Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Състоянието на енергийния съюз през 2021 г. — принос към Европейския зелен пакт и възстановяването на Съюза“ (съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата)

(COM(2021 950 final))

(2022/C 323/19)

Докладчик: Alena MASTANTUONO

Искане за консултация Европейска комисия, 20.12.2021 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ Приемане на пленарна сесия 19.5.2022 г. Пленарна сесия № 569 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 184/4/2

1. Заключения и препоръки

1.1. Настоящата сериозна ситуация вследствие на нахлуването на Русия в Украйна ясно показва, че рисковете пред енергийната сигурност и безопасност на ЕС и свързаните с тях проблеми са били подценени в огромна степен не само в текста на шестия годишен доклад относно състоянието на енергийния съюз, а най-вече в действителност. Настоящата трагична картина показва, че залагането на интензивно икономическо сътрудничество на ЕС с Русия в областта на енергетиката е било фатална грешка, получила силна подкрепа от страна на мнозина бивши високопоставени политици от някои държави — членки на ЕС.

1.2. Сега се разкри обхватът на потенциалните рискове, свързани със зависимостта на енергийната система на ЕС от вноса на суровини, необходими за енергийния сектор, от Русия, която се усили след анексирането на Крим, и това изисква ЕС да действа по спешност.

1.3. ЕИСК е ангажиран с целите на Зеления пакт и препоръчва да се положат повече усилия за постигане на поставените цели и за възможно най-бързо намаляване на зависимостта на ЕС от изкопаеми горива. Цялостният сценарий за изпълнението на Зеления пакт обаче трябва да бъде адаптиран, за да се гарантира, че той е осъществим и реалистичен при настоящите обстоятелства.

1.4. Що се отнася до енергийния съюз, ЕИСК е твърдо убеден, че сега трябва да се обърне специално внимание на неговия първи стълб, който се отнася до сигурността, солидарността и доверието. Същевременно полезните взаимодействия между стълбовете му трябва да бъдат допълнително подсилени, наред с всички съответни инструменти за подпомагане (финансиране, данъчно облагане, таксономия, квоти на емисиите и регулаторни правила).

1.5. ЕИСК подчертава, че шестият годишен доклад относно състоянието на енергийния съюз не е балансиран перфектно. Повлиян от последиците от сътресенията при предлагането на енергийния пазар, той се съсредоточава в голяма степен върху цените на енергията и инструментите за премахване на въглеродните емисии, но само повърхностно засяга проблеми като сигурността на доставките или иновациите и научните изследвания. ЕИСК би искал да види един по-широк и добре структуриран преглед на финансовите източници за укрепване на енергийния съюз, както и усъвършенстване на начините, по които напредъкът на енергийния съюз допринася за новаторските действия и конкурентоспособността.

1.6. ЕИСК е особено неудовлетворен от факта, че основни цели на Европейския енергиен съюз и тук, както в предходни доклади, отново не са разгледани или са разгледани само повърхностно. Трябва да се припомни, че наред с другото искаме да намалим зависимостта от внос, да поставим гражданите в центъра на енергийния съюз и да превърнем ЕС в световен лидер в областта на енергията от възобновяеми източници. Логично е да очакваме в годишните доклади за състоянието тези ключови въпроси да бъдат анализирани на централно място и ясно да бъдат определени евентуалните недостатъци, за да се разработят нови инициативи, ако е необходимо. Настоящият доклад е далеч от това. Например въпросът за развитието на общностната енергетика, който е важен за ЕИСК, за съжаление е пренебрегнат. ЕИСК очаква в доклада за 2022 г. Комисията да направи ясни изявления в отделни глави в това отношение.

1.7. ЕИСК оценява високо факта, че възобновяемите енергийни източници се превърнаха в основен източник на енергия в ЕС; това е от решаващо значение, за да се спомогне за намаляване на силната зависимост от вноса на енергия в ЕС и за подкрепа на енергийната сигурност на Съюза. Според Комитета обаче са необходими по-осезаеми действия, за да се даде възможност на потребителите да участват активно на пазара и да се възползват от по-децентрализирани и по-устойчиви структури за доставка.

1.8. ЕИСК е съгласен със съдържащото се в доклада твърдение относно потенциала за развитие на вътрешния енергиен пазар, който все още не е завършен, що се отнася до пазарната среда, институциите, регулаторните правила и свързаността между държавите членки. Преходът ще бъде тест за енергийна инфраструктура и трябва да бъдат мобилизирани всички средства, за да се подготви инфраструктурата за промяна и за да стане устойчива на бъдещи сътресения.

