BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 15.3.2007 
COM (2007) 96 окончателен  
СЪОБЩЕНИЕ  ОТ КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Радиочестотната  идентификация  в Европа :  
стъпки  към изграждане  на политическа  рамка  
  
{SEC(2007) 312} 
 
BG 2   BG СЪОБЩЕНИЕ  ОТ КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  
НА РЕГИОНИТЕ  
Радиочестотната  идентификация  в Европа :  
стъпки  към изграждане  на политическа  рамка  
Съдържание  
1. Въведение ................................................................................................................... 3 
2. Защо  радиочестотната  идентификация  е важна ...................................................... 4 
2.1. Общественият  принос  на радиочестотната  идентификация .................................. 4 
2.2. Промишлени  иновации  и потенциал  за растеж ...................................................... 4 
3. Необходимост  от правна  сигурност  за потребителите  и инвеститорите .............. 5 
3.1. Обществено  допитване .............................................................................................. 5 
3.2. Защита  на данните , неприкосновеност  на личната  информация  и сигурност ..... 5 
3.3. Управление  на ресурсите  в бъдещия  „Интернет  на нещата “................................. 8 
3.4. Радиочестотен  спектър .............................................................................................. 9 
3.5. Стандарти .................................................................................................................... 9 
3.6. Екологични  и здравни  аспекти ................................................................................. 9 
4. Действия  на европейско  ниво ................................................................................. 10 
4.1. Сигурност  и опазване  на личните  данни  при радиочестотната  идентификация 11 
4.2. Радиочестотен  спектър ............................................................................................ 12 
4.3. Политика  за научни  изследвания  и иновации ....................................................... 12 
4.4. Стандартизация ........................................................................................................ 13 
4.5. По-нататъшни  действия  във връзка  с технологичните  и управленски  проблеми  
на радиочестотната  идентификация ....................................................................... 14 
5. Заключение ............................................................................................................... 14 
 
BG 3   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Радиочестотната  идентификация  (RFID) е технология , която  позволява  автоматична  
идентификация  и улавяне  на данни  чрез използване  на радиочестоти . Най-характерното  
за тази технология  е, че позволява  прикрепване  на уникален  идентификатор  и друга  
информация  – с помощта  на микрочип  – към произволен  обект , животно  или дори  
човек  и разчитане  на тази информация  чрез безжично  устройство . Радиочестотните  
идентификатори  не са просто  „електронни  етикети “ или „електронни  бар—кодове “. 
Свързана  към бази  от данни  или комуникационни  мрежи , например  Интернет , тази 
технология  дава изключително  мощен  метод  за предоставяне  на нови  услуги  и 
приложения , потенциално  във всякаква  среда . 
На практика , радиочестотните  идентификатори  се разглеждат  като врата  към нов етап 
на развитие  на Информационното  общество , наричан  често  „Интернет  на нещата “, 
когато  Интернет  няма  да свързва  само  компютри  и комуникационни  терминали , а 
потенциално  всеки  от ежедневно  обграждащите  ни обекти  – били  те дрехи , 
потребителски  стоки  и други . Точно  тази перспектива  подтикна  Европейския  съвет  от 
декември  2006 г. да помоли  на Европейската  комисия  да разгледа  доклад  за 
предизвикателствата  на новото  поколение  Интернет  и мрежи  пред  Съвета  през  
пролетта  на 2008 г.1 
Радиочестотната  идентификация  е важен  въпрос  на равнище  политика  заради  
потенциала  си да се превърне  в генератор  на растеж  и нови  работни  места , и да даде  
мощен  принос  към Стратегията  от Лисабон , ако пречките  пред  нововъведението  бъдат  
преодолени . Производствената  цена  на радиочестотните  идентификатори  вече  
наближава  ниво , което  позволява  широкото  им разпространение  в търговския  и 
обществения  сектор . С разширяването  на тяхното  приложение  става  все по-важно  
внедряването  на радиочестотната  идентификация  да става  с нормативна  рамка , която  да 
осигурява  на гражданите  ефективни  гаранции  за основни  ценности , здраве , защита  на 
данните  и неприкосновеност  на личния  живот . 
По тази причина  през 2006 г. Комисията  проведе  обществено  допитване  по проблемите  
на радиочестотната  идентификация , което  очерта  очакванията  от технологията  на 
базата  на резултатите  от първите  приложения , както  и загрижеността  на гражданите  
във връзка  с приложенията  на радиочестотната  идентификация  за идентификация  и/или 
проследяване  на хора . 
Настоящото  Съобщение  се основава  върху  резултатите  от това допитване , като 
предлага  последващи  стъпки  за преодоляване  на пречките  за широкото  възприемане  на 
технологията  в полза  на обществото  и икономиката , чрез същевременно  въвеждане  на 
съответни  предпазни  мерки , целящи  опазване  на личната  информация , здравето  и 
околната  среда . 
                                                 
1 Точка  30 от Заключенията  на Президента  на Европейския  съвет , 14 - 15 декември  2006 г.  
 
