Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Препоръка за препоръка на Съвета относно икономическата политика на еврозоната“

(допълнение към становище)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Главен докладчик: Judith VORBACH (1)

Решение на Бюрото 28.5.2020 г. Правно основание Член 32, параграф 1 от Правилника за дейността и член 29, буква а) от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 8.9.2020 г. Приемане на пленарна сесия 29.10.2020 г. Пленарна сесия № 555 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 147/9/21

Преамбюл

Настоящото становище е част от пакет от две становища за проследяване— настоящото становище относно Препоръката за икономическата политика на еврозоната (COM(2019) 652 final) и становището относно Годишната стратегия за устойчив растеж за 2020 г. (COM(2019) 650 final). Целта е да се актуализират и развият предишните предложения на ЕИСК (2) , като се вземат предвид последните развития, отражението на кризата с COVID-19 и възстановяването от нея, както и различните доклади и препоръки, публикувани в рамките на текущия европейски семестър. Този пакет от становища представлява цялостният принос на гражданското общество в ЕС към икономическата и социалната политика и политиката в областта на околната среда за следващия цикъл на европейския семестър, който се очаква да стартира през ноември 2020 г. ЕИСК призовава Европейската комисия и Съвета да вземат предвид този принос в контекста на предстоящия „есенен пакет“ на европейския семестър и произтичащия от това междуинституционален процес на вземане на решения.

1. Заключения и препоръки

1.1. Симетричното външно сътресение, породено от пандемията от COVID-19, засяга дълбоко икономиката на еврозоната. В пролетната икономическа прогноза на Европейската комисия за 2020 г. се посочва, че „ЕС навлезе в най-дълбоката икономическа рецесия в своята история“ ( 3 ) , а в лятната икономическа прогноза за 2020 г. ( 4 ) се предвижда „още по-дълбока рецесия с по-големи различия“.

1.2. Едни от първостепенните приоритети би трябвало да останат завършването на единния пазар и гарантирането, че той ще се възстанови бързо и ще започне да функционира в пълна степен. Това включва прилагането на 20-те принципа на Европейския стълб на социалните права.

1.3. Прогнозите сочат, че безработицата, бедността, социалните и икономическите неравенства ще се увеличат драстично, а значителен брой предприятия ще фалират. Освен това пандемията засегна всички държави — членки на еврозоната, но икономическите и социалните последици са различни. Изправени пред страха от дълбока рецесия, и европейските граждани, и инвеститорите действат предпазливо и очакват по-надеждни прогнози. ЕИСК предупреждава и за допълнителни системни рискове, придружени от сериозен икономически спад, като например нестабилност на финансовия сектор или дефлационни тенденции.

1.4. ЕИСК призовава за солидарност между държавите — членки на еврозоната, и между гражданите, за да се намалят неравенствата в обществата по отношение на доходите и благосъстоянието. Очаква се пандемията да окаже сериозно отражение върху пазара на труда и социалните условия в еврозоната, увеличавайки безработицата, неравенството на доходите, бедността и социалното изключване. Прогнозите сочат, че безработицата в еврозоната ще нарасне до 9,6 % през 2020 г. и ще спадне слабо на 8,6 % през 2021 г., като отново различията в отделните държави членки, региони и дори групи граждани ще бъдат големи. Очаква се и рязко повишаване на младежката безработица, което може да бъде преодоляно чрез ефективна Гаранция за младежта. Освен това неравенствата по отношение на доходите и благосъстоянието са неразривно свързани с неравенствата по отношение на продължителността на живота и достъпа до висококачествено образование и здравеопазване. Бъдещите политики на ЕС трябва също така внимателно да отчетат въздействието на кризата върху групите в неравностойно положение и хората с увреждания.

1.5. ЕИСК очаква, че пандемията ще преструктурира икономиката ни и че ще бъдат създадени нови стопански модели. Европа вече има водеща роля по отношение на кръговата икономика, екологичния преход и борбата с изменението на климата. Бързото и ефикасно въвеждане на цифровизацията ще ускори преминаването към интелигентен екологосъобразен растеж. ЕС трябва да използва този импулс, за да затвърди конкурентните ни предимства и да гарантира, че Европа се стреми да заеме челна позиция и да поеме водеща роля в жизненоважни области: цифровия сектор, ИИ, технологиите, декарбонизацията и устойчивия кръгов растеж. ЕИСК подчертава, че трябва да се предприемат действия сега, а не когато пандемията от COVID-19 отмине.

1.6. ЕИСК приветства решението на Съвета относно плана на ЕС за възстановяване, който трябва да играе ключова роля в икономическото възстановяване на Европа, да подпомогне държавите членки в борбата с пандемията и да гарантира бързо и устойчиво икономическо възстановяване. Плановете за възстановяване следва да бъдат свързани с прилагането на Европейския стълб на социалните права и постигането на ЦУР, като същевременно се насърчи устойчивият и приобщаващ растеж.

