BG Официален вестник на Европейския съюз C 356/43

Становище на Комитета на регионите „Екологосъобразна инфраструктура – увеличаване на природния капитал на Европа“

2013/C 356/08

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

— подчертава основната роля на местните и регионалните власти при определянето и прилагането на инициативата и ги приканва да се мобилизират във всички съответни секторни политики и в частност посредством правомощията си в областта на устройството на територията и урбанизма, за да планират и организират екологосъобразната инфраструктура; подчертава, че ключът на успеха за успешното въвеждане на екологосъобразната инфраструктура е в ефективното многостепенно управление и включването на всички участници и заинтересовани страни;

— приканва Комисията да завърши във възможно най-кратки срокове изготвянето на конкретни наръчници за прилагане на екологосъобразната инфраструктура по отношение на различните политики на Съюза и призовава за допълнителни технически фишове относно градската екологосъобразна инфраструктура; екологосъобразната инфраструктура следва да бъде включена в регистъра за устойчивите градове и бъдещата „мрежа за градско развитие“;

— подчертава, че е спешно необходимо да бъдат определени условията за интегриране на екологосъобразната инфраструктура и на нейния приоритетен характер в споразуменията за партньорство и оперативните програми за финансиране, които са в процес на изготвяне за кохезионните и структурните фондове за периода 2014-2020 г.

— призовава Европейската комисия да включи в европейското право изискванията, целящи предотвратяване на „нулевата нетна загуба“ на биологично разнообразие и екосистемни услуги; приканва Комисията да продължи и разшири обвързаността на финансирането от ЕС с условията за съобразяване с околната среда и защита на биологичното разнообразие; предлага наред с това да се отчислява определен процент от всички европейски субсидии, отпускани за изпълнението на „сиви“ инфраструктури, за да се захрани фонд „Биологично разнообразие“, който да допълва финансирането.

— приветства заявлението на Комисията, че ще положи усилия съвместно с ЕИБ за създаване до 2014 г. на специален механизъм за финансиране от страна на ЕС за организатори на проекти, които желаят да разработят проекти за екологосъобразна инфраструктура; изразява желание местните и регионалните власти да участват в неговото дефиниране;

— приветства инициативата TEN-G и изразява желание тя да бъде призната като инициатива от общностен интерес, също както транспортните и енергийните мрежи или както информационните и комуникационните мрежи, и приканва Комисията да проучи възможностите за европейско законодателство в тази област;

Докладчик г-жа Annabelle JAEGER, Член на регионалния съвет на регион Provence-Alpes-Côte d'Azur Отправен документ Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Екологосъобразна инфраструктура (ЕИ) — Увеличаване на природния капитал на Европа COM(2013) 249 final

I. ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

1. приветства с ентусиазъм съобщението на Комисията относно „Екологосъобразна инфраструктура (ЕИ) — увеличаване на природния капитал на Европа“, което дава предварителна представа за стратегията на ЕС в тази област. Счита, че представените предложения са съществени за постигане на европейските цели до 2020 г. по отношение на ефективно използване на ресурсите, социално и регионално сближаване, устойчив и интелигентен растеж, привлекателност, запазване и създаване на местно равнище на работни места в малки и средни предприятия, подобряване на здравеопазването и борба срещу неравенствата, в подкрепа на целите на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., и в съответствие със и в подкрепа на директивите за местообитанията и птиците и свързаността на обектите по мрежата Натура 2000 (1);

2. очаква бъдещото изграждане на екологосъобразната инфраструктура в ЕС да допринесе за постигане на втората цел на Стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., а именно възстановяване на поне 15 % от увредените екосистеми до 2020 г., прекратяване на загубата на биологично разнообразие и влошаването на екосистемите, както и възстановяването им на цялата европейска територия, а не само в обектите от „Натура 2000“;

3. счита освен това, че различните стратегии и програми, изпълнявани досега на международно, европейско и национално равнище, все още не са довели до резултати, които да съответстват на предизвикателства пред биологичното разнообразие. Съществува консенсус относно необходимостта да се преразгледат обществените модели за производство и потребление, тъй като те са основните причини да сме изправени пред предизвикателството да загубим биоразнообразието заради унищожаването и разпокъсването на естествените местообитания и многото форми на замърсяване, в противен случай поетите наново ангажименти в рамките на Конвенцията за биологичното разнообразие и Стратегията на ЕС за биологичното разноообразие до 2020 г. ще бъдат напразни;