BG 4   BG 2. ЗАЩО  РАДИОЧЕСТОТНАТА  ИДЕНТИФИКАЦИЯ  Е ВАЖНА  
2.1. Общественият  принос  на радиочестотната  идентификация  
Радиочестотната  идентификация  има потенциал  да облагодетелства  европейците  по 
много  начини : безопасност  (например , при проследяване  на хранителните  продукти , в 
здравеопазването , в борбата  против  фалшификацията  на медикаменти ); удобство  
(например , по-къси  опашки  в супермаркетите , по-точна  и надеждна  обработка  на 
багажа  в летищата , автоматизирано  разплащане ); и достъпност  (например  за пациенти , 
страдащи  от деменция  и болестта  на Алцхаймер ). Технологията  вече се използва  в 
различни  области , оказващи  своето  влияние  върху  живота  на европейците . В сферата  
на транспорта  се очаква  радиочестотната  идентификация  да подобри  ефективността  и 
сигурността  и да предостави  услуги  от ново  качество  при мобилността  на пътници  и 
товари .2 В областта  на здравеопазването  радиочестотната  идентификация  има 
възможност  да повиши  качеството  на медицинските  грижи  и безопасността  на 
пациентите  и да подобри  спазването  и обезпечението  на назначената  терапия . В 
търговията  на дребно  радиочестотната  идентификация  може  да помогне  за намаляване  
на дефицитите  от стоки , нивата  на инвентаризация  и кражбите . В много  
производствени  отрасли , в това число  фармацевтика , медицинско  оборудване , 
развлечения , битова  електроника , луксозни  стоки , автомобилни  части  или търговия  на 
дребно , където  фалшификацията  представлява  значителен  източник  на продукти  с 
неприемливо  качество , използването  на радиочестотна  идентификация  може  да 
позволи  по-ефективно  изтегляне  на продукти  и предотвратяване  на навлизането  на 
нелегални  продукти  във веригата  за доставка  или определяне  на мястото , където  
подобни  продукти  са успели  да проникнат  във веригата . Очаква  се етикетирането  с 
радиочестотни  идентификатори  да подобри  сортировката  и рециклирането  на 
производствените  части  и материали . Всичко  това би могло  да доведе  до по-добро  
опазване  на околната  среда  и подобряване  на устойчивото  развитие . 
2.2. Промишлени  нововъведения  и потенциал  за растеж  
Бъдещото  развитие  и широкото  разпространение  на радиочестотната  идентификация  
може  още повече  да утвърди  ролята  на информационните  и комуникационни  
технологии  (ИКТ ) при развиване  на нововъведения  и насърчаване  на икономическия  
растеж . 
В наши  дни Европа  вече е водещ  регион  в областта  на научно -техническите  разработки  
в сферата  на радиочестотната  идентификация , не на последно  място  благодарение  на 
подкрепата  за европейските  изследователски  програми . Основните  изследователски  
сфери  касаят  приложения  на нови  продукти , интелигентни  датчици  и пускови  
механизми , задействащи  се с радиочестотни  идентификатори , както  и интелигентни  
мрежи . Значителни  усилия  се отделят  и в областта  на наноелектрониката , която  
осигурява  изкуствения  интелект , памет , сензорност  и радиочестотни  възможности  на 
радиочестотните  идентификатори . 
                                                 
2 COM(2006) 314 окончателен  „Нека  Европа  продължава  да се движи  - устойчива  мобилност  за 
нашия  континент “.  
(http://ec.europa.eu/transport/tran sport_policy_review/doc/com_2006_0314_transport_policy_review_e
n.pdf). 
 
BG 5   BG От страна  на производителите , няколко  големи  европейски  предприятия , в това число  
технологични  компании  и доставчици  на услуги  стоят  в авангарда  на предлагането  на 
пазара  на решения , използващи  радиочестотна  идентификация , като множество  малки  и 
средни  предприятия  вече успешно  въвеждат  тази технология . Независимо  от това, 
макар  пазарът  на системи  за радиочестотна  идентификация  в ЕС да нараства  с 45% 
годишно , той изостава  след  почти  60% растеж , който  бележи  световният  пазар3. 
Подобно  „разминаване  в растежа “ ще забави  приноса  на Информационното  общество  
към растежа  и разкриването  на нови  работни  места . 
3. НЕОБХОДИМОСТ  ОТ ПРАВНА  СИГУРНОСТ  ЗА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ  И 
ИНВЕСТИТОРИТЕ   
Радиочестотната  идентификация  вече е налице  в технологичен  и търговски  аспект , но 
съществуват  няколко  фактори , които  задържат  нейното  внедряване . Не на последно  
място , имаше  нужда  от ясна  и предсказуема  правна  и политическа  рамка , за да могат  
потребителите  да приемат  новата  технология . Тази  нормативна  рамка  трябва  да 
обхваща : етическите  аспекти , нуждата  от защита  на личните  данни  и сигурността ; 
управление  на базите  от данни  с радиочестотна  идентификация ; наличност  на 
радиочестотен  спектър ; установяване  на хармонизирани  международни  стандарти ; 
опасения  относно  здравните  и екологични  усложнения . Тъй като технологията  за 
радиочестотна  идентификация  е трансгранична  по своята  същност , тази нормативна  
рамка  трябва  да осигурява  съгласуваност  в рамките  на вътрешния  пазар . 
3.1. Обществено  допитване  
В търсене  на решение  на поставените  горе проблеми  Комисията  започна  широко  
обществено  допитване , което  включваше  пет тематични  работни  семинара  и онлайн  
допитване , което  беше  открито  от юли до септември  2006 г. – и в което  се включиха  
2190 участника . Етапът  на допитването  беше  закрит  през октомври  с отворен  семинар , 
който  представи  предварителните  резултати  от допитването . 
3.2. Защита  на данните , неприкосновеност  на личния  живот  и сигурност  
В обществения  дебат  относно  радиочестотната  идентификация  съществуват  сериозни  
опасения , че тази мощна  и всеобхватна  технология  може  да застраши  поверителността  
на личната  информация : технологията  за радиочестотна  идентификация  може  да се 
използва  за събиране  на информация , пряко  или косвено  свързана  с идентифицируемо  
или идентифицирано  лице  и поради  това считана  за лична  информация ; радиочестот -
ните  идентификатори  могат  да съхраняват  лични  данни , като тези в паспортите  или 
медицинските  картони ; технологията  за радиочестотна  идентификация  може  да се 
използва  за издирване /проследяване  на движението  на хора  или за съставяне  на 
профили  на човешко  поведение  (например  на обществени  места  или на работното  
място ). Действително , проведеното  от Комисията  обществено  допитване  подчерта  
безпокойството  на гражданите , породено  от потенциала  на радиочестотната  идентифи -
кация  като технология  за намеса  в личния  живот . Налага  се нуждата  от приемането  на 
                                                 
