[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 6.7.2010

COM(2010)361 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Оценка на Европейската година на междукултурния диалог — 2008 г.

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Оценка на Европейската година на междукултурен диалог — 2008 г.

ВЪВЕДЕНИЕ

С Решение № 1983/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета[1] 2008 година бе обявена за Европейска година на междукултурния диалог (наричана по-нататък „ЕГМД“ или „Европейската година“).

В настоящия доклад са представени заключенията и препоръките, направени от външната оценка на Европейската година, извършена от ECOTEC Research and Consulting Limited, както и реакцията на Комисията към направените констатации. Оценката може да бъде намерена на адрес:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader

ЦЕЛИ И БЮДЖЕТ ЗА ЕВРОПЕЙСКАТА ГОДИНА

Европейската година бе обявена като отговор на все по-голямото културно многообразие в Европа, резултат от разширяването на ЕС, трудовата мобилност на единния пазар и новите миграционни потоци и глобализацията. Тя е опит да се спомогне за осъзнаването на факта, че културното многообразие на Европа е важно предимство, и за насърчаването на възможностите за натрупване на познания благодарение на различните културни изживявания както в международен план, така и вътре в дадена общност.

Оценителите различават три групи цели за Европейската година:

Общи цели

- Да се разкрие същността на междукултурния диалог (или „МКД“) — какво представлява, какво работи при него и защо.

- Да се постигне въздействие върху гледната точка и отношението на голяма група хора.

- Да се постигне въздействие върху лицата, изготвящи политиките в областта.

- Да се даде старт на устойчив процес на дейност, свързана с междукултурния диалог.

- Да се популяризира по-добре структуриран диалог с гражданското общество.

- Да се спомогне за предлагането на по-големи междукултурни познания на хората, живеещи в Европа.

Специфични цели

- Да се насърчи процесът на осъзнаване на понятието за междукултурен диалог сред широката общественост, най-вече сред младите хора.

- Да се популяризират програмите на ЕС, които са в подкрепа на междукултурния диалог.

- Да се набележат и разпространят най-добрите практики и нововъведения.

- Да се откроят начините, по които образованието и медиите могат да спомогнат за развитието на разбирането между отделните култури.

Оперативни цели

- Да се насърчи междукултурният диалог посредством организирането на прояви в европейски мащаб.

- Да се популяризират целите на Европейската година на национално и регионално равнище.

- Да се разпространят основните послания за целите на Европейската година и за най-добрите практики.

- Да се изготви и представи оценка за подготовката на Европейската година, ефективността и въздействието ѝ.

За постигането на тези цели бе заделен бюджет от 10 млн. EUR за изпълнението на следните мерки:

- Националните проекти — по един за всяка държава-членка, получиха съфинансиране за дейности на национално и/или регионално равнище. Във всяка страна тези проекти обикновено се изпълняваха от национален орган за координация (НОК), определен за целите на Европейската година. Безвъзмездните средства се отпускаха пропорционално на размера на всяка държава, като стойността им варираше от 26 000 EUR за Малта до 252 000 EUR за Германия.

- След обявяване на открита покана за представяне на предложения бяха подбрани водещи европейски проекти. Седем проекта измежду предложените триста получиха съфинансиране за дейностите си по популяризиране на международно равнище на междукултурния диалог, като по тях бяха ангажирани партньори от пет до двадесет и две държави в зависимост от конкретния проект. Средно стойността на безвъзмездните средства възлизаше на 340 000 EUR.

- Посредством сътрудничество с външен подизпълнител за връзки с обществеността бе организирана информационна кампания на общностно равнище, която включваше и уебсайт и програма с мероприятия. В рамките на тази кампания бяха отпуснати средства и на всички НОК за използване на услугите на националното представителство на подизпълнителя.

- Проявите за откриване и закриване на Европейската година бяха организирани от словенското и френското председателство на ЕС и бяха съфинансирани.

Освен това логото на Европейската година и информационните материали бяха предоставени безвъзмездно на организациите, които пожелаха да покажат визуално, че тяхната проява е подчинена на идеята на Европейската година.

В таблицата по-долу е изложено обобщение на предвидения бюджет по силата на решението и действително разходваните средства.

