BG Официален вестник на Европейския съюз C 24/139

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите „Отворено и неутрално интернет пространство в Европа“

COM(2011) 222 окончателен

2012/C 24/31

Докладчик: г-н PEGADO LIZ

На 19 април 2011 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, до Съвета, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите — Отворено и неутрално интернет пространство в Европа“

COM(2011) 222 окончателен.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 7 октомври 2011 г.

На 475-ата си пленарна сесия, проведена на 26 и 27 октомври 2011 г. (заседание от 26 октомври), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 151 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Понятията отворено и неутрално интернет пространство — „свободи в мрежата“, са ключови за всяко регламентиране, целящо да гарантира свобода при използването на интернет като средство за комуникация.

1.2 Гарантирането на отворено и неутрално интернет пространство е признато за основна политическа цел на равнището на ЕС в редица важни документи и е упоменато изрично като политическа цел в Програмата в областта на цифровите технологии, която е сред най-важните стълбове на стратегията „Европа 2020“.

1.3 Ето защо ЕИСК приветства съобщението на Комисията, насочено към проследяване на въздействието на пазара и технологичното развитие върху свободите в мрежата. Посоченото съобщение обаче не успява да отговори на основателните очаквания на ЕИСК.

1.4 Комисията посочва някои ситуации, които могат да доведат до нарушаване на тези принципи, но вместо да предприеме действия в тяхна защита, тя се застъпва за подход на изчакване.

1.5 Като се има предвид голямата значимост на този въпрос за икономическото и социално бъдеще на Европа, ЕИСК настоятелно препоръчва принципът за отворено и неутрално интернет пространство да бъде вписан официално в законодателството на ЕС възможно най-скоро, без да се забравя развитието на технологиите („състояние на техниката“) в тази област.

1.6 Освен това ЕИСК е убеден, че сега е подходящият момент да се определят принципи, които да гарантират отворено и неутрално интернет пространство, и Комитетът препоръчва набор от принципи, които според него трябва да бъдат приети, както е посочено в параграф 7.12.

1.7 ЕИСК е убеден също така, че тези принципи са от първостепенно значение за бъдещото развитие на интернет като средство за по-добро гражданско участие въз основа на Хартата на ЕС за основните права и като жизненоважно условие за изпълнение на поставените в Женева (2003 г.) и Тунис (2005 г.) цели на Световната среща на високо равнище по въпросите на информационното общество (WSIS).

1.8 ЕИСК е на мнение, че незабавни действия в тази сфера ще са от решаващо значение за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, изпълнението на Програмата в областта на цифровите технологии и по-нататъшното изграждане на вътрешния пазар, и приветства неотдавнашните публични изявления на комисар Kroes по тези въпроси.

1.9 Ето защо Комитетът настоява Европейският парламент и държавите-членки да следват активен подход в защита на свободите в мрежата и приема, че Комисията ще предприеме съответните действия.

2. Кратък обзор, естество и съдържание на съобщението на Комисията

2.1 Съобщението е политически документ в изпълнение на ангажимента, поет от Европейската комисия в декларация, включена в пакета от мерки за реформа на далекосъобщенията (1) през 2009 г., че „… ще следи въздействието, което пазарът и технологичното развитие оказват върху свободата в мрежата, и ще докладва на Европейския парламент и на Съвета преди края на 2010 г. дали са необходими допълнителни насоки“.

2.1.1 В тази декларация Комисията заяви твърдия си и недвусмислен ангажимент за „запазването на отворения и неутрален характер на интернет, като отчита в пълна степен волята на съзаконодателите за съхраняване неутралността на интернет като цел на политиката и като регулаторен принцип, който следва да се поддържа от националните регулаторни органи“.

2.2 Не бива да забравяме, че в своята Програма в областта на цифровите технологии за Европа Комисията обяви, че „внимателно ще наблюдава прилагането на новите законодателни разпоредби относно отворения и неутрален характер на интернет“ (2).

2.3 В съобщението се описват общественото допитване и процесът на проучване, организирани от Комисията през 2010 г. (3), както и съвместната среща на високо равнище, организирана от Комисията и Парламента на 11 ноември 2010 г. (4).

2.4 Комисията прави заключението, че не бива да се предприемат действия, защото няма достатъчно данни, които да сочат необходимост от по-нататъшно законодателство към настоящия момент.

2.4.1 По време на процеса на допитване няколко заинтересовани страни и Органът на европейските регулатори в областта на електронните съобщения (ОЕРЕС) посочиха, че някои доставчици на интернет услуги (ДИУ) са „ограничавали“ или „блокирали“ скоростта на връзката и са таксували дискриминационни цени за доставка на определени видове трафик (5).