3 Източник : „Чиповете  за радиочестотна  идентификация : Технология  на бъдещето , за която  
говорят  всички “, Изследване  на „Дойче  банк “, 20.2.2006 г. 
 
BG 6   BG адекватни  мерки  за опазване  на поверителността  на личната  информация  като условие  
за приемането  на радиочестотната  идентификация  от широката  общественост . 
Респондентите  на онлайн  допитването  очакват  тези предпазни  мерки  да се появят  от 
технологиите  за подобряване  на защитата  на личната  информация  (70%) и повишаване  
на осведомеността  (67%); специфичното  законодателство  за радиочестотната  
идентификация  се разглежда  като най-доброто  решение  от 55%. Освен  това мненията  
са поравно  разпределени  по въпроса  дали  обществените  приложения  на радио -
честотната  идентификация  действително  са положителни , с по около  40% от 
отговорите  в двете  посоки . Заинтересованите  страни  повдигат  въпроси  за потенциал -
ните  нарушения  на основни  ценности , неприкосновеността  на личния  живот  и 
повишения  надзор , особено  на работното  място , водещ  до дискриминация , 
виктимизация  на изключенията  и възможна  загуба  на работното  място . 
Ясно  е, че приложението  на радиочестотната  идентификация  трябва  да бъде  социално  и 
политически  приемливо , етически  допустимо  и законосъобразно . Радиочестотната  
идентификация  само  ще бъде  в състояние  да предостави  многобройните  си 
икономически  и обществени  придобивки , ако съществуват  ефективни  гаранции  за 
защитата  на данните , неприкосновеността  на личната  информация  и свързаните  с това 
етически  измерения , които  са заложени  в основата  на дебата  за общественото  приемане  
на радиочестотната  идентификация4.  
Защитата  на личните  данни  е важен  принцип  в Европейския  съюз . Член  6 от Договора  
за Европейския  съюз  гласи , че Съюзът  се основава  на принципите  на свобода , 
демокрация , зачитане  на правата  на човека  и основните  свободи ; член  30 изисква  
спазване  на съответните  разпоредби  за защита  на информацията  от личен  характер  при 
събиране , съхраняване , обработване , анализ  и обмен  на информация  в областта  на 
полицейското  сътрудничество5. Защитата  на личните  данни  е заложена  като една  от 
свободите  в член  8 от Хартата  за основните  права . 
Нормативната  рамка  на Общността , касаеща  защитата  на данните  и неприкосно -
веността  на личния  живот  в Европа  е разработена  така, че да устои  на бъдещите  
нововъведения . Защитата  на личните  данни  се разглежда  в общата  Директива  за защита  
на данните6 независимо  от средствата  и процедурите , използвани  за обработка  на 
данните . Директивата  е приложима  за всички  технологии , включително  и за 
радиочестотната  идентификация . Тя определя  принципите  на защитата  на данните  и 
изисква  всеки  администратор  на данни  да прилага  тези принципи  и да гарантира  
сигурността  при обработката  на личните  данни7. Общата  Директива  за защита  на 
данните  се допълва  от Директивата  за електронната  неприкосновеност  на личната  
                                                 
4 Етичните  заключения  на защитата  на данните  са разгледани  в няколко  Становища  на 
Европейската  група  за етика  в науката  и новите  технологии . Виж  по-конкретно  Становище  на 
ЕГЕ относно  етичните  аспекти  на ИКТ  импланти  в човешкото  тяло  
http://ec.europa.eu/european_group_ethics/docs/avis20_en.pdf .  
5 Комисията  е направила  предложение  за Рамково  решение  на Съвета  за защита  на личните  данни , 
обработвани  в рамките  на полицейското  и съдебно  сътрудничество  в областта  на наказателните  
дела  (COM(2005) 0475 окончателен ) до Съвета . 
6 Директива  95/46/ЕО за защита  на физически  лица  при обработването  на лични  данни  и за 
свободното  движение  на тези данни , OJ L 281, 23.11.1995, стр. 31.  
7 Член  17, Директива  95/46/ЕО.  
 
