P9_TA(2021)0335

Генетично модифицирана царевица 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 и генетично модифицирана царевица, комбинираща две или три от единичните събития 1507, MIR162, MON810 и NK603

Резолюция на Европейския парламент от 7 юли 2021 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от единичните събития 1507, MIR162, MON810 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D073423/01 — 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Европейският парламент,

— като взе предвид проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от единичните събития 1507, MIR162, MON810 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (D073423/01,

— като взе предвид Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно генетично модифицираните храни и фуражи (1), и по-специално член 7, параграф 3 и член 19, параграф 3 от него,

— като взе предвид гласуването в посочения в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003 Постоянен комитет по хранителната верига и здравето на животните, проведено на 17 май 2021 г., по време на което не беше прието становище,

— като взе предвид членове 11 и 13 от Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 година за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2),

— като взе предвид становището, прието от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) на 25 ноември 2020 г. и публикувано на 13 януари 2021 г. (3),

— като взе предвид предишните си резолюции, в които възразява срещу разрешаването на генетично модифицирани организми (ГМО) (4),

— като взе предвид член 112, параграфи 2 и 3 от своя Правилник за дейността,

— като взе предвид предложението за резолюция на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните,

А. като има предвид, че на 8 декември 2015 г. Pioneer Overseas Corporation („заявителят“) подаде заявление за пускане на пазара на храни, хранителни съставки и фуражи, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 („генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие“), в съответствие с членове 5 и 17 от Регламент (ЕО) № 1829/2003; като има предвид, че заявлението също така се отнася до пускането на пазара на продукти, съдържащи или състоящи се от генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие, за употреба, различна от употребата като храни и фуражи, с изключение на отглеждането;

Б. като има предвид, че заявлението се отнася и до пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от 10 подкомбинации на единичните трансформационни събития, съставляващи модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие; като има предвид, че шест подкомбинации на генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие вече са получили разрешение; като има предвид, че проектът на решение за изпълнение на Комисията обхваща останалите четири подкомбинации;

В. като има предвид, че на 25 ноември 2020 г. ЕОБХ даде положително становище, което беше публикувано на 13 януари 2021 г.;

Г. като има предвид, че генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие е получена от кръстосването на четири събития на генетично модифицирана царевица и води до устойчивост на хербициди, съдържащи глуфосинат и глифосат, както и че произвежда три инсектицидни протеина (Bt или Cry протеини): Cry1F, Cry1Ab и Vip3Aa20, които са токсични за някои люспокрили вредители (5);

Д. като има предвид, че за четирите подкомбинации, обхванати от проекта на решение за изпълнение на Комисията, заявителят не е предоставил никакви експериментални данни;

Липса на оценка на остатъчните вещества от хербициди, метаболити и коктейлни ефекти

Е. като има предвид, че в редица изследвания е доказано, че генетично модифицираните култури, които са устойчиви на хербициди, водят до по-широка употреба на добавъчни хербициди, което до голяма степен се дължи на появата на плевели, които са устойчиви на хербициди (6); като има предвид, че вследствие на това трябва да се очаква, че генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие ще бъде изложена на дози глуфосинат и глифосат, които са както по-високи, така и по-чести, и следователно ще доведе до по-голямо количество остатъчни вещества в реколтите;

Ж. като има предвид, че остават неизяснени въпроси за канцерогенността на глифосата; като има предвид, че през ноември 2015 г. ЕОБХ заключи, че е малко вероятно глифосатът да е канцерогенен, а през март 2017 г. Европейската агенция по химикали заключи, че не е необходимо класифициране; като има предвид, че противно на това, през 2015 г. Международната агенция за изследване на рака (специализираната агенция по ракови заболявания на Световната здравна организация) класифицира глифосата като вероятно канцерогенно за хората вещество;

