BG    BG BG 
BG    BG  ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 8.12.2010 
SEC(2010) 1491 окончателен  
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
към 
 
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА   
ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ , СЪВЕТА , ЕВРОПЕЙСКИЯ  ИКОНОМИЧЕСКИ  И 
СОЦИАЛЕН  КОМИТЕТ  И КОМИТЕТА  НА РЕГИОНИТЕ  
   
Стратегия  на Европейския  съюз  за региона  на река Дунав  
  
Обобщение  на оценката  на въздействието  
 
  
{SEC(2010) 1490 окончател eн} 
{SEC(2010) 1489 окончател eн} 
{COM(2010) 715 окончател eн} 
 
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Държавите -членки  поискаха  от Комисията  да изготви  стратегия  на ЕС за региона  на 
река Дунав1. Преди  нея в периода  2008/2009 г. Комисията  координира  изготвянето  на 
стратегията  на ЕС за региона  на Балтийско  море , която  вече е на етап изпълнение . В 
сега представеното  искане  изрично  се подчертава  важността  на устойчивото  развитие , 
чието  постигане  трябва  да се търси  чрез интегриран  подход . В рамките  на Комисията  
стратегията  на ЕС за региона  на река Дунав  се координира  от ГД „Регионална  
политика “, която  поради  това изготви  и настоящата  оценка  на въздействието .  
2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА ПРОБЛЕМА  
Определянето  на проблема  се основава  на социално -икономически  анализ  и 
консултации  на широка  основа . Тези  консултации  включваха  държавите -членки  и 
държавите  от региона  на река Дунав , които  не са членки  на ЕС, 
междуправителствените  и неправителствените  организации , както  и заинтересованите  
страни , включително  гражданите  и експерти  по проблемите  на региона . В работата  
участваха  също  Европейската  инвестиционна  банка  и 22 генерални  дирекции  и служби  
на Комисията2. Установените  предизвикателства  са определено  от трансгранично  
естество  и сочат  към много  трансгранични  вторични  ефекти3. Все по-очевидно  е, че 
адекватният  подход  във връзка  с региона  на река Дунав  е разработването  на политиките  
и вземането  на решения  на по-широка  основа .  
• Определяне  на проблема  за целите  на управлението  
Основен  проблем  в региона  на река Дунав  е управлението . Особено  видна  е липсата  на 
адекватно  транснационално  управление . Това  води  до недостатъчно  сътрудничество  
(липса  на общи  интереси , а дори  и до появата  на противоречия ). Налице  са например  
различаващи  се виждания  на различните  държави  по екологични  и други  свързани  с 
използването  на реката  въпроси , които  могат  по-лесно  да намерят  отговор , ако бъдат  
                                                 
1 Европейският  съвет  отправи  официално  искане  към Европейската  комисия  да координира  
стратегията  на ЕС за региона  на река Дунав , като в заключенията  си от 19 юни 2009 г. заяви : 
„Устойчивото  развитие  следва  да се осъществява  и чрез интегриран  подход  към конкретните  
предизвикателства  в отделните  региони  (…). Той (…) приканва  Комисията  да представи  до края  
на 2010 г. стратегия  на ЕС за региона  на река Дунав .“  
2 Следните  генерални  дирекции  и служби  участват  в работната  група  в рамките  на Комисията : ГД 
„Земеделие  и развитие  на селските  райони “, ГД „Образование  и култура “, ГД „Икономически  и 
финансови  въпроси “, ГД „Разширяване “, ГД „Външни  отношения “, Служба  за сътрудничество  
EuropeAid, ГД „Хуманитарна  помощ  и гражданска  защита “, ГД „Трудова  заетост , социални  
въпроси  и равни  възможности “, ГД „Предприятия  и промишленост “, ГД „Околна  среда “, ГД 
„Действия  в областта  на климата “, ГД „Информационно  общество  и медии “, ГД „Правосъдие , 
свобода  и сигурност “, ГД „Морско  дело  и рибарство “, ГД „Мобилност  и транспорт “, ГД 
„Енергетика “, ГД „Вътрешен  пазар  и услуги “, ГД „Изследвания “, ГД „Здраве  и потребители “, ГД 
„Данъчно  облагане  и митнически  съюз “, ГД „Търговия “ и Генералният  секретариат . 