BG 7   BG информация  ePrivacy8, която  прилага  тези принципи  към обработката  на лични  данни  
във връзка  с предоставянето  на обществено  достъпни  електронни  комуникационни  
услуги  в публичните  комуникационни  мрежи . Поради  това ограничение  много  от 
приложенията  на радиочестотната  идентификация  попадат  само  под разпоредбите  на 
общата  Директива  за защита  на данните  и не се покриват  пряко  от Директивата  
ePrivacy. 
Съгласно  тези директиви , обществените  органи  в държавите -членки  са натоварени  да 
осъществяват  контрол  върху  правилното  приложение  на разпоредбите , приети  от 
държавите -членки . Те са длъжни  да гарантират , че въвеждането  на приложения  на 
радиочестотната  идентификация  е в съгласие  с нормативните  разпоредби  за правото  на 
неприкосновеност  на личния  живот  и защитата  на данните . По тази причина  може  би се 
налага  да се разработят  подробни  указания  за практическото  изпълнение  на новите  
технологии , каквато  е радиочестотната  идентификация . За тази цел и двете  директиви  
предвиждат  изготвянето  на специфични  кодекси  на поведение . Този  процес  предполага  
разглеждане  на тези кодекси  на национално  ниво  от компетентните  органи  за защита  на 
данните , както  и разглеждане  на европейско  ниво  чрез "Работната  група  по член  29"9. 
По отношение  на сигурността , ще се положат  съвместни  усилия  от страна  на 
браншовите  производители , държавите -членки  и Комисията , за да се задълбочи  
разбирането  за систематичните  въпроси  и опасностите , свързани  със сигурността , 
които  могат  потенциално  да се свържат  с масовото  навлизане  на технологиите  и 
системите  за радиочестотната  идентификация .  
Важен  аспект  на отговора  на горепосочените  предизвикателства  ще бъде  уточняването  
и приемането  на конструкционни  критерии , които  да заобикалят  рисковете  за личната  
информация  и сигурността  не само  на технологично , но и на организационно  и 
стопанско  ниво . В тази връзка  гарантирането  на сигурността  чрез защита  срещу  
сериозни  сривове  в бизнес  процесите , ползващи  радиочестотна  идентификация , ще 
подобри  и защитата  на неприкосновеността  на личния  живот . В допълнение  ще бъдат  
разработени  и добри  практики , насочени  към новите  заплахи  за сигурността  и 
свързаните  с това контрамерки  в подкрепа  на широкото  разпространение  на системите  
за радиочестотна  идентификация . 
Независимо  от това, информационните  системи  с радиочестотна  идентификация  и 
свързаните  с тях рискове  за сигурността  и неприкосновеността  на личната  информация  
представляват  подвижна  мишена  и поради  това изискват  непрекъснат  контрол , оценка , 
управление , регламентиране  и научноизследователска  работа . Специфичните  рискове  
за сигурността  и личната  информация  до голяма  степен  зависят  от характера  на 
приложенията  с радиочестотна  идентификация : тук единният  подход  не може  да 
                                                 
8 Директива  2002/58/ ЕО относно  обработката  на лични  данни  и защита  на правото  на 
неприкосновеност  на личния  живот  в сферата  на електронните  комуникации  (Директива  за 
правото  на неприкосновеност  на личния  живот  и електронните  комуникации ), OJ L 201, 
31.7.2002, стр. 37.  
9 Работната  група  по член  29 е приела  “Работен  документ  105 по проблеми  на защитата  на 
данните  във връзка  с технологията  за радиочестотна  идентификация ".  
http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp105_en.pdf ).  
 
BG 8   BG обхване  пълната  гама  от възможни  приложения . Поради  това е необходимо  да се 
направи  внимателно  изследване  на разходите  и ползите  за специфичните  рискове , 
свързани  със сигурността  и опазването  на неприкосновеността  на личния  живот , преди  
да се направи  избор  на системи  за радиочестотна  идентификация  и да се пристъпи  към 
разпространението  на приложения  с радиочестотна  идентификация . 
При условие , че почти  две трети  от отговорите  на онлайн  въпросника  показаха , че до 
този момент  наличната  информация  не е достатъчна  да позволи  на широката  
общественост  да си изгради  информирано  становище  за баланса  на рисковете , свързани  
с радиочестотната  идентификация , изглежда , че разяснителните  и информативни  
кампании  трябва  да представляват  съществена  част от разработената  в отговор  
политика . 
3.3. Управление  на ресурсите  в бъдещия  “Интернет  на нещата ” 
Въпросите  на ниво  политика , които  повдига  радиочестотната  идентификация , най-
общо  разглеждат  стандарти , права  на интелектуална  собственост  и свързаните  с тях 
лицензионни  режими , като обаче  съществуват  и опасения , касаещи  отвореността  и 
неутралността  на базите  от данни , които  ще регистрират  единните  идентификатори , 
заложени  в основата  на системите  за радиочестотна  идентификация , съхраняването  и 
боравенето  със събраните  данни , в това число  и използването  им от трети  лица . Това  е 
важен  въпрос  с оглед  на ролята  на радиочестотната  идентификация  като носител  на 
нова  вълна  в развитието  на Интернет , който  един  ден ще свързва  милиарди  смарт —
устройства  и сложни  сензорни  технологии  в глобална  мрежова  комуникационна  
инфраструктура . 
В отговорите  на онлайн  въпросника , 86% от респондентите  изразиха  загриженост , че 
системата  за регистриране  и именуване  на идентичности  в бъдещия  „Интернет  на 
нещата “ трябва  да бъде  оперативно  съвместима , отворена  и не-дискриминираща . Тя 
трябва  да предпазва  от срив  или от неволна  злоупотреба , която  може  да предизвика  
безпорядък . Не трябва  да служи  на отделни  интереси , които  биха  могли  да използват  
базите  от данни  и системите  за именуване  за своя собствена  полза , независимо  дали  
става  въпрос  за търговски , охранителни  или политически  аспекти  на управление . Освен  
това, изискванията  за безопасност , етичност  и поверителност  трябва  да бъдат  
гарантирани  за всички  заинтересовани  страни , както  физически , така и юридически  
лица , чиято  поверителна  търговска  информация  се съдържа  в търговски  операции , 
ползващи  радиочестотно  идентифициране . Определенията  за управление  и принципи  
на обществена  политика , разработени  в контекста  на Световната  среща  на върха  за 
Информационното  общество  (WSIS)10, ще бъдат  приложими  и към сега възникващия  
дебат  по тези въпроси .  
                                                 