1.7. Комитетът счита, че в следващата многогодишна финансова рамка (МФР) следва да бъдат осигурени необходимите средства, за да се гарантира устойчив и приобщаващ растеж и да се постигнат стратегическите цели на ЕС. Поради това ЕИСК отбелязва, че Европейският съвет е определил по-малък обхват за МФР от поискания от Европейския парламент и от ЕИСК. Освен това определените в Next Generation EU суми за компенсиране на съкращенията в МФР бяха премахнати или силно намалени. ЕИСК изразява особена загриженост във връзка с намаляването на инвестициите в иновации и научни изследвания, цифровизация и във Фонда за справедлив преход, както и отказа от критерия за зачитане на върховенството на закона.

1.8. Пандемията увеличи натиска върху публичните бюджети, а равнищата на дълга се очаква да нараснат в цялата еврозона. Същевременно бяха поети ангажименти за борба с изменението на климата и за въвеждане на цифровизацията, а висококачествените инвестиции, които стимулират добавена стойност и създават висококачествени работни места, са жизненоважни за гарантирането на икономическото и социалното възстановяване. ЕИСК счита, че стимулирането на търсенето за справяне с кризата в областта на климата, насърчаването на добре платени работни места и борбата с бедността са необходими не само за постигането на тези целите сами по себе си, но и за гарантирането на икономическото възстановяване.

1.9. ЕИСК счита, че задействането на клаузата за дерогация беше необходима инициатива, и предупреждава, че не бива да има връщане към правилата от периода преди пандемията, тъй като това би наложило мерки за бюджетни ограничения в най-силно засегнатите държави и свело до минимум всяка полза от Next Generation EU. Освен това ЕИСК счита, че модернизираните фискални правила не бива да влизат отново в сила, докато безработицата не намалее значително. Освен това ЕИСК настоятелно призовава за преминаване към икономическо управление, насочено към просперитет и основано на солидарност, чрез прилагане например на „златно правило“.

1.10. Бързото въвеждане на гъвкавост при използването на средства от ЕС чрез даване на възможност на държавите членки да извършват прехвърляния между фондовете, регионите и целите на политиката е необходим и полезен подход. ЕИСК обаче предупреждава, че е необходимо държавите членки да подобрят значително своя капацитет за програмиране, като същевременно гарантират пълно усвояване и ефективно използване на всички отпуснати средства, особено за инвестициите с непосредствено положително въздействие за преодоляването на рецесията и/или инвестициите в прехода към устойчива, приобщаваща, цифровизирана, нисковъглеродна икономика.

1.11. Неотдавна европейският семестър беше поставен в центъра на Механизма за възстановяване и устойчивост. ЕИСК отбелязва обаче, че политически органи, като например Европейския парламент и някои национални парламенти, са ангажирани слабо или не участват изобщо в този процес и следователно липсва достатъчно демократичен контрол. Ролята на социалните партньори и на организациите на гражданското общество също би трябвало да бъде засилена допълнително.

1.12. ЕИСК очаква банките в еврозоната да действат като буфери по време на кризата, предоставяйки необходимата ликвидност и кредитиране за физически лица. Банковият съюз следва да бъде завършен незабавно, включително въвеждането на европейската схема за застраховане на депозитите. На преден план в дневния ред би трябвало да бъде изведено и завършването на съюза на капиталовите пазари. В този контекст ЕИСК подчертава колко е важно ефикасното регулиране на финансовите пазари за постигането на стабилност на финансовия сектор.

1.13. Прилагането на социални политики на равнището на ЕС и посредством европейския семестър е жизненоважно за преодоляване на неефективността на пазара или за подпомагане на развитието на пазара на национално равнище. ЕИСК подчертава, че справянето с внушителните дисбаланси между и в рамките на държавите членки е предпоставка за постигането на икономическа и социална издръжливост на сътресения.

1.14. ЕИСК счита, че значителните и бързи публични и частни инвестиции в НИРД и умения трябва да се превърнат в непосредствен приоритет, ако целта е ЕС да преодолее предизвикателството, свързано с намаляването и застаряването на населението, и да въведе цифровизацията. Правителствата би трябвало да бъдат готови да насърчават новаторски идеи и да финансират експериментиране в сектори с висок потенциал за растеж.

1.15. Необходимо е да се подкрепят националните системи за социална закрила. За да се създадат издръжливи структури, основани на солидарност, които да стабилизират еврозоната във време на криза, следва да се въведе презастрахователна схема за обезщетения при безработица в ЕС, за да се укрепят националните системи, като безвъзмездните средства по нея се обвържат с условие за солидно финансиране на националните схеми.

1.16. ЕИСК си задава въпроса как Съюзът и държавите членки биха отговорили на различно, асиметрично сътресение в периода след сегашната ситуация, ако само една или две държави членки бъдат засегнати от друга криза. ЕИСК счита, че държавите — членки на еврозоната, се нуждаят от засилено сътрудничество и от специално разработени инструменти за подобряване на своята издръжливост и капацитет за поемане на симетрични и асиметрични сътресения.