З. като има предвид, че глуфосинатът е класифициран като токсичен за репродукцията (1B) и следователно отговаря на критериите за изключване, определени в Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета (7); като има предвид, че одобрението за използване на глуфосинат в Съюза изтече на 31 юли 2018 г. (8);

И. като има предвид, че се счита, че оценката на остатъчните вещества от хербициди и продуктите от разграждането им, открити в генетично модифицираните растения, е извън правомощията на Експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми (експертна група на ЕОБХ по ГМО), и че следователно такава оценка не се извършва като част от процеса на разрешаване на генетично модифицирани организми; като има предвид, че това е проблематично, тъй като в съответното генетично модифицирано растение начинът, по който добавъчните хербициди се разграждат от растенията, както и съставът, а и оттам и токсичността на продуктите от разграждането („метаболити“), могат да са следствие от самата генетична модификация (9);

Й. като има предвид, че поради специфичните селскостопански практики при отглеждането на устойчиви на хербициди генетично модифицирани растения съществуват специфични модели на прилагане, излагане, наличие на специфични метаболити и поява на комбинаторни ефекти, които изискват специално внимание; като има предвид, че те не бяха взети предвид от ЕОБХ;

К. като има предвид, че поради това не може да се направи заключение, че консумацията на генетично модифицирана царевица с повече от едно трансформационно събитие или нейните подкомбинации е безопасна за здравето на хората и животните;

Липса на максимално допустима граница на остатъчни вещества и свързани с това проверки

Л. като има предвид, че съгласно Регламент (ЕО) № 396/2005 на Европейския парламент и на Съвета (10), който има за цел да гарантира високо равнище на защита на потребителите, следва да се определят специфични максимално допустими граници на остатъчни вещества (МДГОВ) за храни и фуражи, произведени в трети държави, когато употребата на пестициди води до нива на остатъчни вещества, различни от произтичащите от селскостопанската практика в рамките на Съюза; като има предвид, че действително такъв е случаят при вносните устойчиви на хербициди генетично модифицирани култури поради увеличения обем на използваните хербициди спрямо генетично немодифицираните култури;

М. като има предвид, че при преразглеждането от страна на ЕОБХ на съществуващите МДГОВ за глифосат от 2018 г. наличните данни не бяха достатъчни, за да се определят стойностите на МДГОВ и стойности от оценка на риска за глифосат по отношение на генетично модифицирана царевица с изменение на типа EPSPS (11); като има предвид, че при генетично модифицираната царевица с повече от едно трансформационно събитие е налице изменение на типа EPSPS (12);

Нерешени въпроси относно Bt токсините

Н. като има предвид, че токсикологичните изпитвания за разрешаване на ГМО се извършват с изолирани Bt токсини; като има предвид, че не може да се отдава голямо значение на токсикологичните изпитвания, проведени с изолирани протеини, поради факта, че Bt токсините в генетично модифицирани култури като царевица, памук и соя имат по-висока присъща токсичност от изолираните Bt токсини; като има предвид, че това се дължи на факта, че протеазните инхибитори, присъстващи в растителните тъкани, могат да увеличат токсичността на Bt токсините, като забавят разграждането им; като има предвид, че това явление е доказано в редица научни изследвания, включително в научно изследване, проведено преди 30 години за Монсанто, което показа, че дори наличието на изключително ниски нива на протеазни инхибитори повишава токсичността на Bt токсините до 20 пъти (13);

О. като има предвид, че тези въздействия никога не са вземани предвид в оценките на риска на ЕОБХ, въпреки че те са от значение за всички Bt растения, одобрени за внос или отглеждане в Съюза; като има предвид, че рисковете, произтичащи от тази засилена токсичност, дължаща се на взаимодействието между протеазните инхибитори и Bt токсините, за хората и животните, консумиращи храни и фуражи, съдържащи Bt токсини, не могат да бъдат изключени;