10 Към глобално  сътрудничество  в информационното  общество : Продължение  на фазата  от Тунис  
на Световната  среща  на върха  относно  информационното  общество  (WSIS) - COM(2006) 181 
окончателен . 
 
BG 9   BG 3.4. Радиочестотен  спектър   
Подобно  на всички  безжични  устройства , наличността  на радиочестотен  спектър  е от 
жизненоважно  значение  за приложенията  с радиочестотна  идентификация . По-
конкретно , за по-лесната  мобилност  и ниска  себестойност  е важно  да се хармонизират  
условията  за използване  на спектъра . В момента  на системите  за радиочестотна  
идентификация  на нелицензионна  основа11 са предоставени  няколко  честотни  ленти , 
като това състояние  е от много  години  в повечето  страни  от ЕС. В последно  време  с цел 
освобождаване  на повече  спектър  за нарастващите  нужди  на приложенията  с 
радиочестотна  идентификация , Комисията  прие  Решение12 за честотите  за 
радиочестотна  идентификация  в УВЧ  (UHF) обхвата . Това  решение  създава  
хармонизирана  европейска  основа  за приложенията  с радиочестотна  идентификация  на 
единния  европейския  пазар . По време  на допитването  повечето  респонденти  (72%) 
счетоха , че погледнато  в дългосрочна  перспектива  така отпуснатият  спектър  ще бъде  
достатъчен  за период  от три до пет години . Независимо  от това, с нарастването  на 
употребата  на радиочестотната  идентификация  ще възникне  и нуждата  от контрол  на 
търсенето  на радиочестотен  спектър . 
3.5. Стандарти  
Бързите  темпове  на развитие  на радиочестотната  идентификация  изискват  непрекъсна -
та промяна  и адаптация  на технологиите , продуктите  и услугите . Стандартите  и 
процесът  на тяхната  разработка  са длъжни  да вървят  в крак  с този бързо  развиващ  се в 
световен  мащаб  пазар . По тази причина , организираното  приемане  на международни  
стандарти13 и хармонизацията  на регионалните  стандарти  са от съществено  значение  за 
плавно  въвеждане  на услугите , както  и взаимосъвместимостта  на информационните  
системи , ползващи  радиочестотна  идентификация , не на последно  място  с цел 
насърчаване  на отворения  общ европейски  пазар  за е-услуги . По време  на допитването  
активната  позиция  на Комисията  беше  определена  като съществена  за гарантиране  на 
разработката  на европейски  подход  към стандартизирането  на радиочестотната  
идентификация .  
3.6. Екологични  и здравни  аспекти  
По време  на допитването  бяха  повдигнати  въпроси  относно  екологичните  и здравните  
последици  от широкото  разпространение  на радиочестотните  идентификатори . 
По отношение  на околната  среда , радиочестотните  идентификатори  се припокриват  с 
определението  за отпадъци  от електрическо  и електронно  оборудване , предвидено  в 
\директивите  2002/96/ ЕС (ОЕЕО ) и 2002/95/ ЕО относно  ограниченията  в употребата  на 
                                                 
11 „Общо  разрешение “, съгласно  член  5, параграф  1 от Директивата  за разрешение  (2002/20/ ЕО). 
12 Решение  на Комисията  2006/804/ ЕО от 23 ноември  2006 г. относно  хармонизирането  на радио -
честотния  спектър  за устройства  за радиочестотна  идентификация , работещи  в 
ултрависокочестотния  (UHF) обхват .  
13 По-конкретно  ISO (Международната  организация  за стандартизация ) стандарт  за етикет  за 
радиочестотна  идентификация  на артикули  (ISO 18000) и ISO - регламент  в процес  на 
подготовка  за активен  транспондер .  
 
