+++++ TIFF +++++

СЪКРАЩЕНИЯ

ЕФР : Европейски фонд за рибарство

ИИЗ : Изключителна икономическа зона

МПО : Многогодишна програма за ориентиране

МУУ : Максимален устойчив улов

ННН : Незаконен, недеклариран и нерегулиран риболов

НТИКР : Научен, технически и икономически комитет по рибарство

ОДУ : Общ допустим улов

ОИСР : Организация за икономическо сътрудничество и развитие

ОП : Оперативна програма

ОПОР : Обща политика в областта на рибарството

ФАО : Организация на ООН по прехрана и земеделие

ACFA : Консултативен комитет по рибарството и аквакултурите

FAS : Схема за адаптиране на флота

FEAP : План за приспособяване на риболовното усилие

GT : Брутен тонаж

ICES : Международен съвет за изследване на морето

kW : киловат

UNCLOS : Конвенция на ООН по морско право

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Допустими биологични равнища : Допустимите биологични равнища за определени рибни запаси се определят като минимален допустим размер на запасите и максимален процент на смъртност от риболов. Размерът на запасите се измерва като "биомаса на репродуктивния запас" (SSB), която представлява общата маса на хвърлящите хайвер риби всяка година. Ако запасите са под минималната допустима биомаса на репродуктивния запас или над максималния допустим процент на смъртност от риболов, се счита, че те са извън допустимите биологични равнища [1111].

ЕС-10 : Десетте държави членки, присъединили се към ЕС през 2004 г.

EU-12 : Дванадесетте държави членки на ЕС през 1992 г.

EU-15 : Петнадесетте държави членки на ЕС през 1995 г.

Максимален устойчив улов (МУУ) : Максималният улов от конкретни рибни запаси, който може да се осъществява година след година, без да нанася вреда на рибните запаси. Характеризира се с равнище на смъртност от риболов, което усреднено има за резултат размер на запасите, водещ до максимален устойчив улов [2222].

Многогодишна програма за ориентиране (МПО) : От началото на Общата политика в областта на рибарството (ОПОР) през 1983 г. до 2002 г. риболовният капацитет се управлява посредством редица МПО със специални цели, определени от Съвета, за намаляване на риболовния капацитет от страна на държавите членки.

Общ допустим улов : Общ допустим улов (ОДУ) представлява максималното количество на улова, определено за най-важните търговски рибни запаси. ОДУ се предлага от Комисията въз основа на препоръки от учените относно състоянието на съответните запаси, и се приема ежегодно от Съвета на министрите по рибарство. Държавите членки разпределят своя дял от ОДУ като квоти за риболов в рамките на своите флотове.

Пелагични риби : Пелагичните риби живеят близо до повърхността на водата, за разлика от дънните риби, които живеят на или близо до дъното.

План за приспособяване на риболовното усилие (FEAP) : Публична помощ за извеждане от експлоатация на рибарство се предоставя във връзка с FEAP, изготвени от държавите членки. FEAP обосновава мерки за извеждане от експлоатация на конкретни видове риболовни кораби — напр. плановете за възстановяване на треска, приети от Съвета, намаляват възможностите за риболов на треска, като FEAP на няколко държави членки се позовават на тези планове при определянето на схемите за извеждане от експлоатация във връзка с улова на треска.

Рибни запаси : Рибните запаси могат да се определят като масата на рибните ресурси. Тези запаси обикновено се идентифицират с тяхното местоположение. Те могат да бъдат, но не винаги са генетично отделени от другите запаси.

Риболовен капацитет : Риболовен капацитет е тонажът на един кораб, изразен в брутен тонаж (GT) и мощността му, изразена в киловати (kW) така, както те са определени в членове 4 и 5 от Регламент (ЕИО) № 2930/86 на Съвета [3333] "GT" на практика измерва затворения обем на кораба, а "kW" измерва максималната мощност на двигателя, която е на разположение за задвижване.

Смъртност от риболов : Смъртността от риболов представлява частта от рибните запаси, унищожавани всяка година вследствие на риболовни дейности.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Общата политика в областта на рибарството (ОПОР) има за цел да насърчава устойчивия риболов. Това означава постигане на баланс между рибните ресурси и риболовния флот, за да се избегне прекомерната експлоатация на рибните запаси.

II. От много години съществува проблем със свръхкапацитета на риболовния флот. Това подкопава както устойчивостта на рибните запаси, така и дългосрочната жизнеспособност на риболовния сектор. Въпросът за намаляването на риболовния свръхкапацитет е повтаряща се тема в предишните реформи на ОПОР. Независимо от това предприетите до момента мерки за намаляване на риболовния свръхкапацитет чрез адаптиране на риболовния флот към риболовните ресурси се оказаха неуспешни.

III. Сметната палата проучи рамката за мерките за намаляване на риболовния свръхкапацитет и разгледа модела и изпълнението на тези мерки от Комисията и държавите членки.

IV. Сметната палата откри значителни слабости в рамката:

a) съществуващите определения на риболовния капацитет не отразяват адекватно риболовните възможности на корабите;

б) таваните на капацитета на флотовете имат слаб реален ефект върху адаптирането на риболовния им капацитет към риболовните възможности;

в) риболовният свръхкапацитет не е определен и не се изразява количествено;

г) възможностите за прехвърляне на права за риболов не са отчетени.

V. Сметната палата откри значителни слабости в модела и изпълнението на мерките за намаляване на риболовния свръхкапацитет:

a) съществува забавяне в изпълнението на проектите и в установяването на системите за управление и контрол;

б) не е осигурен добър модел и правилно изпълнение на плановете за приспособяване на риболовното усилие на държавите членки;

в) обосновката на целите за намаляване на риболовния капацитет е недостатъчна. Това увеличава риска от неподходящо поставяне на целта за намаляване на свръхкапацитета на риболовния флот;

г) инвестициите на борда на риболовните кораби, финансирани от Европейския фонд за рибарство (ЕФР), биха могли да увеличат риболовните възможности на отделните кораби;

д) регистърът на риболовните кораби на ЕС не е правилно актуализиран с данни за риболовните кораби, бракувани с публична помощ;

е) критериите за подбор на схеми за извеждане от експлоатация на риболовни кораби не винаги са добре насочени, като това води до бракуване на риболовни кораби със слабо въздействие върху целевите рибни запаси;

ж) процентът на публична помощ, прилаган за извеждането от експлоатация на риболовни кораби, често не отчита разходната ефективност въз основа на достатъчно обективни критерии;

з) някои държави членки, приложили Регламента относно кризата с горивата, не са постигнали необходимото намаляване на капацитета на риболовния флот;

и) докладването на усилията за намаляване на риболовния свръхкапацитет е незадоволително.

VI. Сметната палата предлага Комисията да поеме инициативата за разработването на действия за ефективно намаляване на свръхкапацитета на риболовния флот с цел отстраняване на горепосочените слабости.

VII. Сметната палата препоръчва държавите членки да разработят и прилагат мерките за адаптиране на техните флотове към възможностите за риболов така, че да се отчитат слабостите в изпълнението, определени в т. V по-горе.

ВЪВЕДЕНИЕ

ОБЩАТА ПОЛИТИКА В ОБЛАСТТА НА РИБАРСТВОТО (ОПОР) И СВРЪХКАПАЦИТЕТЪТ НА РИБОЛОВНИЯ ФЛОТ

1. ОПОР [1] има за цел да насърчава устойчивия риболов. Затова ОПОР включва мерки за избягване на прекомерния риболов и ограничаване на риболовния флот. В своята Зелена книга [2] от април 2009 г. относно реформата на ОПОР Комисията признава, че реформата от 2002 г. не е постигнала тази цел, и отдава това на хроничния свръхкапацитет на риболовните флотове.

2. Специален доклад № 3/1993 на Сметната палата показва, че риболовният свръхкапацитет е представлявал сериозен проблем още преди 20 години. Някои от въпросите, повдигнати в доклада, са валидни и днес [3].

3. Заключението в Специален доклад № 7/2007 [4] на Сметната палата е, че свръхкапацитетът на риболовния флот насърчава прекомерния риболов и държавите членки не го намаляват ефективно, нито го докладват точно. Освен това, подобренията в риболовните техники увеличават възможностите за улов на риболовните флотове.

4. Риболовът е една от малкото дейности, при които правата на достъп често не се оценяват официално (за разлика например от земеделието или минните дейности). Това може да поощри рибарите да свръхексплоатират ресурсите и да застрашат тяхната устойчивост в дългосрочен план. В своята Зелена книга от април 2009 г. Комисията преценява, че уловът на 88 % от рибните запаси е неустойчив и че 30 % от тези запаси са извън допустимите биологични равнища. Организацията на ООН по прехрана и земеделие (ФАО) [5], Комисията [6], държавните и научни източници [7] често подчертават присъщия риск от прекомерен риболов, а международното право изисква [8] държавите да управляват рибните ресурси устойчиво и да намалят риболовния свръхкапацитет.

5. Последните научни констатации, цитирани от Комисията в нейните консултации [9] относно възможностите за риболов през 2011 г., показват подобрение в устойчивостта на рибните запаси, като същевременно сочат, че някои сериозни проблеми са се запазили. Каре 1 илюстрира, че въпреки някои скорошни подобрения, положението на много рибни запаси продължава да бъде критично.