4. набляга във връзка с това на съществената роля на Комисията за даване на импулс на хоризонтална стратегия, основана на екологосъобразната инфраструктура, като безпрецедентна възможност да се ангажират всички европейски фактори — държави, местни и регионални правителства, предприятия, научни изследователи, сдружения и граждани — за съчетаване на икономика, общество и биосфера;

5. посреща с интерес предложеното определение, което включва предизвикателството за свързаност на видовете и местообитанията с качеството на екосистемите на всички равнища, включително на градско, забележителното биологично разнообразие на защитените територии и на по-обикновените пространства, естествените решения и решенията, основани на природата и прилагани от човека, но счита, че това определение следва да се разясни и конкретизира в наръчниците за прилагане, като се добавят понятията за податливост и гостоприемство. В този смисъл трябва да се наблегне специално на използването и създаването на екологични и функционални връзки на всички равнища;

6. изразява задоволство от това, че се признава действителната стойност на многобройните икономически, екологични, защитни и социални ползи от екосистемите, които са в добро състояние и функционират екологосъобразно, и настоява това прагматично измерение на производството на стоки и услуги, полезни за хората, винаги да бъде в съзвучие с укрепването на етичното измерение на опазването на природата и на биологичното разнообразие;

7. припомня, от една страна, че концепцията за екологосъобразна инфраструктура поради естеството си надхвърля административните и териториалните граници, и, от друга страна, че нейното развитие, запазване или застрашаване зависят на първо място от политиките на държавите членки и на регионалните и местните власти за устройство на територията и опазване на природните ресурси;

8. приветства и подкрепя този глобален подход, който вгражда здраво екологосъобразната инфраструктура в контекста на смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптацията към него. Подчертава основната роля на местните и регионалните власти при определянето и прилагането на тази стратегия;

9. подкрепя виждането, че опазването, развитието и поддръжката на екологосъобразна инфраструктура е значително по-евтино в средносрочен и дългосрочен план от „сивите инфраструктури“ с оглед на общата им цена, включваща външните разходи, които днес се поемат от обществото. Решенията, вдъхновени или основаващи се на природата и в синергия с биологичното разнообразие (екологичен инженеринг), изискват по-малка енергийна интензивност и поддръжка отколкото конвенционалните решения и следователно са по-ефикасни и устойчиви;

10. припомня, че преди всичко трябва да се насърчават превенцията на влошаването на екосистемите и възстановяването на функционалните характеристики на увредените екосистеми, защото мерките за управление на последиците от нарушеното екологично равновесие в резултат на човешка дейност са винаги по-скъпи, времеемки и най-вече несигурни по отношение на резултатите;

11. смята, че макар икономическата оценка на екосистемните услуги да може да се окаже полезна в рамките на някои анализи на разходите и ползите и да спомогне за избор при наличие на противоречиви цели, то тя е свързана и с методологични трудности, дори може да бъде неуместна в редица случаи, и има очевидни последици в етичен аспект. Също така следва да се подчертае, че съществува друг подход за оценка на цената на намаляването на биоразнообразието: изчисляване на цената на запазването на екологичните възможности за възстановяване на това намаляване, като се изчисли стойността на необходимите инвестиции за запазване или подобряване на състоянието на биологичното разнообразие с цел да се гарантира непрекъснатостта на потоците на екологични услуги. Комитетът на регионите би искал да се използва преимуществено този метод;

12. приканва всички местни и регионални власти да се мобилизират във всички съответни секторни политики и в частност посредством правомощията си в областта на устройството на територията и градоустройството, за да планират и организират екологосъобразната инфраструктура;

13. призовава ЕС и държавите членки да ги подпомагат с човешки, технически и финансови ресурси за посрещане на тази предизвикателства; (2);

