранти и сезонните работници, тъй като поради езикови и други бариери има по-голяма вероятност те да претърпят трудова злополука. Много от тях, особено незаконните мигранти, не са адекватно обхванати от социалните системи и докладването на данни.

5.7. ЕИСК отбелязва, че в конкретния контекст на бързото застаряване на европейското население ЗБУТ са основен въпрос, във връзка с който ЕС има важна роля. Например при по-възрастните работници има много по-голям риск от трудови злополуки с фатален край, отколкото при по-младите работници, макар че при първите трудовите злополуки без фатален край са по-рядко явление. Освен това при тях много по-често се срещат заболявания с дълъг латентен период, като например свързаните с работата ракови или сърдечносъдови заболявания.

5.8. Дружествата, които разполагат с мрежа от доставчици, имат по-голям капацитет да инвестират в ЗБУТ ( 16 ) и носят отговорност за насърчаване и инвестиране в ЗБУТ, за да осигурят безопасна и здравословна среда за всички работници в своята верига на доставки.

5.9. Публичните органи трябва да предлагат на предприятията безплатни висококачествени ИТ инструменти, за да им помогнат при оценката на професионалните рискове. Тези инструменти трябва също така да бъдат опростени и практични и да отговарят точно на очакванията на предприятията. Инструментите следва да бъдат включени в по-широкообхватни инициативи за мобилизиране на съответните сектори и да се придружават от кампании за популяризиране на усилията за предотвратяване на риска. Участието на социалните партньори и работниците е безусловно необходимо. Предприятията следва да могат да използват заинтересованите страни като експерти по ЗБУТ.

5.10. ЕИСК отбелязва, че иновациите в областта на борбата с раковите заболявания биха могли да донесат много ползи за пациентите, но могат да създадат също и предизвикателства за настоящите стандарти за ЗБУТ. Проверките относно придържането към високи равнища на ЗБУТ в областта на ядрената медицина и цитотоксичните лекарства в болниците са от съществено значение за реализиране на потенциала на терапиите на раковите заболявания, без да се застрашават здравните специалисти.

5.11. Увеличават се знанията относно някои генетични условия, които предразполагат хората към развитието на злокачествени тумори, макар че видът и моментът на поява на раковото заболяване, което може или действително ще се развие, са неизвестни. От друга страна, се откриват все по-голям брой канцерогенни фактори, свързани с околната среда и с работното място. По всяка вероятност съчетанието им повишава риска от развиване на ракови заболявания. За работниците е полезно да знаят какъв вид злокачествена ДНК структура може да имат, а отговорните работодатели следва да ги информират за възможните рискови фактори на работното място.

5.12. Добрите политики и практики за връщане на работа трябва да бъдат насърчавани, за да бъдат работните места устойчиви. За работниците, които желаят да се върнат на работа, трябва да се създаде подходящ процес на рехабилитация, който да включва например адаптиране на техните работни места.

5.13. ЕИСК е твърдо убеден, че изменението на климата ще изиска адаптиране на стратегиите в областта ЗБУТ. Увеличаването на температурите и необичайните природни бедствия ще са реална заплаха за условията на труд на населението в ЕС.

6. Цифровизацията и ЗБУТ

6.1. Процесът на цифровизация би могъл да донесе много положителни промени в областта на ЗБУТ. Например за високорискова работа в мините или строителството могат да се използват роботи, а информационните технологии ще подобрят начина, по който е организирано наблюдението на ЗБУТ. Цифровизацията може да смекчи и психосоциалните рискове, свързани с монотонната работа, а по-възрастните хора или хората с увреждания биха могли да се възползват от цифровизирани системи за съдействие.

6.2. От друга страна, ЕИСК изразява безпокойство относно отрицателните последици от цифровизацията за ЗБУТ и работниците. Вече бяха установени значителни рискове, свързани с цифровизираните работни места, като например интензифициране на работата, стрес и психосоциално насилие ( 17 ) . Освен това в бъдеще можем да очакваме злополуки, причинени от изкуствения интелект, които трябва да предотвратим.

6.3. Цифровизацията увеличи и способността човек да бъде постоянно свързан с работата чрез електронни съобщения и други форми на комуникация, което може да размие границите между личния и професионалния живот и да направи хората по-зависими от информационните технологии. По-специално за по-младите хора е по-вероятно да са зависими от информационните технологии и социалните платформи, което може да има неблагоприятни последици за тяхното здраве и безопасност. ЕИСК призовава социалните партньори да разработят подходящи мерки за защита на здравето на работниците от тези рискове, като отчитат необходимостта от гарантиране на равновесието между професионалния и личния живот. В това отношение важна роля играе и гражданският диалог. Пример за такива мерки е „правото на откъсване от работната атмосфера“, въведено неотдавна във Франция и приложено в някои сектори и споразумения на равнище предприятия в някои държави от ЕС.

6.4. ЕИСК изразява дълбока загриженост, че някои нови форми на заетост, създадени от цифровизацията (като работата през цифрови платформи или икономиката на работата по отделни заявки), могат да попаднат извън приложното поле на правилата в областта на ЗБУТ, които бяха създадени за защита на работниците при стандартни форми на заетост. Подобно развитие би могло да доведе до неприемливо положение, при което някои нови форми на заетост, като например работниците през платформа в Европа, няма да бъдат адекватно защитени. Всички работници в ЕС следва да попадат под защитата на законодателството в тази област. В това отношение ЕИСК изразява съгласие със заключенията на Съвета ( 18 ) , че „новите форми на труд не следва да намаляват или накърняват отговорността на работодателя да осигури здравословни и безопасни условия на труд на работниците във всеки аспект, свързан с този труд“.

Брюксел, 26 септември 2019 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) https://osha.europa.eu/bg/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view

(2) Съобщение относно стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014—2020 година, COM (2014) 332 final.

(3) Евростат (2015 г.), Европейски статистически данни за трудовите злополуки (ESAW): http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hsw_mi07&lang=en

(4) Проучване на работната сила в ЕС, 2013 г.

(5) https://osha.europa.eu/bg/tools-and-publications/publications/international-comparison-cost-work-related-accidents-and

(6) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/contexts-and-arrangements-occupational-safety-and-health-micro.

(7) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/the-business-case-for-safety-and-health-cost-benefit-analyses-of-interventions-in-small-and-medium-sized-enterprises, доклад на EU-OSHA от юли 2019 г.

(8) Murphy, R. и Cooper, C. (2000 г.), Healthy and productive work („Здравословен и продуктивен труд“).

(9) https://osha.europa.eu/bg/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view

(10) Такъв пример е инициативата Responsible Care® („Отговорна грижа“), която представлява етичната рамка на европейската и световната химическа промишленост за подобряване на безопасното производство, боравене и използване на химикали по целите вериги на доставка.

(11) Вж. приложението.

(12) Eurofound (2019 г.), Working conditions and workers’ health („Условия на труд и здраве на работниците“), Служба за публикации на Европейския съюз, стр. 51.

(13) ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 56.

(14) European Working Conditions Surveys 2015 (Европейско проучване на условията на труд).

(15) Eurofound (2019 г.), Working conditions and workers’ health („Условия на труд и здраве на работниците“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

(16) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/literature_reviews/promoting-occupational-safety-and-health-through-the-supply-chain/view.

(17) МОТ (2019 г.) The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work („Заплахата от физическо и психосоциално насилие и тормоз в цифровизиран свят на труда“).

(18) EPSCO 9686/19, 13 юни 2019 г.