КАРЕ 1

ПРЕПОРЪКИ НА МЕЖДУНАРОДНИЯ СЪВЕТ ЗА ИЗСЛЕДВАНЕ НА МОРЕТО (ICES) ОТНОСНО РИБНИТЕ ЗАПАСИ В СЕВЕРОИЗТОЧНИЯ АТЛАНТИК [10]

| 2005 г. | 2010 г. |

Запаси извън допустимите биологични равнища | 26 | 22 |

Запаси, подлагани на прекомерен улов | 32 | 28 |

Превишаване на общия допустим улов (ОДУ) над необходимите равнища за поддържане на устойчив улов (т.е. ОДУ, определени от Съвета на равнища, по-високи от препоръчаните с официална научна препоръка) | 59 % | 34 % |

Запаси, обект на препоръка за спиране на риболова | 12 | 14 |

Запаси, за които липсва научна препоръка | 39 | 42 |

6. Политиката на Комисията е насочена към постигане на риболов на равнището на "максималния устойчив улов" (вж. Речник на термините) до 2015 г. и тя е инструктирала ICES да предоставя научни препоръки на тази основа.

7. От 1995 г. насам се наблюдава тенденция на намаляване на рибния улов в ЕС (спадът [11] от над 7 млн.тона на 5 млн.тона през 2009 г.). Според Зелената книга на Комисията от април 2009 г. това намаляване се дължи до голяма степен на прекомерен риболов и е част от порочния кръг на риболовен свръхкапацитет и слаби икономически резултати на риболовния флот.

8. Във фигура 1 е показана постоянната тенденция на намаляване на рибния улов в ЕС, което застрашава устойчивостта на риболовния сектор.

ФИГУРА 1

НАМАЛЯВАНЕ НА РИБНИЯ УЛОВ В ЕС

+++++ TIFF +++++

Източник: База данни на Евростат "Улов — общо за всички риболовни зони".

УСИЛИЯ НА ЕС ЗА НАМАЛЯВАНЕ НА РИБОЛОВНИЯ СВРЪХКАПАЦИТЕТ

9. ОПОР определя [12] риболовния капацитет от гледна точка на тонажа (брутен тонаж (GT) и мощността (киловати (kW) на кораба. Комбинация от фактори, сред които намаляващите ресурси, шоковите цени на горивата, усъвършенстването на технологиите, използването на помощ за извеждане от експлоатация и сливанията и закриванията на дружества, води до намаляване на размера на риболовните флотове всяка година [13]. Във фигура 2 е показана степента на това намаляване от 1992 г. насам.

ФИГУРА 2

НАМАЛЯВАНЕ НА РИБОЛОВНИТЕ ФЛОТОВЕ В ЕС

+++++ TIFF +++++

Източник: Годишни доклади на Комисията относно усилията за постигане на баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов.

10. От стартирането на ОПОР през 1983 г. до 2002 г. риболовният капацитет беше ограничаван посредством система от многогодишни програми за ориентиране (МПО) с конкретни цели за намаляване на риболовния капацитет. През 2002 г. Комисията достига до заключението [14], че МПО не са успели да прекратят ефективното увеличаване на риболовния капацитет. МПО бяха преустановени в реформираната ОПОР през 2002 г. Оттогава насам държавите членки отговарят за въвеждането на мерки за адаптирането на риболовния капацитет на техните флотове с цел постигане на трайно и стабилно равновесие между риболовния капацитет и възможностите за риболов [15] при зачитане на общо максимално референтно равнище на капацитета на флота, както и за използването на строг режим за "отписване — вписване", според който вписването на нови кораби в риболовния флот трябва да бъде компенсирано от отписването на съществуващи кораби с еквивалентен тонаж и мощност. Освен това, таваните за капацитета на флота на държавите членки се намаляват с всеки капацитет, отписан от флота при използване на публична помощ. Държавите членки представят пред Комисията ежегоден доклад за положените от тях усилия за постигане на равновесие между капацитета и възможностите за риболов, а тя от своя страна представя доклад пред Европейския парламент и пред Съвета заедно с по-общия доклад относно изпълнението на ЕФР за предходната година.

11. ЕФР [16] осигурява 4,3 милиарда евро за програмния период 2007—2013 г. за подпомагане по ОПОР. Мерките, финансирани от ЕФР, са определени в оперативни програми, които се изготвят от държавите членки и се одобряват от Комисията. Наличното финансиране включва 1,2 милиарда евро за адаптиране на риболовния флот, в което се включва съфинансирането на схеми за извеждане от експлоатация на риболовни кораби при условие, че държавите членки подготвят планове за приспособяване на риболовното усилие (FEAP). FEAP осигуряват основание за бракуване на конкретни видове риболовни кораби. Като средносрочна цел по ЕФР Комисията си е поставила намаляването на капацитета на риболовните флотове, изразен в GT, със 7 % (140000 GT) до 2010 г. Приложението дава обобщена информация за изпълнението на ЕФР към края на 2010 г.

12. ЕФР се използва и за финансиране на инвестиции на борда на риболовните кораби, при условие че не се увеличават риболовните възможности на корабите.

13. Значителното увеличаване на цените на горивата в началото на 2008 г. доведе до приемането на Регламент (ЕО) № 744/2008 на Съвета [17], който предвижда временни мерки до 31 декември 2010 г. за насърчаване на преструктурирането на риболовните флотове от държавите членки.

ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА

14. Целта на одита беше да провери дали мерките на ЕС са допринесли ефективно за адаптирането на капацитета на флотовете към наличните възможности за риболов.

15. Сметната палата разгледа следните въпроси:

a) Ясна ли е рамката за намаляване на капацитета на флотовете?

б) Добре определени и приложени ли са специфичните мерки?

16. Одитът беше проведен в Комисията и в седем държави членки (Дания, Испания, Франция, Италия, Полша, Португалия и Обединеното кралство [18]), избрани въз основа на размера на техните риболовни флотове и наличните ресурси за адаптиране на риболовните флотове по ЕФР.

17. Одитните дейности бяха извършени в периода май 2010 г. — ноември 2010 г. По време на одита бяха проучени:

а) процедурите на Комисията за одобряване на оперативните програми (ОП) на държавите членки и за упражняване на надзор върху тяхното последващо изпълнение;

б) моделът и изпълнението от страна на държавите членки на плановете за приспособяване на риболовното усилие (FEAP), схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби, схемите за модернизация и спазването на ограниченията за капацитета на риболовния флот. Това включи проверка на 126 проекта, получили 33,4 млн. евро финансиране от ЕФР за бракуване и модернизиране на риболовни кораби между 2008 г. и момента на провеждане на одита;

в) процедурите на държавите членки за прилагане на ограниченията на капацитета, включително проверка на 70 операции в регистъра на риболовните кораби на ЕС и на годишните доклади на държавите членки за положените от тях усилия за постигане на баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов.

18. Използваните от Сметната палата критерии за оценка на управлението на политиката от страна на Комисията и държавите членки се основаваха на изискванията на основния Регламент за ОПОР. Сметната палата използва и критериите, посочени в съответните доклади [19] на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР). Освен това, Сметната палата взе под внимание и практиките в Норвегия [20].

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

19. Независимо от намаляването на капацитета на флотовете, изразен в GT и kW, и положените до момента усилия за намаляване на риболовния свръхкапацитет, Комисията счита оставащите риболовни флотове за все още твърде големи по отношение на наличните рибни ресурси. Риболовните флотове на държавите членки могат да улавят значително по-големи количества риба от количествата, съвместими с поддържането на рибните запаси на устойчиви равнища. В резултат на това:

а) рибарите имат възможност да улавят повече риба от разпределените им квоти или права, при увеличаващ се риск от незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов [21], и/ или

б) рибарите не могат да използват пълноценно своите скъпи риболовни кораби;

в) това създава натиск върху Съвета, който често определя годишните квоти за ОДУ на равнища над предложените от Комисията или препоръчаните от учените (вж. каре 1);

г) наблюдението и контрола на сложните правила за квотите и ограниченията на риболовното усилие е по-трудно.

НЕЯСНА РАМКА

20. Проблемите с рамката на основните определения, ограничения и понятия във връзка с мерките за адаптиране на риболовния капацитет към наличните възможности за риболов са изложени в т. 21—33. Те се комбинират с проблемите с модела и изпълнението на специфичните мерки, изложени в т. 34—73.

НЕПОДХОДЯЩО ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА РИБОЛОВНИЯ КАПАЦИТЕТ

21. Риболовният капацитет, изразен в GT и kW, е ключово понятие, използвано за наблюдение на размера на риболовните флотове на държавите членки, за осъществяване на контрол и мерки по отношение на риболовното усилие с цел адаптиране на риболовните флотове към възможностите за риболов. Сравнителната простота на определението на риболовния капацитет улеснява неговото използване за тези цели. Все пак, за да се адаптира капацитетът на флотовете към възможностите за риболов, реалните риболовни възможности на флотовете са много по-важни от официалното измерване на капацитета. "GT и kW" не са надеждни показатели за риболовните възможности на корабите, особено като се има предвид напредъка в риболовните техники. В своя средносрочен преглед на ОПОР от 2008 г. Комисията преценява, че този напредък увеличава риболовните възможности на корабите с около 3 % годишно. Според Сметната палата това е довело до общо увеличение от 60 % през 16-годишния период от 1992 до 2008 г. Макар през същия период капацитетът на риболовния флот на ЕС-12, изразен в GT и kW, да е намалял с 29 %, счита се, че ефективните възможности след отчитане на въздействието на технологичните подобрения са се увеличили с 14 % [22].

