[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 4.2.2011

COM(2011) 39 окончателен

2011/0018 (NLE)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

Контекст на предложението |

Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (наричан по-нататък „основният регламент“) в производството срещу субсидирането по отношение на вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия. |

Общ контекст Настоящото предложение е изготвено в контекста на прилагането на основния регламент и е резултат от разследване, проведено в съответствие с изискванията по същество и процедурните изисквания, посочени в основния регламент. |

Съществуващи мерки в областта на предложението Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия, последно изменен с Регламент за изпълнение (ЕС) № 806/2010 на Съвета. |

Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Не се прилага. |

Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието |

Консултация със заинтересованите страни |

Заинтересованите страни, които имат отношение към производството, имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. |

Събиране и използване на експертни становища |

Не бяха необходими външни експертни становища. |

Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не предвижда извършването на обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. |

Правни елементи на предложението |

Обобщение на предлаганите мерки На 14 януари 2010 г. Комисията започна частичен междинен преглед, ограничаващ се до някои аспекти на субсидирането на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на фолио от полиетилен терефталат (РЕТ) с произход от Индия. Прегледът бе започнат поради представените от заявителя — индийски производител износител — достатъчни prima facie доказателства, че обстоятелствата относно субсидирането, въз основа на които са установени действащите мерки, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. При разследването в рамките на частичния междинен преглед бе установено, че i) нивото на субсидиране по отношение на въпросния индийски производител се е понижило; ii) действителните обстоятелства при разследваните схеми и тяхното изравняване не са се променили. Тъй като беше доказано, че заявителят ще продължи да получава и в бъдеще субсидии в размер, доста по-нисък от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него, равнището на мерките следва да бъде изменено с оглед на новите констатации. Беше установено, че променените обстоятелства са с дълготраен характер. Поради това с настоящото се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за регламент, така че митническата ставка, приложима за въпросния индийски производител, да бъде променена на 11 %. Настоящият регламент следва да бъде публикуван в Официален вестник на Европейския съюз не по-късно от 14 април 2011 г. |

Правно основание Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност, и по-специално членове 19 и 22 от него. |

Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Съюза. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. |

Принцип на пропорционалност Предложението е в съответствие с принципа на пропорционалност, тъй като формата на действието е описана в горепосочения основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Съюза, националните правителства, регионалните и местните органи, икономическите оператори и гражданите е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. |

Избор на инструменти |

Предлагани инструменти: Регламент на Съвета. |

Други средства не биха били подходящи, защото основният регламент не предвижда алтернативни възможности. |

Отражение върху бюджета |

Предложението няма отражение върху бюджета на Съюза. |

2011/0018 (NLE)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА СЪВЕТА

за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 за налагане на окончателни изравнителни мита върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност[1] (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално членове 19 и 22 от него,

като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

А. ПРОЦЕДУРА

1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки

2. През декември 1999 г. с Регламент (ЕО) № 2597/1999[2] Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET), включено понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90, с произход от Индия (наричано по-долу „разглежданият продукт“). Мерките бяха под формата на изравнително мито ad valorem с размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като върху вноса на въпросния продукт от всички останали дружества беше наложено остатъчно мито в размер на 19,1 %. Първоначалното разследване се проведе в периода от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.

3. През март 2006 г., след провеждане на преглед с оглед на изтичането на срока на действие, съгласно член 18 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 367/2006[3] (наричан по-нататък „Регламент (ЕО) № 367/2006“) Съветът запази в сила окончателното изравнително мито върху вноса на фолио от PET с произход от Индия, наложено с Регламент (ЕО) № 2597/1999. Периодът на разследване за целите на прегледа бе от 1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.

4. През август 2006 г., след междинен преглед на субсидирането по отношение на индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1288/2006[4] Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.

5. През септември 2007 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на друг индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 1124/2007[5] Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.

6. През януари 2009 г., след започнат от Комисията по нейна собствена инициатива частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009[6] Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006, както и окончателните антидъмпингови мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1292/2007[7].

7. През юни 2010 г., след частичен междинен преглед на субсидирането по отношение на индийски производител на фолио от РЕТ, с Регламент (ЕС) № 579/2010[8] Съветът измени окончателното изравнително мито, наложено на това дружество с Регламент (ЕО) № 367/2006.