2.4.2 Комисията обаче изразява надежда, че правилата за договорите (6), прозрачността (7), смяната на доставчика (8) и качеството на услугите (9), които са част от преработената рамка на ЕС за електронните съобщения, ще спомогнат за осигуряване на желаната конкуренция.

2.4.3 Освен това Комисията счита, че трябва да се осигури достатъчно време, за да могат тези разпоредби да бъдат приложени и да се установи как ще действат на практика (10).

2.5 Съобщението не определя изрично ключовите термини, така че те подлежат на тълкуване от европейското законодателство. Всъщност то посочва, че „… няма окончателно определение за това какво е „неутралност на интернет“ “.

2.5.1 Вместо това съобщението слива двете понятия и обобщава правната позиция на ЕС по тях, като се позовава на член 8, параграф 4, буква ж) от Рамковата директива, който задължава националните регулаторни органи да гарантират на крайните потребители възможността да осъществяват достъп до информация и да я разпространяват или да използват приложения и услуги по свой избор (в съответствие с действащото законодателство) (11).

2.6 Съобщението завършва с ангажимент от страна на Комисията да публикува констатациите от по-нататъшните проучвания на ОЕРЕС във връзка с практики на ДИУ, които може да са антиконкурентни и в разрез с принципите за отворен и неутрален интернет. Ако се окаже, че са налице значителни и трайни проблеми и Комисията прецени, че е необходимо по-нататъшно регламентиране, тя ще се обърне към Съвета с препоръки за действия.

3. За какво става дума?

3.1 Липсата на изрично определение на основните термини, с които се борави, е сериозен проблем. Без определение не може да има ясно излагане на аргументите, нито ясна ориентация на пазара и регулаторите за предвидения обхват на европейското законодателство в тази сфера.

3.2 Отвореното интернет пространство

3.2.1 Отвореното интернет пространство е концепция, която датира от зараждането на интернет и създаването на световната интернет мрежа (World Wide Web), която прави съдържанието на публичния интернет достъпно за всеки човек по света, разполагащ с връзка към интернет.

3.2.2 Отвореното интернет пространство е принцип, според който всички потребители имат свободата да се свързват с публичния интернет без ограничения от правителства или ДИУ по отношение на съдържанието, сайтовете, платформите, видовете оборудване, които могат да се прикачват, и разрешените видове комуникация.

3.2.3 То е „отворено“, защото използва свободни, публично достъпни стандарти, които всеки може да ползва, за да създаде интернет сайтове, приложения и услуги, тъй като целият трафик се третира почти еднакво.

3.2.4 След като влезете в публичния интернет, не е необходимо да искате разрешение, нито да плащате допълнително на ДИУ, за да се свържете с други хора онлайн. Ако създадете иновативна нова услуга, не трябва да искате разрешение, за да я направите достояние на целия свят.

3.2.5 Тази свобода на общуване и иновативност е причината за забележителния успех на интернет.

3.2.6 В действителност днес голяма част от публичното интернет пространство вече не е „отворено“. Мрежата все още е отворена, но приложенията, които използваме на нашите интелигентни телефони, сайтовете на социалните мрежи, в които влизаме, и платеното съдържание, което купуваме, са част от затворено интернет пространство, достъпно само чрез интерфейс, който е частна собственост и чрез приложно-програмен интерфейс (API) (12).

3.2.6.1 Все по-често държави (13), предприятия (14) и мрежови оператори (15) ограничават достъпа до публичния интернет или променят начина, по който той функционира, по политически, технологични или търговски причини.

3.2.7 Именно концепцията на отвореното интернет пространство обаче е причината, поради която интернет е дал тласък на икономическите иновации, демократичното участие, свободата на изразяване и ученето онлайн по цял свят. Тази концепция е жизненоважна за нашите ценности: свобода, равенство и права на човека, посочени в Хартата на ЕС за основните права.

3.2.8 Без да се упоменава изрично, принципът на отвореното интернет пространство е разгледан в член 1, параграф 3а) и член 8, параграф 4, буква ж) от Рамковата директива за електронните комуникации и в параграф 28 от Директивата за правата на гражданите 2009/136/ЕО.