1.17. Отклонението от данъчно облагане, свиването на данъчната основа, прехвърлянето на печалби, изпирането на пари и борбата с корупцията са теми, които все още са чувствителни и трудни за разглеждане в политическо отношение за много държави членки. ЕИСК призовава за решителна реформа на решителен и ускорен график на данъчните политики, която които да запълни пропуските в данъчното облагане и да се бори с отклонението от данъчно облагане на територията на Съюза, тъй като понастоящем това е от по-голямо значение. Трябва да се изготви съвременна данъчна програма на ЕС, за да се преодолеят икономическите, социалните и екологичните предизвикателства на бъдещето, като същевременно се подобри демократичният му подход. Всъщност още миналата година ЕИСК напълно подкрепи започването на дебата за постепенно преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство и обикновена законодателна процедура в областта на данъчното облагане, отчитайки факта, че всички държави членки, както и европейските институции и органи трябва да разполагат във всеки един момент с адекватни възможности, за да участват в процеса на вземане на решения. ЕИСК призовава за действия по предложенията на Комисията във възможно най-кратки срокове съгласно условията, препоръчани в предходни становища на ЕИСК ( 5 )

2. Въведение и общи бележки

2.1. През февруари 2020 г. ЕИСК прие с голямо мнозинство становището си относно „Икономическата политика на еврозоната (2020 г.)“. Въпреки че еврозоната все още се намираше в период на растеж, икономиката беше изправена пред обезпокоителен застой и външни и вътрешни дисбаланси. Оттогава икономическите и социалните обстоятелства се промениха драстично както в Европа, така и в цял свят, тъй като пандемията от COVID-19 се разпространи бързо и засегна всички държави членки. Това екстремно външно симетрично сътресение оказва въздействие върху икономиката на еврозоната и засилва бедността и неравенството по отношение на доходите. Според пролетната икономическа прогноза на Европейската комисия през 2020 г. „ЕС навлезе в най-дълбоката икономическа рецесия в своята история“. Лятната икономическа прогноза за 2020 г. потвърждава тази мрачна перспектива, предвиждайки „още по-дълбока рецесия с по-големи различия“.

2.2. Европа притежава най-големия единен пазар и втората най-често използвана валута в света. Единната валута, обаче, може да разгърне пълния си потенциал само след като бъде въведена от всички държави членки и бъде завършен Икономическият и паричен съюз (ИПС). Въпреки че Комисията проявява все по-голям интерес към засилването на ролята на еврото в световен мащаб, това може да бъде постигнато само ако рецесията бъде смекчена във възможно най-голяма степен и се гарантира динамичен и приобщаващ устойчив растеж в периода непосредствено след нея. Следователно е необходимо държавите членки да бъдат подкрепени и посредством съгласувана и целенасочена обща стратегия на ЕС. В своята реч от 11 юни председателят на Еврогрупата потвърди, че: „Координацията, по-конкретно в еврозоната, е от ключово значение, за да се гарантира, че ще избегнем различията и нарастването на нашите дисбаланси. Да се защити единната валута е също толкова важно, колкото и да се защити единният пазар. Всъщност, те са взаимосвързани“ ( 6 )

2.3. Единният пазар е едно от най-забележителните постижения на проекта за ЕС. Той позволи свободна и безпрепятствена търговия между държавите членки, допринасяйки за икономическото благосъстояние, просперитета и достигането на някои от най-високите стандарти на живот в света. Завършването на единния пазар и гарантирането на бързото му възстановяване и пълноценното му функциониране следва да продължат да бъдат основни приоритети, като се отчитат преговорите относно излизането на Обединеното кралство от ЕС и евентуалното му въздействие. Това включва социална програма с мерки за социално сближаване във възходяща посока, за да се гарантират справедливи и по-добри условия на труд и по-равномерно разпределение на доходите и богатството. 20-те принципа на Европейския стълб на социалните права, като принципа на „равно заплащане за равен труд на едно и също работно място“, трябва да бъдат правилно приведени в изпълнение с цел прилагане на мерки за социално сближаване и постигане на по-добри условия на труд. Следва да се отчетат и отрицателните последици от пандемията за постигането на напредък по плана за ЦУР, а ЕС следва да стреми да се придържа към първоначално определените срокове.

2.4. В пролетната прогноза Комисията подчерта, че „пандемията засегна сериозно разходите на потребителите, промишленото производство, инвестициите, търговията, капиталовите потоци и веригите на доставки“, като същевременно се очаква пазарът на труда да бъде засегнат сериозно. Освен това Комисията отбеляза, че „има опасност пандемията да доведе до по-драстични и трайни промени в нагласите по отношение на световните вериги за създаване на стойност и към международното сътрудничество.“ Съществуват и допълнителни неблагоприятни рискове, като например сериозността на пандемията, изпадането в несъстоятелност, кризата във финансовия сектор, проблемите с ликвидността и трудните преговори. Пазарът на труда би могъл да пострада дългосрочно. В лятната икономическа прогноза се предвижда икономиката на еврозоната да се свие с 8,75 % през 2020 г., като се очаква икономиката на целия ЕС да се свие с 8,3 %.

