Специален доклад Финансиране от ЕС на 
пречиствателни станции за 
градски отпадъчни води 
в басейна на река Дунав: 
необходими са допълнителни 
усилия при подпомагането на 
държавите членки за 
постигане на целите на 
политиката на ЕС в областта 
на отпадъчните водиBG 2015  № 02
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-1
Ел. поща: eca-info@eca.europa.eu  
Интернет страница: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2015 г.
Print ISBN 978-92-872-2432-3 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/578486 QJ-AB-15-006-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-2438-5 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/267585 QJ-AB-15-006-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-2429-3 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/368687 QJ-AB-15-006-BG-E
© Европейски съюз, 2015  г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
За използването или възпроизвеждането на фигура 1 е необходимо да се свържете пряко с притежателя на 
авторските права за получаване на разрешение.
Printed in Luxembourg
Финансиране от ЕС на 
пречиствателни станции за 
градски отпадъчни води 
в басейна на река Дунав: 
необходими са допълнителни 
усилия при подпомагането на 
държавите членки за 
постигане на целите на 
политиката на ЕС в областта 
на отпадъчните води
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2015  № 02
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответствието по 
конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи така, че те да окажат 
максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, проверявания обем приходи или разхо ‑
ди, предстоящите промени, както и политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. Този състав 
е специализиран в областта на разходването на средства за структурни политики, транспорт и енергетика. Одитът беше ръ ‑
ководен от члена на ЕСП George Pufan със съдействието на Patrick Weldon, ръководител на неговия кабинет; Mircea Radulescu, 
аташе в кабинета; Alain Vansilliette, ръководител на отдел; Marion Colonerus, ръководител на екип; Zuzana Gullova, одитор; Attila 
Horvay‑Kovacs, одитор; Jean‑François Hynderick, одитор; Dana Moraru, одитор; Radka Papouskova, одитор; Tomasz Plebanowicz, 
одитор, и Olivier Prigent, одитор.
От ляво на дясно:  Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, 
Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay‑Kovacs и Tomasz Plebanowicz

03
 Съдържание
Точки
 Речник на термините
I–VII  Кратко изложение
1–11  Въведение
1–7 Контекст
8 –11  Съфинансиране от ЕС на свързаната с отпадъчните води инфраструктура
12–17  Обхват и подход на одита
18–105  Констатации и оценки
18–33  Спазване на крайните срокове, определени в Директивата за пречистване на градските 
отпадъчни води
21–29  Държавите членки обикновено спазват сроковете, определени в Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води по отношение на събирането, но не и по отношение на пречистването на 
отпадъчните води
30–31  Европейската комисия разполага само с частична информация относно ситуацията в агломерациите 
с еквивалент жители под 2 000
32–33  Комисията предприема последващи действия по случаи на неспазване в три от четирите посетени 
държави членки
34–44 Използване на наличните средства от ЕС в рамките на програмния период 2007—2013 г.
36–41  Не всички налични средства в рамките на оперативните програми за периода 2007—2013 г. са 
оползотворени
42–44  Целевите нива за показателите за крайните продукти и резултатите до голяма степен не са 
постигнати до края на 2013 г.
45–88  Ефективност на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски отпадъчни води
46–71  Резултати от дейността на пречиствателните станции за градски отпадъчни води
72–88  Използване на утайките от пречиствателните станции за градски отпадъчни води
89–105  Финансова устойчивост на съфинансираните от ЕС пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води
95–99  Тарифите за отпадъчни води, начислени на ползвателите, са спомогнали за пълно възстановяване на 
разходите само в 11 % от случаите
04 Съдържание
100–101  Тарифите за отпадъчни води са под равнището на социална поносимост, посочено от Комисията, 
в 92 % от случаите, при които разходите са били само частично възстановени
102–105  Недостатъчни финансови резерви, за да се гарантира обновяване на инфраструктурата
10 6 –119  Заключения и препоръки
 Приложение I — Съоръжения за пречистване на градските отпадъчни води
 Приложение II  — Списък на проверените пречиствателни станции за отпадъчни води
 Приложение III  —  Крайни срокове за прилагане на Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води
 Отговори на Комисията
05
 Речник на термините
Агломерация : Зона, в която съсредоточаването на населението и/или стопанските дейности е достатъчно, за да 
е възможно да се събират градските отпадъчни води и да се отвеждат към пречиствателна станция или пункт за 
окончателно изливане.
Биохимична потребност от кислород (БПК5): Количеството кислород, изразходено от микроорганизмите, за да 
премахнат биоразградимия органичен и минерален материал, който се съдържа във водата. БПК5 традиционно се 
използва за измерване на консумацията на кислород в mg O2/l след пет дни. Колкото по‑висока е стойността на БПК5, 
толкова по‑голяма е консумацията на кислород от микроорганизмите и замърсяването е по‑голямо.
Вторично пречистване : Биологична фаза, която включва обработката на отпадъчните води с цел отстраняване на 
биоразградимите органични замърсители.
Директива за пречистване на градските отпадъчни води : Директива 91/271/ЕИО на Съвета от 21 май 1991 г. цели 
опазването на околната среда от отрицателните въздействия, причинени от заустването на градски отпадъчни води, 
както и заустването на отпадъчни води, произхождащи от някои промишлени отрасли. Съгласно нейните изисквания 
следва да се извършва събиране и пречистване на отпадъчните води в агломерации с еквивалент жители (ЕЖ) над 2 000, 
както и по‑строго пречистване в агломерациите с ЕЖ над 10 000 в чувствителни зони. Също така във всички агломерации 
с ЕЖ под 2 000, където се използват системи за събиране на отпадъчни води, подходящото пречистване следва да бъде 
гарантирано в случаите на заустване в сладки води и в естуари.
Европейски фонд за регионално развитие : Европейският фонд за регионално развитие е насочен към укрепване на 
икономическото и социалното сближаване в рамките на Европейския съюз посредством преодоляване на основните 
различия между регионите в Съюза чрез финансова подкрепа за изграждане на инфраструктура, както и производствени 
инвестиции за създаване на работни места, предимно в сферата на бизнеса.
Еквивалент жители (ЕЖ) : Количествен израз на замърсителния товар на отпадъчните води, който се равнява на 
„еквивалентния“ брой лица, които биха произвели отпадъци със същото ниво на замърсяване. Един ЕЖ съответства на 
количеството замърсяване от отпадъчни води, произведени от един жител, и представлява биоразградими органични 
вещества, за които биохимичната потребност от кислород за пет дни е 60 грама дневно.
Еутрофикация : Обогатяване на водата с биогенни елементи, по‑специално съединения на азота и фосфора, 
предизвикващи ускорено развитие на водорасли, което води до намаляване на нивата на кислород във водата и до 
изчезването на местни водни растения, риби и други водни организми.
Изтичащ поток : Пречистени отпадъчни води, зауствани във водни обекти.
Инструмент за структурни политики за предприсъединяване (ИСПА) : Финансов инструмент (първа година 
на функциониране: 2000 г.), който подпомагаше държавите кандидатки в подготовката за присъединяване. Чрез 
инструмента бе предоставена помощ за инфраструктурни проекти в приоритетните за ЕС области на околната среда 
и транспорта. След присъединяването към ЕС (през 2004 г. на 10 държави и през 2007 г. на две държави) проектите по 
ИСПА се превърнаха в проекти по Кохезионния фонд.
Канализация : Физическа инфраструктура, включително тръби, помпи, филтри, канали и т.н., използвани за отвеждане на 
отпадъчните води от началната им точка до точката на евентуалното им пречистване или депониране.
Кохезионен фонд : Кохезионният фонд е насочен към засилване на икономическото и социалното сближаване в рамките 
на Европейския съюз чрез финансиране на проекти в областта на околната среда и транспорта в държавите членки, 
чийто БНП на глава от населението е по‑малък от 90 % от средния за ЕС.
06 Речник на термините
Нормални зони : Воден обект или част от воден обект, който не е изложен на риск от еутрофикация.
Общо количество твърди вещества в суспензия : Количество минерални и органични частици, суспензирани във 
водата, които могат да бъдат уловени с порьозен филтър. Този параметър също се изразява в mg/l.
Оперативна програма : Оперативната програма определя приоритетите и конкретните цели на държавата членка 
и начинът, по който средствата (от ЕС, както и националното публично и частно съфинансиране) ще бъдат използвани 
в рамките на определен период (обикновено седем години), за да се финансират проекти. Тези проекти трябва да 
допринесат за постигане на определен брой цели, посочени на ниво приоритетна ос на оперативната програма. 
Съществуват програми за всеки от фондовете в областта на политиката на сближаване (т.е. Европейски фонд за 
регионално развитие, Кохезионен фонд и Европейски социален фонд). Оперативната програма се изготвя от държавата 
членка и трябва да бъде одобрена от Комисията преди да бъдат извършени плащания от бюджета на ЕС. Изменения 
могат да бъдат направени само в рамките на периода на изпълнение на програмата, ако и двете страни са съгласни.
Отпадъчни води : Всички води, които са били неблагоприятно повлияни по отношение на качеството. Обикновено те 
се отвеждат в канализационната мрежа и се пречистват в пречиствателна станция за отпадъчни води. Пречистените 
отпадъчни води се заустват в приемни води посредством отточен канал. За отпадъчни води, генерирани в зони без 
достъп до обществена канализационна мрежа, се разчита на индивидуални системи, като например септични ями.
По‑строго пречистване/третично пречистване на отпадъчните води : Съгласно изискванията на Директивата, 
тази биохимична фаза се прилага, когато е необходимо, за намаляване на нивата на концентрация на биогенните 
елементи (азот и фосфор) в обработени отпадъчни води преди тяхното заустване в приемни води, изложени на риск от 
еутрофикация.
Предварителни условия : В контекста на подготовката на оперативни програми, съфинансирани от европейски 
структурни и инвестиционни фондове в програмния период 2014—2020 г., държавите членки трябва да установят дали 
зададените предварителни условия са изпълнени. В случай че те не са изпълнени, трябва да се изготвят планове за 
действие, за да се гарантира тяхното изпълнение до 31.12.2016 г.
Пречиствателната станция за градски отпадъчни води : Съоръжение за осъществяване на серия от пречиствателни 
дейности, имащи за цел намаляване до допустимо ниво на замърсяването на градските отпадъчни води в дадена 
агломерация преди заустването им в приемните води.
Принцип „замърсителят плаща“ : Принцип, заложен в Договора за функционирането на Европейския съюз (член 191, 
параграф 2). По отношение на отпадъчните води това означава, че отговарящите за заустването на отпадъчни води 
трябва да заплатят за причиненото замърсяване (примери: домакинствата заплащат такса за услугата по пречистване на 
отпадъчните води, пречиствателните станции за отпадъчни води заплащат такса за причиненото замърсяване).
Програмен период : Многогодишната рамка, в която се планират и извършват разходите по структурните фондове 
и Кохезионния фонд.
07 Речник на термините
Първично пречистване : Механична фаза, която включва първоначалното отделяне на отпадъчните води от едрите 
частици от канализацията.
Разрешително за заустване на отпадъчни води : В настоящия доклад — разрешителни, издавани на оператори, 
отговарящи за заустването на отпадъчните води в съответствие с националните правни разпоредби. Разрешителните за 
пречиствателни станции за отпадъчни води включват, наред с другото, информация относно капацитета на станцията, 
както и граничните стойности, които трябва да бъдат спазвани за редица параметри и замърсители.
Речен басейн : Териториална област, чийто повърхностен отток се влива изцяло през поредица от потоци, реки и, 
евентуално, езера в морето посредством единствено речно устие, естуар или делта.
Самостоятелни проверки : В настоящия доклад, (i) проверки, които се извършват редовно от оператор в рамките 
на ежедневната експлоатация на пречиствателната станция за градски отпадъчни води, за да се следи качеството 
на заустваните отпадъчни води и съдържанието на утайката, и (ii) проверки, които се извършват от промишлени 
инсталации, за да се следи качеството на отпадъчните води, зауствани в обществената канализационна мрежа.
Тарифна цена за отпадъчни води : Такса за отпадъчните води следва да се начисли на субектите, които заустват 
отпадъчни води в канализационната мрежа и/или пречиствателната станция, с други думи от потребителите на услугата 
по пречистване на отпадъчните води. Тарифите за отпадъчни води могат да варират за различните потребители 
(като например домакинства и промишлени инсталации).
Химична потребност от кислород (ХПК) : Количеството кислород, изразходвано за окисляване по химичен път на 
органичен и минерален материал, присъстващ във водата. Този параметър се изразява в mg O2/l.
Чувствителна зона : Даден воден обект следва да се разглежда като чувствителна зона от съответната държава 
членка, ако попада в една от следните групи: (i) воден обект или част от воден обект, който е изложен на риск от 
еутрофикация,(ii) воден обект, предназначен за извличане на питейна вода, който може да съдържа прекалено голяма 
концентрация на нитрат, и (iii) зони, където по‑строго пречистване е необходимо, за да се изпълнят изискванията 
на директивите на Съвета. Правилното идентифициране на чувствителните зони е от решаващо значение, тъй като 
то определя вида на пречистване на отпадъчните води, което следва да се приложи за редуциране на факторите, 
причиняващи еутрофикация.
08
 Кратко изложение
I
Отпадъчните води и утайките от отпадъчни води от 
градските агломерации могат да засегнат качеството 
на езерата, реките, крайбрежните води, почвите и под ‑
почвените води в Европа. Поради тази причина ЕС прие 
серия от директиви и съфинансира посредством Кохези ‑
онния фонд и Европейския фонд за регионално развитие 
изграждането на пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води.
II
Одитът на Сметната палата се съсредоточи върху четири 
държави членки в басейна на река Дунав (Чешката репу ‑
блика, Унгария, Румъния и Словакия). Сметната палата 
извърши анализ на напредъка по отношение на изпъл ‑
нението на Директивата за пречистване на градските 
отпадъчни води, както и на резултатите от дейността по 
пречистването на отпадъчните води, начина за справяне 
с утайките от пречистването и финансовата устойчивост 
на инфраструктурата за извадка от 28 пречиствателни 
станции, съфинансирани от ЕС.
III
Сметната палата заключи, че финансирането със сред ‑
ства от Европейския фонд за регионално развитие/
Кохезионния фонд в рамките на програмния период 
2007—2013 г. е изиграло решаваща роля за постигане 
на напредък в областта на събирането и пречистването 
на отпадъчните води, който обаче не е достатъчен за 
спазване на крайните срокове относно пречистването на 
отпадъчните води. Сметната палата препоръчва Коми ‑
сията да повиши изискванията за докладване и да се 
въведат правни разпоредби в държавите членки, за да 
се осигури своевременно свързване на домакинствата 
с обществената канализационна мрежа.
IV
Сметната палата отбеляза, че наличните средства 
в рамките на програмния период 2007—2013 г. са били 
оползотворени бавно и че показателите по оператив ‑
ните програми не позволяват определяне на напредъка, 
постигнат при прилагането на Директивата. Сметната 
палата препоръчва държавите членки да предос ‑
тавят актуална информация относно финансовите 
ресурси, необходими за постигане на пълно съответ ‑
ствие с Директивата, и потенциалните източници на 
финансиране.V
Проверените пречиствателни станции за градски отпа ‑
дъчни води, съфинансирани от ЕС, до голяма степен са 
в съответствие с изискванията за отпадъчните води, 
предвидени в техните разрешителни за заустване, както 
и с изискванията, предвидени в Директивата (когато 
е приложимо). Около една трета от станциите обаче 
са прекалено големи (дори и ако се вземат предвид 
планирани бъдещи връзки). Сметната палата препоръчва 
на държавите членки да обърнат внимание на подхо ‑
дящия размер на станциите, както и да вземат мерки 
по отношение на случаите на преливане вследствие на 
поройни дъждове, тъй като те могат да окажат негативно 
въздействие върху качеството на водата. Операторите 
на станции от своя страна следва да се опитат да нама ‑
лят разходите по експлоатацията. Освен това Сметната 
палата препоръчва на Комисията да извърши оценка на 
целесъобразността на пределно допустимите стойности 
на концентрация, определени от Директивата, като 
вземе предвид технологичните подобрения, извършени 
от 1991 г. насам, когато Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води е била приета.
VI
Проверените пречиствателни станции за отпадъчни 
води обработват утайките по подходящ начин, с изклю ‑
чение на една държава членка. Няма обаче задължи ‑
телни изисквания относно замърсителите за всички 
видове употреба на утайки. Сметната палата препоръчва 
на Комисията и на държавите членки да определят 
критерии за всички видове употреба и да предприемат 
необходимите действия, за да се гарантира стабилен 
мониторинг на замърсителите.
VII
Постигнатата степен на финансова устойчивост на 
инфраструктурата, съфинансирана от ЕС, не е напълно 
задоволителна. Сметната палата препоръчва на Комиси ‑
ята да насърчава държавите членки да прилагат отго ‑
ворна ценова политика по отношение на отпадъчните 
води, като определят тарифи, които да не са по‑ниски от 
равнището на достъпност от 4 %, посочено от Комисията. 
Освен това следва да се предприемат мерки, за да се 
осигури наличието на достатъчно средства за необходи ‑
мата поддръжка и обновяване.
09
 Въведение
Контекст
01 
Основната цел на политиката на ЕС 
за водите е да се осигури достатъчно 
количество вода с добро качество за 
нуждите на хората и на околната среда 
в целия ЕС. Замърсяването на водите 
представлява едно от най‑често изразя ‑
ваните от гражданите на ЕС притеснения 
за околната среда.
02 
Настоящият доклад се фокусира върху 
речния басейн на река Дунав, който 
е най‑големият речен басейн в Европа 
(801 463 км2) и граничи с 19 държави. 
Той е уязвим към водно замърсяване от 
различни източници.
03 
Един от източниците на замърсяване 
е отделянето на частично пречистени или 
непречистени отпадъчни води от агло ‑
мерации. Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води от 1991 г.1 изис ‑
ква от държавите членки да гарантират, 
че до определен краен срок агломераци ‑
ите ще бъдат снабдени с канализационни 
системи за събиране на градски отпадъч ‑
ни води и че събраните отпадъчни води 
подлежат на подходяща обработка.
04 
Утайка, получена от пречистването на 
отпадъчни води в пречиствателните 
станции, може да окаже вредно въз ‑
действие върху водата и почвата, главно 
поради съдържанието на тежки метали 
в нея. Поради тази причина изхвърля ‑
нето на утайки в повърхностни води 
вече е забранено и Директивата за 
пречистване на градските отпадъчни 
води предвижда повторна употреба на 
утайките. Разпръскването на утайките 
от отпадъчни води върху земеделските 
почви2 се регламентира от Директивата за утайките от отпадъчни води3, която 
определя правила за вземане на проби 
и анализ на утайките и почвите и опре ‑
деля граничните стойности за кон ‑
центрацията и максималните годишни 
количества тежки метали, които могат да 
бъдат вкарани в почвата.
05 
Кратка схема на процеса на пречиства ‑
не на отпадъчните води и на изхвър ‑
лянето на утайките е представена 
в приложение I .
06 
Основната цел на Рамковата директи ‑
ва за водите4 е да се постигне добро 
състояние на повърхностните и на 
подземните води до 2015 г. Основният 
инструмент за прилагане на директивата 
е планът за управление на речните ба ‑
сейни.  До 2009 г. всяка държава членка 
е трябвало да изработи планове за упра ‑
вление на речните басейни, включител ‑
но програма от мерки за всеки район на 
речните басейни в рамките на нейната 
територия5. Тази програма трябва да 
включва, наред с другото, необходимите 
мерки за прилагане на законодател ‑
ството на ЕС за опазване на водите (като 
например Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води).
07 
В приетата през 2013 г. Обща програма 
на Европейския съюз за действие за 
околната среда до 2020 г.6 е заложено 
намаляване на емисиите на азот и фос ‑
фор, включително и на тези от градски 
и промишлени отпадъчни води и от 
употребата на торове. Наред с това, 
„Планът за опазване на водните ресур ‑
си на Европа“7 от 2012 г. посочва като 
необходимо действие подобряване на 
степента на изпълнение на изискванията 
относно пречистването на отпадъчните 
води чрез дългосрочно инвестиционно 
планиране.1 Директива 91/271/ЕИО на 
Съвета от 21 май 1991 г. 
относно пречистването на 
градските отпадъчни води 
(ОВ L 135, 30.5.1991 г., стр. 40).
2 Замърсяването на почвата 
може да доведе до 
замърсяване на водите, 
както чрез изтичане на 
замърсители 
в подпочвените води, така 
и чрез повърхностен отток‑.
3 Директива 86/278/ЕИО на 
Съвета от 12 юни 1986 г. за 
опазване на околната среда, 
и по‑специално на почвата, 
при използване на утайки от 
отпадъчни води 
в земеделието (ОВ L 181, 
4.7.1986 г., стр. 6).
4 Директива 2000/60/EО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 
23 октомври 2000 г. за 
установяване на рамка за 
действията на Общността 
в областта на политиката за 
водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., 
стр. 1).
5 Когато на територията на 
държави членки се намират 
части от различни речни 
басейни (напр. в Чешката 
република се намират части 
от речния басейн на река 
Дунав, както и части от 
басейните на реките Одер 
и Елба), се изисква 
изготвянето на планове за 
всяка част (райони на 
басейна).
6 Решение № 1386/2013/ЕС на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 20 ноември 2013 г. 
относно Общата програма 
на Европейския съюз за 
действие за околната среда 
до 2020 година „Да живеем 
добре в пределите на 
нашата планета“ (ОВ L 354, 
28.12.2013 г., стр. 171).
7 COM(2012) 673 окончателен 
от 14 ноември 2012 г.
10 Въведение
8 Член 17, параграф 1 от 
Договора за Европейския 
съюз и член 317 от Договора 
за функционирането на 
Европейския съюз.
9 От 1 януари 2007 г. до 
25 юни 2010 г. сумата за 
проекти в областта на 
околната среда 
е 25 милиона евро.Съфинансиране от ЕС на 
свързаната 
с отпадъчните води 
инфраструктура
08 
Разходите за изграждане, обновяване 
и модернизиране на пречиствателните 
станции за отпадъчни води и на кана ‑
лизационните мрежи са допустими за 
съфинансиране от ЕС посредством Евро ‑
пейския фонд за регионално развитие 
и Кохезионния фонд. Европейският зе ‑
меделски фонд за развитие на селските 
райони също може да предостави съфи ‑
нансиране, когато става въпрос за зе ‑
меделски райони. За държавите членки, 
които се присъединиха към ЕС през 2004 
и 2007 г., от 2000 г. до датата на присъе ‑
диняването се предоставят финансови 
средства в рамките на Инструмента за 
структурни политики за предприсъеди ‑
няване (ИСПА). При присъединяването 
на тези държави членки към ЕС проекти ‑
те по ИСПА се превърнаха в проекти по 
Кохезионния фонд.
