РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

ГИС : Географска информационна система

ЕЗФРСР : Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони

ЕФГЗ : Европейски фонд за гарантиране на земеделието

ИЗП : Използвана земеделска площ

ИСАК : Интегрирана система за администриране и контрол

МПМЗП : Мерки в подкрепа на местните земеделски продукти

ООП : Обща организация на пазара

СРС : Специфичен режим на снабдяване

POSEI : Програми със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер

POSEICAN : Програми със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на Канарските острови

POSEIDOM : Програми със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на френските отвъдморски департаменти

POSEIMA : Програми със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на Мадейра и Азорските острови

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Между 1989 и 1993 г. Съветът прие специфични мерки в подкрепа на земеделието в най-отдалечените райони на Европейския съюз (френските отвъдморски департаменти, Канарските острови, Азорските острови и Мадейра), както и на малките гръцки острови в Егейско море с оглед да отговори на особените нужди на тези райони.

II. Програмите за най-отдалечените райони и островите в Егейско море използват два различни инструмента, за да покрият специфичните нужди на тези територии. Специфичният режим на снабдяване (СРС) представлява система за компенсиране на допълнителните разходи, които възникват поради островния характер и отдалечеността на засегнатите райони. Мерките в подкрепа на местните земеделски продукти (МПМЗП) имат за цел развитието на местното земеделско производство и снабдяването със земеделски продукти.

III. През 2006 г. е извършена реформа на тези специфични мерки. Комисията стига до заключението, че управлението на системата е твърде негъвкаво и ограничава капацитета на действията на Общността да отговорят на нуждите на най-отдалечените райони своевременно и по подходящ за специфичните им проблеми начин. Ето защо при новия подход се дава предимство на по-засиленото участие на районите, на децентрализацията и на гъвкавостта при вземането на решения, като програмите се представят от държавите членки и се одобряват от Комисията.

IV. Като взе предвид целите на реформата, по време на своя одит Палатата постави следните одитни въпроси:

а) В състояние ли са програмите за подкрепа, изготвени от държавите членки и одобрени от Комисията, да отговорят по ефективен начин на специфичните нужди?

б) По ефективен начин ли са приложени мерките, разработени от държавите членки след реформата от 2006 г.?

в) Извършва ли се ефективен мониторинг на изготвените от държавите членки и одобрените от Комисията програми за подкрепа?

V. Като цяло Палатата констатира, че специфичните мерки са ефективни и са от съществено значение за земеделието в засегнатите райони. Въпреки това тя идентифицира известен брой слабости в управлението на мерките, с чието преодоляване е възможно подобряване на специфичните мерки.

VI. По време на фазата на изготвяне и одобряване на програмите, която приключи за срок от едва шест месеца, Комисията по-скоро извършваше проверка на съответствието и съгласуваността на програмите, отколкото да ръководи и да участва активно в създаването им с оглед на тяхната ефективност. Тази констатация беше направена и по отношение на процедурата за изменение на програмите за следващите години.

VII. По отношение на изпълнението на програмите Палатата идентифицира мерки или дейности, които поради присъщите им характеристики вероятно в най-добрия случай ще бъдат частично ефективни. Освен това системите за контрол, съществуващи в съответните държави членки, не винаги са адаптирани към разнородния характер на специфичните мерки.

VIII. Комисията не извършва достатъчно редовен мониторинг на ефективността на специфичните мерки. Тя се ограничава основно до оценка на мерките през период от пет години. Годишните доклади за изпълнението, които се предоставят от държавите членки, не са достатъчно хармонизирани, за да послужат на Комисията за създаването на информационна система за управление.

ВЪВЕДЕНИЕ

ПРЕДИСТОРИЯ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

1. Член 349 от Договора за функционирането на Европейския съюз постановява, че "като се има предвид структурното икономическо и социално състояние на Гваделупа, Френска Гвиана, Мартиника, Реюнион, Сен-Бартелеми, Сен-Мартен, Азорските острови, Мадейра и Канарските острови, което е утежнено поради тяхната отдалеченост, островния характер, малката площ, трудните релеф и климат, икономическата им зависимост от малък брой производства — фактори, чиято дълготрайност и съчетаване се отразяват тежко на тяхното развитие, Съветът, по предложение на Комисията и след консултация с Европейския парламент, приема специфични мерки, насочени, по-специално, към определянето на условията за прилагане на Договорите спрямо посочените региони, включително и на общите политики".

2. Въз основа на тази разпоредба Комисията изготви стратегия за най-отдалечените райони [1], в която са заложени три цели:

а) подобряване на достъпността;

б) подобряване на конкурентоспособността;

в) засилване на регионалната интеграция.

Основните инструменти за осъществяване на тези цели са структурните фондове и двата земеделски фонда (Европейски фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), включително специфична земеделска схема за най-отдалечените райони, наречена "Програми със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер (POSEI)".

3. През 1989 г. Съветът прие "Програми със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на френските отвъдморски департаменти (POSEIDOM) [2]". През юни 1991 г. бяха приети други две сходни програми — POSEIMA (за Азорските острови и Мадейра) [3] и POSEICAN (за Канарските острови) [4].

4. През 1993 г. [5] са изготвени подобни програми за Гърция. Тъй като малките острови в Егейско море не са признати в Договора като най-отдалечени райони, в правно отношение тази схема се изпълнява отделно от POSEI, но се обхваща от същите бюджетни редове. Логиката на интервенцията е с една и съща структура както за POSEI, така и по отношение на малките острови, и двете схеми се управляват от един и същ отдел на Комисията. Ето защо в настоящия доклад двете схеми се разглеждат заедно и ще бъдат наричани оттук нататък "специфични мерки".

+++++ TIFF +++++

РЕФОРМА НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

5. През 2006 г. се извърши реформа на схемата POSEI и специфичните мерки за малките острови в Егейско море [6]. Комисията достигна до заключението, че управлението на системата е твърде негъвкаво и ограничава капацитета на действията на Съюза да отговорят на нуждите на най-отдалечените райони своевременно и по подходящ за специфичните им проблеми начин. Ето защо реформата включи преминаване от микроуправление на мерките от страна на Комисията към едно по-активно участие на районите, децентрализация и гъвкавост при вземането на решения въз основа на програми, които се представят от държавите членки и се одобряват от Комисията (вж. каре 1 за мотивите и целите на реформата).

КАРЕ 1

ОТКЪС ОТ ОБЯСНИТЕЛНИЯ МЕМОРАНДУМ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО ЗА РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА ОТНОСНО НЯКОИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ПРОДУКТИ В НАЙ-ОТДАЛЕЧЕНИТЕ РАЙОНИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

"От друга страна, управлението на тези схеми може да бъде подобрено; в действителност двата аспекта на програмите POSEI [7] — специфичният режим на снабдяване и подпомагането на местното производство в най-отдалечените райони, се характеризират с негъвкаво управление. Комисията трябва да приеме ново законодателство, за да адаптира разчетите за снабдяване, които следва да отчитат дори незначителните количествени промени в снабдяваните продукти.

Освен това схемата за подпомагане на местното производство е разделена на 56 (микро-) мерки, установени от регламенти на Съвета. Адаптирането на тези мерки не е възможно без междуинституционална законодателна процедура, което забавя действията на Съюза и възпрепятства намирането на възможно най-доброто решение с оглед спецификите на най-отдалечените райони, въпреки че често става въпрос за суми в малък размер.

Ето защо се предлага да се измени логиката на мерките за подпомагане на тези райони, по-специално с оглед на насърчаване на участието в процеса на вземане на решения и на по-бързо адаптиране на мерките към спецификите на тези райони".

ЕСТЕСТВО И ЦЕЛИ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

6. Програмите за най-отдалечените райони и островите в Егейско море използват два различни инструмента, за да отговорят на особените нужди на тези територии:

а) Специфичният режим на снабдяване (СРС) представлява система за компенсиране на допълнителните разходи, които възникват поради островния характер и отдалечеността на засегнатите райони. Това се постига чрез освобождаване от мита на внесените от трети страни продукти или посредством предоставянето на помощ за снабдяване с продукти с произход от Съюза, при едни и същи условия за крайните потребители.

б) Мерките в подкрепа на местните земеделски продукти (МПМЗП) имат за цел развитието на местното земеделско производство и снабдяването със земеделски продукти. МПМЗП се отнасят до голям брой продукти и мерки, свързани с производството, предлагането на пазара или преработването на продукти. Те използват широка гама от инструменти, като например помощи за площ, премии за животни, плащания към организации на производители, помощи за тон продукция или финансиране на пазарни проучвания и т.н. Въпреки че всички тези мерки допринасят за постигането на общата цел за увеличаване на местното земеделско производство и за повишаване на конкурентоспособността на производителите, следва да се отбележи, че конкретните цели на всяка мярка, заложени в програмите, могат значително да се различават. В каре 2 са представени примери за мерки и дейности по различните програми.

+++++ TIFF +++++

КАРЕ 2

ПРИМЕРИ ЗА МЕРКИ И ДЕЙНОСТИ В РАЗЛИЧНИТЕ ПРОГРАМИ

Обща представа за разнообразието на програмите се дава от следните мерки и дейности, които бяха подбрани за одита на Палатата:

Франция (отвъдморски департаменти)

помощи за производителите на банани;

сектор на захарната тръстика, захарта и рома (мерки като фиксирана помощ за адаптиране към Общата организация на пазара на захарната индустрия на отвъдморските департаменти, помощ за транспортиране на захарната тръстика);

структуриране на животновъдния сектор (мерки, като например помощ за специално обработване на говеждо и телешко месо или специфична помощ за управление на местния пазар на свинско месо).

