2009
ЕФЕКТИВНОСТ НА РАЗХОДИТЕ ЗА ПРЕЧИСТВАНЕ 
НА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ  В РАМКИТЕ 
НА СТРУКТУРНИТЕ МЕРКИ ЗА ПРОГРАМНИТЕ ПЕРИОДИ 1994—1999 
Г. И 2000—2006 Г.ЕВРОПЕЙСКА 
СМЕТНА ПАЛАТА
Специален доклад  № 3ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ И УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ ОТ 
ГРАДСКИТЕ АГЛОМЕРАЦИИ МОГАТ ДА ЗАСЕГНАТ КАЧЕСТВОТО НА ЕЗЕРАТА, РЕКИТЕ, КРАЙБРЕЖНИТЕ ВОДИ, ПОДПОЧВЕНИТЕ ВОДИ И ПОЧВИТЕ В ЕВРОПА. ПОРАДИ ТАЗИ ПРИЧИНА ЕС ПРИЕ СЕРИЯ ОТ ДИРЕКТИВИ И СЪФИНАНСИРА ИЗГРАЖДАНЕТО НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ЗА ГРАДСКИ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ. В НАСТОЯЩИЯ ДОКЛАД ПАЛАТАТА ИЗВЪРШИ АНАЛИЗ НА ТОВА ДАЛИ СЪФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ЕС ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ПОСТИГАТ ЗАДОВОЛИТЕЛНИ 
РЕЗУЛТАТИ ПРИ ПРЕЧИСТВАНЕТО НА ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ И ДАЛИ 
УТАЙКИТЕ, ПРОИЗВЕДЕНИ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ, СЕ 
ИЗПОЛЗВАТ ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН. БЕШЕ ПРОВЕРЕНА И РОЛЯТА 
НА КОМИСИЯТА В ТАЗИ ОБЛАСТ.
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА
ISSN 1831-0974
BG
QJ-AB-09-003-BG-C
ISBN 978-92-9207-266-7
kg904920_BG_coverBT.indd   1 19/05/09   16:50:28
Как да получим публикации на Европейския съюз?
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от близката книжарница, като посочите заглавието, името на издателя и/или 
ISBN номера;
•  като се обърнете пряко към един от нашите разпространители. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://bookshop.europa.eu или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
Безплатни публикации:• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от представителствата или делегациите на Европейската комисия. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://ec.europa.eu/ или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
kg904920_BG_coverBT.indd   2 19/05/09   16:50:30
ЕФЕКТИВНОСТ НА РАЗХОДИТЕ 
ЗА ПРЕЧИСТВАНЕ НА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ В РАМКИТЕ НА СТРУКТУРНИТЕ МЕРКИ ЗА ПРОГРАМНИТЕ ПЕРИОДИ 1994—1999 
Г. И 2000—2006 Г.Специален доклад № 3   2009
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА(съгласно член 248, параграф 4, втора алинея от Договора за ЕО)
kg904920_BG_insideBT.indd   1 19/05/09   16:59:17
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.2
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Тел.: +352 4398-45410
Факс: +352 4398-46430
Ел. поща: euraud@eca.europa.eu
Интернет страница: http://www.eca.europa.eu
Специален доклад  № 3   2009
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в Интернет чрез сървъра 
Europa (http://europa.eu).
В края на изданието ще намерите неговите каталожни данни.
Люксембург: Служба за официални публикации на Европейските общности, 2009 г.
ISBN 978-92-9207-266-7
© Европейски общности, 2009 г.
Възпроизвеждането е разрешено при посочване на източника.
Printed in Belgium
kg904920_BG_insideBT.indd   2 19/05/09   16:59:19
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.3
СЪДЪРЖАНИЕ
Точки
 РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ
I—X  РЕЗЮМЕ
1—14  ВЪВЕДЕНИЕ
1—4  ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ЗА ОКОЛНАТА СРЕДА
5—13  СЪФИНАНСИРАНЕ И УПРАВЛЕНИЕ ОТ СТРАНА НА ЕС
14 ПРОЦЕНТ НА АГЛОМЕРАЦИИТЕ, РАЗПОЛАГАЩИ С ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
15—19  ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
20—56  КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ
20—28   ПОСТИГАТ ЛИ СЪФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ЕС ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ПОДХОДЯЩИ 
РЕЗУЛТАТИ ПРИ ПРЕЧИСТВАНЕТО НА ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ?
20—21 ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ22 ПО-ГОЛЯМАТА ЧАСТ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ СА ФУНКЦИОНИРАЛИ С ПОДХОДЯЩА МОЩНОСТ…23 … НО ИЗВЕСТЕН БРОЙ ОТ ТЯХ СА РАБОТЕЛИ ПОД ПЪЛНИЯ СИ КАПАЦИТЕТ…24 … А ЕДНА ПРЕЧИСТВАТЕЛНА СТАНЦИЯ НЕ Е РАЗПОЛАГАЛА С ДОСТАТЪЧЕН КАПАЦИТЕТ
25—26  ПРЕОБЛАДАВАЩАТА ЧАСТ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ СА ПРОИЗВЕЛИ ОТТОЧНИ ВОДИ, 
КОИТО ОТГОВАРЯТ НА ИЗИСКВАНИЯТА НА ЕС
27—28  МОНИТОРИНГ НА КАЧЕСТВОТО НА ОТТОЧНИТЕ ВОДИ: ДАННИТЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО 
СА КАТО ЦЯЛО ПРИЕМЛИВИ, НО СА ВЪЗМОЖНИ НЯКОИ ПОДОБРЕНИЯ
29—38  ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН ЛИ СЕ ИЗПОЛЗВАТ УТАЙКИТЕ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ?
29—30 ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ
31—33  ДВЕ ТРЕТИ ОТ ОДИТИРАНИТЕ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ СА ИЗХВЪРЛЯЛИ УТАЙКИТЕ 
ОТ ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ПРЕПОРЪЧАНИТЕ ОТ ЕС ПРАКТИКИ
34  ЗАДОВОЛИТЕЛНИ РЕЗУЛТАТИ ВЪВ ВРЪЗКА С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ИЗИСКВАНИЯТА НА ДИРЕКТИВАТА 
ЗА УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
35—36 НЕОБХОДИМО ЛИ Е ИЗМЕНЕНИЕ НА ДИРЕКТИВАТА?
37—38  МОНИТОРИНГ НА ИЗХВЪРЛЯНЕТО НА УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ: ВЪЗМОЖНИ 
СА НЯКОИ ПОДОБРЕНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ФУНКЦИОНИРАЩИТЕ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ И КОНТРОЛИРАЩИТЕ ОРГАНИ НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ
39—56  ИЗПЪЛНЯВА ЛИ КОМИСИЯТА СВОЯТА РОЛЯ?
39—40 ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ
41—45 НЕОБХОДИМИ СА ПОСЛЕДОВАТЕЛНИ МЕТОДИ ПРИ ПРОВЕРКАТА НА ПРОЕКТИТЕ
46—48 НЕОБХОДИМ Е ПО-ДОБЪР МОНИТОРИНГ НА РЕЗУЛТАТИТЕ
49—56  НЕОБХОДИМО Е ДА СЕ ОБЪРНЕ ПО-ГОЛЯМО ВНИМАНИЕ НА СПАЗВАНЕТО НА ПРИНЦИПИТЕ 
НА ЕС В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА
57—66  ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ
58—60  ПРЕЧИСТВАНЕ НА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
61—63  ПРЕЧИСТВАНЕ И ИЗХВЪРЛЯНЕ НА УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
64—66  ЕФЕКТИВНОСТ НА ИЗВЪРШВАНАТА ОТ КОМИСИЯТА ДЕЙНОСТ
 ПРИЛОЖЕНИЕ — ПРЕЧИСТВАНЕ НА ГРАДСКИ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ И ОКОЛНАТА СРЕДА
 ОТГОВОРИ НА КОМИСИЯТА
kg904920_BG_insideBT.indd   3 19/05/09   16:59:19
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.
kg904920_BG_insideBT.indd   4 19/05/09   16:59:19
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.5
РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ
Агломерация : Зона, в която съсредоточаването на населението и/или стопанските 
дейности е достатъчно, за да е възможно да се събират градските отпадъчни води и да 
се отвеждат към пречиствателна станция или пункт за окончателно изливане.
Вторично пречистване : Биологичен процес, при който отпадъчните води се пречистват 
с цел унищожаване на биоразградимите органични замърсители.
Директива за пречистването на градските отпадъчни води : Директива 91/271/ЕО 
на Съвета от 21 май 1991 г. за пречистването на градските отпадъчни води (ОВ L 135, 30.5.1991 г., стр. 40).
Директива за утайките от отпадъчни води : Директива 86/278/ЕО на Съвета от 12 юни 
1986 г. за опазване на околната среда, и по-специално на почвата, при използване на утайки от отпадъчни води в земеделието (OВ L 181, 4.7.1986 г., стр. 6).
Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) : Финансов инструмент, който има 
за цел насърчаване на икономическото и социалното сближаване между регионите на ЕС. Интервенциите на ЕФРР се осъществяват основно чрез оперативни програми, включващи голям брой проекти.
Еквивалент жители (ЕЖ) : Мерна единица за замърсяване на отпадъчните води, която 
се равнява на „еквивалентния“ брой лица, които биха произвели отпадъци със същото ниво на замърсяване. Един ЕЖ съответства на замърсяване от отпадъчни води, произ-ведени от 1 жител.
Еутрофизация : Обогатяване на водата с хранителни съставки, по-специално съединения 
на азота и/или фосфора, предизвикващи ускорено развитие на водорасли, което води до намаляване на нивата на кислород във водата и до изчезването на местни водни растения, риби и други водни организми.
Ефективност : Съотношението между постигнатите резултати и фиксираните цели.
Кохезионен фонд : Финансов инструмент, който има за цел насърчаване на икономи-
ческото и социалното сближаване посредством финансирането на проекти в областта на транспорта и околната среда в държави-членки с БВП на глава от населението по-малко от 90 % от средната стойност за Общността. Първоначално Кохезионният фонд 
се прилага в Испания, Гърция, Ирландия и Португалия. От 1 януари 2004 г. Ирландия не изпълнява повече критериите за допустимост на фонда.
kg904920_BG_insideBT.indd   5 19/05/09   16:59:19
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.6
Независими проверки : Проверки, извършвани от независими органи (на национално 
или регионално равнище или на ниво речен басейн), с оглед мониторинг на качеството на заустената вода, състава на утайките и почвите, където те са изхвърлени.
Нормални зони : Воден обект или част от воден обект, който не е изложен на риск от 
еутрофизация.
Оперативна програма : Одобрен от Комисията документ, които представлява поредица 
от свързани приоритети, включващи многогодишни мерки, за чието осъществяване може да се използват един или няколко структурни фонда или други финансови инструменти, както и Европейската инвестиционна банка.
Отточни или заустени води : Пречистените отпадъчни води, които се заустват в речния 
басейн водоприемник.
Пречиствателна станция за градски отпадъчни води : Съоръжение за осъществяване 
на серия от пречиствателни дейности, имащи за цел намаляване до допустимо ниво на замърсяването на градските отпадъчни води в дадена агломерация преди заустването 
им във водоприемници.
Принцип на предпазните мерки : Съобразно принципа на предпазните мерки, ако 
дейност или политика са в състояние да причинят сериозни или необратими вреди за обществото или за околната среда, при липсата на научен консенсус за това дали ще се причини вреда, тежестта на доказването се пада на тези, които подкрепят извърш-ването на дейността. В някои правни системи, като например в законодателството на Европейския съюз, принципът на предпазните мерки е общоприет и задължителен пра-вен принцип.
Програмен период : Многогодишна рамка, в която се планират и извършват разходите 
по структурните фондове и по Кохезионния фонд.
Първично пречистване : Механичен процес, при който се извършва първоначалното 
отделяне на едрите частици (на утайките) от отпадъчните води.
Рамкова директива за водите : Директива 2000/60/ЕО на Парламента и на Съвета от 
23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (OВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).
kg904920_BG_insideBT.indd   6 19/05/09   16:59:19
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.7
Речен басейн : Териториална област, чийто повърхностен отток се влива изцяло през 
поредица от потоци, реки и евентуално езера в морето посредством единствено речно устие, естуар или делта.
Самостоятелни проверки : Проверки, които редовно се извършват от оператор в рам-
ките на ежедневната експлоатация на пречиствателната станция за градските отпа-дъчни води, с оглед мониторинг на качеството на заустената вода и съдържанието на утайките.
Структурни мерки : В настоящия доклад така са посочени интервенциите в рамките на 
Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Кохезионния фонд.
Третично пречистване : Биохимичен процес, който се прилага, ако е необходимо намаля-
ване на нивата на концентрация на хранителни съставки в пречистените отпадъчни води 
преди заустването им във водоприемниците, изложени на риск от еутрофизация.
Чувствителна зона : Воден обект или част от воден обект, който е изложен на риск от 
еутрофизация. Правилното идентифициране на чувствителните зони е изключително 
важно, тъй като то определя вида на пречистване на отпадъчните води, който следва да 
се приложи за редуциране на факторите, причиняващи еутрофизация. В чувствителните 
зони азотът и/или фосфорът трябва да бъдат отстранени.
kg904920_BG_insideBT.indd   7 19/05/09   16:59:19
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.8
РЕЗЮМЕ
I.
Отпадъчните води и утайките от отпадъчни 
води от градските агломерации могат да  засегнат качеството на езерата, реките,  крайбрежните води, почвите и подпочве-
ните води в Европа. Поради тази причина ЕС прие серия от директиви и съфинан-
сира посредством Кохезионния фонд  и ЕФРР изграждането на пречиствателни  станции за градски отпадъчни води. Това 
значително увеличи процента на градско 
население, което е обхванато от мерките за пречистване на отпадъчни води.