09 
Финансовите средства на ЕС, отпуснати 
за инфраструктури за отпадъчни води 
по линия на Европейския фонд за реги ‑
онално развитие и Кохезионния фонд, 
достигат приблизително 12,9 млрд. евро 
за програмния период 2000—2006 г. 
и 14,6 млрд. евро за програмния период 
2007—2013 г.10 
Съфинансираните от ЕС инфраструктур ‑
ни проекти (вж.  каре 1 ) се изпълняват 
под режим споделено управление, като 
Комисията носи крайната отговорност 
за изпълнението на бюджета на ЕС8. През 
програмния период 2000—2006 г. в до ‑
пълнение към одобрението на оператив ‑
ните програми Комисията е одобрявала 
заявленията, подадени от държавите 
членки за проекти по Европейския фонд 
за регионално развитие, чиято обща 
стойност надхвърля 50 млн. евро, за 
всички проекти по Кохезионния фонд 
и по ИСПА. За програмния период 
2007—2013 г. освен програмите Коми ‑
сията трябва да одобрява само „големи 
проекти“ (т.е. проекти на стойност над 
50 млн. евро)9. Решението за съфинан ‑
сиране на съответния проект определя 
размера на безвъзмездната финансова 
помощ (ставка на подпомагане) и усло ‑
вията за финансиране, които трябва да 
бъдат изпълнени.
11 Въведение
11 
Две генерални дирекции на Комисията 
имат значима роля в областта на пре ‑
чистването на отпадъчни води:
1) Генерална дирекция „Околна среда“ 
отговаря за политиката на ЕС от ‑
носно околната среда в областта на 
водите, включително и пречиства ‑
нето на отпадъчни води. От нея се 
изисква да следи за прилагането 
на съответното законодателство 
(като например крайните срокове 
за постигането на целите на Дирек ‑
тивата за пречистване на градските 
отпадъчни води), както и да образу ‑
ва производства за установяване на 
нарушение, когато е необходимо. До 
нея се допитва Генерална дирекция 
„Регионална и селищна политика“ 
при проверката на качеството на 
предложенията по оперативни ‑
те програми. ГД „Околна среда“ 
предоставя консултации и на етапа 
на оценяване на „големите проек ‑
ти“ и на проектите по Кохезионния 
фонд;2) Генерална дирекция „Регионална 
и селищна политика“ отговаря за 
бюджета на ЕС в сферата на регио ‑
налната политика, в рамките на коя ‑
то е възможно да се съфинансират 
проекти в областта на отпадъчните 
води.Пример за съфинансиран проект, проверен от Сметната палата
В Унгария един от проектите се състои от i) изграж ‑
дане на нова канализационна мрежа в определени 
райони на агломерацията и разширяване на същест ‑
вуващата канализационна мрежа в други райони, ii) 
обновяване на пречиствателната станция за градски 
отпадъчни води, за да се осигури отстраняване на 
биогенни елементи, както и iii) осигуряване на ново 
съоръжение за обработка на утайки.
Проектът е одобрен от Комисията през декем ‑
ври 2004 г. и през декември 2011 г. е започнато изпъл ‑
нението му. Общите разходи по този проект възлизат 
на 48,3 млн. евро, от които безвъзмездната помощ от 
ЕС е в размер на 36,2 млн. евро.Каре 1
Снимка 1 — Пречиствателна станция за отпадъчни води (Унгария — Залаегерсег)
Източник:  ЕСП.
12
 Обхват и подход на одита
12 
С настоящия одит Сметната палата из ‑
върши оценка доколко разходването на 
средства за пречистване на отпадъчните 
води по линия на Европейския фонд за 
регионално развитие/Кохезионния фонд 
е ефективно за подпомагане на дър ‑
жавите членки да постигнат целите на 
политиката на ЕС за отпадъчните води. 
Сметната палата възнамерява да раз ‑
гледа въпросите, свързани с изпълне ‑
нието на Рамковата директива за водите 
в речния басейн на река Дунав в други 
доклади.
13 
Одитът се съсредоточи върху четири 
държави членки от басейна на река 
Дунав, обхващайки горната, централната 
и долната част на басейна: Чешката ре ‑
публика, Унгария, Румъния и Словакия10.
14 
Сметната палата разгледа следните 
четири въпроса:
1) Успели ли са държавите членки да 
спазят крайните срокове, определе ‑
ни от Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води?
2) Използвали ли са държавите 
членки адекватно наличните 
средства в рамките на програмния 
период 2007—2013 г.?
3) Функционират ли ефективно пре ‑
чиствателните станции за градски 
отпадъчни води, съфинансирани 
от ЕС?
4) Финансово устойчиви ли са пречист ‑
вателните станции за градски отпа ‑
дъчни води, съфинансирани от ЕС?15 
Общият размер на средствата на ЕС, 
отпуснати за проекти за пречистване 
на отпадъчни води в четирите дър ‑
жави членки, достига 2,1 млрд. евро 
за програмния период 2000—2006 г.11 
и 5,8 млрд. евро12 за програмния период 
2007—2013 г.
16 
Одитът е основан на оценка на:
1) най‑актуалните данни относно: 
нивото на свързаност по агломера ‑
ции, ефективността на пречистване 
на пречиствателните станции за 
отпадъчни води и броя на агломера ‑
циите, които все още не отговарят 
на изискванията на Директивата за 
пречистване на градските отпадъч ‑
ни води;
2) резултатите, постигнати от 28 
пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води. Тъй като обхванати ‑
те от одита станции трябва да бъдат 
оперативни, повечето проекти, 
включени в извадката, са получили 
финансиране от ЕС в рамките на 
програмния период 2000—2006 г. 
Приложение II  съдържа списък 
на проверените пречиствателни 
станции за отпадъчни води, всички 
от които имат капацитет над 2 000 
еквивалент жители (ЕЖ).10 Част от Чешката република, 
голяма част от Словакия 
и цялата територия на 
Румъния и Унгария са 
в речния басейн на река 
Дунав.
11 При посетените държави 
членки, проектите са 
финансирани от ИСПА 
между 2000 г. и датата на 
присъединяване към ЕС и от 
Европейския фонд за 
регионално развитие 
и Кохезионния фонд след 
присъединяването.
12 Данни към 31.12.2013 г. (въз 
основа на годишните отчети 
за изпълнението).
13 Обхват и подход на одита
17 
Доказателствата бяха събрани чрез 
документни проверки и анализи (напри ‑
мер на национални стратегии, отчети 
за изпълнението, нормативни актове, 
статистики и данни за резултатите от 
оператори на станции), интервюта със 
служители на Комисията и държави ‑
те членки, както и с представители 
на собствениците и операторите на 
пречиствателните станции. Сметната па ‑
лата посети 14 от 28 ‑те пречиствателни 
станции от извадката в периода между 
март 2013 г. и януари 2014 г. и провери 
подробно документацията, свързана 
с 14 ‑те станции, които не бяха посетени. 
Критериите за оценка, които са използ ‑
вани за целите на одита, са пояснени 
по‑нататък в доклада.
14
 Констатации и оценки
Спазване на крайните 
срокове, определени 
в Директивата за 
пречистване на 
градските отпадъчни 
води
18 
Директивата за пречистване на градски ‑
те отпадъчни води постановява, че:
 ‑ всички агломерации с ЕЖ над 2 000 
трябва да разполагат с изградени 
канализационни системи за градски 
отпадъчни води или, в случай че 
изграждането им не е оправдано, 
индивидуални или други подходящи 
системи13, осигуряващи същото рав ‑
нище на опазване на околната среда 
(член 3 от Директивата);
 ‑ във всички агломерации с ЕЖ над 
2 000 отпадъчните води трябва да 
бъдат подложени на вторично пре ‑
чистване, така че изтичащите потоци 
от пречиствателните станции за от ‑
падъчни води да бъдат съобразени 
с пределно допустимите стойности 
на концентрация за биохимична 
потребност от кислород (БПК5), хи ‑
мична потребност от кислород (ХПК) 
и oбщо количество твърди вещества 
в суспензия (член 4);
 ‑ в чувствителни зони14 във всички аг ‑
ломерации с ЕЖ над 10 000  отпадъч ‑
ните води трябва да бъдат подложе ‑
ни на по‑строго пречистване, така 
че изтичащите потоци от пречиства ‑
телните станции за отпадъчни води 
да бъдат съобразени с пределно 
допустимите стойности на кон ‑
центрация за общо съдържание на 
азот15 (Ntot) и общо съдържание на 
фосфор (Ptot) (член 5);
 ‑ във всички агломерации с ЕЖ 
под 2 000, където се използват 
системи за събиране на отпадъчни 
води, подходящото пречистване 
следва да бъде гарантирано в слу ‑
чаите на заустване в сладки води и в 
естуари (член 7).19 
Датите, до които гореспоменатите изиск ‑
вания е трябвало да бъдат изпълнени, са 
различни за четирите посетени държави 
членки (вж.  приложение III ). Ако дадена 
държава членка не изпълнява изисква ‑
нията на законодателството на ЕС, 
Комисията разполага с правомощията да 
започне процедура за нарушение и ако 
е необходимо да отнесе случая до Съда 
на Европейския съюз.
20 
Сметната палата провери дали:
 ‑ междинните и/или окончателните 
срокове са спазени за агломерации 
с ЕЖ над 2 000;
 ‑ е налична информация относ ‑
но осигуряването на подходящо 
пречистване за агломерации с ЕЖ 
под 2 000, които разполагат с из ‑
градени системи за събиране на 
отпадъчни води;
 ‑ Комисията е предприела действия 
в случаи на неспазване на сроко ‑
вете, определени в Директивата за 
пречистване на градските отпадъч ‑
ни води.13 Например една септична 
яма може да се счита за 
индивидуална система.
14 Зони, определени като 
такива въз основа на 
критериите в Директивата 
за пречистване на градските 
отпадъчни води (вж.  речник 
на термините ).
15 Общо съдържание на азот 
означава: сумата от общото 
съдържание на азот по 
Келдал (органичен N + NH3), 
нитратен азот (NO3) 
и нитритен азот (NO2).
15 Констатации и оценки
Държавите членки 
обикновено спазват 
сроковете, определени 
в Директивата за 
пречистване на градските 
отпадъчни води по 
отношение на събирането, 
но не и по отношение 
на пречистването на 
отпадъчните води
Три от четирите държави 
членки са спазили сроковете 
за събиране на отпадъчни 
води
21 
Въз основа на извършения от Комисията 
анализ на данни, осигурени от държа ‑
вите членки16, Сметната палата заклю ‑
чава, че във връзка със събирането на 
отпадъчни води (член 3 от Директивата) 
от четирите посетени държави членки 
само Румъния леко изостава от графика в края на 2012 г. по отношение на меж ‑
динните си срокове (вж.  таблица 1 ).
22 
Сметната палата отбелязва обаче, че въз 
основа на данни от държавите членки 
не може да се оцени дали индивиду ‑
алните системи, които събират част от 
биоразградимите органични вещества, 
осигуряват сходно ниво на опазване на 
околната среда като канализационните 
системи. За някои агломерации коли ‑
чеството вещества, което се събира от 
индивидуалните системи, е значително 
и в някои случаи може да представлява 
до 100 % от биоразградимите органич ‑
ни вещества за дадена агломерация. 
В средата на 2014 г. Комисията поиска от 
Чешката република, Унгария и Словакия 
да представят по‑подробна информация 
за това как националните органи гаран ‑
тират осигуряването на сходно ниво 
на защита на околната среда, когато се 
използват индивидуални системи.16 Данни, предоставени през 
2014 г., представящи 
ситуацията към референтна 
дата 31.12.2012 г. за Чешката 
република, Румъния 
и Словакия и 31.12.2011 г. за 
Унгария.Таблица 1Спазване на сроковете, определени в Директивата относно събирането на 
отпадъчни води (към 31.12.2012 г.)
Държава членка ИзискванеРезултат: процент на агломерациите1 с канализационни системи, включител ‑
но количество вещества2, събрани от индивидуалните системи
Чешка република100 % от агломерациите 
до 2010 г.100 %; 
7 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от 
индивидуални системи.
Унгария154 агломерации: (31 % от 
общия брой) до 2010 г.100 %; 
14 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от 
индивидуални системи.
Румъния61 % от количеството 
вещества до 2010 г.Само шест агломерации отговарят напълно на изискванията. Междинните срокове 
обаче се отнасят до биоразградимите органични вещества от отпадъчните води: в края 
на 2012 г. действителното ниво на събираемост е 60,2 %;  
1 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от 
индивидуални системи.
Словакия291 агломерации: (82 % от 
общия брой) до 2010 г.100 %; 
13 % от биоразградимите органични вещества от отпадъчните води се събират от 
индивидуални системи, а 0,4 % въобще не се събират.
1  Дадена агломерация се счита за отговаряща на изискванията от Комисията, ако количеството вещества, събрани от канализационните 
системи, достига 98 % или повече от общото количество, произведено от агломерацията, и ако количеството, което не е събрано, не 
надвишава 2 000 ЕЖ.
2  Количеството вещества представлява биоразградимите органични вещества за дадена агломерация, изразени в ЕЖ.
Източник:  Извършен от Комисията анализ на данни, предоставени от държавите членки.
16 Констатации и оценки
23 
Освен това фактът, че системите за съби ‑
ране на отпадъчни води са изградени, не 
означава, че всички домакинства, които 
биха могли да бъдат свързани към тях, 
са действително свързани. Например, 
домакинствата могат да предпочетат 
да използват услугите на индивидуални 
системи поради финансови съобра ‑
жения. Правни разпоредби, налагащи 
задължения и в някои случаи глоби за 
несвързване, са въведени и в четирите 
посетени държави членки с цел да се 
осигури свързаността на домакинствата 
с канализационната мрежа (вж.  таб -
лица 2 ). В три от четирите държави 
членки обаче няма крайни срокове за 
свързването с тази мрежа или термини ‑
те, които са използвани в съответните 
разпоредби, са неясни. Това може да 
попречи на ефективното изпълнение на 
задължението за свързване към съ ‑
ществуващата канализационна мрежа. 
Начинът, по който националните органи 
осигуряват изпълнение на задължения ‑
та, не е предмет на проверка в контекста 
на настоящия одит.Никоя от четирите посетени 
държави членки не е спазила 
сроковете по отношение 
на пречистването на 
отпадъчните води
24 
Въз основа на извършен от Комисията 
анализ на данни, предоставени от дър ‑
жавите членки, Сметната палата заклю ‑
чава, че по отношение на пречистените 
отпадъчни води и четирите държави 
членки не са спазили в различна степен 
своите крайни срокове за изпълнение17 
на изискванията за пределно допус ‑
тими стойности на концентрация за 
определени параметри в края на 2012 г. 
(вж.  таблица 3 за междинни срокове 
за Унгария, Румъния и Словакия и  при -
ложение III  за всички крайни срокове). 
Като се вземат предвид забавянията 
при спазване на междинните срокове 
и необходимостта да се открият други 
източници на финансиране (вж. точки 
39 и 40), ще бъде изключително трудно 
за Словакия и Румъния да спазят своите 
окончателни срокове — съответно 
2015 г. и 2018 г.17 Проверката за съответствие 
с правните условия следва 
йерархичен подход. Това 
означава, че неспазване на 
изискванията по отношение 
на събирането (член 3 от 
Директивата) води до 
неспазване на задълженията 
за осигуряване на 
пречистване (член 4 и когато 
е приложимо, член 5), дори 
и ако стандартите за 
качество на изтичащите 
потоци отговарят на 
изискванията на 
Директивата. Аналогично, за 
агломерация, която не 
отговаря на стандартите за 
качество по отношение на 
вторичното пречистване, не 
може да се счита, че 
изпълнява изискванията на 
член 5 (по‑строго 
пречистване).Таблица 2Национални правни разпоредби за осигуряване на свързване към 
съществуваща канализационна мрежа
Държава членка Правни разпоредби
Чешка републикаОбщините могат да направят свързването към мрежата задължително и да наложат глоби за неизпълне ‑
ние. За нови сгради и реновирани стари сгради трябва да бъде осигурено пречистването или отвеждането 
на отпадъчните води. Не са посочени крайни срокове.
УнгарияЗадължение за свързване в рамките на 90 дни от изграждането на система за събиране на отпадъчни 
води. Налагане на глоби (събирани под формата на данък) в случай на несвързване.
РумънияЗадължение за свързване за сгради, където се извършват социално‑икономически дейности. На опера ‑
торите на пречиствателните станции за отпадъчни води могат да бъдат налагани глоби за необосновано 
забавяне при свързването на нови потребители.
СловакияЗадължение за свързване за собственици на имущество, което генерира отпадъчни води, освен ако 
собственикът няма разрешение за пречистване на отпадъчните води с други средства (но няма посочени 
крайни срокове). Налагане на глоби в случай на несвързване.
Източник:  Извършен от ЕСП анализ на националното законодателство.
17 Констатации и оценки
25 
Съгласно Директивата (член 5, па ‑
раграф 4), изискванията за индиви ‑
дуалните пречиствателни станции за 
отпадъчни води (отстраняване на Ntot 
и Ptot) може да не се прилагат в чувстви ‑
телни зони, ако може да се докаже, че 
минималният процент на намаляване 
на общия приток органични вещества, 
навлизащи във всички пречиствателни 
станции (над 2 000 ЕЖ) от тази зона, 
е най‑малко 75 % от азота (Ntot) и фосфо ‑
ра (Ptot).26 
С Договора за присъединяване към 
ЕС само една малка част от Унгария 
(шест агломерации) е била определена 
като чувствителна зона, където е било 
необходимо въвеждането на по‑строго 
пречистване до 2008 г. През март 2009 г. 
обаче в резултат на споразумение 
между Румъния и Унгария, последната 
е уведомила Комисията, че ще приложи 
разпоредбите на член 5, параграф 4 до 
края на 2018 г. за общото количество 
органични вещества, навлизащи във 
всички пречиствателни станции (което 
означава 498 агломерации). Според 
информация, предоставена от унгарски ‑
те органи на Комисията, процентът на 
намаляване на количеството вещества, 
навлизащи в пречиствателните станции, 
е бил 73,1 % за Ntot и 74,4 % за Ptot до края 
на 2012 г. (в края на 2010 г. стойностите 
са били съответно 71,5 % и 79,5 %).Таблица 3Спазване на сроковете, определени в Директивата относно събирането на 
отпадъчни води (към 31.12.2012 г.)
Държава 
членкаСпазване на сроковете по отношение на вторичното пре ‑
чистване (спазване на пределно допустимите стойности 
на концентрация за БПК5, ХПК и общо количество твърди 
вещества в  суспензия)Спазване на сроковете по отношение на по‑строгото 
пречистване в  чувствителни зони (спазване на пределно 
допустимите стойности на концентрация за Ntot и Ptot)
Изискване Резултат Изискване Резултат
Чешка 
република594 агломерации  
(до 2010 г.)512 (86 %)132 агломерации  
(до 2010 г.)83 (63 %)
Унгария154 агломерации  
(до 2010 г.)130 (84 %)6 агломерации  
(до 2008 г.)5 (83 %)
Вж. точки 25 и 26.
РумънияКоличество биоразградимите 
органични вещества (в ЕЖ)  
10 829 595 (до 2010 г.)  
10 829 045 (до 2013 г.)Количество биоразградимите 
органични вещества (в ЕЖ)  
8 184 225  
(76 % (в сравнение с 2010 г.)  
(63 % (в сравнение с 2013 г.)Количество биоразградимите 
органични вещества (в ЕЖ)  
7 688 721 (до 2010 г.)  
9 196 314 (до 2013 г.)1 530 828 (20 %)  
(17 %)
Словакия258 агломерации  
(до 2012 г.)236 (92 %)81 агломерации  
(до 2010 г.)41 (51 %)
Източник:  Извършен от Комисията анализ на данни, предоставени от държавите членки.
18 Констатации и оценки
Промените в броя на 
агломерациите и указаните 
стойности за количеството 
биоразградими органични 
вещества, докладвани от 
държавите членки, оказват 
влияние на приложимостта 
на Директивата
27 
Агломерацията се определя като зона, 
в която съсредоточаването на население ‑
то и/или стопанските дейности е достатъч ‑
но, за да е възможно да се събират град ‑
ските отпадъчни води и да се отвеждат 
към пречиствателна станция или пункт 
за изливане. Държавите членки са тези, 
които следва да определят агломерации ‑
те, и по‑специално кои населени места да 
включат в рамките на една агломерация.
28 
Директивата налага по‑строги задълже ‑
ния на държавите членки за агломерации 
с ЕЖ над 2 000. Анализът на Сметната па ‑
лата показа, че броят на агломерациите с ЕЖ над 2 000 и съответното количество 
биоразградими органични вещества са 
се променили значително с течение на 
времето в Чешката република, Унгария 
и Румъния. Най‑значителната промяна 
е в Румъния (29 % намаление в броя на 
агломерациите и 17 % намаление в ко ‑
личеството биоразградими органични 
вещества) (вж.  таблица 4 ). Ако ЕЖ за да ‑
дена агломерация намалее до под 2 000, 
това означава, че изискванията за 
отпадъчните води (т.е. пределно допус ‑
тимите стойности на концентрация) вече 
не е необходимо да се спазват (вж. точ ‑
ка 18) и следователно крайните срокове 
на Директивата вече не са приложими за 
такива агломерации.
29 
С оглед на големия брой агломерации 
в 28 ‑те държави членки, Комисията не 
е в състояние да следи всеки индивиду ‑
ален случай, за да гарантира, че доклад ‑
ваните промени в броя на агломерации ‑
те в държавите членки са действителни 
и позволяват правилното прилагане на 
Директивата.Таблица 4Промени, докладвани на Комисията относно броя на агломерациите 
и количеството биоразградими органични вещества
Държава членкаПромяна в броя 
(над 2 000 ЕЖ)Промяна в количеството 
вещества  
(в ЕЖ)Коментари
Чешка република2008 г.: 618  
2012 г.: 598  
= 3 % намаление2008 г.: 8 429 183  
2012 г.: 7 590 604  
= 10 % намалениеПредимно агломерации, чийто размер е паднал 
под 2 000 ЕЖ.