Селско стопанство, гори, земи и почви

14. счита, че борбата срещу загубата на функциите на почвата, интензифицирането на земеползването и увреждането на почвата трябва да бъде абсолютен приоритет в областта на градоустройството. „Нулевата нетна загуба“ на природни обекти, гори и земеделски земи трябва да вземе превес над разрастването на градовете и някои местни и регионални власти вече са започнали да включват под различни форми понятията „екологосъобразна инфраструктура“ и „нулева нетна загуба“ в градоустройствените си документи;

15. припомня също подкрепата си за възобновяване от страна на държавите членки на необходимите обсъждания с цел приемане на обща европейска законова рамка за защита и възстановяване на функционалността на почвите — абсолютно необходим инструмент за справяне с това изключително важно предизвикателство (3);

16. припомня приноса на горското стопанство за екологосъобразната инфраструктура. Този принос може да бъде активен чрез възстановяването на горски масиви или възприемането на екологични практики на управление или пасивен — чрез опазване на окрайнините. За изграждането на екологосъобразна инфраструктура, по-специално в регионите, където горската собственост е много разпокъсана и частна, се налага да се създадат правилно функциониращи сдружения на собствениците, а на регионите и на местните власти да се предоставят инструменти за мобилизиране на тези частни фактори: поземлени инструменти, инструменти за обучение, техническа подкрепа и взаимна помощ, дори финансова подкрепа;

17. отбелязва решенията, взети от ЕС в рамките на общата селскостопанска политика за периода 2014–2020 г., и си задава въпроси относно ефективното прилагане на екологосъобразната инфраструктура в тези области до 2020 г. Затова Комитетът на регионите подчертава значението на действията на компетентните власти: те трябва да превърнат екологосъобразната инфраструктура в една от основните насоки при използването на ресурсите в областта на поддържането и възстановяването на биологичното разнообразие чрез обвързване на преките плащания в зоните от екологично значение и на използването на ЕЗФРСР, включително последователното локализиране на бюджетните средства за агро-екологичните мерки, с екологичните аспекти. Успоредно с това те трябва да вземат мерки за възстановяване на биологичното разнообразие в селскостопанските райони, по-конкретно като подкрепят биологичното селско стопанство и агролесовъдството;

18. с оглед насърчаването на устойчиво селско и горско стопанство в рамките на екологосъобразна инфраструктура счита, че разработването на материали на биологична основа за строителството е наложително в контекста на солидарността между селските и градските райони, защото използването на традиционни материали за строителството в градовете и за „сивите“ инфраструктури оказва силен натиск върху селските райони, а дори и върху морските. От основно значение е да се стимулира използването на дървен материал и на други материали от съпътстващи земеделието продукти или допълващи обичайните култури (слама, коноп, лен, вълна….) в полза на местните заинтересовани страни. Ето защо КР счита, че трябва да се насърчават местните динамики, по-конкретно чрез подпомагане на структурирането на отраслите, на инвестициите в индустриални инструменти за преработка, но също и чрез структуриране на пазара чрез образцови обществени поръчки или стимули за местните власти, които ги насърчават. Необходимо е също така да се разработват научноизследователски програми относно техническите характеристики на тези материали, както и на добрите им производствени условия с оглед опазването на екосистемите. Накрая ползвателите трябва да бъдат информирани за произхода и начина на отглеждане на материалите чрез въвеждане на подходящо етикетиране;

Споделено управление

19. подчертава, че ключът за успешно изграждане на екологосъобразна инфраструктура е в сътрудничеството между всички равнища на управление и в ефективното прилагане на принципите на многостепенното управление, както и във включването на всички участници, всички заинтересовани страни и дори широката общественост на местно равнище в разработването и прилагането;

20. призовава за подход на участието, който ще генерира необходими и допълнителни инициативи „отдолу нагоре“, идващи от тези, които участват пряко в териториалното устройство и използването на пространството, по-конкретно местните общности (4);

Ново гражданство

21. отбелязва много силното обществено търсене на природни зони в градовете, което отговаря както на потребността от природа под разнообразни форми (места за почивка и забавления, посветени на градинарството и земеделието, елементи от ландшафта и за украса, дива природа…), така и на свързаното с нея чувство за благоденствие, но също и на целите за здравеопазване, борба срещу икономическите и социалните неравенства. Отговорът на тези потребности засяга, разбира се, най-младите, но също и най-възрастните и уязвимите;