22. Освен това Сметната палата счита, че мощността на двигателя, изразена в kW, в много случаи не се измерва правилно [23].

ТАВАНИТЕ ЗА КАПАЦИТЕТА НА ФЛОТА СТАВАТ ВСЕ ПО-НЕПОДХОДЯЩИ

23. Тъй като капацитетът на европейския риболовен флот, изразен в GT/kW, на практика намалява от много години насам (т. 9), таваните, приложими за държавите членки ("референтни равнища" и "тавани за вписване - отписване"), вече не са подходящи. Към края на 2009 г. капацитетът на риболовния флот в ЕС, изразен в GT, е 73 % от референтните равнища и 90 % от тавана "вписване — отписване", което представлява разлика съответно от 565000 тона и 198000 тона. Тези разлики се увеличават с намаляването на размера на флота. Ето защо ограниченията на капацитета на риболовните флотове вече не оказват съществено влияние по отношение на адаптирането на риболовния флот към наличните възможности за риболов. Тези тавани вече не налагат реални ограничения върху политиките на държавите членки за управление на флота; риболовните флотове на държавите членки биха могли да са с почти 200000 GT по-големи и да продължават да отговарят на правилата (вж. фигура 3).

РИБОЛОВНИЯТ СВРЪХКАПАЦИТЕТ НЕ Е ОПРЕДЕЛЕН И НЕ СЕ ИЗМЕРВА КОЛИЧЕСТВЕНО

24. Адаптирането на риболовния капацитет към възможностите за риболов от страна на държавите членки е един от крайъгълните камъни на ОПОР и ЕФР. В регламентите за ОПОР и ЕФР обаче понятието за риболовен свръхкапацитет не е разгледано. Официална оценка на равнището на свръхкапацитета на риболовните флотове на държавите членки не е правена от 1995 г., когато то е оценено на 40 %. Тази липса на определение и на количествено измерване създава общи проблеми в областта на определянето на риболовния свръхкапацитет, решенията за неговото намаляване и начините за това, и оценките на резултатите от тези действия.

ФИГУРА 3

ОГРАНИЧЕНИЯТА В КАПАЦИТЕТА НА РИБОЛОВНИЯ ФЛОТ СА ВСЕ ПО-НЕПРИЛОЖИМИ

+++++ TIFF +++++

Източник: Годишни доклади на Комисията относно усилията на държавите членки за постигане на устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов.

25. Съществуват примери за флотове [24], които са изключения от тези общи проблеми, чийто капацитет от гледна точка на GT и kW силно превишава необходимия за изпълнение на предоставените квоти (напр. за мащабен риболов на определени видове пелагични риби в Североизточния Атлантик), но които могат да работят рентабилно, като същевременно целевите рибни запаси остават в устойчиви рамки.

НЕПОДХОДЯЩИ ПРАВИЛА ЗА ТРЕТИРАНЕ НА ПРАВАТА ЗА РИБОЛОВ ПРИ ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА РИБОЛОВНИТЕ КОРАБИ С ПУБЛИЧНА ПОМОЩ

26. Регламентът за ОПОР [25] предвижда отнемане на лиценза за риболов и на "разрешителните за риболов така, както те са определени в действащите регламенти", когато риболовните кораби се изваждат от експлоатация с публична помощ. Освен това общият таван на риболовния капацитет се намалява с основния капацитет на риболовния кораб, изразен в GT и kW.

27. Макар че лицензът за риболов и капацитетът на даден риболовен кораб може да бъде отнет, това не засяга квотите за риболов, разпределени на държавите членки. Тези квоти не могат да бъдат отнети за постоянно, тъй като държавите членки могат да ги преразпределят между отделните риболовни кораби така, както решат, като могат да използват системи на прехвърляеми квоти.

28. Липсва също така ясно определение за това кои права за риболов (разрешителни и лицензи) трябва да бъдат отнети, когато риболовните кораби се изваждат от експлоатация с публична помощ. На това изискване на Регламента за ОПОР за отнемане на права за риболов противоречат ежегодните регламенти за ОДУ, които в определени случаи позволяват преразпределяне на правата за риболов, свързани с тези риболовни кораби [26]. Някои държави членки позволяват определени права за риболов да бъдат прехвърляни на други риболовни кораби или други рибари (напр. Дания и Испания), докато други ги анулират (напр. Франция и Полша).

29. В случаите, когато държавите членки позволяват на бенефициентите на публична помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби да прехвърлят свързаните права или квоти за риболов, това осигурява на бенефициентите допълнителни ресурси, които те могат да вложат в преструктуриране на другите си риболовни дейности или в изпълнение на други интереси. Това е в допълнение към публичната помощ, съфинансирана от ЕФР, за извеждане от експлоатация на техния кораб. В Регламента за ЕФР не се посочва възможността за признаване на тези допълнителни ресурси при определянето на процента на публичната помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби.

30. За преструктуриране на риболовните флотове и намаляване на риболовния капацитет могат да се използват други инструменти на политиката. Възможността за прехвърляне на права за риболов може да представлява стимул за преструктуриране на риболовните флотове и да допринесе за намаляване на риболовния свръхкапацитет. Например риболовният капацитет на датския риболовен флот е намален с 27 % между 2003 и 2009 г. [27], и то предимно без да се използва публична помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби. Това е насърчено с въвеждането на системи за прехвърляеми квоти в по-голямата част от риболовния флот. Според докладите риболовният капацитет [28] до голяма степен е бил балансиран с възможностите за риболов.

31. В Обединеното кралство изпълняващият орган за Шотландия през 2010 г. въвежда схема за извеждане от експлоатация на риболовни кораби с публична помощ, която изисква от бенефициентите да прехвърлят правата за риболов на други риболовни кораби.

32. Сметната палата отбеляза, че за адаптиране на риболовния капацитет към възможностите за риболов норвежките органи използват по-скоро схеми за прехвърляне на лицензи за риболов, отколкото подхода на ОПОР на определяне на тавани на риболовния капацитет и предоставяне на публична помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби.

33. Практиките в Дания, Норвегия и Шотландия са свързани с определени риболовни дейности, които се различават от смесените риболовни дейности, съществуващи в други води на ЕС, и отразяват избора на тези държави за управление на техните специфични риболовни сектори. Въпреки това те показват, че схемите за прехвърляне на права за риболов, които не са изрично включени в ОПОР, могат да се използват за поощряване на намаляването на риболовния свръхкапацитет.

ЛОШ МОДЕЛ И ИЗПЪЛНЕНИЕ

34. Между 1.1.2007 г. и 31.12.2009 г. риболовният капацитет на риболовния флот е намалял с 138427 GT, което вече до голяма степен изпълнява средносрочната цел по ЕФР на Комисията (вж. т. 11).Въпреки това равнището на рибните запаси продължава да бъде ниско, целта за риболов при максимално устойчив улов не е постигната и независимо от намаляването на капацитета, изразен в GT и kW, реалният риболовен капацитет се увеличава. Следователно държавите членки не са успели да въведат ефективни мерки за адаптиране на риболовния капацитет на своите риболовни флотове към възможностите за риболов съгласно изискванията на ОПОР. Съгласно механизма на споделено управление, който е приложим в тази област, за изпълнението носят отговорност държавите членки, а Комисията няма голяма възможност да влияе върху избрания от тях начин на изпълнение. Наблюдението от страна на Комисията не е предотвратило този неуспех. По-долу са изложени факторите, които според Сметната палата са допринесли за този неуспех.

35. Държавите членки са забавили изпълнението на мерките за адаптиране на капацитета, които не се основават на стабилни цели и планове за изпълнение. Някои инвестиции на борда на корабите са увеличили риболовните възможности на отделните кораби. Схемите за извеждане от експлоатация не са моделирани или изпълнени по подходящ начин и липсва адекватно отчитане на резултатите.

ЗНАЧИТЕЛНИ ЗАБАВЯНИЯ В ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ЕФР ОТ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

36. Към края на 2010 г. изпълнението на ЕФР от гледна точка на сертифицираните от държавите членки разходи е в размер на 645 млн.евро, или 15 % от наличните средства за периода 2007—2013 г. [29]. По-голямата част от тази сума е декларирана през 2010 г., като към 31.12.2010 г. 292 млн.евро още не са били изплатени от Комисията. Забавянията са причинени главно от комбинация от следните фактори:

а) забавяне на публикуването на оперативните програми;

б) отдаване на приоритет на приключването на Финансовия инструмент за ориентиране на рибарството;

в) късно установяване на системи за управление и контрол, приемливи за службите на Комисията, преди което не могат да се извършват междинни плащания. Одобрение за системите за управление и контрол на единадесет държави членки е дадено едва през 2010 г., като сред тях са и трите държави членки (Испания, Полша и Италия) с най-голям бюджет по ЕФР. Към края на 2010 г. системите на Белгия, Румъния и Обединеното кралство все още не са одобрени (вж. фигура 4).

ФИГУРА 4

ЗАБАВЯНИЯ В ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ЕФР

+++++ TIFF +++++

Източник : База данни на Комисията за управление на фонда ("SFC 2007").

37. Значителните забавяния в изпълнението на планираните мерки в Италия (най-вече извеждането от експлоатация на риболовни кораби) италианските органи отдават на необходимостта от въвеждане на системи за управление и контрол, приемливи за Комисията.