Унгария2005 г.: 404  
2007 г.: 497  
2012 г.: 498  
= 23 % увеличение от 2005 г. 
и постоянно равнище от 2007 г.2005 г.: 9 643 155  
2007 г.: 13 231 718  
2012 г.: 11 665 187  
= 12 % намаление от 2007 г. насамИма несъответствия между данните, докладвани 
на Комисията, и данните в унгарското постано ‑
вление № 173/2014 (VII.18.), което упоменава 
566 агломерации и биоразградими органични 
вещества в размер на 10 767 713 ЕЖ.
Румъния2007 г.: 2 620  
2012 г.: 1 852  
= 29 % намаление2007 г.: 25 838 316  
2012 г.: 21 409 175  
= 17 % намалениеАгломерации, чийто размер е  паднал под 
2 000 ЕЖ, и са настъпили промени в състава на 
агломерациите
Словакия Няма промени от 2005г.: 3562005 г.: 5 054 900  
2008 г.: 5 259 370  
2012 г.: 5 072 755  
= 4 % намаление от 2008 г. насам
Източник:  Извършен от ЕСП анализ на данни, предоставени на Комисията от държавите членки.
19 Констатации и оценки
Европейската комисия 
разполага само 
с частична информация 
относно ситуацията 
в агломерациите 
с еквивалент жители под 
2 000
30 
За да се изготвят планове за управление 
на речните басейни съгласно Рамковата 
директива за водите, държавите членки 
трябва да определят дали замърсява ‑
нето, генерирано от агломерациите 
(включително от агломерации с ЕЖ под 
2 000), оказва такова влияние върху во ‑
дните обекти, за което е необходимо да 
се предприемат действия (вж. точка 6). 
Освен това в плановете за управление 
на речните басейни трябва да бъдат 
включени и мерки за осигуряване на 
прилагането на Директивата за пре ‑
чистване на градските отпадъчни води. 
За агломерации с ЕЖ под 2 000 обаче 
Комисията не изисква никакво специ ‑
ално отчитане от държавите членки 
съгласно Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води (т.е. кои са 
тези агломерации и в съответствие ли са 
с изискванията на член 7).
31 
Сметната палата установи, че Комисията 
разполага само с частична информация 
относно ситуацията в агломерациите 
с ЕЖ под 2 000. За Чешката републи ‑
ка, Унгария и Словакия плановете за 
управление на речните басейни не 
посочват колко от тези агломерации са 
от значение за качеството на водата. 
Също така, нито Чешката република, 
нито Унгария предоставиха информация 
относно броя на агломерациите, в които 
се използват системи за събиране на 
отпадъчните води, но няма пречиства ‑
телни станции. През 2013 г., в контекста 
на оценката на плановете за управление 
на речния басейн, Комисията е поискала 
конкретни данни за Чешката република 
и Словакия. Това показва, че Комисията 
е в позиция да изисква информация 
относно тези агломерации. Въпреки това информацията, която е получена 
и която е налична за Чешката република 
и Унгария, не позволява на Комисията 
да извърши проверка на съответствието 
с изискванията на член 7 на Директивата 
за пречистване на градските отпадъчни 
води.
Комисията предприема 
последващи действия 
по случаи на неспазване 
в три от четирите посетени 
държави членки
32 
На всеки две години държавите членки 
трябва да докладват на Комисията за 
напредъка по отношение на изпълне ‑
нието на Директивата за пречиства ‑
не на градските отпадъчни води. До 
юни 2014 г. следваше да бъдат пред ‑
ставени доклади за ситуацията в края 
на 2012 г. (или в края на 2011 г., ако не са 
налични по‑актуални данни). След това 
Комисията публикува общ доклад за из ‑
пълнението: последните два доклада са 
подготвени в рамките на 18 месеца след 
крайния срок, в който държавите членки 
следва да представят своите доклади18.
33 
През юли 2014 г. Комисията отправя 
искане за информация до Чешката 
република и до Словакия и през октом ‑
ври 2014 г. до Унгария въз основа на 
данните, предоставени от държавите 
членки през 2012 г. Тези искания са 
отправени във връзка със случаи на 
неспазване на изискванията до края на 
2010 г. (Чешката република и Словакия) 
или 2009 г. (Унгария)19, докато през съ ‑
щото това време още крайни срокове са 
били изтекли и е била получена по‑акту ‑
ална информация (вж. точка 32). Поради 
това Сметната палата счита, че ефектив ‑
ността на тази процедура в настоящия 
и ` вид е спорна. Оценката на Комисията 
на предоставената информация в отго ‑
вор на тези искания не беше приключи ‑
ла през март 2015 г.18 Последен публикуван 
доклад: „Седми доклад за 
изпълнението на 
Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни 
води“, 
COM(2013) 574 окончателен 
от 7 август 2013 г.
19 Румъния все още не 
е достигнала до никой от 
междинните срокове към 
референтната 
дата 31.12.2009 г. 
и следователно все още не 
може да се извърши оценка 
на съответствието. Въпреки 
това, предвид ситуацията 
към 31.12.2012 г. 
(вж.  таблица 3 ), Румъния не 
е спазила първия си краен 
срок през 2010 г.
20 Констатации и оценки
Използване на 
наличните средства от 
ЕС в рамките на 
програмния период 
2007—2013 г.
34 
Инвестициите в областта на отпадъчните 
води обикновено са съфинансирани от 
ЕС в контекста на оперативните програ ‑
ми за периода 2007—2013 г., по‑специал ‑
но хоризонталните програми в областта 
на околната среда. Всяка от четирите 
държави членки разполага с такава 
хоризонтална оперативна програма. 
Взети заедно, те отчитат общ бюджет от 
4,9 млрд. евро от финансовите средства 
на ЕС за инвестиции в областта на отпа ‑
дъчните води.
35 
Сметната палата провери:
 ‑ степента на усвояване на наличните 
финансови средства за инвестиции 
в областта на отпадъчните води 
в рамките на оперативните програ ‑
ми за периода 2007—2013 г. в края 
на 2013 г.;
 ‑ дали определените цели за пока ‑
зателите за крайните продукти 
и резултатите са постигнати до края 
на 2013 г.Не всички налични 
средства в рамките на 
оперативните програми за 
периода 2007—2013 г. са 
оползотворени
36 
И в четирите държави членки финансо ‑
вите средства (от ЕС и на национално 
равнище), предоставени в контекста на 
оперативните програми (по‑специално 
от хоризонталните програми в областта 
на околната среда), са основният източ ‑
ник на финансиране за проекти, свърза ‑
ни с отпадъчните води.
37 
Счита се, че за средствата са поети 
задължения от дадена държава членка 
в рамките на оперативната програма 
след като се вземе решение за отпускане 
на безвъзмездни средства по определен 
проект. Сметната палата установи, че до 
края на 2013 г. за значителен размер от 
наличните средства на ЕС и на национал ‑
но равнище за инвестиции в областта на 
пречистването на отпадъчни води не са 
поети задължения в Чешката република, 
Унгария и Словакия (вж.  таблица 5 ).
38 
Освен това анализът на Сметната палата 
показва, че плащанията към бенефи ‑
циенти (възстановяване на извършени 
разходи) са на ниско равнище, което 
показва, че строителните дейности по 
много проекти не са били завършени 
до края на 2013 г. Средствата на ЕС, за 
които са поети задължения от страна на 
Комисията, но които не са били използ ‑
вани за плащания от държавите членки 
в рамките на две (а в някои случаи три) 
години след поемане на задължението, 
повече няма да бъдат на разположение 
за ползване20.20 Член 93 от Регламент (ЕО) 
№ 1083/2006 на Съвета от 
11 юли 2006 г. за определяне 
на общи разпоредби за 
Европейския фонд за 
регионално развитие, 
Европейския социален фонд 
и Кохезионния фонд и за 
отмяна на Регламент (ЕО) 
№ 1260/1999 (OВ L 210, 
31.7.2006 г., стр. 25).
21 Констатации и оценки
39 
Крайната дата на допустимост за 
деклариране на разходите пред Коми ‑
сията с цел получаване на съответната 
безвъзмездна финансова помощ от ЕС 
е 31.12.2015 г. Предвид бавния темп на 
изпълнение, Сметната палата заключа ‑
ва, че няколко проекта няма да бъдат 
приключени до този краен срок и от 
2016 г. нататък ще изискват допълнител ‑
но финансиране (национално и/или от 
ЕС), за да бъдат завършени. Таблица 5Усвояване на средствата за инвестициите в областта на отпадъчните води 
в рамките на оперативните програми за периода 2007—2013 г. в областта на 
околната среда (към 31.12.2013 г.)
Държава членкаСредства, за които са поети 
задължения (одобрени 
проекти), изразени и като 
процент от бюджетаИзплатени средства
Риск от загуба на 
средстватакато % от бюджетакато % от  
средствата, за които са 
поети задължения
Чешка република1 160 млн. евро  
60 % и  
1 850 млн. евро4 
95 %52 % 87 %
ДА(1 012 млн. евро)
Унгария1382 млрд. унгарски форинта  
(или 1 290 млн. евро)  
83 %23 % 28 %
ДА (105 млрд. унгарски форинта или  
354 млн. евро)
Румъния2 4 439 млн. евро  
141 %30 % 21 %ДА(954 млн. евро)
Словакия3 719 млн. евро  
86 %40 % 46 %
ДА(332 млн. евро)
1  Данните за Унгария са за май 2013 г. Сумите в унгарски форинти са преобразувани в евро по следния обменен курс: 1 евро за 296,11 ун ‑
гарски форинта (май 2013 г.).
2 Данните за Румъния се отнасят за водоснабдяване и отпадъчни води. Отделна информация не е налична.
3  Данните за Словакия се отнасят само за финансовите средства от ЕС, докато за останалите три държави членки те се отнасят за общия 
размер на публичните средства (т.е. финансиране от ЕС и на национално равнище).
4  Редица проекти вече са били одобрени за съфинансиране, но споразумението за отпускане на безвъзмездни средства не беше подпи ‑
сано. Като се вземе предвид всичко това, задължения са поети за 95 % от средствата.
Източник:  Анализ на ЕСП на годишните доклади за изпълнението на съответните оперативни програми.
22 Констатации и оценки
40 
Бавният темп на изпълнение 
предполага, че съществува риск налич ‑
ните финансови средства от ЕС да не 
бъдат напълно усвоени до края на 2015 г. 
Сметната палата отбелязва, че проек ‑
ти, които могат да бъдат разделени на 
отделни работни фази, могат да получат 
финансиране в рамките на програмен 
период 2014—2020 г. за онези фази, кои ‑
то ще бъдат извършени в този период. 
Като цяло, по отношение на разпреде ‑
лените финансови средства за инвес ‑
тиции в областта на отпадъчните води 
в рамките на програмен период 2014—
2020 г., Сметната палата заключава, че 
съществува риск за Унгария, а в случая 
на Румъния и Словакия e почти сигурно, 
че планираните финансови средства за 
програмния период 2014—2020 г. (както 
на равнище ЕС, така и на национално 
равнище) няма да са достатъчни, за да се 
гарантира изпълнението на Директивата 
за агломерациите с ЕЖ над 2 000. Поради 
това държавите членки ще трябва да 
осигурят други финансови източници.
41 
Анализът на Сметната палата показа 
също, че и в четирите държави членки 
приложените критерии за избор на 
проекти за финансиране в рамките на 
оперативните програми в областта на 
околната среда за периода 2007—2013 г. 
са подходящи. Но кога и дали дадена 
агломерация ще представи проект се 
определя по нейна собствена прецен ‑
ка. Следователно една от причините 
някои агломерации с големи размери 
(нуждаещи се от по‑строго пречистване) 
вече да не отговарят на изискванията на 
Директивата за пречистване на градски ‑
те отпадъчни води е, че не са подадени 
заявления за проекти и не е поискано 
финансиране.Целевите нива за 
показателите за крайните 
продукти и резултатите 
до голяма степен не са 
постигнати до края на 
2013 г.
42 
Оперативните програми за 2007—2013 г., 
представени от държавите членки и одо ‑
брени от Комисията, включват показа ‑
тели за крайните продукти, резултатите 
и въздействието, които позволяват 
извършването на оценка на ефектив ‑
ността и ефикасността на изразходвани ‑
те средства в рамките на програмите.
43 
Сметната палата отбелязва, че целите за 
показателите, определени в оператив ‑
ните програми в областта на околната 
среда, не позволяват да се демонстрира 
степента на постигане на целите, опре ‑
делени в Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води.
23 Констатации и оценки
44 
Крайният срок за изпълнение на целите, 
определен в оперативните програми, 
е 2015 г. Положението в края на 2013 г. 
е междинно положение, но то показва, 
че много от целите все още са далеч 
от постигане (вж.  таблица 6 ). Ситуа ‑
цията ще се подобри през оставащите 
две години, тъй като много проекти са все още в етап на изпълнение. Въпреки 
това, предвид значителните разлики 
между поставените цели и равнищата на 
изпълнение за 2013 г., Сметната палата 
счита, че някои от целите са прекалено 
оптимистични (например показател № 2 
за Чешката република и показател № 1 
за Румъния).Таблица 6Изпълнение на поставените цели по оперативните програми в областта на 
околната среда за периода 2007—2013 г. към 31.12.2013 г.
Държава членка Показатели Целеви нива за 2015 г. Резултати
Чешка република1. Дължина на новите и обновените канализационни 
мрежи (км)1202 294  
(> 100  %)
2. Брой на новите и обновените станции и станциите 
с увеличен капацитет35094 
(27 %)
3. Брой на лицата, наскоро свързани към канализацион ‑
ната мрежа741 000459 266  
(62 %)
Унгария1. Брой на домакинствата с възможност за свързване 
към канализационната мрежа400  000141 689  
(35 %)
2. Обем на създадения капацитет за пречиствателните 
станции за отпадъчни води (в ЕЖ)3 550 000195 124  
(5 %)
3. Брой на жителите, засегнати от проектите за пре ‑
чистване на отпадъчни води (в милиони)1,30,2 
(15 %)
Румъния1. Брой на новите и обновените станции 17025 
(15 %)
2. Пречистени отпадъчни води (% от общия обем на 
отпадъчните води)6035 
(58 %)
Словакия1. Брой на новите и обновените станции 6430 
(47 %)
2. Брой на ЕЖ, свързани към новата канализационна 
мрежа331 29513 883  
(4 %)
Източник:  Анализ на ЕСП на годишните доклади за изпълнението на съответните оперативни програми.
24 Констатации и оценки
Ефективност на 
съфинансираните от ЕС 
пречиствателни станции 
за градски отпадъчни 
води
45 
Оценката на Сметната палата обхваща 
28 пречиствателни станции за градски 
отпадъчни води и се основава на два 
аспекта:
1) ниво на постигнатите резултати по 
отношение на пречистването на 
отпадъчните води;
2) обработване на канализационните 
утайки, получени в резултат от про ‑
цеса на пречистване на отпадъчните 
води.Резултати от дейността на 
пречиствателните станции 
за градски отпадъчни води
46 
Пречиствателните станции за град ‑
ски отпадъчни води, които получават 
отпадъчни води от домакинства и про ‑
мишлени инсталации, следва да спазват 
пределно допустимите стойности на 
концентрация в заустените изтичащи 
потоци, както е посочено в тяхното 
разрешително за заустване на отпадъч ‑
ни води. Разрешителното се издава въз 
основа на разпоредбите на национал ‑
ното законодателство, а спазването на 
изискванията се осигурява чрез провер ‑
ки, извършвани от самите оператори на 
станциите. Допустимите стойности на 
пределна концентрация и честотата на 
наблюдение са определени в Директива ‑
та (вж. точка 18). Промишлените инста ‑
лации също следва да спазват пределно 
допустимите стойности на концентрация 
за отпадъчните води, зауствани в об ‑
ществените канализационни мрежи.
Снимки 2 и 3 — Заустване на отпадъчни води (Унгария — Будапеща; Чешка република — Бланско)
Източник:  ЕСП.
25 Констатации и оценки
47 
Сметната палата провери дали:
 ‑ наблюдението и качеството на 
изтичащите потоци от пречиствател ‑
ните станции за градски отпадъчни 
води отговарят на изискванията на 
Директивата и/или на националните 
разрешителни за заустване на отпа ‑
дъчни води;
 ‑ канализационните мрежи и/или 
пречиствателните станции за град ‑
ски отпадъчни води са се справили 
адекватно с преливанията по време 
на проливни дъждове;
 ‑ операторите на станции са предос ‑
тавили гаранции относно спазването 
на пределно допустимите стойности 
на концентрация от промишлени ин ‑
сталации, заустващи в обществената 
канализационна мрежа;
 ‑ капацитетът на проверените пре ‑
чиствателни станции за градски 
отпадъчни води е достатъчен за 
действителните нужди; ‑ оперативните разходи на пречиства ‑
телните станции за градски отпа ‑
дъчни води са оправдани с оглед на 
вида на извършваното пречистване, 
както и размерите на станцията.
Изискванията на ЕС за 
отпадъчните води са спазени 
от станциите, за които те са 
приложими
48 
Проверката на Сметната палата относно 
спазването на изискванията за отпадъч ‑
ните води и мониторинга се основава 
на лабораторни анализи, проведени от 
операторите на станции (самостоятелни 
проверки) през 2012 г. Тя показва, че от 
гледна точка на честотата на вземане на 
проби само една станция не е спазила 
изискванията на Директивата за пре ‑
чистване на градските отпадъчни води.
Снимки 4 и 5 — Водни проби и резултати (Чешка република — Бланско; Унгария — Будапеща)
Източник:  ЕСП.

26 Констатации и оценки
49 
Сметната палата отбеляза, че три държа ‑
ви членки са наложили пределно допус ‑
тими стойности на концентрация, които 
в някои случаи са по‑строги от заложе ‑
ните в Директивата (вж.  таблица 7 ). По 
време на съставянето на доклада Коми ‑
сията не беше предвидила да предложи 
актуализиране на пределно допустими ‑
те стойности в Директивата.50 
Изискванията, определени в Директива ‑
та относно заустваните отпадъчни води, 
се прилагат в 16 от 28 ‑те проверени 
станции (57 %). Във всички 16 случая из ‑
искванията са спазени (вж.  таблица 8 ). 
Освен това 25 от 28 ‑те станции (89 %) 
спазват пределните стойности, посочени 
в техните национални разрешителни.Таблица 7Национални правни разпоредби относно пределно допустимите стойности на 
концентрация, които надхвърлят изискванията на Директивата
Държава членка По‑строги пределно допустими стойности на концентрация
Чешка републикаБПК5, ХПК, oбщо количество твърди вещества в суспензия: имат по‑строги пределно допустими стойности, като 
пределни стойности съществуват също и за станции с капацитет под 2 000 ЕЖ.
Пределни стойности за Ptot съществуват също и за станции с капацитет между 2 000 и 10 000 ЕЖ.
УнгарияБПК5, ХПК, oбщо количество твърди вещества в суспензия: пределни стойности съществуват също и за станции 
с капацитет под 2 000 ЕЖ.
Румъния Никоя от разпоредбите не надхвърля изискванията на Директивата.
СловакияБПК5, ХПК, oбщо количество твърди вещества в суспензия: пределни стойности съществуват също и за станции 
с капацитет под 2 000 ЕЖ.
Източник:  Анализ на ЕСП на националното законодателство.Таблица 8Изтичащи потоци, отговарящи на изискванията, определени в Директивата и в 
разрешителните
Държава членкаБрой на проверените 
станцииДиректива за пречистване на градските 
отпадъчни води Спазване на 
разрешителното
Спазена Не е приложимо
Чешка република 4 4 4
Унгария 7 3 4 7
Румъния 12 4 8 9
Словакия 5 5 5
ОБЩО 28 16 12 25
Източник:  Анализ на ЕСП.
27 Констатации и оценки
51 
В случая на четири станции в Унгария 
и осем в Румъния не всички изисквания 
на Директивата (по‑специално изисква ‑
нията за Ntot и Ptot) бяха изпълнени по 
време на изготвяне на доклада:
 ‑ Унгария е избрала да намали 
процентите на съдържание на Ntot 
и Ptot в национален мащаб, вместо 
да приложи пределните стойности 
на ниво индивидуални пречиства ‑
телни станции (вж. точка 26). Три от 
разгледаните четири станции имат 
техническия капацитет да премахват 
биогенни елементи (Ntot и Ptot) и по 
този начин да подобряват качест ‑
вото на изтичащите потоци, но това 
изискване не е заложено в нацио ‑
налните разрешителни;
 ‑ Крайният срок на Румъния за изпъл ‑
нение на изискванията на Директи ‑
вата за агломерации с над 10 000 ЕЖ 
е краят на 2015 г. За седем от осемте 
станции ще бъдат необходими до ‑
пълнителни строителни дейности, 
за да се позволи отстраняването на 
биогенни елементи.Поради липсата на 
количествена информация 
не може да бъде извършена 
оценка на ситуацията по 
отношение на преливанията
52 
Ако по време на проливни дъждове 
капацитетът на канализационната мре ‑
жа и на пречиствателната станция не 
е достатъчен, може да възникнат т. нар. 
преливания, при които не само дъждов ‑
ната вода, но също и непречистените 
отпадъчни води се изливат директно във 
водни обекти, което оказва негативно 
влияние върху качеството на водата. 
Това важи особено за случаите, при кои ‑
то канализационната мрежа осъществя ‑
ва комбинирано събиране, т.е. събиране 
на оттичащи се дъждовни води, както 
и отпадъчни води от домакинства и про ‑
мишлени предприятия (вж.  фигура 1 ). За 
20 от 28 ‑те проверени станции (71 %) ка ‑
нализационната мрежа е предимно или 
изцяло комбинирана. Сметната палата 
отчита, че в някои случаи, поради тех ‑
нически причини, свързани със струк ‑
турата на канализационната мрежа, 
общините не могат да изградят разделна 
мрежа (за отделяне на отпадъчните води 
от дъждовните).