П. като има предвид, че редица проучвания показват, че са наблюдавани странични ефекти, които могат да засегнат имунната система, вследствие на експозицията на Bt токсини, както и че някои Bt токсини могат да имат адювантни свойства (14), което означава, че те могат да увеличат алергенността на други протеини, с които влизат в контакт;

Р. като има предвид, че се счита, че оценката на потенциалното взаимодействие на остатъчните вещества от хербициди и техните метаболити с Bt токсини е извън правомощията на експертната група на ЕОБХ по ГМО, и че следователно не се извършва като част от оценката на риска; като има предвид, че това е проблематично, тъй като е известно, че остатъчните вещества от пръскането с глуфосинат нарушават микробиома, което може например да засили имунните реакции в комбинация с Bt токсини (15);

Bt култури: въздействие върху нецелеви организми и повишена резистентност

С. като има предвид, че за разлика от употребата на инсектициди, при която експозицията е по време на пръскането и за ограничен период от време след това, използването на генетично модифицирани Bt култури води до непрекъсната експозиция на целеви и нецелеви организми на Bt токсини;

Т. като има предвид, че допускането, че Bt токсините показват един-единствен специфичен за целта начин на действие, вече не може да се счита за правилно и не може да се изключи въздействието върху нецелеви организми (16), като се има предвид, че се съобщава, че все по-голям брой нецелеви организми са засегнати по много начини; като има предвид, че в неотдавнашен преглед са посочени 39 рецензирани от експерти публикации, в които се съобщава за значително неблагоприятно въздействие на Bt токсините върху много видове, които не са целеви (17); като има предвид, че е възможно редица нецелеви организми в Съюза да бъдат изложени на Bt токсини посредством разливане, отпадъци и оборски тор в резултат на вноса на Bt култури; като има предвид, че при оценката на риска не са проучени въздействията върху нецелевите организми;

У. като има предвид, че при оценката на риска не е взето предвид развитието на резистентност при целевите вредители към Bt токсините, което може да доведе до използване на по-вредни за околната среда пестициди, или до увеличаване на дозите на пестицидите и по-честата им употреба за генетично модифицираната култура в държавата на отглеждане; като има предвид, че Агенцията на САЩ за опазване на околната среда планира постепенно премахване през следващите три до пет години на много Bt царевични хибриди, както и на някои сортове Bt памук, поради увеличаването на устойчивостта на насекомите към тези култури (18);

Ф. като има предвид, че макар да се твърди, че използването на Bt култури води до намаляване на употребата на инсектициди, в проучване, предприето в Съединените щати (19), се констатира, че няколко анализа на влиянието на Bt културите върху моделите на употреба на пестициди изглежда не са разглеждали третирането на семена и поради това може да са представили по-голямо намаляване на употребата на инсектициди (особено „третирана площ“), свързана с Bt култури;

Х. като има предвид, че Съюзът е страна по Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (КБР), което ясно показва, че както държавите износителки, така и държавите вносителки имат международни отговорности по отношение на биологичното разнообразие;

Спазване на международните задължения на Съюза

Ц. като има предвид, че в Регламент (ЕО) № 1829/2003 се посочва, че генетично модифицираните храни и фуражи не трябва да оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото здраве, здравето на животните и околната среда, и се изисква от Комисията при изготвянето на решението си да взема предвид всички относими разпоредби на правото на Съюза и други обосновани фактори, свързани с разглеждания въпрос; като има предвид, че такива основателни фактори следва да включват задълженията на Съюза по целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), Парижкото споразумение относно изменението на климата и Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие (КБР);

