Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации — шансът на Европа да определи своето бъдеще“

(Приносът на Европейската комисия към неформалната среща на лидерите на ЕС, посветена на иновациите, в София на 16 май 2018 г.)

(COM(2018) 306 final)

(2018/C 440/11)

Докладчик: Ulrich SAMM Съдокладчик: Stefano PALMIERI

Консултация Европейска комисия, 18.6.2018 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Единен пазар, производство и потребление“ Приемане от секцията 4.9.2018 г. Приемане на пленарна сесия 19.9.2018 г. Пленарна сесия № 537 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 196/1/2

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК приветства факта, че и в контекста на многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. Комисията ясно заяви, че научните изследвания и иновациите трябва да продължат да бъдат основен приоритет на ЕС .

1.2. Комитетът приветства факта, че иновациите следва да имат по-голяма тежест, и припомня призива си бъдещите нужди от финансиране на политиката да бъдат добре балансирани за цялата верига за научни изследвания и иновации — от фундаменталните до продуктово ориентираните научни изследвания. Иновациите са от основно значение за икономическия растеж, а новите инструменти ще бъдат особено благоприятни за МСП . ЕИСК отново изтъква значението на публичните инвестиции в научноизследователската и развойната дейност като ключов фактор за създаването и поддържането на мултиплициращ ефект върху икономиките на държавите членки.

1.3. ЕИСК приветства и целта за допълнително опростяване на правилата за държавните помощи, за да се улесни комбинирането на различни фондове , което може да играе важна роля за преодоляване на големите различия между държавите членки и регионите по отношение на броя на успешните проекти за научни изследвания и иновации.

1.4. Програмата „Хоризонт Европа“ трябва да инвестира в области, в които има голяма европейска добавена стойност. В приоритет следва да бъдат издигнати съвместните научноизследователски проекти, тъй като те отговарят на това изискване по начин, по който друга програма едва ли го прави.

1.5. ЕИСК е убеден, че множество големи предизвикателства пред обществото могат да бъдат решени само на европейско равнище и се нуждаят от съгласуваните усилия на няколко участници, които да излязат извън обхвата на отделните съвместни научноизследователски проекти. Поради тази причина се подкрепя идеята за мисии .

1.6. Друг основен фактор за по-нататъшното укрепване на европейското научноизследователско пространство е подкрепата за мобилността на изследователите чрез действията „Мария Склодовска-Кюри“. В същото време европейските и националните политики трябва да се стремят към създаването на подходящи и привлекателни условия на труд за специалистите, за да се избегне явлението „изтичане на мозъци“, което пречи на постигането на съгласуваност в ЕС.

1.7. ЕИСК счита, че е необходимо да се увеличи обемът на инвестициите на ЕС, за да се помогне на европейските работници да следят развитието на професиите в областта на цифровите технологии и да придобиват квалификации в тази сфера.

1.8. ЕИСК смята, че инициативите, с които на МСП се помага да се възползват от резултатите от научните изследвания и иновациите, би трябвало да се подкрепят по-ефективно.

2. Въведение

2.1. На неформалната среща на лидерите на ЕС, посветена на иновациите, в София на 16 май 2018 г. Европейската комисия прикани присъстващите да обсъдят и да дадат стратегически насоки с оглед на следващата многогодишна финансова рамка като цяло и по-специално с оглед на приоритетите, които трябва да се дадат на научните изследвания и иновациите. За тази цел в своето съобщение ( 1 ) ЕК предложи приоритети и нови инициативи.

2.2. Това предложение служи и като първа стъпка към определянето на следващата рамкова програма (РП9 или „Хоризонт Европа“), която цели продължаването и подобряването на успешната програма „Хоризонт 2020“ ( 2 )

2.3. Предлагат се и дейности за подпомагане на иновациите и стимулиране на индустриалното лидерство съгласно обновената стратегия за промишлената политика на ЕС ( 3 )

3. Основно съдържание на предложението

3.1. Предложението на Европейската комисия има за цел да гарантира, че в бъдеще научните изследвания и иновациите ще останат сред основните политики и приоритети на финансирането на ЕС в различните бюджетни инструменти. Поставя се по-голям акцент на иновациите с цел превръщане на Европа в лидер в областта на иновациите, създаващи пазари.