28 Констатации и оценки
53 
Съгласно Директивата, държавите членки 
трябва да вземат решение относно мер ‑
ките за намаляване на замърсяването на 
водите от преливания, като например 
да определят степента на разреждане21, 
приемлив брой преливания на година или 
капацитета за потока през сухи периоди22. 
Като цяло проверените пречиствател ‑
ни станции разполагат с резервоари за 
дъждовна вода в своите обекти, където 
постъпващата вода, която надвишава 
капацитета на станцията, може да бъде 
съхранявана и освобождавана за пре ‑
чистване в станцията след края на порой ‑
ния дъжд. По отношение на преливанията 
при поройни дъждове в 28 ‑те станции, 
Сметната палата установи, че: ‑ обемът на преливане се измерва от 
операторите на станции и се е запа ‑
зил на приемливо равнище (между 1 
и 5 % от годишния входящ поток от 
отпадъчни води) в осем от случаите 
(29 %);
 ‑ според операторите на станции не 
е имало никакви преливания в 14 от 
случаите (50 %);
 ‑ няма налична информация в шест 
от случаите (21 %), тъй като не са 
извършени измервания.Фигура 1Илюстрация на преливане по време на проливен дъжд
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati, „Схема на комбини ‑
рана канализационна система“.21 Взаимоотношението между 
количеството отпадъчни 
води и количеството 
дъждовни води.
22 Потокът, който една станция 
следва да бъде в състояние 
да пречисти през сухи 
периоди, т.е. когато няма 
дъждове.
Residential 
Wastew aterBusiness
Wastew ater 
Roof &
Area
DrainsRoof &
Area
Drains 
 
Sewer Sewer
Public
Waterway Street Storm
Drains 
Treated W ater
Combined
Sewer Outfall  
 Weir Wall
Over/f_low
Structure
Flow to W astewater
Treatment Facility Comb ined Sanitary
Waste & S torm W ater Combined Sewer 
 Wastew ater
Treatment
Facility 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Констатации и оценки
54 
Тези данни обаче следва да бъдат раз ‑
глеждани с известна предпазливост, тъй 
като има вероятност от преливания и на 
равнището на канализационната мрежа, 
като по този начин количеството вода, 
достигаща до пречиствателната станция, 
може вече да е било намаляло. Коли ‑
чествена информация относно прели ‑
ванията, възникващи на равнището на 
канализационната мрежа, не е налична 
в никоя от посетените четири държави 
членки.
55 
Сметната палата също така отбеляза, че 
в Чешката република, Унгария и Румъния 
няма правни изисквания както за допус ‑
тим брой, така и за допустим обем на 
преливанията или за съотношението на 
разреждане. В Словакия такива изисква ‑
ния съществуват и те определят размера 
на преливните камери. Нито обема, нито 
съотношението на разреждане на пре ‑
ливанията обаче са под наблюдение.
56 
През 2014 г. Комисията реши да извърши 
проучване на съответствието на разпо ‑
редбите в законодателството на дър ‑
жавите членки с изискванията на ЕС за 
преливанията, както са посочени в Ди ‑
рективата за пречистване на градските 
отпадъчни води от 1991 г.85 % от операторите на 
станции извършват проверки 
на място относно спазването 
на пределно допустимите 
стойности на концентрация 
от промишлените инсталации
57 
Промишлените инсталации могат да 
заустват своите отпадъчни води в об ‑
ществената канализационна мрежа, за 
да бъдат пречистени от пречиствателни ‑
те станции за градски отпадъчни води. 
Съгласно Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води държавите 
членки следва да регулират предвари ‑
телно това заустване със съответни раз ‑
поредби и/или специално разрешение.
58 
С цел да се гарантира, че процесите на 
пречистване не са възпрепятствани от 
определени замърсители и че зауства ‑
нията от пречиствателните станции за 
градски отпадъчни води не съдържат 
вредни за околната среда замърсители, 
промишлените инсталации следва да 
спазват пределно допустимите стой ‑
ности на концентрация за голям брой 
замърсители. От гледна точка на правни ‑
те разпоредби ситуацията в държавите 
членки варира: в Унгария и Румъния 
са определени пределни стойности за 
редица параметри, а в Чешката републи ‑
ка и Словакия пределните стойности, 
определени за всички с изключение на 
особено опасните вещества, са само 
с указателен характер. Това означава, 
че операторът на канализационната 
мрежа/пречиствателната станция опре ‑
деля пределно допустимите стойности 
на концентрация в оперативните си 
правила.
30 Констатации и оценки
59 
Отношенията между операторите на ка ‑
нализационна мрежа и дадена промиш ‑
лена инсталация се уреждат от договор, 
който също може да определи пределно 
допустими стойности на концентрация, 
които да са по‑строги, отколкото пред ‑
видените в закона.
60 
В Чешката република, Унгария и Румъния 
(вж.  таблица 9 ) промишлените инста ‑
лации, които заустват отпадъчни води 
в обществената канализационна мрежа, 
са законово задължени да извършват 
самостоятелни проверки по отношение 
на изтичащите потоци. Обикновено 
резултатите се предоставят на съответ ‑
ния оператор. В Румъния няма законово 
изискване относно докладването на 
резултатите23, но операторите на стан ‑
ции могат да включат такова изискване 
в договорите.61 
Сметната палата отбелязва, че има два 
начина за даден оператор на пречист ‑
вателна станция за градски отпадъчни 
води да оцени надеждността на про ‑
верките, извършени от промишлените 
инсталации (вж.  таблица 9 ).
 ‑ водните проби от промишлените ин ‑
сталации следва да бъдат анализи ‑
рани от акредитирани лаборатории: 
националните правни разпоредби 
не включват такова изискване. 
Операторът обаче може да включи 
такова изискване в договора с про ‑
мишлените инсталации;
 ‑ операторът извършва проверки на 
място: в Чешката република, Румъ ‑
ния и Словакия правните разпоред ‑
би включват такова изискване.23 С изключение на 
лаборатории и субекти 
в областта на медицината 
и ветеринарната медицина.Таблица 9Национални правни разпоредби по отношение на проверките на промишлени 
отпадъчни води, зауствани в канализационната мрежа
Държава членкаИзискване за промишлените 
инсталации да извършват 
самостоятелни проверкиИзискване проверките да се 
извършват от акредитирани 
лаборатории.Изискване за операторите на 
станции да извършват проверки на 
място в промишлената инсталация
Чешка република Да НеДа 
(честотата не е  определена)
Унгария ДаНе (с изключение на някои видове 
инсталации)Не
Румъния Да НеДа 
(честотата не е  определена)
Словакия Не НеДа 
(включително минимална честота)
Източник:  Анализ на ЕСП на националното законодателство.
31 Констатации и оценки
62 
Оценката на Сметната палата за извадка 
от случаи на промишлени зауствания по 
станция се основава на лабораторните 
анализи, извършени от самите операто ‑
ри, и на анализите, които операторите 
получават от промишлените субекти, 
заустващи отпадъчни води. Беше прове ‑
рена и информацията относно налагане ‑
то на глоби.
63 
26 от 28 ‑те пречиствателни станции за 
градски отпадъчни води, проверени от 
Сметната палата, пречистват промиш ‑
лени отпадъчни води. За 22 от 26 ‑те 
пречиствателни станции (85 %) операто ‑
рите са извършили проверки на място. 
За три от останалите четири станции, 
операторите са получили резултатите от 
самостоятелните проверки на промиш ‑
лените организации, извършващи зау ‑
ствания, след анализ от акредитирани 
лаборатории.
64 
Ако дадена промишлена инсталация 
надвишава пределно допустимите стой ‑
ности на концентрация, и ` се налага глоба 
от операторите на пречиствателната 
станция: в Унгария и Румъния глобата 
(чийто размер варира в зависимост от 
замърсяващото вещество) е определена 
в националните правни разпоредби, 
докато в Чешката република и Словакия 
договорът между оператора и промиш ‑
лената инсталация определя размера 
на сумата, която следва се заплати при 
надвишаване на пределно допустими ‑
те стойности на концентрация. Докато 
в Унгария и Румъния глобата се отнася 
до количество замърсяване24, освобо ‑
дено между две измервания (в рамките 
на една година), в Чешката република 
и Словакия изчислената сума обикно ‑
вено се отнася до количество замър ‑
сяване в деня, в който е извършено 
измерването25. Сметната палата счита, че 
в такива случаи дължимата сума е ве ‑
роятно да бъде малка, а възпиращият 
ефект  — ограничен.Около една трета от 
проверените пречиствателни 
станции за отпадъчни води са 
прекалено големи
65 
Сметната палата извърши оценка на 
използването на капацитета, изразен 
в ЕЖ (т.е. капацитета за пречистване на 
определено количество замърсяване)26 
и установи, че девет от 28 ‑те проверени 
станции (32 %) работят с по‑малко от 
50 % от капацитета си (вж.  фигура 2 ). 
Други девет станции (32 %) работят 
с между 51 % и 60 % от капацитета си. 
Това е особено голям проблем за Румъ ‑
ния, където осем от 12 ‑те станции рабо ‑
тят с по‑малко от 50 % от капацитета си. 
Инвестирането в станции със значите ‑
лен свръхкапацитет не представлява 
ефективно използване на ограничени 
финансови ресурси както на равнището 
на ЕС, така и на национално равнище.
66 
Оценката на Сметната палата на друг 
показател потвърждава това заключе ‑
ние: по отношение на хидравличния 
капацитет (т.е. входящия поток, изразен 
в л/сек. и/или m3/час) 16 от 28 ‑те прове ‑
рени станции (57 %) работят с по‑малко 
от 60 % от капацитета си. Тази оценка се 
основава на съпоставяне между водния 
входящ поток (m3) и средния капацитет 
на станцията (при сухо време)27.24 Това съответства на 
количеството, изхвърлено 
в по‑голям размер от 
договореното (обемът 
е умножен по 
концентрацията, изразена 
например в mg/l).
25 Договорите обикновено 
определят стандартен 
времеви период (с обхват от 
пет до 30 дни в зависимост 
от договора) за случаите, 
при които не може да бъде 
уточнен точен времеви 
период, по време на който 
пределно допустимите 
стойности на концентрация 
са били превишени.
26 Съпоставяне между 
количеството замърсяване 
(изразено в ЕЖ), което 
реално е пречистено за една 
година, и количеството 
замърсяване, което дадена 
станция е в състояние да 
пречисти (вж.  приложение II , 
колона „Предвиден 
капацитет в ЕЖ“).
27 Тъй като входящият поток 
може да включва както 
отпадъчни води, така и чисти 
води (т.е дъждовни 
и подпочвени води, които не 
се нуждаят от пречистване), 
делът на чистата вода беше 
взет под внимание при 
оценяването на 
използването на капацитета.
32 Констатации и оценки
67 
Освен това Сметната палата установи, че 
за 22 от 28 ‑те проверени станции (79 %) 
делът на чистата вода (т.е дъждовни 
и подпочвени води) в общия входящ 
поток е над 30 % (от 32 % до 85 %). Това 
увеличава използването на хидрав ‑
личния капацитет: чистата вода е част 
от входящия поток, но не се нуждае от 
пречистване. Във връзка с това:
 ‑ Сметната палата признава, че може 
да има определено количество 
дъждовна вода, оттичаща се към 
пречиствателните станции за отпа ‑
дъчни води, тъй като комбинирани ‑
те канализационни мрежи не винаги 
могат да бъдат заменени с разделни 
мрежи (вж. точка 52); ‑ степента на инфилтрация на 
подпочвените води обаче може да 
бъде намалена чрез реконструкция 
на мрежата, като се възстанови 
водонепропускливостта на мре ‑
жите и шахтите. Предвиждането на 
строителни дейности в тази насока 
при проектирането на станцията би 
намалило необходимия хидравли ‑
чен капацитет на станцията, в някои 
случаи значително (вж.  каре 2 ).Фигура 2Използване на капацитета, изразен в ЕЖ
Източник:  Анализ на ЕСП.51-60 %
>60 %
/uni0411/uni0440/uni043E/uni0439 /uni0441/uni0442/uni0430/uni043D/uni0446/uni0438/uni0438<50 %/uni0420/uni0443/uni043C/uni044A/uni043D/uni0438/uni044F
/uni0421/uni043B/uni043E/uni0432/uni0430/uni043A/uni0438/uni044F
/uni0423/uni043D/uni0433/uni0430/uni0440/uni0438/uni044F
/uni0427/uni0435/uni0448/uni043A/uni0430 
/uni0440/uni0435/uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430
12 10 8 6 4 2 0
33 Констатации и оценки
68 
Въпреки че повечето станции планират 
бъдещо увеличаване на броя на лицата, 
които ще бъдат свързани към мрежа ‑
та, тези нови връзки са малко на брой 
и няма да променят значително процен ‑
та на използвания капацитет. Освен това 
докато промишлената дейност може да 
се увеличи отново в дългосрочен план, 
очаква се новите промишлени инстала ‑
ции да бъдат оборудвани със собствени 
системи за пречистване на отпадъчните 
води.Възможности за намаляване 
на определени оперативни 
разходи
69 
Оперативните разходи28 могат да пред ‑
ставляват показател за оперативната 
ефективност на съфинансираните акти ‑
ви и да изиграят роля в определянето на 
тарифите за водата. Ето защо Сметната 
палата направи сравнение на разходите 
за 2012 г. въз основа на получената сче ‑
товодна информация за 28 ‑те проверени 
станции.28 Сумата от следните разходи: 
разходи за работна ръка, 
разходи за материали 
(включително разходи за 
химикали), енергийни 
разходи, разходи за 
транспортиране 
и изхвърляне на утайките 
и други разходи. 
В категорията „други 
разходи“ са взети под 
внимание само разходите за 
поддръжка и разходите за 
лабораторен анализ, 
възложени на външни 
изпълнители. Разходите за 
амортизация не са включени 
в примера.Снимка 6 — Част от инфраструктура, използвана рядко (Румъния — Галац)
Източник:  ЕСП.
Пример за значителен дял подпочвени води, преминаващи през 
пречиствателна станция
За една станция в Румъния използването на хидравличния капацитет е в рамките на 60 % до 85 %. Половината от 
водата, достигаща станцията, обаче, е подпочвена и не се нуждае от никакво пречистване. Ако канализационната 
мрежа беше по‑непропусклива, щеше да навлиза по‑малко вода в канализационната мрежа и използването на 
хидравличния капацитет щеше да спадне с около 40 %. За сравнение, за някои станции в извадката инфилтрацията 
на подпочвените води съставлява само от 10 % до 20 % от общия входящ поток.Каре 2
34 Констатации и оценки
70 
Оперативните разходи зависят от из ‑
вършвания вид пречистване (по‑строго 
пречистване предполага по‑високи 
разходи) и от размера на станцията. 
Съпоставянето обаче показва, че има 
съществени различия между станциите 
(вж.  фигура 3 ).Фигура 3Оперативни разходи (в евро/ЕЖ) по станция
Забележки:  Две от станциите бяха изключени от това сравнение, тъй като дейността им съдържа елементи, които нарушават съпоставянето.  
Станции, които извършват по‑строго пречистване, но не спазват пределно допустимите стойности на концентрация, определени от Дирек ‑
тивата, са включени в категорията „вторично пречистване“.
Източник:  Анализ на ЕСП./uni0435/uni0432/uni0440/uni043E//uni0415/uni0416
/uni041F/uni0440/uni0435/uni0447/uni0438/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0435/uni043B/uni043D/uni0438 /uni0441/uni0442/uni0430/uni043D/uni0446/uni0438/uni0438 /uni0437/uni0430 /uni043E/uni0442/uni043F/uni0430/uni0434/uni044A/uni0447/uni043D/uni0438 /uni0432/uni043E/uni0434/uni0438/uni041F/uni044A/uni0440/uni0432/uni0438 /uni043A/uni0432/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438/uni043B/uni0421/uni0440/uni0435/uni0434/uni0435/uni043D /uni043A/uni0432/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438/uni043B/uni0422 /uni0440/uni0435/uni0442/uni0438 /uni043A/uni0432/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438/uni043B
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0/uni041F/uni044A/uni0440/uni0432/uni0438/uni0447/uni043D/uni043E /uni043F/uni0440/uni0435/uni0447/uni0438/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435/uni0412/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438/uni0447/uni043D/uni043E /uni043F/uni0440/uni0435/uni0447/uni0438/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435/uni041F/uni043E-/uni0441/uni0442/uni0440/uni043E/uni0433/uni043E /uni043F/uni0440/uni0435/uni0447/uni0438/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435//uni0442/uni0440/uni0435/uni0442/uni0438/uni0447/uni043D/uni043E /uni043F/uni0440/uni0435/uni0447/uni0438/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435
71 
Сметната палата отбелязва, че има въз ‑
можности за намаляване на оперативни ‑
те разходи на няколко от проверените 
станции, както е показано в следните 
примери:
 ‑ по отношение на разходите за транс ‑
портиране и изхвърляне на утайките 
има значителни различия в цените 
между 28 ‑те проверени станции. 
В девет от случаите разходите възлизат на над 100 евро за тон сухо 
твърдо вещество, а в шест от слу ‑
чаите разходите са между 50 евро 
и 100 евро за тон. Цената за този 
разходен елемент играе важна роля, 
тъй като неговият дял от общите 
разходи за експлоатирането на 
станцията може да бъде значителен 
(средно около 10 %, но в извънредни 
случаи достига 30 % или 50 %);
35 Констатации и оценки
 ‑ делът на разходите за енергия 
представлява средно около 30 % от 
общите разходи за 28 ‑те проверени 
станции. В половината от случаите 
пречиствателните станции използ ‑
ват утайката от пречистването на 
отпадъчните води за производство ‑
то на енергия, обикновено чрез 
анаеробно разлагане. В повечето 
случаи делът на енергията в общите 
разходи е под средната стойност от 
30 %.
 ‑ в тази връзка в доклад от 2014 г.29 Ев‑
ропейската агенция за околна среда 
заключи, че използването на пока ‑
затели за измерване на резултатите 
от дейността на водоснабдителните 
предприятия в Европа ще подобри 
значително разбирането на предиз ‑
викателствата, свързани с ефек ‑
тивното използване на ресурсите. 
Съпоставянето на такива показатели 
може да послужи за сформирането 
на основа за сравнителен анализ.Използване на утайките от 
пречиствателните станции 
за градски отпадъчни води
72 
Пречистването на отпадъчните води до 
производството на утайки. Утайките от 
пречистването на отпадъчни води се 
считат за отпадък съгласно Директивата 
за отпадъците30. Съгласно тази Директи ‑
ва повторното използване, рециклира ‑
нето и оползотворяването на отпадъци 
се предпочитат пред изхвърлянето им 
чрез депониране, изгаряне или постоян ‑
но съхранение31. ЕС насърчава използ ‑
ването на утайките от пречистването на 
отпадъчни води в земеделието като тор.29 Технически доклад № 5/2014 
„Резултати от дейността на 
водоснабдителните 
предприятия, които не 
съответстват на 
изискванията“.
30 Директива 2008/98/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 19 ноември 2008 г. 
относно отпадъците и за 
отмяна на определени 
директиви (OВ L 312, 
22.11.2008 г., стр. 3).
31 Йерархия на отпадъците, 
посочена в член 4 от 
Директива 2008/98/ЕО.
Снимка  7 — Произведена утайка от пречистване на отпадъчни води (Чешката република  — Бланско)
Източник:  ЕСП.

36 Констатации и оценки
73 
Сметната палата провери дали:
 ‑ утайката е повторно използвана 
вместо изхвърлена;
 ‑ пределно допустимите стойности на 
концентрация за определени пара ‑
метри на утайката от пречистването 
на отпадъчните води, по‑специал ‑
но за тежки метали, са спазени от 
операторите на пречиствателните 
станции за градски отпадъчни води;
 ‑ предишните препоръки на Сметната 
палата по този въпрос са изпълнени 
от Комисията.
Повторно използване на 
утайката от пречистването 
на отпадъчните води вместо 
изхвърлянето и ` в три от 
четирите държави членки
74 
Оценката на Сметната палата за 28 ‑те 
пречиствателни станции обхвана произ ‑
водството на утайка32 за 2012 г. и се осно ‑
вава на преразглеждане на договорните 
споразумения между операторите на 
станции и компаниите за управление 
на отпадъците, както и на съответните 
счетоводни данни. Одитът не включи по ‑
сещения на компаниите за управление 
на отпадъците, които поемат произведе ‑
ната утайка, за да осигурят правилното 
и ` обработване.
75 
Сметната палата установи, че станциите 
в Чешката република, Унгария и Слова ‑
кия обикновено имат договори с една 
или повече компании за управление на 
отпадъците, които обработват утайката 
сами или я прехвърлят на други потре ‑
бители. Съгласно договорите компании ‑
те за управление на отпадъците използ ‑
ват утайката предимно за производство 
на компост, рекултивация или производ ‑
ство на биогаз.76 
В Румъния цялата утайка или част от 
нея от 11 от 12 ‑те проверени станции се 
депонира и/или се съхранява на място. 
Съхраняването на утайката на място не 
е устойчиво в дългосрочен план.
77 
Освен това в съответствие с Национал ‑
ната стратегия за управление на отпа ‑
дъците на Румъния (2003—2013 г.) 50 % 
от утайките следва да бъдат използвани 
в земеделието или изгаряни до 2020 г. 
Нова стратегия за управление на утай ‑
ките от пречистване на отпадъчни води 
беше представена от румънските органи 
през февруари 2012 г., но все още не 
беше получила одобрение по време на 
извършване на одита.
78 
Държавите членки са предоставили на 
Комисията данни относно използва ‑
нето на утайката от пречистването на 
отпадъчните води, считано към края 
на 2012 г. Тези данни потвърждават, че 
повторното използване е предпочетени ‑
ят вариант за три от четирите посетени 
държави членки (вж.  фигура 4 ).32 Утайките, произведени от 
проверените 
пречиствателни станции за 
отпадъчни води в четирите 
държави членки, 
представляват следния дял 
от общото производство на 
утайки: 0,78 % в Чешката 
република, 45 % в Унгария, 
52 % в Румъния и 10 % 
в Словакия.
37 Констатации и оценки
Приложимите пределно 
допустими стойности на 
концентрация са спазени 
в повечето случаи
79 
Съгласно Директивата за утайките от 
отпадъчни води, която разглежда въпро ‑
сите, свързани с използването на утайки 
върху земеделски почви, операторите 
на пречиствателни станции за отпадъч ‑
ни води трябва да следят33 съдържа ‑
нието на утайка, за да се гарантира, че 
пределно допустимите стойности на 
концентрация се спазват, особено по 
отношение на тежките метали.