Испания (Канарски острови)

помощи за сектора на говеждо, телешко, овче и козе месо под формата на директни плащания на производителите;

помощи за производителите на банани.

Португалия (Азорски острови)

помощ за животинската продукция (мерки като директни помощи за производството на говеждо и телешко месо или помощи за иновации и подобряване на качеството на животинските продукти);

помощи за растителната продукция (мерки като помощ за производството на традиционни култури или помощ за производството на плодове и зеленчуци, отрязани цветове или декоративни растения).

Гърция (остров Хиос)

помощ за маслинови насаждения;

помощ за производство на ароматна смола;

помощ за производство на мед.

БЮДЖЕТ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

7. По отношение на обхванатите от одита години за специфичните мерки са отпуснати 332 милиона евро за финансовата 2007 година и 618 милиона евро за финансовата 2008 година (без средствата, отпуснати за мерките от предходни години). Увеличението в бюджета за 2008 г. спрямо предишните години се дължи на прехвърлянето на средства вследствие на реформата на общата организация на пазара на бананите, считано от 1 януари 2007 г., което съответства на финансовата 2008 година. Тази реформа е извършена в резултат на новите мерки на ЕС за внос на банани и на международните търговски преговори. Тя имаше за цел да отрази в системата основните принципи на реформите, извършени в другите земеделски сектори, като едновременно осигури достоен жизнен стандарт за производителите на банани в ЕС и отчита особеностите на производствените региони. Заделените в бюджета средства за схемата POSEI са увеличени с 278,8 милиона евро, за да се включат всички помощи от ЕС, които се предоставят на производителите на банани от 1 януари 2007 г. Бюджетното изпълнение е подробно представено в приложение I.

8. За специфичните мерки в бюджета са определени максимални тавани, фиксирани както следва (в милиони евро):

+++++ TIFF +++++

СИСТЕМА ЗА УПРАВЛЕНИЕ И КОНТРОЛ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

9. В рамките на бюджета на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) специфичните мерки се прилагат при споделено управление. С преминаването към по-активно участие на регионите, децентрализация и гъвкавост при вземането на решения, въведени с реформата от 2006 г., изготвянето и изпълнението на програмите се извършва посредством подход отдолу нагоре. Това означава, че трудностите, пред които са изправени най-отдалечените райони, и мерките за тяхното преодоляване се идентифицират на етап, който е определен като най-подходящ от държавите членки. Те носят отговорността за изготвянето, прилагането и контролирането на програмите.

10. Комисията е натоварена с изготвянето на предложения за основните регламенти и за установяването на правила за прилагането на различните разпоредби на регламентите на Съвета. Комисията одобрява програмите, представени от държавите членки, както и тяхното изменение и прилагане.

11. С оглед да идентифицират специфичните нужди на най-отдалечените райони държавите членки е трябвало да извършат икономически анализ и оценка на предходните мерки, да дефинират стратегическите и оперативните цели и да разработят мерките, необходими за постигането на тези цели. Всички тези елементи е трябвало да присъстват в програмите заедно с показатели за изпълнение [8].

12. Програмите са били представени на Комисията за одобрение. Комисията е оценила тяхната съгласуваност с други общностни политики и действия и съответствието им с правото на Съюза.

13. В своите програми държавите членки са посочили органите, отговарящи за управлението и контрола. Програмите се изпълняват от определени разплащателни агенции, които извършват наблюдение и контрол самостоятелно или чрез частично или цялостно делегиране на правомощията си на други органи.

14. Законоустановените изисквания относно системата за управление и контрол на специфичните мерки се основават в голяма степен на "Интегрираната система за администриране и контрол (ИСАК)" по отношение на директните плащания в рамките на ЕФГЗ. Вследствие на това за всички заявления за помощ се извършват административни проверки, а за извадка от 5 % се осъществява проверка на място. За някои мерки, при които помощта е свързана с доставката на продуктите с оглед на тяхното преработване или предлагане на пазара, са предвидени други проверки — претегляне, транспортиране, доставяне и др. По отношение на специфичния режим на снабдяване държавите членки са длъжни да проверяват дали икономическата изгода, която произтича от помощта за въвеждане на стоки или освобождаване от мито, действително достига до крайния бенефициент.

15. Не по-късно от 31 декември 2011 г., а след това на всеки пет години, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета общ доклад, който показва въздействието на осъществените дейности при прилагане на специфичните мерки, придружен от подходящи предложения в случай на необходимост. Представянето на този доклад е отложено, а приемането му от колегиума на членовете на Комисията беше предвидено за септември 2010 г. За изготвянето на този доклад Комисията е взела предвид оценката на специфичните мерки, възложена на външен оценител в рамките на програмата за оценка на генерална дирекция "Земеделие и развитие на селските райони" за 2008 г. [9] Оценителят е представил своя доклад през ноември 2009 г.

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

16. Целта на одита беше да се оцени ефективността и някои аспекти на икономичността на специфичните мерки след реформата от 2006 г. Акцентът беше поставен върху изготвянето на мерките и управленските процедури с оглед на тяхната ефективност. Тъй като реформата беше извършена наскоро, беше възможно да се оценят единствено тенденциите по отношение на ефективността, без да се направи дългосрочна оценка.

17. В настоящия доклад бяха поставени следните въпроси:

а) В състояние ли са програмите за подкрепа, изготвени от държавите членки и одобрени от Комисията, да отговорят по ефективен начин на специфичните нужди?

б) По ефективен начин ли са приложени мерките, разработени от държавите членки след реформата от 2006 г.?

в) Извършва ли се ефективен мониторинг на изготвените от държавите членки и одобрените от Комисията програми за подкрепа?

18. Одитът обхвана финансовите години, които са приключили след реформата на специфичните мерки (годините 2007, 2008 и 2009).

19. Одитът беше проведен в четирите засегнати държави членки (Гърция, Испания, Франция и Португалия). Одитът на място обхвана островите Хиос (Гърция), Канарските острови (Испания), Реюнион (Франция) и Азорските острови (Португалия). По отношение на мерките за другите райони одитът беше проведен единствено в централната администрация на всяка държава членка.

20. Одитът обхвана МПМЗП, подбрани в зависимост от размера на финансирането и значението им за земеделието в съответните райони (вж. приложение II). При извършване на одита мерките в подкрепа на местните земеделски продукти бяха разгледани приоритетно спрямо специфичния режим на снабдяване по следните причини:

а) през 2007 г. МПМЗП са представлявали 67 % от отпуснатите средства за специфични мерки, а от 2009 г. — близо 82 %;

б) докато специфичният режим на снабдяване е създаден с цел директно да компенсира трудностите, свързани с отдалечеността и островния характер, МПМЗП трябва да се изготвят въз основа на задълбочен анализ на специфичните нужди, за да бъдат ефективни. Освен това поради сложния им характер, разнообразието им и липсата на специфични общи правила за контрол, е възможно присъщият за тях риск да се увеличи;

в) решението на Съвета да фиксира финансовия таван за МПМЗП на 80 % отразява голямото значение на този тип мерки в сравнение със специфичния режим на снабдяване;

г) с оглед гарантиране на неговата ефективност специфичният режим на снабдяване е предмет на отделен контролен механизъм. Одитът включва кратък преглед на този контролен механизъм.

21. Одитът обхвана управлението и мониторингът на програмите в Комисията и в засегнатите държави членки. Одитната дейност включи анализ на фазата на изготвяне на програмите и документирането на системите за управление и мониторинг на програмите. При проверките на място одиторите проведоха събеседвания с бенефициенти и с представители на сдружения на производители с цел да получат информация относно участието им в програмите, опита им, както и постигнатите резултати. По-долу са описани използваните одитни критерии и процедури за всеки одитен въпрос.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

22. Затрудненията в най-отдалечените райони и на малките острови в Егейско море са постоянни и не могат да се преодолеят, а само да се облекчат посредством специфичните мерки. Това се доказва от размера на помощите от специфичните мерки в доходите на някои земеделски производители в най-отдалечените райони (вж. каре 3). Затова целта на настоящия доклад не е да постави под въпрос значението на специфичните мерки, а да допринесе за подобряването на тяхното функциониране.

КАРЕ 3

ДЯЛ НА ПОМОЩИТЕ ОТ СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ ОТ ОБОРОТА ИЛИ ДОХОДИТЕ НА НЯКОИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ПРОИЗВОДИТЕЛИ В НАЙ-ОТДАЛЕЧЕНИТЕ РАЙОНИ

През 2009 г., например, за средния производител на захарна тръстика в Реюнион помощта по схемата POSEI представлява 38 % от оборота (Източник: Cahier Technique de la canne № 15, август 2008 г.);

През 2007 г., например, за едно типично стопанство за производство на говеждо и телешко месо в Реюнион помощта по схемата POSEI е представлявала 25 % от оборота (Източник: годишен доклад за изпълнение за 2007 г. относно прилагането на POSEI IV по отношение на мярката "структуриране на животновъдния сектор" на остров Реюнион);

През 2007 г., например, помощта от специфичните мерки е представлявала между 55 % и 70 % от доходите от производство на мед на остров Хиос в Гърция (Източник: Сметна палата).

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| | |

В СЪСТОЯНИЕ ЛИ СА ПРОГРАМИТЕ ЗА ПОДКРЕПА, ИЗГОТВЕНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ И ОДОБРЕНИ ОТ КОМИСИЯТА, ДА ОТГОВОРЯТ ПО ЕФЕКТИВЕН НАЧИН НА СПЕЦИФИЧНИТЕ НУЖДИ?