3.3 Неутрално интернет пространство

3.3.1 Принципът на неутрално интернет пространство произтича от концепцията за отворено интернет пространство. Докато отвореното интернет пространство се отнася за отворените стандарти и свободата на свързване с интернет и използването му, неутралността на интернет пространството касае търговското отношение към клиентите на интернет от страна на доставчиците на интернет услуги. Целта е да се защитят правата на потребителите в съответствие с принципа на отвореност на интернет пространството, без неоправдана търговска намеса от страна на доставчика на мрежата.

3.3.2 Принципът на неутралност на интернет означава, че доставчиците на интернет услуги следва да третират по един и същ начин всички източници на сходни интернет данни и да не упражняват дискриминация спрямо различните видове трафик от търговски съображения.

3.3.2.1 Съгласно този принцип потребителите на интернет трябва да могат да контролират какво съдържание гледат и какви приложения използват в интернет, а ДИУ не трябва да имат право да използват пазарната си мощ, за да упражняват дискриминация спрямо конкурентни приложения или съдържание.

3.3.2.2 Този принцип може да бъде съвместим с мерки за управление на трафика, стига тези мерки да са недискриминационни, прозрачни за потребителите и да са предприети с оглед на постигане на основателни цели за качество на обслужването. Мерките за управление на трафика обаче не трябва да създават стимули за забавяне на развитието на мрежите, за да се начисляват по-високи цени поради недостиг на ресурси.

3.3.3 Съгласно този принцип пазарът на услуги за достъп до интернет трябва да бъде правно отделен от пазара на съдържание и приложения, което означава, че дружествата, които оперират и на двата пазара, трябва да разделят по подходящ начин управлението на съответните пазари.

3.3.4 Този принцип обаче може да бъде застрашен (16). ДИУ биха могли да използват своята инфраструктура, за да блокират интернет приложения и съдържание (например интернет сайтове, услуги, протоколи), по-специално тези на конкурентите, или да променят бизнес моделите си, за да намаляват качеството и обхвата на достъп, с които се ползват различни потребители. Подобни промени в бизнес моделите биха могли да доведат до несправедлива дискриминация по отношение на цените и качеството на услугите.

3.4 Предходни становища на ЕИСК

3.4.1 В няколко свои становища ЕИСК зае ясни позиции в полза на тези два принципа преди всичко в защита на свободата и правата на човека; защитата на данните и на правото на неприкосновеност; демократичното управление и управлението на принципа на сътрудничество; приобщаването и оправомощаването, иновациите и икономическия растеж (17).

3.4.2 Специално в становище CESE 362/2011 ЕИСК вече заяви, че „Комитетът смята, че принципът за неутралност на мрежата е изключително важен за бъдещето на интернет услугите в Европа“ (18).

4. Икономическата теория зад принципите: връзката със Стратегията „Европа 2020“ и с Програмата в областта на цифровите технологии

4.1 Цифровата икономика

4.1.1 В рамките на водещата програма на Програмата в областта на цифровите технологии (19), стратегията „Европа 2020“ (20) се стреми да повлияе на огромния потенциал за растеж на интернет и на цифровата икономика.

4.1.2 В момента 2 милиарда души са свързани с интернет, а годишният оборот на електронната търговия възлиза на близо 5,5 трилиона евро. Потреблението и разходите, свързани с интернет, вече са по-големи, отколкото тези за селското стопанство или енергетиката, а в страните с по-силна степен на разпространение на интернет неговият дял в ръста на БВП е 21 % през последните пет години (21).

4.1.3 В неотдавнашно проучване на близо 5 000 МСП, изготвено от McKinsey (22), бе констатирано, че предприятията със силно присъствие в интернет са постигнали ръст над двойно по-бързо от тези, които не са имали такова присъствие или то е било минимално. Освен това те са създали над два пъти повече работни места, отколкото останалите.

4.1.4 За да се извлече възможно най-голяма полза от този мощен двигател на растежа и преобразуването, следва да се положат всички усилия да се създадат максимални условия за достъп до интернет и за свободата на ползването му, както и да се сведат до минимум разходите на потребителите и предприятията за него.

4.2 МСП, иновации, заетост и растеж

4.2.1 Сред основните акценти в стратегията „Европа 2020“ е по-специално да се подобри бизнес средата за МСП, да се намалят разходите по сделките, да се стимулират иновациите в МСП и да се подпомагат новосъздадените предприятия.

4.2.2 Всякакви политики, които отхвърлят принципите на отворено и неутрално интернет пространство, за да облагодетелстват големите мрежови оператори за сметка на 23-те милиона МСП (23) и на потребителите в Европа, ще накърнят способността на континента да трансформира своята икономика и общество така, както е предвидено в стратегията „Европа 2020“.