80 
Освен това националните правни раз ‑
поредби могат да надхвърлят изисква ‑
нията на Директивата за утайките от 
отпадъчни води чрез включване на 
повече параметри и по‑строги пределни 
стойности и могат да определят предел ‑
но допустимите стойности на концен ‑
трация за използване, различно от 
използването върху земеделски почви. 
Анализът на Сметната палата на нацио ‑
налното законодателство показва, че: ‑ когато утайките се използват 
в земеделието, пределно допус ‑
тимите стойности, определени от 
националното законодателство и в 
четирите държави членки, за много 
от параметрите са по‑строги от тези, 
наложени от Директивата за утай ‑
ките от отпадъчни води. И четирите 
държави членки определят също 
пределно допустими стойности за 
допълни параметри, като например 
арсен;
 ‑ когато се използва утайка като вло ‑
жен материал за производството на 
компост, в Чешката република и Сло ‑
вакия съществуват ограничения за 
вложените ресурси под формата на 
технически норми;Фигура 4Използване на утайката от пречистването на отпадъчните води, считано към 
31.12.2012 г., изразено в проценти от общата произведена утайка
Забележки:  През 2012 г. в Чешката република около 32 % от утайките са били използвани за производство на компост (категория: повтор ‑
но използване: други). През 2012 г. в Словакия 63 % от производството на утайка бяха използвани за производство на компост (катего ‑
рия: повторно използване: почва и земеделие). За Румъния категорията „изхвърляне: други“ включва временното съхранение на място.
Източник:  Извършен от ЕСП анализ на данни, предоставени на Комисията от държавите членки.2 %Изхвърляне на отпадъци:
другиИзхвърляне на отпадъци:
изгарянеИзхвърляне на отпадъци:
депониранеПовторно използване: другиПовторно използване: почва и земеделиеЧешка 
република
Словакия
Унгария
Румъния
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %71 %
21 %
14 %22 %
65 %
63 %
33 Член 9 и приложение II от 
Директива 86/278/ЕИО 
определят параметрите, 
пределно допустимите 
стойности на концентрация 
и годишния брой проби, 
които трябва да преминат 
през лабораторни анализи.
38 Констатации и оценки
 ‑ относно депонирането, решение на 
Съвета34 от 2002 г. определя гра ‑
ничните стойности на излужване за 
допустимите отпадъци в депата за 
отпадъци. Следва да се отбележи, 
че съгласно правните разпоредби 
на Чешката република, биораз ‑
градимите отпадъци, различни от 
общинските отпадъци и течности, 
както и течностите, освобождаващи 
отпадъци (тук се включват и утайки ‑
те), не могат да бъдат депонирани35. 
Депонирането е разрешено в Унга ‑
рия, Румъния и Словакия.81 
Тъй като утайката от отпадъчните води 
може да бъде използвана като вложен 
материал за производството на компост, 
Сметната палата също анализира дейст ‑
ващите правни разпоредби за използва ‑
нето на компост и отбеляза, че ситуация ‑
та варира между държавите членки, като 
понастоящем няма пределно допустими 
стойности на концентрация, определени 
на ниво ЕС (вж.  таблица 10 ).34 Решение 2003/33/ЕО на 
Съвета от 19 декември 2002 г. 
относно определяне на 
критерии и процедури за 
приемане на отпадъци на 
депа в съответствие 
с член 16 от 
Директива 1999/31/ЕО 
и приложение ІІ към нея 
(ОВ L 11, 16.1.2003 г., стр. 27).
35 Vyhláška 294/2005 Sb 
(Постановление 
№ 294/2005 Sb) .
36 Оценка на осъществимостта 
за определяне на цели за 
рециклиране на биологични 
отпадъци в ЕС, включително 
аспекти, свързани със 
субсидиарността, 
окончателен доклад от дата 
31.3.2011 г., съставен 
в съответствие с Рамковия 
договор ENV.G.4/
FRA/2008/0112 от Vito vision 
on technology съвместно 
с Bio Intelligence Service 
и ARCADIS.Таблица 10Правни разпоредби относно пределно допустимите стойности на концентрация 
за компост
Чешка република Унгария Румъния Словакия
Да
‑ компост върху земеделските 
почви
‑ компост, използван за 
рекултивация
‑ компост, който се предлага на 
пазара под формата на торДа
‑ компост, който се предлага на 
пазара под формата на тор
Няма правила за рекултивация 
или използване върху неселско ‑
стопански почвиНяма Да
‑ компост, който се предлага на 
пазара под формата на тор
Няма правила за рекултивация 
или използване върху неселско ‑
стопански почви
Източник:  Анализ на ЕСП на националното законодателство.
82 
Проверката на Сметната палата относно 
спазването на пределно допустимите 
стойности на концентрация от 28 ‑те 
пречиствателни станции се основава 
на лабораторни анализи, проведени от 
операторите на станции през 2012 г. Тя 
показва, че пределните стойности, ако 
има такива (вж. точка 80), са спазени от 
всички станции в Чешката република, 
Унгария и Словакия. В Румъния една от 
три станции (33 %), където утайката е из ‑
ползвана върху земеделски почви, спаз ‑
ва пределните стойности. За другите две 
станции анализите не обхващат всички 
параметри. Също така, шест от седем 
станции (86 %), които изпращат утайки 
за депониране, не спазват пределната 
стойност за сухо съдържание. Освен 
това за три от седем станции (43 %) ана ‑
лизите не обхващат всички параметри.83 
Липсата на пределни стойности за 
утайките и компоста при определени 
видове употреба (рекултивация, несел ‑
скостопански почви) може да предста ‑
влява заплаха за качеството на почвата 
и впоследствие за качеството на водата 
поради оттичане и дренаж. Освен това 
липсата на общи критерии на равнище 
ЕС за предлагане на компост на пазара 
под формата на тор предполага, че не 
може да бъде гарантирана еднаква сте ‑
пен на защита на околната среда в целия 
ЕС. Също така, както се посочва в проуч ‑
ване, проведено от името на Комисията, 
„ниското качество на компост в някои 
държави се определя като основната 
пречка за по‑нататъшно развитие на 
пазара“36.
39 Констатации и оценки
37 Специален доклад 3/2009 
относно ефективността на 
разходите за пречистване на 
отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за 
програмните периоди 
1994‑99 г. и 2000‑06 г. ( http://
eca.europa.eu ).
38 SWD(2014) 209 окончателен 
от 2 юли 2014 г. „Последваща 
оценка на пет директиви 
относно отпадъчните 
потоци“.
39 Регламент (ЕО) № 2003/2003 
на Европейския парламент 
и Съвета от 
13 октомври 2003 г. относно 
торовете (OJ L 304, 
21.11.2003 г., стр. 1).
40 Окончателен доклад 
„Оценка на 
Регламент (ЕО) № 2003/2003 
относно торовете“, съставен 
за Комисията от Центъра за 
стратегии и оценки от 
ноември 2010 г.
41 Токсични синтетични 
химикали.Актуализация на 
Директивата за утайките 
от отпадъчни води очаква 
преразглеждането от 
Комисията на Регламента за 
торовете
84 
В своя специален доклад № 3/200937 
Сметната палата препоръчва на Ко ‑
мисията да обмисли дали все налага 
изменение на директивата за утайките 
от отпадъчни води. Комисията извърши 
цялостна оценка38 на няколко дирек ‑
тиви относно отпадъчните потоци, 
включително Директивата за утайките 
от отпадъчни води, за да определи 
дали регулаторната рамка отговаря на 
предназначението си. Оценката от 2014 г. 
заключи, че съществуват „съмнения 
относно уместността на Директивата 
за утайките от отпадъчни води в сегаш ‑
ния и ` вид. В продължение на почти 30 
години, стандартите и изискванията, 
определени в Директивата, никога не 
са били преразглеждани или актуализи ‑
рани.“ Също така тя заключава, че всяко 
бъдещо решение относно преразглеж ‑
дането на Директивата следва да бъде 
отложено до приемането на преразгле ‑
дан Регламент за торовете39.85 
Извършената през 2010 г. последваща 
оценка40 на функционирането на сегаш ‑
ния Регламент за торовете заключава, че 
обхватът му следва да се разшири, за да 
обхване не само неорганичните торове, 
но и органичните торове и подобрите ‑
лите на почвата. В оценката също така се 
предлага въвеждането на максимално 
допустими стойности за замърсители ‑
те в торовете. През 2015 г. Комисията 
обмисля дали да предложи преразглеж ‑
дане на Регламента за торовете.
86 
През 2012 г. Съвместният изследова ‑
телски център на Комисията представи 
резултатите от общоевропейския ана ‑
литичен преглед относно съдържанието 
и нивата на концентрация на избрани 
съединения в утайки от отпадъчни води. 
Според доклада няма научни данни, 
налагащи въвеждането на нови предел ‑
но допустими стойности за класически 
органични замърсители или за новопо ‑
явили се замърсители, с изключение на 
перфлуороалкилни вещества41.Снимка 8 — Лабораторно оборудване за провеждане на тестове в пречиствателна станция (Унгария — Сегед)
Източник:  ЕСП.

40 Констатации и оценки
87 
Други публикации и проучвания42 се 
отнасят до потенциалните рискове, 
свързани с пластмасови микрочастици. 
Пластмасовите микрочастици могат да 
бъдат премахнати до определена степен 
от пречиствателните станции за отпа ‑
дъчни води и от там да се озоват в утай ‑
ките. Когато дадена утайка се използва 
върху земя, пластмасовите микрочасти ‑
ци могат да се озоват във водната среда 
посредством повърхностен отток от 
земята.
88 
По отношение на компоста, в Специален 
доклад № 20/2012 г.43 Сметната палата 
препоръча на Комисията да разрабо ‑
ти заедно с държавите членки на ЕС 
стандарти за качество, за да се насър ‑
чи развитието на пазара за компост. 
Съвместният изследователски център 
на Комисията публикува в началото 
на 2014 г. техническо предложение за 
критерии за прекратяване на статута на 
отпадък44 за биоразградими отпадъци, 
подложени на биологично пречистване. 
Проучването обаче предложи да се из ‑
ключат утайките от отпадъчни води като 
компост и вторична биомаса. Предстои 
да се прецени дали и как предложението 
относно преразглеждането на Регламен ‑
та за торовете ще въведе предложените 
критерии и дали ще въведе механизъм 
за постепенно включване на категории, 
които не са обхванати от техническото 
предложение, като например утайките 
от отпадъчни води.Финансова устойчивост 
на съфинансираните от 
ЕС пречиствателни 
станции за градски 
отпадъчни води
89 
Ключов елемент за гарантиране на 
финансовата устойчивост на водните 
услуги е възстановяването на разходите. 
Финансовата устойчивост е осигурена, 
когато приходите от предоставянето 
на услуги са достатъчно, за да покрият 
оперативните разходи и разходите за 
поддръжка, както и да възстановят ка ‑
питаловите разходи, като по този начин 
позволяват възобновяване на инвести ‑
циите. Рамковата директива за водите 
(член 9) изисква от държавите членки да 
гарантират до 2010 г. съответен принос 
на различните потребители на вода към 
възстановяването на разходите за водни 
услуги. Чрез таксуването на отпадъч ‑
ните води (тарифиране) потребителите 
на услуги, свързани с пречистването 
на отпадъчните води, ще допринесат 
за възстановяване на разходите. Освен 
това принципът „замърсителят плаща“45 
означава, че замърсителите (в случая 
тези, които заустват отпадъчни води, 
като например домакинства и промиш ‑
лени инсталации) са отговорни за замър ‑
сяването, което са причинили, и следо ‑
вателно трябва да понесат разходите по 
намаляване на това замърсяване (в този 
случай чрез пречистване на отпадъчни ‑
те води).
90 
Тъй като водата не е търговски про ‑
дукт като другите търговски продукти, 
тарифите се изчисляват въз основа на 
механизми за ценообразуване, които 
обикновено са определени в национал ‑
ното законодателство.42 Вж. например: 1) Пилотно 
проучване, извършено от 
Alfred‑Wegener‑Institut, 
съобщение за пресата от 
30.10.2014 г. ( www.awi.de ) и 2) 
Доклад относно 
потенциалния риск от 
пластмасови микрочастици 
в сладководна среда, 
публикуван на 29.9.2013 г. на 
www.stowa.nl  (Stichting 
Toegepast Onderzoek 
Waterbeheer).
43 Специален доклад № 20/2012 
„Ефективно ли 
е финансирането чрез 
структурни мерки на 
инфраструктурни проекти 
за управление на 
общинските отпадъци 
в подпомагането на 
държавите членки за 
постигане на целите на 
политиката на ЕС относно 
отпадъците?“ ( http://eca.
europa.eu ).
44 Критерии, на които някои 
определени отпадъци 
трябва да отговарят, за да 
престанат да бъдат 
отпадъци.
45 Член 191(2) от Договора за 
функционирането на 
Европейския съюз 
(консолидирана версия).
41 Констатации и оценки
91 
Когато определят тарифата за отпадъчни 
води, държавите членки може да вземат 
под внимание социалните, екологичните 
и икономическите последици46 в усили ‑
ята си да осигурят достъпност на цените 
на водните услуги. Насоките на Коми ‑
сията47 посочват до 4 % от дохода на 
домакинство като общоприет показател 
за степента на достъпност, т.е. общата 
сметка за вода (питейна вода и отпадъч ‑
ни води) може да представлява 4 % от 
дохода на домакинството.
92 
И за двата програмни периода — 
2000—2006 г. и 2007—2013 г., насоките 
на Комисията48 изискват тарифите за 
водата да покрият най‑малко оператив ‑
ните разходи и разходите за поддръжка, 
както и значителна част от разходите за 
амортизация на активите. Амортизация ‑
та може да се разглежда като заместител 
на разходите, необходими за подновява ‑
не на инфраструктурата в бъдеще.
93 
За програмния период 2014—2020 г. 
спазването на принципа за възстановя ‑
ване на разходите беше въведено като 
задължително чрез необходимостта от 
изпълнение на предварителните усло ‑
вия. Това означава, че одобрението на 
оперативните програми за програмния 
период 2014—2020 г. зависи от „наличи ‑
ето на адекватен принос на различните 
потребители на вода към възстановява ‑
нето на разходите за водни услуги […]“. 
Определянето на това какво се разбира 
под „адекватен“ принос обаче ще бъде 
по преценка на държавите членки.94 
Сметната палата провери дали:
 ‑ тарифата за отпадъчни води компен ‑
сира разходите за амортизация, екс ‑
плоатация и поддръжка на активите;
 ‑ съществува възможност за увели ‑
чаване на тарифата за отпадъчни 
води, където оперативните разходи 
и разходите за поддръжка не са ком ‑
пенсирани в достатъчна степен.
 ‑ собствениците на инфраструктура 
са натрупали достатъчно финансови 
резерви, за да позволят подмяната/
обновяването на инфраструктурата 
в края на икономическия и` жизнен 
цикъл.
Тарифите за отпадъчни 
води, начислени на 
ползвателите, са 
спомогнали за пълно 
възстановяване на 
разходите само в 11 % от 
случаите
95 
Сметната палата анализира тарифата 
за водата, определена за 2012 г., по 
отношение 28 ‑те проверени пречиства ‑
телни станции за отпадъчни води. Бяха 
сравнени разходните елементи, включе ‑
ни в тарифата, с финансовите данни на 
операторите на станции и собственици ‑
те на инфраструктури. Сметната палата 
установи, че разходите са напълно въз ‑
становени само в три от случаите (11 %). 
В останалите 89 % от случаите възстано ‑
вяването е само частично.46 Член 9 от Рамковата 
директива за водите.
47 Новият програмен период 
2007—2013 г.: Насоки за 
методологията за изготвяне 
на анализ на разходите 
и приходите — работен 
документ № 4, 8/2006.
48 Новият програмен период 
2000—2006 г.: Технически 
доклад 1 — Прилагане на 
принципа „замърсителят 
плаща“ — Изменение на 
нивата на подпомагане от 
страна на Общността за 
Структурните фондове, 
Кохезионния фонд 
и инфраструктурните 
операции в рамките на 
ИСПА (6.12.1999 г.). За 
програмния период 
2007—2013 г. 
вж. предходната бележка 
под линия.
42 Констатации и оценки
96 
Сметната палата отбелязва, че в три 
държави членки има определени правни 
разпоредби, които ограничават степента 
на възстановяване на разходите:
 ‑ в Чешката република49 и Словакия50 
разходите за амортизация, отнасящи 
се до част от активите, финансирани 
от безвъзмездна финансова помощ 
(на равнище ЕС и на национално 
равнище), са напълно или частично 
изключени;
 ‑ в Унгария намаление на тарифите 
за водата е наложено през 2013 г.51, 
а в Словакия съществуват ограниче ‑
ния по отношение на увеличенията 
в тарифите52.
97 
С оглед на тази ситуация Сметната 
палата счита, че съществува опасността 
операторите на станции да не извърш ‑
ват необходимата поддръжка с цел 
поддържане на краткосрочни печалби. 
Това обаче би могло да допринесе за на ‑
маляване на оперативната устойчивост 
на пречиствателните станции за отпа ‑
дъчни води. Оценяването на това дали 
разходите за поддръжка през 2012 г. 
отговарят на действителната необходи ‑
мост от поддръжка не попада в обхвата 
на настоящия одит.
98 
Допълнителен елемент, който може да 
окаже влияние върху определянето на 
тарифите, е начинът, по който се оп ‑
ределя отпускането на безвъзмездна финансова помощ от ЕС за инфра ‑
структурни проекти. Безвъзмездната 
финансова помощ от ЕС е оправдана 
само в случай че приходите, генерира ‑
ни от проекта не са достатъчни, за да 
покрият инвестиционните и оператив ‑
ните разходи. Този финансов дефицит 
(т.е. разликата между дисконтираните 
инвестиционни разходи и дисконтира ‑
ните нетни приходи), който следва да се 
изчисли въз основа на анализ на разхо ‑
дите и приходите, може да бъде запъл ‑
нен от публични средства (включително 
и безвъзмездни средства от ЕС). Този 
подход има обезкуражаващ ефект върху 
прилагането на принципа за възстановя ‑
ване на разходите, тъй като предполага, 
че колкото по‑големи са приходите от 
дейностите по пречистване на отпадъч ‑
ни води (т.е. по‑високи тарифи), толкова 
по‑малка е безвъзмездната финансова 
помощ, която инвеститорите могат да 
очакват да получат.
99 
За програмния период 2014—2020 г., за 
разлика от предходни периоди, не е за ‑
дължително53 кандидатите за безвъзмез ‑
дна финансова помощ от ЕС да извърш ‑
ват анализ на разходите и приходите за 
своите проекти, за да изчислят финансо ‑
вия дефицит. Вместо това може да бъде 
приложен фиксиран процент за нетните 
приходи, който е определен на 25 % съ ‑
гласно съответния регламент54. По този 
начин финансовият дефицит ще възлиза 
на 75 % от размера на дохода, генериран 
от проекта. С други думи, ако тарифата 
е такава, че генерираният доход компен ‑
сира повече от 25 % от разходите, това 
няма да доведе до съответно намалява ‑
не на безвъзмездната финансова помощ.49 За проекти, съфинансирани 
от ЕС, цените за пречистване 
на отпадъчни води следва да 
се увеличат, докато се 
осигури пълна амортизация, 
но като се вземе предвид 
равнището на социална 
поносимост (определено на 
2 % от дохода на 
домакинство).
50 Амортизацията на част от 
активите, придобити чрез 
предоставянето на безвъз ‑
мездна финансова помощ 
преди 2011 г., не е включена 
в изчисляването на тарифата. 
Но в резултат на постановле ‑
ние от 2011 г. амортизацията 
на всички активи, придобити 
от 2011 г. нататък, може да се 
вземе предвид при 
максимална ставка от 2 % 
(като по този начин 
съответства на жизнен цикъл 
от 50 години). В действител ‑
ност Комисията е одобрила 
само големи проекти 
в рамките на програмния 
период 2007—2013 г. след 
приемането на постановле ‑
нието от 2011 г., тъй като 
е счела, че устойчивостта не 
е била гарантирана при 
предходните правни 
разпоредби.
51 В Унгария определянето на 
тарифите за пречистване на 
отпадъчни води до 2011 г. е по 
преценка на общините. 
Изменените правни 
разпоредби постановяват, че 
тарифите за 2012 г. могат да 
бъдат увеличени с максимум 
4,2 % спрямо тарифите за 
2011 г. Тарифите за 2013 г. 
(първо полугодие) следва да 
са същите като тарифите за 
2012 г., а тарифите за второто 
полугодие на 2013 г. и за 
2014 г. не могат да надхвърлят 
90 % от тарифите за 2012 г.
52 Тарифата за 2014 г. ще остане 
валидна за 2015 г. и 2016 г., 
освен ако корекция на цената 
не е поискана и оправдана от 
значителна промяна 
в икономическите 
параметри.
53 За „големи проекти“, които 
следва да бъдат одобрени от 
Комисията (вж. точка 10), 
задължението ще остане 
в сила. В рамките на 
програмния период 
2014‑2020 г., това са проекти, 
за които общият размер на 
допустимите разходи 
надхвърля 50 милиона евро.
54 Член 61, параграф 3 
и приложение V от Регламент 
43 Констатации и оценки
Тарифите за отпадъчни 
води са под равнището 
на социална поносимост, 
посочено от Комисията, 
в 92 % от случаите, 
при които разходите 
са били само частично 
възстановени
100  
Средните тарифи за пречистване на 
отпадъчни води за 2012 г. в четирите 
посетени държави членки са показани 
във фигура 5 .101  
В 23 от 25 ‑те случая (92 %), при които не 
е постигнато пълно възстановяване на 
разходите, общите такси, заплатени от 
потребителите за питейна вода и кана ‑
лизационни услуги, са под равнището 
на социална поносимост, посочено от 
Комисията, което е определено на 4 % от 
дохода на домакинство. В седем от тези 
случаи (30 %) тарифата за пречистване 
на отпадъчни води е по‑ниска от средна ‑
та национална тарифа.Фигура 5Средни тарифи за пречистване на отпадъчни води 
през 2012 г.