1.9. Повишаването на цените на енергията през есента на 2021 г., в съчетание с настоящата ситуация, подчертава необходимостта от внимателно наблюдение на развитието на цените на енергията и от разработване на по-интегриран подход за рационално управление на въздействието на високите цени на енергията върху бедността.

1.10. Развитието на енергийния съюз на ЕС навлезе в период, когато трябва да се направят видими усилия за подобряване на сигурността. Трябва да има и по-голям акцент върху солидарността и доверието. Много е вероятно през следващата зима управлението на кризи да бъде неизбежно подложено на тест, което изисква готовност за свеждане до минимум на негативните последици върху разпределението на енергията и следователно върху икономическите резултати и стандарта на живот.

1.11. ЕС следва също така да е наясно, че при настоящата система на доставки на енергия от Русия към ЕС финансовите потоци остават в ръцете на руския държавен режим, като тези финансови ресурси се използват за финансиране на военните му действия. Във възможно най-кратък срок трябва да бъдат намерени алтернативни начини за осигуряване на енергийни доставки посредством диверсификация на доставките от различни държави и посредством ползване на различни източници на енергия, като се насърчава солидарността вътре в ЕС. Това важи и за суровините, внасяни в ЕС.

1.12. ЕИСК с готовност би приветствал една по-силна политическа позиция и оценка на въздействието на взаимоотношенията между енергетиката и цифровия сектор, а също и между енергийния съюз и новата индустриална стратегия за Европа, както и някои прогнози относно последиците от настоящата рискова ситуация, пред която са изправени секторът на енергетиката, бизнесът и обществото на ЕС.

1.13. Докладът за състоянието на енергийния съюз заслужава и специален раздел относно усилията за постигане на справедлив преход, включващ най-добрите примери, прилагани в държавите членки и на европейско равнище, за това как с финансирането от ЕС да се даде финансов тласък на преквалификацията и повишаването на квалификацията, необходими за екологичния преход. ЕИСК подчертава, че справедливият преход не се свежда само до финансов преход. Той включва и целта за създаване съвместно със социалните партньори на достойни условия на труд и качествени работни места, както и социална сигурност, и изисква конкретни действия на регионално равнище.

1.14. В ЕС има недостиг на публични инвестиции за научни изследвания в областта на чистата енергия и поради това той изостава от световните си партньори и следователно съществува риск да изостане в областта на важни бъдещи технологии и пазари. ЕИСК насърчава Европейската комисия да предложи стратегически план за сектора на чистата енергия, с който да даде тласък на развитието на отраслите за чиста енергия в ЕС.

2. Контекст на становището

2.1. В шестия годишен доклад на Европейската комисия е направен преглед на напредъка при изпълнението на енергийната и климатичната политика на Европейския съюз, включително на петте стълба на енергийния съюз. В него се подчертава и как новите цели на ЕС в областта на климата, предвидени в Европейския закон за климата, са преобразувани чрез пакета „Подготвени за цел 55“ в съдържателни законодателни предложения. Екологичният преход се счита за част от решението по пътя към неутралност по отношение на климата и представлява отговор на последиците от кризата с COVID-19.

2.2. Докладът потвърждава една положителна тенденция за намаляване на емисиите на парникови газове в ЕС. През 2020 г. емисиите на парникови газове намаляха с 31 % в сравнение с 1990 г. поради въздействието на пандемията върху потреблението на енергия, но също и поради продължаващите тенденции в областта на декарбонизацията. Прогнозите, представени от държавите членки през 2021 г., сочат намаляване на нетните емисии на ПГ с 34 % до 2030 г. със съществуващите мерки и с 41 % с допълнителни мерки за ЕС в сравнение с намаляването на емисиите на ПГ с най-малко 55 %, определено в Европейския закон за климата.

2.3. През 2020 г. за първи път възобновяемите енергийни източници изпреварват изкопаемите горива като основен източник на енергия в ЕС (с дял от 38 % от електроенергията в ЕС, при 37 % за изкопаемите горива и 25 % за ядрената енергия). Очаква се делът на възобновяемите енергийни източници в общия енергиен микс на ЕС да достигне поне 22 %, въпреки че някои държави членки са изложени на риск да не успеят да постигнат своята задължителна национална цел. По-голямото използване на възобновяеми енергийни източници бе подпомогнато от инвестицията в размер на 48,8 милиарда евро през 2020 г. в сравнение с 32,9 милиарда евро през 2019 г. Въпреки това картината е различна при различните технологии.

2.4. Този доклад е публикуван на фона на рязко покачване на цените на газа и електроенергията. Цените на електроенергията на едро се увеличиха с 230 % на годишна база с по-умерено въздействие върху цените на дребно до септември 2021 г. (+ 11 % средно за ЕС). Ценовият шок беше усетен до голяма степен поради отрицателните цени на електроенергията през 2020 г., което се дължеше на забавянето на икономиката.

2.5. Това до голяма степен се дължеше на покачващите се цени на газа, които оказаха девет пъти по-голямо влияние върху цената на електроенергията от увеличението на цените на въглеродните емисии, наблюдавано през същия период. Нивата на съхранение на газ са ниски и ЕС изпитва най-високото ниво на зависимост от внос на енергия за последните 30 години (60,6 % през 2019 г. в сравнение с 58,2 % през 2018 г. и 56 % през 2000 г.). И това е така, въпреки че намаляването на тази зависимост беше и е изрична цел на енергийния съюз. В „доклад за състоянието на енергийния съюз“ би трябвало не само да се споменат тези отрицателни стойности, но и да се обясни защо целта за намаляване на зависимостта от вноса не е постигната дори и частично.

2.6. Увеличението на цените на енергията накара Европейската комисия да представи набор от мерки за действие и подкрепа, за да се помогне бързо на уязвимите групи. През 2019 г. енергийната бедност засегна до 31 милиона души в ЕС. Това подчертава значението на защитата на уязвимите от скока на цените и осигуряването на справедлив преход към климатична неутралност.

2.7. Комисията възложи на Агенцията за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER) да оцени ползите и недостатъците на настоящата структура на пазара на електроенергия на едро, включително капацитета му да се справя със ситуации на изключителна нестабилност на цените на пазарите на газ.

2.8. Субсидиите за енергия от възобновяеми източници достигнаха 78 милиарда евро. От друга страна, субсидиите за изкопаеми горива отбелязаха лек спад през 2020 г. до 52 милиарда евро. Те обаче може да се увеличат в условията на настоящия икономически растеж. Съгласно шестия доклад девет държави членки постепенно са се отказали от въглищата, 13 са поели национални ангажименти да го сторят до определена дата, четири обмислят възможни дати за това, а само една все още не е започнала национално обсъждане на постепенния отказ.

2.9. През 2019 г. темпът на спад на потреблението с оглед на целите за 2030 г. беше задоволителен само за потреблението на първична енергия. През 2019 г. потреблението на първична енергия в ЕС намаля с 1,9 %, а крайното потребление на енергия — с 0,6 % в сравнение с 2018 г. Нужни са много по-големи усилия, за да се намали съществуващата цел за крайното потребление на енергия и за да се постигне по-амбициозната цел, посочена в предложената редакция на Директивата за енергийната ефективност.

2.10. Докладът помага да се установят бъдещи сфери за действие и за полагане на повече усилия. Освен нуждата от инвестиции докладът подчертава и нуждата от премахване на административните пречки за енергията от възобновяеми източници и ускоряване на процедурите за издаване на разрешителни.

2.11. ЕС проучва как да увеличи безопасността и сигурността на енергийните доставки, както и как да гарантира по-добра взаимосвързаност в целия ЕС. Кризата изтъкна необходимостта да се гарантира сигурността на доставките и да се избягват доставки, идващи от несигурни източници.

2.12. Публичните разходи за научни изследвания и иновации за чиста енергия в ЕС все още са под нивата от 2010 г., но националното и европейското финансиране за възстановяване, насочено към научни изследвания и иновации за чиста енергия, може частично да компенсира това. Бюджетът на ЕС за 2021—2027 г. ще осигури значителна подкрепа за прилагането на Европейския зелен пакт и за енергийния преход в целия Съюз. По-специално Европейският фонд за регионално развитие и Кохезионният фонд ще отделят съответно най-малко 30 % и 37 % от наличното финансиране за постигане на тази цел. Освен това екологичният преход ще бъде финансиран от Механизма за справедлив преход или InvestEU.

2.13. До 5 октомври 2021 г. планираните комбинирани инвестиции, свързани с климата, в 22-та национални планове за възстановяване и устойчивост (МВУ) бяха в размер от около 177 милиарда евро, което е 40 % от общо 445 милиарда евро средства от МВУ, разпределени на тези държави членки.

2.14. Към Съобщението са приложени следните придружаващи доклади относно: — Енергийни субсидии в ЕС; — Доклад за напредъка на действията в областта на климата за 2021 г.; — Напредък по отношение на конкурентоспособността на технологиите за чиста енергия; — Доклад за качеството на горивата; и — Доклад относно функционирането на пазара на въглеродни емисии (схема за търговия с емисии).

3. Общи коментари

3.1. ЕИСК счита руското военно нахлуване в Украйна за гигантско сътресение за сигурността, функционирането и резултатността на енергийния съюз, наред с факта, че то представлява ужасяваща за Украйна и народа ѝ ситуация. Това е най-голямата заплаха за сигурността в историята на европейската интеграция. Тя изисква предефиниране и коригиране на стратегическите приоритети и приоритетите в областта на сигурността на ЕС и изготвяне на подходящи инструменти за изпълнение на тези приоритети във възможно най-кратък срок.

3.2. ЕИСК настоятелно призовава за далеч по-голяма далновидност на институциите на ЕС относно бъдещи заплахи за сигурността и да обръщат повече внимание на сигурността и диверсификацията на доставките, както и на гарантирането на повече солидарност между държавите — членки на ЕС. Заплахата за сигурността показа също така необходимостта от ускоряване на внедряването на възобновяемите енергийни източници, за да се намали зависимостта на ЕС от изкопаемите горива и да се гарантира постигането на целите на Зеления пакт.

3.3. 2 , тъй като намали потреблението на енергия, а оттам — и производството. Икономическият растеж през 2021 г. обаче повиши търсенето, което заедно с други компоненти повлия на скока на цените на енергията. ЕИСК приветства факта, че Съобщението на Комисията относно цените на енергията ЕИСК отбелязва подробния доклад на Европейската комисия, в който се прави преглед на промените и на постигнатия напредък по изпълнението на политиките на ЕС в областта на енергетиката и климата. ЕИСК дава положителна оценка на големия напредък на ЕС в постигането на целите му в областта на климата и приветства определянето на области, в които е необходим допълнителен напредък. През 2020 г. пандемията COVID-19 оказа до известна степен положително въздействие върху намаляването на емисиите на CO, тъй като намали потреблението на енергия, а оттам — и производството. Икономическият растеж през 2021 г. обаче повиши търсенето, което заедно с други компоненти повлия на скока на цените на енергията. ЕИСК приветства факта, че Съобщението на Комисията относно цените на енергията ( 1 ) позволи бързото предоставяне на помощ и съдействие на уязвимите, за да бъдат преодолени негативните последици от ценовия шок, и насочва вниманието към своето становище TEN 761 ( 2 )

3.4. ЕИСК насърчава Европейската комисия да следи много внимателно развитието на цените на енергията и предлага в следващия доклад относно състоянието на енергийния съюз да бъдат включени статистическите данни относно развитието на цените на енергията. В това отношение ЕИСК изтъква нуждата от по-хармонизирани данни, които могат да дадат точна представа за пазара.

3.5. Както и в предишните си доклади, ЕИСК подчертава, че екологичният преход трябва да се осъществи по справедлив начин, без да се пренебрегва никой. Преходът е не само технически, а също и икономически и социален. Редовният диалог с гражданите и гражданското общество, включително със социалните партньори, особено в региони в процес на трансформация, ще гарантира, че целите на политиката в областта на климата и енергетиката ще бъдат постигнати при минимални социално-икономически разходи. Поне толкова важно, колкото задълбочаването на диалога, е да се изпълни обещанието за активно интегриране на гражданите на пазара, за превръщането им в произвеждащи потребители и за интегрирането им в нови възможности за създаване на стойност. Качеството на привеждането в действие и финансирането на отделните инструменти и конкретното им прилагане на национално равнище ще бъде от съществено значение в това отношение. Следователно включването на възгледите на социалните партньори трябва да бъде съществено важна цел на бъдещия диалог и е централна предпоставка за постигане на успешен и справедлив преход.

3.6. Докладът относно състоянието на енергийния съюз следва да включва и раздел относно усилията за постигане на справедлив преход, в който да има и примери за успешно приложени в държавите членки и на европейско ниво мерки. ЕИСК подчертава, че справедливият характер на прехода не включва само въпроса за неговото финансиране. Той включва и целта за създаване на достойни условия на труд и качествени работни места, както и социална сигурност, и изисква конкретни действия на регионално равнище.

3.7. ЕИСК би искал да види един по-балансиран подход в шестия годишен доклад към конкретните сфери на енергийния съюз. Цялостният акцент в него е върху сферите на енергийната ефективност и декарбонизацията, които понастоящем представляват главните приоритети на политиката. Изглежда обаче, че не се отделя достатъчно внимание върху темите за сигурност, солидарност и доверие или изследвания, иновации и конкурентоспособност и предизвикателствата и постиженията в тези области.

3.8. ЕИСК е особено неудовлетворен от факта, че основни цели на Европейския енергиен съюз и тук, както в предходни доклади, отново не са разгледани или са разгледани само повърхностно. Трябва да се припомни, че наред с другото искаме да намалим зависимостта от внос, да поставим гражданите в центъра на енергийния съюз и да превърнем ЕС в световен лидер в областта на енергията от възобновяеми източници. Логично е да очакваме в годишните доклади за състоянието тези ключови въпроси да бъдат анализирани на централно място и ясно да бъдат определени евентуалните недостатъци, за да се разработят нови инициативи, ако е необходимо. Настоящият доклад е далеч от това. Например въпросът за развитието на общностната енергетика, който е важен за ЕИСК, за съжаление е пренебрегнат. ЕИСК очаква в доклада за 2022 г. Комисията да направи ясни изявления в отделни глави в това отношение.

3.9. ЕИСК приветства по-големите амбиции на държавите членки за постигането на съществуващите цели за 2020 г. за възобновяема енергия, която тепърва ще бъде основният енергиен източник за електроенергия. ЕИСК насърчава онези държави членки, които не успяват да постигнат тази цел, да се съсредоточат върху по-добро разгръщане на подкрепата за възобновяемите източници на енергия и/или да се ангажират със споразумения за статистически трансфери. Във връзка с това ЕИСК би искал да подчертае, че, както показва проучване на Комисията ( 3 ) , постепенният отказ от енергията от изкопаеми източници е придружен от значително намаляване на външните разходи (като разходите за здравеопазване и околна среда), които трябва да бъдат поемани от обществото. Например, що се отнася до производството на електроенергия, технологиите, използващи изкопаеми горива, се отличават с най-високите външни разходи — между 68 EUR и 177 EUR/MWh средно за ЕС-27. Външните разходи на технологиите за производство на ядрена енергия и енергия от възобновяеми източници възлизат на 3—17 EUR/MWh, а тези за производство на вятърна и водноелектрическа енергия достигат равнища под 5 EUR/MWh.

3.10. В сравнение с предишни доклади Комитетът приветства факта, че се поставя акцент върху ролята на произвеждащите потребители. Припомняме призива си, че най-важната цел е гражданите да бъдат поставени в центъра на енергийния съюз ( 4 ) . Потребителите би трябвало да имат възможност да избират и да бъдат активно ангажирани на пазара. Все още трябва да бъдат приети конкретни мерки в законодателството на ЕС с цел бързото осъществяване на тази концепция на практика.

3.11. Вътрешният енергиен пазар все още не е завършен. Той не предлага достатъчно ползи на малките производители на енергия от възобновяеми източници. Освен това скокът на цените на енергията показа слабостите на енергийния пазар. Той разкри, че някои доставчици на енергия не са компетентни да извършват тази дейност и че нямат достатъчна капиталова база. Трябва да бъдат подсилени култивирането на пазара, съответното му регулиране, създаването на необходимите изисквания за отделни участници и разумната защита на потребителите.

3.12. Комитетът изразява съжаление, че не само призивът му за намаляване на стратегическата зависимост от трети страни не бе чут, но и че в действителност тази зависимост нарасна. През 2021 г. ЕС достигна най-голямата си зависимост от внос на енергия през последните три десетилетия. Този неуспех имаше роля за скока на цените на енергията. В това отношение припомняме изявлението си, че Европейската комисия и държавите членки следва да избягват всякакво допълнително увеличаване на вноса и да вземат на сериозно тази тема, когато посочват водорода като двигател на декарбонизацията, тъй като това може допълнително да увеличи вноса. Предвид настоящата ситуация е важно не само да се приложи стратегия за намаляване на увеличаващата се енергийна зависимост на ЕС, но и да се осигури осъществимо териториално пренасочване на енергийните доставки и разпределения без геополитически рискове.

3.13. Държавите членки доказаха, че желаят да подкрепят екологичния преход, а делът на разходите по инвестиции, свързани с климата, от 22-а национални планове за възстановяване и устойчивост, равняващи се на 40 % от общите бюджети, потвърждава колко скъп е и ще бъде екологичният преход. При все това процентът на публичните инвестиции на ЕС в технологии за чиста енергия, необходими за декарбонизация, е най-ниският сред големите икономики и възпрепятства конкурентното ни предимство пред глобалните партньори. Трябва също така да поставим гражданите в центъра на енергийната политика. Ако те могат да инвестират и да се ползват от инвестициите си, в този сектор може да потече значително количество частни средства.

3.14. Бързото одобряване на делегирания акт за правилата, с които се определят екологично устойчиви икономически дейности, изглежда, че е съществено важен сигнал за ускоряване на публичните разходи за научни изследвания и иновации за чиста енергия в държавите членки. ЕИСК очаква това да допринесе и за намаляване на инвестициите в мощности на изкопаеми горива и свързаните с това субсидии.

3.15. Докладът за пазара на въглеродни емисии за 2021 г. предлага доказателство, че СТЕ на ЕС има значителен принос за декарбонизацията. През периода 2013—2020 г. тя е генерирала приходи от търгове в размер над 68 милиарда евро. ЕИСК отбелязва, че 75 % от приходите, генерирани от СТЕ на ЕС, са използвани за действия в областта на климата и за цели, свързани с енергетиката, което е доста над лимита от 50 % за държавите членки. В това отношение ЕИСК насърчава държавите членки допълнително да увеличат този дял за борба с изменението на климата.

3.16. Европейският съюз не е остров, сътрудничеството му на международната сцена е от първостепенно значение, както и координацията с глобалните партньори относно политиката в областта на климата. ЕС следва да работи за постигане на целта за климатична неутралност, като същевременно гарантира конкурентоспособността и сигурността на енергийните доставки на достъпни цени за фирмите и гражданите.

3.17. ЕИСК оценява факта, че докладът включва данните за заетостта в сектора на чистата енергия, която се увеличава с 2 % годишно. ЕС страда от незаети екологични работни места, което ще стане още по-забележително с ускорения екологичен преход, при който начело стоят инвестициите в саниране. Трябва да гарантираме, че хората с подходящи умения могат бързо да навлязат на пазара на труда и че новите работни места, създадени от екологичния преход, са с добри условия на труд и прилично възнаграждение. Важно е да се инвестират възможно най-много усилия в разработването на обучения и квалификации в областта на енергийното саниране.

3.18. Настоящата ситуация на енергийния пазар отразява известно подценяване на няколко аспекта на енергийната сигурност, особено що се отнася до доставките на газ за ЕС или недостатъчните усилия за премахване на голямата и дори задълбочаващата се зависимост на ЕС от внос на енергия. Тя отразява и ограничената солидарност между държавите — членки на ЕС, с цел ефикасно разрешаване на проблема, включително потенциална липса на доверие за постигане на консенсус.

3.19. ЕИСК високо оценява огромния обем финансови източници, постъпващи по МФР на ЕС за 2021—2027 г. и по инструмента „NextGenerationEU“, които следва да бъдат насочени специално към преодоляването на предизвикателствата във връзка с целите на енергийния съюз.

4. Конкретни бележки

4.1. Въпреки ангажиментите на ЕС за постепенно премахване на субсидиите за изкопаеми горива, те не намаляват достатъчно. В приложението към доклада е показан лекият спад при субсидиите за изкопаеми горива, но с икономическия растеж можем да очакваме увеличаването им. Между 2015 г. и 2019 г. субсидиите за изкопаеми горива в ЕС се увеличиха с 4 %, а през 2020 г. намаляха значително Те намаляха с 10 % в сектора на енергетиката и с 4 % в промишлеността, докато при транспорта се увеличиха с 25 %, а при домакинствата, които се ползват от субсидии за потребление на мазут и природен газ — с 13 %. Субсидиите имат важна роля в социалната сфера, тъй като те гарантират, че преходът към неутрална по отношение на климата икономика се осъществява по един справедлив начин.