2.5. Според прогнозите вследствие на безпрецедентното външно симетрично сътресение от пандемията от COVID-19 безработицата, бедността и социалните и икономическите неравенства ще се увеличат драстично, като значителен брой предприятия ще фалират. Пандемията засегна всички държави — членки на еврозоната, но икономическите и социалните последици се различават. В някои държави на ЕС това въздействие ще се добави към вече съществуващите социални проблеми. Прогнозите за БВП за 2020 г. варират от спад с 4,6 % в Полша до срив с 11,2 % в Италия, а през 2021 различията в забавянето се очаква да варират значително в отделните държави членки и региони. Различията между държавите членки по отношение на достъпа до заеми и свързаните с тях разходи и липсата на координация на икономическите, социалните и екологичните политики на европейско равнище могат да окажат влияние върху способността на държавите членки да се справят с кризата. Различната способност за финансиране на необходимите инвестиции за съживяване на икономиките би могла да наруши и еднаквите условия на конкуренция в еврозоната. Освен това трайно голямото неравенство между държавите членки и регионите би могло да доведе до миграция от по-бедните към по-богатите държави, причинявайки проблематична загуба на висококвалифицирани специалисти и други социални проблеми.

3. Последици от COVID-19

3.1. Дори днес — няколко месеца след началото на пандемията — ситуацията е нестабилна, като прогнозите се променят ежемесечно и рисковете се увеличават. Все още никой не може да предскаже дали ще трябва да се изправим пред рецесия с двойно дъно, последвана от възстановяване, или пред още по-сложна и трайна рецесия, последвана от по-късно и по-бавно възстановяване. Изправени пред страха от дълбока рецесия, и европейските граждани, и инвеститорите действат предпазливо и очакват по-надеждни прогнози. ЕИСК подчертава важната роля на очакванията за макроикономическото търсене. Европейският фискален съвет (ЕФС) вече заяви, че през 2021 г. също ще бъде необходима по-голяма и по-трайна фискална подкрепа, тъй като смекчаването на ограничителните мерки ще бъде по-бавно от първоначално очакваното и потребителите вероятно ще натрупат буферни спестявания. Когато домакинствата и предприятията, както местни, така и чуждестранни, намаляват разходите си, държавните разходи заедно с нерестриктивната парична политика са единственият начин за поддържане на потреблението ( 7 ) . ЕИСК категорично подкрепя това виждане и предупреждава за допълнителни системни рискове, придружени от сериозен икономически спад, като нестабилност на финансовите пазари или дефлационни тенденции.

3.2. Пандемията увеличи натиска върху публичните бюджети, а равнищата на дълга се очаква да нараснат в цялата еврозона, но отново в много различна степен в отделните държави членки. Някои страни навлязоха в пандемията с високи равнища на дълга. Същевременно бяха поети ангажименти за борба с изменението на климата и за въвеждане на цифровизацията, а висококачествените инвестиции, които стимулират добавена стойност и създават висококачествени работни места, ще играят ключова роля за икономическото и социалното възстановяване. ЕС следва да се стреми да използва положителните взаимодействия между публичните и частните инвестиции и да координира бъдещото изпълнение на структурните програми.

3.3. Вследствие на здравната криза в целия ЕС се забелязва значително намаляване на търсенето и предлагането. „Първоначално пандемията беше под формата на сътресение в предлагането, но вторичните последици вече породиха сериозно сътресение в съвкупното търсене. Общото въздействие […] ще зависи от това кое от тези две сътресения ще доминира“ ( 8 ) . Малките и средните предприятия (МСП) бяха засегнати най-силно по време на пандемията и без конкретни и реалистични планове за тяхното спасяване много от тях ще фалират. ЕС вече предприе действия на централно равнище, но от държавите членки зависи да усвоят неотложно и да пренасочат по координиран начин наличните средства там, където те са най-необходими. Поради това Европейската комисия следва да наблюдава внимателно съответното усвояване на наличните средства.

3.4. Въведените от повечето държави членки ограничителни мерки разкриха уязвимостта на дългите вериги на доставки и отрицателните последици от зависимостта на секторите от критично значение от външни доставчици. Поради това е необходим ясен и внимателно изготвен стратегически план на равнището на ЕС с публични инвестиции, които да стимулират частните инвестиции. Частният сектор може в значителна степен да определи своята степен на зависимост чрез избора на места за доставка на суровини, човешки ресурси, логистика и т.н. Новата промишлена стратегия следва да спомогне за намаляване на тази зависимост. Освен това следва да се проведе обсъждане на равнището на ЕС и държавите членки във връзка с националното производство в някои ключови сектори, по-специално в областта на здравеопазването.

3.5. ЕИСК вече заяви, че е „необходимо да се изградят (повторно) интегрирани промишлени вериги за създаване на стойност в ЕС, за да се повишат стратегическата автономност и икономическата устойчивост на Европа“ ( 9 ) . На 13 юни председателят на Европейската централна банка (ЕЦБ) заяви, че „стремежът към изграждане на по-издръжливи на сътресения вериги на доставки би могъл да бъде катализаторът, от който се нуждаем за окончателното завършване на единния пазар“ ( 10 ) . Това би допринесло и за запазването на достойни и ефективни работни места, би помогнало на предприятията да създават добавена стойност, би спомогнало за повишаването на конкурентоспособността, за намаляването на зависимостта, за справянето с неблагоприятните демографски тенденции и постигането на сближаване във възходяща посока.