8. Следва да се отбележи, че по отношение на дружество Vacmet India Limited понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 % въз основа на Регламент (EО) № 367/2006, изменен.

9. Действащи антидъмпингови мерки

10. Следва да се отбележи, че по отношение на дружество Vacmet India Limited се прилага остатъчно антидъмпингово мито в размер на 17,3% въз основа на Регламент (EО) № 1292/2007, изменен.

11. Започване на частичен междинен преглед

12. На 7 август 2009 г. Комисията получи искане за частичен междинен преглед съгласно член 19 от основния регламент. Искането, чийто обхват е ограничен до разглеждане на субсидирането, бе подадено от дружество Vacmet India Limited, индийски производител износител (наричано по-нататък „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшно прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на субсидирането.

13. Като установи, след консултация с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на частичен междинен преглед, на 14 януари 2010 г. Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз[9] (наричано по-нататък „Известието за започване“), започването, в съответствие с член 19 от основния регламент, на частичен междинен преглед, чийто обхват е ограничен до проучване на субсидирането по отношение на заявителя.

14. С разследването в рамките на частичния междинен преглед се целеше също така да се оцени необходимостта, в зависимост от констатациите от прегледа, да бъде променена митническата ставка, приложима понастоящем върху вноса на разглеждания продукт от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митническата ставка, която се прилага за „всички останали дружества“ в Индия.

15. Комисията обяви също така чрез известие, публикувано на 14 януари 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз[10], започването на частичен междинен преглед на антидъмпинговите мерки, чийто обхват е ограничен до разглеждане на дъмпинга, свързан със заявителя.

16. Разследване

17. Разследването по отношение на нивото на субсидиране обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-нататък „период на разследване за целите на прегледа“ или „ПРП“).

18. Комисията официално уведоми заявителя, правителството на Индия (наричано по-нататък „ПИ“) и индустрията на Съюза за започването на частичното междинно разследване. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.

19. С цел да получи информацията, необходима за целите на разследването, Комисията изпрати на заявителя въпросник. Въпросник беше изпратен също така и на ПИ.

20. Заявителят оказа пълно съдействие на разследването, докато компетентните органи в индийското правителство не отговориха на въпросника в рамките на посочения срок. Комисията изиска и провери цялата информация, считана за необходима за определяне на субсидирането. Беше осъществено контролно посещение в помещенията на заявителя.

Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ

21. Разглеждан продукт

22. Разглежданият в рамките на настоящия преглед продукт е същият като определения в регламента за налагане на мерките, които са в сила (измененият Регламент (ЕО) № 367/2006), а именно фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход от Индия, включено понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.

23. Подобен продукт

24. Подобно на предходните разследвания, и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове употреба.

25. Поради това тези продукти се считат за подобни по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.

В. СУБСИДИРАНЕ

26. Въведение

Схеми на национално равнище

27. Въз основа на информацията, предоставена от заявителя и от индустрията на Съюза, бяха разследвани изброените по-долу схеми, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:

а) Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения ;

б) Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване;

в) Схема за предварителни разрешителни (известна преди като схема за предварителните лицензи (AAS);

г) Капиталови субсидии

28. Схемите от а) до в), посочени по-горе, се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия на ПИ се разрешава да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите „Политика за външната търговия“ (наричани по-нататък „Политика за ВТ“), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два от документите „Политика за ВТ“ са от значение за ПРП в този случай, а именно документите „Политика за ВТ 2004—2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009—2014 г.“. В допълнение ПИ определя процедурите, които се прилагат по отношение на документите „Политика за ВТ 2004—2009 г.“ и „Политика за ВТ 2009—2014 г.“. В „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно в „Наръчник на процедурите 2004—2009 г., том І“ и в „Наръчник на процедурите 2009—2014 г., том І“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.

29. Схемата, посочена в буква г) по-горе, се управлява от органите на щата Uttar Pradesh.

30. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, наричана по-нататък „DEPBS“)

а) Правно основание

31. Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от „Политиката за ВТ 2004—2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009—2014 г.“, както и в глава 4 от „Наръчника на процедурите 2004—2009 г., том І“ и „Наръчника на процедурите 2009—2014 г., том І“.

б) Критерии за допустимост

32. Всеки производител износител и търговец износител може да участва в тази схема.

в) Практическо осъществяване на DEPBS

33. Износител може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Той се определя въз основа на стандартните норми на входа и изхода, като се отчита предполагаемото съдържание в изнасяния продукт на вносни суровини и митото върху този предполагаем внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени.