II.
Одитът на Палатата беше насочен към  пречиствателните станции, финансирани  
в рамките на Кохезионния фонд и ЕФРР  
за програмните периоди 1994—1999 г.  и 2000—2006 г. в Испания, Португалия, Гър-ция и Ирландия, където са извършени по-
голямата част от разходите в тази област. Представените в настоящия доклад заклю-
чения от одита се базират на проверка  на системите за управление и контрол  
в Комисията и на оценка на функционира-нето на 73 пречиствателни станции. Освен това беше обърнато внимание на изхвър-
лянето на утайките от отпадъчните води, 
получени като вторичен продукт от пре-чиствателните станции, както и на ролята на Комисията в областта на отпадъчните  
води.
III.
Палатата достигна до заключението, че  
в общия случай структурните мерки са  
допринесли за подобряване на пречист-
ването на отпадъчните води в четирите  
одитирани държави-членки.
IV.
Като цяло пречиствателните станции,  
съфинансирани в рамките на структур-
ните мерки, са функционирали правилно. Въпреки това беше констатирано, че някои от тях не работят с пълен капацитет, а  
в малък брой от случаи не са били спа-зени изискванията на ЕС по отношение на качеството на отточната вода.
kg904920_BG_insideBT.indd   8 19/05/09   16:59:20
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.9
V.
Палатата счита, че трябва да се положат  
повече усилия, за да се гарантира, че пре-чиствателните станции са свързани по  подходящ начин с канализационната сис-
тема и че промишлените отпадъчни води, приемани в пречиствателните станции,  
са преминали предварителна обработка  съгласно изискванията.
VI.
По отношение на утайките от отпадъчни  води Палатата счита, че по-голямата част от съфинансираните пречиствателни  станции в четирите одитирани държави-членки изхвърлят утайките в съответствие 
с методите за повторно използване, насър-
чени от ЕС; при все това една малка част 
е избрала не толкова устойчивите методи, 
при които утайките не се използват пов-
торно. В допълнение Палатата идентифи-
цира някои аспекти на мониторинга на  изхвърляне на утайките, които могат да  
бъдат подобрени.
VII.
Прилаганата понастоящем директива за  
утайките от отпадъчни води датира от  1986 г. и поради това не отразява постиг-
натия оттогава напредък в тази област.  
Всяко изменение на директивата следва  
да отчита всички разходи и ползи от пред-ложените нови мерки и евентуалното им  отражение върху другите политики на  
ЕС.
VIII.
По отношение на ролята на Комисията  
Палатата счита, че е възможно да се при-
ложи по-последователен подход при про-верката на заявленията за отпускане на  безвъзмездни средства, като това може  да се улесни чрез разработването на  
вътрешни насоки и контролни листове,  
които да се използват по време на оце-нъчния процес.РЕЗЮМЕ
IX.
Освен това Палатата отбелязва нуждата  
Комисията да извършва по-добър мони-торинг на резултатите, когато проверява окончателните доклади, преди всяко пла-
щане на остатъка от безвъзмездните сред-ства. Следва да се вземат подходящите  
мерки за проследяване във връзка с не -предоставянето на необходимата инфор-
мация или нереализирането на предвиде-ните резултати.
X.
На последно място, Палатата счита, че за 
поддържането на водните обекти в добро 
екологично състояние е необходимо да се обърне по-голямо внимание на принци-пите на ЕС в областта на околната среда, а именно на принципа „замърсителят плаща“ и на принципа за намаляване на източни-ците на замърсяване.
kg904920_BG_insideBT.indd   9 19/05/09   16:59:20
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.10
1 Член 174 от консолидирания 
текст на Договора за създаване 
на Европейската общност 
(ОВ C 325, 24.12.2002 г., стр. 1).
2 Директива 91/271/ЕИО 
на Съвета.
3 Член 14 от 
Директива 91/271/ЕИО.
4 Директива 86/278/ЕИО 
на Съвета.
5 Директива 2000/60/ЕО 
на Парламента и на Съвета.ВЪВЕДЕНИЕ
ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ЗА ОКОЛНАТА СРЕДА
 1.  В съответствие с Договора за ЕО, Общността допринася за опазване, 
защита и подобряване на качеството на околната среда, като се 
основава на принципите на предпазните мерки и превантивните 
действия за отстраняване на причинителя на замърсяване при  източника, както и на принципа „замърсителят плаща“
1.
 2.  Отпадъчните води и утайките от отпадъчни води на градските агло-
мерации могат да засегнат качеството на езерата, реките, край-брежните води, подпочвените води и почвите в Европа. Основните законодателни инструменти на ЕС в тази област включват:
a) Директивата за пречистването на градските отпадъчни води2, 
която изисква от държавите-членки да гарантират, че до  
31 декември 2000 г. или до 31 декември 2005 г., в зависимост от размера на съответната агломерация, всички агломерации 
разполагат с канализационни системи за градските отпадъчни 
води, които трябва да се пречистват по два пъти, а понякога и по три пъти в чувствителните зони. Подходящата система за 
пречистване на градските отпадъчни води има за цел да про-следява и намалява до допустими нива органичните и неорга-
ничните замърсители, включително тези, които потенциално  могат да причинят еутрофизация на съседните водни обекти  или които представляват риск за здравето на къпещите се  
в тези води. Директивата съдържа също така разпоредби за  
повторното използване на утайките от пречистените отпадъчни води
3;
б) Директивата за утайките от отпадъчни води4, която фиксира  
правилата за вземане на проби и анализ на утайките и почвите, 
и определя граничните стойности за концентрацията и мак-сималните годишни количества тежки метали, които могат да бъдат допуснати в почвата. Директивата има за цел да регулира и насърчава използването на утайки от отпадъчни води в земе-
делието по начин, който предотвратява вредното въздействие 
върху растителността, животните или хората;
в) Рамковата директива за водите
5, която засяга опазването  
и мониторинга на качеството на водите в речните басейни  
и техните екосистеми. Тази директива предвижда установяване 
до 2006 г. на системи за класификация и мрежа за мониторинг, публикуване през 2009 г. на планове за управление на речните 
басейни, както и общото постигане до 2015 г. на целите в област -та на околната среда.
kg904920_BG_insideBT.indd   10 19/05/09   16:59:20
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.11
6 Решение № 1600/2002/ЕО 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 22 юли 2002 г. 
за установяване на Шеста програма за действие на 
Общността за околната среда 
(OВ L 242, 10.9.2002 г., стр. 1).
7 Член 5 от консолидирания 
текст на Договора за 
създаване на Европейската 
общност постановява „ само 
ако и доколкото целите на 
предлаганото действие не могат 
да бъдат достатъчно добре 
постигнати от държавите-членки и поради тази причина 
могат да бъдат по-успешно 
осъществени от Общността 
поради обхвата или последиците 
на предлаганото действие“. 3.  Кратка схема на процеса на пречистване на отпадъчните води и на 
изхвърляне на утайките е представена в диаграмата „Пречистване 
на градски отпадъчни води и околната среда“, заедно с пояснения в приложението .
 4.  Съгласно „Шеста програма за действие на Общността за околната 
среда“6 управлението на отпадъчните води е приоритет на ЕС за 
периода 2002—2012 г.
СЪФИНАНСИРАНЕ И УПРАВЛЕНИЕ ОТ СТРАНА НА ЕС
 5.  Опазването на околната среда е от областите със споделена компе-
тентност между държавите-членки и Общността и следователно  
всички предприети от Общността действия следва да се извършват в съответствие с принципа на субсидиарност
7.
 6.  Директивите в областта на околната среда се прилагат на цялата тери-
тория на Съюза. Спазването на разпоредбите им може да изисква реализирането на инвестиционни проекти, които се различават  в зависимост от нивото на пречистване на отпадъчните води, съо-
бразено с екологичното състояние на водните обекти, в които се заустват отточните води, или с вида на необходимите съоръже-
ния (помпени станции, сушилни инсталации за утайки и т.н.). Те  
варират от проекти на стойност по-малко от 10 милиона евро за малка агломерация до проекти за над 200 милиона евро за голям 
градски център, като разходите на глава от населението намаля-ват с размера на пречиствателната станция поради икономии от мащаба (вж. каре 1 ).
ПРИМЕРИ НА ПРОВЕРЕНИ ОТ ПАЛАТАТА СЪФИНАНСИРАНИ ПРОЕКТИ
В Испания, в рамките на Кохезионния фонд бе съфинансиран проект за обслужването на 4 села с население 
от 10 000 жители. Проектът включва изграждането на станция за пречистване на градските отпадъчни 
води с вторично и третично ниво на пречистване, 18 километра тръбопроводи и 6 помпени станции. 
Разходите по проекта са в размер на 5,5 милиона евро, като безвъзмездната помощ на ЕС е в размер на 4,3 милиона евро.
В Португалия разходите за нова пречиствателна станция, съфинансирана в рамките на Кохезионния фонд, 
са в размер на 22,8 милиона евро. Станцията, създадена да обслужва 250 000 души население с вторично пре-
чистване и дезинфекция на водата, е получила безвъзмездна помощ от ЕС в размер на 19,4 милиона евро.
В Гърция Кохезионният фонд е съфинансирал значително обновяване на пречиствателна станция за град 
с 3,7 милиона жители от обикновено първично пречистване до вторично и третично ниво. Разходите по проекта 
са на стойност 202,2 милиона евро, като безвъзмездната помощ на ЕС е в размер на 135,0 милиона евро.КАРЕ 1
kg904920_BG_insideBT.indd   11 19/05/09   16:59:20
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.12
 7.  Разходите за изграждане на пречиствателни станции са допустими 
за финансиране в рамките на структурните мерки. В регионите  
по цел 1 безвъзмездната помощ може да достигне 85 %8. Общата 
финансова подкрепа на ЕС се равнява на 10,6 милиарда евро за  програмния период 2000—2006 г.
9, като над 50 % от разходите  
са извършени за четири държави-членки (Испания, Португалия,  
Гърция и Ирландия). За програмния период 2007—2013 г. е отпус-
ната обща сума в размер на 13,9 милиарда евро, като за новите  
12 държави-членки на ЕС са предвидени 9,1 милиарда евро.
 8.  Две генерални дирекции в Европейската комисия играят важна роля 
в одобряването и проследяването на проектите за пречистване на отпадъчните води и утайките от тях: Генерална дирекция „Околна среда“ (ГД „Околна среда“) и Генерална дирекция „Регионална  политика“ (ГД „Регионална политика“).
 9.  ГД „Околна среда“ отговаря за политиката на ЕС за околната среда 
в областта на пречиствателните станции за отпадъчни води. Тя  трябва да следи за функционирането на пречиствателните станции по отношение на качеството на заустената вода и изхвърлянето 
на утайките, като носи отговорност и за възбуждането на произ-
водства за неизпълнение на задълженията, когато е необходимо.
 10.  ГД „Регионална политика“ е отговорна за бюджета на ЕС в областта на 
регионалната политика, където управлението е споделено с дър-жавите-членки. Пречиствателните станции се съфинансират в рам-ките на тази политика посредством два финансови инструмента: Кохезионния фонд и ЕФРР
10.
 11.  Комисията проверява всички представени от държавите-членки заяв-
ления за проекти по Кохезионния фонд и за големи проекти по  
ЕФРР11, за да гарантира, че те са попълнени правилно и отгова-
рят на изискванията на директивите на ЕС. За да ориентира дър-
жавите-членки при представяне на заявленията за подпомагане, 
Комисията изготви „Насоки относно Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г.“ Ролята на ГД „Регионална политика“ е да проверява качеството на отделните проекти, за които се търси финансиране, като при необходимост се допитва и до другите генерални дирек-
ции (най-вече ГД „Околна среда“).8 По цел 1 се насърчава развитието 
и структурното приспособяване 
на регионите, чието развитие 
изостава спрямо средното ниво (БВП на глава от населението 
по-малък от 75 % от средния за 
ЕС). Две трети от операциите по 
Структурния фонд са свързани 
с цел 1, като почти 20 % от цялото население на Съюза е обхванато 
от тази цел. За програмния период 
2000—2006 г. максималният размер 
на безвъзмездната помощ в тези 
региони е 75 % за проектите 
по ЕФРР и 85 % за проектите по 
Кохезионния фонд.
9 За програмния период 
1994—1999 г. в Комисията няма 
налична информация, тъй като 
за този период данните за ЕФРР 
са били изготвяни само на ниво 
държави-членки.
10 Съфинансирането на 
пречиствателни станции беше 
одобрено и за страните кандидатки 
в рамките на Инструмента за предприсъединителна 
структурна политика (ИСПА). Тези 
проекти бяха прехвърлени към 
Кохезионния фонд след датата на 
присъединяване.
11 За програмния период 
1994—1999 г. „големи проекти“ 
са тези „чиято обща стойност, 
взета предвид при определяне на 
размера на участието на Общността, 
надвишава по принцип 25 милиона екю за инфраструктурните 
инвестиции и 15 милиона екю за 
производственото инвестиране“. За 
програмния период 2000—2006 г. 
дефиницията на „големите проекти“ включва проектите, „чиято обща 
стойност, взета под внимание, 
за да се определи участието на 
фондовете, надхвърля 50 милиона 
евро“. За периода 2007—2013 г. 