4.3 Вътрешен пазар и лоялна конкуренция

4.3.1 Отвореното и неутрално интернет пространство, което гарантира лоялна конкуренция и насърчава иновациите, е жизненоважен принцип за изграждането на силен единен пазар на цифровите технологии (24).

5. Някои мрежови оператори се обявяват против принципа на неутралност на интернет

5.1 Някои мрежови оператори лобират пред националните си правителства, Комисията и ЕП да им помогнат да увеличат дела от приходите си от интернет (25). Те твърдят, че няма да могат да си позволят капиталовите инвестиции, необходими за осигуряване на високоскоростния широколентов достъп, от който се нуждае Европа, ако не могат да си създадат нови източници на приходи от предлагане на съдържание (26).

5.1.1 Някои частни мрежови оператори, които участват в конкуренцията на пазара на услуги за достъп до интернет и търсят краткосрочна възвращаемост на инвестициите, са предпазливи по отношение на инвестициите в тази сфера в момента, тъй като не считат, че имат перспектива за достатъчно печалба, особено що се отнася до отдалечените райони.

5.2 Все пак с помощта на инвестиционна подкрепа от Европа за осигуряване на високоскоростна широколентова връзка (27) и атрактивен ръст в търсенето на ширина на честотна лента, новите доставчици на инфраструктура навлизат на пазара на услуги за достъп до интернет. И тъй като в Европа се развива по-конкурентен пазар за широколентова инфраструктура, развитието на нови технологии както за наземен, така и за безжичен широколентов достъп се отразява благотворно и на наличието на ширина на честотна лента и разходите за предоставянето ѝ. Например даден е старт на проекти за предоставяне на високоскоростен интернет, особено в селските райони, като се използва дигиталния дивидент от преминаването от аналогово към цифрово радиоразпръскване.

5.3 Проблемът е, че предложенията от някои ДИУ да променят своите бизнес модели, като отричат принципа на неутралност на интернет, ще повиши цената на съдържанието и услугите в интернет или ще намали отворения характер на интернет.

5.3.1 Ако принципът на неутралност на интернет бъде нарушен и по този начин се даде възможност на ДИУ да „таксуват“, да ограничават скоростта или да блокират интернет трафика между клиенти и доставчици на услуги, то стойността на интернет услугите в Европа ще се повиши и това ще има отрицателни последици за иновациите, растежа, заетостта и стратегията „Европа 2020“.

5.3.2 Застрашено е дори изпълнението на целите от Световната среща на високо равнище по въпросите на информационното общество (WSIS), поставени в Женева (2003 г.) и Тунис (2005 г.) в съответствие с Целите за развитие на хилядолетието (ЦРХ) (28).

6. KPN (29) дава повод за създаването на закон за неутралност на интернет в Нидерландия

6.1 В съобщението на Комисията от 19 април се посочва, че тя не разполага с достатъчно доказателства за операторска намеса в интернет трафика с цел получаване на търговско предимство, за да пристъпи към въвеждане на ново законодателство в защита на принципа на неутралността на интернет.

6.2 Впоследствие на 10 май нидерландския ДИУ KPN (30) посочи, че от юли планира да таксува своите клиенти допълнително за достъп до определени интернет приложения като интернет телефония (Skype) и приложението за смартфон WhatsApp, което се използва като заместител на кратки текстови съобщения.

6.2.1 Беше оповестено, че KPN, подобно на други ДИУ, е използвал технология, наречена задълбочено проучване на пакетите (DPI) (31), за да анализира интернет трафика на клиентите си и планира да въведе доплащане за обаждания чрез интернет телефония, трафик през приложението WhatsApp и всяко друго съдържание, което желае да възпрепятства или от което да печели.

6.2.2 Тъй като KPN има стратегически интерес да пренебрегва принципа за неутралност на интернет и тъй като няма законово изискване за спазването му, компанията открито обяви намерението си да пристъпи към „таксуване“ на определени видове интернет трафик.

6.3 Оповестяването на действията и бъдещите намерения на KPN предизвика политическа буря в Нидерландия, което доведе до приемането на 22 юни в долната камара на нидерландския парламент на първия закон в Европа в защита на принципите на отворения и неутрален характер на интернет.

6.4 Обявяването на намеренията на KPN доказа категорично, че някои мрежови оператори не възприемат разпоредбите на преразгледаната Рамка за електронните комуникации, нито на правото на ЕС за защита на конкуренцията като сериозна защита на принципа за неутралност на интернет.