22. наблюдава с интерес и насърчава гражданските инициативи, свързани с екологосъобразната инфраструктура, по-конкретно в градските и крайградските пространства (съвместни описи на биологичното разнообразие, участие при определянето на нови градски пространства, свързани с биологичното разнообразие, възстановяване на угари или изоставени места, общи градини и т.н.); свързаността на всички тези пространства посредством маршрути, пригодени към немоторизирани превозни средства, е от основно значение за подобряване на качеството на живот в градовете;

Потенциал за иновации и нови професии

23. отбелязва, че екологосъобразната инфраструктура има потенциал за научни изследвания и иновации, които представляват също възможности за развитие за специалистите по планиране, например в областта на „зелени“ стени и покриви или екологично възстановяване; уточнява все пак, че ползите, свързани с екологосъобразната инфраструктура, например по отношение на адаптирането към изменението на климата, зависят от качеството на прилагането. Трябва да се насърчават единствено функционалните решения, адаптирани към климата и биологичното разнообразие;

24. подкрепя предложението на Комисията за намаляване на рисковете, свързани с процеса на иновации, посредством финансови инструменти (например практиките на споделяне на риска) и насърчава желанието ѝ да подкрепя проекти, финансирани с публични и частни средства;

25. отбелязва с интерес появата на нови професии, свързани с екологосъобразната инфраструктура — екологичен инженеринг за възстановяване, поддръжка и отвоюване на увредени екосистеми, и подчертава значението на отчитането на индиректните или производни професии (производство на растения, селскостопански отрасли и други). Регионите и местните власти, които отговарят за икономическото развитие, трябва да участват и подкрепят това движение, генератор на работни места;

26. смята, че екологосъобразната инфраструктура почива на свързани екосистеми и човешки култури, като и двете са изключително разнообразни поради биогеографските условия и своята история. Ето защо тя е вектор на развитие на икономически отрасли и на работни места, които не могат да бъдат делокализирани. Във връзка с това КР припомня, че законодателството на Европейския съюз в областта на обществените поръчки в момента се преразглежда и че на 11 януари 2013 г. Комисията „Вътрешен пазар и защита на потребителите“ на Европейския парламент (ЕП) поясни, че икономически най-изгодната оферта трябва да бъде критерият, на който да се основават възлагащите органи при възлагане на обществените поръчки. КР подкрепя позицията на ЕП, че този критерий може, освен цената или разходите, да включва и съображения от качествен, екологичен или социален аспект, по-конкретно социалните, екологичните и новаторски характеристики, включително ефективност на разходите при обществените поръчки на близки разстояния, когато е целесъобразно;

Лостове на действие

27. приканва Комисията да изготви във възможно най-кратки срокове практически, точни и конкретни наръчници за прилагане с цел интегрирането на екологосъобразната инфраструктура в различните политики на Съюза и предлага за участие в изработването им да бъдат привлечени регионите и местните власти, които вече са ангажирани в насърчаване на екологосъобразната инфраструктура, за да могат да разработят съвместно с Комисията местните варианти на тези наръчници, които да са по-точни по отношение на местни биотопи, знания и ноу-хау; във връзка с това отбелязва, че първата насока вече е налице — „Ръководство за предлагащите множество ползи инвестиции по линия на политиката на сближаване в природна и екологосъобразна инфраструктура“ (5).

28. призовава за допълнителни технически фишове относно градската екологосъобразна инфраструктура, които биха помогнали и за мобилизиране на проектите в рамките на новите мерки, свързани със структурните фондове, които предвиждат инвестиции в размер на 5 % от фондовете в устойчивото градско развитие;

29. изразява желание екологосъобразната инфраструктура да бъде включена в европейския регистър за устойчивите градове (6), както и в бъдещата „мрежа за градско развитие“, предвидена в политиката за сближаване за периода 2014–2020 г.;

30. приканва в бъдещото преразглеждане на Директива 2001/42/ЕО относно оценката на последиците на някои планове и програми върху околната среда да се включи позоваване на екологосъобразната инфраструктура като на допълнителен критерий за определяне на възможната значимост на последствията;

31. настоява върху необходимостта от това дадена „сива“ инфраструктура, преценена като абсолютно необходима след направено предварително проучване на всички алтернативни решения, основаващи се на зелени инфраструктури, да се проектира така, че да се избегнат в максимална степен въздействията, после да се намалят тези остатъчни въздействия и накрая да се наложат компенсационни мерки, с потвърдено екологично и поземлено съответствие (7). Комитетът на регионите призовава Комисията да включи в европейското право всички тези изисквания, като вземе предвид работата на Европейската комисия по действие 7б от стратегията на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г., целяща „нулевата нетна загуба“ на биологично разнообразие и екосистемни услуги.