Вид дейност | Отпуснати средства от бюджета по решението в € | Разходвани средства от бюджета в € | % от бюджета |

Национални проекти | 3 000 000 | 2 993 830 | 30 |

Водещи европейски проекти | 2 400 000 | 2 363 248 | 24 |

Прояви по откриването и закриването на Европейската година от съответното председателство на ЕС | 600 000 | 600 000 | 6 |

Информационни кампании, проучвания и изследвания на общностно равнище (от тях подкрепа за национални кампании за популяризиране) | 4 000 000 | 3 922 639 (1 254 033) | 40 (12) |

Общо бюджет за Европейската година | 10 000 000 | 9 879 717 | 100 |

Освен Комисията основни действащи лица, ангажирани с изпълнението на горните мерки, бяха националните органи за координация, назначени в отделните държави-членки (в много случаи това бяха министерствата на културата), координаторите по водещите европейски проекти и техните партньори, външните подизпълнители, отговарящи за информационната кампания, и множество граждански организации.

ОЦЕНКА

Методи

Оценката бе извършена за период от 15 месеца от м. април 2008 г. Освен преглед на документите оценителите проведоха петдесет интервюта със служители на Комисията, външния изпълнител за връзки с обществеността, координаторите по водещите проекти, националните органи за координация и заинтересовани граждански организации, и разгледаха четири казуса от отделни държави. Преките участници в Европейската година, ползвателите на логото ѝ и 1000-те асоциации или отделни лица, които се регистрираха в уебсайта като „партньори на Европейската година“ също бяха включени в изследването.

Оценителите работиха по следните пет критерия, около които е структуриран и настоящият доклад: актуалност на тематиката; външна последователност; ефективност; резултатност; устойчивост.

Заключения на оценителите

Оценката за Европейската година е много положителна в няколко аспекта. Европейската година отговаря на потребностите на заинтересованите лица и към предизвикателствата, набелязани във връзка с културното многообразие в Европа. Ресурсите са управлявани ефективно, което е резултат отчасти от „двойния подход“, при който се проведе силна информационна кампания на равнището на ЕС, няколко водещи проекта, съчетани с децентрализирани инициативи и по един национален проект за държава-членка. С Европейската година се стигна до по-голяма информираност по въпросите на МКД посредством натрупване на критична маса от прояви и успешно мобилизирани заинтересовани лица, и тя даде тласък за редица уместни дейности, организирани, без да са финансирани директно.

Повече съмнения имаше относно степента, до която Европейската година е успяла да окаже въздействие върху отношението на широката общественост към тази сложна област. Ангажирането на заинтересовани лица с Европейската година бе много сериозно в областта на културата и до известна степен в областта на образованието, но не дотам успешно по отношение на амбициозната цел за интердисциплинарното мобилизиране, която бе и основна. Липсата на по-широкозастъпени структурни промени (в администрациите, например) поставя под съмнение стабилната основа за устойчиви последващи дейности във връзка с междукултурния диалог.

Тези въпроси са разгледани по-подробно по-долу.

Степен на актуалност спрямо проблемите и потребностите на заинтересованите лица

Целите на Европейската година отговарят на набелязаните проблеми и на потребностите на заинтересованите лица. Активното участие на гражданското общество, най-вече в лицето на мрежата Rainbow Platform (преименувана сега на платформа за структуриран диалог Platform for Intercultural Europe[2] (Платформа за междукултурна Европа)), в подготовката на Европейската година е сочено като имащо най-голям принос за това точно съответствие между потребностите и целите. Заинтересованите лица успяха да направят естествена връзка между Европейската година и характерни национални въпроси, като те изрично признаха ролята, която междукултурният диалог може да изиграе при разрешаването на тези проблеми.

По-широкото определение на целите в решението даде на отделните държави-членки нужната възможност за гъвкавост, за да напаснат дейностите си по изпълнението към техните конкретни условия, като в същото време останат в общата рамка на общата цел. На някои заинтересовани лица им се струва, че за тях е щяло да е по-полезно, ако е имало по-прецизно формулиран на централно равнище набор от целеви дейности за структурирането на подготовката им за изпълнението на Европейската година.

Съответствие със съществуващите програми и политики

Европейската година е в съответствие със съществуващите програми и политики, най-вече на международно и европейско равнище. Понятието за междукултурност присъства в редица сфери на европейската и международната политика, макар и не винаги да е изразено като конкретна необходимост за диалог. Значението на взаимодействието между културите като движеща сила за осъществяване на напредък е широко признато и е отразено в политиките на Обединените нации, Съвета на Европа и ОССЕ. Особено полезно взаимодействие се наблюдаваше в съвместните дейности на Европейската комисия и Съвета на Европа, включително и проекта „Междукултурни градове“[3].