3.2. 100 милиарда евро за бъдещата програма „Хоризонт Европа“ и Програмата на Евратом за научни изследвания и обучение Комисията предлага да се увеличат инвестициите в научни изследвания и иновации чрез отпускането на околоза бъдещатаи Програмата наза научни изследвания и обучение ( 4 )

3.3. Също така Комисията предложи да мобилизира около 11 милиарда евро за пазарни инструменти , включително финансови инструменти и бюджетни гаранции, в специално направление в рамките на фонда InvestEU, който на свой ред ще привлече частни инвестиции в размер на 200 милиарда евро в подкрепа на научните изследвания и иновациите.

3.4. Държавите членки настоятелно се призовават да предприемат необходимите мерки за увеличаване на своите разходи за научни изследвания и иновации, за да се достигне целта от 3 % от БВП.

3.5. Стартиране на първата група мисии на равнище ЕС в областта на научните изследвания и иновациите със смели, амбициозни цели и значителна европейска добавена стойност. С мисиите ще се стимулират инвестициите и ще се насърчи участието на множество сектори от веригите на стойността, различните области на политиката (напр. енергетика и климат, транспорт, усъвършенствани производствени технологии, здраве и хранене, цифрови технологии), различните научни дисциплини (включително социалните и хуманитарните науки).

3.6. Предлага се при всяко преразглеждане на политиката и законодателството на ЕС и на националните регулаторни рамки да се прилага принципът на иновациите , като така се гарантира, че се прави пълна оценка на въздействието им върху иновациите.

3.7. Ще бъде създаден Европейски съвет по иновациите (EIC) за идентифициране и по-широко разпространение на радикални и разрушителни иновации с акцент върху бързо развиващите се високорискови иновации, които имат голям потенциал за създаване на напълно нови пазари.

3.8. Мерки за увеличаване на частните инвестиции в научните изследвания и иновациите и разрастване на инициативи: — изпълнение на програма за общоевропейски фондове за инвестиции във фондове за рисков капитал (VentureEU); — транспониране на Директивата (5) относно рамки за превантивно преструктуриране, предоставяне на втори шанс и мерки за повишаване на ефективността на процедурите за преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения.

3.9. Допълнително опростяване на правилата за държавните помощи с цел улесняване на безпроблемното комбиниране на различни фондове и за по-добро използване на общи стандарти за оценка на проектите за научни изследвания и иновации.

3.10. данъчна система Комисията се застъпва за ( 6 ) , която да подкрепя иновациите, като позволява разходите за инвестиции в научни изследвания и иновации да подлежат на приспадане от данъчните задължения, с допълнителни облекчения за млади дружества.

3.11. Въвеждане на етикет за отворена наука за университетите и публичните научноизследователски организации, за да им се даде възможност да станат по-предприемчиви и интердисциплинарни.

4. Общи бележки

4.1. ЕИСК приветства факта, че и в контекста на многогодишната финансова рамка за периода 2021—2027 г. Комисията ясно заяви, че научните изследвания и иновациите трябва да продължат да бъдат основен приоритет на ЕС. Една силна и успешна програма, която обединява постижения, съвместни научноизследователски инфраструктури, трансгранично сътрудничество, както и синергии между академичните среди, промишлеността, МСП и научноизследователските организации, е основен политически инструмент за постигане на устойчив европейски икономически растеж и конкурентоспособност и за справяне с големите предизвикателства, пред които е изправено европейското общество.

4.2. Комитетът приветства факта, че иновациите следва да имат по-голяма тежест, и припомня искането си бъдещите нужди от финансиране на политиката да бъдат добре балансирани за цялата верига за научни изследвания и иновации — от фундаменталните до продуктово ориентираните научни изследвания ( 7 ) . Иновациите са от основно значение за икономическия растеж, а новите инструменти ще бъдат особено благоприятни за МСП. ЕИСК отново изтъква значението на публичните инвестиции в научноизследователската и развойната дейност като ключов фактор за създаването и поддържането на мултиплициращ ефект върху икономиките на държавите членки.

4.3. По отношение на големите очаквания, свързани с въздействието на програмата „Хоризонт Европа“ и нейната роля за осигуряване на европейската конкурентоспособност, ЕИСК препоръчва финансиране в размер на 120 милиарда евро, както предлага и Европейският парламент. Европейските институции трябва да покажат, че са разбрали огромното значение на научните изследвания и иновациите за бъдещата конкурентоспособност на ЕС.