7. Трябва ли ЕС да предприеме действия сега или да възприеме подход на изчакване?

7.1 В съобщението си Комисията се застъпва за подход на изчакване.

7.2 В съобщението се посочва, че транспонирането на преразгледаната регулаторна рамка в национално законодателство следва да осигури достатъчна защита на принципа на отвореното интернет пространство. А в случай че даден оператор наруши закона, то националните регулаторни органи имат ясни правомощия да вземат решителни мерки.

7.3 Според съобщението, обаче, няма да е необходимо да се контролира спазването на принципа на неутралност на интернет. Вместо това Комисията счита, че в преразгледаната рамка ще е достатъчно да се предвиди конкурентен пазар за услуги за широколентов достъп до интернет заедно с разпоредби за прозрачност и възможност потребителите да сменят доставчика си.

7.4 Съобщението навежда на мисълта, че ще е по-добре да се изчака и да се види дали съществуващите закони и условия за защита на конкуренцията ще осигурят достатъчна защита за принципа на неутралност на интернет, както и че въвеждането на специално законодателство в момента би могло да се отрази неблагоприятно на развитието на интернет икономиката в Европа чрез възпрепятстване на инвестициите или на появата на иновативни бизнес модели.

7.5 Застъпниците на подхода на изчакване изтъкват, че на европейския пазар за услуги за ДИУ съществува конкуренция, и посочват, че ако мрежовите оператори въведат дискриминационно ценообразуване за доставка на съдържание, недоволните им клиенти ще се преместят при друг ДИУ.

7.5.1 С този аргумент обаче се подценява колко е трудно на практика за много клиенти да сменят доставчика си (32), както и какво коварно въздействие би могло да има едно колективно действие от страна на най-големите ДИУ, ако всички те решат да наложат дискриминационни такси за доставка на съдържание.

7.6 Шестдесет и един процента от домакинствата в Европа, които в момента ползват интернет, понастоящем купуват интернет достъпа си като част от пакетно предлагане на интернет, телефон и телевизия. Освен това 92 % от домакинствата, ползващи пакетни услуги, не са сменили оператора си, макар че 36 % са обмисляли тази възможност (33). Ясно е, че пазарната мощ на ДИУ нараства чрез хитри маркетингови практики и това се отразява отрицателно върху поведението на клиентите във връзка със смяна на оператора – интелигентният маркетинг отслабва потребителската мощ. Интелигентният маркетинг ще даде възможност на ДИУ да се възползват от своята позиция и да наложат практики, които са в разрез с принципа на неутралност на интернет, като по този начин ще получат свръхпечалба, ще отслабят конкуренцията и иновацията, освен ако законодателството не им попречи.

7.7 Във всички случаи процесът на оценка на ефикасността на новите правила за електронна комуникация ще отнеме значително време.

7.7.1 Като се има предвид колко време е необходимо за разглеждането, изготвянето и влизането в сила на дадена регулаторна мярка в 27-те държави-членки на ЕС, и колко кратко време е необходимо на ДИУ да се подготвят за въвеждането на нови бизнес модели, неутралността на интернет може да се окаже остаряла концепция, преди още законодателите да са написали съответните разпоредби.

7.8 ЕИСК предлага различен проактивен подход, основан преди всичко на принципите на предотвратяване и предпазливост, описани в предходното му становище на тема „Проактивният подход в правото“ (34), и приветства неотдавнашните публични изявления на комисар Kroes, които очевидно подкрепят този подход.

7.9 Съгласно този подход принципите на отворено и неутрално интернет пространство трябва да бъдат недвусмислено определени и вписани в европейското законодателство като утвърждаване на правата на гражданите, както са определени в Хартата на ЕС за основните права.

7.10 Комисията следва да изготви проект на принципите на отворено и неутрално интернет пространство след внимателно обмисляне на различни формулировки и допитване до всички заинтересовани страни, и като вземе под внимание развитието на технологиите („състояние на техниката“) в тази сфера.

7.11 Макар че принципът на отворено интернет пространство е обхванат относително добре в законодателството на ЕС в член 1, параграф 3 а) и член 8, параграф 4, буква ж) от Рамковата директива (35), паралелно с параграф 28 от Директивата за правата на гражданите (36), той може да бъде представен по-ясно и еднозначно. Конкретният принцип за неутралност на интернет обаче не е определен в законодателството на ЕС, нито е обхванат добре от съвкупност от разпоредби.