прагът за проектите в областта на 
околната среда е 25 милиона евро.
kg904920_BG_insideBT.indd   12 19/05/09   16:59:20
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.13
 12.  В решението за съфинансиране на проект се посочва отпуснатата сума 
и условията, които трябва да се изпълнят. След приключване на 
проект по Кохезионния фонд и с оглед получаване на остатъка от безвъзмездно предоставените средства, бенефициентът трябва  
да представи окончателен доклад, в който се описва извършената 
дейност и се съдържа първоначална оценка за това дали заложе-
ните цели са били постигнати
12. По отношение на големите про-
екти по ЕФРР регламентът не изисква специфични окончателни  доклади, но докладите относно оперативните програми, в които 
са включени големите проекти, трябва да представят информация за тях в отделен раздел.
 13.  По отношение на другите проекти по ЕФРР, ролята на Комисията се 
ограничава по-скоро до оценка и одобряване на оперативните  програми, отколкото на отделни проекти.
ПРОЦЕНТ НА АГЛОМЕРАЦИИТЕ, РАЗПОЛАГАЩИ 
С ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
 14.  Влизането в сила на директивата за пречистването на градските отпа-
дъчни води и значителната финансова подкрепа на ЕС13 са отчасти 
причина за значителното увеличаване на процента на градското население, което се обслужва от съоръжения за вторично и тре-
тично пречистване (вж. определението в приложението ). Това  
е особено изразено в четирите държави-членки, за които са раз-пределени повече от 50 % от разходите на ЕС за пречистване на градски отпадъчни води за програмния период 2000—2006 г. ( таб-
лици 1  и 2).12 Регламент (ЕО) № 1164/94 на 
Съвета от 16 май 1994 г. относно 
създаването на Кохезионен фонд 
(OВ L 130, 25.5.1994 г., стр. 1), изменен от Регламент (ЕО) 
№ 1265/1999 (ОВ L 161, 
26.6.1999 г., стр. 62).
13 В посетените четири 
държави-членки повече от 
50 % от финансовите средства, 
необходими за пречистването 
на градските отпадъчни води, са 
били предоставени от ЕС.
kg904920_BG_insideBT.indd   13 19/05/09   16:59:21
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.14
НАРАСТВАНЕ НА ПРОЦЕНТА НА НАСЕЛЕНИЕТО ОТ ГРАДСКИТЕ АГЛОМЕРАЦИИ, 
КОЕТО СЕ ОБСЛУЖВА ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ С ВТОРИЧНО ПРЕЧИСТВАНЕ
Държава-членкаНачало на програмен период 
1994—1999 г.Край на програмен период 
2000—2006 г.
Ирландия120 % (1994 г.) 87 % (2006 г.)
Испания241 % (1995 г.) 77 % (2005 г.)
Португалия332 % (1994 г.) 80 % (2006 г.)
Гърция4< 20 % (1994 г.) 85 % (2005 г.)
1 Агенция за опазване на околната среда ( EPA ) — Служба за прилагане на политиките 
в областта на околната среда, „Заустване на градските отпадъчни води в Ирландия“ — доклади за годините 2002—2003 и 2004—2005. Данните за 2006 г. са предоставени от Министерство на околната среда, културното наследство и местното управление.
2 Докладът с данните за 1995 г. е изготвен в съответствие с чл. 16 от директивата за пречистването 
на градските отпадъчни води и е изпратен от испанските власти до Комисията (октомври 2004 г.); за 2005 г. е получена приблизителна оценка от Министерство на околната среда.
3 Стратегически план за водите и пречистването на отпадъчните води (2007—2013 г.).
4 Министерство на околната среда — приблизителна оценка на Централна дирекция по водите.ТАБЛИЦА 1
НАРАСТВАНЕ НА ПРОЦЕНТА НА НАСЕЛЕНИЕТО ОТ ГРАДСКИТЕ АГЛОМЕРАЦИИ, 
НАМИРАЩИ СЕ В ЧУВСТВИТЕЛНИ ЗОНИ, КОЕТО СЕ ОБСЛУЖВА ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ С ВТОРИЧНО И ТРЕТИЧНО НИВО НА ПРЕЧИСТВАНЕ
Държава-членкаНачало на програмен период 
1994—1999 г. (1995 г.)1Край на програмен период 
2000—2006 г.
Ирландия 2 % 8 % (2006 г.)2
Испания 3 % 84 % (2005 г.)3
Португалия 0 % 63 % (2005 г.)4
Гърция 6 % 55 % (2006 г.)5
1 Данни за околната среда на ОИСР (Компендиум за 2006 г.).
2 За 2006 г. данните са на Агенцията за опазване на околната среда ( EPA ); според прогнозите на 
Министерство на околната среда за 2009 г. този процент ще нарасне до 80 %.
3 Министерство на околната среда.
4 Според прогнозната оценка на Instituto da Água I. P. (INAG I. P. ) за 2008 г. този процент ще 
нарасне до 78 %.
5 Министерство на околната среда — Централна дирекция по водите. За 2007 г. стойностите са 
увеличени до 97 %.ТАБЛИЦА 2
kg904920_BG_insideBT.indd   14 19/05/09   16:59:21
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.15
ОБХВАТ И ПОДХОД НА ОДИТА
 15.  Основната цел на одита беше да се извърши оценка на ефектив-
ността на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г.  и 2000—2006 г.
 16.  По време на одита Палатата постави следните въпроси:
a) Постигат ли съфинансираните от ЕС пречиствателни стан-
ции подходящи резултати при пречистването на отпадъчните 
води?
б) По подходящ начин ли се използват утайките, произведени от 
пречиствателните станции?
в) Изпълнява ли Комисията своите задължения по отношение на 
подбора на проектите, мониторинга на резултатите чрез ана-лиз на окончателни доклади и насърчаване на принципите от областта на околната среда?
 17.  Одитът беше извършен в Европейската комисия и в четири държави-
членки: Испания, Португалия, Гърция и Ирландия. Общият размер на разходите на Общността по проектите за пречистване на отпа-дъчни води в тези държави-членки се равнява на 5,2 милиарда  
евро за програмния период 1994—1999 г. и на 5,9 милиарда евро за 2000—2006 г. Одитът се проведе от май 2007 г. до март 2008 г.
 18.  Одитът беше базиран на оценка на изпълнението, засягаща извадка 
от 73 функциониращи пречиствателни станции, съфинансирани по 
време на съответните програмни периоди.
 19.  Бяха проверени процедурите на Комисията за одобряване, монито-
ринг и проследяване на проектите. В държавите-членки Палатата проведе срещи с представители на различни местни, регионални 
и национални органи, отговарящи за проектирането, подбора,  
функционирането и мониторинга на пречиствателните станции.  
Служителите на Палатата извършиха посещения на 26 проекта ( таб-
лица 3 ), придружени от независими експерти с познания в областта 
на функционирането, поддръжката и контрола на пречиствателни станции. Документни проверки бяха извършени за други 47 пре-чиствателни станции. С оглед идентифициране и съпоставяне на референтни данни и добри практики в областта, беше извършен преглед на стандартите в някои страни извън ЕС (САЩ, Швейцария, Канада, Австралия и Япония).
kg904920_BG_insideBT.indd   15 19/05/09   16:59:21
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.16
ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ЗА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ, ПОСЕТЕНИ ОТ ПАЛАТАТА 
ПО ВРЕМЕ НА ОДИТА: ПО МЕСТОНАХОЖДЕНИЕ И ФИНАНСОВ ИЗТОЧНИК
Кохезионен фонд ЕФРР Общо
Испания 516
Португалия 516
Гърция 606
Ирландия 628
Общо 22 4 26ТАБЛИЦА 3
kg904920_BG_insideBT.indd   16 19/05/09   16:59:21
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.17
ПОСТИГАТ ЛИ СЪФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ЕС 
ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ПОДХОДЯЩИ РЕЗУЛТАТИ ПРИ ПРЕЧИСТВАНЕТО НА ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ?
ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ
 20.  Целта на пречистването на битовите и предварително обработените 
промишлени води е намаляване на замърсителите до допустимо 
ниво, което може безопасно да бъде абсорбирано от водоприем-
ниците. Качеството на отточните води се контролира посредством водни проби.
 21.  Палатата провери :
a) дали пречиствателните станции функционират с подходяща  
мощност;
б) дали качеството на произведените отточни води е на допустимо 
ниво;
в) дали по отношение на изпълнението пречиствателните станции 
са били предмет на подходящ мониторинг.
ПО-ГОЛЯМАТА ЧАСТ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ 
СА ФУНКЦИОНИРАЛИ С ПОДХОДЯЩА МОЩНОСТ…
 22.  При одита беше установено, че 18 от 26-те посетени пречиства-
телни станции са функционирали задоволително по отношение  
на мощността им, като степента на оползотворяване на капацитета 
им е била над 50 %. В тези случаи домакинствата и промишле-
ните потребители са били добре свързани с пречиствателната  
станция.
… НО ИЗВЕСТЕН БРОЙ ОТ ТЯХ СА РАБОТЕЛИ ПОД ПЪЛНИЯ 
СИ КАПАЦИТЕТ…
 23.  Пречиствателни станции, които работят с по-малко от 50 % от своя 
капацитет, се считат за недостатъчно натоварени. В извадката на Палатата седем станции функционират така и недостатъчното им натоварване може да се обясни по следния начин
14:КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ
14 Две пречиствателни станции 
са функционирали с 35 % от 
капацитета им, четири с около 
40 % и една с 45 %.
kg904920_BG_insideBT.indd   17 19/05/09   16:59:21
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.18
a) при шест от седемте случая недостатъчното натоварване е било 
в резултат на проблеми при завършване на канализационната система, като голям брой от домакинствата и промишлените  потребители не са били свързани към пречиствателните стан-
ции, въпреки че същите са функционирали вече пет или повече години. Поради това не всички изхвърлени отпадъчни води  
в региона са били пречистени;
б) седмата пречиствателна станция е функционирала с по-ниска 
мощност от предвидения ∞ капацитет поради загуби, понесени от местната промишленост, които са довели до драстично нама-ляване на количеството вода, приета за пречистване.
… А ЕДНА ПРЕЧИСТВАТЕЛНА СТАНЦИЯ НЕ Е РАЗПОЛАГАЛА 
С ДОСТАТЪЧЕН КАПАЦИТЕТ
 24.  Една пречиствателна станция е работила с пълна мощност поради 
неочаквано бързия икономически растеж в региона. В резултат  на това, по време на посещението на Палатата станцията не е раз-
полагала с достатъчен капацитет за пречистването на целия обем отпадъчни води. През периода 2009—2010 г. е предвидено разши-ряване, като дотогава пречиствателната станция няма да е в състо-
яние да обработва добре целия обем от приети отпадъчни води.
ПРЕОБЛАДАВАЩАТА ЧАСТ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ 
СТАНЦИИ СА ПРОИЗВЕЛИ ОТТОЧНИ ВОДИ, КОИТО ОТГОВАРЯТ НА ИЗИСКВАНИЯТА НА ЕС
 25.  Палатата извърши оценка на качеството на водата, заустена от 73 пре-
чиствателни станции, подбрани съобразно изискванията на дирек-тивата за пречистването на градските отпадъчни води
15. От своя 
страна директивата е съпоставена с нормативната уредба в сила в страните извън ЕС, които имат сходно ниво на икономическо  и социално развитие. В 64 случая качеството на заустената вода 
е отговаряла на изискванията на ЕС. Резултатите са обобщени  в таблица 4 .15 Директива 91/271/ЕИО 
на Съвета (приложение I, 
таблици 1 и 2) посочва изискванията за заустване по 
отношение на биохимичната 
потребност от кислород 
(БПК5), химичната потребност 
от кислород (ХПК), общото 
количество твърди вещества 
в суспензия за обикновени зони, и в допълнение, за чувствителни 
зони, общото количество фосфор 
и/или азот (вж. приложението ).
kg904920_BG_insideBT.indd   18 19/05/09   16:59:22
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.19
НИВО НА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ ОТ ОДИТНАТА ИЗВАДКА 
ПО ОТНОШЕНИЕ НА ИЗИСКВАНИЯТА НА ЕС ЗА КАЧЕСТВО НА ОТТОЧНИТЕ ВОДИ
Одитирани 
пречиствателни 
станцииИзискванията на 
ЕС са напълно 
спазениИзискванията на ЕС са 
спазени на границата 
на допустимотоИзискванията 
на ЕС не са 
спазени
Испания 19 9 7 3
Ирландия 18 12 5 1
Португалия 18 8 6 4
Гърция 18 12 5 1
Общо 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %ТАБЛИЦА 4
ПРИМЕРИ НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ, СПАЗВАЩИ ИЗИСКВАНИЯТА НА ЕССНИМКА 1-4
Снимка 1: Пречиствателна станция Psyttalia — Гърция Снимка 2: Пречиствателна станция Febros — Португалия
Снимка 3: Пречиствателна станция León — Испания Снимка 4: Пречиствателна станция Drogheda — Ирландия
kg904920_BG_insideBT.indd   19 19/05/09   16:59:22
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.20
 26.  Както е посочено в таблица 4 , в девет от случаите качеството на 
заустената вода не е отговаряло на изискванията на ЕС и са били отбелязани следните проблеми:
a) промишлените отпадъчни води обикновено би трябвало да  
бъдат предварително обработени, преди изхвърлянето им  
в общинските канализационни системи, с оглед да се избегнат 
проблеми при функционирането на пречиствателната станция. В четири пречиствателни станции, където не са били спазени изискванията на ЕС, основните проблеми са се дължали на  приемането от станциите на води от промишлени източници, които не са преминали изцяло през предварителна обработка и в някои случаи обслужващият персонал на пречиствателните станции не е бил информиран за състава на промишлените отпа-
дъчни води, които са приемали (вж. каре 2 );
б) някои пречиствателни станции са били управлявани от органи 
на местната власт, които не са имали необходимите ресурси  и опит и не са разполагали с механизми, които да им позволят да се информират за съществуващите добри практики;
в) в други случаи слабото ниво на изпълнение се е дължало на  
неспособността за адекватно отстраняване на причиняващите еутрофизация елементи, тъй като е липсвало необходимото за това оборудване.