3 В икономиката  вторичният  ефект  се определя  като страничен  ефект  (разход  или полза ), оказващ  
въздействие  върху  дадено  лице , което  не участва  в процеса  на вземане  на решението  относно  
породилото  ефекта  действие , като при това не се извършва  плащане  за компенсиране  на ефекта : 
налице  е трансграничен  вторичен  ефект , когато  извършено  от дадена  държава  действие  оказва  
благоприятно  или неблагоприятно  въздействие  върху  други  държави . 
BG 3   BG разгледани  в по-широк  контекст  или с помощта  на иновативни  технологии , които  
вероятно  ще бъдат  предложени  със стратегията . 
ЕС предоставя  някои  рамки  (чрез законодателни  и финансови  инструменти ), в които  
следва  да се предприемат  действия  по някои  основни  предизвикателства  и 
възможности , а са налице  и някои  междуправителствени  рамки . Наблюдават  се обаче  
липса  на институционален  капацитет  и сериозни  пропуски  по отношение  на 
изпълнението  (напр . някои  директиви  на ЕС формално  се транспонират , но на практика  
не се прилагат ). В резултат  се получава  несъгласуван  подход  към много  от 
предизвикателствата  пред  региона  и нереализиране  на пълния  капацитет . 
Взаимодействията  трябва  да се разберат  и управляват  по-добре ; трябва  да се разработят  
общи  инструменти  или инструменти  за сътрудничество ; да се установят  и използват  
възможностите  за съчетаване  на усилията  както  през границите , така и за различни  
сектори ; и освен  това трябва  да се избягват  конфликтите  или те да се решават . 
• Определяне  на проблема  по теми  
Има няколко  въпроса , по които  осъществяването  на сътрудничество  е особено  
необходимо : мобилност  и достъпност ; енергия , околна  среда  и управление  на риска . По 
принцип  тези проблеми  трябва  да попадат  в обхвата  на всяка  стратегия . Освен  това при 
публичните  консултации , особено  от приноса  на държавите -членки , стана  ясно , че 
други  въпроси  следва  или би могло  да се включат  поради  наличието  на трансгранични  
вторични  ефекти  (иновации  и конкурентоспособност , изграждане  на единния  пазар , 
човешки  капитал , сигурност , туризъм ) и/или поради  явната  полза  от обмена  на опит  
(информационно  общество , институционален  капацитет  или изолирани  общности ). 
Включването  на тези въпроси  позволява  също  така на партньорите /заинтересованите  
страни  да имат  избор  между  дадени  действия , за които  считат , че са от по-нисък  
приоритет , и други , които  са от основно  значение : в политическо  отношение  е важно  да 
се включи  набор  от други  въпроси , за да се постигне  споразумение  по целия  „пакет “. 
Освен  това посочените  социално -икономически  и други  аспекти  ще окажат  подкрепа  на 
интеграцията  на държавите , които  се присъединиха  към Европейския  съюз  едва 
наскоро .  
2.1.1.  Въпроси , по които  сътрудничеството  е наложително , тъй като  не могат  да 
се разглеждат  самостоятелно  
– Мобилност  и достъпност : Явно  е, че потенциалът  на река Дунав  за вътрешно  
плаване  не се използва  напълно . Този  потенциал  може  да се използва  по-добре  чрез 
предприемане  на серия  от мерки , като по-голяма  интермодалност , подобрено  
управление , по-добри  инвестиции  в инфраструктура  и съоръжения  и наличието  на 
квалифициран  персонал . Наред  с липсата  на търсене  се наблюдава  и липса  на 
предлагане . Каналите  на река Дунав  невинаги  са плавателни , пристанищата  често  са 
неефективни , корабите  не са достатъчно  на брой  и често  са в лошо  техническо  
състояние , а поради  недостатъчния  брой  на центровете  за обучение  липсва  
достатъчно  корабен  персонал . Сухопътната  и железопътната  инфраструктура  често  е 
недостатъчна  или просто  липсва , особено  що се отнася  до трансграничните  връзки  
(на които  националните  власти  не дават  приоритет ).  
– Енергия : Енергийната  сигурност  и ефективност  в региона  често  са проблематични . 
Голяма  част от енергията  се внася , а транспортът  ѝ е скъп ; освен  това пазарите  са 
разпокъсани  и липсват  междусистемни  връзки . Регионът  на река Дунав  е особено  
BG 4   BG уязвим  по отношение  на сигурността  на доставките , както  показа  случаят  през  
януари  2009 г., когато  бяха  прекъснати  доставките  на газ. В същото  време  
производството  и потреблението  на енергия  са източник  на замърсяване . Стои  
предизвикателството  да се подобри  енергийната  ефективност  (и спестяването  на 
енергия ) и да се увеличи  производството  от възобновяеми  източници .  