Мониторинг и оценка

32. приветства предложението до края на 2017 г. да се направи преглед на напредъка по развитието на екологосъобразните инфраструктури и заявява, че регионите и местните власти са готови да участват, като мобилизират съществуващите си местни обсерватории за наблюдение на биологичното разнообразие, икономическата активност, здравето, социалните неравенства и др., за да се получат на европейско равнище необходимите данни;

33. си задава въпроси относно измерването на ефективността на екологосъобразната инфраструктура и настоява върху необходимостта да се подкрепи разработването на механизъм за бърза оценка на функционалното здраве на екосистемите, който да е лесно използваем и разбираем от заинтересованите страни за оценка на ефикасността, но също и да служи за съпоставянето ѝ с тази на „сивите“ инфраструктури;

34. счита, че трябва да се създаде възможност за цялостна оценка на „сивите“ инфраструктури с оглед на отношенията им с природата и подкрепя работата, започната от Комисията по картографиране и оценка на екосистемните услуги и на техните ползи в Европа (MAES); освен това подчертава необходимостта от подкрепа за разработването на методологии и инструменти за измерване, позволяващи да се получи прозрачна оценка на икономическите дейности и продукти като цяло и отношенията им с природата и екосистемните услуги, основано на анализа на жизнения цикъл;

Комуникация, привличане на общественото мнение и методика

35. препоръчва амбициозна комуникационна кампания, провеждана от ЕС в партньорство с другите равнища на управление и която да бъде припозната в частност от местните и регионалните власти (8), както и от местните участници (сдружения, предприятия и др.). Тази кампания може да се опира на тройната полза от екологосъобразната инфраструктура — екологична, икономическа и социална, и на съществуващите добри практики в държавите членки;

36. отбелязва, че е необходимо да се извлече повече полза от добрите практики. Комисията, съвместно с други институционални участници, сдружения и с местните и регионалните власти, които вече събират такива данни, трябва да продължи да идентифицира, разпространява и оползотворява успешния опит чрез платформа за обмен, но също и чрез редовни срещи и сесии за обучение, които регионите и местните власти са готови да организират с нейна подкрепа, тъй като те имат ключова роля в привличането на общественото мнение в полза на екологосъобразната инфраструктура;

37. насърчава Европейската комисия да включи елементите на екологосъобразната инфраструктура в съществуващите или предстоящи европейски програми за екомаркировка, независимо дали става въпрос за пространства (природни паркове в селските, крайградските или градските райони и др.) или за продукти (материали, строителство и др.);

Финансиране

38. макар да признава полезността на кръстосаното финансиране за мобилизиране на секторните политики за постигане на целта за биологичното разнообразие, Комитетът на регионите подчертава трудностите пред мобилизиране на финансирането по различни причини, от различните наименования на даден финансов инструменти до сложния финансов инженеринг. Ето защо настоява за точни насоки за използване;

39. подчертава, че трябва спешно да бъдат определени условията за интегриране на екологосъобразната инфраструктура и на нейния приоритетен характер в споразуменията за партньорство и оперативните програми за финансиране, които са в процес на изготвяне за кохезионните и структурните фондове за периода 2014-2020 г., за да могат компетентните власти да поемат изцяло отговорността си за финансиране в тази област; насърчава компетентните регионални или местни власти да се възползват от възможностите за финансиране на приспособени към конкретното място решения за екологосъобразна инфраструктура, предлагани от оперативните програми, и да инвестират в необходимото изграждане на междусекторен капацитет, съфинансиране и изграждане на мрежи с цел да се гарантира успешното им изпълнение;

40. потвърждава необходимостта от инструмент за финансиране на проектите за екологосъобразна инфраструктура и приветства изрично съответно заявеното в съобщението, че Комисията ще положи усилия съвместно с ЕИБ за създаване до 2014 г. на специален механизъм за финансиране от страна на ЕС за организатори на проекти, които желаят да разработят проекти за екологосъобразна инфраструктура. КР изразява желание местите и регионалните власти да участват в неговото дефиниране.