ПРИМЕРИ ЗА НЕПОДХОДЯЩА ПРЕДВАРИТЕЛНА ОБРАБОТКА 
НА ПРОМИШЛЕНИ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
В Испания операторите на две от трите неотговарящи на изискванията пречиствателни станции са отбе-
лязали в своите месечни „оперативни доклади“, че някои промишлени предприятия са насочвали непре-
чистени промишлени отпадъчни води към станциите, което е довело до неблагоприятни последици върху 
изпълнението. За една от тези две пречиствателни станции при 74 от 93-те самостоятелни проверки, извършени през 2006 г., е отчетено надвишаване с повече от 100 % на допустимите прагове, фиксирани от 
директивата за пречистването на градските отпадъчни води.
В Португалия, в две от четирите неотговарящи на изискванията пречиствателни станции някои промиш-
лени предприятия са изхвърляли отпадъчните си води директно в общинските канализационни системи, без да извършат подходяща предварителна обработка. Операторите на пречиствателните станции са били информирани за тази ситуация, която освен това е била отбелязана в докладите на независимия орган, 
натоварен с мониторинга на резултатите от изпълнението на пречиствателните станции.КАРЕ 2
kg904920_BG_insideBT.indd   20 19/05/09   16:59:24
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.21
16 Приложение I.Г от 
Директива 91/271/ЕИО.
17 Директива 86/278/ЕИО 
и Директива 91/271/ЕИО.МОНИТОРИНГ НА КАЧЕСТВОТО НА ОТТОЧНИТЕ ВОДИ: 
ДАННИТЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕТО СА КАТО ЦЯЛО ПРИЕМЛИВИ, НО СА ВЪЗМОЖНИ НЯКОИ ПОДОБРЕНИЯ
 27.  В общия случай, при посетените 26 пречиствателни станции самос-
тоятелните проверки, извършени от операторите им, са били  
в съответствие със стандартите на директивата за пречистването 
на градските отпадъчни води по отношение на тяхната честота  
и използваните методи за вземане на проби. При все това бяха  
идентифицирани някои слабости, най-вече в по-малките пречис-твателни станции:
a) в един от случаите честотата на самостоятелните проверки  
е била недостатъчна (през 2006 г. са били извършени само пет 
от необходимите 12 самостоятелни проверки);
б) в три случая използваният метод за вземане на проби не е отго-
варял на изискванията на директивата (използван е метод за 
моментно вземане на проби, докато директивата предвижда  
вземане на всеки 24 часа на смесени проби или на такива, които 
са пропорционални на дебита).
 28.  По време на одита бяха наблюдавани редица добри практики, които 
не са били предвидени от разпоредбите на директивата:
a) операторите в пречиствателните станции с капацитет над 50 000 ЕЖ 
са извършвали повече самостоятелни проверки от 24-те предви-дени от директивата
16. В 14-те такива посетени пречиствателни 
станции броят на взетите годишно проби е варирал от 38 до 365;
б) при три от четирите посетени държави-членки функционира  
система за разрешителни за заустване, която определя изис-
кванията за изхвърлените води за всяка пречиствателна стан-ция (въпреки че някои от посетените пречиствателни станции 
в тези държави-членки са били експлоатирани без разреши-телни или с просрочени разрешителни). Четвъртата държава-
членка е въвела системата за разрешителни през 2008 г.
ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН ЛИ СЕ ИЗПОЛЗВАТ УТАЙКИТЕ 
ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ?
ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ
 29.  Пречистването на отпадъчни води има за резултат заустването на 
отточните води и производството на утайки. ЕС насърчава използ-
ването им като тор17, тъй като пречистените утайки от отпадъчни 
kg904920_BG_insideBT.indd   21 19/05/09   16:59:25
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.22
18 Директива 75/442/ЕИО 
на Съвета от 15 юли 1975 г. 
относно отпадъците (OВ L 194, 25.7.1975 г., стр. 39).
ИЗХВЪРЛЯНЕ НА УТАЙКИ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ 
СТАНЦИИ, ПРЕДМЕТ НА ИЗВАДКАТА
Методи за повторно изпол-
зване, препоръчани от ЕСМетоди, непозволяващи повторно 
използване
Общо
Разпръскване 
върху почватаИзгарянеИзхвърля-
не в общин-
ски депаСкладиране на 
място в пречиства-
телните станцииДруги
Испания 16 0 2 0 1 19
Ирландия 17 0 1 0 0 18
Португалия 14 0 1 3 0 18
Гърция 01 1 4 21 1 8
Общо 47 1 18 5 2 73ТАБЛИЦА 5води са добър източник на фосфор, азот и калий. Подобна употреба 
на утайките е икономически изгодна за земеделските произво-дители, тъй като позволява ефикасно използване на наличните  ресурси и едновременно с това е полезна за почвата. Въпреки това 
е възможно утайките от отпадъчните води да съдържат вредни  замърсители, които следва да се поддържат на допустимо ниво, 
така че утайките да могат да бъдат безопасно използвани или  
изхвърлени.
 30.  Палатата провери:
a) дали утайките от отпадъчните води са били изхвърлени по без-
опасен начин, като ЕС насърчава18 безопасното им повторно  
използване в земеделието и в производството на енергия чрез 
изгаряне, а изхвърлянето им в общински депа се приема, но се определя като неустойчив начин;
б) дали при използването им в земеделието утайките и почвата 
съдържат допустими количества от някои вещества, считани  за опасни;
в) дали мониторингът във функциониращите пречиствателни стан-
ции в държавите-членки предоставя достатъчна увереност, че 
изхвърлянето на утайките от отпадъчните води е безопасно.
kg904920_BG_insideBT.indd   22 19/05/09   16:59:25
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.23
ПРИМЕРИ НА ИЗХВЪРЛЯНЕ НА УТАЙКИ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИСНИМКА 5-6
Снимка 5: ЕС насърчава повторното им използване 
върху земеделски земиСнимка 6: Лоша практика представлява 
складирането на място в посетената 
пречиствателна станцияДВЕ ТРЕТИ ОТ ОДИТИРАНИТЕ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ 
СА ИЗХВЪРЛЯЛИ УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ПРЕПОРЪЧАНИТЕ ОТ ЕС ПРАКТИКИ
 31.  От 73-те пречиствателни станции в одитната извадка, от тези, които 
са следвали препоръчаните от ЕС методи на повторно използване, 
47 са избрали земеделието, а една производството на енергия чрез 
изгаряне (вж. таблица 5 ).
 32.  Поради различни причини методите, непозволяващи повторно  
използване, са били приложени в останалите 25 пречиствателни станции:
a) въпреки че Гърция понастоящем изготвя национален план за 
преодоляване на проблема с изхвърлянето на утайки от отпа-дъчни води, по време на одита не се прилагаше нито един наци-онален или регионален план и 14 от 18-те одитирани гръцки пречиствателни станции са изхвърляли утайките си от отпа-
дъчни води в общински депа;
б) в Гърция и Португалия някои пречиствателни станции не раз-
полагат с надеждна стратегия за изхвърлянето на утайките,  
най-вече пречиствателните станции, управлявани от общините. 
Това е довело до складиране на място на утайките, а в един от 
случаите и до изхвърлянето им в изоставена мина. Една голяма пречиствателна станция в Гърция не е разполагала с дейст-
ващ договор за изхвърлянето на утайките и в резултат на това 
всяка година 13 450 тона утайки са били складирани на място (снимка 6 ).
kg904920_BG_insideBT.indd   23 19/05/09   16:59:25
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.24
РАСТЕЖ В ПРОЦЕНТА НА ПОВТОРНО ИЗПОЛЗВАНИТЕ УТАЙКИ 
ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ПРЕПОРЪЧАНИТЕ ОТ ЕС ПРАКТИКИ
1
Държава-членкаНачало на програмния 
период 1994—1999 г.Край на програмния 
период 2000—2006 г.Методи за повторно 
използване
Ирландия 12 % / 15 % (1994 г.) 76 % / 83 % (2005 г.) Земеделие/всички земи
Испания 46 % (1997 г.) 66 % (2003 г.) Земеделие
Португалия 30 % (1995 г.) 42 % (2005 г.) Земеделие
Гърция 0 % (1997 г.)0 %(2005 г.) /
50 % (средата на 
2007 г.)2Енергия (изгаряне)
1 Доклади относно използването на утайките, които държавите-членки изготвят в съответствие 
с член 17 от директивата за утайките от отпадъчни води.
2 Приблизителна оценка. Министерство на околната среда.ТАБЛИЦА 6 33.  Проверката на Палатата на данните относно изхвърлянето на утайки 
от отпадъчни води установи, че в посетените държави-членки  е налице съществено увеличаване на процента на повторно използ-ваните утайки в съответствие с препоръките на ЕС ( таблица 6  
и каре 3 ).
ПРИМЕР ЗА НАЧИНА, ПО КОЙТО ЕДНА ДЪРЖАВА-ЧЛЕНКА НАСЪРЧАВА 
ПРИЛАГАНЕТО НА ПРЕПОРЪЧАНА ОТ ЕС ПРАКТИКА
Постигнатите от Ирландия резултати се дължат отчасти на прилагането на директивата за утайките от 
отпадъчни води, посредством разработването и въвеждането на насоки за идентифициране на добри практики за пречистването и изхвърлянето на утайки от отпадъчни води. Една от тези насоки е фокуси-рана върху изготвянето на ефикасни планове за управление на утайките от отпадъчни води от страна на 
местните власти. Други две разглеждат въпроса за безопасно изхвърляне на утайките върху земеделските 
земи, като подчертават изискването за ползване от всеки земеделски производител на „план за управление 
на хранителните съставки“.КАРЕ 3
kg904920_BG_insideBT.indd   24 19/05/09   16:59:26
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.25
ПРИМЕРИ ЗА ПРОВЕРКИ ЗА ДРУГИ СЪЕДИНЕНИЯ В УТАЙКИТЕ 
ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
В Ирландия, в три от осемте посетени пречиствателни станции периодично са се извършвали тестове за 
флуорид, арсен, селен и магнезий. Някои пречиствателни станции са правили тестове и за полициклични ароматни въглеводороди и полихлорирани бифенили.
От 2006 г. утайките, произведени от пречиствателните станции в Португалия, които приемат промишлени 
води, подлежат на проверка за органични съединения и диоксини. Такава проверка е била извършена 
в четири от шестте посетени пречиствателни станции.КАРЕ 4ЗАДОВОЛИТЕЛНИ РЕЗУЛТАТИ ВЪВ ВРЪЗКА 
С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ИЗИСКВАНИЯТА НА ДИРЕКТИВАТА ЗА УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
 34.  За одитираните на място пречиствателни станции в трите държави-
членки, прилагащи разпръскване на утайките върху почвата,  
резултатите от лабораторните тестове за концентрации на тежки 
метали в утайките от отпадъчни води и в почвите, извършени преди 
разпръскване на утайките, показват съответствие с максималните 
прагове, фиксирани в директивата за утайките от отпадъчни води. Въпреки че не са предвидени от директивата, били са извършени проверки и за други съединения като полихлорирани бифенили (вж. каре 4 ).
НЕОБХОДИМО ЛИ Е ИЗМЕНЕНИЕ НА ДИРЕКТИВАТА?
 35.  Въпреки че Палатата констатира задоволително ниво на спазване на 
изискванията, наложени от директивата за утайките от отпадъчни води, тъй като същата е приета през 1986 г., тя не отразява по-
следващите развития по отношение на използваните технологии 
и методи при изхвърлянето и пречистването на утайките от отпа-
дъчни води. Така например в директивата не се съдържат изис-
квания за извършване на тестове за органични замърсители като 
полихлорираните бифенили или патогени като E. coli , докато някои 
държави-членки са фиксирали в националните си законодателства 
максимални нива на концентрация за органични замърсители, а 
други страни извън ЕС са определили стандарти с цел намаляване на вредните последици от патогените в утайките от отпадъчни  води. Освен това в директивата не се посочват други признати при-ложения за разпръскване на утайките като тези в лесовъдството.
kg904920_BG_insideBT.indd   25 19/05/09   16:59:26
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.26
 36.  Ако се вземе решение за изменение, новите прагове за различните 
вещества могат да бъдат по-строги от тези в действащата директива. Въпреки това, поради напредъка в изследванията, реализирани от 1986 г. досега, в някои други случаи това може да представлява 
повод за смекчаването на някои мерки, считани за разумни в мина-лото. Освен това може би е необходимо да се въведат нови тестове 
за замърсители, които не са предвидени в настоящата директива.
МОНИТОРИНГ НА ИЗХВЪРЛЯНЕТО НА УТАЙКИТЕ 
ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ: ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОИ ПОДОБРЕНИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА ФУНКЦИОНИРАЩИТЕ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ И КОНТРОЛИРАЩИТЕ ОРГАНИ НА ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ
 37.  Извършената в рамките на извадката проверка от Палатата на данните 
и тестовете за качеството на утайките сочи, че честотата и избира-ните методи за вземане на проби от утайките най-често отговарят на изискванията на директивата за утайките от отпадъчни води, 
въпреки констатирането на някои слабости по отношение на броя на извършените тестове.
 38.  В държавите-членки Палатата отбеляза, че:
a) на различни нива органът, отговарящ за мониторинга на утай-
ките от отпадъчни води, често не е бил в състояние да посочи количеството на произведената утайка, състава ∞ или начина, по който тя се изхвърля;
б) тъй като отделите, натоварени с мониторинга на разпръсква-
нето на утайките върху почвите, понякога са се различавали от отделите, при които изхвърлянето на утайките се е извърш-вало по друг начин, не съществува обобщена информация за състоянието на всяка пречиствателна станция като цяло.
