СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ Годишна работна програма на Съюза относно европейската стандартизация /* COM/2013/0561 final */





СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА И ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ Годишна работна програма на Съюза относно европейската стандартизация (текст от значение за ЕИП) 1. Въведение Европа има за цел да създаде растеж и работни места по интелигентен, устойчив и приобщаващ начин посредством стратегията „Европа 2020“[1] и водещите ѝ инициативи. Значението на стандартизацията за заетостта, растежа и икономическото възстановяване бе препотвърдено съвсем наскоро в приетото през октомври 2012 г. от Комисията актуализирано съобщение за индустриалната политика, озаглавено „По-силна европейската промишленост за растеж и възстановяване на икономиката“[2]. От научните изследвания до производството, от производителя до потребителя, от Европа до останалия свят, европейските стандарти премахват бариерите, защитават ползвателите, опазват околната среда, осигуряват оперативна съвместимост, намаляват разходите и поощряват конкуренцията. Проучвания показват, че стандартизацията добавя между 0,3 и 1 % към БВП[3], като по този начин допринася за постигането на целта делът на промишления отрасъл от БВП на ЕС да достигне 20 % до 2020 г.[4] За да се гарантира, че Европейската система за стандартизация е в състояние да се справи с днешните предизвикателства, свързани със скъсените иновационни цикли, устойчивостта, сближаването на технологиите и ожесточената конкуренция в световен мащаб, през 2011 г. Комисията предложи пакет от реформи[5], включващ нов регламент, който поражда действие от 1 януари 2013 г.[6] Тази реформа цели да се постигне по-голяма отвореност, способност за реагиране, прозрачност и гъвкавост на системата, като същевременно се разшири нейният обхват. Един от новите моменти в реформата е предвиденото задължение за Комисията да приема годишна работна програма на Съюза относно европейската стандартизация. В тази работна програма се определят стратегическите приоритети за европейската стандартизация с оглед на дългосрочните стратегии за растеж на Съюза и се набелязват целите по отношение на международното измерение на европейската стандартизация в подкрепа на законодателството и политиките на Съюза. В нея се посочват европейските стандарти и други стандартизационни документи, с чието изготвяне Комисията възнамерява да поиска от европейските организации за стандартизация (ЕОС) — CEN, CENELEC и ETSI — да се заемат през следващата година, и конкретните цели и политиките, за които те допринасят. Това се отнася преди всичко за стандартите, които осигуряват презумпция за съответствие с изискванията на законодателството на Съюза за хармонизация. Комисията подкрепя също така дейностите по европейската стандартизация, които спомагат за постигането на други цели на политиката на ЕС, и в тази работна програма приканва ЕОС да предприемат дейности във всички приоритетни области, включително в онези от тях, в които не се изисква правно оформяне на официално искане (мандат) на Комисията за стандартизация. Европейските стандарти, разработвани от ЕОС по инициатива на предприятията, националните органи за стандартизация или други заинтересовани страни, които не са свързани с политиките на ЕС, остават извън обхвата на настоящата работна програма. В настоящата годишна работна програма насоките и действията, свързани с бъдещата дейност, са очертани възможно най-точно. Тези насоки нямат друго отражение върху бюджета, извън вече предвиденото, като подкрепата за отделните точки от работната програма зависи от наличието на финансиране, представянето на качествени предложения и постигането на съгласие със съответните ЕОС, националните органи за стандартизация или други органи, предвидени в регламента. При спешни случаи, например след официални възражения срещу хармонизирани стандарти, Комисията може да издава мандати, непредвидени в настоящата работна програма. Очаква се прозрачността, която се постига с публикуването на настоящата работна програма на Съюза, да доведе до повишаване на резултатността и по-добро планиране на работата занапред. В същото време Комисията: – ще се стреми да бъдат внесени подобрения в рамковите споразумения за партньорство с отделните ЕОС, чийто срок изтича през тази година, с цел поддържане на възможно най-високо качество, като същевременно ще продължи да намалява средно необходимото време за разработването на стандартизационни документи; – ще организира покани за представяне на предложения във връзка с европейското представителство на МСП, потребителите и екологичните и социалните организации на заинтересованите страни в работата по стандартизация. При все че с това ще се улесни участието на МСП благодарение на предоставеното финансиране, Комисията също така ще продължи да подкрепя конкретни проекти, улесняващи достъпа и участието на МСП в процеса на стандартизация; – ще продължи своята работа, свързана със стандартизацията в областта на ИКТ, посредством многостранната платформа[7] — едно друго нововъведение в пакета за стандартизацията от 2011 г. Постоянният диалог между органите на публичната власт, заинтересованите страни и организациите, ангажирани с разработването на стандарти, в т.ч. световни форуми и консорциуми, доказа за краткото време от въвеждането му способността си да реагира на бързо настъпващите промени в тази област. Разработен е подробен план за поетапна стандартизация в областта на ИКТ, чието актуализиране позволява на Съюза да отреагира на бързо развиващия се свят на цифровите технологии. До края на 2013 г. Комисията ще започне независим преглед на управлението на системата за стандартизация, за да прецени дали са били постигнати стратегическите цели на реформата. Тя ще направи оценка на това дали в дългосрочна перспектива Европейската система за стандартизация е способна да се адаптира към бързо променящата се среда и да допринася за вътрешните и външните стратегически цели на Европа, по-специално в областта на индустриалната политика, иновациите и технологичното развитие. Тя ще проучи също така въпроса дали Европейската система за стандартизация е адекватна с оглед на нуждите на пазара, приобщаването и представителността. Резултатите от независимия преглед ще бъдат оценени от Комисията, което ще доведе до определянето на варианти на действие, които биха могли допълнително да подобрят Европейската система за стандартизация и способността ѝ да подкрепя стратегическите цели на политиката на Европа. 2. Стратегически приоритети за европейската стандартизация 2.1. По-силна европейската промишленост за растеж и възстановяване на икономиката В наскоро публикуваното съобщение относно индустриалната политика и най-новите моменти в нея Комисията отбеляза необходимостта от разработване на стандарти за новите технологии, което да предшества въвеждането им за първи път на пазара. В него са посочени шест бързоразвиващи се области за приоритетни действия: усъвършенствани производствени технологии, главни базови технологии, продукти на биологична основа, устойчиви индустриална и строителна политика и суровини, екологично чисти превозни средства и интелигентни електроенергийни мрежи. 2.1.1. Усъвършенствани производствени технологии Ръководената от Комисията работна група за усъвършенствани производствени технологии за екологично чисто производство ще набележи областите, в които по-нататъшната стандартизация би могла да допринесе за навлизането на пазара. На по-късен етап Комисията очаква да стартира проучване на целесъобразността на осъществявани в европейски и международен план дейности по стандартизация в тази област. 2.1.2. Главни базови технологии (ГБТ) През следващата година Комисията ще проучи въпроса дали по-нататъшната стандартизация в областта на ГБТ би могла да помогне да се осигури навременното развитие на вътрешния пазар за продукти, основани на ГБТ — един от аспектите, обхванати в инициативата на Комисията за преразглеждане на законодателството в областта на вътрешния пазар на промишлени продукти[8]. Със своята научноизследователска база и програми за финансиране Комисията ще подкрепи разработването на европейски стандарти по отношение на методологиите за характеризиране на произвежданите наноматериали, необходими за изпитванията за токсичност и екотоксичност, методите за пробовземане и за измерване на експозицията, и методите за моделиране на експозицията на наноматериали. Необходим е съгласуван подход с дейностите в рамките на ОИСР и ЕОС следва да работят в тясно сътрудничество с международните органи за стандартизация. 2.1.3. Продукти на биологична основа Изграждането на вътрешен пазар за продукти на биологична основа изисква разработването на стандарти и осъвременяването на нормативната уредба. Комисията очаква ЕОС да продължат работата си в рамките на мандати в областта на биогоривата и продуктите на биологична основа, включително биогоривата като цяло, а също и в рамките на конкретни мандати в областта на биополимерите, смазочните масла, разтворителите и повърхностноактивните вещества. Предстои също така да бъде обсъдена възможността за провеждане, преди самата стандартизационна дейност, на научни изследвания във връзка с разработването на методи за изпитване, приложими по отношение на измерването на биосъдържанието, функциите и критериите за устойчивост на иновативните продукти на биологична основа, например биополимерите, смазочните масла, разтворителите и повърхностноактивните вещества. Пиролизните масла и водораслите също биха могли да бъдат включени в работата по стандартизация, свързана с биогоривата. 2.1.4. Устойчива индустриална политика, строителство и суровини 2.1.4.1. Строителни продукти Европейските стандарти следва да се адаптират към новите изисквания, като се вземат предвид аспектите, свързани с устойчивостта на строителните продукти, процеси и дейности, както и иновативните продукти с цел укрепване на вътрешния пазар. Комисията допринесе с технически експертен опит за изготвянето на проекта на хоризонтален стандарт за определяне на емисиите на регламентираните като опасни вещества в строителните продукти. За да се увеличи конкурентоспособността на строителните услуги, предоставяни от ЕС, Комисията ще насърчи възприемането в международен мащаб на стандартите (Еврокодове) за проектиране на строителни конструкции в рамките на Плана за действие за устойчива конкурентоспособност на строителния сектор[9]. В рамките на проведено от Комисията в края на 2012 г. допитване за 10-те акта, които пораждат най-голяма административна тежест[10], някои респонденти са заявили, че според тях задължителна предпоставка, за да могат те пълноценно да се възползват от опростяването в резултат на последното прередактиране на нормативната уредба на строителните продукти, е актуализирането на Европейския стандарт за изпълнение на стоманени и алуминиеви конструкции. Комисията ще се консултира със заинтересованите страни и може да поиска актуализирането в кратки срокове на този стандарт. 2.1.4.2. Стомана Европейските стандарти биха могли да насърчават устойчивото производство на стоманени строителни продукти. Стоманодобивната промишленост в момента работи над създаването на маркировка за стоманените строителни продукти, носеща наименованието SustSteel. Комисията ще проучи въпроса за това с какъв потенциал разполага SustSteel за увеличаване на пазарния дял на европейските устойчиви стоманени строителни продукти и може да заяви провеждането на конкретни дейности по стандартизация. 2.1.4.3. Екодизайн/продукти, свързани с енергопотреблението В обхвата на Директивата за екодизайна[11] влизат различни продукти, включително двигатели, помпи, вентилатори, осветителни тела и домакински уреди. При все че енергопотреблението досега беше в центъра на вниманието, в директивата са взети под внимание всички аспекти, свързани с околната среда, включително материало- и ресурсоемкостта. В това отношение ще бъдат разработени стандарти, свързани с ресурсоемкостта, като например показатели за степен на рециклиране или трайност на компоненти или други екологични параметри (например емисии на замърсители на атмосферния въздух), така че да се улесни формулирането на евентуални изисквания от гледна точка на екодизайна в някои допълнителни области. Комисията ще подготви технически изменения в съществуващия мандат, свързан с хармонизираните стандарти в областта на екодизайна[12], в подкрепа на нормативната уредба в областта на екодизайна на следните продукти: · малки, средни и големи електрически трансформатори; · професионални хладилни шкафове за съхранение, замразители с въздушно охлаждане, промишлени охладителни системи с течно охлаждане, компресорно-кондензаторни агрегати и малки хладилни камери; · вентилационни системи; · осветителна техника; · уреди за отопляване на помещения и водни нагреватели. В зависимост от разработването на допълнителни мерки за прилагане, евентуално могат да бъдат подготвени допълнителни технически актуализации за продуктите, попадащи в обхвата на сегашния мандат. В рамките на работния план в областта на екодизайна за периода 2012—2014 г.[13] ще бъде обсъдена възможността за въвеждане на евентуални изисквания по отношение на етикетирането в сферата на екодизайна и/или енергийното потребление при нови категории продукти. Списъкът с приоритетните категории продукти включва прозоречните продукти, интелигентните домакински уреди/броячи, охладители за вино, парни котли, сървърите на предприятията, електропроводите и свързаните с водата продукти. Комисията ще актуализира мандата в областта на екодизайна, така че да бъде възможно, при нужда, внасянето на технически изменения по отношение на специфични продукти. 2.1.4.4. Рециклиране на отпадъците Евентуални нови европейски стандарти за степенувани категории на качеството на рециклираните материали (например метали, дървесина и текстил) биха способствали за развитието на пазара. Комисията разчита на това в хода на новата работа по стандартизация да бъдат разработени и валидирани методи (за междулабораторни сравнения) за: · характеризиране на отпадъците по отношение на опасното свойство H 12 — освобождаване на остър токсичен газ категория 1, 2 или 3; · определяне на присъстващи в отпадъците елементи и вещества, свързвани с опасности за здравето и околната среда (опасни свойства H 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 13, 14); · стандарти за устойчивост и токсичност за рециклирани биоотпадъци или селскостопански странични продукти (различни от торове). 2.1.4.5. Неенергийни неселскостопански суровини Европейското партньорство за иновации в областта на суровините[14] обединява усилията на заинтересованите страни с цел ускоряване навлизането на пазара на технологични и други решения. Комисията понастоящем подготвя стратегически план за изпълнение, за който определен принос имат и заинтересованите страни и в който би могла да се предвиди конкретна работа по стандартизация. 2.1.5. Екологично чисти превозни средства и плавателни съдове В съобщението „CARS 2020“[15] се предвиждат координирани стратегически действия в подкрепа на въвеждането на пазара на екологично чисти превозни средства, включително в подкрепа на все по-широкото използване на презареждани в зарядни станции електрически и хибридни превозни средства, което изисква навременното изработване на стандарти или изисквания, на които трябва да отговаря инфраструктурата за презареждане. Пакетът от мерки за чиста енергия за транспорта[16] ще изисква разработването на нови европейски стандарти по заявка на Комисията. Международните споразумения за общи стандарти и нормативна уредба, по-специално в рамките на ИКЕ на ООН, ще спомогнат за спестяването на средства и ще ускорят пазарния растеж. Комисията също така стартира съвместна инициатива със САЩ, Китай и Япония, за да проучи по-подробно нови общи регулаторни подходи по отношение на електрическите превозни средства по отделни аспекти на безопасността и такива, имащи отношение към околната среда. Комисията ще проведе преднормативни изследвания във връзка с безопасността на батериите и водородните хранилища за автомобилни приложения. По този начин ще се осигури подходяща научна и технологична основа, що се отнася до въпросите, свързани с безопасността на електрическите компоненти на презаредимите системи за натрупване на енергия. Същевременно — в рамките на международното сътрудничество, особено със САЩ — тя ще проведе преднормативни изследвания във връзка с методологиите за измерване и изпитване, което ще позволи да бъде характеризирана ефективността на водородните и горивно-клетъчните технологии. Освен това тя ще окаже техническо съдействие при разработването на стандартизирани/хармонизирани в световен мащаб цикли и процедури за изпитване за всички лекотоварни превозни средства и електрифицираните превозни средства. 2.1.6. ,,Интелигентни“ електроенергийни мрежи Необходима е адекватна инфраструктура, включително решения за съхранението и балансирането на мощностите, за да се интегрира енергията от възобновяеми източници в електроенергийната система, да се допринесе за енергийната ефективност и да се отговори на новите нужди. Необходими са стандарти, които да гарантират оперативната съвместимост на интелигентните електроразпределителни мрежи в отделните държави, и общ минимален набор от стандарти. През декември 2012 г. управителният комитет на създадената от Комисията през 2009 г. работна група за интелигентните мрежи[17] одобри подновения мандат[18], който има цел да се подкрепи разгръщането на европейската интелигентна електроенергийна мрежа в периода 2013—2014 г. с включването на следните две основни теми: · методи за изпитване на оперативната съвместимост на системите и карта за изпитване на съвместимостта, · прилагане на разработените методологии и втори набор от стандарти. Комисията ще даде своя принос за въпросната дейност в контекста на европейските политики и на работната програма на Трансатлантическия икономически съвет в областта на оперативната съвместимост на интелигентните мрежи/електрическите превозни средства. 2.2. Укрепване на вътрешния пазар на стоки и услуги Вътрешният пазар е важен движещ фактор за растеж и заетост. Европейските стандарти повишават конкурентоспособността благодарение на това, че позволяват да се намалят производствените разходи, да се осигури нужното качество и производителност и да се гарантира достигането на новаторските технологии до пазара. Хармонизираните стандарти постигат нещо повече: спазването им същевременно гарантира необходимото ниво на безопасност на продуктите. 2.2.1. Безопасност за децата Комисията ще заяви разработването на европейски стандарти за бебешки сапани (кенгура), с меко и твърдо окачване, бебешки кошчета/столчета за кола, люлки и подобни артикули в подкрепа на Директивата относно общата безопасност на продуктите[19] (ДОБП). Възможно е да бъдат заявени и стандарти за детските площадки и за оборудването им. 2.2.2. Безопасност на други потребителски стоки Докато системата за бързо предупреждение за опасни нехранителни продукти — RAPEX — гарантира, че понастоящем е по-лесно идентифицирането и изтеглянето от пазара на ЕС на опасни продукти, въпросът за безопасността при източника все още е ключов приоритет. Съгласно ДОБП Комисията предвижда да изпрати заявки за изработването на европейски стандарти, обхващащи камините без вентилационна система, работещи със спирт, свещите, скарите за барбекюта и градинските мебели. Значимостта на тези въпроси беше отново подчертана в пакета от мерки на Комисията от февруари 2013 г. за наблюдението на пазара и безопасността на продуктите[20], който съдържа предложение за нов регламент относно безопасността на потребителските стоки (РБПС). 2.2.3. Качество и безопасност на фуражите и храните Необходими са нови или подобрени международно приети стандарти за безопасност и качество на храните, за да се вземат под внимание различните форми на въздействие на глобализацията върху производството, търговията и потреблението на храни, включително що се отнася до биологичните хранителни продукти, които имат все по-осезаемо присъствие в международния търговски обмен. Това изисква провеждането на научни изследвания на високо равнище в областта на стандартите за безопасност на храните и нови методологии и/или референтни материали, които ще трябва да бъдат валидирани и сертифицирани, за да могат да се използват в официалния контрол на храните и фуражите. Необходимо е усъвършенстването на съществуващите методи, разработването на други стандартизирани методи за анализ и валидирането на съществуващите стандарти с оглед използването им при новите матрици от храни, за да се гарантира единното и ефективно прилагане на законодателството на ЕС[21] във всички държави членки и да се осигури висока степен на безопасност. Комисията ще даде своя принос за предоставянето на техническа експертна помощ и представянето на съвместно валидирани методи за откриване и определяне на нежелани вещества в храните и фуражите. 2.2.4. Козметични продукти В рамките на регламента относно козметичните продукти[22] Комисията може да заяви извършването на дейности по стандартизация по отношение на добрите производствени практики и вземането на проби и анализа на козметични продукти. 2.2.5. Влакнест състав на текстилните изделия Съгласно регламента относно текстилните изделия[23] Комисията предвижда да издаде мандат за стандартизация на количествения анализ на смеси от текстилни влакна, тъй като сегашните методи за количествено определяне по стандартите EN ISO се различават от описаните в регламента. 2.2.6. Торове Основната цел на бъдещото предложение за преразглеждане на регламента относно торовете[24] е да се разшири неговият обхват, като освен неорганичните торове бъдат обхванати и други категории продукти, които понастоящем са уредени с национални разпоредби. Комисията вероятно ще заяви нови стандарти, които да включват въпросната терминология, списък на типовете за конкретната категория продукти, някои уточнения във връзка с изискванията за етикетиране, предписания относно химическия състав и селскостопанската ефикасност, както и методи за изпитване. От ЕОС ще бъде поискано да се уверят, че аналитичните стандарти с хоризонтално действие, разработени по отношение на шлама, биоразградимите отпадъци и почвата, са приложими и спрямо органичните торове и органичните подобрители на почвата. Необходимо е да бъдат разработени и валидирани специфични методи по отношение на биостимулаторите за растенията и специфичните торови добавки. 2.2.7. Безопасност на офшорните платформи Стандартизацията е необходима, за да се подобри безопасността на оборудването, използвано от офшорната нефто- и газодобивна промишленост. След отхвърлянето от ЕОС на мандата[25] в областта на оборудването, използвано от офшорната нефто- и газодобивна промишленост, Комисията ще поиска стандартизация за някои специфични позиции оборудване от критично значение за безопасността. 2.2.8. Въздушен транспорт Регламентът за оперативната съвместимост[26] има за крайна цел модернизацията на европейската мрежа за управление на въздушното движение. През март 2013 г. бе издаден мандат[27], с който се изисква от ЕОС да разработят в сътрудничество с Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (EUROCAE) и в тясно сътрудничество с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) списък на европейските стандарти, определени в пътната карта на Генералния план за УВД в Европа и вече в процес на разработка в рамките на EUROCAE. Подробният списък на стандартите е даден в приложение към мандата, но подлежи на промяна в съответствие с периодичните актуализации на Генералния план за УВД. Стандартите за въздухоплаване по отношение на Глобалната навигационна спътникова система (ГНСС) (свързани с EGNOS и „Галилео“), спадащи към частта от Генералния план за УВД, посветена на основните оперативни промени (стъпки 2 и 3), са разгледани в раздел 2.2.13.2, а някои специфични стандарти за сигурност на въздухоплаването са засегнати в раздел 2.2.14 от настоящата работна програма. Използването на тези европейски стандарти следва също така да се насърчи в световен мащаб, главно чрез Международната организация за гражданска авиация (ИКАО), за да се осигури оперативна съвместимост в целия свят. Започва да се оформя световен пазар за дистанционно управляеми безпилотни авиационни системи със значителен потенциал за растеж и трудова заетост. За да се подпомогне разгръщането на този потенциал са необходими стандарти за постепенното интегриране на тези системи в Европейската система за управление на въздушното движение. Те ще бъдат заложени в прередактираната пътна карта по въпросите на стандартизацията от Генералния план за УВД. 2.2.9. Железопътен транспорт С цел пълноценното използване на възможностите, които се разкриват с изграждането на пространство без вътрешни граници, е наложително да се подобри взаимната свързаност и оперативната съвместимост на националните железопътни мрежи, както и достъпът до тези мрежи. Изискват се нови европейски стандарти в следните две направления: · мерки за предотвратяване на разпространението на пожари; · използване на европейска ticketless (алтернативна на билетната форма на пътуване) система и ticket on departure (билет на заминаване) в железопътния транспорт. Комисията ще направи предложение за преразглеждане на техническата спецификация за оперативна съвместимост, свързана с лицата с намалена подвижност, с цел да се опрости нейното съдържание и да се улесни нейното прилагане. Комисията също така е в процес на подготовка на инициатива за ускоряване навлизането на пазара на новаторски решения за постигане на напълно интегрирана и функционално съвместима европейска железопътна система. Тя ще включва въпроса за това по какъв начин европейските научноизследователски и иновационни дейности, обхващащи целия иновационен цикъл, могат да бъдат по-добре координирани и съсредоточени в подкрепа както на единното европейско железопътно пространство, така и на конкурентоспособността на европейската железопътна промишленост. 2.2.10. Алтернативни горива Ще бъде необходима стандартизация с оглед прилагането на пакета от мерки за чиста енергия за транспорта, включително на Европейската стратегия за алтернативни горива и предложението за директива относно разгръщането на инфраструктура за алтернативни горива[28]. Подробно описаните в предложената директива технически спецификации за оперативна съвместимост на станциите за презареждане и зареждане с електрическа енергия, водород, втечнен природен газ и природен газ под налягане следва да бъдат дефинирани в европейски стандарти, които са напълно съвместими с приложимите международни стандарти. При все че ЕОС вече работят в рамките на мандат за инжектиране на биометан в мрежата за подаване на природен газ и върху смеси с по-високо съдържание на метилови естери на мастни киселини в дизеловото гориво за тежкотоварни превозни средства, следва също така, по отношение на биогоривата, да бъдат разработени стандарти, приложими по отношение на смесите с по-високо съдържание на етанол в бензина. Комисията ще подкрепи работата по стандартизация, свързана с инжектирането на биометан в гагазопроводите за пренос на природен газ, използването на биометан като автомобилно гориво и методите за измерване на съдържанието на биометан в мрежата за подаване на природен газ. Тя ще подкрепи също така по-бързото въвеждане на пазара на усъвършенствани концепции благодарение на хармонизацията и разработването на стандарти за фотоволтаичната технология. 2.2.11. Безопасност на инфраструктурата[29] Комисията ще управлява мрежа от заинтересовани страни, ангажирани със защитата на изложената на риск инфраструктура, в девет тематични области (сигурност на въздухоплаването, взривни вещества, устойчивост на структурите, химични, биологични заплахи във вода, радиологични и ядрени заплахи, земетресения, видеонаблюдение и биометрия). Работата по изработване на основни насоки във връзка с изпитванията, общи протоколи за изпитване, стандарти и препоръки по отношение на изпитванията, предназначени да отговорят на изискванията за сертифициране, и на тези, свързани с политиката, също ще подпомогне съществуващите и бъдещите мандати. Комисията може също така да се допита до заинтересованите страни във връзка с директивата относно управлението на безопасността на пътните инфраструктури[30] и това би могло да доведе до мандат за обща система за сертифициране на безопасността по пътищата. Като втора стъпка могат да се въведат изисквания, с които да се гарантира минимално ниво на безопасност в цялата трансевропейска пътна мрежа, без да се засягат изискванията на регламента относно строителните продукти[31]. 2.2.12. Безжични комуникации Изготвянето и актуализирането на хармонизирани стандарти в рамките на съществуващите мандати е от съществено значение. Комисията може да изготви нови мандати във връзка със следните аспекти: (1) разработване и поддръжка на стандарти, отнасящи се до мобилните комуникации (UMTS, LTE, LTE Advanced и т.н.), в рамките на проект за партньорство от трето поколение (3GPP), (2) ефикасно използване на радиочестотния спектър с оглед осигуряване едновременното съжителство на мобилните съобщителни услуги с функционирането на радиооборудване и радиоприемници, работещи в съседни честотни ленти. 2.2.13. Пространство в услуга на гражданите[32] 2.2.13.1. Стандарти за космическата промишленост нагоре и надолу по веригата Стандартизацията в космическата област се придържа към приоритетите, заложени в космическата стратегия на ЕС и в Европейската космическа промишлена политика. Нуждите са определени в мандат, който се отнася до разработването на стандарти в областта на космическата промишленост[33] и обхваща периода 2011—2013 г., но, при необходимост, може да бъде удължен от Комисията, така че да обхване периода 2014—2015 г. В рамките на този мандат ЕОС следва да съсредоточат вниманието си върху няколко теми, в т.ч. приемници за радионавигация и за определяне на местоположението, интегриране на радионавигацията и определянето на местоположението в далекосъобщенията, обмен на информация, формати на данните, интегриране на мобилните, стационарните и глобалните навигационни спътникови системи, опазване на планетата, наблюдение на информацията относно състоянието на космическата среда, интерфейси с двойна употреба за наземен сегмент и интерфейси с полезен товар. 2.2.13.2. Стандарти за европейските програми за ГНСС Необходима е стандартизация с оглед осигуряване на подкрепа за разгръщането и изпълнението на европейските системи за спътникова навигация (EGNOS и „Галилео“). Въпреки че е трудно да се предскаже тяхното точно ниво на зрелост по отношение на дадена година, нуждите от стандартизация, които следва да бъдат обхванати, включват приемници за масовия пазар за сухоземни приложения, следващото поколение спътникови системи за повишаване на точността, потребителско оборудване за нуждите на гражданското въздухоплаване с EUROCAE, сигнали и услуги „Галилео“ в рамките на ИКАО, въвеждането на „Галилео“ за позициониране на мобилни устройства и пътна карта във връзка с условията за снабдяване с етикета за „съвместимост с EGNOS“. 2.2.14. Сигурност Предприети бяха действия по стандартизация в съответствие с посоченото в съобщението „Индустриална политика за отрасъла на сигурността — План за действие за иновативен и конкурентоспособен отрасъл на сигурността“[34]. Въз основа на резултатите от текущия мандат Комисията предвижда следното: · минимални стандарти за откриване, както и стандарти за вземане на проби за химични, биологични, радиоактивни и взривни вещества (ХБРВВ), в това число в областта на сигурността на въздухоплаването; · общи технически стандарти и стандарти за оперативна съвместимост за системите за автоматизиран граничен контрол, както и стандарти за биометрични идентификатори; · стандарти за комуникация, командване и контрол, както и организационна оперативна съвместимост в областта на управлението на кризи/гражданската защита, включително за масово уведомяване на населението. Освен това се очаква други действия да доведат до допълнителна стандартизация по-конкретно в следните области: · т.нар. „хибридни“ стандарти, приложими за технологиите както в областта на гражданската сигурност, така и в областта на отбраната, например що се отнася до ХБРВВ и технологиите за насочване и избягване; · защитата на личните данни посредством стандарти за защита още при проектирането и за защита по подразбиране, позволяващи да се вземат под внимание въпроси, свързани с неприкосновеността на личния живот по време на разработването и производството на технологии и продукти в областта на сигурността. 2.2.15. Ядрена безопасност и сигурност ЕС се стреми да гарантира, че използването на ядрената енергия за мирни цели се извършва при спазване на най-строги стандарти за ядрена безопасност, сигурност и неразпространение. Началото на международната инициатива за цялостна концепция за безопасност, сигурност и гаранции (инициативата „3S“) в областта на ядрената енергетика бе поставено успоредно със създаването на групата за ядрена сигурност и безопасност на срещата на върха на Г-8 през 2008 г., като водещо място в нея заема идеята за въвеждане на обвързващи в международен план стандарти за сигурност и безопасност. Комисията допринася за най-важните дейности по стандартизация в областта на ядрената безопасност и сигурност, които включват по-конкретно: · оперативната съвместимост на данните за техническите материали (ELSSI-EMD); · програмата за оценка на откриването на радиация при незаконен трафик за оценка и сравнение на показателите на оборудването за откриване на йонизиращо лъчение; · стандартизирането на форматите на данните, референтните материали за ядрените гаранции, експертизите; · обмена на радиологична/ядрена информация в Европа; · контролно-измервателните системи на ядрените централи, които са от значение за безопасността и сигурността. Комисията също така ще допринесе за разработването на стандартни формати по отношение на данните за техническите материали и ще използва тези формати на данните за ефикасно съхранение и предаване на информация за ядрените материали. 2.2.16. Химикали Стандарти допринасят за хармонизиран подход, осигуряващ правилното прилагане на Регламента относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH)[35] в държавите членки. Понастоящем ЕОС имат за задача да се заемат с разработването на (допълнителни) методи за анализ, които: · имат за цел определянето на наличието/концентрацията на олово (изразено като метал) в потребителски изделия в различни матрици; · са свързани с миграцията на оловни съединения от потребителски изделия, в зависимост от различни матрици; · имат за цел определянето на наличието/концентрацията на осем полициклични ароматни въглеводороди (BaP, BeP, BaA, CHR, BbFA, BjFA, BkFA, DBAhA) в потребителски изделия; · имат за цел определянето на концентрацията на съединения на хром VI в кожени изделия, · са свързани с миграцията от потребителски изделия на горепосочените вещества (осем полициклични ароматни въглеводороди и съединения на хром(VI) при разумно предвидими условия на употреба. Генерирането на стандартни данни за химикалите също така ще позволи да се подобри приемането им от всички заинтересовани страни и би намалило разходите за оценка на химикалите за предприятията. 2.2.17. Хоризонтални стандарти в сферата на услугите[36] За да се улесни доизграждането на вътрешния пазар за услуги, Комисията издаде мандат[37] за програмиране и разработване на хоризонтални стандарти в сферата на услугите през 2013 г. 2.2.18. Безопасност на специфични услуги Тази задача ще зависи от резултатите от обширните консултации със заинтересованите страни, които на този етап се предвижда да се проведат през втората половина на 2013 г. Ако информацията, която се очаква да бъде получена от заинтересованите страни, позволява да се направи заключението, че дейността по стандартизация в областта на безопасността на услугите, например що се отнася до противопожарната безопасност в хотелите, ще получи широка подкрепа, то този вариант заслужава да бъде допълнително обсъден. 2.2.19. Здравни услуги[38] Важна функция на стандартите при услугите е създаването на общ целеви показател за основните услуги. Това важи с особена сила за все повече разрастващия се сектор на здравните услуги, особено за хора с хронични незаразни болести. По отношение на стандартизирането, в мандатите на ЕОС биха могли да се предвидят специфични области във връзка с такива хоризонтални аспекти, като безопасността и регистрацията на пациентите; специфични за определени болести схеми за акредитация, като здравните услуги при рак на гърдата, и специфични за определени етапи услуги, като рехабилитационните услуги. Комисията ще предприеме проучване за целесъобразност с цел идентифициране на съществуващите международни и национални стандарти и проучване в каква степен те се използват и отговарят на нуждите на системата на здравеопазване. Тя ще определи също така условията, при които могат да бъдат разработвани стандарти в областта на здравните услуги, включително във връзка с клиничните стандарти и участието на съответните заинтересовани страни в разработването на стандартите. 2.2.20. Достъпност Комисията в момента подготвя европейски законодателен акт относно достъпността и обмисля възможността да направи заявка за извършването на работа по стандартизация, която да обхване определени стоки и услуги, по отношение на които липсват стандарти относно достъпността.на равнището на ЕС. Комисията също така ще проучи необходимостта от допълнителна работа в съответните области, обхванати от Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания. Освен това Комисията наскоро прие предложение за директива относно достъпността на уебсайтовете на органите от обществения сектор. Комисията в момента проучва въпроса дали е необходима допълнителна работа по стандартизация в подкрепа на тези два правни акта предвид продължаващата работа по мандатите в подкрепа на европейските изисквания за достъпност при обществените поръчки в областта на ИКТ[39] и в застроената среда[40] и по мандата за включването на подхода „Универсален дизайн“ в съответните инициативи за стандартизация[41]. Освен това, в допълнение към съобщението на Комисията, озаглавено „Европа — водеща световна туристическа дестинация“[42], в момента се обмисля възможността за използването на стандартизационни документи във връзка с определянето на общи, съгласувани спецификации за универсална концепция за туристическите услуги и за да се отговори на нуждата от обучение с цел да се гарантира по-голямата достъпност на туристическите услуги. 2.3. Иновации Посредством кодифицирането на информацията за актуалното състояние на конкретна технология, стандартите дават възможност за разпространение на знанията, за оперативна съвместимост между новите продукти, услуги и цифрово съдържание и предоставя своеобразна платформа за иновациите. В областите, спадащи към върховите технологии, стандартите подпомагат растежа благодарение на международно признати терминология и методи за измерване и характеризиране. Протоколите, използвани за оценка на показателите, свързани със здравословното състояние и безопасността, могат също така да премахнат евентуални пречки пред иновациите в такива области, като нанотехнологиите, и могат да бъдат предмет на бъдещи мандати. Научните дейности имат особено важен принос за процеса на стандартизация. Методологиите, процесите и материалите, които водят до създаването на стандартите, се обуславят — частично или изцяло — от наличните научни знания. Например Комисията може да допринесе за идентифицирането на бъдещите технологични разработки, по отношение на които извършената на ранен етап стандартизация може да помогне на европейската индустрия. В контекста на екоиновациите Комисията също така може да подкрепи система, при която следващият целеви показател по отношение на ефективното използване на ресурсите ще бъде предварително известен, което би позволило на предприятията, заемащи челните позиции, да подобрят своята конкурентоспособност в световен мащаб. 2.3.1. Партньорства за иновации Европейските партньорства за иновации (ЕПИ) присъстват по цялата верига на научните изследвания и иновациите, като обединяват усилията на всички заинтересовани страни на европейско, национално и регионално равнище, за да помогнат за изпреварващото предвиждане и ускореното разработване на необходимите разпоредби и стандарти. ЕПИ за активен живот на възрастните хора и остаряване в добро здраве[43] има за цел да се гарантира оперативната съвместимост и да се преодолеят евентуалните пречки за достъп до пазара посредством приемането на стандарти и референтни спецификации за ново оборудване и услуги за интегрирани грижи и независим живот. Стандартите следва да играят важна роля в рамките и на други ЕПИ, например в областта на селскостопанската производителност и устойчивост[44], интелигентните градове и общини[45] и водите[46]. 2.3.2. Науката и стандартите Работната група CEN/CENELEC, която отговаря за стандартизацията, иновациите и научните изследвания (STAIR) е пример за това как ЕОС поддържат редовна комуникация с научната общност, при все че тези връзки се нуждаят от разширяване. Поради това Комисията ще създаде форум за подобряване на комуникацията между научните среди и тези, ангажирани със стандартизацията, който ще бъде свикван съвместно от Европейската асоциация на научноизследователските и технологичните организации (EARTO), различните ЕОС и Комисията. 2.3.3. Мрежа от системи Що се отнася до бъдещето, все по-мащабното взаимно проникване в технологичен аспект, което е необходимо за да се отговори на предизвикателствата пред обществото, следва да намери изражение във възприемането на системен подход към някои дейности по стандартизация. По отношение на случаите, посочени другаде (интелигентни градове, интелигентни електроенергийни мрежи, електрически превозни средства и др.), ЕОС са създали целеви координационни групи, които обединяват и направляват дейността на участващите технически организации. В следващите години се очаква създаването на повече такива групи, по-специално в подкрепа на хоризонталните мандати. В тези мандати би могло да се предвиди създаването на специални системни групи, например групи за оценяване за определяне на границите, групи, работещи на ниво система или ресурсни групи, натоварени с разработването на специализирани инструменти и програмно осигуряване. 2.4. Програма в областта на цифровите технологии за Европа[47] Стандартите са абсолютно необходими за оперативната съвместимост между продуктите, услугите, приложенията и цифровото съдържание в областта на ИКТ, която е от решаващо значение за изграждането на пълноценно функциониращо цифрово общество. Предвид глобалния характер на пазара на ИКТ, необходимо е ЕОС и съответните форуми и консорциуми да сътрудничат помежду си, за да могат да се справят с все по-голямото търсене на стандарти с цел улесняване на оперативната съвместимост в тази бързо развиваща се област. В текущо актуализирания план за стандартизация на ИКТ[48] се посочват по-подробно областите, в които стандартите биха могли да допринесат за постигането на целите на политиката, свързани с ИКТ, включително посредством допълнителни изпитвания за оперативна съвместимост и мерки за повишаване на осведомеността, за да се гарантира действителното възприемане на стандартите. 2.4.1. Електронно здравеопазване Оперативната съвместимост, особено в нейното трансгранично измерение, е от решаващо значение за широкото използване на ИКТ в здравния сектор, както се посочва в директивата относно правата на пациентите при трансгранично здравно обслужване[49]. В същото време трябва да бъдат решени въпросите, свързани със защитата на данните, за да могат да се използват в пълна степен новите продукти и услуги. Целта е да се подобри използването на наличните стандарти и да се разработват нови такива, ако е необходимо. Проучвания показват, че европейските и международните стандарти често не са достатъчно конкретни, за да се гарантира оперативната съвместимост на решенията, използващи ИКТ, в областта на електронното здравеопазване[50]. Със съдействието на мрежата за електронно здравеопазване ще бъдат съставени по-подробни спецификации, например за обществените поръчки, които евентуално да допринесат за рамката на оперативната съвместимост в областта на електронното здравеопазване. Комисията предлага да се подобри оперативната съвместимост чрез по-нататъшно разработване и валидиране на спецификации и компоненти, а също и чрез мандати за стандартизация, ако е необходимо. 2.4.2. Радиочестотна идентификация (RFID) В момента се търси решение на въпроси, свързани с аспекти на защитата на данните, неприкосновеността на личния живот и информационната сигурност, в отговор на мандата в областта на ИКТ, прилагани по отношение на RFID[51]. Целта на първия етап бе да се подготви цялостна рамка за разработването на бъдещи стандарти за RFID, докато вторият етап, който в момента е в ход, има за крайна цел изготвянето на набор от европейски стандарти, технически спецификации и доклади в началото на 2014 г. 2.4.3. Умения за ползване на електронна техника и електронно обучение Както е отбелязано в съобщението на Комисията относно „Електронните умения през 21-ви век“[52], наличието на общоевропейски рамки за компетенциите, на инструменти и на ефикасни и оперативно съвместими решения за електронно обучение допринася за развиването на свързани с ИКТ умения и за улесняване на ученето през целия живот. Предвидени са нови стандартизационни действия в следните области: · рамки за електронните компетенции за ползвателите на ИКТ, специалистите в областта на ИКТ и лидерите в електронното предприемачество; · препоръки и насоки за разработването на нови учебни програми за специалисти в областта на ИКТ и лидери в електронното предприемачество; · европейски стандарти за качество на електронното обучение, за да се осигури хармонизирането, използването и въвеждането; · курсове за електронно обучение, хранилища на съдържание и механизми за обмен; · стандарти за оперативна съвместимост на интерактивните електронни книги и другите цифрови учебни материали. 2.4.4. Електронни обществени поръчки/електронни каталози Комисията се стреми към опростяване на електронната процедура за възлагане на обществени поръчки посредством улесняване появата на оперативно съвместима европейска рамка, основаваща се — в рамките на възможното — на европейски стандарти. Възможно е да се наложи протичащата в момента работа по стандартизация да бъде задълбочена или допълнена. Стандартите би трябвало да способстват за повишаване ефикасността на електронната процедура за възлагане на обществени поръчки, въз основа на резултатите от такива проекти на ЕС, като общоевропейския проект за електронни обществени поръчки (PEPPOL) и работата, извършена от Европейския комитет по стандартизация (CEN). Липсата на общо определение за електронен каталог в целия ЕС и множеството системи за класификация на продуктите и услугите са сред пречките, с които се сблъскват предприятията — особено МСП — когато се опитват да извършват електронни операции във връзка с процедури по възлагане на обществени поръчки. За да се гарантира намирането на съгласувани и цялостни решения, аспектите, свързани с етапите, предшестващи и последващи възлагането на отделните обществени поръчки, се нуждаят от доразвиване от страна на CEN, включително що се отнася до съответните интерфейси, свързани с електронното фактуриране и вариантите за плащане. 2.4.5. Електронно фактуриране Комисията се стреми към опростяване на онлайн операциите посредством осигуряване доизграждането на Единната зона за плащания в евро (SEPA) и улесняване появата на оперативно съвместима европейска рамка за електронно фактуриране. Многостранният европейски форум по въпросите на електронното фактуриране допринася със съвети по повод на специфични нужди от стандартизация. Комисията и CEN ще направят оценка на съответния принос, за да може да се гарантира наличието на подходящи европейски стандарти Необходимо е да се осигури връзката на стандартите в областта на електронното фактуриране със съответните стандарти в областта на електронните обществени поръчки и SEPA. Освен това европейските и международните органи за стандартизация следва да продължат работата си по бързото разработване на допълнителни документи за електронен бизнес, за да се подобри капацитетът за ефективен обмен на продукти и услуги. Комисията би могла да издаде мандат, обхващащ определението за модел на семантична оперативна съвместимост и за европейски модел на данните в електронните фактури. 2.4.6. Онлайн разрешаване на спорове (ОРС) в областта на електронната търговия С Регламента за онлайн разрешаване на потребителски спорове[53] се създава Европейска платформа за ОРС. Необходимо е да се проучи и дефинира ролята на международната и европейската стандартизация за оперативната съвместимост между платформата за ОРС и механизмите за ОРС, функциониращи на национално равнище. По-специално, Комисията си поставя за цел да насърчи развитието на оперативно съвместима рамка за обмен на данни за целите на ОРС, като се опира на международните стандарти и практики на Центъра на ООН за улесняване на търговията и електронен бизнес (UN/CEFACT) . 2.4.7. „Интернет на нещата“ (Internet of Things, IoT) Под IoT се разбира невидимата връзка на милиарди обекти с интернет с цел извличане или изпращане на информация до отдалечена система, често без пряката намеса на човека. Тя не се свежда до специфична комуникационна технология, а обхваща няколко технически решения (радиочестотна идентификация, TCP/IP, датчици, задвижващи механизми, интерфейси и др.), свързани с идентификацията на обектите и извличането, съхранението, обработката и прехвърлянето на данни в рамките на физическа среда и между физическия и виртуален свят. Евентуален мандат за стандартизация във връзка с IoT ще позволи на един първоначален етап (от една до две години) да се проучи въпросът дали с помощта на стандарти може да се гарантира съблюдаването на изискванията за (правна) защита на данните и на изискванията по отношение на сигурността, а по време на втория етап ще бъдат разработени тези стандарти. 2.4.8. Електронна идентификация и удостоверителни услуги, включително електронни подписи В контекста на Директивата за електронните подписи[54] в началото на 2010 г. Комисията издаде мандат[55] с цел рационализиране на стандартите, свързани с електронните подписи и свързаните удостоверителни услуги, в последователна и актуализирана рамка. Рационализираната рамка включва шест компонента: създаване и валидиране на електронните подписи; изделия, свързани с тяхното създаване; криптографски набори; удостоверителни услуги, които служат в подкрепа, като например издаване на сертификати; услуги с добавена стойност, като препоръчана поща или съхраняване на данни; и обезпечаване на списъци, указващи статута на удостоверителните услуги. Повечето резултати се очакват от 2014 г. нататък. През юни 2012 г. Комисията предложи регламент относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар[56], който да замени Директивата за електронния подпис и да разшири нейния обхват с включването в него на електронната идентификация, електронните подписи, електронните печати, електронните времеви отметки, електронната доставка, електронните документи или удостоверения за автентичност на уебсайтове. Ще бъдат необходими допълнителни мандати за стандартизация, които да подпомогнат прилагането на този регламент. 2.4.9. Картови, интернет и мобилни плащания Липсата на стандарти и оперативна съвместимост между различните участници и решения, участващи в сферата на картовите, интернет и мобилните плащания, е източник за раздробеност на пазара и забавя широкото разпространение на иновативните общоевропейски методи на плащане. Комисията, в сътрудничество с Европейската централна банка, възнамерява да улесни сближаването на текущите дейности по стандартизация в областта на картовите плащания и да стимулира появата на общоевропейски стандарти за плащанията чрез мобилен телефон и интернет плащанията. Като първа стъпка Комисията ще прикани ЕОС и други компетентни органи, като например Съвета на SEPA, да очертаят нуждите на бизнеса и потребителите и да оценят съществуващите пропуски по отношение на стандартизацията. 2.4.10. Интелигентни транспортни системи (ИТС)[57] От първостепенно значение е наличието на общи европейски стандарти и технически спецификации, за да се гарантира оперативната съвместимост на свързаните с ИТС услуги и приложения, за да се ускори тяхното въвеждане и максимално да се увеличи тяхното въздействие. Новите дейности по стандартизация ще включват: · системите за взаимодействие между участниците в движението за интелигентен транспорт, · мултимодалното приложение за планиране на маршрути, · архитектурата на отворената бордова платформа, · цифровите карти, · оперативната съвместимост на обществения транспорт и ИТС в градска среда, · насоките и техническите спецификации за осигуряване на безопасно бордово взаимодействие човек—машина, · електронната система за събиране на такси, · международното сътрудничество, насочено към хармонизирането в световен мащаб на стандартите (споразумения със САЩ и Япония по отношение на ИКТ приложенията в областта на автомобилния транспорт). 2.5. Изменението на климата и Европа за ефективно използване на ресурсите[58] 2.5.1. Адаптиране към изменението на климата В процеса на подготвяне на предстоящата стратегия на ЕС за адаптация беше призната потенциално важната роля, която имат да играят стандартите за гарантиране устойчивостта на инфраструктурата в определени сектори: транспортната инфраструктура, енергийната инфраструктура и конструкциите/сградите. Би било целесъобразно да се установи кои точно стандарти трябва да бъдат насърчени и/или изменени, за да се отчетат по-добре настоящото и бъдещото отражение на изменението на климата върху решенията по отношение на инвестициите в инфраструктурата. Един от начините за подпомагане на политиката на ЕС в областта на климата и за да се способства за постигането на целите на Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата е да се разработят европейски стандарти за оценка на емисиите на парникови газове (ПГ) в енергоемките промишлени отрасли. В рамките на настоящия мандат за разработване на технически стандарти на ЕС в областта на емисиите на парникови газове[59] за стомана, цимент, алуминий, вар и феросплави, през 2013 г. ще бъдат изготвени доклади с резултатите от изпитвания за проверка. Комисията следва да следи за това тези изпитвания да гарантират точността и сходимостта на предлаганите стандартизирани методи за измерване. 2.5.2. Регламент относно вещества, които нарушават озоновия слой С Регламента относно вещества, които разрушават озоновия слой[60], се ограничава употребата на голям брой опасни вещества, включително въглероден тетрахлорид и трифлуоротрихлороетани, като някои съществуващи стандарти ще трябва да бъдат проверени за съответствие с предложените забрани за употреба. 2.5.3. Качество на въздуха В Директивата относно качеството на атмосферния въздух и за по-чист въздух за Европа[61] се определят изискванията за наблюдение на прекурсорите на озона. Комисията предвижда да изпрати нов мандат на европейските организации за стандартизация с оглед разработването на хармонизирани стандарти за измерване. 2.5.4. Отпадъци В рамките на приложното поле на Директивата относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване[62] (ОЕЕО) от ЕОС се очаква да разработят един или повече европейски стандарти, отразяващи най-актуалните технологии за третиране на отпадъци от оборудване (включително оползотворяване, рециклиране и подготовка за повторна употреба). В подкрепа на Директивата относно отпадъците[63] Комисията ще подготви нови мандати за разработване на методи за определяне на отделяните токсични газове и на елементите и веществата, присъстващи в отпадъците, които са потенциален източник на опасност за здравето и околната среда. 2.5.5. Храни, съобразени с принципите на устойчивото развитие Като част от пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, през 2013 г. Комисията ще приеме Съобщение относно храните, съобразени с принципите на устойчивото развитие, което може да доведе до заявяване на дейности по стандартизация. 3. Международно измерение на европейската стандартизация Общата цел е да се укрепи световното измерение и конкурентоспособността на европейската промишленост посредством намаляване на техническите пречки пред търговията. Използването на общи или технически хармонизирани стандарти подпомага обмена на стоки и услуги, като повишава оперативната съвместимост в световен мащаб. Тази цел ще бъде постигната чрез: · осигуряване на възможно най-широка съгласуваност между международните и европейските стандарти (върховенство на международната стандартизация в съчетание с подчертана водеща позиция на Европа в много сектори) и разширяване/улесняване на използването на европейски и/или международни стандарти извън ЕС или на техническото привеждане в съответствие с тях; · повишаване на осведомеността и популяризиране предимствата на европейската стандартизация като съгласувана регионална система, представляваща съставна част и един от стълбовете на международната стандартизация и многостранната нормативна уредба; · принос към двустранните регулаторни/политически диалози между ЕС и трети държави, както и към съответните глави от преговорите за споразумения за свободна търговия. Към настоящите приоритети спадат отношенията със САЩ (работи се по споразумението относно „изграждането на мостове“ между системите от стандарти на САЩ и ЕС[64] и предстоящите преговори за партньорство в областта на трансатлантическата търговия и инвестиции), Китай (диалог във връзка с регулаторната и индустриалната политика, стратегически партньорства), Русия (партньорство за модернизация), Индия, Япония, Корея, АСЕАН и Латинска Америка; · разширяване на единния пазар, по-специално чрез процеса на разширяване на Европейския съюз, Европейската политика за съседство и преговорите по споразумения за оценка на съответствието и приемане на промишлени продукти с трети държави за приемане на европейското законодателство в областта на безопасността на продуктите, подкрепяно от европейските стандарти. · стратегически действия в приоритетни държави под формата на: · дългосрочно командироване на европейски експерти в областта на стандартизацията, понастоящем в Китай и Индия (и може би в бъдеще в Бразилия), с цел осигуряване на присъствието на място на европейската стандартизация и на поток от информация относно достъпа до ключови пазари; · базирани в интернет информационни платформи в областта на стандартизацията (с Китай[65], при което ударението пада върху разширяването на обхвата отвъд понастоящем обхванатите сектори, и може би в бъдеще със САЩ), които дават представа за съответната стандартизационна среда, включително за онези аспекти на достъпа до пазара, които имат пряко отношение към стандартизацията. · подкрепа за укрепването на капацитета на Африка в областта на стандартите, в съответствие със съвместния план за действие между ЕС и Африка, по-специално чрез технически и стратегически диалог със съответните африкански организации за стандартизация и регионални организации. 4. Заключение Настоящата първа годишна работна програма на Съюза в областта на европейската стандартизация, приета в съответствие с Регламента за стандартизацията, е ключов елемент от усилията на Комисията за ускоряване на процесите на стандартизация. Тя позволява по-доброто прогнозиране и планиране на дейностите по стандартизация, като тези усилия ще бъдат допълнително подсилени чрез по-къси срокове за приемане на предложените мандати. Графикът за нейното изпълнение позволява евентуално синхронизиране с подготвителната работа в европейските организации за стандартизация, като Комисията призовава европейските организации за стандартизация да вземат тази работна програма под внимание при разработването на собствените си годишни работни програми по-късно тази година. Програмата беше изготвена в консултация с всички заинтересовани страни и осигурява платформа за разнопосочен съществен принос за бъдещите приоритети за дейностите по стандартизация. Информация за дейностите по стандартизация, предприети въз основа на настоящата работна програма, ще бъде включена в следващата работна програма на Съюза в областта на европейската стандартизация, за да се осигури полезна обратна връзка за всички заинтересовани страни. [1] COM(2010) 2020 final. [2] COM(2012) 582 final. [3] Swann G.M.P., „The Economics of Standardisation: An Update“, Report for the UK Department of Business, Innovation and Skills („Икономика на стандартизацията: актуално състояние“, Доклад по поръчка на Министерството на предприемачеството, иновациите и квалификацията), 2010 г. [4] Тази цел е заложена в Съобщението за индустриалната политика от октомври 2012 г. [5] COM(2011) 311 окончателен. [6] Регламент (ЕС) № 1025/2012. [7] Решение на Комисията от 28.11.2011 г., ОВ C 349 от 30.11.2011 г. Първата среща се състоя на 26.3.2012 г. [8] http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/docs/2013_entr_003_industrial_products_en.pdf [9] COM(2012) 433 final. [10] COM(2013) 122 final и SWD(2013) 60 final. [11] Директива 2009/125/EО. [12] M/495. [13] SWD(2012) 434 final. [14] COM(2012) 082 final. [15] COM(2012) 636 final. [16] COM(2013) 17 final. [17] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm. [18] M/490. [19] Директива 2001/95/EО. [20] COM(2013) 78 final. [21] Регламент (ЕО) № 882/2004. [22] Регламент (ЕО) № 1223/2009. [23] Регламент (ЕС) № 1007/2011. [24] Регламент (ЕО) № 2003/2003. [25] M/501. [26] Регламент (ЕО) № 552/2004. [27] M/524. [28] COM(2013) 18. [29] COM(2010) 560. [30] Директива 2008/96/EО. [31] Регламент (ЕС) № 305/2011. [32] Регламент (ЕО) № 683/2008. [33] M/496. [34] COM(2012) 417. [35] Регламент (ЕО) № 1907/2006. [36] Директива 2006/123/EО. [37] M/517. [38] Директива 2011/24/ЕС, Препоръка на Съвета 2009/C 151/01. [39] M/376. [40] M/420. [41] M/473. [42] COM(2010) 352 окончателен. [43] COM(2012) 083 final. [44] COM(2012) 79 final. [45] COM(2012) 4701 final. [46] COM(2012) 216 final. [47] COM(2010) 245. [48] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/ict-policies/2010-2013_ict_standardisation_work_programme_2nd_update_en.pdf [49] Директива 2011/24/EС. [50] http://www.ehealth-strategies.eu/ [51] M/436. [52] COM(2007) 496. [53] Препратката ще бъде добавена след приемането през пролетта на 2013 г. [54] Директива 1999/93/EО. [55] M/460. [56] COM(2012) 238. [57] Директива 2010/40/ЕС, COM(2008) 886. [58] COM(2011) 21. [59] M/478. [60] Регламент (ЕО) № 1005/2009. [61] Директива 2008/50/EО. [62] Директива 2012/19/EС. [63] Директива 2008/98/EО. [64] http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/december/tradoc_148393.pdf [65] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=6271&lang=en