23. Одитните критерии, използвани за да бъде получен отговор на този въпрос, са свързани с целите на реформата от 2006 г., по-специално "насърчаване на участието в процеса на вземане на решения и по-бързо адаптиране на мерките към спецификите на тези райони". Тази гъвкавост би трябвало да се осигури чрез изготвяне и изпълнение на програмите на ниво държави членки, а не чрез директно управление на мерките от страна на Комисията. За да идентифицират конкретните нужди на най-отдалечените райони, държавите членки е трябвало да представят икономически анализ и оценка на предходните мерки, да дефинират стратегическите и оперативните цели и да разработят мерките, необходими за постигането на тези цели. Всички тези елементи е трябвало да присъстват в програмите заедно с показатели за изпълнение (вж. каре 4).

24. В тази връзка бяха приложени следните критерии, за да се отговори на поставения одитен въпрос:

а) наличие на метод за насърчаване на участието;

б) наличие на всички елементи на изготвянето на програмите, наложени от нормативната уредба;

в) съгласуваност между различните елементи, по-специално между анализа на състоянието на земеделското производство, предложената стратегия и предвидените мерки;

г) гъвкавост, която позволява бързо адаптиране на мерките.

КАРЕ 4

ЧЛЕН 12 ОТ РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 247/2006 НА СЪВЕТА ОТ 30 ЯНУАРИ 2006 Г. ЗА ОПРЕДЕЛЯНЕ НА СПЕЦИФИЧНИ МЕРКИ ЗА СЕЛСКОТО СТОПАНСТВО В НАЙ-ОТДАЛЕЧЕНИТЕ РАЙОНИ НА СЪЮЗА

Съдържание на програмите за подкрепа от Съюза

Програмата за подкрепа от Съюза съдържа:

а) количествено описание на текущото положение в селскостопанското производство, като са взети предвид резултатите от направените оценки, показващи несъответствията, пропуските и потенциала за развитие, определените за тази цел финансови ресурси и основните резултати от предприетите операции по линия на Регламенти (ЕО) № 1452/2001, (ЕО) № 1453/2001 и (ЕО) № 1454/2001 на Съвета;

б) описание на предлаганата стратегия, избраните приоритети, количествено измеримите цели и оценка, показваща очаквания икономически, екологичен и социален ефект, включително влиянието върху заетостта;

в) описание на предвижданите мерки, и по-конкретно на схемите за подпомагане в изпълнение на програмата, а когато е целесъобразно и информация за необходимостта от евентуални изследвания, демонстрационни проекти, обучение или техническа помощ, свързани с подготовката, изпълнението или адаптацията на съответните мерки;

г) план-график за изпълнение на мерките и обща индикативна финансова таблица, показваща разпределението на ресурсите;

д) доказателство за съвместимост и съгласуваност между различните мерки по програмите и критериите и количествените индикатори, които ще се използват за наблюдение и оценка;

е) предприетите стъпки за гарантиране на ефективното и правилно изпълнение на програмата, включително мерките за осигуряване на публичност, наблюдение и оценка и конкретен набор от количествени индикатори, които ще се използват за оценка на програмата и разпоредби за извършване на проверки и налагане на санкции;

ж) определянето на компетентен орган и институция, отговорни за изпълнението на програмата и определянето на съответното равнище на органи или асоциирани институции и социално-икономически партньори, и резултатите от проведените консултации.

25. Палатата разгледа процеса на изготвяне на програмите, установен от държавите членки, и фазата на одобряване от страна на Комисията. Тя извърши анализ на процеса за идентифициране на нуждите на най-отдалечените райони, на начина, по който са разработени целите на програмите, както и на мерките и действията, заложени в програмите. Анализираните в тази връзка документи включват доклади за оценка, проучвания, наличните документи относно механизма на консултиране между различните участници в подхода отдолу нагоре (протоколи и подобни документи) и наличната в Комисията документация относно фазата на одобряване.

ПЪРВОНАЧАЛНОТО ИЗГОТВЯНЕ НА ПРОГРАМИТЕ НЕ Е ДОБРЕ СЪГЛАСУВАНО

МЕТОД ЗА НАСЪРЧАВАНЕ НА УЧАСТИЕТО

26. По отношение на наличието на метод за насърчаване на участието Палатата констатира, че във всички държави членки са били извършени консултации с местните заинтересовани страни. През 2005 г. във Франция са организирани консултации относно специфичните мерки. Въпреки че не са подробно документирани, като например чрез водене на протоколи от срещите на място със заинтересованите страни, тези консултации са довели до изготвянето на четири регионални програми, в които са обобщени нуждите и съответните мерки. Регионалните програми са консолидирани с оглед представянето на една-единствена национална програма. Предварителната дейност, свързана с изготвянето на програмата, е позволила на френските органи да извършат добра оценка на ситуацията и да идентифицират действителните нужди след проведени консултации на регионално ниво, така както се предвижда в реформата на специфичните мерки.

27. През април 2006 г. гръцките местни власти на островите в Егейско море са приканени от Министерството на земеделието да представят предложения за програмата. Срокът за представяне на предложенията е 15 дни. Периодът между датата на уведомяване и крайния срок за представяне на коментари от страна на местните власти е бил твърде кратък, за да е възможно извършването на задълбочен анализ на нуждите и да се изберат най-ефективните за тях мерки. Поради тази причина отговорите, представени от местните власти, съдържат в по-голямата си част информация с незадоволително качество. Тази информация не е била внимателно анализирана и не е била взета предвид от министерството на земеделието при изготвяне на програмата. От своя страна министерството на земеделието не разполага с достатъчна и надеждна информация на централно ниво, която да му позволи да ориентира политиката към постигане на очакваните резултати и на максимално въздействие в най-нуждаещите се острови.

28. Въпреки че при изготвянето на програмите в Испания и Португалия са проведени консултации със заинтересованите страни, тези консултации не са били достатъчно документирани, за да позволят на Палатата да се произнесе относно извлечената от тях полза.

ЕЛЕМЕНТИ НА ПРОГРАМИТЕ

29. По отношение на наличието на елементите на изготвяне на програмите, изисквани от нормативната уредба, Палатата констатира, че програмите съдържат всички необходими формални елементи. Въпреки това по същество бяха констатирани слабости в програмите в Испания, Португалия и Гърция по отношение на логиката и съгласуваността между различните елементи на изготвяне на програмите.

30. В Испания предвидените от нормативната уредба различни елементи се съдържат формално в програмата, без да са съгласувани по същество [10]. Липсва истинска оценка на ситуацията, основана върху количественото измерение на нуждите, както и стратегия, която да осигури взаимодопълващия се характер и съгласуваността между специфичните мерки и другите дейности на Съюза или национални действия. Целите на програмата продължават да не бъдат конкретни и са формулирани по-скоро като общи приоритети, от които не винаги следват ясни и измерими цели, и следователно те не могат да бъдат разглеждани като оперативни. В резултат на това не е ясна връзката между общите цели и разработените мерки.

31. Новата програма за специфични мерки за Канарските острови е пряко продължение на предишната програма, тъй като предходните мерки представляват 89 % от първоначалния общ бюджет. Тази приемственост би могла да се впише в реформата, ако беше основана на оценка на въздействието или на задълбочен анализ на предходната програма. В рамките на испанската програма обаче, тя се дължи по-скоро на трудностите, с които се сблъскват заинтересованите страни при прилагането на заложения в реформата нов подход на изготвяне на програмите в предвидените от нормативната уредба срокове.

32. В Португалия през март 2005 г. започна изготвянето на програмата за Азорските острови, като част от общата програма POSEI. Въпреки че португалските органи са посветили достатъчно време за изготвянето на програмата, при нея също липсва съгласуваност между аналитичната част и предложените мерки. Например липсват елементи, които да показват, че са взети предвид заключенията от публикуваната през 2000 г. оценка на програма POSEI в Португалия за периода 1992—1999 г. Наред с другото в тази оценка се препоръчва:

а) финансиране на икономическо проучване, в което да се анализира секторът на плодовете и градинските растения, и се включат не само преработените, но и пресните продукти. Това проучване може да бъде разработено и проведено за Азорските острови, отделно от Мадейра;

б) общо изменение на помощите в сектора на животновъдството, независимо дали става въпрос за специфичния режим на снабдяване или за помощите за производството, така че да се намали потенциалното отрицателно въздействие на традиционния модел за производство на мляко;

в) по-добро съотношение между размера на подпомагане на различните дейности в областта на животновъдството и растениевъдството, така че да се гарантира съхраняване на растителната продукция на Азорските острови;

г) задълбочен анализ на състоянието на захарната индустрия на Азорските острови с оглед да се формулират заключения относно нейната жизнеспособност, като се вземат предвид максималните количества захар, които се внасят в рамките на специфичния режим на снабдяване, възможността за реекспортиране на рафинираната захар и/или размера на помощта за преработване;

д) евентуална замяна на помощите за растителна продукция с една-единствена помощ в зависимост от броя на хектарите обработваема земя.

33. Въпреки тези конкретни предложения за адаптиране на програмата към променящите се нужди приоритет беше даден на приемствеността между програмите. Например съществуващите премии за животновъдство, които представляват около 80 % от общия размер на всички суми, изплатени през 2007 г. по програмата за Азорските острови, са продължени въз основа на съществуващата дотогава практика. В резултат на това, въпреки че е адаптирана към климатичните и географските условия на островите, програмата за специфични мерки за Азорските острови би могла по-добре да отчете риска от прекалена зависимост на местните земеделски стопани от производството на мляко и месо. Тази зависимост беше отбелязана и в скорошен доклад относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 247/2006 за определяне на специфични мерки за селското стопанство в най-отдалечените райони на Съюза [11].