/uni0422 /uni0430/uni0440/uni0438/uni0444/uni0430 /uni0437/uni0430 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0447/uni0438/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 /uni043E/uni0442/uni043F/uni0430/uni0434/uni044A/uni0447/uni043D/uni0438 /uni0432/uni043E/uni0434/uni0438 /uni0432 /uni0435/uni0432/uni0440/uni043E//uni043C3
/uni0423/uni043D/uni0433/uni0430/uni0440/uni0438/uni044F
/uni0427/uni0435/uni0448/uni043A/uni0430 
/uni0440/uni0435/uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430
/uni0421/uni043B/uni043E/uni0432/uni0430/uni043A/uni0438/uni044F
/uni0420/uni0443/uni043C/uni044A/uni043D/uni0438/uni044F
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Забележка:  Тарифите са конвертирани в евро, като са използвани следните обменни курсове: 
1 евро за 291,86 унгарски форинти, за 25 чешки крони и за 4,45 румънски леи.
Източник:  Данни от националните статистически служби на Чешката република и Унгария, 
Словашкия институт за изследвания в областта на водите и румънските органи.(ЕС) № 1303/2013 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 17 декември 2013 г. 
за определяне на общопри ‑
ложими разпоредби за 
Европейския фонд за 
регионално развитие, 
Европейския социален фонд, 
Кохезионния фонд, 
Европейския земеделски 
фонд за развитие на селските 
райони и Европейския фонд 
за морско дело и рибарство 
и за определяне на общи 
разпоредби за Европейския 
фонд за регионално 
развитие, Европейския 
социален фонд, Кохезионния 
фонд и Европейския фонд за 
морско дело и рибарство, 
и за отмяна на Регламент 
(ЕО) № 1083/2006 на Съвета 
(ОВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 320).
44 Констатации и оценки
Недостатъчни финансови 
резерви, за да се 
гарантира обновяване на 
инфраструктурата
102  
Обикновено обновяването на инфра ‑
структурата трябва да бъде осигурено 
от нейния собственик55. В 12 от 28 ‑те 
проверени пречиствателни станции за 
отпадъчни води (43 %) има натрупани 
резерви56 от собствениците, за да се 
финансира едно такова обновяване. 
Ситуацията се различава (вж.  табли -
ца 11 ) в зависимост от избраната органи ‑
зационната структура за управление на 
услугите по пречистване на отпадъчните 
води. Когато собственикът е община 
и няма правно изискване да осигури 
отделно счетоводство за управлението 
на инфраструктурата, свързана с водите, 
доходите и разходите от конкретната 
дейност ще бъдат обединени с дохо ‑
дите и разходите от други дейности на 
общината.
103  
За проверените станции, дори и за тези, 
при които са натрупани резерви или при 
които финансовите средства се отчи ‑
тат отделно, средствата няма да бъдат 
достатъчни, за да се осигури бъдещо об ‑
новяване на инфраструктурата поради 
характера на действащата политика за 
тарифите (вж. точки 95 и 96).104  
По отношение на финансовата ситуация 
на оперативните дружества, правните 
разпоредби относно определените 
тарифи за водата (такива разпоредби 
липсват в Унгария) позволяват да се 
предвиди печалба57, което е предпос ‑
тавка за натрупване на резерви. За 
26 от оперативните дружества (93 %), 
целият капитал или голяма част от него 
е публична собственост, обикновено 
на същите общини, които притежават 
и инфраструктурите.
105  
На практика във всички случаи опера ‑
тивните дружества, които също така чес ‑
то управляват станции за питейна вода 
и повече от една станция за пречистване 
на отпадъчни води, са били в състояние 
да натрупат някои финансови резерви. 
Тези финансови средства биха могли 
да допринесат за финансирането на 
обновяването на инфраструктурата, при 
условие че резервите не са оттеглени от 
собствениците на оперативните друже ‑
ства за покриване на нужди, различни 
от управлението на водите. Всъщност, 
девет от 28 ‑те оперативни дружества 
(32 %) са изплащали дивиденти в пе ‑
риода 2010—2012 г.Таблица 11Ситуация по отношение на натрупаните финансови резерви от собствениците 
на инфраструктурата
Собственикът е  община 
(или група от общини)Собственикът е  дружество, основано от община 
(или група от общини)
Дружеството не експлоатира 
станциятаДружеството също експлоатира 
станцията
19 случая (68 %) 4 случая (14 %) 5 случая (18 %)
Натрупани резерви16 % Да  
84 % Не е уточнено или нямаДаДа 
(вж. точка 105)
Достатъчно резерви Не Не Не55 Ако собственикът 
и операторът на 
инфраструктурата са 
отделни субекти, операторът 
следва да получи приходите 
от пречистването на 
отпадъчните води. От тези 
приходи операторът следва 
да покрие своите 
оперативни разходи 
и разходите по поддръжката, 
както и наема, който дължи 
на собственика на 
инфраструктурата. Наемът, 
който е предвиден 
в договора за наем, следва 
да покрие разходите за 
амортизация и други 
разходи, извършени от 
собственика.
56 Отчетени в счетоводния 
баланс в категория резерви 
и/или неразпределена 
печалба.
57 В Чешката република 
съществува разпоредба, 
според която печалбата 
следва да е разумна. През 
2013 г. в закона е предвидена 
формула за изчисляването 
на разумна печалба. 
В Словакия печалбата се 
свежда до определен 
размер за м3.
45
 Заключения и препоръки
106  
Финансирането със средства от Евро ‑
пейския фонд за регионално развитие/
Кохезионния фонд за пречиствателни 
станции за градски отпадъчни води 
по време на програмните периоди 
2000—2006 г. и 2007—2013 г. е изиграло 
решаваща роля за напредъка на държа ‑
вите членки по отношение на изпълне ‑
нието на изискванията на Директивата 
за пречистване на градските отпадъчни 
води. За всички държави членки, обхва ‑
нати от настоящия доклад, обаче, бяха 
отбелязани закъснения и забавено усво ‑
яване на средствата на ЕС. Почти всички 
съфинансирани пречиствателни станции 
за градски отпадъчни води пречистват 
отпадъчните води адекватно, но Сметна ‑
та палата счита, че около една трета от 
тях са прекалено големи. В повечето от 
посетените държави членки национал ‑
ните изисквания за отпадъчните води 
често са по‑строги, отколкото определе ‑
ните в Директивата, което предполага, 
че може да е необходимо преразглеж ‑
дане на Директивата. Сметната палата 
също така установи слабости в упра ‑
влението на случаите на преливания 
и обработката на утайките. На последно 
място, тарифите за пречистване на 
отпадъчните води в повечето случаи са 
твърде ниски, за да се осигури финансо ‑
вата устойчивост на съфинансираната 
инфраструктура.
Спазване на крайните 
срокове, определени от 
Директивата за 
пречистване на 
градските отпадъчни 
води
107  
И четирите държави членки, обхванати 
от настоящия доклад, са постигнали 
значителен напредък по отношение на 
изпълнението на изискванията на Ди ‑
рективата за пречистване на градските 
отпадъчни води, но са забавили изпъл ‑
нението в определени области: ‑ крайните срокове за събиране на 
отпадъчни води в агломерации 
с ЕЖ над 2 000 (където се прилагат 
изисквания за отпадъчните води) 
са спазени и в четирите одитирани 
държави членки, с изключение на 
Румъния, която отбелязва известно 
изоставане от графика по отно ‑
шение на междинните си срокове. 
Правни разпоредби за гарантиране 
на свързването на домакинствата 
към съществуващите канализацион ‑
ни мрежи са въведени и в четирите 
държави членки. Съответните на ‑
ционални органи обаче са затруд ‑
нени да изпълняват ефективно тези 
задължения поради неясната им 
формулировка;
 ‑ никоя от посетените държави 
членки не е спазила сроковете за 
пречистване на отпадъчните води 
в агломерации с ЕЖ над 2 000. Смет ‑
ната палата също така отбеляза, че 
броят на тези агломерации е нама ‑
лял значително в някои от одитира ‑
ните държави членки. В резултат на 
това по‑малко агломерации е тряб ‑
вало да изпълняват изискванията на 
Директивата;
 ‑ за агломерации с ЕЖ под 2 000, за 
които също се изразходват средства 
на ЕС, Комисията има само частична 
информация, тъй като няма въведе ‑
но специфично отчитане и информа ‑
цията, осигурена от държавите член ‑
ки относно плановете за управление 
на речните басейни, не е пълна.
46 Заключения и препоръки
108  
Понастоящем Комисията предприема 
проследяване на ситуацията във връзка 
със спазването на изискванията на 
Директивата за пречистване на град ‑
ските отпадъчни води в три от четирите 
държави членки, обхванати от насто ‑
ящия доклад. Анализът на Сметната па ‑
лата показва, че това е продължителен 
процес: обикновено държавите членки 
разполагат с около 18 месеца (в някои 
случаи 30 месеца), за да докладват данни 
пред Комисията, а на Комисията и ` отне ‑
ма още 18 месеца да приключи анализа 
и докладването.
Препоръка 1
Комисията следва да:
1) изиска от агломерациите с ЕЖ под 
2 000, които разполагат с действащи 
системи за събиране на отпадъчни 
води, да докладват дали се из ‑
вършва подходящо пречистване на 
отпадъчните води съгласно изисква ‑
нията на член 7 от Директивата за 
пречистване на градските отпадъч ‑
ни води и там, където случаят не 
е такъв — дали мерките, включени 
в плановете за управление на речни ‑
те басейни, са адекватни;
2) провери отчитането на държавите 
членки относно броя на агломера ‑
циите с ЕЖ над и под 2 000, къде ‑
то е имало значителни промени, 
най‑вече от една категория в друга. 
Тази проверка може да бъде включе ‑
на в процедурата за проследяване 
на ситуацията от страна на Комисия ‑
та с държавите членки;3) насърчава държавите членки да 
определят ясни правни задължения 
за свързването на домакинствата 
към съществуващите канализацион ‑
ни мрежи. Информацията относно 
степента на свързаност на дома ‑
кинствата следва да стане част от 
редовното отчитане;
4) намали времето, необходимо за 
извършване на оценка на спазване ‑
то на Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води, като 
изиска от държавите членки да 
докладват данни в рамките на шест 
месеца (в съответствие с член 15 
от Директивата) от датата, за която 
Комисията заяви желание да научи 
подробности за ситуацията относно 
изпълнението (референтна дата). 
Комисията следва също да се стреми 
да намали и своето собствено време 
за отчитане;
5) да провери за подобни пробле ‑
ми, свързани с дълги периоди за 
докладване, в рамките на други 
Директиви за околната среда.
Използване на 
наличните средства от 
ЕС в рамките на 
програмния период 
2007—2013 г.
109  
Наблюдават се значителни забавяния по 
отношение на одобрението от страна на 
държавите членки и изпълнението на 
проектите, съфинансирани от ЕС в об ‑
ластта на пречистването на отпадъчни 
води, по време на програмния период 
2007—2013 г. Това води до опасността 
от загуба на наличните средства от 
ЕС и може да породи необходимостта 
държавите членки да потърсят други 
средства (национални или частни), за 
да осигурят завършването на редица 
проекти.
47 Заключения и препоръки
110  
Оценките на държавите членки за 
оставащите нужди от финансиране за 
завършване на проектите, необходими 
за изпълнение на Директивата, надви ‑
шават наличните бюджетни кредити 
в рамките на оперативните програми 
за 2014—2020 г. в областта на околната 
среда в поне две от четирите държави 
членки.
Препоръка 2
Комисията следва да:
а) поиска от държавите членки да 
предоставят актуална информация 
относно размера на финансовите 
средства, от които ще имат нужда, за 
да гарантират спазването на крайни ‑
те срокове за изпълнение, опреде ‑
лени в Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води за 
агломерации с ЕЖ над и агломера ‑
ции с ЕЖ под 2 000, които разполагат 
с действащи системи за събиране;
б) поиска от държавите членки да се 
уверят, че тези агломерации, които 
не отговарят на изискванията на Ди ‑
рективата, ще осъществят необхо ‑
димите проекти, които да осигурят 
спазване на изискванията.Ефективност на 
съфинансираните от ЕС 
пречиствателни станции 
за градски отпадъчни 
води
Резултати от дейността на 
пречиствателните станции 
за градски отпадъчни води
111 
Отпадъчните води от всички пречист ‑
вателни станции за градски отпадъчни 
води са спазили пределно допустимите 
стойности на концентрация, определе ‑
ни от Директивата за пречистване на 
градските отпадъчни води, където това 
е приложимо. В две държави членки 
крайният срок за подаване на заявления 
все още не е бил приключил или предел ‑
но допустимите стойности не са били 
приложими на ниво отделна станция. 
89 % от станциите спазват пределните 
стойности, определени в техните раз ‑
решителни. Сметната палата отбеляза 
също, че тези пределни стойности се 
основават на национално законода ‑
телство и/или разрешителни за стан ‑
ции, които в някои случаи определят 
пределни стойности, по‑строги от тези 
в Директивата.
112  
В случаите на преливания, които въз ‑
никват в периоди на проливни дъждове 
и оказват влияние върху качеството на 
водата на приемащия воден обект, като 
цяло липсва информация относно коли ‑
чеството и параметрите за качеството 
на водата. Сметната палата отбелязва, че 
Комисията наскоро е започнала проуч ‑
ване по този въпрос.
48 Заключения и препоръки
113  
В по‑голямата част от случаите (89 %) 
операторите на станции извършат про ‑
верки на извадков принцип за спазване ‑
то на пределно допустимите стойности 
на концентрация по отношение на 
отпадъчните води, зауствани от промиш ‑
лените инсталации. В Словакия обаче 
операторите на станции не са допълни ‑
ли резултатите от своите проверки (кои ‑
то могат да се извършват на интервали 
от порядъка на една година) с искане 
да получат също така резултатите от 
самостоятелните проверки, извършени 
от самите промишлени инсталации.
114  
Около една трета от проверените пре ‑
чиствателни станции за градски отпа ‑
дъчни води са прекалено големи, като 
някои от тях обработват твърде висок 
дял подпочвени води. Това се дължи как ‑
то на слабости в проектирането на стан ‑
циите (като например нереалистични 
допускания за нуждата от пречистване 
на отпадъчните води от домакинствата 
и промишлеността), така и на промени 
в населението след като е започнала екс ‑
плоатацията им.
115  
Значителните различия от гледна точка 
на оперативните разходи на пречиства ‑
телните станции (особено по отношение 
на енергията, както и на транспортира ‑
нето и изхвърлянето на утайките) пред ‑
полагат, че съществуват възможности за 
намаляване на тези разходи.Препоръка 3
Комисията следва да:
1) извърши оценка на целесъобраз ‑
ността на пределно допустимите 
стойности на концентрация, опре ‑
делени от Директивата, като вземе 
предвид технологичните подобре ‑
ния, извършени от 1991 г. насам, 
когато Директивата за пречистване 
на градските отпадъчни води е била 
приета;
2) оцени дали правилата относно 
броя и честотата на проверките, 
които следва да се извършват от 
националните органи за инспекция 
на околната среда, както и глобите, 
които следва да бъдат заплащани 
от промишлените инсталации при 
неспазване на пределно допусти ‑
мите стойности на концентрация, 
имат достатъчно възпиращ ефект 
в съответствие със съобщение на 
Комисията от 2012 г.58;
в) оцени необходимостта да изисква 
от държавите членки задължително 
измерване на преливанията, както 
и определяне на правила за разре ‑
шения брой и качеството на такива 
преливания;
г) не одобрява „големи проекти“ и да 
поиска от държавите членки да не 
одобряват проекти в рамките на 
дадена оперативна програма, освен 
ако проектът за размер на пречист ‑
вателните станции за отпадъчни 
води не взема предвид възможност ‑
ите за намаляване на инфилтрацията 
на подпочвените води: разходите за 
инвестиции във водонепропускли ‑
востта на канализационната мрежа 
може да са по‑ниски от разходите 
за инвестиции в пречиствателна 
станция с по‑висок капацитет;58 COM(2012) 95 окончателен — 
Съобщение от Комисията до 
Европейския парламент, 
Съвета, Европейския 
икономически и социален 
комитет и Комитета на 
регионите „Подобряване на 
резултатите от мерките на 
ЕС в областта на околната 
среда: изграждане на 
доверие чрез повишаване 
на познанията и готовността 
за реакция“.
49 Заключения и препоръки
5) насърчава държавите членки да про ‑
учват и разпространяват информация 
относно възможностите за спестява ‑
не на разходи, като например чрез 
използването на потенциала за про ‑
изводство на енергия на утайките или 
чрез използването на утайките като 
ценни суровини за възстановяване 
на фосфора. Това може да включва 
също така и искане от операторите на 
пречиствателни станции да участват 
в сравнителни анализи за определя ‑
не в кои станции има възможности 
за увеличаване на ефективността 
на разходите и чрез определяне на 
тези разходни елементи, върху които 
трябва да се концентрират.
Използване на утайките от 
пречиствателните станции 
за градски отпадъчни води
116  
Повторната употреба на утайките 
е предпочитаният вариант в три от 
четирите одитирани държави членки. 
В Румъния обаче по‑голямата част от 
утайката се депонира или се съхранява 
на място, което не е устойчиво в дълго ‑
срочен план.
117  
Когато утайката се използва върху земе ‑
делски почви или се депонира, пределно 
допустимите стойности на концентра ‑
ция, определени на ниво ЕС, се прилагат 
за определени вещества, като например 
тежки метали. За тези видове употреба 
мониторингът на държавите членки като 
цяло се счита за адекватен, с изключе ‑
ние на Румъния. Ситуацията е различна 
при други видове употреба (като напри ‑
мер използването на утайки за вложен материал за производство на компост 
или върху неселскостопански почви). По 
отношение на това не са зададени изиск ‑
вания на ниво ЕС за защита на околната 
среда. Сметната палата отбелязва, че 
Комисията също счита, че в това отноше ‑
ние Директивата за утайките от отпа ‑
дъчни води е остаряла, но възнамерява 
първо да актуализира Регламента за 
торовете.
Препоръка 4
Комисията следва да:
1) извърши окончателните плащания 
по „големите проекти“, одобрени 
в рамките на оперативната про ‑
грама, при условие че съществува 
подходящо решение за повторното 
използване на утайката от пре ‑
чистване на отпадъчните води, и да 
поиска от държавите членки да 
следват същия подход за проекти, 
одобрени на национално ниво; това 
може да се направи, като се включи 
специална клауза в споразумени ‑
ята за отпускане на безвъзмездни 
средства за програмния период 
2014—2020 г.;
2) предложи, въз основа на преглед на 
целесъобразността на пределно до ‑
пустимите стойности на концентра ‑
ция на замърсители и други веще ‑
ства, привеждането в съответствие 
с разпоредбите на Директивата за 
утайките от отпадъчни води или на 
която и да е друга директива или 
регламент, свързани с въпросите за 
отпадъчните води или качеството на 
почвите, и да поиска от държавите 
членки да гарантират надеждни 
механизми за наблюдение на замър ‑
сителите при всякакъв вид повторно 
използване на утайки.
50 Заключения и препоръки
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri GRETHEN — 
член на Европейската сметна палата, в Люксембург на заседанието му от 10 юни 2015 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател
Финансова устойчивост 
на съфинансираните от 
ЕС пречиствателни 
станции за градски 
отпадъчни води
118  
Тарифите за пречистване на отпадъчни ‑
те води, начислявани на домакинствата 
и промишлените предприятия, са твърде 
ниски при 89 % от станциите, за да поз ‑
волят обновяването на инфраструктура ‑
та в края на очаквания и ` икономически 
жизнен цикъл. В повечето случаи тари ‑
фите са все още значително по‑ниски от 
равнището на социална поносимост от 
4 % от дохода на домакинство. Тази ситу ‑
ация се дължи отчасти на националните 
правни разпоредби: в две държави член ‑
ки разходите за амортизация не могат да 
бъдат изцяло взети предвид при опреде ‑
лянето на тарифите и в две от държавите 
членки съществува таван на годишните 
увеличения на тарифите. Когато раз ‑
ходите не са напълно възстановени от 
потребителите на услуги по пречистване 
на отпадъчни води, невъзстановена ‑
та част трябва да бъде заплатена от 
други — най‑вероятно обществото като 
цяло на основата на платени данъци. 
Освен това, в резултат на тази ситуа ‑
ция операторите на станции може да 
намалят текущата поддръжка, което да 
съкрати икономическия жизнен цикъл 
на активите и/или да влоши качеството 
на пречистване на отпадъчните води.119  
В две трети от случаите, проверени от 
Сметната палата, няма информация дали 
собствениците на инфраструктурата 
са натрупали достатъчно финансови 
резерви за поддръжка и евентуално 
обновяване на инфраструктурата за 
питейна вода и отпадъчни води. Това се 
дължи на заменяемостта на ресурсите, 
в случаите когато общините за собстве ‑
ници. На равнището на операторите на 
пречиствателни станции някои резерви 
се създадени от натрупани печалби.
Препоръка 5
Комисията следва да:
1) насърчава държавите членки да 
прилагат отговорна политика за 
тарифите за отпадъчни води и да 
адаптират, при необходимост, 
законовите разпоредби в областта 
на ценообразуването на водата, така 
че тарифите да не бъдат по‑ниски от 
общоприетото равнище на социална 
поносимост от 4 %;
2) насърчава държавите членки да сле ‑
дят дали публичните собственици, 
като например общините, могат да 
гарантират, че разполагат с доста ‑
тъчно налични средства за необхо ‑
дима поддръжка и обновяване на ин ‑
фраструктурата за отпадъчни води.
51
 Приложения Приложение IСъоръжения за пречистване на градските отпадъчни води
Непречистени отпадъчни води
Транспортиране на утайкатаПовторно използване
при изгаряне
Изхвърляне на
отпадъци в депаПовторно използване
в земеделието в селските райони Отточни води от неправилно
използвани торове в реката
Несвързана агломерация,
заустваща директно в рекатаСвързана агломерацияДобитъкВодопровод в процес
на изграждане
Пречиствателна станция за градски отпадъчни води (ПСГОВ)1. Предварителна
обработка
(механична)2. Първично
пречистване
(механично)3. Вторично пречистване
(биологично)Непречистени/
частично
пречистени
отпадъчни
води, навлизащи
в ПСГОВ
РЕКАПречистени
отпадъчни водиОбработване на утайката (изсушаване) преди депониране
4. Третично (биологично/химично)
и четвъртично (UV) пречистванеИзлишна утайка
Отстраняване
на биогенни
елементи
Пречистване
с ултравио-
летова
светлинаСкрининг
Обезпесъч-
аване
и обезмасля-
ване
Изпитване за контрол на качествотоЗаустване на отпадъчни води
(с подходяща предварителна
обработка към общинската
канализационна система)
Source:  ECA.