Ч. като има предвид, че в доклад от 2017 г. на специалния докладчик на ООН относно правото на прехрана се посочва, че по-специално в развиващите се страни опасните пестициди оказват катастрофално въздействие върху здравето (20); като има предвид, че ЦУР на ООН 3.9 има за цел до 2030 г. значително да се намали броят на смъртните случаи и заболяванията, дължащи се на опасни химикали и на замърсяване на въздуха, водата и почвата (21); като има предвид, че разрешаването на вноса на генетично модифицирана царевица би увеличило търсенето на тази култура, третирана с хербицид, който е токсичен за репродукцията и вече не е разрешен за употреба в Съюза, като по този начин ще се увеличи експозицията на работниците в трети държави; като има предвид, че рискът от повишена експозиция на работниците е особено тревожен във връзка с устойчивите на хербициди генетично модифицирани култури с оглед на използваните по-големи количества хербициди;

Недемократичен процес на вземане на решения

Ш. като има предвид, че при гласуването, проведено на 17 май 2021 г. от Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните, посочен в член 35 от Регламент (ЕО) № 1829/2003, не беше изразено становище, което означава, че разрешението не е подкрепено от квалифицирано мнозинство от държавите членки;

Щ. като има предвид, че Комисията признава, че е проблем фактът, че решенията за разрешаване на ГМО продължават да се приемат от Комисията без подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки, като това представлява открояващо се изключение при разрешенията за продукти като цяло, но се е превърнало в правило при вземането на решения относно разрешенията за генетично модифицирани храни и фуражи;

АА. като има предвид, че през осмия си мандат Европейският парламент прие общо 36 резолюции, в които се възразява срещу пускането на пазара на ГМО за храни и фуражи (33 резолюции) и срещу отглеждането на ГМО в Съюза (три резолюции); като има предвид, че през деветия си мандат Европейският парламент вече е приел 18 възражения срещу пускането на ГМО на пазара; като има предвид, че нямаше квалифицирано мнозинство от държави членки в подкрепа на разрешаването на нито един от тези ГМО; като има предвид, че причините, поради които държавите членки не подкрепят разрешенията, включват неспазване на принципа на предпазливост в процедурата на разрешаване и опасения от научно естество, свързани с оценката на риска;

АБ. като има предвид, че макар и да отчита недостатъчно демократичния характер на процедурата, липсата на подкрепа от държавите членки и възраженията на Парламента, Комисията продължава да разрешава ГМО;

АВ. като има предвид, че не се изисква промяна на законодателството, за да може Комисията да не разрешава ГМО, когато в апелативния комитет не е налице подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки (22);

1. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията превишава изпълнителните правомощия, предвидени в Регламент (ЕО) № 1829/2003;

2. счита, че проектът на решение за изпълнение на Комисията не е в съответствие с правото на Съюза, тъй като не е съвместим с целта на Регламент (ЕО) № 1829/2003, която в съответствие с общите принципи, определени в Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета ( 23 ) , е да се осигури основата за обезпечаването на висока степен на защита на живота и здравето на човека, на здравето на животните и на хуманното отношение към тях и на интересите на околната среда и на потребителите по отношение на генетично модифицираните храни и фуражи, като едновременно с това се гарантира ефективното функциониране на вътрешния пазар;

3. отправя искане към Комисията да оттегли своя проект на решение за изпълнение;

4. приветства факта, че в писмо от 11 септември 2020 г. до членовете на ЕП Комисията в крайна сметка призна необходимостта да се взема предвид устойчивостта, когато става въпрос за решения за разрешаване на ГМО ( 24 ) ; изразява силното си разочарование обаче, че след това Комисията продължи да разрешава вноса в Съюза на ГМО въпреки текущите възражения от страна на Парламента и факта, че мнозинството от държавите членки са гласували против;

5. призовава Комисията да предприеме спешни действия за осигуряване на напредък по разработването на критерии за устойчивост с пълното участие на Парламента; призовава Комисията да предостави информация за това как ще бъде осъществен този процес и в какви срокове;

6. отново призовава Комисията да не разрешава устойчиви на хербициди генетично модифицирани култури, докато рисковете за здравето, свързани с остатъчните вещества, бъдат цялостно изследвани поотделно за всеки конкретен случай, което изисква пълна оценка на остатъчните вещества от пръскането на такива генетично модифицирани култури с добавъчни хербициди, оценка на продуктите от разграждането на хербицидите и всякакви комбинаторни ефекти, включително със самото генетично модифицирано растение;