3.6. Пандемията ще окаже сериозно въздействие и върху пазара на труда и социалните условия в еврозоната. Очаква се кризата с COVID-19 да доведе до значително увеличаване на безработицата, неравенството по отношение на доходите, бедността и социалното изключване. Според пролетната прогноза за 2020 г. се очаква безработицата в еврозоната да нарасне до 9,6 % през 2020 г. и да спадне слабо на 8,6 % през 2021 г., като отново различията в отделните държави членки, региони и дори групи граждани ще бъдат големи. Някои сектори като туризма, ресторантьорството, авиацията и културата могат да бъдат засегнати в дългосрочен план. Въпреки въведените мащабни мерки за стабилизиране доходите на много хора вероятно ще останат несигурни. Онези, които бяха уязвими още преди кризата, вероятно ще бъдат засегнати най-силно. Много от работните места, които се оказаха жизненоважни по време на кризата, до голяма степен са недостатъчно платени и са подценени от пазара на труда. Въздействието на кризата върху групите в неравностойно положение и хората с увреждания трябва да бъде внимателно отчетено в предстоящите политики на ЕС. Освен това се очаква рязко повишаване на младежката безработица, което подчертава необходимостта от ефективна и укрепена Гаранция за младежта и програми за подкрепа на заетостта.

3.7. ЕИСК очаква, че пандемията ще преструктурира икономиката ни и че ще бъдат създадени нови стопански модели. Анализът по сектори показва, че различията вече се забелязват в по-голяма или в по-малка степен. Ако зад всяка криза се крие възможност, то трябва да използваме тази, за да укрепим конкурентните си предимства и да гарантираме, че Европа се стреми да заеме челна позиция и да поеме водеща роля в жизненоважни области: цифровия сектор, изкуствения интелект, технологиите, декарбонизацията, устойчивия кръгов растеж и приобщаващата икономика. Това изисква да се постави силен акцент върху инвестициите в научни изследвания и иновации, както и в развиването на компетентности и умения. Сигурната, предвидима и конкурентоспособна рамка на политиката е важна част от среда, благоприятстваща частните инвестиции. Като цяло ЕС следва да осигури на дружествата подходящите условия за управление на цифровия и екологичния преход по начин, който да създава нови предприятия и работни места и едновременно с това да носи множество ползи.

3.8. Нарастващият брой жертви на пандемията и социалните и икономическите последици са голямо предизвикателство за европейския проект. Сега повече от всякога от еврозоната се очаква да прояви солидарност и да излезе по-силна от кризата. ЕИСК призовава за предприемането на решителни стъпки за намаляване на неравенствата по отношение на доходите и благосъстоянието в обществото на национално равнище, тъй като те са неразривно свързани с неравенството по отношение на продължителността на живота и достъпа до висококачествено образование и здравеопазване.

3.9. Една добре координирана европейска политика в областта на здравеопазването би била важен актив за справянето с пандемията, тъй като ще даде възможност за сътрудничество и подкрепа между държавите членки. Равномерното разпространение на медицински продукти, които се считат за полезни и подходящи за борба с разпространението на COVID-19, следва да бъде приоритет на европейската здравна политика и доказателство за солидарност между държавите членки. Ако пандемията не бъде победена, няма да има силно и устойчиво икономическо възстановяване.

4. Икономическо и социално възстановяване

4.1. ЕИСК подчертава, че трябва да се предприемат действия сега, а не когато пандемията от COVID-19 отмине. Политическите действия и процесите на реформи трябва да продължат във времена на голяма несигурност. Това означава бързо да продължат закъснелите разисквания, например прегледът на икономическото управление, преработването на европейския семестър, както и стартирането на Конференцията за бъдещето на Европа, и да се приведат в действие важни политики като включването на ЦУР в регулаторната рамка. Кризата с COVID-19 може да се разглежда и като възможност, ако ЕС прояви достатъчно смелост, за да се възползва от случая.

4.2. ЕИСК приветства решението на Съвета относно плана на ЕС за възстановяване. Въпреки че въпросните суми са скромни от макроикономическа гледна точка, той е изключително важна стъпка, тъй като затвърждава позицията на ЕЦБ да се предприеме „каквото е необходимо“, която днес е възприета от ЕС като цяло. Прилаган в рамките на МФР, Next Generation EU трябва да играе ключова роля в икономическото възстановяване на Европа, да подпомогне държавите членки в борбата с пандемията и да гарантира бързо и устойчиво икономическо възстановяване. Все още обаче има някои недостатъци, които трябва да бъдат отстранени. Трябва да се гарантира, че няма риск от отрицателни условия в специфичните за всяка държава препоръки и европейския семестър, които на практика стават по-обвързващи чрез ролята им в рамките на Механизма за възстановяване и устойчивост. Плановете за възстановяване следва да бъдат насочени към укрепване на устойчивия и приобщаващ растеж чрез поставяне на засилен акцент върху целевите показатели на ЦУР и Европейския стълб на социалните права. Социално-икономическото положение на всяка държава членка също следва да бъде взето предвид.