52 Приложения
Списък на проверените пречиствателни станции за отпадъчни води
Държава 
членкаМестонахождениеПроектиран 
капацитет в ЕЖОбщо разходи1
(в евро)Общ размер на 
безвъзмездната 
финансова помощ от ЕС
(в евро)Процент на 
безвъзмездната 
финансова помощ от 
общите разходи
Чешка 
републикаБлудов 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70 %
Зубри 47 000 43 395 472,68 29 508  921,03 68 %
Бзенец 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
Бланско 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
УнгарияСегед 230 000 94 637 207 ,86 33 325  000,00 35 %
Залаегерсег 180 000 48 350 946,27 36 263  208,96 75 %
Дьор 375 000 17 560 130,00 7 250  000,00 41 %
Дунакеси 82 5002 954  395,002
(HUF 914 976 000)1 942 002,002
(HUF 601 438 000)66 %
Будапеща 1 600  000 438 526  042,48 278 661 500,00 64 %
Дебрецен 675 000 87 304  362,28 50 636  530,12 58 %
Шопрон 165 000 18 594 829,58 9 297  414,79 50 %
РумънияБраила 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75 %
Букурещ Глина 1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65 %
Бузъу 235 000 26 964  178,91 19 953 492,39 74 %
Констанца Север 308 125 69 251 771,60 49 669  303,00 72 %
Крайова 385 000 71 894  883,75 52 783  500,00 73 %
Галац 360 000 72 053  837 ,40 42 000  000,00 58 %
Яш 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75 %
Орадя 250 000 18 570  208,73 12 999 145,77 70 %
Питещ 320 000 46 879 803,82 31 312  500,00 67 %
Ръмнику Вълча 130 000 28 119 004,10 21 089  253,08 75 %
Сату Маре 180 000 31 789 308,31 22 570  408,90 71 %
Тимишоара 440  000 41 187 160,13 29 242 884,13 71 %
СловакияТренчин 30 000 7 935 751,09 3 967  875,55 50 %
Повашка Бистрица 45 000 12 299  508,09 6 149 754,04 50 %
Търнава 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34 %
Вранов 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66 %
Прешов 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62 %
1  Някои проекти включват няколко подпроекта (например модернизирането на пречиствателните станции за отпадъчни води и из ‑
граждането на канализационни мрежи на няколко места), като по този начин общите разходи се отнасят до проекта като цяло, а не 
само до проверените станции за пречистване на отпадъчни води.
2 Сумата в унгарски форинти е преобразувана в евро по следния обменен курс: 1 евро за 309,7 унгарски форинта (средно за 2014 г.).Приложение II
53 Приложения Приложение IIIКрайни срокове за прилагане на Директивата за пречистване на градските 
отпадъчни води
Държава членка Междинни целеви срокове, които трябва да бъдат спазени Крайни срокове на преходен период
Чешка република1 май 2004 г. — за 18 агломерации с ЕЖ > 10 000
31 декември 2006 г. — 36 агломерации31 декември 2010 г.
Унгария31 декември 2008 г. — за агломерации в чувствителни зони с ЕЖ > 10 000
31 декември 2010 г. — за агломерации в нормални зони с ЕЖ > 15 00031 декември 2015 г.
31 декември 2008 г.  — за биоразгра ‑
дими промишлени отпадъчни води от 
станции, собственост на промишления 
сектор от приложение III на Директивата.
През 2009 г. Унгария е поела ангажимент да спазва член 5, параграф 4 от Директивата до 2018  г.
РумънияСистеми за събиране
31 декември 2010 г. — 61 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2013 г. — 69 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2015 г. — 80 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2013 г. — всички агломерации > 10 000 ЕЖ
31 декември 2018 г. Вторично пречистване или друга равностойна обработка (или по‑строго 
пречистване за чувствителните зони)
31 декември 2010 г. — 51 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2013 г. — 61 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2015 г. — 77 % от количеството вещества в ЕЖ
31 декември 2015 г. — всички агломерации > 10 000 ЕЖ
Словакия31 декември 2004 г. — за 83 % от общото количество биоразградими 
вещества
31 декември 2008 г. — за 91 % от общото количество биоразградими 
вещества
31 декември 2010 г. — всички агломерации > 10 000 ЕЖ
31 декември 2012 г. — за 97 % от общото количество биоразградими 
вещества31 декември 2015 г.
54 Отговори на  
Комисията
V
По отношение на размера на пречиствателните 
станции, Комисията счита, че е от компетентността 
на държавите членки да решават относно размера на 
пречиствателните станции, тъй като ДПГОВ не поставя 
никакви изисквания за размера на пречиствателните 
станции (вж. отговора на Комисията на точка 65).
По принцип размерът на пречиствателните стан ‑
ции може да се определя от редица фактори, в това 
число предпазен марж за постигане на съответствие 
с ДПГОВ във всеки един момент, справяне със сезонни 
дейности/вариации, например туризма, промишлени 
дейности или оттичане на води от силни дъждове 
и предвиждане на възможно бъдещо свързване на 
допълнителни селища, нарастване на населението 
и др.
От 2007 г. насам участието на структурата JASPERS 
(съвместна помощ за подкрепа на проекти в евро ‑
пейските региони) има за цел да помогне на държа ‑
вите членки да подобрят качеството на заявления за 
големи проекти, включително техните технически 
характеристики, преди подаването им за отпускане на 
безвъзмездни средства по линия на фондовете.
Що се отнася до въпроса за преливането, вж. отгово ‑
рите на Комисията по точки 54—56.
Що се отнася до оценката на пределно допустимите 
стойности на концентрацията, вж. отговорите на 
Комисията по точка 49 и препоръка 3, буква а).
VI
Комисията приема препоръката на Сметната палата.
VII
Комисията приема тази препоръка и я смята за час ‑
тично изпълнена, тъй като държавите членки трябва 
да приложат подходяща ценова политика за водите 
чрез член 9.1 от Рамковата директива за водите 
и предварителното условие по член 6.1 от приложе ‑
ние XI от Регламента за общоприложимите разпо ‑
редби 1303/2013.
Освен това Комисията счита, че равнището на достъп ‑
ност от 4 % е индикативно.Кратко изложение 
III
Понастоящем Комисията не възнамерява да увеличи 
усилията за докладване по Директива 91/271/ЕИО за 
пречистването на градските отпадъчни води (ДПГОВ) 
по отношение на агломерации под еквивалент жители 
от 2000, тъй като не съществува задължение за тези 
агломерации да събират и пречистват отпадъчните 
води в съответствие с членове 3, 4 и 5 от ДПГОВ. 
Въпреки това, съгласно Рамкова директива 2000/60/
ЕО за водите (РДВ) Комисията изисква от държавите 
членки да предоставят информация, независимо от 
размера на агломерациите. Освен това пилотната про ‑
грама „Структурирана рамка за прилагане и инфор ‑
миране“ (СРПИ) следва да подобри качеството на 
докладване (вж. отговора на Комисията на точка 29).
Комисията припомня, че за агломерации с население 
над 2000 еквивалент жители правната рамка вече 
предвижда, че домакинствата трябва да бъдат свър ‑
зани към мрежите или да разполагат с отделни или 
подходящи системи.
IV
Основните цели на Европейския фонд за регионално 
развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд в програмния 
период 2007 ‑2013 г. са да се намали разликата между 
нивата на социално‑икономическото развитие на 
регионите на ЕС, а не непременно да се допринесе 
за спазването на сроковете на ДПГОВ, което попада 
в обхвата на отговорност на съответните държави 
членки и при това независимо от нивото на отпусна ‑
тите средства. По този начин приносът на ЕФРР/КФ 
през периода 2007—2013 г. действително може да не 
бъде достатъчен, за да бъдат удовлетворени всички 
нужди в областта на канализационна инфраструкту ‑
рата при изпълнението на сроковете на ДПГОВ.
Що се отнася до необходимостта от съчетаване на 
докладването с напредъка в прилагането на ДПГОВ, 
Комисията счита, че тази информация е достъпна и се 
актуализира от държавите членки на всеки две години 
в случай на промени, съгласно член 17 от ДПГОВ.
Отговори на Комисията 55
28
Комисията отбелязва, че спад на генерираните потоци 
до 10—15 % на равнището на държавите членки, 
може да се счита за допустим, тъй като агломераци ‑
ите са „живи“ субекти, в които са налице постоянни 
промени (например поради емиграция, затваряне 
на заводи и т.н.). Обратно, запазването на постоянно 
равнище на потоците (еквивалент жители — ЕЖ) през 
годините може да показва, че данните не са напълно 
актуализирани. Намалението на броя агломерации 
е логична последица от спада на потоците, а също 
и от променящия се характер на агломерациите. 
Последващите действия във връзка с промяната 
в броя на ЕЖ са по‑съществени от промените в броя 
на агломерациите.
Състоянието на спада на потоците в Румъния стана 
явно едва с публикуването на първите резултати по 
прилагането (8 ‑и доклад) и би могло да се сметне по 
принцип за „недопустимо“. В рамките на пилотния 
проект по СРПИ (Структурирана рамка за прилагане 
и информиране), който бе стартиран през 2013 г., 
Комисията ще поиска от органите да посочат причи ‑
ните за тези съществени промени (засягащи и броя 
на агломерациите) и да действат по съответния начин 
(вж. отговора на Комисията на точка 29). Румъния ще 
бъде част от етап III, започващ през 2015 г.
29
Комисията стартира пилотната програма по СРПИ 
за подобряване на организацията и управлението 
на данни/информация на национално равнище и за 
информиране на създателите на политики, заинтере ‑
сованите страни и обществеността относно начините, 
по които законодателството се прилага на практика 
в съответствие с разпоредбите на Директивата за дос ‑
тъпа до информация и Директивата INSPIRE (2003/4/ЕО 
и 2007/2/ЕО). Програмата се отнася най‑вече до това 
как да се постигне или запази съответствието чрез 
съсредоточаване върху исканията за данни и инфор ‑
мация в неотговарящите на изискванията агломерации 
и чрез разработване на информационни системи, 
които свързват различните източници на данни (еколо ‑
гични, социално‑икономически, данните за финанси ‑
рането, правните аспекти и др.). Досега са се включили 
следните държави: CY, LT и SI и е предвидено да се 
включват 4 други държави (между които RO).Комисията обаче не приема втората част на тази 
препоръка (т.е., че следва да бъдат на разположение 
достатъчно средства за необходимата поддръжка 
и обновяване), тъй като при липсата на специфична 
правна рамка отговорността да се гарантира наличи ‑
ето на средства за поддръжка и обновяване попада 
в компетентността на собствениците и/или операто ‑
рите на канализационна инфраструктура и следова ‑
телно е от компетентността на държавите членки.
Констатации и оценки 
22
Понастоящем Комисията анализира получените отго ‑
вори на посочените официални запитвания, отпра ‑
вени до тези държави. В този контекст Комисията 
анализира дали са необходими последващи дейст ‑
вия по отношение на доказването на сходното ниво 
на опазване на околната среда от индивидуалните 
системи.
23
Комисията отбелязва, че тази забележка е отправена 
до съответните държави членки. Свързването на 
домакинствата с обществената канализационна мрежа 
не е регламентирано от ДПГОВ. Задача на държавите 
членки е, чрез националното им законодателство, да 
осигуряват свързване или, като алтернатива, да при ‑
лагат индивидуални или други подходящи системи, за 
да гарантират съответствие с член 3 от ДПГОВ.
26
Това съгласуване между Унгария и Румъния произтича 
от възможността, предоставена съгласно член 9 от 
ДПГОВ.
Освен това в член 5.4 се посочва общо намаляване на 
N и P , приложимо по отношение на отпадъчните води, 
които навлизат във всички пречиствателни станции 
в съответната област, дори и тези, обслужващи агло ‑
мерации под 10 000 еквивалент жители.
Отговори на Комисията 56
31
Стратегията на Комисията за съответствие в рам ‑
ките на ДПГОВ се съсредоточава върху най‑големите 
емисии на замърсители във водните обекти. В този 
смисъл Комисията не задължава държавите членки да 
докладват за агломерации под 2 000 ЕЖ, тъй като не 
съществува задължение за събиране и пречистване за 
тези агломерации по членове 3, 4 и 5 от ДПГОВ. Обаче 
съгласно РДВ Комисията иска от държавите членки 
да предоставят информация за водни обекти, под ‑
ложени на значителен натиск от градски отпадъчни 
води (независимо от размера на агломерациите), и за 
мерките, които са въведени, за да се постигне добро 
състояние на водите. Впоследствие държавите членки 
могат да вземат допълнителни мерки за агломерации 
под 2 000 ЕЖ за всеки отделен случай.
33
Комисията счита, че ефективността на процедурата 
не е спорна: чрез конкретните искания до държавите 
членки, стартирали през 2014 г. и посочени от Пала ‑
тата, от органите на държавите членки бяха поискани 
най‑новите налични данни относно сроковете за 
периода 2009—2010 г. На практика това означава, 
че информацията относно спазването на сроковете, 
изтекли през 2009—2010 г., ще бъде актуализирана 
от органите с по‑нови данни (искана година: 2012 или 
2013). В допълнение с данните от 8 ‑и доклад (рефе ‑
рентни години 2011—2012 г.), Комисията ще бъде 
в състояние да прецени спазването на новите изтекли 
срокове. Тези актуализации ще дадат възможност 
на Комисията, ако счете за необходимо, да започне 
процедури за нарушение, когато това е необходимо. 
Както бе посочено от Палатата, в момента Комисията 
анализира информацията, предоставена от държавите 
членки в това отношение.
37
Комисията счита, че нивата на поетите задължения на 
програмно равнище в края на 2013 г. за съответните 
четири участващи държави членки, посочени в таб ‑
лица 5, са задоволителни.За държавите членки, които се ползват от СРПИ, 
и по‑специално за Румъния, Комисията възнамерява 
да проследи развитието на количеството, произве ‑
дено от агломерациите през следващите няколко 
години, за да се разбере по‑добре дали тази промяна 
е оправдана или не.
30
Комисията изтъква, че не е задължително за държа ‑
вите членки да докладват по ДПГОВ за агломерациите 
с ЕЖ под 2000 (изискванията за докладване от страна 
на Комисията съгласно член 15 от ДПГОВ се отнасят 
до данните за събирането и пречистването за агломе ‑
рациите с ЕЖ над 2 000). Държавите членки изпращат 
допълнителни доклади на Комисията съгласно член 16 
от ДПГОВ, като се отнасят само до обща информа ‑
ция за „отвеждането на градските отпадъчни води 
и утайки“.
Поради съображения за пропорционалност и за да 
не се увеличават усилията за докладване, Комисията 
не изисква докладване за агломерации под 2 000 ЕЖ 
съгласно членове 15, 16 и 17 от ДПГОВ. Освен това 
Комисията не изисква информация, която не е необхо ‑
дима, за да се провери спазването на разпоредбите на 
членове 3, 4 и 5 от ДПГОВ.
Съгласно РДВ Комисията иска от държавите членки 
да предоставят информация за водни обекти, под ‑
ложени на значителен натиск от градски отпадъчни 
води (независимо от размера на агломерациите), и за 
мерките, които са въведени, за да се постигне добро 
състояние на водите, включително количествените 
индикатори, например за намаляване на изхвърля ‑
ните замърсители. Комисията ще се позове на раз ‑
поредбите на РДВ за проверка на агломерациите по 
член 7 от ДПГОВ.
Отговори на Комисията 57
41
Комисията отбелязва, че в съответствие с член 14 от 
Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. 
бюджетът на Европейския съюз, отпуснат за фондо ‑
вете, се изпълнява в рамките на споделено управление 
между държавите членки и Комисията. В тази рамка 
окончателното решение за избор на проекти е отговор ‑
ност на държавите членки, които трябва да гарантират, 
че подбраните проекти са съобразени със съответните 
документи за програмиране за периода 2007—2013 г., 
приети от Комисията, и че те са също така в съответ ‑
ствие със законодателството на ЕС (напр. ДПГОВ). 
Комисията счита, че ако не са били подадени/одобрени 
заявления за проекти за някои по‑големи агломерации, 
това може да се дължи на факта, че те не са били смет ‑
нати за достатъчно „зрели“, за да изпълняват прилага ‑
ните критерии за подбор (напр. зрялост в техническо 
отношение/готовност да бъдат изпълнени).
43
Като цяло основните/общите показатели за крайните 
продукти, както и специфичните за програмата пока ‑
затели за резултатите и крайните продукти са опре ‑
делени за всички програми за периода 2007—2013 г. 
и техните цели обикновено отразяват подкрепените 
видове интервенции (показател за крайните проду ‑
кти) или очакваната цел във връзка с потенциалните 
бенефициенти (показател за резултатите).
44
Комисията признава, че някои целеви показатели 
могат да не бъдат изпълнени до приключването на 
програмите (края на 2015 г.). Въпреки това положе ‑
нието, що се отнася до изпълнението на целевите 
нива на показателите, варира в отделните държави 
членки и във всеки случай следва да бъде преразгле ‑
дано при приключването на програмите, тъй като 
договорите за повечето проекти за пречистване на 
отпадъчни води бяха сключени едва през 2014 г.
49
Комисията счита, че фактът, че държавите членки опре ‑
делят по‑строги пределни стойности на концентрация 
от ДПГОВ, не води непременно до необходимостта от 
преразглеждане на задължителните стойности, опре ‑
делени в директивата. Държавите членки са свободни 
да прилагат ДПГОВ, като надхвърлят изискванията и`. 
Освен това държавите членки са задължени също да се 
съобразяват с другите приложими директиви1 в облас ‑
тта на опазването/качеството на водите.38
Комисията признава, че равнището на усвояване 
в края на 2013 г. на всички засегнати държави членки 
е било много ниско, откъдето и съществуването на 
риск от отмяна на бюджетни кредити на програмно 
равнище (член 93 от Регламент (ЕО) № 1083/2006 
на Съвета). Необходимо е обаче да се подчертае, 
че съществуват обективни причини за това, като 
например необходимостта да се подобрят техни ‑
ческият, правният и административният капацитет 
в съответните държави членки. Освен това Комисията 
отбелязва, че плащанията за повечето от проектите, 
обикновено се осъществяват по време на последната 
година на изпълнение (т.е. 2014 г. и 2015 г.), като крайна 
дата на допустимост е краят на 2015 г.
39
Комисията осъзнава, че някои проекти може да не 
бъдат приключени до 31.12.2015 г. и че те могат да се 
разделят на два отделни етапа (вж. също отговора на 
Комисията на точка 40 по‑долу). Ето защо, с цел да се 
ускори изпълнението на програмите и да се отстрани 
рискът от отмяна на бюджетни кредити, в края на 
2014 г. бе създадена работна група по изпълнението, 
чийто акцент беше, наред с другото, да се ускори 
изпълнението в четирите държави членки.
40
Като се вземе предвид, че някои проекти могат да се 
разделят на два периода на програмиране и с цел уле ‑
сняване на държавите членки, Комисията предложи 
изменение на насоките за приключване на програ ‑
мите, които бяха приети на 30 април 2015 г. (Решение 
на Комисията C (2015) 2771 за изменение на Решение 
C (2013) 1573). Тяхната основна цел е да се въведе 
по‑голяма гъвкавост в някои области, включително 
„постепенно изтегляне“ на незавършените проекти от 
2016 г. нататък.
По отношение на Словакия и Румъния и в по‑малка 
степен Унгария Комисията е напълно наясно, че 
въпреки значителния принос на отделените средства 
за програмите за периода 2014—2020 г. в полза на 
пречистването на отпадъчни води, най‑вероятно няма 
да бъде възможно да бъдат удовлетворени всички 
нужди.
Отговори на Комисията 58
58
Комисията подчертава, че държавите членки са 
длъжни да гарантират, че заустването на промишлени 
отпадъчни води в канализационните системи и пре ‑
чиствателните станции за градски отпадъчни води 
съответстват на член 11 и приложение I.В от ДПГОВ, 
като подробните разпоредби, свързани с пределните 
стойности на концентрация, се уреждат от национал ‑
ното законодателство.
64
Комисията подчертава, че задължение на държавите 
членки е да решат по какъв начин да контролират 
заустването от промишлените инсталации.
65
ДПГОВ не определя спецификации за размера на 
пречиствателните станции. В член 4 се изисква един ‑
ствено количествата отпадъци да се изчисляват на 
базата на максималното средно седмично количество, 
постъпващо в станцията през годината. Ето защо 
държавите членки трябва да решат за размера на 
пречиствателните станции.
Без да се изключва фактът, че проектите могат да 
са били несъразмерно големи по време на одита, 
Комисията счита, че окончателната оценка и решение 
относно точната форма и размер на ПСОВ следва да 
отчитат стандартите на „състоянието на технологи ‑
ята“, както и редица сложни фактически и хипоте ‑
тични параметри.
По принцип размерът на пречиствателните стан ‑
ции може да се определя от редица фактори, в това 
число предпазен марж за постигане на съответствие 
с ДПГОВ във всеки един момент, справяне със сезонни 
дейности/вариации, например туризма, промишлени 
дейности или оттичане на води от силни дъждове 
и предвиждане на възможно бъдещо свързване на 
допълнителни селища, нарастване на населението 
и др.
От 2007 г. насам участието на структурата JASPERS 
(съвместна помощ за подкрепа на проекти в евро ‑
пейските региони) има за цел да помогне на държа ‑
вите членки да подобрят качеството на заявления за 
големи проекти, включително техните технически 
характеристики, преди подаването им за отпускане на 
безвъзмездни средства по линия на фондовете.54
Комисията обърна внимание на този въпрос и пред ‑
прие проучване на преливанията (вж. точка 56), което 
ще позволи да се събере по‑подробна информация 
относно преливанията на равнището на държавите 
членки и следователно да се получат по‑точни заклю ‑
чения относно съответните данни.