СЛАБИ ПЛАНОВЕ ЗА ПРИСПОСОБЯВАНЕ НА РИБОЛОВНОТО УСИЛИЕ (FEAP)

38. FEAP са основният инструмент [30] за редуциране на риболовното усилие. Те трябва да са обосновани, например чрез позоваване на планове за възстановяване, споразумения в областта на рибарството, планове за управление или национални схеми за извеждане от експлоатация. Регламентът за ЕФР осигурява подкрепа за адаптирането на риболовния флот на Общността, както и публична помощ за собствениците на риболовни кораби и рибарите, засегнати от FEAP на държавите членки. В него липсва разпоредба, че националните FEAP подлежат на преглед или одобрение от страна на Комисията.

39. Регламентът за ЕФР не определя задоволително съдържанието на FEAP така че да се осигури, че тези планове са адекватно насочени и намаляват риболовното усилие. Липсват правила за следните ключови въпроси:

а) дали държавата членка трябва да изготви един FEAP, или FEAP се изисква за всяка риболовна дейност, обект на публично финансирани схеми за извеждане от експлоатация;

б) дали националните схеми за извеждане от експлоатация могат да се считат за FEAP;

в) дали плановете за възстановяване и плановете за управление, които вече са били приети от Съвета при одобряването на оперативните програми на държавите членки, трябва да бъдат включени в FEAP;

г) в каква степен резултатът от FEAP следва да бъде адаптиране на капацитета на риболовния флот към възможностите за риболов.

40. Липсата на разпоредба за преглед на FEAP от страна на Комисията и недостатъчните правила относно тяхното съдържание повишават риска действията за постигане на баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов да не са адекватни. В каре 2 са представени слабостите в изпълнението на FEAP във Франция, Полша, Испания и Обединеното кралство.

СЛАБИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ В ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ

41. Подходящите показатели за изпълнение са основно изискване на всяка публична политика с оглед насочването на действията към целите и осигуряването на възможност за оценка дали целите са изпълнени. Регламентите за ЕФР [31]предвиждат, че оперативните програми (ОП) на държавите членки следва да съдържат показатели, които да дават възможност за оценка на напредъка, включително конкретни цели на равнището на приоритетните оси. В каре 3 са представени целите за намаляване на капацитета на държавите членки, одитирани от Сметната палата.

КАРЕ 2

НЕЗАДОВОЛИТЕЛНО ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПЛАНОВЕТЕ ЗА ПРИСПОСОБЯВАНЕ НА РИБОЛОВНОТО УСИЛИЕ

a) Във Франция FEAP не се публикува. Собствениците на риболовните кораби, които съставляват 84 % от риболовния капацитет на регистрирания във Франция риболовен флот през 2007 г., имат право да кандидатстват за публична помощ за извеждане от експлоатация. Не е предоставена никаква оценка на размера на свръхкапацитета чрез целеви сегменти от риболовния флот за обосноваване на увеличението от ОП в FEAP (вж. каре 3 б).

б) В Полша увеличението на целта за намаляване на риболовния капацитет на флота за улов на треска от 3095 GT в ОП на 6000 GT в FEAP не е обяснено задоволително. Последващата схема за извеждане от експлоатация на риболовни кораби е отворена за кораби от балтийския флот, които могат да улавят всякакви видове риба. Годишният доклад относно полския риболовен флот за 2009 г. не дава оценка на премахнатия риболовен капацитет за улов на треска (спрямо общия премахнат капацитет).

в) Испания не е публикувала официални FEAP. Вместо това тя приема националните схеми за извеждане от експлоатация на риболовни кораби за достатъчна обосновка. Липсва обаче официална обосновка за схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби от гледна точка на обвързването на риболовния капацитет с наличните риболовни ресурси или на определянето на необходимите равнища на риболовното усилие.

г) в Обединеното кралство FEAP за Англия е насочен към корабите с дължина под 10м. FEAP не оценява дисбаланса между риболовния капацитет и възможностите за риболов, но не може да окаже значително влияние върху този дисбаланс, тъй като корабите с дължина под 10 м. представляват по-малко от 1 % от квотите за целевите рибни запаси, разпределени за английския флот.

КАРЕ 3

ЦЕЛИ ЗА НАМАЛЯВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА НА РИБОЛОВНИЯ ФЛОТ (В GT) В ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ ЗА ПЕРИОДА 2007—2013 Г.

| Планирано намаляване на капацитета | Целеви капацитет след ЕФР | Забележка |

Държава членка | Базов капацитет | % намаляване | намаляване на GT |

Дания | 87342 | 15 % | 13101 | 74241 | a) |

Испания | 480761 | 16 % | 78670 | 402091 | |

Франция | 194000 | 21 % | 40648 | 153352 | б) |

Италия | 184493 | 10 % | 17920 | 166573 | |

Полша | 42510 | 14 % | 6000 | 36510 | в) |

Португалия | 106890 | 9 % | 10030 | 96860 | |

Обединено кралство | 212844 | 10 % - 15 % | 21284 - 31926 | 191560 - 180918 | г) |

a) Очаква се намаляване с 15 % на броя на корабите чрез преструктуриране на флота, подпомогнато от схеми за прехвърляне на лицензи, без ползване на публична помощ.

б) Първоначалната цел за намаляване с 8 %, или 15520 GT, е увеличена чрез FEAP на 40648 GT. Общото публично финансиране за извеждане от експлоатация е увеличено от 66 млн.евро на 150 млн.евро, като процентът на съфинансирането от ЕФР е намален от 40 % на 20 %.

в) Намаляването е съсредоточено върху флота за улов на треска с капацитет 10316 GT. Първоначалната цел за намаляване с 30 %, или 3095 GT, е увеличена чрез FEAP на 6000 GT.

г) Предвижда се намаляване на капацитета, но не е установена цел.

Източник: Оперативни програми и планове за приспособяване на риболовното усилие на държавите членки.

42. В каре 4 са представени слабостите в установяването на целевите нива за намаляване на капацитета в Испания, Полша, Португалия и Обединеното кралство.

ФИНАНСИРАНЕ НА ПРОЕКТИ НА БОРДА, КОИТО МОГАТ ДА УВЕЛИЧАТ РИБОЛОВНИТЕ ВЪЗМОЖНОСТИ

43. Регламентът за ЕФР [32] предвижда, че субсидиите за инвестиции на борда на риболовните кораби могат да се отнасят до подобряване безопасността на борда, работните условия, хигиената, качеството на продуктите, енергийната ефективност и селективността, при условие че не се увеличават риболовните възможности на корабите. Не се отпуска публична помощ за строителство на риболовни кораби, нито за разширяване на трюмовете за съхранение на риба.

44. Налице е потенциално противоречие между предоставянето на финансиране за инвестиции на борда на риболовните кораби и едновременното налагане на изискването тези инвестиции да не увеличават риболовните възможности на корабите. Освен това забраната на субсидиите за инвестиции, които увеличават риболовните възможности, не е ясно определена и се променя в зависимост от езиковата версия на Регламента за ЕФР. Комисията не е публикувала задоволителни насоки относно тълкуването на това регулаторно изискване.

КАРЕ 4

НЕДОСТАТЪЧНА ОБОСНОВКА НА ЦЕЛИТЕ ЗА НАМАЛЯВАНЕ НА РИБОЛОВНИЯ КАПАЦИТЕТ

a) Вж. каре 2, буква б) за Полша.

б) В Португалия ОП не предоставя достатъчна обосновка на целевото ниво по отношение на постигането на баланс между риболовния капацитет и наличните възможности за риболов.

в) В Испания целта на ОП за премахване на 78670 GT не взема предвид по систематичен начин специфичното положение на различните рибни запаси. Следователно, тя не позволява да се направи оценка дали схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби са допринесли за намаляване на свръхкапацитета по сегменти от риболовния флот.

г) В Обединеното кралство ОП предвижда намаляване на капацитета, но не определя целево ниво. Това затруднява оценката на резултатите.

45. На практика някои от допустимите инвестиции на борда на корабите могат да увеличат техните риболовните възможности. Например инвестициите в енергийно ефективни двигатели и подобрения в работните условия и безопасността могат да дадат възможност на риболовните съдове да се придвижват по-бързо до риболовните райони и да повишат производителността на рибарите. Ефектът от такива финансирани от ЕФР инвестиции върху увеличаването на риболовните възможности трудно може да се измери количествено поради други свързани фактори като промени в разрешителните за риболов, промени в климатичните условия и други нефинансирани инвестиции на борда.

46. Всяка от одитираните държави членки се е уверила, че проектите за инвестиции на борда, финансирани от ЕФР, не увеличават риболовния капацитет, изразен в GT и kW. Както обаче показва примерът в каре 5, държавите членки не са извършили адекватна проверка дали тези инвестиции не увеличават риболовните възможности на корабите.

47. В Португалия и Дания кандидатите за помощ по ЕФР за проекти за инвестиции на борда често посочват, че уловът ще се увеличи, въпреки че при разгледаните от Палатата проекти в Дания няма доказателства за подобно увеличение.

КАРЕ 5

ИНВЕСТИЦИИТЕ НА БОРДА НА КОРАБИТЕ УВЕЛИЧАВАТ РИБОЛОВНИТЕ ВЪЗМОЖНОСТИ

Един от одитираните проектите за модернизация в Обединеното кралство се отнася до проект за замяна на обикновения винтов комплекс със система за задвижване с дюзи, което води до повишаване на скоростта на корабите. Капитанът информира одиторите, че повишаването на скоростта е довело до по-висок рибен улов.