34. За да може да се ползва от схемата, дружеството трябва да осъществява износна дейност. По време на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по схемата DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращане индийските митнически органи издават товарителница за износ. Този документ удостоверява, inter alia , размера на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за посочената сделка за износ. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма право на преценка при отпускането на кредит по DEPBS.

35. Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат осчетоводени като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на мита при последващ внос на каквито и да било стоки, с изключение на производствено оборудване и на стоки, за които са въведени ограничения върху вноса. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS могат свободно да се прехвърлят и са валидни за период от 12 месеца от датата на отпускане.

36. Заявление за кредити по DEPBS се попълва по електронен път и може да обхваща неограничен брой сделки за износ. De facto няма императивен срок за кандидатстване за кредити по DEPBS. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично сделки за износ след изтичане на срока за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от „Наръчника на процедурите 2004—2009 г., том І“ и „Наръчника на процедурите 2009—2014 г., том І“. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от „Наръчника на процедурите 2004—2009 г., том І“ и „Наръчника на процедурите 2009—2014 г., том І“, заявленията, получени след изтичането на срока за подаването им, винаги могат да бъдат разгледани, при условие, че се заплати минимална такса за просрочване (напр. 10 % от размера на кредита).

37. Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.

г) Заключения по отношение на DEPBS

38. В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът в крайна сметка ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се предоставя полза на износителя, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.

39. Освен това по закон DEPBS зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

40. Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално, износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не са платени вносни мита в превишен размер по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да извлече полза, е достатъчно износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които си доставят суровини изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от DEPBS.

д) Изчисляване на размера на субсидията

41. В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент и методологията на изчисляване, използвана за посочената схема в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета, размерът на подлежащите на изравняване субсидии е изчислен от гледна точка на ползата за получателя, установена по време на ПРП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява сделката за износ по схемата. В този момент ПИ е задължено да се откаже от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. След като митническите органи издадат товарителницата, в която, inter alia , е посочена сумата на кредита по DEPBS, която следва да се предостави за тази сделка за износ, ПИ няма право на преценка дали да предостави субсидията или не. Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на ползата по линия на DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от сделките за износ, осъществени по тази схема по време на ПРП.

42. Когато са отправени основателни искания, таксите, плащани задължително за получаването на субсидията, са били приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тази субсидия беше отнесен към общия експортен оборот през периода на разследването за целите на прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.

43. Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 7,9 %.

44. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, наричана по-нататък „EPCGS“)

а) Правно основание

45. Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от „Политиката за ВТ 2004—2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009—2014 г.“, както и в глава 5 от „Наръчника на процедурите 2004—2009 г., том І“ и „Наръчника на процедурите 2009—2014 г., том І“.

б) Критерии за допустимост

46. В схемата могат да участват производители износители, търговци износители, „обвързани с“ поддържащи производители, и доставчици на услуги.

в) Практическо изпълнение

47. При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За целта ПИ издава лиценз по EPCGS след подаване на заявление и заплащане на такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакво производствено оборудване, внесено по тази схема.

48. Титулярят на лиценз по EPCGS може да се снабдява с производствено оборудване и от местни източници. В такъв случай местният производител на производственото оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на това производствено оборудване. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на притежателя на лиценз по EPCGS.

49. Установено бе, че заявителят е използвал тази схема по време на ПРП.

г) Заключение по отношение на схемата EPCG

50. В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на индийското правителство от иначе дължими мита. В допълнение на това намаляването на митото е от полза за износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.

51. Освен това по закон схемата EPCGS зависи от извършването на износ, тъй като подобни лицензи са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.

52. Тази схема не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.

д) Изчисляване на размера на субсидията

53. Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответната промишленост. В съответствие с установената практика така изчисленият размер, отнасящ се до ПРП, е бил коригиран с добавянето на лихва за този период, за да се отрази общата стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на ПРП. В случаите, в които бяха отправени мотивирани искания, таксите, задължително платени за получаването на субсидията, бяха приспаднати в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.

54. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент, размерът на тази субсидия беше отнесен към експортния оборот през ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведени, изнесени или транспортирани количества.