34. По отношение на гръцката програма направеният икономически анализ на нуждите на земеделието на островите в Егейско море е твърде повърхностен. Не е изготвена цялостна стратегия и програмата не уточнява нито връзката между предложените различни мерки и заложените общи цели, нито очакваното въздействие. Липсата на стратегическа визия е довела до приемането на мерки, които поради своето естество е малко вероятно да бъдат ефективни (вж. точка 44).

РОЛЯ НА КОМИСИЯТА В ИЗГОТВЯНЕТО НА ПРОГРАМИТЕ

35. Комисията изпрати съобщение с основни насоки до Испания, Франция и Португалия. Тяхната цел е "да предоставят на държавите членки информация относно начина на представяне на техните програми, съдържанието и степента на точност, които те трябва да се опитат да включат в тях" [12]. В своето съобщение Комисията припомня също така, че основният принцип, на който се основава реформата на POSEI, е преминаването от микроуправление [13] от страна на Комисията, поради натрупването на разнородни мерки, към един по-последователен подход за изготвяне на програмите. По този начин държавите членки ще имат по-голяма свобода на действие, но също така и по-голяма отговорност за определяне на нуждите на най-отдалечените райони и за разработване на съответна стратегия за тях. Тези полезни насоки не са били изпратени до Гърция, където процедурата по изготвянето на програмата е била извършена между октомври и декември 2006 г.

36. Комисията е разполагала с четири месеца, за да одобри програмите. През този период е имало редовен обмен на информация между службите на ГД "Земеделие и развитие на селските райони" и компетентните органи на съответните държави членки. Вследствие на този обмен програмите са били доста изменени и качеството им е било подобрено. Въпреки това предложените от службите на Комисията изменения са се ограничавали до аспекти, свързани със съответствието и съгласуваността на програмите с правото и политиките на Съюза. Службите на Комисията не са предприели проверка на програмите по отношение на тяхната ефективност, като например дали заложените цели и предложените мерки са съгласувани с анализа на ситуацията. Въпреки че спазването на правото на Съюза е от съществено значение при изготвянето на програмите, Комисията е могла да използва четиримесечния период по още по-полезен начин, ако също така активно е съветвала държавите членки относно ефективността на програмите. Тя е могла например още от фазата на изготвяне на новите програми да дефинира хармонизирани показатели за изпълнение, по-специално относно заетостта или стойността на земеделската продукция. Тези показатели биха ѝ позволили, от една страна, да ориентира провежданите дискусии към мерките, които следва да се въведат, и, от друга страна, да формулира препоръки за корективни действия в края на първата финансова година. Това би представлявало добавена стойност, без да поставя под въпрос отговорността на държавите членки при изготвянето на програмите. Въпреки това Комисията не е положила достатъчно усилия, за да бъде в състояние да задълбочи своите проверки и в други области освен проверката на съответствието, по-специално що се отнася до средствата, които тя е предоставила за вътрешни нужди във връзка с управлението на специфичните мерки.

ВСЕ ОЩЕ ЛИПСВА НЕОБХОДИМАТА ГЪВКАВОСТ ПРИ ИЗМЕНЕНИЕ НА ПРОГРАМИТЕ

37. Една от целите на реформата от 2006 г. беше "да позволи по-бързо адаптиране на мерките към спецификите на тези райони" (вж. каре 1). За тази цел беше въведен механизъм за годишно изменение на програмите.

38. В първоначалната си версия член 49 от Регламент (ЕО) № 793/2006 на Комисията от 12 април 2006 г. за определяне на някои подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 247/2006 предвижда, че държавите членки трябва да нотифицират измененията на програмите веднъж годишно за одобрение от Комисията. В тази първоначална версия обаче не се уточнява срокът за нотифициране на измененията, което е довело до проблеми при прилагането на измененията в началото на следващата година. Регламент (ЕО) № 1242/2007 на Комисията изменя член 49 и въвежда краен срок (30 септември на годината n – 1) за нотифициране за одобрение на измененията относно годината n. Регламент (ЕО) № 408/2009 на Комисията отново изменя член 49 и определя 1 август за краен срок за нотифициране на измененията.

39. Въведените от държавите членки изменения за 2008 г. са одобрени от Комисията между октомври 2007 г. и юли 2008 г. в зависимост от датата на представяне, като се има предвид, че в този период не е имало законоустановен краен срок. Процедурата е подобрена за 2009 г., тъй като измененията са приети с обратно действие от 1 януари 2009 г. Комисията обаче е одобрила измененията между февруари и май 2009 г., което е довело до несигурност по отношение на заявленията за помощ в периода от началото на 2009 г. до датата на одобрението.

40. За да избегне предоставянето на одобрения след началото на съответната година, Комисията определи 1 август на годината n – 1 като новия краен срок за нотифициране на измененията. Въпреки че с този нов срок се предоставя повече време на Комисията да направи оценка на предложените изменения и да изготви решенията за одобрение, съществува риск относно ефективността на предложените изменения. В действителност държавите членки трябва да представят също така годишния доклад за изпълнение за финансовата година n преди 31 юли на годината n + 1. Тъй като новият краен срок е 1 август, държавите членки следва да изготвят измененията едновременно с изготвянето на годишния доклад за изпълнение. За да се гарантира ефективността на програмата, предложените изменения би следвало да се основават на задълбочен анализ на действителното ѝ прилагане, но фиксираният на 1 август срок налага на местните заинтересовани страни да предлагат изменения още през май на всяка година. Следователно измененията следва да се представят още преди да има яснота по отношение на реалното прилагане на мерките от предходната година (плащанията за годината n могат да се извършват до 30 юни на годината n + 1) и очевидно твърде рано, за да се оцени въздействието на мерките през текущата година.

41. Както и при първоначалното изготвяне на програмите, по време на проверката на измененията им службите на Комисията оценяват по-скоро аспектите на съответствие и съгласуваност с правото и политиките на Общността, отколкото тяхната ефективност. Отчитайки значението на тази проверка, Комисията би могла да създаде добавена стойност за програмите, като активно допринася за подобряване на тяхната ефективност, тъй като има цялостен поглед върху добрите практики във всички държави членки.

ПО ЕФЕКТИВЕН НАЧИН ЛИ СА ПРИЛОЖЕНИ МЕРКИТЕ, РАЗРАБОТЕНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ СЛЕД РЕФОРМАТА ОТ 2006 Г.?

42. Критериите, необходими за да се отговори на този одитен въпрос, бяха дефинирането на уместни цели и наличието на подходящи критерии за допустимост с оглед постигането на тези цели чрез изпълнение на мерките. Критерий представляваше също така наличието на подходящи показатели за изпълнение.

43. За да отговорят на този одитен въпрос, одиторите извършиха анализ на целите и на критериите за допустимост на избраните мерки и обсъдиха тяхното прилагане с междубраншови организации или сдружения на производители, представляващи голям брой бенефициенти. С оглед да придобият представа за прилагането на мерките на терен, те посетиха на място непредставителен брой производители. По време на тези посещения одиторите на Палатата провериха мерки, които доказаха своята ефективност, като например структурирането на животновъдния сектор на остров Реюнион или помощта за производство на ароматна смола на остров Хиос. При други мерки обаче са констатирани слабости, които ще бъдат описани по-нататък. Освен това ефективността на мерките също беше потвърдена като цяло от консултантското дружество, което счита, че за 16 от разгледаните в техния доклад 24 сектора конкурентоспособността се е подобрила в резултат на финансирането на МПМЗП [14].

ПРИСЪЩИТЕ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА НЯКОИ МЕРКИ ВЪЗПРЕПЯТСТВАТ ЕФЕКТИВНОТО ИМ ПРИЛАГАНЕ

ПОМОЩ ЗА МАСЛИНОВИ НАСАЖДЕНИЯ НА ОСТРОВИТЕ В ЕГЕЙСКО МОРЕ

44. В програмата за подпомагане на сектора на маслиновото масло се предвижда изплащането на фиксирана помощ от 145 евро на хектар за производителите на маслини на малките острови на Егейско море. Целта е да се съхранят маслиновите насаждения в зоните, в които са съществували досега, при условие че се поддържат по такъв начин, че да се гарантира добро производство. Сумата, която е заделена в бюджета за тази помощ, е в размер на 13084831 евро, което представлява приблизително 70 % от бюджета на мерките за островите в Егейско море.

45. Регламент № 1782/2003 дава възможност на държавите членки да изключат най-отдалечените райони и малките острови в Егейско море от схемата за единно плащане и да включат съответните бюджетни кредити в специфичните мерки. Гърция е взела решение да не изключва малките острови от схемата за единно плащане. По този начин земеделските производители, които отглеждат маслинови насаждения на островите в Егейско море, получават също така права за получаване на плащания въз основа на данните, регистрирани в ГИС за маслинови насаждения в рамките на схемата за единно плащане, и трябва да отговарят на условията за кръстосано спазване.

46. Сумите, които бенефициентите получават по специфичните мерки, са като цяло в много малък размер. Средната изплащана сума е едва около 203 евро на бенефициент на година, като най-често размерът на плащането е 58 евро на година. 43 % от разпределените средства са в размер под 100 евро (24145 бенефициенти), а 69 % от бенефициентите получават 200 евро или по-малко на година. Едва 2 % от бенефициентите (1126 земеделски производители) получават повече от 1000 евро на година, а 0,35 % (194 земеделски производители) получават над 2000 евро чрез тази схема.

47. Палатата счита, че е трудно да се приеме, че при тези обстоятелства икономическият стимул води до насърчаване на мнозинството от бенефициентите да поддържат своите традиционни маслинови насаждения. Тази мярка би била по-ефективна, ако Гърция е била изискала съхраняването на маслиновите насаждения в рамките на кръстосаното спазване, какъвто е например случаят в Италия.