РЕГИСТЪРЪТ НА РИБОЛОВНИТЕ КОРАБИ НЕ СЕ АКТУАЛИЗИРА ПРАВИЛНО С ДАННИ ЗА РИБОЛОВНИТЕ КОРАБИ, БРАКУВАНИ С ПУБЛИЧНА ПОМОЩ

48. Регистърът на риболовните кораби е основна отправна точка за прилагането на правилата на ОПОР, в т.ч. спазването от държавите членки на референтните равнища и таваните на капацитета на риболовния флот. Докладването на по-малък брой риболовни кораби, изведени от експлоатация с публична помощ, повишава тези референтни равнища и тавани (независимо от факта, че тези тавани вече са толкова високи, че техният ефект е ограничен — вж. т. 23). Сметната палата откри грешки в данните в регистъра на риболовните кораби, записани от Франция и Обединеното кралство, свързани с извеждането от експлоатация на кораби с помощ от ЕФР.

49. До провеждането на одита през 2010 г. в Обединеното кралство са изведени от експлоатация 65 риболовни кораба с помощ от ЕФР. Три от тези 65 кораба обаче все още се водят активни (т.е. все още в експлоатация) в регистъра на риболовните кораби. 62-та кораба, водещи се за отписани от риболовния флот, неправилно са показани като неползвали публична помощ (съответстващият тонаж е 452 GT).

50. Към същата дата във Франция са изведени от експлоатация 155 риболовни кораба с помощ от ЕФР. Макар че в регистъра на риболовните кораби всички тези кораби са записани като изведени от експлоатация, 87 са показани неправилно като неполучили публична помощ (съответстващият тонаж е 5357 GT).

СЛАБОСТИ В МОДЕЛА И ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА СХЕМИТЕ НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА РИБОЛОВНИ КОРАБИ

ЛОШО НАСОЧВАНЕ

51. Държавите членки трябва добре да насочват посредством FEAP своите публично финансирани схеми за извеждане от експлоатация на риболовни кораби към риболовните дейности, при които има доказателства за риболовен свръхкапацитет. Трябва да има подходящи критерии за подбор на конкретните риболовни кораби за извеждане от експлоатация, за да се гарантира тяхното активно използване в риболовните дейности, които са обект на FEAP и схемата за извеждане от експлоатация на риболовни кораби. Критериите за допустимост, използвани от Франция и Полша, не са добре насочени.

52. Във Франция основният критерий за допустимост за повечето схеми за извеждане от експлоатация на риболовни кораби е притежаването на специално разрешително за риболов за съответния вид риба (риболовните кораби могат да притежават разрешителни за различни видове риба). Данни за улова на видовете, към които са насочени схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби, не се изискват и следователно риболовните кораби, които са уловили много малко риба от целевите видове, биха могли да бъдат изведени от експлоатация с публична помощ. Два от десетте одитирани проекта са свързани с общата схема за извеждане от експлоатация на кораби за улов на треска. Единият от тези кораби е уловил съвсем незначителни количества треска преди да бъде изведен от експлоатация:

ИЗВЕДЕН ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ РИБОЛОВЕН КОРАБ ВЪВ ФРАНЦИЯ, КОЙТО Е УЛОВИЛ МАЛКО КОЛИЧЕСТВО ОТ ЦЕЛЕВИТЕ РИБНИ ЗАПАСИ

| Общо уловено количество риба 2007 – 2008 г. (в кг.) | Треска (в кг.) | % |

Кораб 1 | 562944 | 7935 | 1,4 % |

53. Основният критерий за допустимост на схемата за извеждане от експлоатация на кораби за улов на треска в Келтско море е, че видовете треска, меджид, въдичари и мегрим [33] следва да съставляват поне 25 % от стойността на улова на корабите през 2006 и 2007 г. В резултат на това риболовните кораби отговарят на условията за извеждане от експлоатация дори и да са уловили много малко треска. Три от десетте одитирани проекти са свързани с тази схема и са уловили незначителни количества треска:

ИЗВЕДЕНИ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ РИБОЛОВНИ КОРАБИ ВЪВ ФРАНЦИЯ, КОИТО СА УЛОВИЛИ МАЛКО КОЛИЧЕСТВО ОТ ЦЕЛЕВИТЕ РИБНИ ЗАПАСИ

| Общо уловено количество риба 2006 – 2008 г. (в кг.) | Треска (в кг.) | % |

Кораб 1 | 446894 | 512 | 0,1 % |

Кораб 2 | 173513 | 437 | 0,3 % |

Кораб 3 | 406201 | 1536 | 0,4 % |

54. Единствената полска схема за извеждане от експлоатация на риболовни кораби има за цел да адаптира флота за улов на треска към наличните ресурси. Повечето полски риболовни кораби в Балтийско море имат възможности за улов на треска, макар че много от тях вместо това са се насочили към запасите от пелагични риби. Схемата за извеждане от експлоатация на риболовни кораби не предвижда никакви критерии за допустимост във връзка с риболовните уреди или рибния улов, което означава, че на практика всички риболовни кораби от полския риболовен флот отговарят на условията за извеждане от експлоатация с публична помощ, дори корабите, които оказват слабо въздействие върху улова на треска.

ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ПУБЛИЧНА ПОМОЩ ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА НЕАКТИВНИ РИБОЛОВНИ КОРАБИ

55. Значителен риск при предоставянето на публични средства за бракуване на риболовни кораби е субсидиите да бъдат изплатени за риболовни кораби, които така или иначе биха прекратили своята дейност ("инертни"). Този риск може да бъде намален чрез внимателно изготвяне на правилата на схемите от страна на държавите членки, като например се постави изискването допустимите за подпомагане риболовни кораби да са плавали определен минимален брой дни или риболовният кораб да е бил активен преди подаването на заявлението. Сметната палата установи, че този риск не е бил избегнат.

56. Във Франция едно от условията за допустимост за получаване на публична помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби е корабът да е имал валиден лиценз за плаване към момента на решението за отпускане на публична помощ. Това условие не е изпълнено при един от десетте одитирани проекта (вж. каре 6).

КАРЕ 6

ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА НЕАКТИВЕН РИБОЛОВЕН КОРАБ ВЪВ ФРАНЦИЯ

През юни 2008 г. френските органи са приели заявлението за публична помощ за извеждане от експлоатация на риболовен кораб, чийто лиценз за плаване е бил изтекъл през юли 2006 г. Риболовният кораб не е бил активен през цялата 2007 г., тъй като е трябвало да му бъде направен основен ремонт, за да може да получи лиценз за плаване. Изплатена е помощ за извеждане от експлоатация в размер на 1284534 евро, от които 513813 евро са финансирани от ЕФР.

57. В Испания едно от условията за допустимост за получаване на помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби е риболовният кораб да е осъществявал риболовни дейности в продължение на поне 90 дни през всяка от двете години преди датата на заявлението, или да е осъществявал риболовни дейности в продължение на поне 120 дни през годината преди датата на заявлението. Два от десетте одитирани проекта се отнасят до кораби, които не са били активни, макар че в първия случай горепосоченото условие за допустимост за подпомагане е било изпълнено (вж. каре 7):

КАРЕ 7

ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА НЕАКТИВНИ РИБОЛОВНИ КОРАБИ В ИСПАНИЯ

a) Испанските органи са приели заявление от юни 2008 г. за извеждане от експлоатация на риболовен кораб, който не е бил активен от септември 2007 г., след силен пожар, възникнал когато корабът е бил в Южна Америка. Бенефициентът е представил доказателства, че корабът е осъществявал риболовна дейност в продължение на над 120 дни през годината преди датата на заявлението. Риболовният кораб е бракуван в Уругвай. Изплатена е помощ за извеждане от експлоатация в размер на 1611641 евро, от които 983101 евро са финансирани от ЕФР.

б) Испанските органи са приели заявление от юли 2008 г. за извеждане от експлоатация на риболовен кораб, който не е бил активен от май 2007 г. Бенефициентът е представил доказателства, че корабът е осъществявал риболовна дейност в продължение на над 120 дни през 2006 г., но не и че корабът е бил активен през 2007 г. — годината преди датата на заявлението. Изплатена е помощ за извеждане от експлоатация в размер на 780794 евро, от които 468477 евро са финансирани от ЕФР.

58. В Обединеното кралство, за да отговаря на условията на прилаганата в Англия схема за извеждане от експлоатация на риболовни кораби, корабът трябва да има лиценз за риболов и да е годен за плаване. Тези условия не са изпълнени за два от десетте одитирани проекта (вж. каре 8):

НЕЗАДОВОЛИТЕЛНА ОБОСНОВКА НА ПРОЦЕНТА НА ПУБЛИЧНАТА ПОМОЩ

59. Установяването на процента публична помощ за схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби е един от ключовите фактори, засягащи резултатите и стойността на схемата: ако определеният процент е твърде нисък, броят на участниците в схемата може да е недостатъчен; ако процентът е твърде висок — публичните разходи могат да бъдат увеличени и наличният бюджет ще бъде използван от по-малко риболовни кораби. Регламентът за ЕФР предвижда, че държавите членки могат да определят разходната ефективност на процента на помощта въз основа на обективни критерии като пазарната или застрахователната стойност на риболовния кораб, неговия оборот, неговата възраст и риболовен капацитет.