4.4. ЕИСК счита, че е необходимо да се увеличи обемът на инвестициите на ЕС, за да се помогне на европейските работници да следят развитието на професиите в областта на цифровите технологии и да придобиват квалификации в тази сфера. Освен това ЕИСК смята, че инициативите, с които се помага на МСП да се възползват от резултатите от научните изследвания и иновациите, би трябвало да се подкрепят по-ефективно.

5. Конкретни бележки

5.1. Научни изследвания по цялата верига на стойността

5.1.1. Европейските структурни и инвестиционни фондове следва да се използват за включване на регионите в икономиката на иновациите. Следва да се развият синергии с програмата „Хоризонт Европа“, фонда InvestEU, Европейския социален фонд, програмата „Еразъм+“, Програмата за цифрови технологии в Европа, общата селскостопанска политика и други програми.

5.1.2. съвместните научноизследователски ЕС е най-отвореното за научни изследвания и иновации пространство в света. Съюзът не само приема научноизследователски организации от цял свят да участват в негови проекти, но също така си сътрудничи активно с международни партньори в рамките на съвместни програми. Програмата „Хоризонт Европа“ трябва да инвестира в онези области, в които има специална европейска добавена стойност. В приоритет следва да бъдат издигнати ( 8 ) проекти, тъй като те отговарят на това изискване по начин, по който друга програма едва ли го прави: за да се осъществи по-нататъшен напредък по отношение на предизвикателствата пред обществото, които не могат да бъдат решени на национално равнище, тези проекти обединяват най-добрите учени, както и най-иновативните МСП и заинтересованите страни от промишлеността в Европа. Чрез съчетаване на техните умения и компетентности, обхващащи различни дисциплини, съвместните научноизследователски проекти водят до ценни ползи за европейските граждани.

5.1.3. ЕИСК е убеден, че множество големи предизвикателства пред обществото могат да бъдат решени само на европейско равнище и се нуждаят от съгласуваните усилия на няколко участници, които да излязат извън обхвата на отделните съвместни научноизследователски проекти. Поради тази причина се подкрепя идеята за мисии . ЕИСК признава, че общите амбициозни цели имат потенциала да вдъхновяват и да създават импулс, т.е. готовност за предприемане на действия в различни общности, включително сред широката общественост. Мисиите следва да предлагат дългосрочна перспектива за финансиране през целия период на финансиране на програмата „Хоризонт Европа“. От съществено значение е мисиите преди всичко да бъдат замисляни като широкомащабни мисии в областта на научните изследвания дори ако включват различни заинтересовани страни в своите подпроекти. За да постигнат амбициозните си цели, мисиите трябва да обхващат цялата верига на иновации и да включват научноизследователски дейности на всички равнища на технологична готовност. ЕИСК настоятелно призовава да не се надценява самата концепция за мисиите, а да им се осигури подходящото финансиране, необходимо за постигането на техните цели. Тези цели следва да бъдат едновременно постижими и ясни.

5.1.4. Една от силните страни на европейските рамкови програми за научни изследвания е техният ясен ангажимент на равнището на целия ЕС да подпомагат Европейско научноизследователско пространство, отворено за всички държави членки. По-силните синергии между следващата рамкова програма и структурните фондове биха могли да подкрепят тази отвореност. По-ефективното преодоляване на разликите между регионите ще бъде едно от основните политически предизвикателства през следващите години и ефективните партньорства между научноизследователските институции могат да бъдат едно от решенията.

5.1.5. Важен инструмент в този контекст са водещите инициативи в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии . Те се характеризират със силен акцент върху развитието на иновативни технологии. Това е уникално предимство. Европа трябва да си позволи широкомащабни и дългосрочни проекти, които могат да носят степен на несигурност, но все пак са иновативни и ориентирани към бъдещето. Следователно водещите инициативи в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии следва ясно да се разграничават от мисиите. От съществено значение е бъдещите водещи инициативи в областта на бъдещите и нововъзникващите технологии да започнат, както са планирани, и да продължават да получават приоритетно финансиране.

5.1.6. Осигуряването на достъпност на научноизследователската инфраструктура в целия ЕС и извън него е един от примерите за успех на рамковите програми. Несъмнено върховата научноизследователска инфраструктура привлича най-добрите учени и много често именно достъпът до научноизследователската инфраструктура прави възможни революционните постижения. Следователно научноизследователската инфраструктура спешно се нуждае от повече финансиране на европейско равнище, а не от намаляване на дела от бюджета, което Европейската комисия предвижда в своето предложение; осигуряването на достъп за ползвателите от държавите — членки от ЕС-13, би трябвало да бъде приоритетна грижа.