55. По отношение на вноса, осъществен по тази схема, при разследването бе установено наличието на някои суровини, които биха могли да се използват както за производството на разглеждания продукт, така и за производството на други продукти. Беше отбелязано обаче, че някои суровини са били използвани във фабрика, в която се произвежда само фолио от PET. Поради това за изчисляването на ползата за заявителя, знаменателят, който трябва да се използва за тези суровини, следва да бъде експортният оборот на разглеждания продукт, а не общото количество на експортния оборот.

56. Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 2,4 %.

57. Схема за предварителни разрешителни (Advance Authorisation Scheme, наричана по-нататък „AAS“)

а) Правно основание

58. Подробно описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1—4.1.14 от „Политиката за ВТ 2004—2009 г.“ и „Политиката за ВТ 2009—2014 г.“, както и в глави 4.1—4.30 от „Наръчника на процедурите 2004—2009 г., том І“ и „Наръчника на процедурите 2009—2014 г., том І“. По време на предишното разследване, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета на действащото към момента окончателно изравнително мито, тази схема се наричаше схема за предварителните лицензи.

б) Критерии за допустимост

59. AAS се състои от шест подсхеми, които са описани по-подробно в съображение 50 по-долу. Тези подсхеми се различават, inter alia , по отношение на обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, „обвързани с“ поддържащи производители, имат право да участват в AAS за „физически износ“ и в подсехми на AAS за годишни потребности. Производителите износители, които доставят на крайния износител, имат право да участват в AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки до категориите за „планиран износ“, посочени в параграф 8.2 от „Политиката по ВТ 2004—2009 г.“, напр. доставчиците на експортно ориентирани единици, имат право да участват в подсехми на AAS за планиран износ. И накрая, междинните доставчици на производителите износители могат да се възползват от свързаните с „планирания износ“ предимства в рамките на подсхемите „предварително нареждане за освобождаване“ и „насрещен вътрешен акредитив“.

в) Практическо изпълнение

60. Предварителни разрешителни се издават за:

(i) Физически износ: Това е основната подсхема. Тя позволява безмитен внос на суровини за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че износният продукт трябва да напусне територията на Индия. Разрешителното за внос и задължението за износ, включително типът на продукта, предназначен за износ, са посочени в лиценза;

(ii) Годишни потребности: Това разрешително не е свързано с конкретен продукт за износ, а с по-широкообхватна група продукти (напр. химически продукти и свързани с тях продукти). Притежателят на лиценза може — до определен стойностен праг, определен в зависимост от постигнатите от него в миналото резултати по отношение на износа — да внася безмитно всякакви материали за производство, които да бъдат използвани за изработването на каквато и да била стока, попадаща в групата продукти. Той може да изнася всеки продукт, който попада в групата, и за който се били използвани освободени от мито суровини;

(iii) Междинни доставки: Тази подсхема обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и да си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение за междинни доставки по AAS. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;

(iv) Планиран износ: Тази подсхема позволява главният изпълнител да внася безмитно суровини, които са нужни за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите от клиенти, посочени в параграф 8.2 букви б)—е), ж), и) и й) от „Политиката по ВТ 2004—2009 г.“. Планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставените стоки не напускат територията на страната. Няколко категории доставки се считат за планиран износ, при условие, че стоките са произведени в Индия. Такъв е случаят например с доставката на стоки на експортно ориентирани единици или на дружество, разположено в специална икономическа зона.

(v) Предварително нареждане за освобождаване (Advance Release Order, наричано по-нататък „ARO“): Притежателят на разрешително по AAS, който възнамерява да доставя суровини от местни източници, вместо посредством пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешителни се признават за предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния снабдител при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в параграф 8.3 от „Политиката на ВТ за 2004—2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). При механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на отстъпки или възстановяване на мита. Възстановяването на данъци или мита е възможно както за местни суровини, така и за вносни.

(vi) Насрещен вътрешен акредитив: Тази подсхема също обхваща местните доставки на титуляр на предварително разрешително. Титулярят на такова разрешително може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Разрешението ще бъде признато от банката за пряк внос само по отношение на стойността и обема на суровините, които са набавени на местния пазар, а не чрез внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в точка 8.3 от „Политиката по ВТ 2004—2009 г.“ (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, отстъпки при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).

61. Заявителят е получил отстъпки по схемата AAS във връзка с продукта, разглеждан при ПРП. Заявителят е използвал една от подсхемите, а именно AAS за „физически износ“. Следователно не е необходимо да се установи дали останалите неизползвани подсхеми подлежат на изравнителни мерки.