На оперативно равнище на програмата междукултурният диалог е привлякъл голямо внимание, макар и да има известни разлики при разбирането на понятието. Проектите се финансират посредством програми, сред които „Младежта в действие“, „Европа за гражданите“ и програмата за култура и учене през целия живот.

Степента, до която Европейската година съответства на националните политики, се оказа по-трудна за оценяване, тъй като много малко, ако изобщо има такива страни, имат свои конкретни, разпознаваеми политики за междукултурен диалог. В някои страни бе отбелязана възможността за допълване между програмата на Европейската година и националните политики, докато в други националните политики по отношение например на недискриминацията или културата се считаха като най-малкото непротиворечащи на програмата на Европейската година.

Ефективно използване на ресурсите

Бюджетът за Европейската година бе изразходван ефективно.

Разграничението между европейските транснационални водещи проекти и националните проекти позволиха Европейската година да комбинира ползите от частичното децентрализиране (по един съфинансиран на европейско равнище национален проект за държава-членка) с проектна дейност в целия ЕС, осъществена чрез седемте водещи проекта. Така бе отразена необходимостта от дейности за междукултурен диалог както между , така и вътре в самите държави.

Сравнително голяма част от бюджета (почти 40 %) бе заделена най-вече за централизирани дейности от информационната кампания, като акцентът беше върху уебсайта на Европейската година. Външният изпълнител работеше в тясно сътрудничество с Комисията, за да проведе добре координирана на общностно равнище, но също така добре позната в държавите-членки кампания посредством обща графична идентичност, общи информационни материали и рубрика в уебсайта, посветена на националните кампании. Страните имаха достъп до услугите на мрежата от медийни партньори на подизпълнителя за подкрепа на своите планове за разпространение на информацията на национално равнище.

Някои заинтересовани лица биха предпочели да имат контрол върху по-солиден децентрализиран бюджет за информационните дейности, но в повечето случаи сътрудничеството между националните органи за координация и местния медиен подизпълнител е проработило добре.

Оценителите заключават, че изцяло децентрализиран подход е щял да постави пред изпитание въздействието на информационната кампания на Европейската година и че „двойният подход“, при който се съчетава кампания на европейско равнище и водещи проекти с определена степен на децентрализация е най-подходящият.

От държавите-членки се очакваше да финансират дейности, допълващи националния проект, съфинансиран на европейско равнище, от техните собствени ресурси, както е целесъобразно. Степента, до която такова финансиране беше предоставено, се различава много, като няколко на брой страни са предвидили средства от националния си бюджет на стойност около няколко милиона евро за проекти и информационни дейности, а други нямат конкретно за целта финансиране, но пък успяват да изградят сътрудничество с партньорски организации.

Резултатност

Дейностите, финансирани както от бюджета на Европейската година, така и от държавите-членки, при което се използват допълващи се ресурси, отговарят на целите на Европейската година. По водещите европейски проекти се постига сътрудничество посредством партньорства в голям брой страни. Креативността бе основния механизъм за сплотяване на хората, така че материалите от проектите обикновено включваха компакт дискове, дивидита, както и използването на различни видове медийно пространство. Дейностите по националните проекти бяха по-разнообразни. Дейностите в страни със сравнително по-беден мултикултурен опит основно имаха за цел да повишат осведомеността за отделните култури и да покажат какви са те. Държави-членки с по-богата имигрантска история и/или по-добре развити граждански общества или по-големи възможности на правителството да изпълнява проекти често се стремяха да предоставят конкретни възможности за диалог и за оползотворяване на съществуващите мрежи.

Ролята, която националните условия играят, е от основно значение при опита за измерване на резултатността на Европейската година. Много различаващата се културна и демографска среда, институционални структури и капацитет на публичната администрация и на гражданското общество означават, че отделните държави-членки имат различен старт. Оценителите подчертават разликите в „изминатото разстояние“ по време на Европейската година от някои държави-членки, където националните условия предполагат, че понятието за междукултурен диалог е сравнително ново и има малко структури за подкрепа на изпълнението.