ИЗПЪЛНЯВА ЛИ КОМИСИЯТА СВОЯТА РОЛЯ?
ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ
 39.  Одобряването и проследяването на проектите за пречистване на отпа-
дъчните води, съфинансирани от ЕС, се извършва от две генерални 
дирекции на Европейската комисия: ГД „Регионална политика“  
и ГД „Околна среда“. За големите проекти по Кохезионния фонд 
kg904920_BG_insideBT.indd   26 19/05/09   16:59:27
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.27
и ЕФРР ролята на Комисията при оценката на заявленията за без-
възмездна помощ и в процеса на вземане на решение се ограничава до отделните проекти, докато при по-малките проекти по ЕФРР тя действа на нивото на оперативните програми (точки 8—13).
 40.  За големите проекти по Кохезионния фонд и ЕФРР Палатата провери 
дали Комисията:
a) е извършила последователен преглед на данните за околната 
среда, съдържащи се в заявленията за отпускане на безвъз-
мездни средства;
б) е извършила оценка на резултатите, постигнати в рамките на 
одобрените проекти, преди изплащане на остатъка от безвъз-мездно предоставените средства;
в) се е уверила, че държавите-членки прилагат принципите на ЕС 
в областта на околната среда, а именно принципа за намаля-
ване на източниците на замърсяване и принципа „замърсителят плаща“.
НЕОБХОДИМИ СА ПОСЛЕДОВАТЕЛНИ МЕТОДИ 
ПРИ ПРОВЕРКАТА НА ПРОЕКТИТЕ
 41.  За да може Комисията да осигури равно третиране на всички канди-
дати за безвъзмездна помощ и да е в състояние да оцени всички аспекти на заявленията, от съществено значение е наличието на систематично прилагана рамка, включваща вътрешни насоки и кон-
тролни листове. По време на своя одит Палатата е констатирала липсата на подобни насоки или контролни листове.
 42.  Насоките на Комисията относно Кохезионния фонд за периода  
2000—2006 г. посочват някои ключови документи и данни, които следва да се включат в заявленията за безвъзмездна помощ. Такива данни не винаги се съдържаха в проверените от Палатата заявле-ния, а ползването на контролни листове е могло да предотврати тяхната липса.
 43.  При проверката на 22-те посетени на място пречиствателни станции, 
съфинансирани в рамките на Кохезионния фонд, Палатата отбеляза 
следното:
kg904920_BG_insideBT.indd   27 19/05/09   16:59:27
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.28
19 Най-скорошните примери за 
това са отбелязани от Палатата 
в нейния Специален доклад 
№ 1/2008 относно процеса 
на предварителна проверка 
и оценяване на големите 
инвестиционни проекти 
за програмните периоди 
1994—1999 г. и 2000—2006 г. 
(ОВ C 81, 1.4.2008 г., стр. 1).a) въпреки че в почти всички заявления за безвъзмездни сред-
ства и решения на Комисията са формулирани цели относно  
качеството на заустената вода и обема на отпадъчните води, подлежащи на пречистване, те съдържат много малко информа-ция относно начините на изхвърляне на утайките от отпадъчни 
води (които се посочват само в осем заявления за подпома-
гане и шест решения за отпускане на безвъзмездни средства) 
или относно качеството им (за което се споменава само в две заявления за подпомагане и едно решение за предоставяне на 
безвъзмездни средства);
б) липсват количествени показатели за изпълнение по отноше-
ние на качеството на водоприемника в почти всички заяв-
ления за подпомагане и съответните решения на Комисията  
(това е потвърдено и от констатациите в последващата оценка, 
извършена за Комисията).
 44.  Палатата отбеляза, че оценката на това дали проектите са постигнали 
своите цели наистина може да бъде затруднена от липсата на някои 
данни в заявленията, по-специално по отношение на очакваните последици и показателите за изпълнение
19.
 45.  Една по-задълбочена проверка на проектите при подаването на заяв-
ленията би довела до идентифицирането и преодоляването на  някои проблеми, установени по време на одита:
a) незадоволително качество на някои пречиствателни стан-
ции в чувствителни зони, което се дължи на липса на подхо-
дящо оборудване за отстраняване на хранителните съставки  (точка 26);
б) неподходящи начини за изхвърляне на утайките, като някои  
големи пречиствателни станции струпват своите утайки от отпа-
дъчни води на място в станциите (точка 32).
НЕОБХОДИМ Е ПО-ДОБЪР МОНИТОРИНГ НА РЕЗУЛТАТИТЕ
 46.  Преди изплащане на остатъка от безвъзмездната помощ от проек-
тите по Кохезионния фонд Комисията трябва да получи оконча-телен доклад, съдържащ оценка за постигането на предвидените 
резултати. Ако окончателният доклад не е изпратен до Комиси-
ята в 18-месечен срок след крайната дата, посочена в решението 
за отпускане на безвъзмездни средства, плащането на остатъка  
следва да се анулира в съответствие със законодателството на ЕС в тази област.
kg904920_BG_insideBT.indd   28 19/05/09   16:59:27
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.29
20 Доброто екологично състояние 
е дефинирано в рамковата 
директива за водите въз основа 
на три групи от елементи: 
биологични качествени 
елементи, хидроморфологични 
качествени елементи и физико-
химични качествени елементи 
(член 2 и приложение V).
21 Доклад на Комисията до Съвета 
и Европейския парламент 
в съответствие с член 16 от 
Регламент (EО) № 648/2004 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 31 март 2004 г. 
относно детергентите във връзка 
с употребата на фосфати / 
COM(2007) 234 окончателен — 
Брюксел, 4 май 2007 г.
22 ГД „Околна среда“ на ЕС — 
Окончателен доклад относно 
фосфатите и алтернативните 
миещи компоненти 
в детергентите / WRc Ref: UC 4011 / 
юни 2002 г., стр. 120, 121 и 125, доклад на ПРООН/ГЕФ за река 
Дунав и проект MARE/HELCOM за 
района на Балтийско море. 47.  В рамките на своя одит на окончателните доклади на 22-те посетени 
от нея пречиствателни станции, съфинансирани по Кохезионния 
фонд, Палатата отбелязва, че само в шест окончателни доклада се е съдържала информация относно качеството на заустената вода, само в един са предоставени данни относно подобренията, отбе-
лязани в качеството на заустената вода, а само в три е бил посочен 
методът за изхвърляне на утайките от отпадъчните води.
 48.  Палатата достигна до заключението, че ако Комисията не разпо-
лага с основните ключови данни, посочени в точка 47, тя няма да 
е в състояние да извърши добра оценка на окончателните доклади. 
Като се има предвид липсата на информация, до преустановяване 
или анулиране на изплащането на остатъка от безвъзмездните  средства ще се стигне само при непредставянето на доклад, а не 
вследствие на оценка относно реалното постигане на предвиде-ните резултати.
НЕОБХОДИМО Е ДА СЕ ОБЪРНЕ ПО-ГОЛЯМО ВНИМАНИЕ 
НА СПАЗВАНЕТО НА ПРИНЦИПИТЕ НА ЕС В ОБЛАСТТА НА ОКОЛНАТА СРЕДА
 49.  Опазването на доброто екологично състояние на водните обекти20 
налага не само задоволително ниво на пречистване на отпадъч-ните води в отделните пречиствателни станции, но и прилагане на принципите на ЕС в областта на околната среда, а именно на прин-ципа за намаляване на източниците на замърсяване и на принципа 
„замърсителят плаща“.
 50.  В един от докладите на Комисията се изтъква21, че два от основните 
източници на еутрофизация на питейната вода от градските агло-
мерации са домашните перилни препарати на фосфатна основа  
и отпадъчните продукти, отделяни при човешкия метаболизъм.  Изразените опасения по отношение на замърсяването от домашни перилни препарати на фосфатна основа са накарали държавите-членки да преминат към използването на перилни препарати без 
фосфати.
 51.  В други доклади22 се достига до заключението, че без изваждането от 
употреба на перилните препарати на фосфатна основа, извърш-
ването единствено на третично пречистване само по себе си не  
е достатъчно, за да се избегне еутрофизацията.
kg904920_BG_insideBT.indd   29 19/05/09   16:59:27
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.30
 52.  Комисията е проучила потенциалните ползи за околната среда, които 
могат да се извлекат за държавите-членки от преминаването към 
перилни препарати без фосфати и достигна до заключение, че в 24 от 25-те
23 проучени държави-членки, би имало такива ползи за околната 
среда в различна степен24. Между взетите предвид фактори за всяка 
държава-членка се включват годишното потребление на фосфатни перилни препарати, извършването на третично пречистване на водите и степента на загриженост по отношение на еутрофизацията.
 53.  Комисията признава необходимостта да се вземат подходящи мерки, като 
в посочения в точка 50 доклад отбелязва, че ако е оправдано, ще бъде 
взето решение относно ограничаването на фосфатите в детергентите. Ако се счете за необходимо ще последват оценка на въздействието 
и представяне на законодателно предложение в тази връзка.
 54.  По отношение на принципа „замърсителят плаща“ в рамковата дирек-
тива за водите се изисква в срок до 2010 г. да се приемат ценови 
политики за водите, които да насърчават ефективното използване на водните ресурси и възстановяване на разходите.
 55.  При оценката на заявленията за безвъзмездни средства Комисията 
е задължена да провери спазването на принципа „замърсителят плаща“ и това може да повлияе върху размера на предоставената помощ
25. Въпреки това не са фиксирани специфични критерии за 
оценка на тарифните ставки, посочени в заявленията. Палатата  
отбеляза, че тарифните ставки никога не се включват в решението 
за отпускане на безвъзмездни средства, а често липсват и в окон-
чателните доклади, като по този начин се затруднява оценката на 
финансовата устойчивост.
 56.  Извършената от Палатата проверка на прилаганите тарифи в посете-
ните пречиствателни станции показа, че като цяло те са твърде  
ниски, за да покрият разходите за експлоатация (вж. каре 5 ).23 България и Румъния не са взети 
предвид в това проучване.
24 Комисията отбелязва, че две 
от посетените по време на 
одита страни, които са получили 
в голям размер безвъзмездни 
средства от ЕС с оглед 
подпомагане на инвестициите 
в пречиствателните станции 
за отпадъчни води, са били 
с ниво на потребление на 
безфосфатните перилни 
препарати по-малко от 50 %.
25 ГД „Регионална политика“ 
на ЕК: „Процедурен наръчник за Кохезионния 
фонд 2000—2006 г.“ (версия 
за 2006—2009 г.) — стр. 21.
ПРИМЕРИ ЗА ПРИЛАГАНИТЕ ТАРИФИ В ПОСЕТЕНИТЕ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ 
СТАНЦИИ
Прилаганите тарифи в посетените пречиствателни станции в Испания, Португалия и Гърция значително 
се различават (напр. за количество вода от 20 m3 сумите са варират от 0,079 евро/m3 до 1,17 евро/m3).
Ирландия не изисква директно заплащане от страна на домакинствата за ползваните от тях вода и услуги, 
свързани с пречистването на отпадъчните води, но за сметка на това таксува търговските и промишлените 
потребители.КАРЕ 5
kg904920_BG_insideBT.indd   30 19/05/09   16:59:27
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.31
ЗАКЛЮЧЕНИЯ И 
ПРЕПОРЪКИ
 57.  Цялостното заключение на Палатата е, че структурните мерки са доп-
ринесли за подобряване на пречистването на отпадъчните води 
в одитираните четири държави-членки.
ПРЕЧИСТВАНЕ НА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
 58.  По отношение на функционирането на пречиствателните станции 
Палатата констатира, че като цяло тези станции, които са съфи-
нансирани в рамките на структурните мерки, са функционирали  
на задоволително ниво (точки 22 и 25).
 59.  Въпреки това:
a) седем от 26-те пречиствателни станции са функционирали  
с непълна мощност. В шест от случаите причината е била, че  
не всички домакинства и промишлени потребители са били  
свързани към станциите, а в един случай това се е дължало на загуби, понесени от местната промишленост (точки 23 и 24);
б) качеството на отточните води не е отговаряло на изискванията 
на ЕС в девет от 73 случая, поради неподходящата обработка 
на промишлените води преди изхвърлянето им в общинските 
канализационни системи, липсата на експертен опит от страна на някои органи на местната власт и липсата на адекватно обо-рудване или технология в зони, определени като чувствителни 
(точка 26).
60. ЕТО ЗАЩО ПАЛАТАТА ПРЕПОРЪЧВА:
a) държавите-членки да следят да се обръща необходимото внима-
ние на свързването към канализационната мрежа на новопос-
троените пречиствателни станции;
б) с оглед да подобрят качеството на заустената вода държавите-
членки следва да положат повече усилия за извършване на под-
ходящата предварителна обработка на промишлените отпадъчни води и да насърчат обмена на добри практики между операто-рите на пречиствателни станции.
kg904920_BG_insideBT.indd   31 19/05/09   16:59:27
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.32
ПРЕЧИСТВАНЕ И ИЗХВЪРЛЯНЕ НА УТАЙКИТЕ 
ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ
 61.  По отношение на пречистването и изхвърлянето на утайките от отпа-
дъчни води от пречиствателните станции Палатата констатира, че две трети от посетените пречиствателни станции, съфинансирани в рамките на структурните мерки, повторно са използвали утай-ките от пречистените отпадъчни води в съответствие с методи,  препоръчани в директивите на ЕС, като повечето от тях са избрали метода на разпръскване върху земеделските земи (точка 31).
