Становище на Европейския комитет на регионите — Научноизследователски инфраструктури — бъдещето на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП) от регионална и трансгранична перспектива

(2020/C 39/15)

Докладчик: Eamon Dooley (IE/Renew Europe), съветник, Съвет на графство Офали : Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Councillor, Offaly County Council

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Въведение

1. приветства цялостния подход на Европейската комисия за определяне на ключовата роля, която научноизследователската инфраструктура може и действително изпълнява за напредъка на знанията и технологиите. Научноизследователските инфраструктури и тяхното използване са от основно значение за развитието на Европейското научноизследователско пространство (ЕНП). Във връзка с това подкрепя работата на Европейския стратегически форум за научноизследователски инфраструктури (ESFRI), който играе важна роля при разработването на политики в областта на научноизследователската инфраструктура на равнище ЕС и подпомага създаването на единен европейски пазар за науката;

2. изтъква, че научноизследователските инфраструктури имат силно изразен териториален характер. Те са от решаващо значение за регионалното развитие — от научните резултати до въздействието върху образователните екосистеми и цялостните ползи за пазара и обществото;

3. отбелязва, че в стратегическата пътна карта на ESFRI се определят научноизследователските инфраструктури от общоевропейски интерес, които допринасят за посрещането на дългосрочните потребности на научноизследователските общности в Европа в много научни области, и освен това приветства факта, че в нея инвестициите в научноизследователски инфраструктури се посочват като метод за повишаване на регионалната конкурентоспособност, а оттам и за сближаване между различните държави членки и региони;

4. изтъква, че научноизследователските инфраструктури имат ключова роля в борбата с глобалните предизвикателства в областта на околната среда и изменението на климата, които оказват въздействие върху нашето общество на всички равнища — от местното до регионалното, националното и европейското, а също и в глобален мащаб;

5. освен това потвърждава отново заключението от предходни свои становища, а именно, че МРВ играят ключова роля в създаването на ефективни иновационни екосистеми, по-специално чрез стратегическото определяне на регионалните приоритети в научните изследвания посредством разработването на стратегии за интелигентна специализация (S3) ( 1 )

6. отбелязва, че Европа е разработила успешна средно- и дългосрочна визия за развитието на съгласувана екосистема за научноизследователска инфраструктура, която насърчава сътрудничеството между съществуващите инфраструктури, като същевременно се въвеждат планове за изграждане и разработване на следващото поколение научноизследователски инфраструктури, както е определено от ESFRI;

7. изразява съгласие със заключенията на Европейския съвет, че едно добре функциониращо ЕНП ще допринесе значително за подобряване на ефикасността и ефективността на цялостната европейска екосистема за научни изследвания и иновации и признава значението на тясното партньорство между държавите членки и Европейската комисия в съвместната работа за укрепване на ЕНП, по-специално с помощта на „Хоризонт Европа“ като основен инструмент за финансиране ( 2 ) . Изразява обаче съжаление, че Съветът не признава в достатъчна степен ролята, която МРВ могат да играят в този процес;

8. изразява загриженост във връзка с факта, че в рамката на ЕНП по отношение на научноизследователските инфраструктури продължават да съществуват редица слабости, което води до пропуски в изпълнението, намаляващи потенциалните ползи и ефективност;

9. приветства предложените от Комисията бюджетни средства в размер на 100 милиарда евро за финансиране на научни изследвания и иновации през периода 2021—2027 г. с цел преодоляване на тези слабости. Същевременно изразява загриженост поради риска от увеличаване на неравенствата между градовете и регионите, които се ползват от Рамковата програма за научни изследвания и иновации и чийто бюджет ще нарасне, и останалите, които ще понесат последиците от намаляването на бюджетите по линия на политиката на сближаване ( 3 )

10. не на последно място, отчита, че е от решаващо значение да се покаже добавената стойност на ЕС във всяка политика на ЕС, по-специално, като се има предвид, че тези политики се подлагат на все по-щателен преглед. Отбелязва, че неотдавнашният анализ показва, че въпреки продължаващия напредък в изграждането на ЕНП темпото е по-бавно, отколкото преди, и продължават да съществуват големи различия между държавите членки както по отношение на равнището на резултатите, така и по отношение на темповете на растеж ( 4 ) . Поради това набляга на необходимостта от по-добра комуникация относно въздействието на европейските научни изследвания и иновации посредством по-надеждни и ясни статистически данни;

Предизвикателства пред ЕНП, откроени от регионална и трансгранична гледна точка

11. изразява съжаление, че делът на държавното финансиране за научни изследвания в ЕС между 2014 и 2016 г. остана в застой на равнище от около 2,03 % ( 5 ) . Това показва, че делът на националния доход, отделян за НИРД, е все още доста под определената през 2002 г. цел от Барселона за 3 % от брутния вътрешен продукт и че по-малко от 1 % от националното финансиране на НИРД се заделят за транснационални научни изследвания ( 6 )