+++++ TIFF +++++

ПОМОЩ ЗА ИНОВАЦИИ И ПОДОБРЯВАНЕ НА КАЧЕСТВОТО НА ЖИВОТИНСКИТЕ ПРОДУКТИ НА АЗОРСКИТЕ ОСТРОВИ (ПОРТУГАЛИЯ)

48. Тази подмярка има за цел да подобри и създаде условия за надежден количествен и качествен мониторинг и класифициране на млекопроизводството посредством инсталирането на измерващи устройства и вземането на проби от пунктовете за приемане на автомобилите за превозване на мляко. С тази помощ се финансират дейностите, свързани с вземането на проби от мляко (4000 крави през 2007 г.) при производителите на мляко, които предварително са поискали подобни проби. Помощта се предоставя на 70 % от получените заявления за максимална сума от 35 евро на глава добитък. Определеният за тази подмярка бюджет е в размер на 539000 евро годишно за 2007, 2008 и 2010 г. и 597900 евро за 2009 г.

49. Тази разпоредба от програмата за Азорските острови представлява друг пример за помощ, за която съществува риск да бъде слабо ефективна поради липсата на рамка и ясно дефиниране на условията, свързани с помощта. Проверката на стандартно досие по тази мярка показа липса на цялостна информация в програмата и в съответното досие, която да спомага за изясняване на общия контекст, в който се вписва дейността или подмярката, по-специално вземането на проби от мляко от производителите за последващи лабораторни анализи и известяването на резултатите на животновъдите. Тъй като крайната цел е предоставянето на информация относно качеството на млякото за всяко животно, така че засегнатите животновъди да са информирани преди да вземат управленски решения, уместно е да се уточнят всички дейности в допълнение към основната мярка (като например лабораторен анализ на пробите, изпращане на резултатите, закупуване на оборудване за събиране на мляко и т.н.), които обосновават и допълват общата дейност, както и различните източници на финансиране — на Съюза, национални или частни. Липсваха също така спецификации от компетентната администрация, в които да се уточнят конкретните дейности по услугата, условията на изпълнение, както и предвидените разходи. Ето защо фиксираната помощ, предоставена на проверения бенефициент (31 евро на крава за 2007 г.), не се основава на обективни критерии. Въпреки че съществуват дълги списъци с резултати от анализите на млякото, липсва информация за това дали тези резултати са довели до конкретни дейности, които да оправдаят инвестираните в тази мярка суми. Поради тази липса на рамка съществува риск помощта да не бъде ефикасна и дори да бъде ниско ефективна.

ПОМОЩИ ЗА БАНАНИ В ИСПАНИЯ И ФРАНЦИЯ

50. През 2007 г. е изменена общата организация на пазара на банани и помощта е включена в програмите POSEI с Регламент (ЕО) № 2013/2006 на Съвета от 19 декември 2006 г. За Франция и Испания бюджетът за тази помощ е в размер на 270200000 евро. В съображение 3 на посочения регламент се постановява, че местното производство на банани играе основна роля в екологичното, социалното и икономическото равновесие на селските общности в тези райони.

51. В резултат на съдържащите се в програмите анализи решението, прието с оглед постигането на целта за поддържане на икономическо и социално равновесие, е предоставяне на помощ на производителите. Програмата на Франция припомня значението на този сектор, като посочва например, че броят на лицата, които пряко, косвено и вторично са заети в сектора на Антилските острови, е изчислен на 20000. В програмата на Испания този брой е над 17300. На Канарските острови производството на банани представлява приблизително 25 % от стойността на земеделската продукция. Тези цифри показват, че предоставянето на помощ за производителите на банани, което спомага за запазване на целия сектор, е фактор от съществено значение за поддържане на икономическа и социална стабилност в разглежданите райони. Целта за допринасяне към екологичното равновесие обаче не е толкова добре развита в програмните допълнения, представени от засегнатите държави членки с оглед включването на сектора на бананите в специфичните мерки.

52. В програмата POSEI за банановия сектор във Франция, одобрена с решение на Комисията C(2007) от 22.8.2007 г., се предвижда като цел "насърчаването на устойчива система за управление" с показател за проследяване "земи за производство на банани, които са оставени под угар". Очакваните екологични въздействия са "управление и опазване на нестабилни почви и полегати терени", "поддържане на използваемата земеделска площ чрез стабилизиране на почви за бананови култури", "оптимално използване на земеделските площи посредством по-широко приложение на оставянето на земя под угар и сеитбооборот" и "проактивна политика за ограничаване използването на суровини...", като например торове. В испанската програма не се упоменава изрично свързана с околната среда цел.

53. И в двете програми помощта е свързана единствено с производството. Производителите получават помощ, изчислена въз основа на историческата референтна стойност на тонаж. Стойността на помощта се намалява, ако действителната продукция от разглежданата година не е достигнала определен праг по отношение на историческата референтна стойност. Не е наложено никакво друго ограничение, като например изискване, което да е свързано с методите на производство.

54. Помощ за производството, при която няма изискване относно методите на производство, не насърчава производителите да прилагат начини за производство, които да опазват околната среда. С оглед постигането на целта за опазване на околната среда е необходимо да се приемат допълнителни разпоредби (като например "плана за устойчиво развитие на банановия сектор" във Франция), тъй като в програмата не се съдържа никакъв механизъм за осъществяването на тази цел.

55. Освен това постигането на тази цел би трябвало да бъде проследено чрез подходящи показатели. В испанската програма обаче такива показатели липсват, а тези във френската програма не са съвсем уместни. На практика екологичната цел за "насърчаване на устойчива система за управление", чието очаквано въздействие е посочено в точка 50, би трябвало, според програмата, да бъде измерено въз основа на един показател — "земи за производство на банани, оставени под угар". Въпреки че годишният доклад за изпълнение за 2007 г. включва друг показател, който не се съдържа в програмите — "необработена земя", докладът дава информация за тези два показателя, без да установи връзка със заложената цел и без да посочва до каква степен тези показатели позволяват оценка на очакваното въздействие върху околната среда. Съществува риск държавите членки да не са запознати с реалното въздействие на мярката по POSEI върху околната среда и вследствие на това да не са в състояние да предприемат необходимите корективни действия, за да гарантират изцяло нейната ефективност. Тази слабост беше установена и от консултантското дружество [15].

+++++ TIFF +++++

СЕКТОР НА ЗАХАРНАТА ТРЪСТИКА НА ОСТРОВ РЕЮНИОН

56. Реформата на общата организация на пазара на захар доведе до намаляване на цената на захарта, изплащана на европейските производители. Въпреки това по време на тази реформа беше потвърдено, че производството на захар в най-отдалечените райони на Общността се отличава от производството на захар в останалите региони на Общността [16]. Ето защо Съветът одобри предоставянето на помощ за този сектор, като отпусна средства за земеделските производители в рамките на специфичните мерки. Поради същата причина на Франция беше разрешено да предостави фиксирана държавна помощ на своите най-отдалечени райони [17].

57. В одобрената от Комисията програма френските органи са посочили, че преструктурирането на захарната индустрия на отвъдморските департаменти е приключила — понастоящем на остров Реюнион остават само два цеха (запазването само на един цех не е реалистично, като се имат предвид местонахожденията на захарните плантации и съответното разстояние за транспортиране на захарната тръстика). Комисията и Съветът потвърдиха тази ситуация, като оставиха захарната индустрия на отвъдморските департаменти извън полето на действие на предвиденото преструктуриране в рамките на приетата на 22 февруари 2006 г. реформа на общата организация на пазара на захарта [18]. По отношение на запазването на двата производствени цеха, намиращи се в южната и северната част на острова, следва да се отбележи, че топографията на този вулканичен остров с високи планини във вътрешността значително увеличава времето за транспорт, дори и при прекосяването на кратки разстояния.

58. Палатата провери фиксираната помощ в отвъдморските департаменти за адаптиране на захарната индустрия към общата организация на пазара. Целта на тази помощ е запазване на сектора чрез подпомагане на адаптирането на захарната индустрия и производителите на захарна тръстика, както и чрез компенсиране на ефекта от понижаването на цената на захарта върху приходите на плантаторите. По отношение на производството на захарна тръстика, захар и ром в отвъдморските департаменти на Франция за 2007 г. помощта обхваща разходи в размер на 64308347 евро, а за 2008 г. — 71165224 евро.

59. Въз основа на споразумение между производителите и плантаторите по принцип фиксираната помощ се разпределя между плантаторите чрез изкупната цена на захарната тръстика, която заплащат двата производствени цеха на острова. Тъй като целта е изцяло да се компенсира понижението на цените вследствие на реформата на ООП на захарта, приета с Регламент (ЕО) № 318/2006, и да се гарантира минимален доход на плантаторите, изплащаната на плантаторите цена за захарна тръстика е фиксирана на 39,09 евро на тон в споразумението за захарната тръстика за периода 2006—2015 г.

60. Въпреки това циклонът, който засегна острова през 2007 г., имаше преки последици върху произведените количества тръстика. В резултат на това помощта, която се разпределя посредством изкупната цена, заплащана от преработвателните предприятия, не е била напълно усвоена поради намаляването на доставените на предприятията количества тръстика. Вследствие на това ръководствата на производствените цехове са взели решение да използват този излишък от средства за подновяване на площи с тръстика, като по този начин се даде възможност на плантаторите, които желаят, да се възползват от безлихвен заем за презасаждане на парцелите си с нови сортове по-плодородна и адаптирана тръстика. В случай че производството на тръстика отново достигне предишното ниво от около 2 тона тръстика, фиксираната помощ би следвало изцяло да се използва за гарантиране на цената.