7. отправя отново призива си към Комисията да не разрешава вноса на каквито и да било генетично модифицирани растения за употреба като храни или фуражи, при които е създадена устойчивост към активно вещество на хербицид, което не е разрешено за употреба в Съюза;

8. призовава ЕОБХ да разследва съществените разлики между естествените Bt токсини и тези, изразени чрез синтетични трансгени в генетично модифицираните растения, и да разшири своята оценка на риска, за да се вземат изцяло предвид всички взаимодействия и комбинаторни ефекти между Bt токсините, генетично модифицираните растения и техните съставки, остатъчните вещества от пръскането с добавъчни хербициди, околната среда, както и въздействието върху здравето и безопасността на храните;

9. призовава ЕОБХ повече да не приема изследвания за токсичност на основата на изолирани протеини, които е вероятно да са различни по структура и биологично въздействие от тези, които се произвеждат от самото растение, и да изисква всички изпитвания да се извършват с тъкан от генетично модифицираното растение;

10. призовава ЕОБХ да изиска данни относно въздействието на консумацията на храни и фуражи, получени от генетично модифицирани растения, върху чревния микробиом;

11. отново настоятелно призовава Комисията да вземе предвид задълженията на Съюза съгласно международните споразумения, като например Парижкото споразумение относно изменението на климата, Конвенцията на ООН за биологичното разнообразие и ЦУР на ООН; отново призовава проектите на актове за изпълнение да бъдат придружени от обяснителен меморандум, в който да се обяснява как в тези текстове се спазва принципът за „ненанасяне на вреда“ ( 25 )

12. подчертава, че в измененията, приети от Европейския парламент на 17 декември 2020 г. към предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) № 182/2011 ( 26 ) , които бяха одобрени от Парламента като основа за преговори със Съвета, се посочва, че Комисията не трябва да разрешава ГМО, когато няма подкрепата на квалифицирано мнозинство от държавите членки за това; настоява Комисията да зачита тази позиция и призовава Съвета да продължи работата си и спешно да приеме общ подход по това досие;

13. възлага на своя председател да предаде настоящата резолюция съответно на Съвета и на Комисията, както и на правителствата и на парламентите на държавите членки.

(1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 1.

(2) ОВ L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

(3) Научно становище на експертната група на ЕОБХ по генетично модифицирани организми относно оценката на генетично модифицираната царевица 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 и подкомбинации за употреба като храна и фураж съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 (заявление EFSA-GMO-NL-2015-127), EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2021 г.;19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4) През осмия си мандат Парламентът прие 36 резолюции, в които възразява срещу разрешаването на ГМО. Освен това през деветия си мандат Парламентът прие следните резолюции:

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0028).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0029).

— Резолюция на Европейския парламент от 10 октомври 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 и DAS-40278-9, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0030).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0054).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 89788 (MON-89788-1), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0055).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и подкомбинации MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 и NK603 × DAS-40278-9, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0056).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 ноември 2019 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три, четири или пет от отделните събития Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 и GA21, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2019)0057).

— Резолюция на Европейския парламент от 14 май 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0069).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и NK603, и за отмяна на Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1111 на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0291).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0292).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 ноември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две, три или четири от отделните събития MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 и NK603, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0293).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана соя MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0365).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 и генетично модифицирана царевица, съвместяваща две или три от отделните събития MON 87427, MON 89034, MIR162 и MON 87411, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0366).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение за изпълнение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0367).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 88017 (MON-88Ø17-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2020)0368).

— Резолюция на Европейския парламент от 17 декември 2020 г. относно проекта на решение на Комисията за подновяване на разрешението за пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MON 89034 (MON-89Ø34-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета Приети текстове, P9_TA(2020)0369.