4.3. ЕИСК оценява незабавния отговор на ЕС и на държавите членки на пандемията от COVID-19. Комитетът счита, че следващата многогодишна финансова рамка (МФР) следва да осигури на ЕС необходимите средства, за да се гарантира устойчив и приобщаващ растеж, гладко функциониране и постигане на неговите стратегически цели. Това означава достатъчно финансиране за НИРД, цифровите технологии и борбата с изменението на климата. В МФР трябва да бъдат определени и правилните приоритети за по-голямо сближаване между държавите членки и на ЕС като цяло. Ето защо ЕИСК отбелязва, че по време на срещата на високо равнище на Съвета обхватът на МФР беше определен на 1,05 % от БНД на ЕС-27, което е по-малко от поисканите от Европейския парламент и ЕИСК 1,3 % от БНД и дори от предложените през май 2018 г. 1,1 % от БНД на ЕС-27. Освен това определените в Next Generation EU суми за компенсиране на съкращенията в МФР, свързани например с политиките на сближаване, бяха в крайна сметка премахнати или силно намалени. ЕИСК изразява загриженост и във връзка с намаляването на инвестициите в иновации и научни изследвания, цифровизация и във Фонда за справедлив преход, както и отказа от критерия за зачитане на върховенството на закона. На последно място, ЕИСК настоява за предприемането на бързи и решителни стъпки за осигуряването на допълнителни собствени ресурси.

4.4. ЕИСК препоръчва поддържането на разумен баланс между мерките, свързани с предлагането и търсенето. Що се отнася до търсенето, не трябва да се забравя, че насърчаването на инвестициите в еврозоната за справяне с кризата в областта на климата, борба с безработицата, насърчаване на добре платени работни места и борбата с бедността са не само цели сами по себе си, а оказват положително влияние и върху съвкупното търсене и поради това биха могли да насърчат икономическото възстановяване.

4.5. Европейският механизъм за стабилност (ЕМС) разполага с необходимите инструменти за преодоляване на сътресение като COVID-19. На 9 април 2020 г. Еврогрупата взе решение за одобряването на обширен пакет в размер на 540 милиарда евро, включително инструмент за заеми в размер на 240 милиарда евро (подпомагане при пандемична криза) въз основа на кредитната линия с разширени условия в рамките на ЕМС, на разположение на всички държави от еврозоната. На 15 май 2020 г. Съветът на управителите на ЕМС одобри предоставянето на този инструмент на държавите — членки на еврозоната. Съветът на управителите ще решава дали да предостави исканата от всяка държава подкрепа въз основа на оценката, изготвена от Европейската комисия във взаимодействие с ЕЦБ и в сътрудничество с ЕМС ( 11 )

4.6. ЕИСК счита също, че бързото задействане на клаузата за дерогация, предвидена в Пакта за стабилност и растеж, беше необходима инициатива. Той обаче отбелязва препоръките на ЕФС, че през пролетта на 2021 г. следва да бъдат предложени пояснения относно графика и условията за излизане или преразглеждане. В този контекст ЕИСК предупреждава, че не бива да има преждевременно връщане към правилата от периода преди пандемията, тъй като това би наложило мерки за бюджетни ограничения в най-силно засегнатите държави и свело до минимум всяка полза от Next Generation EU . Освен това никакви нови фискални правила не бива да влизат в сила, докато безработицата не намалее значително.

4.7. ЕИСК настоятелно призовава за преминаване към икономическо управление, насочено към просперитет и основано на солидарност. ЕИСК изразява съгласие с твърденията на ЕФС, че трябва да бъде преодоляна тенденцията за намаляване на държавните инвестиции, когато публичните финанси биват поставяни под натиск, и приветства отвореността му за въвеждане на „златно правило“ и препоръките му за преодоляване на предишните недостатъци на фискалното правило за защита на държавните инвестиции, включително въвеждането на централен фискален капацитет ( 12 ) . ЕИСК настоява Комисията да продължи текущия преглед, за да се ускори модернизацията на рамката за икономическо управление. Например въпреки силно експанзионистичната парична политика все още сме изправени пред заплаха от дефлация.

4.8. ЕС се опита да мобилизира активно всички налични средства, за да даде възможност на държавите членки да реагират незабавно на пандемията. ЕИСК приветства бързото въвеждане на гъвкавост при използването на средства от ЕС чрез даване на възможност на държавите членки да извършват прехвърляния между фондовете, регионите и целите на политиката. Същевременно ЕИСК счита, че е необходимо държавите членки да подобрят значително своя капацитет за програмиране, като гарантират пълно усвояване и ефективно използване на всички отпуснати средства. Те трябва да се използват за инвестиции с непосредствено положително въздействие за преодоляването на рецесията и/или за инвестиции в прехода на държавите — членки на ЕС, към устойчива, приобщаваща, цифровизирана, нисковъглеродна икономика. ЕИСК настоява Европейската комисия да осигури структуриран преглед на всички налични ресурси и фондове.