5.1.7. Друг основен фактор за по-нататъшното укрепване на европейското научноизследователско пространство и за създаването на въздействие, което не може да бъде постигнато на национално равнище, е подкрепата за мобилността на изследователите чрез действията „Мария Склодовска-Кюри“. ЕИСК приветства всички инициативи, предназначени да подкрепят мобилността на изследователите, работещи в МСП. ЕИСК обаче е обезпокоен от явлението „изтичане на мозъци“, което може дори да се засили от заделянето на средства за мобилност, и затова призовава европейските и националните политики да се насочат към създаване на подходящи и привлекателни условия на труд за специалистите, за да се избегне тази тенденция, която пречи на постигането на съгласуваност в ЕС.

5.1.8. Следва да се отбележи, че академичните заинтересовани страни от публично финансираните институции в много държави членки нямат право да получават заеми . Следователно програмата „Хоризонт Европа“ би трябвало да остане насочена предимно към съфинансиране, а не към заеми.

5.1.9. ЕИСК се присъединява към призива към държавите членки да предприемат необходимите мерки за увеличаване на своите разходи за научни изследвания и иновации, за да се достигне целта от 3 % от БВП.

5.2. Научни изследвания и иновации за нови пазари и сближаване в Европа

5.2.1. Както се подчертава в седмия доклад за икономическото, социалното и териториалното сближаване, научните изследвания и иновациите в ЕС продължават да бъдат съсредоточени в ограничен брой региони. Благодарение на добрите междурегионални връзки, висококвалифицираната работна ръка и привлекателните условия за бизнес в северозападните държави членки стана възможно оползотворяването на научните изследвания и иновациите като реални фактори за подпомагане на икономическата конкурентоспособност и социалното сближаване. В южните и източните държави членки постиженията във връзка с иновациите са по-слаби, а прилежащите региони не извличат ползи от близостта си до центровете на иновации — предимно столиците. Това налага въвеждането на политики, които свързват предприятията, научноизследователските центрове и специализираните бизнес услуги във всички региони. ЕИСК счита, че от основно значение за постигането на тази цел може да бъде допълнителното опростяване на правилата за държавните помощи с цел улесняване на безпроблемното комбиниране на различни финансови ресурси .

5.2.2. Програмите за научни изследвания и иновации след 2020 г. трябва да вземат под внимание икономическото, социалното и териториалното измерение, което характеризира регионите на ЕС, като се избягва прилагането на универсални стратегии. Този подход може да бъде подкрепен с изпълнението на стратегии, основани на „отворени иновации“. По отношение на териториалното измерение на политиките в областта на научните изследвания и иновациите е важно да се изградят нови програми и приоритети, като се вземат под внимание икономическите и социалните аспекти, характеризиращи териториите, в които ще се изпълнява действието.

5.2.3. Политиките и програмите в областта на научните изследвания и иновациите след 2020 г. следва да бъдат съгласувани с целите на „икономиката в името на общото благо — ИОБ“ — устойчив икономически модел, насочен към социално сближаване. ИОБ е процес на „социална иновация“ и положително предприемачество, полезен за популяризирането и подкрепата на нови идеи, които едновременно удовлетворяват социални нужди, създават нови социални връзки и укрепват създаването на икономическа стойност.

5.2.4. Въпреки усилията, полагани в процеса на изпълнението на програмите за периода 2014—2020 г., достъпът на МСП до възможностите за растеж, създадени от иновациите, оказва минимално въздействие върху конкурентоспособността и създаването на работни места. Системата за подкрепа на научните изследвания и иновациите в някои региони все още е твърде сложна, което отказва микропредприятията и малките предприятия от участие най-вече в проекти на ЕС. Поради тази причина ЕИСК приветства създаването на Европейски съвет по иновациите (EIC) , който следва да ускори търговската реализация и по-широкото разпространение на иновации от стартиращи предприятия, създадени по проекти по програма „Хоризонт Европа“. EIC може да се превърне в по-бърз механизъм за завършване на последните стъпки за преодоляване на изоставането в областта на иновациите.