7.12 Според Комитета главно въз основа на преглед на принципите, съдържащи се в Норвежките насоки за неутралност на интернет (37), Отговора на Европейското бюро на съюзите на потребителите (BEUC) на консултацията на ЕК по темата за неутралността на интернет (38), Резолюцията на Трансатлантическия диалог на потребителите (TACD) (39) относно неутралността на интернет и приетия неотдавна в Нидерландия закон (40), определението на принципите следва да съдържа най-малко следните елементи:

i. Свобода и качество на достъпа до интернет Европейската комисия следва да постигне споразумение по общи стандарти на ЕС за „минимално качество на услугата“ съгласно принципите от общ интерес и да гарантира ефикасно следене на прилагането им.

ii. Недискриминация между потоци от интернет трафик По принцип не бива да се прави разграничение относно начина, по който се третира всеки индивидуален поток от данни, било то по вида на съдържанието, услугата, приложението, устройството или адреса, от който идва или за който е предназначен потокът. Това се отнася за всички пунктове по мрежата, включително за свързващите точки. Може да има изключения от този принцип, стига да са в съответствие с насоките, посочени в предложената препоръка № iii.

iii. Надзор над механизмите за управление на интернет трафика Като се отбелязват изключенията от принципите, посочени в предложения № i и ii, и за да се ограничат възможни изключения от тях, когато ДИУ наистина използват механизми за управление на трафика, за да гарантират качество на достъпа до интернет, те трябва да спазват общите принципи за целесъобразност, пропорционалност, ефективност, недискриминация между страните и прозрачност.

iv. Управлявани услуги За да се поддържа иновационната способност на всички участници, операторите на електронни комуникации трябва да могат да предлагат на пазара „управлявани услуги“ в допълнение към достъпа до интернет, стига тези услуги да не влошават качеството на интернет достъпа под определено равнище на удовлетвореност и стига продавачите да се съобразяват със съществуващите закони за конкуренцията и регламентите, отнасящи се за конкретния сектор.

v. Повишена прозрачност по отношение на крайните потребители и определена стандартизирана информация Трябва да има ясна, точна и целесъобразна информация относно услугите и приложенията, до които може да бъде получен достъп чрез ДИУ: качеството на предлаганите от тях услуги, възможните им ограничения и всички практики за управление на трафика. ЕК следва да гарантира прозрачност за потребителите, включително ясна информация относно условията, правото за ползване на всички законни приложения и начините за смяна на доставчика. ЕК следва да насърчава по-засилен диалог и ефикасни съвместни регулаторни механизми между индустрията и националните регулатори, под егидата на ЕК, за да се достигне до споразумение за общоевропейски принципи за прозрачност и определена стандартизирана информация.

Брюксел, 26 октомври 2011 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) ОВ L 337, 18.12.2009 г.

(2) COM(2010) 245 окончателен от 26.8.2010 г.

(3) http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/net_neutrality/index_en.htm.

(4) http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/public_consult/net_neutrality/index_en.htm.

(5) Ограничаване на скоростта: ДИУ може да ограничи скоростта по своята честотна лента, за да намали умишлено скоростта за услуга на определен клиент за някои видове трафик. ОЕРЕС посочва, че някои доставчици във Франция, Гърция, Унгария, Литва, Полша и Обединеното кралство са използвали ограничения на скоростта при обмен на файлове чрез равноправен достъп (Р2Р) или при предаване на видео изображение в реално време. Блокиране: ДИУ може умишлено да блокира IP адресите на дадени интернет сайтове, за да преустанови достъпа на свои клиенти на интернет услуги до определени приложения или услуги. ОЕРЕС посочва, че някои мобилни оператори в Австрия, Германия, Италия, Нидерландия, Португалия и Румъния са блокирали или начислявали допълнителни такси за предоставяне на интернет телефония (VoIP).

(6) Член 20, параграф 1, буква б) от Директивата относно универсалната услуга, изменена с Директива за правата на гражданите 2009/136/ЕО.

(7) Член 21, параграф 3, букви в) и г) от Директивата относно универсалната услуга, изменена с Директива за правата на гражданите 2009/136/ЕО.

(8) Параграф 47 от Директивата за правата на гражданите 2009/136/EC.

(9) Член 22, параграф 3, от Директивата относно универсалната услуга, изменена с Директива за правата на гражданите 2009/136/ЕО.

(10) На 19 юли 2011 г. Комисията започна производство срещу 20 държави-членки, затова че не са транспонирали преразгледаната рамка в националното си законодателство.

(11) Директива 2002/21, изменена с Директива 2009/140/ЕО от 25 ноември 2009 г. (ОВ L 337 от 18.12.2009 г.).