BG 10   BG някои  опасни  вещества  в електрическото  и електронно  оборудване  (RoHS). 
Радиочестотните  идентификатори  може  да се категоризират  в Категория  3 “ИТ и 
далекосъобщително  оборудване ”. Следователно  радиочестотните  идентификатори  са 
предмет  на RoHS, което  означава , че употребата  на опасните  вещества  олово , живак , 
кадмий , шест  валентен  хром , полибромирани  бифенили  (PBB), полибромдифенили  
(PBDE) е забранена . 
Относно  здравния  аспект , с помощта  на своите  Научни  комитети14 Комисията  отдавна  
следи  влиянието , което  електромагнитните  полета  могат  да окажат  върху  човешкото  
здраве  и въвежда  нормативна  рамка  за защита  на работниците  и гражданите . Тази  
рамка  съдържа  препоръки  за пределните  допустими  норми  на подлагане  на 
въздействието  на електромагнитни  полета  на широката  общественост  (Препоръка  на 
Съвета  1999/519/ ЕО15, в процес  на преразглеждане ) и налага  строги  правила  за 
подлагането  на въздействието  на ЕМП  от страна  на работещите  (Директива  
2004/40/ЕО16). Освен  това са въведени  и ограничения  върху  емисиите  от ЕМП  от 
продуктите , предлагани  на пазара  на ЕС за гарантиране  на безопасността  на 
потребителите  и непотребителите  (Директива  1999/5/ЕО17). Електромагнитните  полета , 
свързани  с приложенията  на радиочестотната  идентификация  обикновено  са с малък  
обхват  и нисък  волтаж . В подобни  случаи  и при нормални  функционални  условия  
подлагането  на въздействието  на електромагнитни  полета , свързани  с оборудването  за 
радиочестотна  идентификация  както  на широката  общественост , така и на работниците , 
се очаква  да бъде  далече  под текущите  пределни  норми . Разпространението  на 
радиочестотната  идентификация  обаче  се очаква  да стане  наред  с общия  напредък  в 
безжичните  приложения  (мобилна  телевизия , цифрова  телевизия , безжични  
широколентови  комуникации  и др.) Комисията  следователно  ще продължава  да 
наблюдава  спазването  на правната  рамка  на ниво  ЕС и/или държава -членка  и да 
подпомага  активно  научната  дейност  и да анализира  научните  данни , особено  по 
отношение  на кумулативните  последици  от подлагането  на въздействието  на ЕМП  от 
различни  източници18. 
4. ДЕЙСТВИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКО  НИВО   
Реализирането  на потенциала  на технологията  за радиочестотна  идентификация , 
изисква  работа  по множество  взаимосвързани  въпроси , касаещи  сигурността  и 
неприкосновеността  на личния  живот , управлението , радиочестотния  спектър  и 
стандартите . 
През  следващите  две години  Комисията  ще продължи  да анализира  възможностите  за 
отговор  на изразените  опасения  и за залавяне  с повдигнатите  въпроси , като взема  
                                                 
14 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/committees_en.htm  
15 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/L exUriServ.do?uri=CELE X:31999H0519:EN:HTML  
16 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/Lex UriServ.do?uri=CELEX:32 004L0040R(01):EN:HTML  
17 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_091/l_09119990407en00100028.pdf  
18 Подобен  анализ  ще бъде  осъществен  с подкрепата  на Научните  комитети  на Комисията , и по-
конкретно  Научния  комитет  за нововъзникващи  и новооткрити  рискове  за здравето  (SCENIHR) 
(http://ec.europa.eu/health/ph_risk/commi ttees/04_scenihr/docs/scenihr_o_006.pdf ). 
 
BG 11   BG предвид  дискусиите , проведени  със съответните  заинтересовани  страни . В някои  
области , като радиочестотния  спектър , научноизследователската  работа  и стандарти -
зацията , Комисията  ще продължи  да работи  по вече протичащите  инициативи  в 
сътрудничество  и диалог  със съответните  заинтересовани  лица . В други  области , по-
конкретно  в сферата  на сигурността , опазването  на личната  тайна  и други  въпроси  на 
ниво  политика , които  повдига  преминаването  от радиочестотна  идентификация  към 
“Интернет  на нещата ”, макар  да е възможно  да се набележат  някои  конкретни  стъпки  от 
сега до края  на 2007 година , е необходим  по-детайлен  дебат  между  заинтересованите  
страни , за да се задълбочи  анализа  на последващите  действия , които  следва  да се 
предприемат . 
В тази връзка  Комисията  в най-скоро  време  ще сформира  за срок  от две години  Група  
на заинтересованите  страни  по радиочестотна  идентификация  с балансирано  предста -
вителство  на всички  заинтересовани  страни . Тази  група  ще осигури  открита  платформа , 
която  ще позволи  да се осъществи  диалог  между  организациите  на потребителите , 
пазарните  субекти  и националните  и европейски  органи , в това число  и органите  за 
защита  на данните , с цел по-пълно  осмисляне  и предприемане  на координирани  
действия  по проблемите , повдигнати  във връзка  с горе разгледаните  въпроси . Освен  
това тя ще оказва  съдействие  и на Комисията  в усилията   да разгърне  информативни  
кампании  на ниво  държави -членки  и ниво  общественост  относно  възможностите  и 
предизвикателствата  на радиочестотната  идентификация . 
Освен  това комисията  ще заздрави  международните  контакти  с администрациите  на 
трети  страни , по-конкретно  в САЩ  и Азия , с цел постигане  на глобална  съвместимост  
на базата  на отворени , ясни  и прозрачни  международни  стандарти . 
4.1. Сигурност  и опазване  на личните  данни  при радиочестотната  идентифика -
ция  
Неприкосновеността  на личния  живот  и сигурността  трябва  да бъдат  вградени  в 
информационните  системи  с радиочестотна  идентификация  преди  да започне  широкото  
им разпространение  („сигурност  и опазване  на личните  данни  по проект “), вместо  да се 
налага  разрешаването  на тези въпроси  впоследствие . Изискванията  както  на страните , 
активно  участващи  в разработката  на информационни  системи  с радиочестотна  
идентификация  (например  търговски  организации , обществени  администрации , 
болници ) и на крайните  потребители , които  са субекти  на системите  (граждани , 
потребители , пациенти , служители ) трябва  да се вземат  предвид  при конструирането  на 
системите . Тъй като обикновено  крайните  потребители  не участват  във фазата  на 
технологичните  решения , Комисията  ще подкрепи  разработката  на набор  от приложно  
ориентирани  насоки  (кодекс  на поведение , добри  практики ) от ключова  група  от 
експерти , представляващи  всички  страни . За тази цел всички  дейности  и инициативи , 
свързани  със сигурността , ще се провеждат  съгласувано  със стратегията  за Сигурно  
информационно  общество , изложена  в COM(2006) 251. 
До края  на 2007 г. Комисията  ще изготви  Препоръка , където  да изложи  принципите , 
които  обществените  органи  и останалите  заинтересовани  лица  следва  да прилагат  по 
отношение  на употребата  на радиочестотна  идентификация . Освен  това Комисията  
също  ще разгледа  включването  на някои  подходящи  разпоредби  в предстоящото  
предложение  за изменение  на Директивата  за защита  на правото  на неприкосновеност  
 