По време на Европейската година бяха проведени и доста дейности, които не са пряко финансирани от бюджета. Въз основата на предоставените от националните органи за координация оценки проведени са около 8 000 до 10 000 дейности, от които около половината са организирани от НОК с елементи на публично финансиране, а другата половина са били ръководени от други органи.

Големият брой прояви спомогна да се породи по-голям медиен интерес и да се улесни сътрудничеството от страна на медиите. Бяха забелязани над 11 500 съобщения в пресата, отразяващи Европейската година. Сътрудничеството от страна на медиите в държавите-членки се простираше от репортажи и програми по националната телевизия и в пресата (обикновено в по-малките държави-членки) до специализирани публикации и програми. Използването на логото на Европейската година също допринесе за привличане на вниманието към нея, като по груби оценки има 2 700 случая на употребата му. Уебсайтът на Европейската година, в който имаше рубрика за всяка държава-членка, е регистрирал 800 000 посещения и над 5 милиона прегледи на страницата.

Бяха отбелязани следните основни резултати от Европейската година:

- По-голяма обща осведоменост. Най-големият успех на Европейската година бе в повишаването на осведомеността относно междукултурния диалог, най-вече чрез артистична и културна дейност. С дейностите бяха показани пред сравнително широка аудитория, особено на младите хора, различните начини, по които междукултурният диалог може да допринесе за укрепването на икономиката и за сплотяване на обществата. Отзвукът от преките участници в Европейската година бе положителен, като бе подчертан „зареждащият ефект“, който може да се породи от участието в подобни дейности. Почти 70 % от участвалите в анкетата споделиха, че участието им ще ги накара да вземат предвид по различен начин въпросите на междукултурния диалог при разработването на политики и стратегии. Доста по-трудно се оказа да се измери степента, в която Европейската година е въздействала върху отношението към междукултурния диалог на по-широк кръг от хора.

- По-активно участие и ангажираност от страна на заинтересованите лица, които стимулират връзките между отделните сектори на гражданското общество и публичната администрация. Този аспект бе най-успешен в онези държави-членки, които съсредоточиха вниманието си върху работата си със съществуващите мрежи или върху доизграждането им, или върху конкретен сектор — най-често образованието. Организациите от областта на изкуствата и културата преобладаваха, като образователният сектор заемаше второ място. Други области, в които може да се очаква МКД да бъде актуална тема, най-вече спорта и религиите и вероизповеданията, бяха сравнителни по-малко застъпени, поне в повечето страни. Първоначалната цел за изцяло интердисциплинарна Европейска година се оказа трудно постижима.

- Политики и подходи, които създават или подсилват мерките, при които явно се вземат предвид въпросите за МКД. Примери за това най-често се срещат в училищното образование и включват: промени при езиковото обучение; промяна на учебната програма с цел включване на умения в областта на междукултурното общуване; инициативи за обучение на преподавателите; диалог с по-широки училищни общности, най-вече семействата. Сред постигнатите резултати е още и по-интегрирана стратегия по въпросите на образованието, младежта, спорта, а в няколко държави-членки — и продължаването на действието на инструментите за финансиране, чието начало бе дадено по време на Европейската година за подкрепа на инициативи в областта на МКД от хора на изкуството и културни дейци.

- При подготовката на Европейската година всяка държава-членка изготви национална стратегия[4], в която бяха отразени националните условия и приоритети и бяха очертани действията за ангажиране на гражданското общество и сектора на комуникациите, с цел да се достигне до младите хора и останалите целеви групи. Изготвянето на тези стратегии беше първото такова в редица страни и се оказа особено полезна дейност в държави-членки, където междукултурният диалог е поставен на по-заден план в дневния ред на различните политики.

- Структури. Доказателствата за промени в структурите не са много, но сред по-интересните примери са нови звена в областта на МКД или организации сред публичната администрация; междуведомствени комисии от различни министерства за улесняване на междусекторното сътрудничество; работни групи с ключови заинтересовани лица, включително и от гражданското общество. В няколко страни бе отбелязан напредък по отношение на зараждането на по-структуриран диалог с гражданското общество, но това не е така във всички държави-членки.

Устойчивост

Предвид различните национални условия не е ясно доколко вероятно е положителните резултати от Европейската година да се задържат и занапред. В някои държави-членки това, което Европейската година оставя след себе си, включва политики и структури, обикновено в страни, където рамката на МКД или планът за действие по нея са съществували още отпреди провеждането на Европейската година. В други държави въздействието от Европейската година по-често е непосредствено и върху отделни хора, затова то най-вероятно ще е краткотрайно. Най-голяма вероятност за по-продължително въздействие на дейностите има в областта на училищното образование: нови инициативи за обучение на учителите, реформа в учебната програма и повишаване на осведомеността са твърдо залегнали в програмите на няколко страни.