 62.  Въпреки това:
a) в 25 от 73-те пречиствателни станции са били установени неус-
тойчиви методи, които не позволяват повторното използване на 
утайките, като например складирането на място (точка 32);
б) за някои от пречиствателните станции в три от четирите дър-
жави-членки органите, отговарящи за мониторинга на утайките от отпадъчни води, не са били в състояние да посочат коли-
чеството на произведената утайка, състава ∞ или начина, по 
който се изхвърля (точка 38);
в) въпреки че Палатата констатира спазване на изискванията,  
наложени от директивата за утайките от отпадъчни води, зако-нодателството на ЕС не отразява развитието след 1986 г. по  
отношение на използваните технологии и методи при изхвър-
лянето и пречистването на утайките. Все пак някои държави-членки прилагат по-строги изисквания (точки 35 и 36).
63.  ЕТО ЗАЩО ПАЛАТАТА ПРЕПОРЪЧВА:
a) преди представянето на проекта за съфинансиране държавите-
членки да гарантират, че пречиствателните станции за градските 
отпадъчни води разполагат със стратегия за изхвърляне на утай-ките от тях;
б) държавите-членки да гарантират, че базата данни, с която раз-
полагат за утайките от отпадъчни води, съдържа информация за всяка пречиствателна станция по отношение на количеството про-изведена утайка, нейния състав и начина на изхвърлянето ∞;
в) Комисията да обмисли дали се налага изменение на директи-
вата за утайките от отпадъчни води. Всяко изменение следва да 
отчита разходите и ползите от предложените нови мерки, както и нуждата от съгласуваност с другите политики на ЕС.
kg904920_BG_insideBT.indd   32 19/05/09   16:59:28
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.33
ЕФЕКТИВНОСТ НА ИЗВЪРШВАНАТА 
ОТ КОМИСИЯТА ДЕЙНОСТ
 64.  По отношение на ролята на Комисията при одобряване и проследяване 
на проектите по Кохезионния фонд и големите проекти по ЕФРР Палатата отбелязва следните значителни слабости:
a) Комисията е одобрявала проекти, чиито заявления за подпо-
магане не са съдържали основна информация, така както се  изисква от насоките относно Кохезионния фонд (напр. целите 
с оглед на изпълнението във връзка с изхвърлянето на утай-
ките и качеството на водоприемниците). Подобна информация улеснява оценката на постигнатите резултати, която се съдържа в окончателния доклад на проекта (точки 41—45);
б) окончателните доклади на отделните проекти по Кохезионния 
фонд често не посочват резултатите във връзка с качеството 
на заустената вода, водоприемниците и качеството и начина 
на изхвърляне на утайките. Без такава информация Комисията 
не е в състояние да извърши необходимата оценка на оконча-
телните доклади, преди изплащането на остатъка от средствата 
(точки 46—48).
 65.  По отношение на вниманието, което Комисията обръща на принципите 
на ЕС в областта на околната среда, Палатата отбеляза следното:
a) в редица проучвания са отбелязани потенциалните ползи, които 
могат да се извлекат за околната среда от преминаването към 
безфосфатни перилни препарати. Необходимо е да се продължи 
извършването на балансирана оценка на този въпрос, като се 
включи подходящ анализ на съотношението между разходите 
и ползите (точки 50—53);
б) Комисията не винаги е обръщала достатъчно внимание на прин-
ципа „замърсителят плаща“, като проверката на Палатата уста-нови, че прилаганите тарифи обикновено са били прекалено  ниски, за да покрият всички оперативни разходи. Освен това тарифните ставки често не са били включени в окончателните доклади, като това е възпрепятствало оценката на финансовата устойчивост (точки 54—56).
kg904920_BG_insideBT.indd   33 19/05/09   16:59:28
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.34
66. ЕТО ЗАЩО ПАЛАТАТА ПРЕПОРЪЧВА  
НА КОМИСИЯТА ДА:
a) изисква информацията, която позволява фиксирането на крите-
рии с оглед на изпълнението в чувствителни области като качест-вото на заустената вода, качеството на водоприемниците, обема 
на водата за пречистване и предвидените методи за изхвърляне 
на утайките от отпадъчни води, да бъде включена в заявленията 
за безвъзмездни средства и да бъде системно проверявана като 
част от процеса на оценка на проекта. Това би могло да се уле-
сни посредством изготвянето на подходящи вътрешни насоки  
и контролни листове, които да се използват от отговорните за 
проверката служители;
б) насърчава държавите-членки да оценяват постигането на пред-
видените резултати на ниво проект, така както са посочени  
в заявлението за подпомагане, като отбелязва, че за периода  
2007—2013 г. не се изисква представянето пред Комисията на 
окончателни доклади във връзка с проектите по Кохезионния  
фонд и големите проекти по ЕФРР;
в) оцени дали изоставянето на перилните препарати на фосфатна 
основа е оправдано от гледна точка на разходите и ползите за всеки гражданин на ЕС;
г) гарантира, че на етапа на одобряване на заявленията се отчита 
финансовата устойчивост на всички проекти за пречиствателни 
станции, и че на съответната информация, като например пред-
ложените тарифи, е обърнато специално внимание.
  Настоящият доклад беше приет от Сметната палата в Люксембург на 
заседанието ∞ от 18 и 19 март 2009 г.
  За Сметната палата
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Председател
kg904920_BG_insideBT.indd   34 19/05/09   16:59:28
/g578/g609/g605/g618/g602/g608/g606/g602/g615/g607/g3/g615/g602/g3/g620/g618
/g628/g603/g616/g617/g618/g616/g604/g616/g606
/g585/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g620/g607/g613/g615/g602/g3/g619/g620/g602/g615/g624/g610/g633/g3/g609/g602/g3/g605/g618/g602/g606/g619/g612/g610/g3/g616/g620/g617/g602/g606/g628/g625/g615/g610/g3/g604/g616/g606/g610/g3/g11/g585/g587/g573/g584/g572/g12/g20/g17/g3
/g585/g618/g607/g606/g604/g602/g618/g610/g620/g607/g613/g615/g602/g3
/g616/g603/g618/g602/g603/g616/g620/g612/g602
/g11/g614/g607/g623/g602/g615/g610/g625/g615/g602/g12/g21/g17/g3/g585/g628/g618/g604/g610/g625/g615/g616/g3
/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g615/g607
/g11/g614/g607/g623/g602/g615/g610/g625/g615/g616/g12/g22/g17/g3/g572/g620/g616/g618/g610/g625/g615/g616/g3/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g615/g607/g3/g11/g603/g610/g616/g613/g616/g605/g610/g625/g615/g616/g12/g583/g607/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g607/g615/g610/g18
/g625/g602/g619/g620/g610/g625/g615/g616/g3
/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g607/g615/g610/g3
/g616/g620/g617/g602/g606/g628/g625/g615/g610/g3/g604/g616/g606/g610/g15
/g604/g613/g610/g604/g602/g627/g610/g3/g619/g607/g3/g604
/g585/g587/g573/g584/g572
/g586/g575/g580/g570/g585/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g607/g615/g610/g3
/g616/g620/g617/g602/g606/g628/g625/g615/g610/g3/g604/g616/g606/g610
/g585/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g615/g607/g3/g11/g610/g609/g619/g621/g626/g602/g604/g602/g615/g607/g12/g617/g618/g607/g606/g610/g3/g610/g609/g623/g604/g628/g618/g613/g633/g615/g607
/g23/g17/g3/g588/g618/g607/g620/g602/g3/g11/g603/g610/g616/g623/g610/g614/g610/g625/g615/g602/g12/g610/g3
/g625/g607/g620/g604/g628/g618/g620/g602/g3/g11/g589/g572/g12/g3/g622/g602/g609/g602/g3/g615/g602/g3
/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g615/g607
/g583/g607/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g607/g615/g610/g3/g616/g620/g617/g602/g606/g628/g625/g615/g610/g3/g604/g616/g606/g610
/g578/g609/g613/g610/g626/g615/g610/g3
/g621/g620/g602/g611/g612/g610/g588/g618/g602/g615/g619/g617/g616/g618/g620/g610/g618/g602/g615/g607/g3/g615/g602/g3
/g621/g620/g602/g611/g612/g610/g620/g607
/g584/g620/g619/g620/g618/g602/g615/g633/g604/g602/g615/g607/g3
/g615/g602/g3
/g623/g618/g602/g615/g610/g620/g607/g613/g615/g610/g620/g607/g3
/g619/g628/g619/g620/g602/g604/g612/g610
/g585/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g615/g607/g3
/g625/g618/g607/g609/g3/g56/g57/g3
/g585/g618/g607/g619/g633/g604/g602/g615/g607
/g584/g603/g607/g609/g617/g607/g619/g628/g16
/g625/g602/g604/g602/g615/g607/g3/g610/g3
/g616/g603/g607/g609/g614/g602/g619/g613/g633/g16
/g604/g602/g615/g607/g53/g44/g57/g40/g53
 /g585/g616/g604/g620/g616/g618/g615/g616/g3/g610/g609/g617/g616/g613/g609/g604/g602/g615/g607/g3
/g625/g618/g607/g609/g3/g610/g609/g605/g602/g618/g633/g615/g607
/g578/g609/g623/g604/g628/g618/g613/g633/g615/g607/g3/g604/g3
/g606/g607/g617/g602/g585/g616/g604/g620/g616/g618/g615/g616/g3/g610/g609/g617/g616/g613/g609/g604/g602/g615/g607/g3/g604/g3
/g609/g607/g614/g607/g606/g607/g613/g610/g607/g620/g616/g584/g620/g620/g610/g625/g602/g615/g607/g3/g615/g602/g3/g615/g607/g617/g618/g602/g604/g610/g613/g615/g616/g3
/g610/g609/g617/g616/g613/g609/g604/g602/g615/g610/g620/g607/g3/g620/g616/g618/g616/g604/g607/g3/g604/g3
/g618/g607/g612/g602/g620/g602
/g585/g618/g616/g604/g607/g618/g612/g610/g3/g615/g602/g3/g612/g602/g625/g607/g619/g620/g604/g607/g615/g610/g633/g3/g612/g616/g615/g620/g618/g616/g613/g570/g605/g613/g616/g614/g607/g618/g602/g624/g610/g633/g15/g3/g612/g616/g633/g620/g616/g3/g615/g607/g3/g607/g3/g619/g604/g628/g618/g609/g602/g615/g602/g3
/g612/g628/g614/g3/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g620/g607/g613/g615/g602/g620/g602/g3/g619/g620/g602/g615/g624/g610/g633/g3/g610/g3
/g609/g602/g621/g619/g620/g604/g602/g3/g616/g620/g617/g602/g606/g628/g625/g615/g610/g620/g607/g3/g604/g616/g606/g610/g3/g606/g610/g618/g607/g612/g620/g615/g616/g3
/g604/g3/g618/g607/g612/g602/g620/g602/g570/g605/g613/g616/g614/g607/g618/g602/g624/g610/g633/g15/g3/g619/g604/g628/g618/g609/g602/g615/g602/g3
/g612/g628/g614/g3/g617/g618/g607/g625/g610/g619/g620/g604/g602/g620/g607/g613/g615/g602/g620/g602/g3
/g619/g620/g602/g615/g624/g610/g633
/g577/g602/g621/g619/g620/g604/g602/g615/g607/g3/g615/g602/g3/g616/g620/g617/g602/g606/g628/g625/g615/g610/g3/g604/g616/g606/g610
/g11/g619/g3/g617/g616/g606/g623/g616/g606/g633/g627/g602/g3/g617/g618/g607/g606/g604/g602/g618/g610/g620/g607/g613/g615/g602/g3
/g616/g603/g618/g602/g603/g616/g620/g612/g602/g12/g3/g604/g3/g605/g618/g602/g606/g619/g612/g610/g620/g607/g3
/g612/g602/g615/g602/g613/g610/g609/g602/g624/g610/g616/g615/g615/g610/g3/g619/g610/g619/g620/g607/g614/g610/g574/g616/g603/g610/g620/g628/g612
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.35
ПРЕЧИСТВАНЕ НА ГРАДСКИ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ И ОКОЛНАТА СРЕДАПРИЛОЖЕНИЕ
kg904920_BG_insideBT.indd   35 19/05/09   16:59:29
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.36
ПРИЛОЖЕНИЕ
ДОПЪЛНИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ КЪМ ДИАГРАМАТА
РАЗЛИЧНИ ЕТАПИ НА ПРЕЧИСТВАНЕ НА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ 
И КАНАЛИЗАЦИОННИ ОТПАДЪЦИ
Отпадъчните води се събират от градската канализационна сис-
тема и се изпомпват в пречиствателната станция за градски отпа-дъчни води (ПСГОВ), където преминават през няколко етапа 
на пречистване преди да бъдат отведени във водите на речния 
басейн.
Предварителна обработка на отпадъчни води
Тази механична фаза включва отделянето чрез пресяване на  
най-големите отпадъци (например хартия, пластмаса ...), както и отстраняването на пясък и масла чрез други процеси.
Първично пречистване на отпадъчни води
Тази механична фаза включва първоначалното отделяне на  отпадъчните води от едрите частици от канализацията, които 
се утаяват на дъното на резервоара. Тези частици се остъргват 
и се отвеждат като утайки от отпадъчни води за последваща  
обработка и повторно използване.
Вторично пречистване на отпадъчни води
Тази биологична фаза включва обработката на отпадъчни води 
за отстраняване на биоразградимите органични замърсители, 
измерени в нива на концентрация на БПК5, ХПК и ОТВ (вж.  параметри на качество).
Най-разпространеният вид вторично пречистване включва  
използването на пречистващи микроорганизми, които разбиват 
и поглъщат биоразградимото отпадъчно съдържание. Това на 
свой ред води до отделянето и събирането на утайки от отпа-
дъчни води, подобни на тези, описани във фазата на първично 
пречистване на отпадъчните води.