КАРЕ 8

ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА НЕАКТИВНИ РИБОЛОВНИ КОРАБИ В АНГЛИЯ

a) През януари 2009 г. английските органи получават заявление за извеждане от експлоатация на риболовен кораб, чийто лиценз е бил прехвърлен от кандидата на друг от неговите кораби през юли 2008 г. По съвет на английските органи корабът е лицензиран отново за период от 9 дни, преди лицензът да бъде окончателно прекратен. Изплатена е помощ за извеждане от експлоатация в размер на 14000 британски лири (16588 евро), от които 5600 британски лири (6635 евро) са финансирани от ЕФР.

б) Английските органи са приели заявление от януари 2009 г. за извеждане от експлоатация на риболовен кораб, който не е бил годен за плаване от август 2008 г., тъй като се е нуждаел от смяна на двигателя. Изплатена е помощ за извеждане от експлоатация в размер на 171865 британски лири (203623 евро), от които 68746 британски лири (81452 евро) са финансирани от ЕФР.

60. Повечето държави членки определят процента публична помощ като се позовават само на риболовния капацитет на съответния кораб, изразен в GT, като публичната помощ се основава на фиксиран компонент и на променлив компонент, свързан с GT на кораба. Изключения са схемата за извеждане от експлоатация на риболовни кораби за Англия, където процентът на публичната помощ се определя въз основа на тръжна процедура; и Португалия, където се вземат предвид продажбите, оползотворяването на квотите и състоянието на целевите рибни ресурси.

61. Макар и за повечето държави членки практиката на позоваване само на капацитета на риболовните кораби, изразен в GT, да има предимството да е прозрачна и лесна за администриране, тя не отчита в достатъчна степен специфичните характеристики на риболовните кораби на кандидатите и по-специално тяхното въздействие върху рибните ресурси, към които е насочена схемата за извеждане от експлоатация на риболовни кораби. Освен това процентът на публичната помощ не отчита специално възможността, която съществува в някои държави членки, кандидатите по схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби да продават своите права за риболов (вж. т. 29).

62. Одитираните държави членки изплащат сходни проценти публична помощ. В каре 9 е представен размерът на публичната помощ, дължима за извадка от размери на риболовни кораби.

КАРЕ 9

ПРОЦЕНТ НА ПУБЛИЧНАТА ПОМОЩ ЗА ИЗВЕЖДАНЕ ОТ ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА РИБОЛОВНИ КОРАБИ В ИЗБРАНИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ [34]

Държави членки | Публична помощ (в хиляди евро) за извадка от размери на риболовни кораби |

10 GT | 100 GT | 500 GT |

Дания | 123 | 553 | 1631 |

Испания | 118 | 527 | 1556 |

Франция | 112 | 457 | 1397 |

Италия – риболовни кораби за улов на червен тон | 168 | 753 | 2223 |

Италия – други риболовни кораби | 112 | 502 | 1482 |

Полша | 117 | 529 | 1542 |

Португалия | 101 | 452 | 1334 |

Обединено кралство (Англия) | 131 | неприложимо | неприложимо |

ОГРАНИЧЕН ЕФЕКТ НА РЕГЛАМЕНТА ОТНОСНО КРИЗАТА С ГОРИВАТА

63. За да отговори на значителните увеличения на цените на горивата, Регламент (ЕО) № 744/2008 на Съвета ("Регламента относно кризата с горивата") въвежда временни правила и по-висок процент на финансиране за извеждането от експлоатация на риболовни кораби и инвестициите на борда за сегментите на флота, където средният дял на енергийните разходи представлява най-малко 30 % от производствените разходи. Регламентът не дава определение на "сегменти от флота", така че държавите членки могат да изпълняват схемата за адаптиране на флота по гъвкав начин, за да бъде отразена различната структура на техните флотове.

64. За да могат да се възползват от временните правила, държавите членки трябва да създадат една или повече схеми за адаптиране на флота.

65. В Дания е създадена една схема за адаптиране на флота, включваща няколко сегменти от флота. Сегментите от флота могат да включват и само един риболовен кораб.

66. От 40-те първоначални риболовни кораба, участващи в датската схема за адаптиране на флота, 34 са изведени от експлоатация с публична помощ, а шест са модернизирани между 2009 и 2010 г. Към бенефициентите е било поставено изискването да инвестират в модернизация или строителство/внос на нови риболовни кораби сума, най-малкото еквивалентна на размера на публичната помощ, получена за извеждане от експлоатация на риболовни кораби. По този начин е финансирано строителството на шест нови риболовни кораба и частично на четири внесени риболовни кораба. Въпреки че прякото финансиране на строителството на риболовни кораби не е позволено в рамките на ЕФР, в резултат на тези операции като цяло финансирането от ЕФР непряко е допринесло за строителство на нови кораби. Това противоречи на целите на регламента за ЕФР. Датските органи считат, че тяхната схема за адаптиране на флота е постигнала 43 % намаляване на капацитета, изразен в GT, от 11555 GT на 6639 GT. Декларираният първоначален капацитет от 11555 GT обаче е включвал кораби с капацитет 5742 GT плюс 5813 GT "права за капацитет" (права, които биха могли да се използват за закупуване или внос на кораби). Изчислените 43 % се основават на допускането, че тъй като правата за риболовен капацитет са били използвани от бенефициентите за закупуване или внос на риболовни кораби със същия капацитет, придобитите риболовни кораби на практика не са увеличили риболовния капацитет. В резултат от схемата за адаптиране на флота обаче реалният тонаж на корабите се е увеличил от 5742 GT на 6639 GT.

67. В континентална Франция са приложени две схеми за адаптиране на флота. От 36-те първоначално участващи в схемата риболовни кораба с капацитет 4407 GT, 18 са изведени от експлоатация, а 18 са модернизирани. Френските органи считат, че техните схеми за адаптиране на флота са постигнали намаляване на капацитета с 33 %, или 1480 GT. 10 от 18-те изведени от експлоатация риболовни кораби с капацитет 1213 GT обаче вече са били одобрени по предишни схеми за извеждане от експлоатация на риболовни кораби, финансирани от ЕФР. Сметната палата счита, че реалният ефект от схемите за адаптиране на флота от гледна точка на действителния риболовен капацитет на корабите е редукция с 267 GT (1480 GT—1213 GT), което представлява намаление от едва 6 % на общия риболовен капацитет.

68. В Обединеното кралство (Англия) подобренията по двигателя се считат за допустими за подпомагане, въпреки че повишават ефективността на използваното гориво с едва 5 %.

НЕЗАДОВОЛИТЕЛНО ДОКЛАДВАНЕ ОТ СТРАНА НА ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

69. Регламентът за ОПОР [35] предвижда всяка година Комисията да представя пред Европейския парламент и Съвета резюме на резултатите от усилията, направени от държавите членки за постигане на трайно равновесие между риболовния капацитет и възможностите за риболов, придружено от становището на Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР) и на Комитета по рибарство и аквакултури. Резюмето на Комисията се основава на годишен доклад на всяка от държавите членки. Регламентът за прилагане [36] на Комисията определя минималната информация, която трябва да бъде включена в годишните доклади на държавите членки. През март 2008 г. службите на Комисията публикуваха насоки, съдържащи технически, биологични и икономически показатели, които държавите членки трябва да използват в тези доклади.

70. Годишните обобщени доклади, изготвяни от Комисията, и становищата на НТИКР и Комитета по рибарство и аквакултури всяка година заключават, че макар и докладите относно флотовете на държавите членки да бележат подобрение, те остават неудовлетворителни. Докладите често не се представят в рамките на установения срок и повечето от тях не са изготвени в съответствие с насоките на Комисията от март 2008 г. В последния наличен обобщен доклад [37] на Комисията за 2008 г. се заключава, че мнозинството от докладите не предоставят достатъчно информация, за да може Комисията да анализира положените усилия за постигане на баланс между риболовния капацитет на риболовния флот и наличните възможности за риболов.

71. Регламентите за ОПОР не конкретизират в достатъчна степен изискванията за годишните доклади на държавите членки, като за държавите членки, изготвили незадоволителни доклади относно флотовете, няма никакви отрицателни последици. Като сравнение, ако държавите членки представят непълни годишни доклади за изпълнението на ЕФР Комисията може да прекъсне междинните плащания по член 83 от Регламента за ЕФР.

72. Макар и повечето годишни доклади относно флотовете на държавите членки, посетени от Сметната палата, да дават изчерпателна информация относно риболовните дейности и риболовния капацитет на държавите членки, докладите на Франция, Полша, Португалия и Испания не позволяват да се извади заключение относно баланса между риболовния капацитет на техните риболовни флотове и наличните възможности за риболов. Тези държави членки не са приложили насоките на Комисията от март 2008 г. Обединеното кралство използва други технически показатели за оценка на баланса между риболовния капацитет и възможностите за риболов, но не обяснява как неговата система за права за капацитет създава тези права [38]. Италия и Дания са приложили адекватно насоките на Комисията и са подготвили годишни доклади, които задоволително разглеждат баланса между риболовния капацитет и риболовните ресурси.