На европейско равнище безспорно въздействие на Европейската година е доказването на връзката на МКД с широк кръг от области на политика и подобряването на разбирането за потребностите от съгласуваност и възможност от допълване в различни области, включително и при уменията за водене на междукултурен диалог, образованието на децата на мигрантите и интегрираните инициативи в политиката в съответния град. Извън областта на културата необходимостта и ползите от междукултурния диалог бяха подчертани в различни политики, включително за образованието, заетостта, правосъдието и сигурността, външните отношения и регионалното развитие. Има вероятност създадените благодарение на тези усилия формални и неформални мрежи на лицата, създаващи политиките, да се окажат трайни, и така да направят по-вероятно съществуването на европейско равнище на устойчива подкрепа за междукултурния диалог.

Съществува ясно послание, че последващата дейност е от съществено значение, ако искаме да се запази напредъкът, постигнат независимо дали на местно, национално или европейско равнище по време на Европейската година. Двете основни препоръки в тази връзка са да се вземат мерки материалите и опитът от Европейската година да продължат да се използват и разпространяват и на равнище на ЕС да има последваща дейност посредством подкрепа при финансирането и/или форум на заинтересованите държави-членки.

ОСНОВНИ ПРЕПОРЪКИ — КОМЕНТАРИ НА КОМИСИЯТА

Оценителите излязоха с единадесет препоръки към Комисията и с шест към държавите-членки. Те ще продължат да се обсъждат по време на дискусиите с държавите-членки по време на втората половина на 2010 г. при определянето на следващия план за работа по въпросите на културата, който ще започне да действа от 2011 г. Един от начините, по които се изпълнява планът, е сътрудничество между държавите-членки посредством отворения метод на координация (експертни групи), като при него се съпоставя опитът и се изготвят предложения за политика за действие на европейско и/или национално равнище. При обсъждането на следващия план за работа ще се разисква на кои от препоръките по-долу може да се даде резултатен отговор чрез сътрудничество от този тип.

Подкрепа на диалога с гражданското общество

Да се предостави постоянна подкрепа за структуриран диалог с гражданското общество например посредством платформи.

Програмата за култура предлага подкрепа за този структуриран диалог посредством своята област на действие 2: „структури за подкрепа на политиката относно културната програма“. В този контекст платформата за междукултурна Европа понастоящем получава финансово участие за оперативните си разходи. Този вид диалог в държавите кандидатки и потенциалните държави кандидатки се подкрепя от инструмента за предприсъединително подпомагане („Механизъм за подкрепа на гражданското общество“).

Оползотворяване на материалите и резултатите от Европейската година

Да се предприемат стъпки за осигуряване на текущо и систематично разпространение и оползотворяване на материалите и резултатите от Европейската година, например посредством подкрепа за запазването на някои рубрики на Европейската година и доразвиването на успеха на фотографския конкурс „Културите на моята улица“ чрез набелязване на възможности за използване на фотографиите във връзка с широката гама от дейности на ЕС и на национално равнище според нуждите.

Уебсайтът на Европейската година остава достъпен. Прехвърлянето на някои от рубриките към уебстраниците на Европейската комисия, посветени на културата и образованието, продължава. Материалите (учебни материали, дивидита, брошури и т.н.), които са събрани в рубриката „Ресурси“ на уебсайта на Европейската година, също се прехвърлят към страниците на Комисията, посветени на обучение и култура. Фотографиите от конкурса „Културите на моята улица“ вече са използвани за няколко публикации на Комисията и остават на разположение и на държавите-членки и на сектора на културната дейност по въпроси, свързани с МКД.

Проучване на въздействието на междукултурния диалог в училищата

Да се обмисли възлагането на по-нататъшно проучване, по-специално на въздействието на МКД в училищата, предвид засиленото внимание към този въпрос по време на Европейската година и вероятността за по-дълготрайно въздействие в определени страни.

Въздействието на МКД в училищата ще бъде допълнително проучено в рамките на различните подпрограми за учене през целия живот или рамковата програма за научни изследвания и технологично развитие.