Третично пречистване на отпадъчни води
Тази биохимична фаза се прилага, когато е необходимо, за  
намаляване на нивата на концентрация на хранителни съставки 
в обработените отпадъчни води преди тяхното заустване във 
водите на речния басейн, изложен на риск от еутрофизация.
kg904920_BG_insideBT.indd   36 19/05/09   16:59:33
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.37
Еутрофизация възниква от ускореното развитие на водорасли, 
породено от хранителни съставки, което води до намаляване на нивата на кислород във водата и до изчезването на местни водни растения, риби и други водни организми.
Двете хранителни съставки, които най-вече пораждат еутрофи-
зация са фосфора (във връзка с питейната вода) и азота (във връзка със солените води).
Четвъртично пречистване на отпадъчни води
Тази фаза се прилага, когато е необходимо, за премахване чрез облъчване на бактерии ( E. coli ), вредни за хората, които използ-
ват близки водоеми, най-честно за къпане. Тази обработка обик-
новено включва дезинфектиране на обработените отпадъчни  
води с ултравиолетова светлина.
Пречистване на утайките от отпадъчни води
Водното съдържание на утайките от отпадъчни води обикновено 
се свежда до 20 % като те приемат формата на кал, познато като 
„биоутайка“. Тя може допълнително да се изсуши до 1 % водно 
съдържание под формата на сухи гранули, или биотор, които 
след това се изхвърлят.
„Биоутайката“ и „биоторът“ могат да бъдат използвани пов-
торно за земеделски цели, при условие че нивата на съдържащите 
се в тях замърсители не са превишени. В допълнение „биотор“ може да се използва повторно за генериране на енергия чрез изгаряне.
Директивата за утайките от отпадъчни води изисква също така 
и периодично тестване на земеделските почви за приемливи кон-
центрации на тежки метали, преди разпръскване на утайките от 
отпадъчни води.
ПАРАМЕТРИ ЗА КОНТРОЛ НА КАЧЕСТВОТО, УКАЗАНИ 
В ДИРЕКТИВИ НА ЕС
Пречистени отпадъчни води 
(Директива за пречистване на градските отпадъчни води)
Следните параметри се проверяват в пречистените отпадъчни 
води преди заустване от ПСГОВ в приемащите води на речния басейн:
kg904920_BG_insideBT.indd   37 19/05/09   16:59:33
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.38
Биологична потребност от кислород (БПК)
Количеството кислород, изразходено от микроорганизмите, за 
да премахнат биоразградимия органичен и минерален материал, 
който се съдържа във водата. БПК5 традиционно се използва за 
измерване на консумацията на кислород в mg O2/l след 5 дни. 
Колкото по-висока е стойността на БПК5, толкова по-голяма 
е консумацията на кислород от микроорганизмите и замърся-
ването е по-голямо.
Химична потребност от кислород (ХПК)
Количеството кислород, изразходвано за окисляване по химичен 
път на органичен и минерален материал, присъстващ във водата. 
ХПК следователно включва както биоразградим материал, харак-
теризиращ се с БПК5, така и бионеразградим окисляем материал. 
Този параметър е изразен също така в mg O2/l.
Общо количество твърди вещества в суспензия
Количество минерални и органични частици, суспензирани във 
водата, които могат да бъдат уловени с порьозен филтър. Този 
параметър е изразен също така в mg/l.
Общо азот и общо фосфор
Количеството хранителни съставки, съдържащи се във водата, които водят до еутрофизация. Този параметър е изразен също така в mg/l.
Пречистени утайки от отпадъчни води 
(Директива за утайките от отпадъчни води)
Нивата на концентрация на следните тежки метали, изразени в mg/kg сухо вещество в утайка, се изследват преди разпръскване върху земеделски почви:
Кадмий, мед, никел, олово, цинк, живак и хром 
Качество на водата в речния басейн (Рамкова директива за водите)
ЕС разработи сложна класификация на анализа и мониторинга 
и мониторингови системи, позволяващи категоризиране на  водите на държавите-членки в пет нива на състояние на окол-ната среда. Две от тези нива, класифицирани като добро и много 
добро, отговарят на изискванията за постигане на целите на  
политиката на ЕС за чиста вода.
kg904920_BG_insideBT.indd   38 19/05/09   16:59:33
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.39
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
РЕЗЮМЕ
III.
Комисията подчертава, че пречистването 
на отпадъчни води бе ключов инвестици-
онен приоритет на Кохезионния фонд и на 
ЕФРР в 4-те одитирани държави-членки.
IV.
Недостатъчното натоварване на някои  пречиствателни станции понякога се  причинява от забавяне с изграждането на 
системи за отпадъчни води, свързани със 
значителни промени в икономическата  дейност, които е било невъзможно да се  предвидят. Освен това проектите могат  
да включват пречистването на източници 
на отпадъчни води над изискванията на  директивата за пречистването на град-ските отпадъчни води. В такива случаи  едно насочено към бъдещето проекти-
ране на пречиствателната станция може  да бъде рентабилно, но може временно да 
доведе до това пречиствателните станции 
да работят с непълна мощност.
V.
Комисията е съгласна, че инвестициите  в този сектор се нуждаят от дългосрочно 
планиране на местно/регионално рав-нище, и финансовите ресурси следва да  включват средствата на кохезионната  
политика, но те трябва да се допълват от други източници.
VI.
Повторното използване на утайките от  отпадъчни води в много случаи е огра-ничено от качеството на утайката, гео-графските условия или съображения от  
икономическо естество.
VII.
Комисията работи по преработка на дирек-
тивата за утайките от отпадъчни води въз основа на изготвянето на всеобхватна  оценка на въздействието на вариантите  
и техните разходи и ползи.
kg904920_BG_insideBT.indd   39 19/05/09   16:59:33
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.40
VIII.
Държавите-членки носят основната  
отговорност за подбора, изпълнението  и проследяването на съфинансираните  проекти.
За периода 2007—2013 г. Комисията  
изготви контролен лист за вътрешна упо-треба при оценяването на големи проекти, свързани с водите и с отпадъчните води, за оценяване на последователността с дос-тиженията на общностното право и поли-тиката в областта на околната среда. При все това на решение на Комисията вече  подлежат само големите проекти (проекти 
в този сектор за над 25 милиона EUR).
IX.
Преди да плати остатъка по който и да  
е проект по Кохезионния фонд или голям проект, Комисията се старае да провери  дали условията за финансиране са изпъл-
нени и при необходимост изисква раз-
яснения от бенефициента. Комисията ще  
обмисли по какъв начин най-добре да  
изпълни препоръките на Палатата.
За проектите в сектора на отпадъчните  
води, одобрени през периода 2007—2013 г., в решенията на Комисията за съфинанси-ране са включени редица показатели за  резултатите (т.е. степен на пречистване,  капацитет на станцията).
X.
През периода 2000—2006 г. Комисията  
положи усилия за насърчаване на прин-ципа „замърсителят плаща“, като публи-кува индикативен документ за прилагането 
на принципа в рамките на кохезионната  
политика. Тя подчерта важността на този елемент и отправи искане към държавите-
членки да поемат ангажимент за засилено 
прилагане на принципа. От 2010 г. ната-тък, принципът „замърсителят плаща“ ще започне да функционира — в съответствие 
с разпоредбите на рамковата директива  
за водите.ВЪВЕДЕНИЕ
2.в)Следва да се отбележи, че разпоредбите  на рамковата директива за водите не  
бяха приложими за одитираните проекти и период (1994—2006 г.).
За проектите, подготвени след 2009 г., те 
ще станат приложими.
8.
Комисията напомня, че държавите-членки носят основната отговорност за под-
бора, изпълнението и проследяването на 
проектите.
9.
Комисията редовно проверява съблюда-
ването на директивата за пречистването  
на градските отпадъчни води. Четирите  доклада за изпълнението, публикувани от 
Комисията до края на 2007 г., изброяват  хоризонталните процедури за нарушение, започнати срещу държави-членки, inter  
alia срещу одитираните държави, и реше-
нията на Съда.
11-12.
За периода 2007—2013 г. нормативната  уредба дава на Комисията възможност  да оценява и одобрява само големи про-
екти (на стойност над 25 милиона EUR за  
проекти в областта на околната среда),  съфинансирани или от Кохезионния фонд, или от ЕФРР. За тези проекти няма да има окончателни доклади по проектите, които 
Комисията трябва да одобри.
За одитирания период Комисията разгледа 
качеството на отделните проекти, внесени от държавите-членки, само за проектите  по Кохезионния фонд и големите проекти по ЕФРР.
И за двата периода прегледът от страна  
на Комисията на проектите се основава  
на социално-икономически фактори, на  
съгласуваността и последователността на 
проекта, на постигнатия по проекта напре-
дък и възможността за постигане на жела-
ните резултати, като използва техники  
като анализа на съотношението между  разходите и ползите и вътрешната норма 
kg904920_BG_insideBT.indd   40 19/05/09   16:59:34
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.41
на възрвъщаемост. Комисията извършва  
окончателната оценка въз основа на факта, че проектът се осъществява и е в съот-ветствие с първоначалното решение.  
Съответната следваща експлоатация на  съфинансираната пречиствателна станция 
не е в обхвата на оценката на кохезионната 
политика, но попада в обхвата на общото законодателство на Общността.
КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ
23.Недостатъчното натоварване на някои  пречиствателни станции понякога се  
причинява от забавяне с изграждането на 
системи за отпадъчни води, свързани със 
значителни промени в икономическата  
дейност, които е било невъзможно да се  
предвидят. Освен това проектите могат  
да включват пречистването на източ-ници на отпадъчни води над изисквани-ята на директивата. В такива случаи едно насочено към бъдещето проектиране на  
пречиствателната станция може да бъде  
рентабилно, но може временно да доведе до това пречиствателните станции да рабо-
тят с непълна мощност.
Комисията е съгласна, че инвестициите  
в този сектор се нуждаят от дългосрочно планиране на местно/регионално рав-нище, и финансовите ресурси следва да  включват средствата на кохезионната  политика, които трябва да се допълват от други източници.
24.
Неочакваният ръст или социално-ико-
номическите промени в този конкретен  регион са сред рисковете, които оказват  въздействие на развитието на проекта.
25.
Като цяло съфинансираните пречиства-
телни станции за отпадъчни води дове-
доха до подобряване на управлението на отпадъчните води в конкретните региони 
и до намаляване на въздействието, което 
оказват върху околната среда.26.
Комисията отбелязва фактите и ще направи допълнителни проучвания. Тя подчертава 
обаче, че държавите-членки отговарят за експлоатацията на пречиствателните стан-ции и за това те да спазват общностното  
законодателство.
а)
Предварителната обработка на промиш-лени отпадъчни води действително трябва 
да бъде налична, когато пречиствателната 
станция за градските отпадъчни води  влезе в експлоатация. Ето защо през етапа 
на прилагане, когато Комисията разглежда 
проекта, бенефициентът следва да покаже, 
че промишлените отпадъчни води или  
минават правилна предварителна обра-
ботка, или са предмет на план за действие 
за разрешаване на въпроса.
Заустването на градските отпадъчни води 
също следва да подлежи на процедура за издаване на разрешение съгласно залег-налото в директивата за пречистването на 
градските отпадъчни води (член 11).
б)
Проектите могат да включват техническа 
помощ за подобряване на капацитета на  бенефициентите.
в)
Комисията бе активна в изпълнението на изискването за отстраняване на храни-
телните съставки както чрез уведомяване 
(писмо до държавите-членки от 3.7.2003 г.), 
така и чрез предприемане на правни про-цедури за нарушение (за неподходящо  качество на отточните води от пречис-
твателните станции и/или за неправилно идентифициране на чувствителните зони), 
водещи до решения на Съда (вж. доклада за изпълнението за 2007 г.).
27.
а)Комисията поиска данните, свързани  с мониторинга и работата на пречиствател-ните станции, за предстоящия 5-и доклад за изпълнението на директивата за пре-
чистването на градските отпадъчни води.
kg904920_BG_insideBT.indd   41 19/05/09   16:59:34
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.42
32.
Повторното използване на утайките от  отпадъчни води в много случаи е огра-ничено от качеството на утайката, гео-
графските условия или съображения от  икономическо естество.
а)
Комисията обяснява изхвърлянето на утай-ките от отпадъчните води в общински депа по време на одита с това, че промишленост-
та няма интерес от повторното използване на утайките от отпадъчните води, както и с реакциите на обществеността.
б)
За голямата пречиствателна станция в Гър-ция Комисията съфинансира проект за  разширяването и приключването на тази  
пречиствателна станция за отпадъчни  
води. Той включва построяването на обект за изсушаване на утайките от отпадъчни  
води и има за цел допълнително използ-
ване на изсушените утайки от отпадъчни 
води. Проектът бе одобрен през 2006 г.  
и ще бъде окончателно завършен в края  
на 2009 г.
34.
Що се отнася до проверките на качеството на утайките от отпадъчните води съгласно директивата за утайките от отпадъчни  
води някои държави-членки са въвели  
по-ниски максимални граници от посоче-ните в директивата. Може да е необходимо да се проверят допълнителни параметри 
в зависимост от видовете отпадъчни води, 
влезли в канализацията (т.е. промишлени отпадъчни води).
35.
Комисията работи по преработка на дирек-тивата за утайките от отпадъчни води  от 1986 г. въз основа на изготвянето на  
всеобхватна оценка на въздействието на  
вариантите и техните разходи и ползи.
Индикативните дати са следните: подго-
товка на оценка на въздействието за евен-
туално законодателно предложение през 
2009 г.; приемане на евентуално законода-
телно предложение през 2010 г.36.