12. изразява освен това загриженост, че дисбалансът между брутния вътрешен разход за НИРД намира отражение и на регионално равнище, което води до факта, че през 2015 г. само 31 от 281 региона на ниво NUTS 2 са докладвали за инвестиции в НИРД над целта на ЕС от 3,0 %; „клъстери“ с интензивна научноизследователска дейност обхващат някои региони на ЕС. Тези региони се намират предимно в Германия, Австрия, Обединеното кралство, Швеция, Белгия, Дания, Франция и Финландия ( 7 )

13. отбелязва, че изпълнението на ЕНП показва също така различия между разпределението на финансирането по „Хоризонт 2020“ и инвестициите в научноизследователска дейност и иновации по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове. Държавите — членки на ЕС-13, са основните бенефициери на средства от европейските структурни и инвестиционни фондове, докато прилагането на критерия за високи постижения в рамките на „Хоризонт 2020“ доведе до концентрация на финансирането и на капацитета за научноизследователска дейност и иновации предимно в ЕС-15, което увеличава различията в областта на иновациите между ЕС-15 и ЕС-13 ( 8 )

14. предупреждава, че дългосрочната устойчивост е друго ключово предизвикателство пред научноизследователските инфраструктури, особено мащабните общоевропейски инфраструктури, които са изключително скъпи за изграждане, поддръжка и експлоатация — разходите за строителство често надхвърлят 1 милиард евро, а съответните годишни оперативни разходи представляват приблизително 10 % от разходите за строителство. Като се има предвид, че националните бюджети за научна дейност често се равняват на тези разходи или ги надвишават, въпросът за тяхната дългосрочна устойчивост остава отворен ( 9 )

15. отчита, че разходите, свързани с достъпа до научноизследователски инфраструктури, особено в трансгранични ситуации, могат да представляват бариера за изследователите и по този начин да възпрепятстват научния напредък;

16. предупреждава, че по-специално, за да се отговори на така наречените „големи предизвикателства“, като например изменението на климата, научноизследователските инфраструктури трябва да могат да се интегрират със съседните, засилвайки обмена на знания и допринасяйки за интердисциплинарните изследвания. В това отношение цифровата научноизследователска инфраструктура е от първостепенно значение и поради това КР подкрепя наличието на повече свободно достъпни данни с помощта на Европейския облак за отворена наука;

17. отбелязва, че човешките ресурси са важен компонент на научноизследователската инфраструктура. Политиката в областта на човешките ресурси и тяхното управление определят качеството и количеството на персонала, който може да бъде нает, и те са от решаващо значение, за да се гарантират правилното изпълнение, функциониране и въздействие на научноизследователските инфраструктури ( 10 ) . Поради това развитието на уменията и мобилността на ръководителите и развитието на уменията на ползвателите на научноизследователската инфраструктура са от решаващо значение;

18. изразява загриженост, че въздействието на инфраструктурата за научни изследвания и иновации върху промишлеността и обществото е все още недостатъчно развито. Отчита обаче, че Комисията полага усилия за преобразуване на европейските научни експертни знания в продукти и услуги, които да могат да се предлагат на пазара;

19. признава, че за да могат да оказват въздействие върху обществото в по-широк план, научноизследователските инфраструктури трябва да обслужват и нуждите на промишлеността. Ето защо една стабилна, взаимосвързана екосистема от научноизследователски инфраструктури следва да е в състояние да предлага мултидисциплинарни решения на комплексни проблеми;

20. получи сигнали, че комуникацията относно съществуващи и бъдещи научноизследователски инфраструктури във връзка с проекти за научноизследователска и развойна дейност, изпълнявани на територията на въпросните обекти, трябва да достига по-ефективно до гражданите като част от цялостната комуникация на ЕС относно ползите от ЕС за неговите граждани;

Научноизследователски инфраструктури: политически препоръки

21. призовава новата Европейска комисия да продължи да следи дали държавите членки и регионите спазват задължението си за заделяне на 3 % от БВП за научноизследователска и развойна дейност до края на текущото десетилетие;

22. в тази връзка настоятелно призовава Комисията бързо да предложи стратегия — приемник на „Европа 2020“, която следва да включва количествени цели и в областта на научноизследователската и развойната дейност;