62. По-конкретно, за целите на извършването на проверки от страна на индийските власти титулярят на предварително разрешително е правно задължен да води „вярна и точна отчетност за потреблението и оползотворяването на безмитни вносни стоки/стоки от вътрешния пазар“ в определен формат (глави 4.26 и 4.30 и допълнение 23 към „Наръчника на процедурите 2004—2009 г., том І“ и „Наръчника на процедурите 2009—2014 г., том І“), т.е. регистър на действителното потребление. Този регистър трябва да бъде заверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ че препоръчителните регистри и съответните записи са били проверени и че информацията, представена съгласно допълнение 23, е вярна и точна във всяко едно отношение.

63. По отношение на подсхемата, използвана по време на ПРП от заявителя, а именно „физически износ“, разрешението за внос и задължението за износ са фиксирани по обем и по стойност от ПИ и са документирани в разрешителното. В допълнение към това, към момента на вноса и износа правителствените служители следва да документират в разрешителното съответните сделки. Обемът на вноса, разрешен по схемата AAS, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между суровини и крайни продукти (Standard Input Output Norms, наричани по-долу „SIONs“), които са установени за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Внасяните суровини не могат да се прехвърлят и трябва да бъдат използвани за производството на крайния продукт за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на препоръчания срок след издаването на лиценза (24 месеца с възможност за две удължавания от по шест месеца всяко).

64. Настоящото разследване за целите на междинен преглед установи, че определените от индийските власти изисквания за проверка не се спазват и все още не са изпробвани на практика. Заявителят не е изградил система, с която да бъде проверено кои суровини са били използвани при производството на продукта за износ и в какви количества, както се изисква съгласно „Политиката за ВТ“ (допълнение 23) и в съответствие с приложение II, точка II, параграф 4 от основния регламент. В действителност нямаше отчет за реалното потребление.

65. Промените в управлението на политиката за ВТ за периода 2004—2009 г., влезли в сила през есента на 2005 г. (задължително изпращане на регистъра на потреблението до индийските власти в контекста на процедурата по изкупуването), до момента не са прилагани по отношение на заявителя. Така де факто прилагането на това изискване не можеше да бъде проверено на този етап.

г) Заключение по отношение на схемата AAS

66. Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент, т.е. представлява финансово участие на ПИ, което предоставя полза на разследвания износител.

67. В допълнение на това подсхемата „физически износ“ в рамките на схемата за предварителни разрешителни несъмнено зависи по закон от извършването на износ и следователно се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Без задължение за износ никое дружество не може да получи предимства по тази схема.

68. Подсхемата, използвана в настоящия случай, не може да бъде разглеждана като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Индийското правителство не е приложило ефективно нито старата, нито новата система или процедура за проверка, посредством която да се провери дали и в какви количества са били вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент, а по отношение на системите за възстановяване за заместители — приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). SIONs (стандартните норми за съотношението между суровини и крайни продукти) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни. Самите SIONs не могат да се разглеждат като система за проверка на действителното потребление, тъй като тези стандартни норми не дават възможност на ПИ да извършва достатъчно прецизни проверки на количествата суровини, вложени в производството на изнасяния продукт. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, макар и по принцип това да се изисква, когато не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент).

69. Тази подсхема следователно подлежи на изравнителни мерки.

д) Изчисляване на размера на субсидията

70. Поради липсата на разрешени системи за възстановяване на мита или системи за възстановяване за заместители, подлежащата на изравнителни мерки полза е освобождаването от всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на влаганите в продукта суровини. В това отношение следва да се отбележи, че основният регламент предвижда не само изравнителни мерки, които да компенсират „прекомерно“ освобождаване от мита. В съответствие с член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и приложение I, буква и) от основния регламент прекомерното освобождаване от мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само когато са спазени условията на приложения II и III от основния регламент. В настоящия случай обаче тези условия не бяха изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че не е проведен съответен мониторинг, горното изключение за схемите за възстановяване не е приложимо и се прилага обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), а не спрямо предполагаемо прекомерно освобождаване. Както е посочено в приложение II, раздел II и приложение III, раздел II от основния регламент, тежестта за изчисляването на прекомерното освобождаване не пада върху разследващия орган. Напротив, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, той трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на евентуално описана система за проверка.