4.9. Европейският семестър е ключов инструмент на Съюза за планиране, мониторинг и управление, и неотдавна беше поставен в центъра на Механизма за възстановяване и устойчивост. ЕИСК отбелязва обявената реформа на процеса на европейския семестър и предложената нова роля, която той да изпълнява за координация на мерките за възстановяване, при пълно зачитане на принципите на Европейския зелен пакт ( 13 ) , Европейския стълб на социалните права ( 14 ) и целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР) ( 15 ) . ЕИСК отбелязва обаче, че политически органи, като например Европейския парламент и някои национални парламенти, са ангажирани слабо или не участват изобщо в този процес и следователно липсва достатъчно демократичен контрол. Ролята на социалните партньори и на организациите на гражданското общество също би трябвало да бъде засилена допълнително.

4.10. Комитетът счита, че би било изключително полезно, ако бюджетът на ЕС може да бъде по-гъвкав при справянето с неблагоприятни сътресения, особено такива, които не са с икономически произход. ЕИСК препоръчва ЕС да следва политики за незабавно подобряване на сътрудничеството между държавите членки по време на криза. По-добрите протоколи и засиленото сътрудничество ще дадат възможност за бърз и координиран европейски отговор на всякакви бедствия.

4.11. От друга страна, банките бяха по-добре подготвени за тази криза, отколкото за финансовата криза през 2008 г. ЕИСК очаква банките в еврозоната да действат като буфери по време на кризата, предоставяйки необходимата ликвидност и кредитиране за физически лица. Банковият съюз следва да бъде завършен възможно най-скоро, включително чрез въвеждане на европейската схема за застраховане на депозитите. В допълнение на преден план в дневния ред на ЕС би трябвало да бъде изведено и завършването на съюза на капиталовите пазари. Освен това ЕИСК подчертава колко е важно ефикасното регулиране на финансовите пазари за постигането на стабилност на финансовия сектор.

4.12. ЕИСК посочва, че от една страна, борбата с вътрешните и външните дисбаланси и неравенството означава прилагане на социални политики на равнището на ЕС и в рамките на европейския семестър с цел преодоляване на неефективността на пазара или подпомагане на развитието на пазара на национално равнище. От друга страна, трябва да бъдат взети под внимание последиците за разпределението от всяко действие в рамките на икономическата политика на ЕС — от регулирането на финансовите пазари до мерките за борба с кризата в областта на климата и с пандемията от COVID-19. Освен това благосъстоянието на домакинствата изглежда зависи във все по-голяма степен от европейски фактори като едностранчиви бюджетни политики, слабо социално измерение и забавяне при задълбочаването на ИПС. ЕИСК подчертава, че справянето с внушителните дисбаланси между и в рамките на държавите членки е предпоставка за постигането на икономическа и социална издръжливост на сътресения.

5. Пътят напред

5.1. ЕИСК счита, че значителните и бързи публични и частни инвестиции в НИРД и умения трябва да се превърнат в приоритет, ако целта е ЕС да преодолее предизвикателството, свързано с намаляването и застаряването на населението, и да въведе цифровизацията. ЕИСК вече заяви, че „за да може да се извлече максимална полза от технологичните промени, трябва да бъдат осигурени програми за обучение, преквалификация, повишаване на квалификацията и учене през целия живот за европейските работници“ ( 16 ) . Правителствата би трябвало да бъдат готови да насърчават новаторски идеи и да финансират експериментиране в сектори с висок потенциал за растеж.

5.2. За да се избегнат масови трудности и лишения, националните системи за социална закрила трябва да бъдат подкрепени. С цел създаване на издръжливи на сътресения и основани на солидарност структури, които да стабилизират еврозоната по време на криза и да консолидират социалната закрила в държавите членки, би трябвало да се въведе европейска презастрахователна схема за обезщетения при безработица. Както и други системи за обезщетение при безработица, тя би действала като автоматичен стабилизатор и същевременно би подкрепила националните осигурителни системи за обезщетения при безработица в случай на сериозна рецесия. Освен това тя би укрепила националните системи, обвързвайки своите безвъзмездни средства с условие за надеждно и основано на солидарност финансиране на националните схеми. Инструментът за подкрепа с цел смекчаване на рисковете от безработица при извънредни обстоятелства (SURE) е стъпка в правилната посока, но следва да бъде направено повече.

5.3. Оценките на Европейската комисия от края на май 2020 г. показват, че за осъществяването на екологичния преход и цифровата трансформация е необходимо ЕС да инвестира най-малко 595 милиарда евро годишно ( 17 ) . ЕИСК счита, че икономическото възстановяване трябва да следва напълно принципите на Европейския зелен пакт и ЦУР. Европа вече има водеща роля по отношение на кръговата икономика, екологичния преход и борбата с изменението на климата. Според ЕИСК бързото и ефикасно въвеждане на цифровизацията ще ускори преминаването към интелигентен екологосъобразен растеж.

5.4. ЕИСК отправи неколкократно предупреждение, че „колкото по-дълго продължава настоящата политика на икономии без ефективен инвестиционен план, толкова повече е застрашен просперитетът на Европа“ и че „очевидно липсва стратегическо виждане за бъдещето, както и капацитет за даване на адекватен отговор на други икономически и финансови кризи“. Освен това в началото на 2018 г. Комитетът подчерта „необходимостта от разработването на нови финансови инструменти за предотвратяване на кризи и за противодействие на процикличните мерки“ ( 18 ) . ЕИСК отново призовава за целенасочени мерки за намаляване на натиска върху публичните финанси, което би позволило по-голяма свобода на действие при справяне с външни сътресения.