Оценката на въздействието за преработ-
ката на директивата за утайките от отпа-дъчни води трябва да разгледа рисковете, 
свързани с околната среда, икономи-
ческите рискове и социалните рискове,  
свързани с разпръскването на утайките от 
отпадъчните води. Затягането на съществу-
ващите пределно допустими стойности за 
тежките метали и въвеждането на допъл-нителни пределно допустими стойности  
за органичните и други замърсители са  
сред основните варианти, които ще бъдат обмислени.
39.
Комисията се позовава на отговорите си  
по точки 8, 9 и 12.
41.
За периода 2007—2013 г. Комисията  
изготви контролен лист за вътрешна упо-треба при оценяването на големи проекти, 
свързани с водите и с отпадъчните води, за 
оценяване на последователността с дости-женията на общностното право и полити-ката в областта на околната среда.
42.
Насоките, както и контролният лист за  
големи проекти не обвързват държавите-
членки, а са само с индикативна цел.
За периода 2007—2013 г. Комисията  
организира редовни вътрешни обучения  
относно оценяването на проекти, свър-
зани с водите и с отпадъчните води.
43.
а)
За периода 2007—2013 г. от бенефициен-тите по проекти се очаква да представят  в заявлението крайното местоназначение 
на утайките от отпадъчните води, което  
предполага извършването на предвари-телна оценка на качеството и количеството на утайките от отпадъчните води. При все 
това, за изцяло новите инвестиции качест-
вото на утайките от отпадъчните води  може да не е известно в подробности.
kg904920_BG_insideBT.indd   42 19/05/09   16:59:34
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.43
б)
За одитирания период (1994—2006 г.),  показатели за изпълнението във връзка  с качеството на водите съществуваха на  
равнище ЕС само за някои води (т.е. доби-ване на питейна вода, води за къпане).  
Поради това показателите в насоките за  
Кохезионния фонд за периода 2000—2006 г. не можаха да бъдат приложени за всички проекти. Изчерпателни показатели за  изпълнението бяха въведени само с рам-ковата директива за водите, като целите  трябва да се определят до 12.2009 г. и да се постигнат по правило до 12.2015 г.
45.
Комисията подчертава, че не разполага нито с правно основание, нито с необходимите ресурси да навлезе в повече подробности, 
когато оценява заявленията за проекти.
а)
Комисията в много случаи е завеждала  в Съда дело срещу държави-членки, вклю-чително срещу четирите одитирани дър-
жави-членки, за неподходящо качество на отточните води от пречиствателните стан-
ции и/или за неправилно идентифициране 
на чувствителните зони и ще продължи да го прави.
б)
Що се отнася до неправилното изхвърляне 
на утайките от отпадъчните води в голяма станция в Гърция, Комисията знаеше за  
проблема и поиска от съответната дър-
жава-членка да намери решение, което бе 
изпълнено с подкрепата на Комисията (вж. точка 32, буква б).
47.
Комисията извършва окончателната  
оценка въз основа на факта, че проектът се осъществява и е в съответствие с пър-воначалното решение. Съответната след-
ваща експлоатация на съфинансираната  пречиствателна станция не е в обхвата  на оценката на кохезионната политика.  
Освен това не съществува правно изис-
кване държавите-членки рутинно да пре-
доставят информация относно качеството на заустваната вода, на водоприемниците 
и качеството и естеството на изхвърлянето на утайките от отпадъчните води.48.
Наскоро въведен инструмент на информа-
ционните технологии би трябвало да уле-
сни предстоящата процедура по затваряне 
и да я направи по-прозрачна. Проверка се 
извършва съобразно всеки отделен слу-
чай, особено когато по даден проект са  
изпитвани трудности. До преустановяване или анулиране на изплащането на остатъка от безвъзмездните средства може да се  
стигне и след получаването и анализа на 
окончателния доклад на Комисията.
49.
Комисията се позовава на мнението си по 
точка 43, буква б) и точка 55.
53.
Понастоящем Комисията преценява необ-
ходимостта от преработка на законодател-
ството за перилните препарати, въз основа на изготвянето на всеобхватна оценка на въздействието на вариантите и техните  
разходи и ползи.
55.
През периода 2000—2006 г. Комисията  положи усилия за насърчаване на прин-ципа „замърсителят плаща“, като публи-кува индикативен документ за прилагането 
на принципа и насоки за анализа на съот-ношението между разходите и ползите  (2002 г.). Тези инструменти наложиха дър-
жавите-членки да се ангажират да прилагат засилено принципа „замърсителят плаща“ 
и принципа за възстановяване на разхо-
дите. От 2010 г. нататък тези принципи ще 
започнат да функционират — в съответ-ствие с разпоредбите на рамковата дирек-тива за водите.
kg904920_BG_insideBT.indd   43 19/05/09   16:59:34
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.44
ЗАКЛЮЧЕНИЯ 
И ПРЕПОРЪКИ
59.
а)
Недостатъчното натоварване на някои  
пречиствателни станции понякога се  причинява от забавяне с изграждането на системи за отпадъчни води, свързани със 
значителни промени в икономическата  дейност, които е било невъзможно да се  предвидят. Освен това проектите могат  да включват пречистването на източ-
ници на отпадъчни води над изисквани-ята на директивата. В такива случаи едно насочено към бъдещето проектиране на  пречиствателната станция може да бъде  рентабилно, но може временно да доведе до това пречиствателните станции да рабо-
тят с непълна мощност.
б)
Комисията подчертава обаче, че държа-вите-членки отговарят за експлоатацията 
на пречиствателните станции и за това те 
да спазват общностното законодателство. Комисията в много случаи е завеждала  в Съда дело срещу държави-членки, вклю-чително срещу четирите одитирани дър-
жави-членки, за неподходящо качество на 
отточните води от пречиствателните стан-
ции и/или за неправилно идентифициране на чувствителните зони и ще продължи да го прави.
60.
а)Комисията е съгласна, че инвестициите  в този сектор се нуждаят от дългосрочно 
планиране на местно/регионално рав-
нище, и финансовите ресурси следва да  включват средствата на кохезионната  политика, които трябва да се допълват от 
други източници.
б)
Инструментите за регулиране на зауства-нето на промишлените отпадъчни води са 
залегнали в директивата за пречистването 
на градските отпадъчни води (член 11)  
и следва да се прилагат от държавите-
членки.62.
а)Повторното използване на утайките от  
отпадъчни води в много случаи е огра-
ничено от качеството на утайката, гео-
графските условия или съображения от  
икономическо естество.
63.
а)Комисията е съгласна, че проектите в този сектор следва да посочват стратегията за управление на утайките от отпадъчните  
води. За новите проекти, внесени през  
периода 2007—2013 г., този елемент се  проверява.
б)
През 2007 г. от държавите-членки бе  поискано да предоставят данни, свързани с производството на утайки от отпадъч-
ните води, за изготвянето на 5-ия доклад 
за изпълнението на директивата за пре-
чистването на градските отпадъчни води. 
Изискването за докладване насърчи дър-
жавите-членки да създадат национални  
бази данни.
в)
Комисията работи по преработка на дирек-тивата за утайките от отпадъчни води въз 
основа на изготвянето на всеобхватна  
оценка на въздействието на вариантите  и техните разходи и ползи.
64.
Комисията напомня, че държавите-членки 
носят основната отговорност за под-бора, изпълнението и проследяването на проектите.
а)
Комисията не разполага нито с правно  
основание, нито с необходимите ресурси за извършване на подробна оценка. При  
все това за периода 2007—2013 г. оценката на големите проекти е рационализирана  и проектите не могат да бъдат съфинан-
сирани, без да изпълняват минимални  
изисквания (т.е. информация за страте-
гията за управление на утайките от отпа-
дъчните води). По този въпрос се работи 
чрез използването на контролни листове 
и специално обучение.
kg904920_BG_insideBT.indd   44 19/05/09   16:59:34
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.45
б)
Във връзка с периода 2007—2013 г. както по Кохезионния фонд, така и по ЕФРР само големите проекти за пречистване на град-
ските отпадъчни води ще бъдат предмет на отделни решения на Комисията. Комисията 
като цяло няма да разполага със същите  
подробности във връзка с изпълнението  и финализирането на големи проекти,  както в миналото.
65.
б)През периода 2000—2006 г. Комисията  
положи усилия за насърчаване на прин-
ципа „замърсителят плаща“, като публи-кува индикативен документ за прилагането на принципа и като подчерта значението му в насоките за кохезионната политика. Насоките във връзка с анализа на съот-
ношението между разходите и ползите  (2002 г.) предоставиха на държавите-
членки и съответните указания за пости-гане на напредък с възстановяването на  разходите. При все това, тъй като тези  
указания не бяха правно обвързващи,  
от държавите-членки можеше само да се  
поиска да поемат ангажимент за засилено 
прилагане на принципа.
66.
а)
За периода 2007—2013 г. Комисията  
изготви контролен лист за вътрешна упо-треба при оценяването на големи проекти, 
свързани с водите и с отпадъчните води, 
за оценяване на последователността с дос-
тиженията на общностното право и поли-тиката в областта на околната среда,  включително, наред с други неща, качест-
вото на заустваните води, и с управле-
нието на утайките от отпадъчните води.  
Освен това редица показатели за резул-татите са включени в решенията на Коми-сията във връзка с индивидуални проекти 
(т.е. степен на пречистване, капацитет на станцията).в)
Понастоящем Комисията преценява необ-
ходимостта от преработка на законодател-
ството за перилните препарати, въз основа 
на изготвянето на всеобхватна оценка на 
въздействието на вариантите и техните  
разходи и ползи.
г)
Новите насоки във връзка с анализа на  
съотношението между разходите и ползите 
на инвестиционните проекти (юни 2008 г.) подчертават централната роля, която играе принципът „замърсителят плаща“, както  
и пълното възстановяване на разходите за 
проектите, свързани с отпадъчните води. 
Те вече се подкрепят от правните изис-
квания на рамковата директива за водите 
и ще доведат до по-добро ценообразуване 
на водата въз основа на възстановяването на разходите до 2010 г.
kg904920_BG_insideBT.indd   45 19/05/09   16:59:35
kg904920_BG_insideBT.indd   46 19/05/09   16:59:35
ОТГОВОРИ 
НА КОМИСИЯТА
Специален доклад № 3/2009 — Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.47
 Европейска сметна палата
Специален доклад № 3/2009
Ефективност на разходите за пречистване на отпадъчни води в рамките 
на структурните мерки за програмните периоди 1994—1999 г. и 2000—2006 г.
Люксембург: Служба за официални публикации на Европейските общности2009 г. — 45 стр. — 21 x 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-266-7
kg904920_BG_insideBT.indd   47 19/05/09   16:59:35
kg904920_BG_insideBT.indd   48 19/05/09   16:59:35
Как да получим публикации на Европейския съюз?
Платени публикации:
• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от близката книжарница, като посочите заглавието, името на издателя и/или 
ISBN номера;
•  като се обърнете пряко към един от нашите разпространители. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://bookshop.europa.eu или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
Безплатни публикации:• чрез EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  от представителствата или делегациите на Европейската комисия. За да 
получите координатите им, посетете следния адрес: http://ec.europa.eu/ или изпратете факс на следния номер: +352 2929-42758.
kg904920_BG_coverBT.indd   2 19/05/09   16:50:30
2009
ЕФЕКТИВНОСТ НА РАЗХОДИТЕ ЗА ПРЕЧИСТВАНЕ 
НА ОТПАДЪЧНИ ВОДИ  В РАМКИТЕ 
НА СТРУКТУРНИТЕ МЕРКИ ЗА ПРОГРАМНИТЕ ПЕРИОДИ 1994—1999 
Г. И 2000—2006 Г.ЕВРОПЕЙСКА 
СМЕТНА ПАЛАТА
Специален доклад  № 3ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ И УТАЙКИТЕ ОТ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ ОТ 
ГРАДСКИТЕ АГЛОМЕРАЦИИ МОГАТ ДА ЗАСЕГНАТ КАЧЕСТВОТО НА ЕЗЕРАТА, РЕКИТЕ, КРАЙБРЕЖНИТЕ ВОДИ, ПОДПОЧВЕНИТЕ ВОДИ И ПОЧВИТЕ В ЕВРОПА. ПОРАДИ ТАЗИ ПРИЧИНА ЕС ПРИЕ СЕРИЯ ОТ ДИРЕКТИВИ И СЪФИНАНСИРА ИЗГРАЖДАНЕТО НА ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ЗА ГРАДСКИ ОТПАДЪЧНИ ВОДИ. В НАСТОЯЩИЯ ДОКЛАД ПАЛАТАТА ИЗВЪРШИ АНАЛИЗ НА ТОВА ДАЛИ СЪФИНАНСИРАНИТЕ ОТ ЕС ПРЕЧИСТВАТЕЛНИ СТАНЦИИ ПОСТИГАТ ЗАДОВОЛИТЕЛНИ 
РЕЗУЛТАТИ ПРИ ПРЕЧИСТВАНЕТО НА ОТПАДЪЧНИТЕ ВОДИ И ДАЛИ 
УТАЙКИТЕ, ПРОИЗВЕДЕНИ ОТ ПРЕЧИСТВАТЕЛНИТЕ СТАНЦИИ, СЕ 
ИЗПОЛЗВАТ ПО ПОДХОДЯЩ НАЧИН. БЕШЕ ПРОВЕРЕНА И РОЛЯТА 
НА КОМИСИЯТА В ТАЗИ ОБЛАСТ.
ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА
ISSN 1831-0974
BG
QJ-AB-09-003-BG-C
ISBN 978-92-9207-266-7
kg904920_BG_coverBT.indd   1 19/05/09   16:50:28