Въпреки несъмнените икономически ползи, свързани с облекчаването на регулаторните ограничения на пазара на услуги, като цяло в широк кръг сектори на услугите през последните години почти няма напредък ( диаграма 1 ).

Диаграма 1. Пречки пред пазара в ЕС-27, 2006—2017 г. Рестриктивността на нормативната уредба се измерва по скала от 0 до 1. Източник: Mapping and Assessment of Legal and Administrative Barriers in the Services Sector [Установяване и оценка на правните и административните пречки в сектора на услугите], проучване за Европейската комисия, вж.: https://op.europa.eu/bg/publication-detail/-/publication/6d8d8858-a756-11eb-9585-01aa75ed71a1

Аналогично е положението и в анализираните сектори на професионалните услуги. От 2017 г. досега само малък брой държави от ЕС предприеха реформи за либерализиране на професионалните услуги (в много от случаите — в резултат от производства за установяване на нарушения). Като цяло реформите само отчасти съответстват на препоръките на Комисията и затова в повечето държави членки продължават да съществуват значителни възможности за допълнително подобрение на нормативните разпоредби.

От друга страна, редица държави членки наскоро затегнаха нормативната си уредба относно определени професии. Например две държави членки започнаха да регламентират професията агент на недвижими имоти (като в още една държава законодателната инициатива предстои), която по-рано е била нерегулирана в тези държави. Някои държави членки въведоха ограничения по отношение на определени аспекти на достъпа до правни, архитектурни и инженерни услуги и упражняването им (подробности са посочени по-долу).

Показател за рестриктивността на нормативната уредба в областта на професионалните услуги

Също както през 2017 г., настоящата актуализация на препоръките за реформи се основава на задълбочена оценка на националните регулаторни рамки, приложими по отношение на седемте разглеждани професии. В допълнение към подробен качествен анализ, рестриктивността на националните разпоредби като цяло се оценява чрез използване на комплексен показател, разработен през 2017 г. за оценка на кумулативния товар на множество нормативни изисквания .

Показателят предоставя измерима основа за сравнителен анализ на регулаторните рамки на държавите членки за седемте професии чрез измерване на тяхната рестриктивност по скала от нула (най-малко рестриктивни) до шест (най-силно рестриктивни). Той следва методика твърде подобна на показателите в проучването на ОИСР за 2018 г. относно регулирането на пазарите на продукти. Видовете нормативни изисквания, които показателят обхваща, остават непроменени след 2017 г., включително:

1) регулаторен подход: дейности, запазени за притежателите на специфични квалификации, защита на професионалните звания;

2) изисквания за квалификация: продължителност на образованието и обучението, задължителен държавен изпит, задължения за непрекъснато професионално развитие и т.н.;

3) други изисквания за достъп: задължително членство или вписване в професионален орган, ограничаване на броя на предоставените лицензи, други изисквания за издаване на разрешения и т.н.;

4) изисквания за опит: ограничения по отношение на формата на дружеството, по отношение на дяловото участие и гласуването, ограничения за съвместно упражняване на професии, несъвместимост на дейности и т.н.

През 2017 г. методиката, използвана за генериране на показателя за рестриктивност, беше подложена на статистически одит от Съвместния изследователски център на Европейската комисия и заключенията от одита са, че показателят е статистически последователен и надежден и осигурява полезен и ефективен инструмент за обобщаване на различните аспекти на националните разпоредби . Оценка на показателя беше направена и в проучване за Европейския парламент, в което се заключава, че той „може да помогне да се покаже, че рестриктивността на регламентирането на професионалните услуги обикновено пречи на доброто функциониране на пазарите и следователно ограничава развитието на ЕС“ . В проучването се изтъква също и че макар показателят да се основава на методиката на ОИСР относно регулирането на продуктовите пазари, той представя цялостните нива на рестриктивност в държавите — членки на ЕС, още по-подробно, като включва в анализа някои допълнителни аспекти.

По-долу са представени специфичните за всяка държава членка резултати относно рестриктивността на нормативната уредба за всяка от седемте професии. Въпреки че резултатите дават полезни данни за тази рестриктивност като цяло и за възможностите за усъвършенстване на нормативната уредба, те не следва да се използват отделно от качествената оценка на националния нормативен контекст. Също така резултатите не следва да се тълкуват като преценка относно пропорционалността или целесъобразността на нормативната уредба. Това по-скоро би следвало да е отправна точка за допълнителен обстоен анализ, при който качествените и количествените подходи взаимно се допълват.

II. Анализ по професии

В следващите раздели се описват нормативните уредби за различните анализирани професионални услуги. Понятията и наименованията (национални), както и организацията и обхватът на дейностите на професиите често се различават между държавите членки. Анализът отчита тези различия и разглежда обхванатите от даден сектор услуги, а не националните определения за всяка професия.

Оценката по-долу се основава предимно на:

·информация, предоставена от държавите членки в базата данни за регулираните професии;