– Околна  среда : Качеството  на водата  в много  държави -членки  от региона  на река 
Дунав  често  е лошо  — както  на речните , така и на подземните  води . Има много  
замърсители , особено  хранителни  вещества . Подобно  е положението  по отношение  
на почвите , особено  в трансграничните  промишлени  зони , както  и по отношение  на 
въздуха  в градските  райони . Под заплаха  са и ландшафтите  и биологичното  
разнообразие  поради  разрушаването  на природни  области , особено  недокоснатите  от 
човешка  дейност  планински  области , което  води  до намаляване  на броя  на 
животинските  видове . Унищожаването  на биологичното  разнообразие  и 
екосистемите  може  да доведе  до необратими  промени  и невъзможност  за 
осигуряване  на основни  стоки  и услуги , като защита  от наводнения , пречистване  на 
водите , производство  на храна  и дървен  материал , или за смекчаване  на 
въздействието  на промените  на климата  и адаптиране  към тях. Риболовът  в реките  се 
извършва  в непозволяващи  устойчивост  количества , а миграцията  се възпрепятства  
от хидроморфологични  промени . Под особено  голям  риск  е наличието  на видове  на 
есетрата  — мигрираща  риба  с голяма  важност  за целия  басейн  на река Дунав .  
– Управление  на риска : Регионът  на река Дунав  е изправен  пред  три основни  риска : 
наводнения , засушавания  и промишлено  замърсяване . Никой  от тези проблеми  не се 
влияе  от наличието  на граници . Целта  е да се управлява  както  предотвратяването  
(избягване  на възникването  на риска ), така и действията  за отстраняване  (помощ  при 
възникване  на риска ). Основната  причина  за наводненията  е това, че река Дунав  и 
нейните  притоци  са в голяма  степен  реки  с изкуствено  изградени  брегове , които  не 
позволяват  на допълнителната  вода  да се разлее  свободно  на по-големи  площи  (така 
че водното  равнище  се повишава ). Основната  причина  за засушаванията  е 
полуконтиненталният  климат , който  е податлив  и на промените  на климата . 
Основната  причина  за промишлените  рискове  са остарелите  предприятия , които  
предизвикват  аварии , вследствие  на които  може  да настъпи  значително  замърсяване  
на съседните  държави .  
2.1.2.  Въпроси , по които  сътрудничеството  следва  да се улесни  поради  наличието  
на трансгранични  вторични  ефекти : 
– Иновация  и конкурентоспособност : Регионът  на река Дунав  се характеризира  с ясно  
изразено  разделение  в рамките  на целия  регион , като се наблюдават  големи  различия  
по отношение  на интензивността  на сътрудничеството  (между  сектора  на научните  
изследвания , сектора  на предприятията  и публичния  сектор , както  и в рамките  на 
всеки  един  от тях), предприемачеството , инвестирания  в иновации  капитал , 
инвестициите  в научноизследователска  и развойна  дейност  и цялостната  
конкурентоспособност . Регионът  може  да извлече  значителна  полза  от по-добри  
връзки , особено  в направление  Изток —Запад  в цялата  област . 
– Изграждане  на единния  пазар : По отношение  на единния  пазар , различните  
национални  правни  уредби  са причина  доставчиците  на услуги  по-рядко  от 
нормалното  да започват  дейност  в други  дунавски  държави  или да предоставят  
услугите  си през граница . В много  случаи  малките  и средните  предприятия  не 
BG 5   BG разполагат  с ресурси  да преодолеят  административните  и другите  пречки  за достъп  
до пазари  в съседни  държави , като по този начин  потенциалът  им значително  се 
ограничава .  
– Човешки  капитал : Делът  на високообразованите  хора  в региона  на река Дунав  е по-
нисък  от средния  за ЕС-27, като и в това отношение  се наблюдава  вариране  в 
широки  граници . Мобилността , особено  на научните  работници  и студентите , на 
висококвалифицираните  работници  и на тези със специализирани  умения , е все 
ограничена . Регионът  понастоящем  не извлича  полза  дори  от пълния  потенциал  на 
тези работници , което  представлява  важно  предимство , което  все още е ненапълно  
оползотворено .  
– Сигурност : Вследствие  на икономическата  интеграция  и нарастващата  
трансгранична  търговия  се появява  рискът  от нарастване  на организираната  
престъпност  в региона  (контрабанда  на стоки , трафик  на хора , черен  пазар  и т.н.). 
Освен  непосредствените  щети , които  нанася , организираната  престъпност  води  до 
по-високи  разходи  за предприятията  по операциите  в целия  регион  и така ограничава  
възможността  за по-голям  растеж . Предприемането  на мерки  по този проблем  е явно  
трансграничен  въпрос .  
– Туризъм : Регионът  на река Дунав  разполага  с изключително  културно , етническо  и 
природно  богатство . Възможно  е голяма  част от него  да представлява  подчертан  
интерес  за посетителите . Този  туристически  потенциал  обаче  не се използва  в пълна  
степен . Съществуващите  инициативи  не са свързани  помежду  си и нямат  обща  
стратегия  за съгласуване  на усилията .  
2.1.3.  Въпроси , по които  сътрудничеството  може  да се улесни  поради  ползата  от 
обмена  на опит  
– Информационно  общество : Информационното  общество  не е добре  развито  в 
региона  на река Дунав  в сравнение  с останалата  част от ЕС-27. Хората  имат  в по-
малка  степен  достъп  до компютри , интернет  връзки  и електронни  материали . Поради  
това засегнатите  държави  не извличат  максимална  полза  от един  източник  на растеж , 
сближаване  и устойчивост . Много  полезно  би било  да се осигури  достъп  до 
положителния  опит  и най-новите  постижения  в най-добре  представящите  се части  на 
региона . 
– Институционален  капацитет : Транснационалните , националните , регионалните  и 
местните  системи  на управление  в региона  са в някои  случаи  все още в процес  на 
адаптиране  и развитие , като често  продължават  да преодоляват  настъпилите  през  
последните  години  дълбоки  промени . Това  включва  начините  на вземане  на решения  
(стабилност  на персонала  в публичния  сектор , прозрачност , консултации , планиране , 
финансов  инженеринг , изготвяне  на проекти , териториално  устройство  и т.н.) и 
начините  на изпълнение  на действията  (навреме , ефикасно , ефективно , икономично , 
без корупция  и т.н.). Предвид  това че някои  части  на региона  демонстрират  
подчертано  успешно  управление , обменът  на опит  би допринесъл  за постигането  на 
действителен  напредък . 
– Изолирани  общности : В региона  на река Дунав  има няколко  изолирани  общности , 
например  малцинства  или ромите  (10 млн. роми  живеят  в региона  на река Дунав , 
което  представлява  80 % от ромите  в Европа ). Тези  общности  често  живеят  в лоши  
BG 6   BG условия  без основна  инфраструктура . Наблюдават  се дискриминация , социално  
изключване  и пространствена  сегрегация , както  и социално  напрежение . Публичните  
органи  в някои  области  от региона  обаче  често  не разполагат  с необходимите  
ресурси  и опит  да се справят  с тези предизвикателства  по един  цялостен  начин , но 
биха  могли  да извлекат  голяма  полза  от прилаганите  в съседни  области  по-добри  
практики  и организация . 
3. АНАЛИЗ  НА СУБСИДИАРНОСТТА  
В общия  случай  е най-добре  решенията  да се вземат  на подходящото  равнище , а 
действията  следва  да се предприемат  от субектите , разполагащи  със съответните  
познания  и компетентност . По засягащите  цяла  Европа  въпроси  това могат  да направят  
институциите  на Европейския  съюз , по националните  въпроси  — националните  
правителства , а по регионалните  и местните  въпроси  — регионите  и градовете . По 
макрорегионални  въпроси  (които  засягат  няколко  държави , но не и целия  Европейския  
съюз , а понякога  и държави , които  не са членки  на ЕС) обаче  има нужда  от специфична  
рамка  за сътрудничество  на равнище  макрорегион . 
Вече  е налице  известно  сътрудничество  между  държавите  — по линия  на 
междуправителствени  организации  или чрез сътрудничество  по конкретни  въпроси . 
Тези  начини  обаче  невинаги  са достатъчно  ефективни , не включват  всички  налагащи  
сътрудничество  въпроси  и не се поставят  в стратегическа  перспектива , включваща  най-
високото  политическо  равнище . Това  е причината  самите  държави -членки  да поискат  
чрез Съвета  Комисията  да изготви  макрорегионална  стратегия  за региона  на река 
Дунав .  
4. ЦЕЛИ  НА ИНИЦИАТИВАТА  НА ЕС 
Общата  цел („визията “) е да се развие  дългосрочно  сътрудничество  и интегриран  
подход  между  държавите , градовете  и областите  в региона  на река Дунав  за справяне  с 
предизвикателствата , както  и извличане  на полза  от общите  възможности  и 
споделянето  им. По-конкретно , държавите  могат  да извлекат  полза  от наличието  на по-
добра  основа  за съвместни  дискусии , вземане  на решения  и изпълнение  на действия  по 
общи  предизвикателства  и възможности . Възможно  е да се възприеме  по-координиран  
подход  във всяка  област  на политиката , като се отчитат  обаче  взаимовръзките  с други  
сфери  на икономиката  (напр . транспорт  — околна  среда  — икономическо  развитие ). 
За да се постигне  това, акцентът  следва  да се постави  върху  три конкретни  цели : 
подобрена  координация  и съгласуваност  (за увеличаване  на ефективността ), подобрени  
институционални  способности  (за увеличаване  на ефикасността ), дългосрочен  процес  
за сътрудничество  (за по-добро  приемане  на политическо  равнище ). 
5. ВАРИАНТИ  НА ПОЛИТИКАТА  
Определените  по-горе предизвикателства  сочат  към необходимостта  от по-добро  
разработване  на политики , вземане  на решения  и изпълнение , които  да се основават  на 
по-интензивни  координация , сътрудничество  и интеграция  между  различните  сектори  и 
между  дунавските  държави , градове  и области . Повишеният  капацитет  е необходим  за 
съгласуването , изпълнението  и укрепването  на съществуващите  политики . Предвид  
BG 7   BG представения  по-горе анализ , описаните  по-долу  варианти  и механизми  трябва  да се 
разглеждат  във връзка  с постигането  на определените  цели . Тези  варианти  се отнасят  
до възможните  рамки  за сътрудничество  в региона  на река Дунав , както  и до 
географския  обхват .  
• Възможни  рамки  за сътрудничество  
– Вариант  1: Комисията  не участва  в процеса  (базов  сценарий ); Комисията  не изготвя  
стратегия  за региона  на река Дунав . При този вариант  могат  да се предвидят  два 
възможни  сценария : 1.1) не се изготвя  стратегия  за региона  на река Дунав , и 
1.2) изготвя  се стратегия , но не от Комисията . 
– Вариант  2: Ролята  на Комисията  се изчерпва  с изготвянето  на стратегия ; Комисията  
изготвя  стратегия , но тя се изпълнява  единствено  на междуправителствено  равнище  
без участието  на ЕС.  
– Вариант  3: Комисията  координира  действията  на равнището  на ЕС (като използва  
структурите  на ЕС); разработва  се координирана  стратегия , като се използват  
съществуващите  структури  на ЕС, а Комисията  има задачата  да улеснява  процеса . 
Стратегията  се разработва  от Комисията , но бъдещите  решения  се вземат  съвместно  
от институциите .  
– Вариант  4: Комисията  оказва  подкрепа  за създаването  на нова  организация  с 
финансови  и законодателни  правомощия ; създава  се международна  организация , 
която  разполага  с правомощието  да приема  нови  законодателни  актове  за региона  на 
река Дунав  и да управлява  средствата  за финансиране  на транснационални  проекти . 
• Географски  варианти  
– Вариант  а: Ограничаване  до региона  на река Дунав ; при този подход  се обхващат  
разположените  непосредствено  до реката  територии  (държави -членки  и държави , 
които  не са членки  на ЕС) и така акцентът  се поставя  върху  свързани  с реката  
въпроси , като годността  за плаване  и околната  среда . 
– Вариант  б: Разширяване  до равнище  функционална  географска  област ; при този 
подход  се обхваща  регионът  на река Дунав  като цяло  (държави -членки  и държави , 
които  не са членки  на ЕС) и така могат  се предприемат  действия  по редица  свързани  
с региона  предизвикателства  (а не само  по отнасящи  се единствено  до реката  
въпроси ). Съгласно  този вариант  „регионът  на река Дунав “ се счита  за 
функционална  област , включваща  необходимите  субекти  за осигуряване  на 
сътрудничество  по различни  въпроси , които  могат  да бъдат  държави -членки  на ЕС 
или други4.  
                                                 
4 За да се даде  представа  за съответната  територия , е възможно  като представителни  за региона  на 
река Дунав  да се разглеждат  държавите  от басейна  на река Дунав  (което  означава , че 
територията  не се ограничава  с реката ), като това понятие  се използва  в рамките  на Процеса  за 
дунавско  сътрудничество , който  е широко  приет  в областта . Съответната  територия  е следната : 
държавите -членки  на ЕС — Германия  (специално  Баден -Вюртемберг  и Бавария ), Австрия , 
Словашката  република , Чешката  република , Унгария , Словения , Румъния  и България , както  и 
държавите  извън  ЕС — Хърватска , Сърбия , Босна  и Херцеговина , Черна  гора, Република  
Молдова  и Украйна  (регионите  по течението  на река Дунав ). Това  не изключва  възможността  
BG 8   BG – Вариант  в: Разширяване  на подхода  отвъд  региона  на реката , но с включване  само  на 
държавите -членки  на ЕС от региона  на река Дунав ; подходът  се основава  на 
вариант  б, но се ограничава  до държавите -членки  на ЕС.  
6. ОЦЕНКА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЯТА  
• Възможни  рамки  за сътрудничество  
В таблицата  по-долу  се обобщава  доколко  всеки  от вариантите  може  да гарантира  
постигането  на изложените  в параграф  4 цели : (ефективност ); доколко  лесно  те се 
постигат  (ефикасност ); и дали  е вероятно  да се поемат  ангажименти  (приемане  на 
политическо  равнище ).  
Вариант  1 — Комисията  не участва  в процеса  (базов  сценарий )  
Сценарий  1.1: Не се изготвя  стратегия  за региона  на река  Дунав  
 -- - 0 + ++ 
Ефективност    9   
Ефикасност    9   
Приемане  на 
политическо  равнище  9     
Вариант  1 — Комисията  не участва  в процеса  (базов  сценарий )  
Сценарий  1.2: Изготвя  се стратегия , но не от Комисията   
 -- - 0 + ++ 
Ефективност     9  
Ефикасност    9   
Приемане  на 
политическо  равнище   9    
Вариант  2:  
Ролята  на Комисията  се изчерпва  с изготвянето  на стратегия  
 -- - 0 + ++ 
Ефективност     9  
Ефикасност    9   
Приемане  на 
политическо  равнище   9    
Вариант  3:  
Комисията  координира  действията  на равнището  на ЕС (като  използва  структурите  на ЕС) 
 -- - 0 + ++ 
Ефективност      9 
Ефикасност     9  
Приемане  на 
политическо  равнище      9 
Вариант  4:  
Комисията  оказва  подкрепа  за създаването  на нова  организация  с финансови  и законодателни  
правомощия  
 -- - 0 + ++ 
Ефективност      9 
Ефикасност   9    
Приемане  на 
политическо  равнище   9    
 
• Географски  варианти  
                                                                                                                                                         
съседни  държави  (или морски  области ) да участват  в процеса  по определени  въпроси . Следва  да 
се подчертае , че регионът  на река Дунав  не се ограничава  с река Дунав . 
BG 9   BG – Вариант  а: Ограничаване  до региона  на река Дунав ; въпреки  че свързаното  с реката  
положение  може  да се подобри , в другите  области  на политиката , които  имат  
отношение  към региона  на река Дунав , не се предприемат  действия . По-специално  
недостатъчно  внимание  се отделя  на потенциала  за укрепване  на социално -
икономическото  развитие  на региона . 
– Вариант  б: Разширяване  до равнище  функционална  географска  област ; този вариант  
дава възможност  за включване  на повече  теми , свързани  с предизвикателствата  пред  
региона  на река Дунав , а не само  река Дунав . Както  стана  ясно  при процеса  на 
консултации , по-широкият  подход  може  да улесни  решаването  на въпроси , които  
иначе  остават  без решение  поради  противоречиви  позиции  (годност  за плаване  
срещу  околна  среда ), и дава възможност  на всички  страни  да установят  ползи  за себе 
си, т.е. този подход  дава възможност  за постигане  на политически  компромиси . По 
този начин  е възможно  да се стигне  до резултат , който  е на по-широка  основа  от най-
ниския  общ знаменател . Освен  това се реализира  ползата  от разглеждане  на 
областите  на политиката  по интегриран  начин , като се отчитат  взаимодействията  
между  тях и се избягва  разглеждането  поотделно . Налице  е потенциал  за укрепване  
на интеграцията  на региона  в ЕС, както  в административно /правно  отношение , така 
и във връзка  със социално -икономическото  развитие . Поради  това този вариант  
вероятно  ще получи  по-широко  приемане  на политическо  равнище  и ще засегне  
области , по отношение  на които  има противоречиви  политически  намерения . 
– Вариант  в: Разширяване  отвъд  региона  на реката , но с включване  само  на държавите -
членки  на ЕС от региона  на река Дунав ; Въпреки  че този вариант  би улеснил  
изпълнението  на много  действия , тъй като за цялата  обхваната  територия  има обща  
правна  рамка  (директивите  на ЕС) и общи  инструменти  за финансиране  (по-
специално  структурните  фондове ), при него  няма  да могат  да се предприемат  
действия  по всички  предизвикателства  и възможности  в региона  на река Дунав  като 
цяло . Например  подобряването  на годността  за плаване  би било  ограничено  по 
мащаб , тъй като река Дунав  минава  през Хърватия  и Сърбия . Повечето  други  
области  на политиката  също  биха  били  непълни  по отношение  на формулировката  и 
изпълнението  им, тъй като темите  често  засягат  териториите  на съседни  държави  
кандидат -членки , потенциални  кандидат -членки  и трети  държави . 
7. СРАВНЕНИЕ  НА ВАРИАНТИТЕ  
Предвид  анализа  на въздействието  на различните  варианти  на политиката  стигаме  до 
заключението , че най-добрите  варианти  са следните : 
• Възможни  рамки  за сътрудничество  
Предпочитаният  вариант  е вариант  3, при който  Комисията  координира  действията  на 
равнището  на ЕС, като използва  структурите  на ЕС. При този вариант  Комисията  
участва  активно  за улесняване  на процеса , като оказва  подкрепа  на дунавските  държави  
при разработването  на съгласувана  стратегия  за региона . Разработването  на такава  
стратегия  на ЕС става  в тясно  сътрудничество  със засегнатите  държави  и с всички  
имащи  отношение  към въпроса  служби  на Европейската  комисия . Процесът  се 
подпомага  от открита  процедура  на консултации  на широка  основа  с всички  
заинтересовани  страни  от региона  и процедура  на консултации  с регионални  експерти . 
Този  вариант  може  да се опре  на опита  от стратегията  на ЕС за региона  на Балтийско  
море , която  беше  разработена  през 2009 г. и вече е в етап на изпълнение .  
BG 10   BG Този  вариант  е предпочитан  пред  другите  представени  варианти  по отношение  на: 
– ефикасността , като се дава възможност  за по-добро  съгласуване  на политиките  и 
финансовите  средства  за региона ; 
– ефективността , като се улеснява  изпълнението  на конкретни  действия  чрез 
напътстващата  роля  на Комисията , широката  ангажираност  със стратегията  на пряко  
изпълняващите  я субекти , както  и изпълнимостта  на действията ; 
– приемането  на политическо  равнище , като се използват  съществуващите  финансови  
средства , институции  и законодателство  и като се прилага  всеобхватен  подход , с 
който  да е възможно  всички  страни  да се ангажират  със стратегията .  
По отношение  на административните  разходи  този вариант  изисква  повече  ресурси  от 
базовия  сценарий , но по-малко  от другите  варианти , с които  се създават  нови  
институции . Централната  координираща  роля  на Комисията  дава възможност  за по-
ефективно  изпълнение  на стратегията  и управление  на финансовите  средства , което  
може  да доведе  до по-добро  използване  на ресурсите  като цяло . 
Във връзка  с определените  цели , представени  в глава  4, при този вариант  се подобрява  
координацията  и съгласуваността  на политиките  и инвестиционните  решения , 
увеличава  се институционалният  капацитет  на региона  (тъй като се използват  и се 
укрепват  съществуващите  структури  и институции  и се активизира  сътрудничеството  
между  държавите ) и се подобрява  видимостта  и отчетността  (тъй като ще се прилага  
непрекъснат  мониторинг  и оценка  от страна  на Европейската  комисия  и държавите -
членки ).  
• Географски  варианти  
Предпочитаният  вариант  е вариант  б, при който  регионът  на река Дунав  се разширява  
до пълната  функционална  географска  област . Този  подход  би обхванал  региона  на река  
Дунав  като цяло  (държави -членки  и държави , които  не са членки  на ЕС), поради  което  
ще е налице  възможност  да се предприемат  действия  по всички  основни  въпроси , 
засягащи  целия  регион  на река Дунав , и ще се спомогне  да се преодолеят  
съществуващите  при другите  варианти  административни  и политически  пречки  и 
пропуски . 
8. МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНЯВАНЕ  
Мониторингът  и оценяването  могат  да се извършат  на три нива : 
– ще се определят  ориентири  относно  напредъка  по изграждането  на необходимите  
структури  (създаване  на тематични  работни  групи , действащи  субекти , отговорни  за 
събирането  на данни , комуникационни  структури  в рамките  на региона  и центрове  за 
контакт  за заинтересованите  страни ). Ще се установи  рамка  за докладване  и график ; 
– по всеки  от приоритетите  в плана  за действие  ще се установят  мониторингови  
показатели  с подробна  рамка , за да се даде  възможност  за оценка  на процеса  на 
изпълнение . Тези  показатели  ще се приемат  с плана  за действие ; 
BG 11   BG – ще се определят  водещи  цели , за да се оцени  общото  развитие  в региона  на река 
Дунав  по отношение  на основните  предизвикателства . Въз основа  на тези цели  ще се 
определят  базови  критерии , спрямо  които  ще може  да се оценява  напредъкът  по 
постигането  на основните  цели  в областта  на околната  среда , благосъстоянието , 
достъпността  и сигурността .  
Ще е необходимо  да се установи  процедура  за докладване . Комисията  ще може  да 
докладва  редовно  за напредъка  по постигане  на установените  в плана  за действие  
мониторингови  показатели . Може  да се установи  и график  за оценяване  (напр . след  3 
години  период  на изпълнение ).  
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ  
Предвид  изложеното  по-горе, в настоящия  доклад  за оценката  на въздействието  се 
предлага  да се създаде  стратегия  на ЕС за региона  на река Дунав , при която  
Европейската  комисия  координира  устойчива  рамка  за сътрудничество , като улеснява  
оказването  на подкрепа  на развитието  и интегрираните  действия  в един  
транснационален  контекст , използвайки  съществуващите  структури  на ЕС. Стратегията  
следва  да се придружава  от текущо  актуализиран  план  за действие , който  включва  
конкретни  примери  за това, по кои въпроси  и как следва  да се активизира  
сътрудничеството . Предложената  организация  е подобна  на използваната  (и 
понастоящем  в процес  на изпитване ) организация  за стратегията  на ЕС за региона  на 
Балтийско  море . Предвид  наличието  на подкрепа  по този въпрос , подходът  при региона  
за Балтийско  море  може  да се окаже  особено  полезен  като отправна  точка .  
Стратегията  на ЕС за региона  на река Дунав  ще представлява  устойчива  рамка  за 
сътрудничество  в подкрепа  на развитието  и интегрираните  действия  в един  
транснационален  контекст . Тя ще се придружава  от текущо  актуализиран  план  за 
действие , който  включва  конкретни  примери  за това, по кои въпроси  и как следва  да се 
активизира  сътрудничеството . Всяка  от приоритетните  области  от плана  за действие  ще 
се координира  от дадена  държава . Освен  това държавите -членки  ще участват  в процеса  
чрез Съвета , а последващите  действия  по стратегията  ще се извършат  от групата  на 
високо  равнище .  
Комисията  ще бъде  основен  действащ  субект , като гарантира , че по процеса  се постига  
напредък , като поема  водеща  роля , а в случаи  на несъгласия  улеснява  обсъжданията  в 
позицията  си на независим , легитимен  и надежден  партньор . Поради  това Комисията  
ще улесни  процеса , като координира  усилията  и докладва  за напредъка . Що се отнася  
до финансирането , програмите  по структурните  фондове  ще бъдат  включени  в процеса  
BG 12   BG на ранен  етап, за да се осигури  готовността  при тях за съгласуване  на финансовите  
средства  с плана  за действие . 
В заключение , стратегията  на ЕС за региона  на река Дунав  може  да даде  конкретни  
резултати , основаващи  се на ясна  политическа  подкрепа  (от Комисията , държавните  
ръководители ). Тя може  да улесни  реализирането  на конкретни  подобрения , тъй като  
при изготвянето  ѝ бяха  използвани  технически  експертни  знания  (генерални  дирекции , 
министерства , заинтересовани  страни ) и конкретен  ангажимент  от страна  на 
Комисията . Стратегията  може  да се опре  на процес , който  позволява  действията  да се 
възприемат  като открити , прозрачни  и легитимни . И накрая , при нея може  да се извлече  
полза  от същественото  въздействие  от съгласуването  на политики  и финансови  
средства  по съществуващи  инструменти . Необходимо  е обаче  да продължи  
насърчаването  на готовността  за сътрудничество  на държавите  и заинтересованите  
страни  от региона  на река Дунав  в дух на партньорство  и с общи  цели  и отговорности .