71. Размерът на субсидията за заявителя, който е използвал AAS, бе изчислен въз основа на вносните мита, от които правителството се е отказало (основните мита и специалните допълнителни мита) върху суровините, внесени по подсхемата по време на ПРП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент, таксите, задължително платени за получаването на субсидията, са били приспаднати от размера на субсидията при направено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията е бил отнесен към експортния оборот на разглеждания продукт по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

72. Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на ПРП за заявителя, възлиза на 0,2 %.

73. Капиталови субсидии (Capital Subsidies, CS)

а) Правно основание

74. При предходните разследвания по отношение на фолио от PET, в това число и разследването, довело до налагането с Регламент (ЕО) № 367/2006 на действащото към момента окончателно изравнително мито, бяха разгледани няколко публични схеми на Индия, включващи предоставяне на насърчителни мерки на местни дружества. Публичните схеми попадат в обхвата на „Схема с пакет от насърчителни мерки“, тъй като могат да включват различни видове насърчителни мерки. При предходното разследване бе установено, че на дадено дружество може да бъде предоставено правото да се възползва от предимства по схемата със „Сертификата за допустимост“ или в „Сертификата за право на участие“. Въпреки това, както и при настоящото разследване, е възможно наличието на специални субсидии, като например капиталовите субсидии.

б) Критерии за допустимост

75. За да могат да участват, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слабо развити райони на даден щат, като създават ново промишлено предприятие като правят широкомащабни капиталовложения или разнообразяване на съществуваща промишлени предприятия.

в) Практическо изпълнение

76. Съгласно отговорите на въпросника, през 2009 г. заявителят е получил значителна по размер сума като капиталова субсидия за създаването на нови производствени съоръжения от правителството на Uttar Pradesh. Беше обяснено, че получаването на тази капиталова субсидия е свързано със създаването на нови производствени съоръжения, т.е. с покриването на разходите за инвестиции, направени от заявителя. Според заявителя се отнася за обикновена субсидия под формата на кредит за подобряване на равнопоставеността.

77. Разследването установи също така, че поради предварително направени инвестиции заявителят има право на възстановяване на ДДС и на централния данък върху продажбите от страна на департамента по търговските данъци в Uttar Pradesh. В „Сертификата за допустимост“ е налице горна граница, която дружеството може да изиска. Схемата е била използвана от дружеството в продължение на четири години. Всеки месец е било изисквано възстановяването на ДДС и на централния данък, наложени върху продажбите, реализирани съответно на територията на щата и между различните щати, включително и по време на ПРП.

г) Заключение

78. Капиталовата субсидия е директен трансфер на средства, т.е. това е предоставяне на безвъзмездни средства на заявителя. Това е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя се явява финансово участие от страна на органите на местната власт на Uttar Pradesh, което предоставя директна полза на заявителя.

79. Чрез възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и на член 3, параграф 2 от основния регламент. Възстановяването се явява финансово участие от страна на органите на местната власт на Uttar Pradesh, тъй като тази отстъпка намалява приходите им от данъци, които иначе са дължими. Освен това с възстановяването на данъците се предоставя полза на заявителя, тъй като парите, спестени от данъци, подобряват неговата ликвидност.

80. По закон субсидиите не зависят от извършването на износ. Поради липсата на съдействие от страна на органите на местната власт в Uttar Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи окончателно заключение за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и по отношение на свободата на действие, с която се ползва предоставящият орган при вземането на решения по заявленията. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени условията, посочени в член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не бе възможно да се установи дали местните органи на Uttar Pradesh са прилагали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе доказано, че схемата не е специфична по закон, все още не е ясно установено, че тя не е специфична de facto . В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.

д) Изчисляване на размера на субсидията

81. По отношение на капиталовата субсидия, получена за изграждането на нови производствени съоръжения, размерът на субсидията беше изчислен, в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент, въз основа на разпределянето на субсидията за период, който съответства на периода на нормалната амортизация/на полезния живот на капиталовите стоки в посочената индустрия, тъй като субсидията може да бъде свързана с придобиването на дълготрайни активи. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да бъде отразена пълната стойност на ползата във времето. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия по време на периода на разследването. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията е бил отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е била обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

82. По отношение на възстановяването на ДДС и на централния данък върху продажбите размерът на субсидията беше изчислен въз основа на общо възстановените суми по време на ПРП. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) е бил отнесен впоследствие към общия експортен оборот и продажбите на вътрешния пазар на дружеството по време на ПРП като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е била обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

83. Въз основа на гореизложеното размерът на субсидията, установена за заявителя по отношение на посочените капиталови субсидии по време на ПРП, възлиза на 0,5 %.