73. Поради незадоволителното докладване от страна на държавите членки, на равнището на ЕС няма ясна картина на баланса между риболовния капацитет и възможностите за риболов. Това усложнява определянето на подходящи политики за намаляване на риболовния свръхкапацитет и затруднява оценката на изпълнението от тези политики.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

74. Свръхкапацитетът на риболовния флот продължава да бъде една от основните причини за неуспеха на ОПОР да осигури устойчива риболовна дейност. Макар че въпросът за намаляването на риболовния свръхкапацитет е повтаряща се тема в предишни реформи на ОПОР, прилаганите понастоящем мерки се оказаха неуспешни. Това показва, че трябва да бъде възприет нов подход за справяне с проблема и/ или да се подобри изпълнението на съществуващите мерки.

РАМКАТА ЗА МЕРКИТЕ ЗА ПОСТИГАНЕ НА БАЛАНС МЕЖДУ РИБОЛОВНИЯ КАПАЦИТЕТ И НАЛИЧНИТЕ ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ Е НЕЗАДОВОЛИТЕЛНА

75. ОПОР не съдържа адекватни правила за ключови въпроси, свързани със свръхкапацитета на риболовния флот:

а) предвид постоянното технологично развитие, съществуващите определения за риболовен капацитет вече не отразяват адекватно риболовните възможности на корабите (т. 21 и 22);

б) таваните не налагат реални ограничения на капацитета на риболовния флот (т. 23);

в) въпреки че адаптирането на риболовния капацитет към възможностите за риболов е един от крайъгълните камъни на ОПОР и ЕФР, риболовният свръхкапацитет не е определен и не се изразява количествено. Това усложнява изготвянето на мерки за неговото намаляване и затруднява оценката на изпълнението на тези мерки на равнището на държавите членки (т. 24 и 25);

г) липсват достатъчно ясни правила за третирането (отменяне/прехвърляне/продажба) на правата за риболов, когато риболовните кораби се бракуват при използване на публична помощ. Освен това в регламентите не се уточнява ролята на правата за риболов за адаптирането на риболовния капацитет към възможностите за риболов (т. 26—30).

МОДЕЛЪТ И ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА МЕРКИТЕ ЗА ПОСТИГАНЕ НА БАЛАНС МЕЖДУ РИБОЛОВНИЯ КАПАЦИТЕТ И НАЛИЧНИТЕ ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ СА НЕЗАДОВОЛИТЕЛНИ.

76. Държавите членки не са изпълнили задължението си по ОПОР да въведат ефективни мерки за адаптиране на риболовния капацитет към възможностите за риболов, а упражняваните от Комисията мониторинг и надзор върху държавите членки не са предотвратили значителните проблеми при изпълнението. Моделът на някои мерки също е незадоволителен.

а) Налице са закъснения в изпълнението на финансирани от ЕФР проекти и в установяването на системи за управление и контрол (т. 36 и 37).

б) Плановете за приспособяване на риболовното усилие не осигуряват добра база за адаптиране на капацитета на риболовните флотове към наличните възможности за риболов (т. 38—40);

в) Четири от седемте държави членки, проучени по време на одита, са определили неподходящи целеви нива за намаляване на капацитета. Това увеличава риска от неподходящо поставяне на целта за намаляване на свръхкапацитета на риболовния флот (т. 41 и 42).

г) Субсидираните инвестиции на борда на риболовните кораби могат на практика да увеличат техния риболовен капацитет (т. 43—47).

д) Регистърът на риболовните кораби не е правилно актуализиран с данни за риболовните кораби, бракувани с публична помощ. Това е довело до залагане на твърде високи тавани за капацитета на риболовните флотове (т. 48—50).

е) Критериите за допустимост и подбор на схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби не са добре насочени. Това е довело до бракуване на риболовни кораби със слабо или никакво въздействие върху целевите рибни запаси (т. 51—58).

ж) Процентът публична помощ, използван за извеждането от експлоатация на риболовни кораби, обикновено не отчита тяхната разходна ефективност въз основа на достатъчно обективни критерии (т. 59—62).

з) Прилагането на Регламента относно кризата с горивата не е довело до необходимото намаляване на капацитета на риболовните флотове (т. 63—68).

и) Правилата, по които държавите членки докладват своите усилия за постигане на баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов, са неподходящи и неясни. Това е една от причините за непълните и неудовлетворителни доклади на повечето държави членки и поради това не е възможно да се формират заключения относно риболовния свръхкапацитет (т. 69—73).

ПРЕПОРЪКИ

77. С оглед на намаляването на свръхкапацитета на риболовните флотове и подпомагането на постигането на устойчив риболовен сектор, препоръките на Сметната палата са както следва.

ПРЕПОРЪКА 1

Комисията следва да предприеме необходимите инициативи, включително да обмисли необходимостта от внасяне на изменения в основните регламенти с цел:

а) по-добро определяне на риболовния капацитет и свръхкапацитет и разглеждане на по-подходящи стабилни мерки за улесняване на действията за постигане на баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов;

б) установяване на ефективни ограничения за капацитета на риболовния флот;

в) гарантиране, че моделът и изпълнението на плановете за приспособяване на риболовното усилие са ефективно насочени към необходимото намаляване на риболовното усилие;

г) изясняване как следва да бъдат третирани правата за риболов при извеждането от експлоатация на риболовни кораби с публична помощ;

д) изясняване дали схемите за прехвърляне на права за риболов играят някаква роля за намаляване на риболовния свръхкапацитет;

е) установяване дали схемата на предоставяне на публична помощ за инвестиции на борда на корабите трябва да бъде преразгледана предвид трудностите при избягването на инвестиции, които увеличават риболовните възможности, и ако схемата бъде запазена — изясняване кои инвестиции на борда са допустими за публична помощ и кои не;

ж) недвусмислено задължаване на държавите членки да гарантират правилното актуализиране на регистъра на риболовните кораби, както и подходящото качество и включването на необходимата информация в докладите относно техните усилия за постигане на баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов.

ПРЕПОРЪКА 2

При изпълнението на мерките по ОПОР, свързани с адаптирането на риболовния капацитет на техните риболовни флотове към наличните риболовни ресурси, държавите членки следва да:

а) предприемат коригиращи действия за отстраняване на забавянията в изпълнението на ЕФР;

б) гарантират, че всички мерки за предоставяне на помощ за инвестиции на борда на корабите се прилагат стриктно и не увеличават риболовните възможности;

в) гарантират актуализирането на регистъра на риболовните кораби;

г) гарантират, че критериите за подбор за схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби са изготвени така, че да оказват положително влияние върху устойчивостта на целевите рибни запаси, и да предотвратяват предоставянето на публична помощ за извеждане от експлоатация на неактивни риболовни кораби;

д) гарантират, че процентът публична помощ за извеждане от експлоатация на риболовни кораби отчита тяхната разходна ефективност въз основа на достатъчно обективни критерии;

е) използват насоките на Комисията при изготвянето на годишните доклади относно техните усилия за постигане на устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов, и да предоставят обосновани заключения за състоянието на този баланс.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Олави АЛА-НИСИЛЯ (Olavi ALA-NISSILÄ) — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 28 септември 2011 г. в Люксембург.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1111] Източник: Международен съвет за изследване на морето.

[2222] Източник: Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент "Прилагане на устойчивостта в рибарството на ЕС посредством максимално висок устойчив улов", COM(2006) 360 окончателен от 4.7.2006 г.

[3333] Регламент (ЕИО) № 2930/86 на Съвета от 22 септември 1986 година определящ характеристиките на риболовните кораби (OВ L 274, 25.9.1986 г., стр. 1).

[1] Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (ОВ L 358, 31.12.2002 г., стр. 59).

[2] Зелена книга "Реформа на общата политика в областта на рибарството", COM(2009) 163 окончателен от 22.4.2009 г.

[3] Например равнището на свръхкапацитет на риболовния флот е било оценено на 40 %, а помощта за схемите за извеждане от експлоатация на риболовни кораби не е била насочена задоволително.

[4] След Специален доклад № 7/2007 на Сметната палата през 2010 г. влезе в сила нов регламент за контрол (Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (OВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 1).

[5] Например циркуляр на ФАО в областта на рибарството 994 от 2004 г. "Измерване и оценяване на капацитета в сектора на рибарството. Рамка, инструменти за анализ и агрегиране на данните".

[6] Работен документ на Комисията относно инструментите за управление, основаващи се на правата в рибарството, SEC (2007) 247 от 26.2.2007 г.

[7] Например Sissenwine, М. и Symes, D. "Разсъждения относно общата политика в областта на рибарството" (Reflections on the Common Fisheries Policy) – доклад до Европейската комисия, юли 2007 г.

[8] Например Конвенцията на ООН по морско право (UNCLOS) от 1982 г. дава на подписалите я крайбрежни държави правото да определят правата за риболов в "изключителната икономическа зона" (ИИЗ) на всяка от тях, която се простира на 200 мили от брега, и изисква от тях да гарантират, че поддържането на живите ресурси няма да бъде застрашено от експлоатация: Член 61 от Конвенцията на ООН по морско право 10 декември 1982 г., 1833 UNTS 396. Конвенцията влиза в сила на 16.11.1994 г.През 1999 г. ФАО приема план за действие за управлението на риболовния капацитет, който предвижда, че до 2005 г. държавите следва да са се справили ефективно с въпроса за риболовния капацитет, в т.ч. ограничаването и постепенното намаляване на капацитета за съответните риболовни дейности.

[9] Консултация относно възможностите за риболов през 2011 година, COM(2010) 241 окончателен от 17.5.2010 г.