Комисията вече обърна внимание на значителен 
проблем със замърсяване, дължащо се на прелива ‑
ния в Лондон и Уитбърн, като започна производство 
за нарушение пред Съда на ЕС (C ‑301/10, 18 октом ‑
ври 2012 г.). Тъй като не съществуват обаче конкретни 
изисквания по отношение на преливанията в ДПГОВ, 
в която просто се посочва, че „държавите членки взе ‑
мат решения за мерките за намаляване на... прелива ‑
ния“ (приложение I А), Комисията първо трябва да се 
събере доказателства за вида на мерките, използвани 
на равнище държави членки, тяхната ефективност 
и тяхното практическо прилагане, преди да може да 
разгледа проблема със замърсяването от преливания 
по систематичен начин на равнище ЕС.
Общ отговор на Комисията по 
точки 55 и 56
Комисията счита, че проучването, посочено в точка 
56, ще даде възможност за по‑задълбочена оценка 
на ситуацията във всяка държава членка, което за 
момента не е възможно. Въз основа на заключенията, 
Комисията може да реши да проучи тези държави 
членки, в които установи, че лошото управление 
на преливанията може да доведе до проблеми със 
замърсяване от непречистени отпадъчни води.
1 По‑специално Рамковата директива за водите (2000/60/
ЕО) и всичките и ` „дъщерни“ директиви за подпочвените води 
(Директива 2006/118/ЕО) и приоритетните вещества (СКОС 
Директива 2008/105/ЕО) и  inter alia , Директивата за питейната 
вода (Директива 98/83/ЕО), Директивата за водите за къпане 
(Директива 2006/7/ЕО), Рамковата директива за морска 
стратегия (2008/56/ЕО), Директивата за местообитанията 
(92/43/ЕИО) (по‑специално член 6) и Регламент (ЕО) № 854/2004 
(по‑специално приложение II.А. 6).
Отговори на Комисията 59
76
По принцип Комисията е съгласна, че утайките не 
следва да се съхраняват на място и ще трябва да 
бъдат, в сравнително близко бъдеще, отвеждани до 
крайното местоназначение.
83
Комисията обмисля преразглеждане на Регламента за 
торовете 2003/2003. Един от разглежданите вари ‑
анти е да се установят правно обвързващи пределни 
стойности за тежките метали и евентуално да бъдат 
обхванати утайките от отпадъчни води, които отгова ‑
рят на тези изисквания за свойствата им на наторя ‑
ване, в преработен регламент за торовете.
84
На този етап Комисията не планира да предложи пре ‑
разглеждане на Директивата за утайките от отпадъчни 
води, като първо ще вземе решение за евентуално 
преразглеждане на регламента за торовете, преди да 
вземе бъдещи решения относно преразглеждането на 
Директивата за утайките от отпадъчни води.
87
Комисията е съгласна, че все повече проучвания 
показват въздействието на пластмасовите микрочас ‑
тици в сладководна и морска среда и това, че отпадъч ‑
ните води биха могли да бъдат източник на емисии.
88
Комисията обмисля дали да предложи преразгледан 
регламент за торовете през 2015 г. (вж. също точки 83 
и 84).
95
Комисията заявява, че Рамковата директива за водите 
(член 9) изисква гарантиране на адекватен принос на 
различните потребления на вода за възстановяването 
на разходите за водни услуги до 2010 г.67
Трябва да бъдат проучени разходите от намаляването 
на чистата вода, тъй като голямо намаляване може 
да бъде много скъпо. Когато делът на чиста вода от 
входящия поток е висок, трябва да бъде разгледан 
и въпросът за това как той да се намали по икономи ‑
чески ефективен начин.
67 Второ тире
Комисията е съгласна, че това би могло да бъде въз ‑
можност в случаите, когато е подкрепено от подхо ‑
дящи анализи на разходите и ползите, при които се 
сравняват очакваните ремонтни разходи и очакваните 
ползи.
71 Първо тире
Комисията счита, че разходите за третиране на утай ‑
ките зависят, от една страна, от вида на избраното 
третиране, а от друга страна, от крайното местоназна ‑
чение на утайките от пречиствателната станция.
71 Трето тире
Комисията подкрепя сравнителен анализ за подо ‑
бряване на екологичните показатели на водоснабди ‑
телните предприятия. В отговора си до Европейската 
гражданска инициатива „Right 2Water“ (COM(2014) 177 
final) Комисията пое ангажимент за действие за про ‑
учване на идеята за въвеждане на сравнителен анализ 
за качеството на водата и услугите в тази област 
и организира многостранна среща през септември 
2014 г. Този диалог подчерта, че терминът „сравните ‑
лен анализ“ е използван в широк смисъл. Следва да се 
направи ясно разграничение между увеличаването на 
прозрачността като цел в контекста на гражданската 
инициатива и сравнителния анализ като помощен 
инструмент за управление. В този смисъл сравни ‑
телният анализ е предназначен за комунални услуги 
и мрежи за сравнителен анализ, които дават възмож ‑
ност за оценка на изпълнението чрез сравнения на 
сходни субекти, съдържащи сложен набор от данни 
и показатели. Ролята на Комисията в тази дейност 
обаче е ограничена до улесняване на диалога относно 
обмена на най‑добри практики.
Отговори на Комисията 60
97
Комисията също така счита, че съществува риск опе ‑
раторите на пречиствателни станции да не извършват 
необходимата поддръжка по причини за рентабил ‑
ност. При липсата на специална правна уредба обаче 
ефективността на операторите попада в сферата на 
компетентност на държавите членки.
98
Комисията счита, че една подходяща тарифна система 
е важна не само от гледна точка на приноса от ЕФРР , 
но и желателна за финансовата устойчивост на дей ‑
ността в дългосрочен план. Обезкуражаващият ефект 
върху прилагането досега на принципа за възстано ‑
вяване на разходите значително ще се подобри, тъй 
като потенциалните бенефициенти през програмния 
период 2014—2020 г. не е необходимо да извършват 
анализ на разходите и ползите, за да определят недос ‑
тига на финансиране на проектите си, но може да бъде 
приложен фиксиран процент за приходите от 25 %.
99
Ако държавите членки изберат да прилагат фиксиран 
процент от 25 % в съответствие с член 61, параграф 
3а от Регламент (ЕС) № 1303/2013, Комисията наистина 
трябва да действа в рамките на ограниченията, посо ‑
чени в текущата правна рамка.
Общ отговор по точки 101—105
Вж. отговора на Комисията по точка 98.Заключения и препоръки 
106
Комисията счита, че ниската степен на усвояване 
в края на 2013 г. би могла да се дължи например на 
необходимостта да се подобрят техническият, прав ‑
ният и административният капацитет в четирите дър ‑
жави членки, на факта, че плащанията за повечето от 
проектите обикновено се осъществяват по време на 
последните години на изпълнение (т.е. 2014 г. и 2015 г.), 
като крайната дата за допустимост е краят на 2015 г.
Комисията е съгласна, че една подходяща тарифна 
система е важна не само от гледна точка на приноса 
от ЕФРР , но и желателна за финансовата устойчивост 
на съфинансираната канализационна инфраструк ‑
тура. В съответствие с Регламент (ЕС) № 1303/2013 от 
17 декември 2013 г. потенциалният обезкуражаващ 
ефект на принципа на възстановяване на разходите се 
очаква постепенно да намалее, тъй като от държавите 
членки се изисква да отговарят на предварителното 
условие по член 6.1, като предоставят доказателства, 
че разпоредбите за възстановяване на разходите 
за водите, установени в член 9 от РДВ, са спазени, 
когато водата инфраструктура е съфинансирана от 
фондовете.
Комисията отбелязва констатацията на Палатата, че 
почти една трета от разгледаните пречиствателни 
станции са прекомерно големи. Моля, вж. също така 
отговора на Комисията на точка 65.
107 Второ тире
Относно спада в броя на агломерациите, Комисията 
смята, че последващите действия във връзка с про ‑
мяната в броя на ЕЖ са по‑съществени от промените 
в броя на агломерациите. Комисията ще предприеме 
проследяване по положението на Румъния в рамките 
на пилотната програма по СРПИ (вж. отговора на 
Комисията на точки 28 и 29).
Отговори на Комисията 61
Препоръка 1 в)
Комисията приема тази препоръка и счита, че тя вече 
е изпълнена в агломерации с население над 2 000 ЕЖ. 
В тези агломерации Директивата за пречистването на 
градските отпадъчни води предвижда да са налице 
канализационни системи или индивидуални/други 
подходящи системи.
Препоръка 1 г)
Комисията приема препоръката.
Периодът от време между поисканата базисна година 
и публикуването на доклада на Комисията се дължи на 
многото различни обработки и правни фактори, както 
на равнище държави членки, така и на равнище Коми ‑
сия (напр. вътрешни процеси, проверка на качеството 
на предоставените данни, брой агломерации, опреде ‑
ляне на приоритети и др.). Комисията счита, че сегаш ‑
ните системи за докладване на държавите членки не 
позволяват по‑ранните срокове за докладване, които 
иначе биха били желателни, тъй като националните 
системи забавят срока за докладване на Комисията. 
Комисията работи за подобряване на собствените си 
срокове за докладване и за събирането на по‑акту ‑
ална информация от държавите членки чрез разра ‑
ботване на пилотен проект с участието на определен 
брой държави членки, т.нар. инструмент за доклад ‑
ване в рамките на СРПИ.
Препоръка 1 д)
Комисията приема препоръката.
Независимо от този одит Комисията ще започне 
широк преглед на изискванията за докладване 
съгласно законодателството на ЕС в областта на окол ‑
ната среда в рамките на програмата си за „по‑добро 
регулиране“2.
2 COM(2015) 215 final. По‑добро регулиране за постигането на 
по‑добри резултати — Програма на ЕС от 19.5.2015 г.107 Трето тире
Комисията счита, че събира необходимата и подходя ‑
щата за целта информация в рамките на ДПГОВ и може 
да поиска като допълнение информацията съгласно 
РДВ за специфични цели (вж. отговора на Комисията 
на точки 30 и 31).
108
Комисията посочва, че дългият процес се дължи на 
броя съответни агломерации в целия ЕС. Инструмен ‑
тът за докладване в рамките на СРПИ обаче следва 
да подобри процеса на докладване на национално 
равнище.
По 8 ‑ия доклад по ДПГОВ Комисията поиска набори от 
данни за 2011 г. или 2012 г.
Препоръка 1 а)
Комисията не приема тази препоръка.
Понастоящем Комисията не възнамерява да увеличи 
усилията за докладване по ДПГОВ по отношение на 
агломерациите под 2000 ЕЖ, разполагащи с изгра ‑
дени канализационни системи. Обаче съгласно РДВ 
Комисията иска от държавите членки да предоставят 
информация за водни обекти, подложени на значи ‑
телен натиск от градски отпадъчни води (независимо 
от размера на агломерациите), и за мерките, които са 
въведени, за да се постигне добро екологично и хими ‑
ческо състояние на водите.
Препоръка 1 б)
Комисията приема тази препоръка. Понастоящем 
Комисията не възнамерява да въведе систематична 
проверка на броя на агломерациите под 2000 ЕЖ 
в рамките на редовното докладване съгласно членове 
15 и 17 от ДПГОВ. Комисията обаче ще предприеме 
последващи действия в случаите, когато значителни 
промени са и` съобщени или идентифицирани чрез 
други средства, като например пилотната програма 
„Структурирана рамка за прилагане и информиране“.
Отговори на Комисията 62
По отношение на агломерации от над 2000 ЕЖ, тя 
вече е въведена, тъй като такова задължение вече 
съществува съгласно член 17 от ДПГОВ. Докладването 
по член 17 има за цел да се съвмести необходимостта 
да се докладва с напредъка в прилагането на ДПГОВ. 
Тази информация е достъпна и се актуализира от 
държавите членки на всеки две години в случай на 
промени в съответствие с член 17 на ДПГОВ. Освен 
това чрез новия образец за докладване (приет с Реше ‑
ние 2014/431/ЕС от 26.6.2014 г.) държавите членки 
могат да докладват относно изпълнението на програ ‑
мите, включително информация за прогнозираните 
инвестиции, съответното използване на средствата 
и сроковете относно всеки докладван проект. Една от 
целите на пилотната програма СРПИ е да се направи 
тази информация обществено достъпна.
По отношение на агломерации с по‑малко от 2000 ЕЖ, 
Комисията счита, че това изискване ще увеличи неос ‑
нователно усилията за докладване и може в крайна 
сметка да доведе до неточности в данните, доклад ‑
вани от държавите членки. Освен това не съществу ‑
ват задължения за докладване за тези агломерации 
в рамките на ДПГОВ.
Препоръка 2 б)
Комисията приема тази препоръка.
Програмите за периода 2014—2020 г. са насочени 
главно върху агломерации с ЕЖ над 2000. Това е и 
целта на изискванията за докладване, посочени 
в член 17 от ДПГОВ (вж. също отговора по‑горе на 
буква а).
111
Комисията счита, че е задължение на държавите 
членки да вземат решения относно разрешенията за 
пречиствателните станции.
114
ДПГОВ не регулира размера на пречиствателните 
станции, освен общото задължение по член 4. Освен 
това е важно да се отбележи, че този вид инфра ‑
структура е с дълъг живот и е трудно да се прецени 
подходящия и` размер само в краткосрочен план. По 109
Комисията също така признава, че съществуват 
рискове от от отмяна на бюджетни кредити на про ‑
грамно равнище съгласно член 93 от Регламент (ЕО) 
№ 1083/2006 на Съвета за четирите проверени дър ‑
жави членки. Някои от основните причини за забавяне 
на изпълнението са посочени в отговорите на Комиси ‑
ята на точки 38 и 106.
За да се намерят начини да се ускори изпълнението 
на програмите и да се отстрани рискът от отмяна на 
бюджетни кредити, в края на 2014 г. бе създадена 
работна група по изпълнението, чийто акцент беше, 
наред с другото, да се ускори изпълнението в чети ‑
рите съответни държави членки.
Също така, за да се гарантира гладкото приключване 
на редица проекти Комисията, предложи изменение 
на насоките за приключване на програмите, чиято цел 
е да се въведе по‑голяма гъвкавост в някои области, 
включително „постепенно изтегляне“ на незавърше ‑
ните проекти от 2016 г. нататък (вж. също отговора на 
Комисията по точка 40).
110
Основните цели на Европейския фонд за регионално 
развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд в програмния 
период 2007–2013 г. са да се намали разликата между 
нивата на социално‑икономическото развитие на 
регионите на ЕС, а не непременно да се допринесе 
за спазването на сроковете на ДПГОВ, което попада 
в обхвата на отговорност на съответните държави 
членки и при това независимо от нивото на отпусна ‑
тите средства. По този начин приносът на ЕФРР/КФ 
през периода 2007—2013 г. действително може да не 
бъде достатъчен, за да бъдат удовлетворени всички 
нужди в областта на канализационна инфраструкту ‑
рата при изпълнението на сроковете на ДПГОВ.
Препоръка 2 а)
Комисията приема отчасти тази препоръка.
Отговори на Комисията 63
Препоръка 3 в)
Комисията приема тази препоръка и ще проучи тази 
възможност в светлината на резултатите от съот ‑
ветното проучване, чието начало беше поставено 
неотдавна.
Препоръка 3 г)
Комисията приема препоръката на Сметната палата.
В съответствие с регламента за програмния период 
2014—2020 г. Комисията ще разчита на независими 
експертни оценки (в това число JASPERS), за да се 
гарантира, че пречиствателните станции за отпадъчни 
води са с подходящите размери. На преценката на 
държавите членки е обаче дали се извършва анализ на 
разходите и ползите.
Препоръка 3 д)
Комисията приема тази препоръка. Комисията би 
желала обаче да отбележи, че не са налице законови 
задължения, наложени на държавите членки, да 
прилагат съществуващите практики или да участват 
в процеси на сравнителен анализ (вж. също така отго ‑
вора на Комисията на точка 71).
116
Комисията счита, че депонирането на отпадъци или 
дългосрочното съхраняване на утайки от отпадъчни 
води в Румъния не е устойчиво и не трябва да се при ‑
ема в съфинансирани проекти.
117
Комисията обмисля преразглеждане на Регламента за 
торовете 2003/2003. Един от разглежданите вари ‑
анти е да се установят правно обвързващи пределни 
стойности за тежките метали и евентуално да бъдат 
обхванати утайките от отпадъчни води, които отгова ‑
рят на тези изисквания за свойствата им на наторя ‑
ване, в преработен регламент за торовете.принцип размерът на пречиствателните станции 
може да се определя от редица фактори, като напри ‑
мер предпазен марж за постигане на съответствие 
с ДПГОВ в дългосрочен план, справяне със сезонни 
дейности/вариации, например туризма, оттичане на 
води от силни дъждове и предвиждане на възможно 
бъдещо свързване поради нарастване на населението 
(вж. също така отговора на Комисията на точка 65).
Препоръка 3 а)
Комисията не приема тази препоръка. За момента 
Комисията не възнамерява да започне оценка на 
целесъобразността на пределните концентрации, 
посочени в ДПГОВ, нито да преразглежда Директивата 
в близко бъдеще.
Препоръка 3 б)
Комисията не приема тази препоръка.
При подготовката на своето съобщение относно 
инспекциите на околната среда през 2012 г. Комисията 
направи оценка в по‑широк смисъл на правилата, кон ‑
трола и проверките, свързани с европейското зако ‑
нодателство в областта на околната среда. Въпреки 
че тази дейност показа, че твърде малко информация 
относно капацитета на режимите на инспекция бе 
на разположение в няколко от държавите членки 
и използването на санкции като цяло бе променливо3; 
Комисията е на мнение, че типът, броят и честотата на 
проверките и инспекциите най‑добре могат да бъдат 
разгледани от органите на държавите членки въз 
основа на риска. Що се отнася до глобите, проверките 
за съответствие се извършват понастоящем въз основа 
на законодателството на държавите членки, използ ‑
вано за прилагането на Директива 2008/99/ЕО4, в което, 
inter alia , се предвиждат санкции на физическите и юри ‑
дическите лица за най‑сериозните нарушения на пра ‑
вото в областта на околната среда, включително тези, 
които се отнасят до Директива 91/271/ЕИО (ДПГОВ).
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 Директива 2008/99/ЕО на Европейския парламент и на 
Съвета от 19 ноември 2008 г. относно защитата на околната 
среда чрез наказателно право (ОВ L 328, 6.12.2008, стр. 28).
Отговори на Комисията 64
Препоръка 5 а)
Комисията приема тази препоръка. Държавите членки 
трябва да приложат подходяща ценова политика 
за водите чрез член 9.1 от Рамковата директива за 
водите и предварителното условие по член 6.1 от 
приложение XI към Регламента за общоприложимите 
разпоредби 1303/2013.
Комисията обаче подчертава, че като се има предвид 
многоизмерният характер на стойностите на водата 
и фактът, че равнището на поносимост от 4 % е инди ‑
кативно, определянето на крайното съотношение 
попада в областта на компетентност на държавите 
членки.
Препоръка 5 б)
Комисията не приема тази препоръка.
При липсата на специфична правна рамка отговор ‑
ността да се гарантира наличността на средства за 
поддръжка и обновяване попада в компетентността 
на собствениците и/или операторите на канализа ‑
ционната инфраструктура и следователно е от компе ‑
тентността на държавите членки.Препоръка 4 а)
Комисията не приема тази препоръка. Комисията сис ‑
тематично насърчава държавите членки да включват 
подходящо третиране на утайките във физическата 
тема на заявленията за значителни проекти, подадени 
за финансиране в рамките на фондовете. Комисията 
обаче не може да наложи тази практика на държа ‑
вите членки в рамките на съществуващата правна 
рамка, тъй като държавите членки не са задължени 
да обвързват окончателните плащания по програ ‑
мите с наличието на подходящо решение за повторно 
използване на утайки от отпадъчни води.
Препоръка 4 б)
Комисията приема отчасти тази препоръка. На този 
етап Комисията не планира да предложи преразглеж ‑
дане на Директивата за утайките от отпадъчни води, 
като първо ще вземе решение за евентуално пре ‑
разглеждане на регламента за торовете, преди да 
вземе бъдещи решения относно преразглеждането на 
Директивата за утайките от отпадъчни води.
118
Комисията заявява, че Рамковата директива за водите 
(член 9) изисква гарантиране на адекватен принос на 
различните потребления на вода за възстановяването 
на разходите за водни услуги до 2010 г.
Комисията счита, че една подходяща тарифна система 
е важна не само от гледна точка на приноса от ЕФРР , 
но и желателна за финансовата устойчивост на дей ‑
ността в дългосрочен план. Обезкуражаващият ефект 
върху прилагането досега на принципа за възстано ‑
вяване на разходите значително ще се подобри, тъй 
като потенциалните бенефициенти през програмния 
период 2014—2020 г. не е необходимо да извършват 
анализ на разходите и ползите, за да определят недос ‑
тига на финансиране на проектите си, но може да бъде 
приложен фиксиран процент за приходите от 25 %.
/uni041A/uni0410/uni041A /uni0414/uni0410 /uni0421/uni0415 /uni0421/uni0414/uni041E/uni0411/uni0418/uni0415/uni041C /uni0421 /uni041F/uni0423/uni0411/uni041B/uni0418/uni041A/uni0410/uni0426/uni0418/uni0418/uni0422/uni0415 /uni041D/uni0410 /uni0415C?
/uni0411/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
/uni041F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D/uni0438 /uni043F/uni0443/uni0431/uni043B/uni0438/uni043A/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Отпадъчните води и утайките от пречистването на 
отпадъчни води могат да окажат влияние върху 
качеството на водите и почвите. В отговор на това, ЕС прие 
директиви и съфинансира изграждането на 
канализационни системи и  пречиствателни станции за 
отпадъчни води.
Сметната палата провери прилагането на Директивата за 
пречистването на градските отпадъчни води в четири 
държави членки от басейна на река Дунав. Сметната 
палата също така разгледа извадка от 28 пречиствателни 
станции, за да провери как те обработват отпадъчни води 
и утайки от пречистването на отпадъчни води, както и по 
какъв начин осигуряват финансова устойчивост.
Сметната палата отправя препоръки относно 
докладването, начините за подобряване на ефективността, 
ефикасността и устойчивостта на пречиствателните 
станции, значимостта на пределно допустимите стойности 
на концентрация, използването на утайките, получени от 
пречистването на отпадъчни води, както и относно 
мониторинга на замърсителите в утайките.
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА