[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 29.9.2010

COM(2010) 527 окончателен

2010/0281 (COD)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

за предотвратяване и коригиране на макроикономическите неравновесия

ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ

1. КОНТЕКСТ НА ПРЕДЛОЖЕНИEТО

Възникването на големи макроикономически неравновесия, включително. на големи и трайни различия в тенденциите на развитие на конкурентоспособността, се оказа много вредно за Европейския съюз и особено за еврото, когато започна кризата. В годините преди кризата ниските разходи за финансиране стимулираха неправилното разпределение на ресурсите — често за по-непродуктивни цели, което доведе до неустойчиви равнища на потребление, балони в сектора на жилищата и натрупване на външен и вътрешен дълг в някои държави-членки. Поради това е необходимо да се разработи нова структурирана процедура за предотвратяване и коригиране на неблагоприятните макроикономически неравновесия във всички държави-членки.

В своето съобщение и доклад, „(„ИПС на 10 години: успехи и предизвикателства след 10 години Икономически и паричен съюз“)[1], Комисията предложи обширна програма за действие за подобряване на функционирането на ИПС. В него особено се подчертава необходимостта от разширяване на икономическия надзор с цел откриване и преодоляване на макроикономическите неравновесия на ранен етап. Засилването на надзора бе препоръчано особено в областта на външната конкурентоспособност и баланса на текущата сметка, при които след въвеждането на еврото възникнаха забележими различия между държавите-членки. За да бъдат преодолени тези предизвикателства, през юли 2008 г. Еврогрупата реши да започне извършването на редовен преглед на развитието на конкурентоспособността в рамките на еврозоната и този преглед дава резултати.

Стратегията „Европа 2020“ е амбициозна и цялостна стратегия за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж на икономиката на ЕС. На фона на кризата, в тази стратегия вниманието е съсредоточено към преодоляването на слабостите на Европа в надзора във връзка с макрофинансовите и структурните предизвикателства. Като се отчитат тесните икономически и финансови взаимовръзки в еврозоната и влиянието им върху единната парична единица, в стратегията „Европа 2020“ се призовава за разработването на специална политическа рамка за еврозоната с цел преодоляване на по-широките макроикономически неравновесия[2]. От тази гледна точка е необходим интегриран в законодателството механизъм, с който да се следят източниците на макроикономически неравновесия и при необходимост да се осигуряват целесъобразни корективни действия. Предпазните и корективните действия трябва непременно да бъдат взаимно свързани, за да се избягват болезнените процеси на приспособяване на икономиката, когато неравновесията излязат извън контрол.

2. РЕЗУЛТАТИ ОТ КОНСУЛТАЦИИТЕ СЪС ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

На фона на кризата с безпрецедентен мащаб и след спешните действия, предприети за преодоляването на непосредствените проблеми, Комисията реагира бързо, предлагайки една амбициозна, но реалистична програма за реформи. Тя бе представена под формата на две съобщения до Европейския парламент и Съвета, издадени съответно на 12 май и 30 юни 2010 г. Избирайки публични правни документи като средство за комуникация, Комисията искаше да покаже, че е готова за диалог с държавите-членки, Европейския парламент и всички други заинтересовани страни, представяйки същевременно практически предложения за действие.

В съобщението си от 12 май 2010 г. Комисията излага многостранен подход за засилване на координацията на икономическата политика. В съобщението се подчертава необходимостта от пълноценно използване на инструментите за надзор, предвидени в Договора. Съществуващите инструменти следва да бъдат изменени и допълнени, ако това е нужно. В съобщението се призовава за по-строго спазване на Пакта за стабилност и растеж и за разширяване на икономическия надзор. За тази цел държавите-членки ще могат своевременно да координират действията си на европейско равнище благодарение на създаването на „европейски семестър“ за координация на икономическата политика. Накрая, в съобщението се излагат принципите, които следва да осигурят стабилна рамка за управление на кризите за държавите-членки от еврозоната. Повечето предложения се отнасят до ЕС като цяло, но за проблемите на еврозоната се предвиждат по-строги правила.

Междувременно напрежението на финансовите пазари се повишаваше и въз основа на предложение на Комисията на 9 май 2010 г. на извънредно заседание Съветът по икономическите и финансовите въпроси реши да създаде Европейски механизъм за стабилизиране и постигна съгласие да се поеме задължение за по-бърза фискална консолидация, когато това е оправдано.

На 30 юни 2010 г. Европейската комисия прие актуализирано съобщение, в което по-подробно определя принципите на икономическия надзор, изложени в съобщението от 12 май. В него вниманието е съсредоточено върху въпросите за прилагането и контрола върху изпълнението. Подчертава се, че ЕС има нужда от по-строг макроикономически надзор върху държавите, обхващащ всички значими области на икономическата политика. Макроикономическите неравновесия следва да се разглеждат заедно с фискалната политика и реформите за повишаване на растежа в рамките на стратегията „Европа 2020“. Засиленият надзор следва да залегне в основата на концепцията за „европейски семестър“ и да се придружава от редица наказателни мерки с цел предотвратяване или коригиране на прекомерните неравновесия, които биха могли да застрашат финансовата стабилност на ЕС и еврозоната. Що се отнася до фискалната политика, следва да се засилят както предпазните, така и корективните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Представен бе и общ план за преодоляване на макроикономическите неравновесия между държавите-членки.

Гореспоменатите съобщения бяха приносът на Комисията към работата на Специалната група за икономическото управление, създадена на заседанието на Европейския съвет през март и ръководена от председателя му. Специалната група призна, че неравновесията са особено важен проблем, най-вече за членовете на еврозоната. Потвърдена бе необходимостта от по-строго наблюдение на макроикономическото развитие по няколко ключови показателя, по-специално чрез механизъм за предупреждение. Като цяло бе постигнато съгласие по въпроса, че макроикономическият надзор следва да се упражнява едновременно с бюджетния надзор в съответствие с Пакта за стабилност и растеж.

Европейският съвет следеше внимателно работата на Специалната група. Първите насоки по въпроса бяха включени в заключенията от заседанието на Европейския съвет от 17 юни, на което бе одобрено разработването на таблица с показатели за ранно откриване на водещи до неустойчивост или опасни тенденции. В заключенията си от 16 септември 2010 г. Европейският съвет приветства разработването на нова рамка за надзор на макроравнище с цел наблюдение и своевременно коригиране на различията и неравновесията в областта на конкурентоспособността, които водят до неустойчивост.

3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО

Напълно разработеният механизъм за предпазване от макроикономически неравновесия и тяхното коригиране се състои от две проектопредложения за регламенти. В първото предложение се очертава процедурата при прекомерно неравновесие (ППН), а във второто вниманието е съсредоточено върху съответните наказателни мерки. И двете предложения са описани последователно в настоящия обяснителен меморандум.

В първото предложение се предвижда рамка за определяне и преодоляване на макроикономическите неравновесия, включително на тенденциите за намаляване на конкурентоспособността. Така се допълва процедурата за макроструктурен надзор върху държавите, предвидена съгласно стратегията „Европа 2020“.

ППН е съвсем нов елемент в процеса на икономическия надзор. Тя включва редовно оценяване на риска от неравновесие, като съдържа механизъм за предупреждение, в съчетание с разпоредби, даващи възможност за корективни действия при неблагоприятни макроикономически неравновесия извън обхвата на фискалната политика. ППН важи за всички държави-членки.

Надзорът започва с механизъм за предупреждение, чиято цел е установяването на държавите-членки с потенциално проблемни равнища на макроикономически неравновесия. Механизмът за предупреждение се състои от таблица с показатели (член 3), съчетана с анализ на данните. Планираната таблица с показатели е прозрачна и опростена в рамките на разумното и е допълнена от икономическа обосновка. За целта е предвиден набор от показатели, предназначени за своевременно установяване на неравновесията, които възникват в различни части на икономиката. Този набор от показатели следва да бъде достатъчно голям, за да може да обхване всяко възможно значително неравновесие, и достатъчно чувствителен, за да може да открива неравновесията на ранен етап. Таблицата ще съдържа няколко показателя за всяка държава-членка.

Ще бъдат определени и обявени критични стойности за всеки показател, при достигането на които се задейства механизмът, с цел да се повиши прозрачността и отчетността. За някои показатели критичните стойности ще бъдат симетрични; чрез тях ще се откриват както прекомерно високите, така и прекомерно ниските равнища на променливата величина. Важно е обаче да се има предвид, че тези показатели не бива да бъдат смятани за цели или инструменти на политиката. Например дефицит по текущата сметка от 3 % може да се смята за приемлив за една държава в процес на конвергенция с потребности от много инвестиции, но не и за една по-напреднала държава с бързо застаряващо население. Ето защо тези критични стойности следва да бъдат смятани за примерни величини, които да служат за ориентир при оценяването, но не бива да бъдат тълкувани механично; те следва да бъдат допълвани от икономически анализ и специална оценка според особеностите на всяка държава.

Комисията ще публикува показателите от таблицата, съответните им стойности и съответните базови методики в отделен документ, за да осигури пълна прозрачност по отношение на функционирането на механизма за предупреждение. Наборът от включени в таблицата показатели може да бъде променян с времето, следвайки променящите се опасности за макроикономическата стабилност или измененията в наличието на данни. Сред евентуалните показатели вероятно ще има и външни, и вътрешни показатели. Чрез показателите за външното състояние (например текущите сметки и външния дълг) и за ценовата или разходната конкурентоспособност (например реалните ефективни валутни курсове) би се улеснило установяването на външни неравновесия. Използването на показатели за вътрешното положение (например за дълга на частния и на публичния сектор) е оправдано, защото външните неравновесия задължително имат вътрешни аналози. Наблюдението на показателите за вътрешното положение е оправдано и само по себе си, тъй като вътрешните неравновесия се отразяват върху другите държави-членки, по-конкретно чрез верижно разпространение на проблемите във финансовата система. Съчетани, тези показатели биха задоволили повечето аналитични потребности за предварително оценяване на възможните неравновесия.

Комисията ще публикува редовно данните от таблицата заедно с доклад, в който ще разглежда в перспектива всички евентуално противоречиви сигнали по различните показатели (член 4). Въз основа на всички налични данни Комисията ще съставя списък на държавите-членки, за които се смята, че съществува риск от възникване на неравновесия. Ранното обсъждане в рамките на Съвета и Еврогрупата ще дава възможност на Комисията да получава необходимите сведения от държавите-членки и ще осигури прозрачност на разискванията в Комисията. След такова обсъждане Комисията ще предоставя специален задълбочен анализ за държавите-членки, за които механизмът за предупреждение показва възможни неравновесия или свързан с тях риск (член 5). За целта ще се извършва задълбочен преглед, състоящ се в подробно проучване на основните проблеми в съответната държава-членка. При необходимост заедно с прегледа може да се осъществяват мисии за надзор в съответната държава. Ще се отчитат всички ранни предупреждения или препоръки от Европейския комитет за системен риск, както и планираните политически мерки на анализираната държава-членка, отразени в програмата ѝ за стабилност или конвергентната ѝ програма и в националната ѝ програма за реформи. Този задълбочен анализ от страна на Комисията може да доведе до три различни резултата съгласно членове 6 и 7:

- Ако се прецени, че макроикономическите неравновесия не са сериозни, Комисията ще предлага да не се предприемат по-нататъшни действия.

- Ако Комисията прецени, че съществуват макроикономически неравновесия (или риск от такива неравновесия) въз основа на задълбочения преглед, тя ще препоръчва на Съвета да приеме необходимите предпазни препоръки към съответните държави-членки съгласно член 121, параграф 2 от Договора. В съответствие с общите насоки за икономическата политика и според характера на неравновесието предпазните препоръки може да се отнасят до проблеми в различни области.

- Ако задълбоченият преглед показва наличието в дадена държава-членка на големи неравновесия или неравновесия, които застрашават правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз, по препоръка на Комисията Съветът може съгласно член 121, параграф 4 от Договора да приеме препоръки, с които обявява съществуването на прекомерно неравновесие и препоръчва на съответната държава-членка да предприеме корективни действия в определен срок и да представи план за корективни действия, съдържащ предвижданите мерки. Държавите-членки с прекомерни неравновесия по смисъла на ППН ще бъдат подложени на засилен партньорски натиск. Тези „препоръки по ППН“ следва да бъдат публикувани; те следва да бъдат по-подробни и предписателни от „предпазните“ препоръки по член 6. Според характера на неравновесието предписанията биха могли да се отнасят до различни аспекти на фискалната политика, политиката по отношение на трудовите възнаграждения, макроструктурната политика и макропруденциалната политика под контрола на държавните органи.

След откриването на ППН съответната държава-членка ще бъде задължена в определен срок съгласно член 8 да приеме план за корективни действия, съдържащ график за прилагането на мерките. С плана за корективни действия ще се потвърждава решимостта на държавата-членка да работи за преодоляване на неравновесията. В срок от два месеца след представянето на плана за корективни действия и въз основа на доклад от Комисията Съветът оценява плана. Ако въз основа на предложение на Комисията Съветът прецени, че планираните действия са достатъчни, той приема становище за одобрението на плана. Ако Съветът прецени, че предприетите или предвижданите действия съгласно плана за корективни действия или графикът за изпълнението им са недостатъчни за изпълнение на препоръките, по предложение на Комисията Съветът приканва държавата-членка да измени плана си в определен нов срок. Гъвкавостта на процедурата следва да дава възможност на Съвета да определя целесъобразен срок, когато издава препоръки по ППН, като отчита какъв е мащабът на неравновесията и доколко неотложни действия изискват те, както и възможността за справяне с положението чрез политически мерки. За разлика от фискалната политика, не всички други политически инструменти са под прекия контрол на националните правителства, когато трябва да се преодоляват неравновесия. Освен това корективните мерки може да влияят със закъснение върху неравновесията според характера им. Например през десетте години преди кризата от 2008 г. в еврозоната имаше трайни различия в конкурентоспособността и салдата по текущите сметки на държавите-членки. Коригирането на неравновесията в конкурентоспособността и външното положение изисква значителни промени на относителните цени и разходи и преразпределение на търсенето и предлагането между сектора, чиято продукция не се изнася, и експортно ориентирания сектор. Икономиките на много държави-членки от еврозоната се отличават с относително висока нееластичност на трудовия и продуктовия пазар, която — при липсата на подходящи реформи — вероятно ще удължи периода за коригиране на неравновесията. Във всички случаи Комисията ще наблюдава изпълнението на корективните действия от страна на съответните държави-членки, които съгласно член 9 трябва да представят редовни доклади за напредъка си. При промяна на икономическите условия препоръките по ППН може да бъдат изменени по препоръка на Комисията.

Въз основа на препоръка на Комисията Съветът ще заключава дали съответната държава-членка е предприела препоръчаните коригиращи мерки. В член 10 се излагат условията за извършване на посочената оценка. Ако Съветът реши, че съответната държава-членка е предприела целесъобразни действия, процедурата ще бъде спряна временно. Спирането на процедурата означава, че държавата-членка напредва задоволително с корективните действия. Но понеже е възможно корективните действия да дават реални резултати значително по-късно от тяхното приемане, ефективното преодоляване на макроикономическите неравновесия може да отнеме известно време. Съответната държава-членка ще трябва да докладва периодично, а върху нея ще бъде упражняван надзор до окончателното прекратяване на ППН.

В крайна сметка трайните и успешни корективни действия ще спомогнат за преодоляването на неравновесията. Съгласно член 11 процедурата при прекомерно неравновесие ще бъде прекратявана, когато Съветът заключи въз основа на препоръка от Комисията, че в държавата-членка вече не съществуват прекомерни неравновесия.

Ако съответната държава-членка не е предприела целесъобразни действия, процедурата при прекомерно неравновесие спрямо нея ще продължава. В такива случаи Съветът ще трябва да приеме преразгледани препоръки с нов срок — вероятно по-къс — за предприемане на корективни действия. За държавите-членки от еврозоната механизмът за принудително изпълнение би могъл накрая доведе до налагане на наказанията, предвидени в регламента за въвеждане на наказателни мерки с цел коригиране на макроикономическите неравновесия в еврозоната. Освен това непълното спазване на препоръките в рамките на надзора върху неравновесията също би могло да се смята за утежняващ фактор при оценяването на бюджетното положение съгласно Пакта за стабилност и растеж, което би създало самоусилващи се взаимодействия между различните елементи на политиката по отношение на принудителното изпълнение.

Във второто предложение за регламент се предвиждат наказателни мерки за коригиране на прекомерните макроикономически неравновесия. С втория регламент се допълва регламентът за ППН, като в него ударението се поставя върху наказателните мерки за държавите-членки от еврозоната. В него се посочва, че ако дадена държава-членка продължава да не изпълнява препоръките на Съвета за преодоляване на макроикономическите неравновесия, тя ще трябва да плаща годишна глоба, докато Съветът установи, че е предприела корективни действия. Продължаващото неизпълнение се определя като неизпълнение на препоръките на Съвета в новия срок, поставен съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (…). Освен това държавата-членка ще трябва да плаща годишна глоба и ако продължава да не изпълнява задължението си да представи на Съвета и Комисията план за корективни действия, които да са достатъчни за спазването на препоръките на Съвета. В този случай продължаващото неизпълнение се определя като неизпълнение на задължението за представяне на план с достатъчни корективни мерки в новия срок, поставен съгласно член 8, параграф 2 от Регламент (…). Годишната глоба ще бъде необходимият стимул за държавите-членки от еврозоната да изпълнят препоръките или да изготвят план за достатъчни корективни действия дори след плащането на първата глоба.

За да се осигури равноправие между държавите-членки в тяхното третиране, глобата следва да бъде еднаква за всички държави-членки от еврозоната — в размер на 0,1 % от БВП на съответната държава-членка за предходната година. По правило Комисията ще предлага максималния предвиден размер на глобата и това предложение ще се смята за прието, освен ако Съветът вземе обратното решение с квалифицирано мнозинство в срок от десет дни след приемането на предложението от страна на Комисията. Съветът може да измени предложението на Комисията с единодушно решение съгласно член 293, параграф 1 от Договора.

По предложение на Комисията Съветът може да реши да отмени или намали глобата. За тази цел Комисията би могла да отправи предложение в отговор на обосновано искане от държавата-членка и това би обърнало отговорността за осигуряване на доказателства за прилагането на санкцията. Освен това Комисията би могла също така да отправи предложение със същата цел, позовавайки се на изключителни икономически обстоятелства съгласно Пакта за стабилност и растеж — ПСР (Регламент (ЕО) № 1467/97).

Решенията на Съвета по отношение на тези глоби ще бъдат вземани само от представителите на държавите-членки, чиято парична единица е еврото. Гласът на члена на Съвета, който представлява засегнатата държава-членка, няма да се брои.

Глобите, предвидени в настоящото предложение за регламент, представляват друг приход съгласно член 311 от Договора. В съответствие с практиката, установена в корективната част на ПСР (Регламент (ЕО) № 1467/97), този приход ще бъде разпределян между държавите-членки, чиято парична единица е еврото и които не са обект на процедура при прекомерно неравновесие по смисъла на Регламент (…) или на процедура при прекомерен дефицит по смисъла на Регламент (ЕО) № 1467/1997, съобразно техния дял в общия брутен национален доход на отговарящите на условията държави-членки.

2010/0281 (COD)

Предложение за

РЕГЛАМЕНТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА

за предотвратяване и коригиране на макроикономическите неравновесия

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 6 от него,

като взеха предвид предложението на Европейската комисия,

след като представиха проекта на законодателния акт на националните парламенти,

като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет[3],

в съответствие с обикновената законодателна процедура,

като имат предвид, че:

(1) Предвидената в Договора координация на икономическите политики на държавите-членки в рамките на Европейския съюз следва да включва съблюдаването на ръководните принципи за ценова стабилност, стабилни публични финанси и парични условия и устойчивост на платежния баланс.

(2) Необходимо е възползване от опита, придобит през първото десетилетие на функционирането на Икономическия и паричен съюз.

(3) Особено надзорът върху икономическите политики на държавите-членки следва да бъде разширен отвъд бюджетния надзор, за да се предотвратят прекомерни макроикономическите неравновесия и да се подпомогнат засегнатите държавите-членки да изготвят план за корективни действия, преди различията да се затвърдят. Тора разширяване на рамката за икономически надзор следва да се осъществява успоредно със задълбочаването на фискалния надзор.

(4) Необходима е подробно описана в законодателството процедура, за да се спомогне за справянето с тези неравновесия

(5) Целесъобразно е многостранното наблюдение съгласно член 121, параграфи 3 и 4 от Договора да бъде допълнено със специални правила за откриване, предотвратяване и коригиране на макроикономическите неравновесия.

(6) Посочената процедура следва да се основава на механизъм за предупреждение с оглед ранно откриване на възникващи макроикономически неравновесия. Тя следва да се основава на използването на индикативна прозрачна таблица с показатели в съчетание с икономическа оценка.

(7) Таблицата следва да се състои от ограничен набор от икономически и финансови показатели, които са от значение за откриването на макроикономически неравновесия, със съответни индикативни критични стойности (прагове). Съставът на таблицата може да бъде променян с течение на времето, inter alia поради променящите се опасности за макроикономическата стабилност или съобразно наличието на съответни статистически данни.

(8) Достигането на една или повече критични стойности не означава непременно възникване на макроикономически неравновесия, тъй като икономическата политика следва да отчита взаимозависимостта между макроикономическите променливи. Икономическата преценка следва да гарантира, че цялата налична информация, независимо дали от таблицата с показатели или извън нея, е взета предвид и е подложена на обстоен анализ.

(9) Въз основа на процедурата за многостранен надзор и механизма за предупреждение Комисията следва да установява държавите-членки, подлежащи на задълбочен преглед. Задълбоченият преглед следва да включва обстоен анализ на източниците на неравновесия в съответната държава-членка. Той следва да бъде обсъждан в Съвета и в Еврогрупата за държавите-членки, чиято парична единица е еврото.

(10) За осъществяване на процедура за наблюдение и коригиране на неблагоприятни макроикономически неравновесия, съдържаща предпазни и корективни елементи, са необходими усъвършенствани инструменти за надзор въз основа на тези, използвани в процедурата за многостранен надзор. Това може да включва мисии на представители на Комисията за засилен надзор в дадена държава-членка и допълнително докладване от въпросната държава-членка в случай на сериозни неравновесия, включително неравновесия, застрашаващи правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз

(11) При оценката на неравновесията следва да се отчитат тяхната сериозност, степента, в която може да се смята, че водят до неустойчивост, и възможното разпространение в други държави-членки на отрицателни икономически и финансови последици. Следва да се вземат предвид също и капацитетът на съответната държава-членка за икономическо приспособяване и нейните досегашни резултати в спазването на предишни препоръки, издадени съгласно настоящия регламент, и други препоръки, издадени съгласно член 121 от Договора като част от многостранното наблюдение, и по-специално общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза.

(12) Ако се установят макроикономически неравновесия, до съответната държава-членка следва да се отправят препоръки с насоки за подходящи ответни политически мерки. Мерките на съответната държава-членка спрямо неравновесията следва да бъде навременен и с използване на всички налични политически инструменти под контрола на държавните органи. Той следва да бъде съобразен със специфичната среда и обстоятелствата в съответната държава-членка и да обхваща основните области на икономическата политика, включително при необходимост фискалната политика, политиката по отношение на трудовите възнаграждения, трудовия пазар, пазарите на продукти и услуги и регулирането на финансовия сектор.

(13) Ранните предупреждения и препоръки от Европейския комитет за системен риск до държавите-членки или Съюза се отнасят до рискове от макрофинансов характер. Тези ранни предупреждения и препоръки могат да дават основание и за подходящи последващи действия в контекста на надзора за неравновесия.

(14) Ако бъдат установени сериозни макроикономически неравновесия, включително такива, застрашаващи правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз, следва да се започне процедура при прекомерно неравновесие, която може да включва издаване на препоръки до съответната държава-членка, повишени изисквания за надзор и наблюдение, а по отношение на държавите-членки, чиято парична единица е еврото — възможността за принудително изпълнение в съответствие с Регламент (ЕС) № […/…][4] в случай на продължаващо невземане на корективни мерки.

(15) Всяка държава-членка, срещу която се води процедура при прекомерно неравновесие, следва да приеме план за корективни действия, съдържащ подробности за нейната политика в изпълнение на препоръките на Съвета. Планът за корективни действия следва да включва график за изпълнение на предвижданите мерки. Той следва да бъде одобрен от Съвета по доклад на Комисията.

(16) Тъй като държавите-членки не могат да създадат достатъчно ефективна рамка за откриване и предотвратяване на макроикономическите неравновесия поради тесните търговски и финансови взаимовръзки между държавите-членки и страничните ефекти от националните икономически политики върху Съюза и еврозоната като цяло, а тази задача може да бъде решена по-добре на нивото на ЕС, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност съгласно член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, определен в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на споменатите цели,

ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Глава І Предмет и определения

Член 1 Предмет

С настоящия регламент се установяват подробни правила за откриване, предотвратяване и коригиране на макроикономическите неравновесия в рамките на Европейския съюз.

Член 2Определения

За целите на настоящия регламент:

а) „неравновесия“ означава макроикономически тенденции, които оказват или притежават потенциал за неблагоприятно въздействие върху правилното функциониране на икономиката на дадена държава-членка или на Икономическия и паричен съюз, или на Европейския съюз като цяло.

б) „прекомерни неравновесия“ означава сериозни неравновесия, включително такива, застрашаващи правилното функциониране на Икономическия и паричен съюз.

Глава IIОткриване на неравновесията

Член 3 Таблица с показатели

1. След консултация с държавите-членки Комисията съставя индикативна таблица с показатели, служеща за улесняване на ранното установяване и наблюдението на неравновесията.

2. Таблицата се състои от набор от макроикономически и макрофинансови показатели за държавите-членки. Комисията може да определи примерни долни или горни критични стойности за тези показатели, които да служат като нива на предупреждение. Критичните стойности, приложими за държавите-членки, чиято парична единица е еврото, могат да се различават от тези, приложими за другите държави-членки.

3. Списъкът на показателите, включени в таблицата, и техните критични стойности се публикуват.

4. Комисията редовно оценява доколко таблицата отговаря на своето предназначение, включително по отношение на набора от показатели, зададените критични стойности и използваната методика, и внася изменения, ако те са необходими за запазване или повишаване на нейната способност за откриване на възникващите неравновесия и наблюдение на тяхното развитие. Измененията в използваната методика, състава на таблицата с показатели и съответните критични стойности се публикуват.

Член 4Механизъм за предупреждение

1. Комисията актуализира поне веднъж годишно стойностите на показателите в таблицата за всяка държава-членка. Актуализираната таблица с показатели се публикува.

2. Публикуването на актуализираната таблица с показатели се придружава от доклад на Комисията, съдържащ икономическа и финансова оценка, разглеждаща в перспектива развитието по различните показатели и ползваща при необходимост и други икономически и финансови показатели, които са от значение за откриването на неравновесия. В доклада се посочва също така дали достигането на долни или горни критични стойности в една или повече държави-членки означава възможно възникване на неравновесия.

3. В доклада се посочват държавите-членки, които според Комисията са засегнати или застрашени от неравновесия.

4. Като част от многостранното наблюдение съгласно член 121, параграф 3 от Договора, Съветът обсъжда доклада на Комисията и приема заключения по него. Еврогрупата обсъжда доклада, доколкото той се отнася пряко или косвено до държави-членки, чиято парична единица е еврото.

Член 5Задълбочен преглед

1. Като взема предвид обсъжданията в Съвета и Еврогрупата, както е предвидено в член 4, параграф 4, Комисията подготвя задълбочен преглед за всяка държава-членка, за която смята, че е засегната или застрашена от неравновесия. Прегледът включва оценка дали въпросната държава-членка е засегната от неравновесия и дали тези неравновесия са прекомерни.

2. Задълбоченият преглед се публикува. При него се вземат предвид по-конкретно:

а) по целесъобразност — дали подложената на преглед държава-членка е предприела подходящи действия в отговор на препоръките или поканите от страна на Съвета, приети в съответствие с членове 121 и 126 от Договора и съгласно членове 6, 7, 8 и 10 от настоящия регламент;

б) планираните политически мерки на подложената на преглед държава-членка, отразени в програмата ѝ за стабилност или конвергентната ѝ програма и в националната ѝ програма за реформи;

в) всички ранни предупреждения или препоръки от Европейския комитет за системен риск, отнасящи се до подложената на преглед държава-членка.

Член 6Предпазни действия

1. Ако въз основа на задълбочения преглед, посочен в член 5 от настоящия регламент, Комисията смята, че в дадена държава-членка съществуват неравновесия, тя информира за това Съвета. По препоръка на Комисията Съветът може да отправи необходимите препоръки към въпросната държава-членка в съответствие с процедурата, формулирана в член 121, параграф 2 от Договора

2. Съветът съобщава своите препоръки на Европейския парламент. Препоръките на Съвета се публикуват.

3. Съветът преразглежда веднъж годишно посочените препоръки и може да ги измени при необходимост съгласно параграф 1.

ГЛАВА IIIПроцедура при прекомерно неравновесие

Член 7 Откриване на процедурата при прекомерно неравновесие

1. Ако въз основа на задълбочения преглед, посочен в член 5, Комисията смята, че въпросната държава-членка е засегната от прекомерни неравновесия, тя информира за това Съвета.

2. По препоръка на Комисията Съветът може да приеме препоръки в съответствие с член 121, параграф 4 от Договора, като обяви съществуването на прекомерно неравновесие и препоръча на въпросната държава-членка да предприеме корективни мерки. В препоръките се описва характерът на неравновесията и подробно се посочва какви корективни мерки трябва да предприеме въпросната държава-членка, като се определя и срокът за това. Съгласно член 121, параграф 4 от Договора Съветът може да публикува своите препоръки.

Член 8План за корективни действия

1. Всяка държава-членка, за която е открита процедура при прекомерно неравновесие, представя на Съвета и Комисията план за корективни действия в срока, определен в препоръките в съответствие с член 7. В плана за корективни действия се посочват специфичните и конкретни политически действия, които въпросната държава-членка е осъществила или възнамерява да осъществи, и се съдържа график за тяхното изпълнение.

2. В срок от два месеца след представянето на плана за корективни действия и въз основа на доклад от Комисията Съветът оценява плана. Ако въз основа на предложение на Комисията Съветът прецени, че планираните действия са достатъчни, той приема становище за одобряване на плана. Ако Съветът прецени, че предприетите или предвижданите действия съгласно плана за корективни действия са недостатъчни или графикът за изпълнението им е неподходящ за изпълнението на препоръките, по предложение на Комисията Съветът приканва държавата-членка да измени плана си в определен нов срок. Измененият план за корективни действия се проучва съгласно процедурата, предвидена в настоящия параграф.

3. Планът за корективни действия, докладът на Комисията и поканата от страна на Съвета съгласно член 2 се публикуват.

Член 9Наблюдение на корективните действия

1. Комисията наблюдава изпълнението на препоръчаните корективни действия и на плана за корективни действия от въпросната държава-членка. За тази цел държавата-членка редовно се отчита пред Съвета и Комисията чрез доклади за напредъка, чиято честота се определя от Съвета в препоръката, посочена в член 7, параграф 2.

2. Докладите за напредъка на държавите-членки се публикуват от Съвета.

3. Комисията може да осъществява мисии за надзор в съответните държави-членки за наблюдение на изпълнението на плана за корективни действия.

4. Ако икономическите обстоятелства се променят, Съветът по препоръка на Комисията може да измени препоръките, приети съгласно член 7, в съответствие с процедурата, предвидена в същия член. Съответната държава-членка представя преработен план за корективни действия, който се оценява в съответствие с процедурата, предвидена в член 8.

Член 10Оценка на корективните действия

1. Въз основа на доклад на Комисията Съветът заключава дали съответната държава-членка е предприела препоръчаните корективни действия или не.

2. Докладът на Комисията се публикува.

3. Заключенията на Съвета се приемат в срока, определен от Съвета в неговите препоръки, приети в съответствие с член 7.

4. Когато заключението на Съвета е, че държавата-членка не е предприела препоръчаните корективни действия, Съветът по препоръка на Комисията приема преразгледани препоръки в съответствие с член 7, определящи по препоръка на Комисията нов срок за корективни действия, в който трябва да се извърши друга оценка в съответствие с настоящия член.

5. Ако Съветът заключи, че държавата-членка е предприела препоръчаните корективни действия, процедурата при прекомерно неравновесие временно се спира.

6. Временното спиране на процедурата за въпросната държава-членка се преразглежда редовно от Съвета в съответствие с процедурата, изложена в параграфи 1—5.

Член 11Прекратяване на процедурата при прекомерно неравновесие

Процедурата при прекомерно неравновесие се прекратява, когато Съветът заключи въз основа на препоръка от Комисията, че във въпросната държава-членка вече не съществуват прекомерни неравновесия.

ГЛАВА IVЗаключителни разпоредби

Член 12 Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз .

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на […] година.

За Европейския парламент За Съвета

Председател Председател

[1] European Economy, № 2/2008, Европейска комисия, ГД „.Икономически и финансови въпроси“.

[2] Комисията вече няколко пъти призовава за по-задълбочена и по-широкообхватна икономическа координация в еврозоната, включително в Годишния доклад относно еврозоната за 2009 г.и в съобщението си през 2008 г. „ИПС на 10 години: успехи и предизвикателства след 10 години Икономически и паричен съюз“.

[3] ОВ C, стр.

[4] ОВ L […], […], […].