(12) Приложно-програмен интерфейс (API) представлява програмен код, който се въвежда между две програми, за да им позволи да се свържат и да работят в общ режим.

(13) Китайската „Велика защитна стена“ вече налага строг контрол върху интернет връзки с останалата част на света, следи трафика и спира достъпа до множество сайтове и услуги. Други страни, включително Иран, Куба, Саудитска Арабия и Виетнам, са предприемали подобни действия, а други правителства затягат контрола върху това какво могат да виждат и да правят хората в интернет.

(14) „Потребителите на мобилни устройства Apple получават достъп до много интернет услуги не чрез браузер, а посредством малки софтуерни приложения (apps), които могат да бъдат изтеглени. Като диктува кои приложения са позволени на неговите устройства, Apple упражнява контрол върху достъпа. С разпространението на приложенията сред други мобилни устройства, и дори при автомобили и телевизии, и други компании ще последват техния пример.“ Сп. „Икономист“, 2.9.2010 г.

(15) ДИУ и оператори на далекосъобщителни мрежи, които търсят нови източници на приходи, използват технологиите, за да правят разграничениe между различните видове интернет трафик в мрежите си с цел да налагат допълнителни такси, да намаляват скоростта или дори да блокират определени услуги.

(16) В своя отговор от 30 юни 2010 г. на общественото допитване на ЕК, ОЕРЕС посочва три основни проблема във връзка с бъдещите насоки на развитие: 1) възможността да се прилага ценово дискриминиране чрез използването на техники като задълбочено проучване на пакетите, съчетано с икономически стимули и потенциал за вертикална интеграция, което би довело до антиконкурентни последици; 2) потенциалът за по-дългосрочни отрицателни последици за интернет икономиката (върху иновациите, свободата на словото и т.н.); 3) объркване/вреди за потребителите поради липса на прозрачност.

(17) Вж. следните становища на ЕИСК: 984/2008 относно „Електронни съобщителни мрежи“ (TEN/327-329 от 29 май 2008 г.) докл. Hernandez Bataller, преди всичко параграфи 1.1., 1.2.7 и 4.4; 1915/2008 относно „Високоскоростен достъп до интернет за всички: идеи за предоставянето на универсални електронни съобщителни услуги“ (TEN/353 от 3 декември 2008 г.) докл. R. Hencks преди всичко параграф 1.5; CESE 1628/2010 относно „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ (TEN/426 от 13 декември 2010 г.), докл. McDonogh, преди всичко параграфи 1.6, 1.9 и 4.5; CESE 525/2011 относно „Акт за единния пазар“ (INT/548 от 15 март 2011 г.) докл. Federspiel, Siecker и Voles; и по-специално неотдавнашното становище CESE 669/2011 относно „Повишаване на цифровата грамотност, на електронните умения и на електронното приобщаване“ (TEN/453) докл. L. Batut.

(18) Вж. становище на ЕИСК CESE 362/2011 относно „Първа програма за политика в областта на радиочестотния спектър/Европейски широколентов достъп“ (TEN/434-435).

(19) „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“, COM(2010) 245 окончателен.

(20) COM(2010) 2020 окончателен.

(21) От McKinsey Global Institute: „Internet matters: The Net's sweeping impact on growth, jobs, and prosperity“ („Интернет има значение: огромното въздействие на мрежата върху растежа, работните места и просперитета“), май 2011 г.

(22) От McKinsey Global Institute: „Internet matters: The Net's sweeping impact on growth, jobs, and prosperity“ („Интернет има значение: огромното въздействие на мрежата върху растежа, работните места и просперитета“), май 2011 г. http://www.mckinsey.com/mgi/publications/internet_matters/pdfs/MGI_internet_matters_full_report.pdf.

(23) Евростат (Годишник на Евростат 2010 г., http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/publications/eurostat_yearbook_2010).

(24) Както е определен в съобщението „За Акт за единния пазар – За изграждане на високо конкурентна социална пазарна икономика – 50 предложения“ (COM(2010) 608 окончателен/2 от 11.11.2010 г.) и в съобщението „Дванадесет лоста за насърчаване на растежа и укрепване на доверието – „Заедно за нов тип икономически растеж“ (COM(2011) 206 окончателен от 13.4.2011 г.), параграф 2.7.

(25) Четири от най-големите ДИУ в Европа - Deutsche Telekom, France Telecom, Telecom Italia и Telefónica – са поръчали проучване в защита на тезата си. A.T. Kearney, 2010 г., A Viable Future Model for the Internet („Жизнеспособен бъдещ модел за интернет“).