61. Необходимо е да се отбележи също така, че поради отдалечеността на острова захарният сектор на остров Реюнион се характеризира с взаимозависимост на участниците. В резултат на това производствените цехове не са в състояние да се снабдят с тръстика от друго място освен от острова, а плантаторите продават своята продукция единствено на тези производствени цехове. Направените проучвания на двата производствени цеха показват, че бюджетен баланс се постига, когато общото производство на тръстика достига 2 милиона тона и всяко производствено предприятие получава един милион тона суровина за обработка с оглед добиването от всяко от тях на около 100000 тона захар, изразена в еквивалент на бяла захар. Продукцията за периода 2006—2008 г. варира между 1,6 и 1,8 милиона тона тръстика, като 2007 г. е особено трудна поради засегналите острова климатични явления.

62. Според посетените на място плантатори поддържането на изкупната цена на тръстиката представлява най-важният фактор за запазване жизнеспособността на сектора. В действителност оперативните разходи, които те трябва да извършат за поддържане и събиране на реколтата от засадените с тръстика парцели, са толкова високи, че най-малкото покачване на някои от разходите, като например цената на торовете, посочена от по-голямата част от посетените плантатори, е в състояние бързо да ги постави в много критично положение. Това е потвърдено също така от проведено техническо проучване, в което се посочва, че през 2009 г. за средният производител на захарна тръстика на остров Реюнион помощите от специфичните мерки представляват вече 38 % от оборота му.

63. Фактът, че помощта за адаптиране на захарната индустрия на остров Реюнион се извършва под формата на помощ с фиксирана стойност, поражда риск относно нейната ефективност в тази нестабилна среда, в случай че някои външни фактори като цените на вносните суровини, например на торовете, продължат да се покачват. В действителност, ако подобно дори и незначително покачване на цените не може да бъде поето от плантаторите чрез изкупната цена на тяхната тръстика, то е в състояние да доведе до тяхното оттегляне от пазара. Като се има предвид взаимозависимостта на участниците на пазара, това може да означава и изчезването на захарния сектор на остров Реюнион. Тъй като фиксираната помощ вече се усвоява изцяло за гарантиране на изкупната цена на една достатъчна продукция, националната помощ се оказва от съществено значение в случай на непредвидени външни рискови фактори с оглед стабилизирането на местното производство и поддържането по този начин на нивото на ефективност на общностната помощ, предвидена за тази дейност. Тази констатация беше направена също така и от консултантското дружество, което подчерта необходимостта от допълнителна национална помощ [19].

СПЕЦИФИЧЕН РЕЖИМ НА СНАБДЯВАНЕ (СРС)

64. Специфичният режим на снабдяване (СРС) представлява система за компенсиране на допълнителните разходи, които възникват поради островния характер и отдалечеността на засегнатите райони. Това се постига чрез освобождаване от мита на внесените от трети страни продукти или посредством предоставянето на помощ за снабдяване с продукти с произход от Общността, при едни и същи условия за крайните потребители. Този механизъм е въведен с оглед ефективното постигане на целта за намаляване на цените на някои продукти с произход от Съюза в най-отдалечените райони, както и за да се намалят допълнителните разходи, които възникват поради островния и периферен характер и отдалечеността, и същевременно да се запази тяхната конкуретоспособност. Тези помощи би трябвало да отчитат допълнителните разходи, свързани с транспортирането до най-отдалечените райони, както и цените, които се прилагат за износ към трети страни. Също така следва да се вземат предвид допълнителните разходи, свързани със суровините за селското стопанство и продуктите, предназначени за преработка, които възникват поради островния и периферен характер на засегнатите райони.

65. Допустимите за подпомагане продукти се съдържат в приложение I към Договора и трябва да бъдат от съществено значение в най-отдалечените райони за консумация от човека или за произвеждане на други продукти, или в качеството на суровини за селското стопанство. Държавите членки трябва да изготвят разчет относно снабдяването, за да бъдат определени количествено годишните нужди от тези продукти. Годишно предоставяните суми за специфичния режим на снабдяване не могат да надвишават следните суми:

а) за отвъдморските департаменти: 20700000 евро;

б) за Азорските острови и Мадейра: 17700000 евро;

в) за Канарските острови: 72700000 евро;

г) за малките острови в Егейско море: 5470000 евро.

Тези суми са изчислени от Комисията въз основа на средния размер на разходите за периода 2001—2003 г., тъй като това са последните години, за които съществуват налични данни по време на реформата. Тези суми отразяват усвояването на компонента "помощ" на СРС през този период, без да отчитат компонента "освобождаване от мита".

66. Поради ограничените налични ресурси за СРС Франция, Гърция и Португалия са съсредоточили средствата върху помощите за животински фуражи, за да постигнат единодействие с мерките в подкрепа на местните земеделски продукти. Този подход, който е в съответствие с нормативната уредба, има за цел ефикасно усвояване на ограничените налични средства и според консултанското дружество увеличава нивото на ефективност на помощта.

67. Въпреки това Палатата счита, че като се имат предвид наличните финансови ресурси за СРС и тяхното съсредоточаване върху един продукт в три държави членки, схемата на СРС не може съществено да допринесе за постигане на предвидените в регламента цели, по-специално да се смекчи ефектът от затрудненията на най-отдалечените райони и островите в Егейско море. Наличният бюджет не позволява оказването на осезаемо въздействие върху цената на широка гама от земеделски продукти, каквато е амбициозната цел на режима, тъй като уредбата предвижда крайните бенефициенти да са потребителите, преработвателите или земеделските стопани.

ДЕЙСТВАЩИТЕ СИСТЕМИ ЗА КОНТРОЛ НЕ СА АДАПТИРАНИ КЪМ РАЗНОРОДНИЯ ХАРАКТЕР НА МЕРКИТЕ

68. С оглед да се гарантира, че помощта е ефективна, критериите за допустимост трябва не само да бъдат адаптирани към нейните цели, но спазването им трябва да бъде контролирано по ефективен начин. Поради тази причина одиторите на Палатата разгледаха процедурите за контрол на подбраните мерки и извършиха повторно няколко проверки, по-специално измервания на парцели.

ПРОВЕРКИ НА МПМЗП

69. Нормативните изисквания за системата за управление и контрол на специфичните мерки в голяма степен се основават на "Интегрираната система за администриране и контрол" (ИСАК) на директните плащания в рамките на ЕФГЗ. По този начин заявленията за помощ са предмет на административни проверки в 100 % от случаите и на проверки на място за извадка от 5 %.

70. Въпреки разнородността на мерките, които се съдържат в програмите, не винаги се посочват условията за прилагане на процедурите за контрол, така че да са също толкова надеждни, колкото тези на ИСАК.

71. В Гърция например се предоставя помощ за производството на мед на сдружения на производители, които представят програма с мерки за подобряване на условията за производство на мед и неговото предлагане на пазара. Изплащането на помощите на сдруженията на производители се извършва след административна проверка на представените фактури. Въпреки това не е приложена нито една процедура за контрол, за да се провери действителността на посочените в тези фактури продукти или услуги. Гръцките органи уведомиха Палатата, че предвиждат да приемат нови процедури за контрол.

72. Помощта за маслиновите насаждения в рамките на Схемата за единно плащане се основава на теоретичния размер на площта, регистрирана в ГИС за маслинови насаждения. Тази площ се използва за изчисляването и изплащането на правата за единно плащане. От друга страна, помощта за маслинови насаждения, която се предоставя за островите в Егейско море в рамките на специфичните мерки и е създадена преди реформата на директните плащания, се основава на реалния размер на площта на маслиновите насаждения, ползвана от земеделския стопанин. Това води до допълнителни изисквания за контрол, тъй като размерът на двете площи не съвпадат. Селскостопанските условия (смесени култури) и топографията на островите обаче правят измерването на реалната площ твърде трудно, което беше потвърдено от измерванията, направени по време на одита на място.

73. В Испания и Португалия системите за контрол на площите във връзка със специфичните мерки не са надеждни. В Испания липсата на уникален код в ГИС за отглежданите парцели с банани затруднява тяхното идентифициране. В Португалия ГИС не е адаптирана към изискванията на мерките за подпомагане на растителната продукция. Вследствие на това нито производителите, нито националните контролни органи са запознати със съдържанието на ГИС. При опит за измерване на подбраните парцели с помощта на GPS заедно с националните контролни органи и съответните производители одитният екип констатира, че резултатите изобщо не съответстват на тези от ГИС, нито по отношение на очертанията, нито по отношение на площта, като съществуваха съмнения и относно местонахождението.

ПРОВЕРКИ НА СРС

74. В рамките на СРС държавите членки са длъжни да проверяват дали ползите, които произтичат от помощта за въвеждане на стоки или освобождаване от мита, действително достига до крайния бенефициент. За тази проверка всяка държава членка е трябвало да разработи своя методология. В тази област Комисията не е предоставила нито насоки, нито техническа помощ. Всички използвани методи се основават на сравняване на брутната печалба на търговец, който внася стоки и се ползва от помощта в рамките на СРС, с период, през който не му е предоставена помощ, или с други подобни търговци, които не получават помощ. Ефективността на тази проверка зависи в голяма степен от качеството на данните, които се сравняват, а Палатата установи, че то е твърде променливо. Във Франция сравнението се извършва спрямо брутната печалба преди въвеждането на СРС. Поради естеството си данните за сравнение са остарели и съществува риск вече да не отразяват настоящата икономическа ситуация. В Гърция данните за сравнение не са много надеждни, тъй като се получават чрез извършване на неофициално проучване сред търговците от континенталната част на страната. В Португалия някои данни, които се събират на всеки шест месеца, съдържат частична информация за това дали ползите от СРС действително са достигнали до крайния бенефициент. В Испания, въпреки положените значителни усилия от Consejería de Economía de Canarias (Икономически съвет на Канарските острови), компетентните органи признаха, че не са успели да въведат последователен метод, за да оценят дали ползите от СРС достигат до крайния бенефициент.