BG 12   BG на личния  живот  в сферата  на електронните  съобщения , като успоредно  с това ще вземе  
предвид  резултатите  от предвидената  Група  на заинтересованите  страни  по 
радиочестотна  идентификация , Работната  група19 за защита  на данните  по член  29 и 
други  имащи  отношение  инициативи , като Европейската  група  по етика  в науката  и 
новите  технологии . Въз основа  на това Комисията  ще оцени  необходимостта  от по-
нататъшни  законодателни  инициативи  за гарантиране  на защитата  на данните  и 
неприкосновеността  на личния  живот . 
4.2. Радиочестотен  спектър   
Резултатите  от общественото  допитване  показват , че мнозинството  от респондентите  
считат , че Решението  на Комисията  за честотите  за радиочестотна  идентификация  е 
достатъчно  за създаване  на благоприятна  среда  за първоначалното  разпространение  на 
системите  за радиочестотна  идентификация , работещи  в УВЧ  (UHF) обхвата . 
Независимо  от това, компаниите  в бранша  проучват  бъдещите  дългосрочни  потреб -
ности  от допълнителен  спектър . В случай  на възникване  на необходимост  от допълни -
телен  спектър , комисията  може  да използва  компетенцията  си съгласно  Решението  за 
радиочестотния  спектър20 за определяне  на допълнителен  хармонизиран  спектър  за 
радиочестотна  идентификация  в цялата  Общност . 
4.3. Политика  за научни  изследвания  и иновации   
Технологията  за радиочестотна  идентификация  все още е сфера  на активни  научни  
изследвания  и разработки . Намаляването  на себестойността  на пасивните  етикети  до 
под 1 цент  за нуждите  на масовото  им приложение , изисква  две допълнителни  насоки  
на изследвания : допълнителна  миниатюризация  на силиконовите  чипове  чрез 
нововъведения  в конструкцията  и монтажа ; изследвания  на несиликонови  органични  
материали , които  изглеждат  обещаващи  за производството  на годни  за печат  етикети  за 
радиочестотна  идентификация . Необходими  са и допълнителни  изследвания  на 
сигурността  (упълномощаване , кодиране ) и по-големи  презаписваеми  памети . 
Бъдещите  приложения  ще се нуждаят  от по-големи  памети , по-сложни  кодиращи  
програми , активни  мрежови  възможности , интегрирани  сензори  и техники  за 
управление  на мощностите21. 
Работната  програма  от 2007—2008 г. по темата  за информационните  и комуникационни  
технологии  на 7-та Рамкова  програма  (2007-2013) посочва  четири  предизвикателства , 
при които  радиочестотната  идентификация  се цитира  в редица  ситуации  
                                                 
19 Работната  група  по член  29 е учредила  подгрупа  по радиочестотна  идентификация , която  да 
анализира  понятието  „лични  данни “ и доколко  радиочестотните  идентификатори  се покриват  от 
Директивата  за защита  на данните . Ако се счете  за необходимо , Работната  група  може  да 
изготви  предложения  за необходимите  правни  изменения  към директивата  или мерките , които  
могат  да запълнят  празнотите  в регулацията  на защитата  на данните .  
20 Решение  № 676/2002/ ЕО относно  регулаторната  рамка  за политиката  на ЕО в областта  на 
радиочестотния  спектър . 
21 Това , допълнено  от по-точни  системи  за локализация , предлагани  от наземните , сателитни  или 
хибридни  технологии  за локация , може  да даде  на Европа  ценна  възможност  да разработи  
приложения , водещи  до предлагането  на авангардни  продукти  и услуги .  
 