5.5. ЕИСК си задава въпроса как държавите — членки на еврозоната, ще отговорят на различно, асиметрично сътресение след сегашната ситуация и очакваното трудно възстановяване и предвид несигурността, пред която все още е изправена еврозоната. Щеше ли отговорът на ЕС да бъде също толкова незабавен и бърз, ако само една или две държави — членки на еврозоната, бяха засегнати от друга криза? Макар че подобна перспектива би била крайно нежелателна, ЕИСК счита, че такова асиметрично сътресение би било решаващо изпитание за солидарността на Съюза и нз неговия проект като цяло. Ето защо ЕИСК счита, че държавите — членки на еврозоната, се нуждаят от засилено сътрудничество и от специално разработени инструменти за подобряване на своята издръжливост и капацитет за поемане на симетрични и асиметрични сътресения. Освен повишаването на икономическата издръжливост трябва да бъде развита и издръжливост на сътресения в сферата на труда и в социалната сфера. Един от ключовите фактори за постигането на тази цел е по-голямото ангажиране на социалните партньори и организациите на гражданското общество във всички процеси на национално равнище и на равнището на ЕС ( 19 )

5.6. С нарастването на равнищата на дефицита и дълга в целия Съюз ще трябва да преразгледаме нашия подход по отношение на данъчното облагане и на всички други компоненти, които оказват отражение върху него. Отклонението от данъчно облагане, агресивното данъчно планиране, свиването на данъчната основа, прехвърлянето на печалби, изпирането на пари и борбата с корупцията са теми, които са трудни за разглеждане в политическо отношение за много държави членки, но вече не можем да си позволим лукса да се преструваме, че не съществуват. ЕИСК призовава за решителна реформа на данъчните политики, която да запълни пропуските в данъчното облагане и да се бори с отклонението от данъчно облагане на територията на Съюза. Освен това ЕИСК призовава за добре координирана фискална политика с цел подобряване на паричната позиция, устойчивостта на публичните финанси и издръжливостта на сътресения в еврозоната. ЕИСК отново отправя препоръките си към държавите членки и европейските институции за ускоряване на графиците за справяне с избягването на данъци и данъчните измами, тъй като значението им се е увеличило. Трябва да се изготви съвременна данъчна програма на ЕС, за да се преодолеят икономическите, социалните и екологичните предизвикателства на бъдещето, като същевременно се подобри демократичният му подход. Всъщност още миналата година ЕИСК напълно подкрепи започването на дебата за постепенно преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство и обикновена законодателна процедура в областта на данъчното облагане, отчитайки факта, че всички държави членки, както и европейските институции и органи трябва да разполагат във всеки един момент с адекватни възможности, за да участват в процеса на вземане на решения. ЕИСК призовава за действия по съответните предложения на Комисията във възможно най-кратки срокове съгласно условията, препоръчани в предходни становища на ЕИСК ( 20 )

Брюксел, 29 октомври 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Това становище беше изготвено по време на мандата на ЕИСК за периода 2015—2020 г. от Mihai Ivașcu в качеството му на докладчик и Judith Vorbach в качеството ѝ на съдокладчик. Становището беше представено на първата пленарна сесия от мандата на ЕИСК за периода 2020—2025 г. през октомври 2020 г. от Judith Vorbach в качеството ѝ на главен докладчик.

(2) Вж. Становища на ЕИСК относно „Годишен обзор на растежа за 2020 г.“ (ОВ C 120, 14.4.2020 г., стр. 1) и относно „Икономическата политика на еврозоната (2020 г.)“ (ОВ C 120, 14.4.2020 г., стр. 7).

(3) Пролетна икономическа прогноза за 2020 г.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/ip_20_799

(4) Лятна икономическа прогноза за 2020 г.: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/bg/IP_20_1269

(5) Вж. становищата на ЕИСК относно „Данъчно облагане — Гласуване с квалифицирано мнозинство“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 90) и относно „Укрепване на устойчивия икономически растеж в целия ЕС“ (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 29).

(6) Бележки на Mário Centeno след видеоконференцията на Еврогрупата от 11 юни 2020 г. https://www.consilium.europa.eu/bg/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/.

(7) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Оценка на подходящата фискална позиция за еврозоната през 2021 г.): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate „Европейската централна банка в кризата с COVID-19: какво е необходимо в рамките на мандата ѝ“

(9) Вж. становище на ЕИСК относно „Индустриална стратегия“ (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 108).

(10) The path out of uncertainty (Пътят за излизане от несигурността).

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2021 (Оценка на подходящата фискална позиция за еврозоната през 2021 г.): https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(13) Европейски зелен пакт.

(14) Европейски стълб на социалните права (ОВ C 428, 13.12.2017 г., стр. 10).

(15) Цели на ООН за устойчиво развитие.

(16) ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 57.

(17) SWD/2020/98 final

(18) ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 28.

(19) Вж. становището на ЕИСК относно „Към по-издръжлива на сътресения и устойчива европейска икономика“ (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 23).

(20) Вж. бележка под линия 5.