ИЗВЪРШВА ЛИ СЕ ЕФЕКТИВЕН МОНИТОРИНГ НА ИЗГОТВЕНИТЕ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ И ОДОБРЕНИТЕ ОТ КОМИСИЯТА ПРОГРАМИ ЗА ПОДКРЕПА?

75. Критериите за оценка на този одитен въпрос бяха дали държавите членки "се уверяват, че дейностите, финансирани от бюджета, са действително и правилно осъществени" [20] и дали годишният доклад за изпълнение, представен от държавите членки съдържа "напредъка при мерките и приоритетите по отношение на специфичните и общи цели към датата на представяне на доклада, чрез използване на количествени индикатори" [21]. По отношение на Комисията критерият е дали тя контролира "осъществяването на тези цел [...] чрез показатели за постигнатото по всяка от дейностите" [22]. За да отговорят на този въпрос, одиторите провериха процедурите за мониторинг на ниво Комисията и държавите членки.

КОМИСИЯТА Е МОГЛА ДА ИЗВЪРШВА ПО-РЕДОВЕН МОНИТОРИНГ НА РЕЗУЛТАТИТЕ ОТ ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

76. Съгласно Финансовия регламент Комисията носи отговорността да използва бюджетните кредити в съответствие с принципа на добро финансово управление, по-специално с принципите на икономичност, ефикасност и ефективност. Принципът на ефективност има за цел постигане на специфични фиксирани цели и получаване на предвидените резултати. С оглед мониторинга на тези резултати за всички области на дейност, които се обхващат от бюджета, трябва да се фиксират конкретни, измерими, достижими, актуални и планирани със срокове цели. Осъществяването на тези цели се контролира посредством установените за всяка дейност показатели за изпълнение и всяка година Комисията предоставя на бюджетния орган информация по отношение на разходите, за които тя отговаря.

77. В правилата за прилагане относно програма POSEI и малките острови в Егейско море Комисията изисква от държавите членки в годишните си доклади за изпълнение да представят финансови и нефинансови показатели за всяка мярка, последвани от анализ на данните и, при необходимост, от представяне и анализ на сектора, за който се отнася мярката. Очаква се тази информация да помогне на Комисията да изпълни задължението си за извършване на мониторинг на ефективността на разходите на Съюза.

78. Въпреки това Комисията счита, че мерките ще се проследяват по-ефективно, ако мониторингът обхваща по-дълъг период. Според нея петгодишният срок, предвиден в член 28, параграф 3 от Регламент № 247/2006 за представянето на Европейския парламент и на Съвета на доклад за въздействието на режима, е разумен с оглед на формулирането на съществени заключения. Комисията е изготвила този доклад, отчитайки наред с другото горепосочения доклад за оценка.

79. Предвид изискванията на Финансовия регламент Палатата счита, че за да се гарантира добро финансово управление, Комисията би трябвало ежегодно да извършва мониторинг на резултатите от изпълнението на специфичните мерки. Понастоящем службите на Комисията се ограничават основно с проверка на съответствието на годишните доклади за изпълнението с нормативните изисквания. Например по отношение на показателите за изпълнение Комисията е проверила единствено дали съществуват такива, а не дали те са подходящи. През 2008 г. отделът за координация на специфичните мерки към ГД "Земеделие и развитие на селските райони" предприе един първи опит за извършване на анализ на докладите за 2007 г. във връзка с резултатите от програмите. Този анализ показа, че използваните в докладите показатели за изпълнение са твърде разнородни, за да позволят една обща оценка на резултатите от изпълнението на специфичните мерки. Комисията има намерение да предложи хармонизирани показатели, изготвени в сътрудничество с държавите членки. Тази инициатива представлява първият етап към установяване на информационна система за управление на резултатите от изпълнението на специфичните мерки. Въпреки това тя е предприета едва през 2010 г. — четвъртата пълна година от прилагането на реформата.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

В СЪСТОЯНИЕ ЛИ СА ПРОГРАМИТЕ ЗА ПОДКРЕПА, ИЗГОТВЕНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ И ОДОБРЕНИ ОТ КОМИСИЯТА, ДА ОТГОВОРЯТ ПО ЕФЕКТИВЕН НАЧИН НА СПЕЦИФИЧНИТЕ НУЖДИ?

80. Палатата достигна до заключението, че новият децентрализиран подход отдолу нагоре, който е въведен с реформата на специфичните мерки през 2006 г., не е достатъчно добре използван, за да се повиши ефективността на вече съществуващите мерки. Ефективността се е оказала истинско предизвикателство за националните органи поради иновативния характер на подхода, трудното изпълнение и краткия срок на разположение (два месеца), както и липсата на техническа и финансова подкрепа от страна на Комисията. Тя по-скоро е извършвала проверки на съответствието и съгласуваността на програмите, отколкото да ръководи и да участва при изготвянето им, за да се оптимизира тяхното въздействие. Това представлява сериозна пречка пред повишаването на ефективността на специфичните мерки след тяхната реформа.

ПРЕПОРЪКА 1

По отношение на изготвянето на програми в рамките на специфичните мерки в бъдеще Комисията би трябвало да подпомага държавите членки при изготвянето на техните програми, като разпространява добри практики и дефинира хармонизирани показатели с оглед на мониторинга на изпълнението на програмите. Във всички случаи показателите би трябвало да включват данни за икономическото развитие (стойност на продукцията, добавена стойност…), както и за социалните промени (създадени или запазени работни места…).

81. Крайният срок от 1 август за въвеждане на измененията на програмите ограничава възможността на държавите членки да предложат добре обосновани промени и следователно може да бъде пречка пред ефективното изпълнение на програмите. Освен това не е постигната целта за по-голяма гъвкавост (вж. точки 37—41).

ПРЕПОРЪКА 2

Комисията би трябвало да преразгледа крайния срок от 1 август на годината n - 1 относно процедурата за официално одобрение на измененията на програмите, така че по време на изготвянето на промените държавите членки да разполагат с надеждна информация относно разходите за предходната година.

ПО ЕФЕКТИВЕН НАЧИН ЛИ СА ПРИЛОЖЕНИ МЕРКИТЕ, РАЗРАБОТЕНИ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ СЛЕД РЕФОРМАТА ОТ 2006 Г.?

82. Палатата достигна до заключението, че като цяло програмите са изпълнени по ефективен начин и отговарят на нуждите на най-отдалечените райони и островите в Егейско море. Въпреки това по време на своя одит Палатата идентифицира серия от мерки, чиито присъщи характеристики са довели до ограничения, засягащи ефективността на тяхното изпълнение:

а) Запазването на маслиновите насаждения на островите в Егейско море е могло да бъде по-ефективно, ако Гърция е била изискала съхраняването на маслиновите насаждения в рамките на кръстосаното спазване, какъвто е например случаят в Италия;

б) Не е доказана ефективността на финансовите помощи за иновации и подобряване на качеството на животинските продукти на Азорските острови;

в) Въпреки тяхната ефективност по отношение на социално-икономическата целесъобразност, помощите за производителите на банани не допринасят за запазване на екологичното равновесие;

г) Фиксираната помощ за захарната индустрия на остров Реюнион понастоящем позволява запазването на сектора. Въпреки това, тъй като секторът е нестабилен, ефективността на помощта от Съюза зависи от допълнително национално финансиране;

д) На последно място, предоставените за СРС суми в Гърция, Франция и Португалия са с твърде малък размер, за да окажат въздействие върху широка гама от земеделски продукти.

ПРЕПОРЪКА 3

Държавите членки би трябвало да изменят съответните мерки, за да преодолеят посочените в точки 44—67 слабости, като прилагат подход отдолу нагоре и се консултират със заинтересованите страни на място. Изготвеният от Комисията доклад за оценка би трябвало също да послужи за идентифициране на неефективните мерки, чиято концепция трябва да бъде подобрена.

83. Процедурите за контрол в държавите членки не винаги са адаптирани към разнородността на специфичните мерки.

ПРЕПОРЪКА 4

Държавите членки би трябвало да въведат процедури за контрол, които да са адаптирани към всеки тип мярка. По-специално те трябва да следят за редовната актуализация на данните в тяхната система за идентифициране на земеделските парцели. Комисията следва да се увери, че процедурите за контрол функционират ефективно.

ИЗВЪРШВА ЛИ СЕ ЕФЕКТИВЕН МОНИТОРИНГ НА ИЗГОТВЕНИТЕ ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ И ОДОБРЕНИТЕ ОТ КОМИСИЯТА ПРОГРАМИ ЗА ПОДКРЕПА?

84. Палатата достигна до заключението, че понастоящем мониторингът на програмите е неефективен. Комисията е поставила основите на система за управление на резултатите от изпълнението, като изисква от държавите членки да предоставят информация относно показателите за изпълнение в своите годишни доклади за изпълнението. Разработените от държавите членки показатели обаче са твърде разнородни, за да позволят на Комисията да формулира заключения относно цялостното изпълнение на специфичните мерки, въпреки че някои данни могат да бъдат използвани по по-подходящ начин. Планираната от Комисията инициатива за обсъждане на обща рамка с държавите членки представлява първият етап към създаване на информационна система за управление на резултатите от изпълнението на специфичните мерки. Междувременно липсва установена информационна система, основана на общи показатели за изпълнение, която да позволи на Комисията, в качеството си на институция, да оцени своевременно начина, по който отпуснатите за специфичните мерки бюджетни кредити допринасят за целите на общата селскостопанска политика. Препоръка 1 за определяне на хармонизирани показатели с оглед мониторинга на изпълнението на програмите се отнася също така и до настоящата констатация.