5.2.5. сътрудничеството между МСП и институциите в сферата на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, да се подпомагат предприемаческите инициативи за новосъздадени предприятия, основаващи се на трансфера на научните изследвания и иновациите, да се подкрепят обучението и набирането на средства. ЕИСК счита, че е важно да се подкрепи трансферът и извличането на ползи от модела на „петорната спирала“ За да се превърнат възможностите за научни изследвания и иновации във фактори за конкурентоспособност и икономическо развитие, от съществено значение е да се засилимежду МСП и институциите в сферата на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, да се подпомагат предприемаческите инициативи за новосъздадени предприятия, основаващи се на трансфера на научните изследвания и иновациите, да се подкрепят обучението и набирането на средства. ЕИСК счита, че е важно да се подкрепи трансферът и извличането на ползи от модела на „петорната спирала“ ( 9 ) , за да се насърчат публично-частните партньорства.

5.2.6. МСП биха могли да бъдат лидери по отношение на „социалните отворени иновации“, в които уменията на хората за работа в мрежа и способностите за съвместно създаване, разработване и въвеждане на иновации са от основно значение за пълното постигане на социалните иновации в цяла Европа. Има нужда да се насърчават подходящи политики в областта на иновациите за МСП по примера на това, което е вече направено в рамките на инициативата ЕВРИКА. С тази задача конкретно биха могли да се занимават институциите, които могат пряко да подпомагат МСП при участие в развитие на стопанска дейност и иновации, като например търговските палати.

5.2.7. За да се спазят принципът на субсидиарност и значителните възможности на регионите и държавите членки в областта на подпомагането на МСП обаче, Комитетът настоятелно призовава да се поставя акцент върху европейската добавена стойност. Това може да се състои в подпомагане на сътрудничеството на повече от двама европейски участници в иновации или в осигуряване на капитал на новатори с концепции, които са твърде рискови, за да бъдат подкрепени на национално равнище. Освен това рационализирането на споменатите по-горе инструменти следва да доведе до по-голяма ефикасност на финансирането. Затова следва да се очаква, че Европейският съвет по иновациите ще се нуждае от по-малък дял от бюджета на „Хоризонт Европа“, отколкото финансовите инструменти по програма „Хоризонт 2020“, а не от значителното увеличение, предвидено в предложението на ЕК. В програмите за научни изследвания и иновации след 2020 г. следва да се предостави по-голяма подкрепа за качествените аспекти на целите.

5.2.8. „Интелигентността“ на една социално-икономическа система не може да бъде измерена единствено въз основа на количествени показатели като разходите за научни изследвания и иновации; трябва да се разгледат и качествени показатели като видовете нововъведения, предимствата за гражданското общество и броя на създадените нови работни места. Поради тази причина ЕИСК приветства този подход.

5.2.9. ЕИСК приветства факта, че Комисията е включила достъпността като „благоприятстващо условие“ в новата МФР. Финансирането на научните изследвания и иновациите на равнище ЕС и на национално равнище трябва да отговаря изцяло на критериите за достъпност, така че резултатите да носят ползи на всички социални групи, включително на хората с увреждания, които представляват 15 % от населението на ЕС.

Брюксел, 19 септември 2018 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) COM(2018) 306 final.

(2) Вж. ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 66 и „Оценка на програмата „Хоризонт 2020“ (информационен доклад).

(3) ОВ C 197, 8.6.2018 г., стр. 10.

(4) Предложените бюджетни средства в размер на 100 милиарда евро за периода 2021—2027 г. включват 97,6 милиарда евро по линия на програмата „Хоризонт Европа“ (от които 3,5 милиарда евро ще бъдат разпределени за фонда InvestEU), а 2,4 милиарда евро — за програмата на Евратом за изследвания и обучение.

(5) COM(2016) 723 final.

(6) Очаквана съгласно общата консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД).

(7) ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 66.

(8) Съвместните научни изследвания с минимум трима партньори от различни държави членки позволяват обединяване на усилията с цел справяне с предизвикателства, които не могат да бъдат преодолени само от една държава, и генериране на синергии в рамките на научните изследвания в ЕС, като по този начин се създава значителна европейска добавена стойност, както при проектите, които бяха замислени и осъществени от ЕВРИКА.

(9) Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology (Петорната спирала и как знанията, иновациите и околната среда взаимодействат помежду си? Предложена рамка за трансдисциплинарен анализ на устойчивото развитие и социалната екология), International Journal of Social Ecology and Sustainable Development, том 1, № 1, стр. 41-69.