84. РАЗМЕР НА СУБСИДИИТЕ, ПОДЛЕЖАЩИ НА ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ

85. По отношение на заявителя понастоящем се прилага изравнително мито в размер на 19,1 %.

86. В хода на настоящия частичен междинен преглед бе установено, че размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии за заявителя, изразен ad valorem , е 11,0 %, както е посочено по-долу:

СХЕМА→ | DEPBS(*) | EPCGS(*) | AAS(*) | CS | Общо |

ДРУЖЕСТВО ↓ | % | % | % | % | % |

Vacmet India Limited | 7,9 | 2,4 | 0,2 | 0,5 | 11,0 |

(*) Отбелязаните със звездичка субсидии са експортни субсидии.

87. Предвид горното се заключава, че нивото на субсидиране по отношение на разглеждания производител износител е намаляло.

88. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ

89. Проверено бе дали би могло да се счита, че изменените обстоятелства по отношение на разгледаните схеми са с дълготраен характер.

90. Разследването потвърди, че размерът на субсидията за заявителя е намалял до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общата сума на субсидията се дължи най-вече на значителния спад на преимуществата, които могат да бъдат получени по схемата DEPBS. Въз основа на гореизложеното изглежда са налице данни, че заявителят ще продължи и в бъдеще да получава субсидии в по-малък размер от този, който се прилага понастоящем по отношение на него.

91. След като бе доказано, че заявителят получава субсидиране в много по-малък размер, отколкото преди и вероятно ще продължи да получава субсидии в по-малък размер от този, установен в първоначалното разследване, нивото на тази мярка следва да бъде изменено с оглед на новите констатации.

92. Предвид горното, измененото изравнително мито следва да се определи въз основа на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия частичен междинен преглед, тъй като маржът на вреда, изчислен при първоначалното разследване срещу субсидиран внос, е по-висок.

93. В съответствие с член 24, параграф 1, втора алинея от Регламент (ЕО) № 597/2009[11] не се допуска едновременно налагане на антидъмпингово и изравнително мито за един и същ случай, възникнал поради дъмпинг или наличие на субсидиране на износа. Като се има предвид обаче, че антидъмпинговото мито, установено за заявителя в резултат на паралелното междинно преразглеждане по отношение на антидъмпинга, се равнява на 0 % за разглеждания продукт, подобна ситуация не е налице в настоящия случай.

94. С оглед на митническата ставка, приложима понастоящем за вноса на разглеждания продукт от производители износители, които не са посочени поименно в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006, т.е. митото, посочено в регламента като приложимо за „всички останали дружества“ в Индия, се отбелязва, че действителните обстоятелства по разследваните схеми, както и изравнителните мерки, на които те подлежат, не са се променили от предходното разследване. Поради това няма основания за преизчисляване на субсидията и на митническите ставки на тези дружества. Следователно митническите ставки, приложими за всички дружества, с изключение на заявителя, остават непроменени.

95. Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се предложи изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.

96. Устните и писмените коментари, предоставени от страните, бяха взети под внимание и, при необходимост, окончателните констатации бяха съответно изменени.

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 се изменя, като се вмъква следното:

Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India | 11,0 | „A992“ |

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Съвета:

Председател

[1] ОВ L 188, 18.7.2009 г., стр. 93.

[2] ОВ L 316, 10.12.1999 г., стр. 1.

[3] ОВ L 68, 8.3.2006 г., стр. 15.

[4] ОВ L 236, 31.8.2006 г., стр. 1.

[5] ОВ L 255, 29.9.2007 г., стр. 1.

[6] ОВ L 6, 10.1.2009 г., стр. 1.

[7] ОВ L 288, 6.11.2007 г., стр. 1.

[8] ОВ L 168, 2.7.2010 г., стр. 1.

[9] ОВ С 8, 14.1.2010 г., стр. 29.

[10] ОВ С 8, 14.11.2010 г., стр. 27.

[11] ОВ L 188, 18.7.2009 г., стр. 93.