ПРЕПОРЪКА 5

С оглед ежегодното проследяване на изпълнението на програмите Комисията следва да използва предоставените от държавите членки данни, включително данните, които вече съществуват, и тези, които следва да се допълнят.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител г-н Мишел Крьотен (Michel CRETIN), член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 6 октомври 2010 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Съобщение на Комисията COM(2008) 642 окончателен.

[2] 89/687/ЕИО: Решение на Съвета от 22 декември 1989 г за създаване на програма със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на френските отвъдморски департаменти (POSEIDOM) (ОВ L 399, 30.12.1989 г., стр. 39).

[3] 91/315/ЕИО: Решение на Съвета от 26 юни 1991 г. за създаване на програма със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на Мадейра и Азорските острови (POSЕIMA) (ОВ L 171, 29.6.1991 г., стр. 10).

[4] 91/314/ЕИО: Решение на Съвета от 26 юни 1991 г. за създаване на програма със специални условия, пригодени към отдалечеността и островния характер на Канарските острови (POSЕICAN) (ОВ L 171, 29.6.1991 г., стр. 5).

[5] Регламент (ЕИО) № 2019/93 на Съвета от 19 юли 1993 г. относно въвеждане на специфични мерки за малките острови в Егейско море относно някои селскостопански продукти (ОВ L 184, 27.7.1993 г., стр. 1).

[6] Регламент (ЕО) № 247/2006 на Съвета от 30 януари 2006 г. за определяне на специфични мерки за селското стопанство в най-отдалечените райони на Съюза (ОВ L 42, 14.2.2006 г., стр. 1) и Регламент (ЕО) № 1405/2006 на Съвета от 18 септември 2006 г. относно приемането на специфични мерки в областта на земеделието по отношение на малките острови в Егейско море и за изменение на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (ОВ L 265, 26.9.2006 г., стр. 1).

[7] Вж. точка 6.

[8] Член 12 от Регламент (ЕО) № 247/2006.

[9] Доклад "Оценка на мерките в подкрепа на най-отдалечените райони (POSEI) и малките острови в Егейско море в рамките на общата селскостопанска политика", консултантско дружество Oréade-Brèche, ноември 2009 г. (вж. http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm).

[10] Вж. например изменения текст на испанската програма от 29 септември 2006 г., стр. 95 "Съвместимост и съгласуваност на мерките по програмата: тъй като съдържащите се в настоящата програма мерки предполагат, като общо правило, приемственост на мерките, приложени по силата на Регламент (ЕО) № 1454/2001, несъмнено те спазват разпоредбите на правото на Съюза, и са съгласувани с другите общностни политики, както и с мерките, приети във връзка с тях".

[11] Доклад относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) № 247/20066 (COM(2009)0510 – C7 0255/2009 – 2009/0138(COD), Комисия по земеделие и развитие на селските райони, Doc A7-0054/2010 от 23 март 2010 г.

[12] Писмо с референтен номер D.1/MO/alf D(2006) 2393 от 24 февруари 2006 г., изпратено до Франция. Изпратените писма до Испания и Португалия са идентични.

[13] В този контекст "микроуправление" се отнася до управлението на всяка мярка посредством регламенти на Комисията.

[14] Доклад "Оценка на мерките в подкрепа на най-отдалечените райони (POSEI) и на малките острови в Егейско море в рамките на общата селскостопанска политика", консултантско дружество Oréade-Brèche, ноември 2009 г., обобщение, стр. 3, точка 3.1.

[15] Доклад "Оценка на мерките в подкрепа на най-отдалечените райони (POSEI) и на малките острови в Егейско море в рамките на общата селскостопанска политика", консултантско дружество Oréade-Brèche, ноември 2009 г., обобщение, стр. 31.

[16] Съображение 41 от Регламент (ЕО) № 318/2006 на Съвета от 20 февруари 2006 г. относно общата организация на пазарите в сектора на захарта (ОВ L 58, 28.2.2006 г., стр. 1).

[17] Член 41, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 318/2006.

[18] Програма на Франция, одобрена с Решение на Комисията C(2006) 4809 от 16.10.2006 г., в съответствие с Регламент (ЕО) № 247/2006, глава V, стр. 4.

[19] Доклад "Оценка на мерките в подкрепа на най-отдалечените райони (POSEI) и на малките острови в Егейско море в рамките на общата селскостопанска политика", консултантско дружество Oréade-Brèche, ноември 2009 г., обобщение, стр. 32.

[20] Член 53б, точка 2, буква a) от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 248, 16.9.2002 г., стр. 1).

[21] Член 48 от Регламент (ЕО) № 793/2006 на Комисията от 12 април 2006 г. за определяне на някои подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 247/2006 (ОВ L 45, 31.5.2006 г., стр. 1).

[22] Член 27 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

БЮДЖЕТНО ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СПЕЦИФИЧНИТЕ МЕРКИ

Дял Глава Статия Позиция | Наименование | Кредити за 2010 г. (евро) | Кредити за 2009 г. (евро) | Кредити за 2008 г. (евро) | Изпълнение за 2008 г. (евро) | % | Кредити за 2007 г. (евро) | Изпълнение за 2007 г. (евро) | % |

05 02 11 04 | POSEI (с изключение на преките помощи и на статия 11 02 03 от дял "Рибарство") | 231000000 | 235000000 | 220000000 | 232679194 | 105,8 | 212000000 | 201226010 | 94,9 |

05 03 02 50 | POSEI — Програми на Съюза за подпомагане | 394000000 | 377000000 | 377000000 | 372255721 | 98,7 | 64000000 | 63765532 | 99,6 |

05 03 02 51 | POSEI — други преки помощи и предишни режими | 22000000 | 22000000 | 22000000 | 21191445 | 96,3 | 3000000 | 3791612 | 126,4 |

05 03 02 52 | POSEI — острови в Егейско море | 18000000 | 18000000 | 19000000 | 16791929 | 88,4 | 13550000 | 13528383 | 99,8 |

Общо | 665000000 | 652000000 | 638000000 | 642918289 | 100,8 | 292550000 | 282311537 | 96,5 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

СПИСЪК НА ОДИТИРАНИТЕ МЕРКИ И ДЕЙНОСТИ

Фигуриращите в таблицата суми се отнасят до общите разходи за посочените мерки. Следва да се има предвид, че районите, одитирани на място от Европейската сметна палата, бяха остров Реюнион (Франция), Канарските острови (Испания), остров Хиос (Гърция) и Азорските острови (Португалия).

| Плащания за 2008 г. (евро) | Плащания за 2007 г. (евро) | Констатации и оценки относно "прилагането" | Констатации и оценки относно "системата за контрол" |

Франция [1] (всички отвъдморски департаменти)

Специфичен режим на снабдяване (СРС) | 19601176 | 19633602 | точки 64—67 | точка 74 |

Помощи за производителите на банани | 129100000 | 129052597 | точки 50—55 | - |

Сектор на захарната тръстика, захарта и рома (мерки като фиксирана помощ за адаптиране към Общата организация на пазара на захарната индустрия на отвъдморските департаменти, помощ за транспортиране на захарната тръстика) | 71165224 | 64308347 | точки 56—63 | - |

Структуриране на животновъдния сектор (мерки, като например помощ за специално обработване на говеждо и телешко месо или специфична помощ за управление на местния пазар на свинско месо) | 19779394 | 18402827 | - | - |

Испания [2]

Специфичен режим на снабдяване (СРС) | 69151890 | 69541851 | - | точка 74 |

Помощи за сектора на овче и козе месо под формата на директни плащания на производителите | 7485063 | 6978313 | - | - |

Помощи за производителите на банани | 139706006 | 138836153 | точки 50—55 | точка 73 |

Португалия [3]

Специфичен режим на снабдяване (СРС) | 6255681 | 5926618 | точки 64—67 | точка 74 |

Помощи за животинската продукция (мерки като директни помощи за производството на говеждо и телешко месо или помощи за иновации и подобряване на качеството на животинските продукти на Азорските острови) | 34001000 | 33750370 | точки 48—49 | - |

Помощи за растителната продукция (мерки като помощ за производството на традиционни култури или помощ за производството на плодове и зеленчуци, отрязани цветове или декоративни растения) | 7049000 | 6571170 | - | точка 73 |

Гърция [4]

Специфичен режим на снабдяване (СРС) | 5050453 | 4781251 | точки 64—67 | точка 74 |

Помощ за маслинови насаждения | 11200034 | 11372595 | точки 44—47 | точка 72 |

Помощ за производство на ароматна смола | 849821 | 885304 | - | - |

Помощ за производство на мед | 1187234 | 1194180 | - | точка 71 |

[1] Източник: ODEADOM, FranceAgriMer, Годишен доклад за изпълнението — година на прилагане 2008.

[2] Източник: Gobierno de Canarias, Consejeria de Agricultura, Gadanderia, Pesca y Alimentacion, Informe de Applicacion del Regimen Especifico de Abastecimiento en el ano 2008, en el ano 2007.

[3] Източник: Secretaria Regional da Agricultura e Florestas, Relarorio de Aplicaçao do Sub-Programa para a Regiao Autonoma dos Açores do Programa Global de Portugal.

[4] Данните се основават на наличната информация, съдържаща се в годишния доклад за изпълнението за 2008 г., и се отнасят до сумите, вписани в общия бюджет за всяка мярка и за всички острови, с изключение на СРС, в който са включени реално изплатените общи суми.

--------------------------------------------------