23. счита, че е необходимо допълнително укрепване на общите усилия на всички равнища, заедно с по-нататъшни реформи на националните и регионалните системи за научни изследвания и иновации с цел изграждане на добре функциониращо ЕНП и подпомагане на разпространението на високите постижения чрез полезни взаимодействия. Поради това като цяло изразява съгласие с предложенията на Комисията за включване на нови инициативи за повишаване на ефективността на научноизследователските инфраструктури през програмния период 2021—2027 г., включително използването на регионални фондове, европейски инструмент за осъществяване на реформи и програмата „Хоризонт Европа“, която включва специално определен стълб, с който да се подпомогне укрепването на ЕНП ( 11 )

24. счита, че научноизследователските инфраструктури създават възможности на регионално равнище за конкуриране за средства на ЕС в инвестиции за научноизследователските инфраструктури, което може да доведе до развиването на центрове за иновации в рамките на разпределените научноизследователски инфраструктури. Счита, че за да се гарантира дългосрочна устойчивост за научноизследователските инфраструктури, са необходими допълнителни, специфични модели на финансиране в рамките на целия им жизнен цикъл с цел преодоляване на недостига на финансиране, когато европейските, националните или другите източници на финансиране се оказват недостатъчни. По-конкретно, необходими са специални бюджетни редове за: — финансиране на предстроителната или предоперативната фаза; — финансиране на текущите операции на научноизследователските инфраструктури; — финансиране на човешките ресурси, т.е. заплати, наемане, задържане и обучение на персонала. Това би могло да включва по-творческо използване на средствата от европейските структурни и инвестиционни фондове, Interreg, рамката и заемите от Европейската инвестиционна банка, но също и „Еразъм+“, „Цифрова Европа“, COSME, Механизма за свързване на Европа, LIFE и др., евентуално успоредно с модел на съфинансиране от национални фондове за научни изследвания. Това е от решаващо значение за дългосрочната устойчивост на научноизследователските инфраструктури;

25. подкрепя и подхода за „Разпространяване на високите научни постижения и разширяване на участието“ ( 12 ) , в съчетание с адаптиране на правилата на ЕС за държавната помощ, така че те да благоприятстват научните изследвания и иновациите като механизъм за изравняване на подкрепата и реализиране на пълния научноизследователски потенциал на всички региони в ЕС, включително на регионите извън научноизследователските клъстери;

26. подкрепя напълно инициативата, която съчетава „Хоризонт 2020“, Европейския фонд за стратегически инвестиции и Програмата за конкурентоспособност на предприятията и малките и средните предприятия, за да се даде ход на програмата „VentureEU“ с цел стимулиране на рисковия капитал в Европа и предоставяне на повече частни инвестиции за изследователски дейности ( 13 )

27. предлага в програмата „Хоризонт Европа“ да бъдат включени конкретни действия за улесняване на достъпа до научноизследователска инфраструктура, включително възможността разходите за достъп да станат допустими за финансиране, тъй като това може да улесни развитието на услугите на научноизследователските инфраструктури и да гарантира дългосрочна устойчивост;

28. призовава за повече действия за увеличаване на свободния достъп до научноизследователски инфраструктури и предлага това да бъде постигнато посредством поредица от мерки: — разходите, свързани с достъпа до съоръженията на научноизследователски инфраструктури, следва да бъдат допустими за финансиране в следващата рамкова програма; — свободен достъп (основан на високи постижения или широк свободен достъп) до услуги, разработени или изпитани в рамките на одобрени проекти; — специално финансиране за насърчаване и комуникация с общността на потенциалните потребители на научноизследователски инфраструктури.

29. подкрепя по-голямата хармонизация и стандартизация на правилата и процедурите за достъп, особено разработването на харти за достъп, за да се гарантира справедливост и последователност ( 14 )

30. подкрепя по-специално обвързването на политиката в областта на научните изследвания и иновациите с разработването и прилагането на S3, тъй като това са новаторски подходи за стимулиране на икономическия растеж, създаване на работни места въз основа на установени регионални нужди, свързващи и ангажиращи регионите в научноизследователски дейности и иновации. Освен това те предлагат възможност за междурегионално и партньорско сътрудничество при прилагането на RIS3 от страна на МРВ, за да се прецизират целите и да се развият синергии и по-добро съгласуване;

31. призовава за по-голямо участие на местните и регионалните власти в разработването и изпълнението на инициативи в областта на научноизследователските дейности и иновациите поради значението на малките и средните по мащаб съоръжения за научноизследователска инфраструктура за местното и регионалното развитие и поради факта, че много от тези инициативи се осъществяват на местно и регионално равнище;

32. отново изразява подкрепата си за създаването на европейска мрежа от регионални екосистеми и центрове за иновации чрез създаване на синергии между съществуващите европейски, национални и регионални стратегии и чрез свързване на регионалните екосистеми и центровете за иновации с ключови промишлени вериги за създаване на стойност, за да се насърчи конкурентоспособна екосистема на научни изследвания и иновации и по този начин да се увеличи максимално въздействието на следващата рамкова програма върху обществото ( 15 )