[10] Според Евростат уловът от този регион съставлява над 70 % от целия улов на риболовните флотове в ЕС.

[11] Източник: Евростат.

[12] Член 3, буква н) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета.

[13] Вж. обаче и т. 21.

[14] Доклад от Комисията до Съвета и до Европейския парламент относно междинните резултати от МПО за риболовния флот към 30 юни 2002 г., COM(2002) 483 окончателен от 3.9.2002 г.

[15] Глава ІІІ от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета.

[16] Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета от 27 юли 2006 г. за Европейския фонд за рибарство (OВ L 223, 15.8.2006 г., стр. 1).

[17] Регламент (ЕО) № 744/2008 от 24 юли 2008 година за въвеждане на временно конкретно действие с цел поощряване на преструктурирането на риболовните флотове на Европейския съюз, засегнати от икономическата криза (OВ L 202, 31.7.2008 г., стр. 1).

[18] Одитът обхвана изпълнението в Англия и Шотландия.

[19] Например "Намаляване на риболовния капацитет: най-добри практики за схемите за извеждане от експлоатация". ОИСР 2009 г.

[20] Норвегия беше избрана поради факта, че ЕС и Норвегия споделят някои рибни запаси и само Норвегия улавя почти 50 процента от рибата, улавяна от целия флот на ЕС.

[21] Според оценките незаконният, недеклариран и нерегулиран риболов представлява 19 % от световния улов, или 10 милиарда евро, и е сериозна заплаха за устойчивия риболов. Регламентът относно незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов с цел справяне с този риболов влезе в сила през 2010 г. Регламент (ЕО) № 1005/2008 на Съвета от 29 септември 2008 г. за създаване на система на Общността за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран риболов (OВ L 286 от 29.10.2008 г., стр. 1).

[22] Оценката на Сметната палата се основава на факта, че по-старите кораби се отписват първи от флота: увеличаване на риболовните възможности на флота от 1992 г., действащ и през 2008 г. = (160 % x (100 % - 29 %) – 100 %.

[23] Правилата относно измерването на мощността на двигателя бяха подсилени от новия регламент за контрол.

[24] Източник: Регионален консултативен съвет за Северно море.

[25] Член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета.

[26] Напр. приложение IIa, параграф 10; приложение IIб, параграф 9; приложение IIв, параграф 9 към Регламент (ЕО) № 40/2008 на Съвета (OВ L 19, 23.1.2008 г., стр. 1); приложения IIб и IIв към Регламент (ЕО) № 43/2009 на Съвета (OВ L 22, 26.1.2009 г., стр. 1) и Регламент (ЕС) № 53/2010 на Съвета (OВ L 21, 26.1.2010 г., стр. 1).

[27] Намалението от гледна точка на GT е от 107578 GT през 2003 г. на 78821 GT през 2009 г.

[28] Годишен доклад за 2009 г. на датските органи относно положените от тях усилия за постигане на равновесие между риболовния капацитет и възможностите за риболов, април 2010 г.

[29] Стойността на изпълнението на мерките за адаптиране на риболовните флотове е 385 млн.евро, или 31 % от наличните средства за периода 2007—2013 г.

[30] Наръчник на ЕФР, Документ на Комисията EFFC/10/2007 от 26.3.2007 г.

[31] Член 20, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 1198/2006; приложение 1, част A.4 към Регламент (ЕО) №498/2007 на Комисията (OВ L 120, 10.5.2007 г., стр. 1).

[32] Член 25, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1198/2006 на Съвета.

[33] Другите видове са включени поради факта, че риболовът на треска в Келтско море представлява смесена риболовна дейност и в траловете едновременно с треската могат да бъдат уловени и други видове.

[34] Източник: Оперативните програми и схемите за извеждане от експлоатация на държавите членки. Сумата за Англия е дадена като средна стойност, тъй като процентът на помощта се основава на тръжните оферти на кандидатите. Представен е процент само за "10 GT", тъй като най-големият кораб, бракуван с публична помощ в Англия, е с капацитет 15 GT (към момента на одита в Шотландия не бяха бракувани с публична помощ никакви кораби). Валутни курсове за Дания, Полша и Обединеното кралство към 31.12.2010 г.

[35] Член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета.

[36] Член 13 от Регламент (ЕО) № 1438/2003 на Комисията от 12 август 2003 г. за установяване на подробни правила за прилагане на общностната политика по отношение на флота, определена в глава III на Регламент (EО) № 2371/2002 на Съвета (OВ L 204, 13.8.2003 г., стр. 21).

[37] Годишен доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета относно усилията на държавите членки през 2008 г. с оглед постигане на устойчив баланс между риболовния капацитет и възможностите за риболов, COM(2010) 60 окончателен от 25.2.2010 г.

[38] Към 4.10.2010 г. тези права представляват 81891 kW и 21957 GT.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ

ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ФОНД ЗА РИБАРСТВО КЪМ 31 ДЕКЕМВРИ 2010 Г.

| Бюджет на ЕФР | Бюджет на приоритетна ос 1 на ЕФР (мерки за адаптиране на риболовните флотове) | Изпълнение на ЕФР, сертифицирано от държавите членки към 31.12.2010 г. | Изпълнение на приоритетна ос 1 на ЕФР, сертифицирано от държавите членки към 31.12.2010 г. |

| млн. евро | млн. евро | млн. евро | млн. евро | % от бюджета |

Държава членка | Публична помощ | ЕФР | Национални средства | Публична помощ | ЕФР | Национални средства | Публична помощ | ЕФР | Национални средства | Публична помощ | ЕФР | Национални средства | Публична помощ | ЕФР | Национални средства |

Белгия | 48 | 26 | 22 | 18 | 12 | 6 | 11 | 8 | 3 | 10 | 7 | 3 | 56 % | 58 % | 50 % |

България | 107 | 80 | 27 | 11 | 8 | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % |

Чешка република | 36 | 27 | 9 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Дания | 238 | 134 | 104 | 54 | 40 | 14 | 41 | 29 | 12 | 22 | 20 | 2 | 41 % | 50 % | 14 % |

Германия | 247 | 156 | 91 | 13 | 8 | 5 | 38 | 26 | 12 | 1 | 0 | 1 | 8 % | 0 % | 20 % |

Естония | 113 | 85 | 28 | 20 | 15 | 5 | 19 | 14 | 5 | 6 | 5 | 1 | 30 % | 33 % | 20 % |

Ирландия | 66 | 42 | 24 | 46 | 35 | 11 | 37 | 27 | 10 | 37 | 27 | 10 | 80 % | 77 % | 91 % |

Гърция | 274 | 208 | 66 | 98 | 77 | 21 | 41 | 39 | 2 | 8 | 8 | 0 | 8 % | 10 % | 0 % |

Испания | 2071 | 1132 | 939 | 764 | 439 | 325 | 402 | 202 | 200 | 237 | 132 | 105 | 31 % | 30 % | 32 % |

Франция | 557 | 216 | 341 | 179 | 66 | 113 | 172 | 50 | 122 | 136 | 38 | 98 | 76 % | 58 % | 87 % |

Италия | 849 | 424 | 425 | 323 | 161 | 162 | 81 | 60 | 21 | 55 | 42 | 13 | 17 % | 26 % | 8 % |

Кипър | 39 | 20 | 19 | 10 | 5 | 5 | 12 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 30 % | 20 % | 40 % |

Латвия | 167 | 125 | 42 | 35 | 26 | 9 | 30 | 22 | 8 | 19 | 14 | 5 | 54 % | 54 % | 56 % |

Литва | 71 | 55 | 16 | 17 | 14 | 3 | 14 | 11 | 3 | 5 | 4 | 1 | 29 % | 29 % | 33 % |

Унгария | 47 | 35 | 12 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Малта | 11 | 8 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33 % | 0 % | 100 % |

Нидерландия | 121 | 49 | 72 | 45 | 17 | 28 | 33 | 10 | 23 | 28 | 8 | 20 | 62 % | 47 % | 71 % |

Австрия | 10 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Полша | 979 | 734 | 245 | 225 | 169 | 56 | 50 | 37 | 13 | 50 | 37 | 13 | 22 % | 22 % | 23 % |

Португалия | 326 | 246 | 80 | 75 | 63 | 12 | 51 | 42 | 9 | 29 | 27 | 2 | 39 % | 43 % | 17 % |

Румъния | 308 | 231 | 77 | 13 | 10 | 3 | 17 | 13 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15 % | 10 % | 33 % |

Словения | 29 | 22 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % |

Словакия | 19 | 14 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - |

Финландия | 92 | 39 | 53 | 8 | 3 | 5 | 20 | 9 | 11 | 1 | 1 | 0 | 13 % | 33 % | 0 % |

Швеция | 105 | 55 | 50 | 23 | 14 | 9 | 28 | 16 | 12 | 17 | 10 | 7 | 74 % | 71 % | 78 % |

Обединено кралство | 247 | 138 | 109 | 74 | 40 | 34 | 12 | 6 | 6 | 6 | 3 | 3 | 8 % | 8 % | 9 % |

Общо | 7177 | 4306 | 2871 | 2057 | 1226 | 831 | 1133 | 645 | 488 | 673 | 385 | 288 | | | |

Изпълнение (%) | | | | | | | 16 % | 15 % | 17 % | | | | 33 % | 31 % | 35 % |

--------------------------------------------------