(26) Най-големите оператори на ДИУ твърдят, че ако модернизират мрежите си така, че да отговарят на предвижданията за търсене на широколентов достъп до 2014 г. без допълнителни приходи, приходите им от инвестиции ще спаднат с 3 пункта до близо 9 процента. A.T. Kearney, 2010 г., A Viable Future Model for the Internet („Жизнеспособен бъдещ модел за интернет“).

(27) Вж. COM(2010) 471 окончателен – За формулиране на първата програма за политика в областта на радиочестотния спектър, COM(2010) 472 окончателен – Европейският широколентов достъп: да инвестираме в стимулиран от цифровите технологии растеж, и 2010/572/EU (вж. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:251:0035:0048:BG:PDF). Препоръка на Комисията относно подхода за регулиране на цените за терминиране на фиксирана и мобилна връзка в ЕС; вж. и Доклада за резултатите по Програмата в областта на цифровите технологии (SEC(2011) 708 окончателен от 31.5.2011 г.)

(28) Вж. „Наблюдение на целите от WSIS: междинен преглед“ (Световен доклад за развитието на телекомуникациите/ ИКТ 2010 г., Международен съюз по далекосъобщенията, Женева, 2010 г.)

(29) KPN е нидерландска компания за телекомуникации с интереси в редица европейски страни. Тя е най-големият ДИУ в Нидерландия, като приходите ѝ за 2010 г. възлизат на 13,4 млрд. евро, а печалбата — на 1,8 млрд. евро.

(30) Вж. излъчването в интернет на „Инвеститорския ден на KPN: групова стратегия“ на адрес: http://pulse.companywebcast.nl/playerv1_0/default.aspx?id=12193&bb=true&swf=true.

(31) Задълбоченото проучване на пакетите (DPI) е техника, която се използва от ДИУ, за да се разгледа в детайли пакетът от данни, докато минава през пункт за проверка. Задълбоченото проучване на пакетите (и филтрирането) дават възможност за усъвършенствано управление на мрежата, обслужване на потребители и изпълнение на функции, свързани със сигурността, но и за извличане на данни по интернет, подслушване, цензура и т.н.

(32) В извършен от британския регулатор Ofcom преглед на смяната на оператори в Обединеното кралство (10 септември 2010 г.) се констатира, че ако имат избор, 45 % от клиентите на широколентов достъп до интернет смятат, че смяната на оператор създава „прекалено много главоболия“ и клиентите едва ли ще сменят доставчика си само защото един-два вида ползване на интернет са забранени или се таксуват допълнително: http://stakeholders.ofcom.org.uk/binaries/consultations/consumer-switching/summary/switching.pdf.

(33) Всички статистически данни са взети от Допитването за електронни комуникации в домакинствата от специалното издание на Евробарометър 362, юли 2011 г., http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_362_en.pdf

(34) Вж. становище на ЕИСК CESE OB C 175, 28.7.2009, г., стр. 26 относно „Проактивният подход в правото: крачка напред към по-добро регулиране на равнище ЕС“.

(35) Директива 2002/21 изменена с Директива 2009/140/ЕО от 25 ноември 2009 (ОВ L 337 от 18.12.2009 г.)

(36) 2009/136/ЕО.

(37) Насоки за неутралност на интернет, 2009 г.: http://www.npt.no/ikbViewer/Content/109604/Guidelines%20for%20network%20neutrality.pdf.

(38) Потребителите следва да имат право на:

1. интернет връзка със скорост и надеждност, отговаряща на заявената в рекламата.

2. интернет връзка, която им дава възможност: а. да изпращат и получават избрано от тях съдържание; б. да използват избрани от тях услуги и приложения; в. да свързват избран от тях хардуер и да използват избран от тях софтуер, които не нанасят вреди на мрежата.

3. интернет връзка, в която няма дискриминация въз основа на вид приложение, услуга или съдържание или въз основа на адреса на подателя или получателя.

4. конкуренция между мрежи, приложения, доставчици на услуги и съдържание.

5. информация за това какви практики за управление на мрежата се използват от доставчика им (http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/net_neutrality/comments/08industry_social_consumer_orgs_ngos_etc/beuc.pdf).

(39) Резолюция на TACD от април 2010 г. (док. №: INFOSOC 42-09)

(40) Неофициален превод: https://www.bof.nl/2011/06/15/net-neutrality-in-the-netherlands-state-of-play/.