33. призовава за по-интегрирани междурегионални и трансгранични центрове за научноизследователска инфраструктура с цел увеличаване на възможностите за установяване на тесни връзки с участници в регионалните екосистеми, т.е. местни научноизследователски инфраструктури, инкубатори, технологични паркове, университети. Ето защо изразява категоричната си подкрепа за стратегически инициативи като ASTRONET и APPEC;

34. отбелязва, че висшето образование играе ключова роля за осигуряването на ориентирани към бъдещето умения и компетентности за успешно разработване на иновации. Призовава за създаването на по-силно структурирано сътрудничество между научноизследователските инфраструктури и университетите, което да доведе до по-голяма мобилност и програми за обмен между тези сектори;

35. подкрепя новата насока на ESFRI към по-големи интердисциплинарни интерфейси и по-добра координация между ESFRI и националните стратегии и пътни карти с цел гарантиране на по-добра координация и по-голяма ефективност в екосистемата от научноизследователски инфраструктури, тъй като една стабилна, взаимосвързана екосистема от научноизследователски инфраструктури следва да е в състояние да предлага мултидисциплинарни решения на комплексни проблеми;

36. подкрепя, по-конкретно, разпространението на информация с помощта на „радара за иновации“ ( 16 ) относно иновации и новатори, финансирани с публични средства, и тяхната готовност за навлизане на пазара;

37. подкрепя използването на общи критерии за оценка въз основа на съществуващите механизми за осигуряване на качество като средство за постигане на трансгранична съпоставимост и подкрепя решението на Съвета на ЕС от май 2018 г., което насърчава държавите членки да разработят общ подход за мониторинг на ефективността на научноизследователските инфраструктури ( 17 )

38. призовава Европейската комисия и държавите членки да работят в тясно сътрудничество с местните и регионалните администрации за събирането на информация за научноизследователските инфраструктури и свързаните с тях дейности, включително картографиране на дейностите и резултатите, с цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техния принос, както за отделните граждани, така и за регионалната, националната и европейската икономика.

Брюксел, 9 октомври 2019 г. Председател на Европейския комитет на регионите Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) КР: Научноизследователски и иновационни стратегии за интелигентна специализация (RIS3): отражение върху регионите и междурегионалното сътрудничество, 2017 г.

(2) Съвет на Европейския съюз: Проект за заключения на Съвета относно управлението на европейското научноизследователско пространство. Брюксел, ноември 2018 г.

(3) Становище относно „Хоризонт Европа“: Девета рамкова програма за научни изследвания и иновации“ (COR-2018-03891) (ОВ C 461, 21.12.2018 г., стр. 79).

(4) European Research Area Progress Report 2018 (Доклад за напредъка на ЕНП за 2018 г.); COM(2019)83.

(5) Евростат, показатели за „Европа 2020“ — НИРД и иновации.

(6) Генерална дирекция за парламентарни изследвания, Отдел за европейска добавена стойност, PE 603.239 — декември 2017 г.

(7) Евростат, показатели за „Европа 2020“ — НИРД и иновации.

(8) Информационен документ на Европейския парламент: European Research Area Regional and Cross-Border Perspective (Европейското научноизследователско пространство — регионалната и трансграничната перспектива). PE 637.939, април 2019 г.

(9) SWD(2017) 323 final: Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action (Устойчиви европейски научноизследователски инфраструктури — призив за действие).

(10) ENEA; Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective (документ за размисъл относно научноизследователската инфраструктура — бъдещето на ЕНП от регионална и трансгранична перспектива), май 2019 г.

(11) Европейска комисия: Доклад за напредъка на ЕНП за 2018 г., (2019)83, стр. 4.

(12) https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

(13) Европейска комисия: Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации — шансът на Европа да определи своето бъдеще, COM(2018) 306 final. COM(2018) 306 final.

(14) ENEA, Документ за размисъл относно научноизследователските инфраструктури — бъдещето на ЕНП от регионална и трансгранична гледна точка, май 2019 г.

(15) Проектостановище на КР относно „Обновена Европейска програма за научни изследвания и иновации. Шансът на Европа да определи своето бъдеще“, 2019 г.

(16) Innovation Radar: Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects (Радар за иновации: идентифициране на иновации и новатори с висок потенциал в проекти в областта на ИКТ, 7РП, Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации и „Хоризонт 2020“).

(17) Заключения на Съвета на Европейския съюз — Засилване на движението на знания в ЕС, май 2018 г., Doc 9507/1.