BG 13   BG (здравеопазване , интелигентни  системи  за превозни  средства  и мобилност , микро  - и 
наносистеми , органична  електроника  и мрежи  на бъдещето ), както  и европейската  
технологична  платформа  eMobility22. В бъдеще  Комисията  ще насърчи  изследванията  
върху  сигурността  на системите  за радиочестотна  идентификация , в това число  
протоколите  за облекчена  сигурност  и усъвършенстваните  криптографски  механизми , с 
оглед  на предотвратяване  на преките  атаки  върху  етикета , четеца  и връзката  етикет  - 
четец . В отговор  на резултатите  от европейското  допитване , Комисията  също  ще 
подкрепи  и допълнителните  разработки  на технологиите  за повишаване  на сигурността  
на личните  данни  като едно  от средствата  за предотвратяване  на рисковете  за 
опазването  на личната  информация . 
Тъй като динамиката  на въвеждането  на радиочестотната  идентификация  в различните  
сфери  на приложение  варира  значително , а натрупаният  опит  все още е твърде  оскъден , 
информацията  за очакваните  ползи  и възможните  рискове  е слаба , а бариерите  пред  
всяка  от сферите  на приложение  са високи . В Европа  повечето  от държавите  имат  само  
ограничен  опит  с въвеждането  на радиочестотната  идентификация . За подобряване  на 
ситуацията  е необходимо  да се извърши  задълбочена  цялостна  оценка  на внедряването  
на радиочестотната  идентификация  в широкомащабни  пилотни  проекти  в конкретни  
сфери  на приложение , като се отчетат  техническите , организационни , социални  и 
правни  аспекти  като предпоставка  за широкото  разпространение  и утвърждаване  на 
тази технология . 
4.4. Стандартизация  
На европейско  ниво , съответната  група  на Европейския  комитет  по стандартизация  
(CEN) подкрепя  разработката  на международни  стандарти  за технологиите  за 
автоматично  идентифициране  и събиране  на данни , и е основен  участник  в работата  на 
съответната  работна  група  на Международната  организация  за стандартизация . 
Европейският  институт  за стандартизация  в далекосъобщенията  (ETSI) е разработил  
специфични  стандарти  за радиочестотна  идентификация , работеща  с УВЧ  (UHF) 
честоти , както  и стандарти  с широко  приложение  за устройства  с малък  обсег  на 
действие  за нискочестотно , високочестотно  и микровълново  оборудване , които  могат  
да се използват  при радиочестотната  идентификация . 
Комисията  призовава  европейските  органи  по стандартизация , в сътрудничество  със 
съответните  браншови  форуми  и консорциуми , да се погрижат  международните  и 
европейските  стандарти  да отговарят  на европейските  изисквания  (и по-конкретно  по 
отношение  на защитата  на личната  информация , сигурността , правата  на интелектуална  
собственост  и лицензионните  въпроси ), да установят  пропуските  в стандартите  и да 
създадат  подходяща  рамка  за разработване  на бъдещите  стандарти  за радиочестотна  
идентификация . В този смисъл  е от съществена  важност  инициативите  за разработване  
на стандарти  да установят  правила , гарантиращи  ясни  и прозрачни  процедури , както  и 
ранно  оповестяване  на съответната  интелектуална  собственост . 
Дейностите  по стандартизацията  ще бъдат  допълнени  от международен  диалог  между  
Комисията  и партньорите  в САЩ , Китай , Корея  и Япония , с оглед  на установяване  на 
                                                 
22 Европейска  технологична  платформа  eMobility. www.emobility.eu.org   
 
BG 14   BG необходимостта  и желанието  за сътрудничество  в стандартите  в определени  сектори  на 
приложение  (например  сигурност  на контейнерите , фалшификати , въздушен  транспорт , 
фармацевтични  продукти ). 
4.5. По-нататъшни  действия  във връзка  с технологичните  и управленски  
проблеми  на радиочестотната  идентификация   
Групата  на заинтересованите  страни  по радиочестотна  идентификация  ще бъде  
поканена  да разработи  перспективите  и да изготви  документи  за позиция , които  да 
определят  насоки  за потребителите  на приложенията  с радиочестотна  идентификация , 
като се вземат  предвид  проблемите  в дългосрочен  план , както  и икономическите  и 
социални  аспекти  на технологиите  за радиочестотна  идентификация . 
Комисията  ще продължи  отблизо  да наблюдава  прогреса  в посока  към “Интернет  на 
нещата ”, където  се очаква  радиочестотната  идентификация  да представлява  важен  
елемент . В края  на 2008 г. комисията  ще публикува  Съобщение , в което  се анализира  
характера  и ефекта  от това развитие , с конкретен  акцент  върху  проблемите  на 
поверителността  на личната  информация , доверието  и управлението . Ще бъдат  оценени  
възможностите  за разработване  на различни  политики , в това число  дали  е необходимо  
да се предложат  допълнителни  законодателни  стъпки , както  за гарантиране  на защитата  
на данните  и личната  информация , така и за други  цели  в сферата  на обществената  
политика . 
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ   
Комисията  призовава  Европейския  парламент  и Съвета  енергично  да подкрепят  
програмата  от първоначални  мерки , очертана  в това Съобщение .