По-натъшна работа в областта на образованието

По-конкретно да се обмислят мерки за запазване на набраната инерция в областта на образованието по време на Европейската година, например чрез популяризиране и улесняване на предаването на познания относно педагогиката на МКД, разработването на програми и обучението на учители.

Сътрудничеството между държавите-членки ще продължи посредством работата по приоритетите в областта, поставени в стратегическата рамка за образование и обучение 2020 г., най-вече в рамките на работата по прилагането на препоръката от 2006 г. по отношение на основните умения за учене през целия живот. В сърцевината на този процес е обменът на знания посредством взаимоучителни дейности. Последващите дейности след заключенията на Съвета от 2008 г. относно междукултурните познания ще бъдат един от важните елементи на сътрудничеството между държавите-членки.

Предаване на наученото

Да се обмислят начини за насърчаване и стимулиране на предаването на наученото от Европейската година между държавите-членки с помощта на работни групи на равнище на ЕС, включително и представители на правителството, гражданското общество и други заинтересовани страни.

Експертните групи от областта на обучението и културата ще продължат да работят заедно чрез „отворения метод на координация“ по взаимоучителни проекти и за изготвянето на политики и препоръки, където е необходимо. Комисията ще проучи начините за улесняване на диалога между всички засегнати заинтересовани страни, например чрез семинари по темата.

Следене и отчитане на напредъка

Да се създаде рамка за следене и отчитане, за да се позволи сравняването на напредъка по МКД в държавите-членки, например чрез съществуващите процедури за наблюдение и отчет в областта на образованието и интеграцията на мигрантите.

В областта на образованието Комисията възнамерява да доразработи системата си за наблюдения върху разликата в постиженията на учениците от мигрантската и местната общност като реакция към поканата на съвета на министрите по въпросите на образованието, младежта и културата от 26 ноември 2009 г.

Укрепване на общностните програми

Да се обмисли укрепването на направлението МКД в рамките на общностните програми посредством годишно обявяване на покани за предложения с цел по-добрата подкрепа на съфинансирането на проекти по тази тема, най-вече проектите с акцент върху интердисциплинарното сътрудничество в областта на образованието, културата и младежта — от една страна — и обществените услуги и/или активното гражданство — от друга.

Възможността за целенасочена подкрепа за интердисциплинарното сътрудничество посредством общностни програми ще бъде проучена допълнително през 2010 г. в публична консултация за следващото поколение програми.

Сътрудничество между секторите на политика

Необходимо е да се работи с други съответни служби на Европейската комисия (във и извън ГД „Образование и култура“), включително и по въпросите на младежта, ученето през целия живот, заетостта и образованието, за да се гарантира, че МКД се реализира по-ясно и систематично в програмите на ЕС; тук се включва и предлагането и за други сфери от работата на Комисията на наученото от изготвянето и изпълнението на Европейската година.

При консултациите през 2010 г. и последващото изготвяне на предложенията на Комисията за следващото поколение общностни програми ще се проучат начини, по които приоритетът на междукултурния диалог може да се покаже като по-ясно реализиран, например чрез по-последователната му дефиниция.

Сътрудничество с международни организации

Да се продължи да се работи с основни международни организации, по-конкретно със Съвета на Европа и УЕФА, като се гради върху настоящите работещи стратегически партньорства.

Сътрудничеството с основни международни организации продължава, по-конкретно със Съвета на Европа, включително и проекта „Междукултурни градове“, и в условията на сътрудничество със и между европейските държави с общи граници.

Включване на области, привлекли по-малко внимание

Да се обмислят начини за подобряване на напредъка в някои области, които не са привличали внимание през Европейската година, като например спорта, общностите в неравностойно положение и публичните служби, включително и с набелязването на подходящите партньори от правителството и гражданското общество, с които да се работи съвместно.

Комисията ще проучи начините, по които по-активно да ангажира в предстоящи инициативи секторите, които не са представени добре, включително предаване на наученото между секторите в рамките на следващото поколение общностни програми.

Какво трябва да се знае при подготовката на предстоящите Европейски години

По отношение на предстоящи Европейски години да се обмисли следното:

- Как в процеса на изготвяне, изпълнение и последващи дейности може да се интегрира систематичен тригодишен цикъл за европейски години, за да се осигури в максимална степен готовност и подемане на набраната инерция в работата.

- Как могат целите на предстоящите европейски години да бъдат направени по-измерими.