4.2. ЕИСК изразява съжаление, че в доклада не се анализира връзката между енергетиката и цифровия преход. Цифровизацията разкрива възможности за икономии в енергетиката, намаляване на енергоемкостта, както и за по-добро управление на енергийната инфраструктура. В доклада би могло да се разработят в дълбочина решенията за увеличеното търсене в областта на електрификацията и необходимостта от солидни и устойчиви енергийни решения. Преходът ще бъде тест за енергийна инфраструктура и трябва да бъдат мобилизирани всички средства, за да се подготви инфраструктурата за промяна и за да стане устойчива на бъдещи сътресения.

4.3. Преквалификацията и повишаването на квалификацията ще имат важна роля при екологичната трансформация. С оглед на разработването на конкретни стратегии за наблюдение и предвиждане на нуждите от квалификация, повишаване на квалификацията и преквалификация на работниците в сектора за производство на електроенергия, ЕИСК насочва вниманието към резултатите от проекта на социалните партньори „The Skills2Power“. В доклада относно състоянието на енергийния съюз би могъл да се разгледа и начинът, по който се използва финансирането на ЕС, например МФР, Erasmus+ или кохезионните фондове, за да се даде финансов тласък на преквалификацията и повишаването на квалификацията, необходими за екологичния преход.

4.4. ЕИСК препоръчва много внимателно наблюдение на потенциалните пречки във веригите на доставки на суровини за енергийни технологии, които са съществено важни за енергийната сигурност и за прехода към чиста енергия. ЕИСК предлага диверсифициране във възможно най-голяма степен на предлагането на суровини от изключителна важност чрез започване на международни преговори с глобални партньори и изготвяне на сценарий за алтернативни решения.

4.5. ЕС се нуждае от повече инвестиции в научни изследвания и иновации за чиста енергия. През 2019 г. процентът на публични инвестиции на ЕС в технологии за чиста енергия беше 0,027 % от БВП. Как можем да говорим сериозно за внедряване на чистата енергетика, след като имаме най-ниския процент сред големите икономики? Въпреки че ЕС продължава да има силна позиция в сектора на вятърната енергетика, той изостава от глобалните партньори в множество други отрасли, включително соларни панели, водород от възобновяеми източници, отоплителни помпи или горива от възобновяеми източници ( 5 ) . ЕИСК насърчава Европейската комисия да предложи стратегически план за всеки от секторите, за да даде тласък на развитието на отраслите за чиста енергия в ЕС.

4.6. За да се следи кои държави членки са най-ефективни в областите на научните изследвания, развойната дейност и иновациите, ЕИСК предлага редовно да се публикува набор от показатели. Това би могло да касае управляваните от ЕС програми, но също така и политиката на сближаване и МВУ, тъй като вече имаме набор от показатели за МВУ, както и многогодишна таблица от показатели за политиката на сближаване ( 6 )

4.7. ЕИСК настоятелно препоръчва за по-голяма прозрачност на системата на СТЕ на ЕС и за прилагане на система за основателна намеса, което прави възможно коригиране на цената на квотите до желаната цел и премахване на внезапната нестабилност на цените през последната година (първо — огромно увеличение до над 100 EUR, а сега — рязък спад до около 55 EUR в рамките на няколко дни).

4.8. ЕИСК препоръчва управлението и ръководството на енергийния съюз да отразяват по-интензивно синергиите с новата промишлена стратегия на ЕС (както е определена в съобщението на Комисията от март 2020 г.).

4.9. Що се отнася до целите във връзка с декарбонизацията, ЕИСК подчертава, че всички видове инструменти, а именно — регулаторните правила, системата на СТЕ на ЕС, данъците във връзка с околната среда и таксономията, трябва да бъдат координирани и хармонизирани в една добре съгласувана и функционираща система.

Брюксел, 19 май 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) COM(2021) 660 final.

(2) ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 80.

(3) Проучване, възложено от Европейската комисия: Energy costs, taxes and the impact of government interventions on investments (Енергийни разходи, данъци и въздействие на държавната намеса върху инвестициите), EnergyVille

(4) ОВ C 220, 9.6.2021 г., стр. 38.

(5) COM(2021) 952 final.

(6) https://cohesiondata.ec.europa.eu/; https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html#