— Резолюция на Европейския парламент от 11 март 2021 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифициран памук GHB614 (T304-40), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2021)0080).

— Резолюция на Европейския парламент от 11 март 2021 г. относно проекта на решение на Комисията за разрешаване на пускането на пазара на продукти, съдържащи, състоящи се или произведени от генетично модифицирана царевица MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), съгласно Регламент (ЕО) № 1829/2003 на Европейския парламент и на Съвета (Приети текстове, P9_TA(2021)0081).

(5) Становище на ЕОБХ, стр. 11, таблица 4.

(6) Вж. например Bonny S., Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, януари 2016 г.; 57(1), стр. 31 — 48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 и Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years, Environmental Sciences Europe; 28 септември 2012 г., том 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7) Регламент (ЕО) № 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1).

(8) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9) Такъв действително е случаят с глифосата, както е посочено в прегледа от ЕОБХ на съществуващите максимално допустими граници на остатъчни вещества (МДГОВ) за глифосат в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 396/2005, EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2018 г.;16(5):5263, стр. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10) Регламент (ЕО) № 396/2005 на Европейския парламент и на Съвета от 23 февруари 2005 година относно максимално допустимите граници на остатъчни вещества от пестициди във и върху храни или фуражи от растителен или животински произход и за изменение на Директива 91/414/ЕИО на Съвета (OB L 70, 16.3.2005 г., стр. 1). Вж. съображение 26.

(11) Мотивирано становище за преразглеждането на съществуващите максимално допустими граници на остатъчни вещества (МДГОВ) от глифосат, в съответствие с член 12 от Регламент (ЕО) № 396/2005, Бюлетин на ЕОБХ 2018 г.; 16(5):5263, стр. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(12) Становище на ЕОБХ, стр. 12.

(13) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors (Засилване на инсектицидната активност на Bacillus thuringiensis от инхибитори на сериновата протеаза), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, стр. 1145 — 1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14) За преглед вж. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Преглед на безопасността и биологичните ефекти на Cry токсините от Bacillus thuringiensis при бозайниците), Journal of Applied Toxicology, май 2016 г., 36(5), стр. 630 — 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15) Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., Literature review in support of adjuvanticity/immuno-genicity assessment of proteins (Преглед на литературата в подкрепа на адювантността/оценката на имуногенността на протеините), EFSA Supporting Publications, януари 2019 г., 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16) Вж., например, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment“ (Специфика и комбинаторни ефекти на Cry токсини от Bacillus thuringiensis в контекста на оценката на риска за околната среда от генетично модифицирани организми), Frontiers in Environmental Science, 2015 г., 3:71 https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(17) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design (Инсектицидни Bt култури. Недостатъци на подхода на ЕОБХ за оценка на генетично модифицирани Bt растения, заложени още при изготвянето му), RAGES 2020 г., стр. 4 https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Широкомащабното внедряване на третирането на семена доведе до бързо увеличаване на употребата на неоникотиноидни инсектициди и превантивното управление на вредителите при полевите култури в САЩ), Environmental Science and Technology, 2015 г., 49, 8, стр. 5088 — 5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21) https://sdgs.un.org/2030agenda

(22) Регламент (ЕС) № 182/2011 (член 6, параграф 3) предвижда, че ако в апелативния комитет няма подкрепа от квалифицирано мнозинство от държавите членки, Комисията „може“ да даде разрешение, а не че „дава“ разрешение.

(23) Регламент (ЕО) № 178/2002 на Европейския парламент и на Съвета от 28 януари 2002 г. за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните, за създаване на Европейски орган за безопасност на храните и за определяне на процедури относно безопасността на храните (ОВ L 31, 1.2.2002 г., стp. 1).

(24) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25) Приети текстове, P9_TA(2020)0005, параграф 102.

(26) Приети текстове, P9_TA(2020)0364.