41. предлага да се отчислява определен процент от всички европейски субсидии, отпускани за изпълнението на „сиви“ инфраструктури, за да се захрани фонд „Биологично разнообразие“, който да допълва финансирането. Този фонд ще се използва за изграждането на екологосъобразната инфраструктура в държавите членки, засегнати от тези „сиви“ инфраструктури, като се прилага рекапитализация;

42. призовава Комисията, държавите членки и местните власти да продължават ефективно на всички равнища на финансиране спирането на субсидиите и данъчните механизми, които са вредни за биологичното разнообразие;

43. приканва Комисията да продължи и разшири обвързаността на финансирането от ЕС с условията за съобразяване на европейските помощи с околната среда (9) и защита на биологичното разнообразие (10), за да може въздействието върху екологосъобразната инфраструктура и биологичното разнообразие да бъде преценявано за всеки проект, подкрепян с финансиране от ЕС, и в резултат на това да бъде адаптиран размерът на финансовата подкрепа от ЕС.

44. призовава Комисията в своя средносрочен преглед на структурните фондове за периода 2014–2020 г. и на Механизма за свързване на Европа да идентифицира и подчертае следващите действия в областта на екологосъобразната инфраструктура;

Инициатива за TEN-G

45. приветства с ентусиазъм проекта за TEN-G (трансевропейски приоритетни оси за ЕИ в Европа) и призовава всяко предварително проучване да включва регионалното и местното измерение, свързани с екологосъобразната инфраструктура с европейски мащаб, за да се гарантира едновременно последователността, ефективността на резултатите във връзка с възстановяването на функционалните характеристики на екосистемите и съответно запазването на биологичното разнообразие и неговата устойчивост на изменението на климата и най-доброто приемане от страна на гражданите и заинтересованите страни;

46. изразява желание TEN-G да бъде призната като инициатива от общностен интерес, също както транспортните и енергийните мрежи или както информационните и комуникационните мрежи и призовава Комисията да проучи възможностите за европейско законодателство в тази област;

Трансгранични и общоевропейски цели

47. насърчава регионите и местните власти да сътрудничат за изграждане на общи екологични връзки, с цел да се осигури свързаността на екологосъобразните инфраструктури и приканва Европейската комисия да включи това трансгранично сътрудничество в цялостна схема на равнище ЕС;

48. призовава европейският подход за екологосъобразна инфраструктура да бъде прилаган и отвъд европейските граници чрез засилване на европейските инструменти за съседство за инвестиране в екологосъобразна инфраструктура в селските и градските райони. В това отношение могат да допринесат съществуващите инициативи като мрежите Emeraude, Man and Biosphere и Pan-European Ecological.

Субсидиарност

49. счита, че предложенията на Европейската комисия за интегриране на екологосъобразната инфраструктура в другите европейски политики и подкрепата, която тя предлага да предостави на другите равнища на управление за разработване на техни собствени политики в тази област, съответстват на принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Брюксел, 8 октомври 2013 г. Председател на Комитета на регионите Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

(2) CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

(3) CdR 112/2010 fin.

(4) CdR 112/2010 fin.

(5) http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/guide_multi_benefit_nature.pdf

(6) „Референтна рамка за устойчиви европейски градове“, съвместна инициатива на държавите — членка на ЕС, на Европейската комисия и европейски организации за местно управление. Вж. http://www.rfsc-community.eu/

(7) С цел постигане на целта за нулева нетна загуба на биологично разнообразие.

(8) CdR 112/2010 fin.

(9) CdR 22/2009 fin, CdR 218/2009 fin.

(10) Институт за европейска политика в областта на околната среда (IEEP), декември 2012 г.: Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget (Проучване от общ характер относно защитата на биологичното разнообразие в бюджета на ЕС).