Опитът от подготовката и изпълнението на Европейската година е споделен със съответните служби на Комисията, най-вече с ГД „Трудова заетост, социални въпроси и равни възможности“, която координира Европейската година на борба с бедността и социалното изключване (2010 г.), и ГД „Комуникация“, която координира Европейската година на доброволчеството (2011 г.).

Оценителите също така отправят шест препоръки към държавите-членки, предвид факта, че основната отговорност за много от засегнатите политики е на национално или — в някои случаи — на регионално и местно равнище. Според тези препоръки всяка държава-членка следва да:

- разработи национален план за действие по въпросите на МКД, основаващ се на доказателства от проучвания и статистика;

- разработи указания за спомагане на изготвянето на стратегии за МКД в области като спорта, публичните услуги и активното гражданство;

- обмисли добре какъв е МКД в различните области, включително и създаването и предоставянето на публичните услуги, за да се насърчава сближаването на отделните общности и социалното интегриране;

- спомогне за повишаване на капацитета на гражданските организации, способни да работят по въпросите на МКД, особено там, където звеното на неправителствения сектор е по-слабо, най-вече чрез очертаване на актуалното състояние на сектора, разработване на мрежи и изнасянето на обучения;

- допринася за работата на форумите на равнище на ЕС и на работните групи, които обменят познания, насочват разработването на политиките и популяризират мястото на МКД в политиките, разработвани на равнище на ЕС и на национално равнище;

- обмислят създаването на национална система за следене и преглед на напредъка на МКД, както и съответните показатели.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ НА КОМИСИЯТА

Комисията е съгласна с цялостната оценка на Европейската година, направена от оценителите. Най-големият успех на Европейската година бе в повишаването на осведомеността относно въпросите на МКД, най-вече сред лицата, изготвящи политиките, както и за мобилизиране на заинтересованите лица, най-вече в сферата на изкуствата и културната дейност. Доста по-трудно се оказа да се измери степента, в която Европейската година е въздействала върху отношението към МКД предвид доста по-продължителното време, необходимо за извършването на по-дълбоки промени в обществото, както и сложния набор от фактори, които влияят върху тези отношения.

Последващите действия след Европейската година изискват съвместните усилия на Европейската комисия, други институции на ЕС, държави-членки и гражданското общество. Комисията ще даде предимство на препоръките на оценителите, изброени по-горе в глава четири и ще съсредоточи последващите си действия върху:

- насърчаване на сътрудничеството и предаването на наученото между държавите-членки и между експертите от различните области на политика, които имат отношение към МКД. Отвореният метод на координация ще бъде основното средство за този род сътрудничество и за използването на резултатите и материалите от Европейската година. Наученото също така ще бъде споделено със секторите, които са били по-малко представени по време на Европейската година. Проекти като „Междукултурни градове“, съвместна инициатива със Съвета на Европа, или предложената мрежа на експерти в областта на културата на ромите са възможности за насърчаване именно на това предаване на наученото и на сътрудничеството;

- предоставяне на подкрепа за финансирането на проекти и инициативи, свързани с междукултурния диалог. Подготовката на следващото поколение програми на ЕС ще бъде възможност за извършване на широка дискусия за възможностите за подкрепа на МКД, включително и чрез подкрепа на сътрудничеството между отделните области на политика. Комисията ще цели да осигури, че приоритетът, отдаден на МКД в някои програми, се операционализира ясно;

- извършване на допълнителна работа в областта на образованието, където инициативите, свързани с основните умения във връзка ученето през целия живот и с обучението на преподавателите, например, са тясно свързани с МКД.

Предложените препоръки би трябвало да спомогнат да се гарантира, че МКД остава на челно място сред приоритетите на програмата на ЕС. Насърчаването на културното многообразие и на междукултурния диалог е една от стратегическите цели на европейската програма за култура и за постигането ѝ ще продължат съвместните усилия на европейските институции, държави-членки и гражданското общество. Повишената осведоменост и разбиране на необходимостта за последователен интердисциплинарен подход, вече създаден от Европейската година, е солидна основа, на която да се гради по-нататъшното сътрудничество за постигането на целите.

[1] ОВ L 412/44, 30 декември 2006 г.

[2] http://www.intercultural-europe.org/

[3] http://www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/culture/Cities/Default_en.asp

[4] http://ec.europa.eu/culture/archive/dialogue/strategies_en.html