[pic] | ЕВРОПЕЙСКА КОМИСИЯ |

Брюксел, 30.9.2010

COM(2010) 513 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И ДО СЪВЕТА

относно предоставянето на макрофинансова помощ за трети държави през 2009 г. SEC(2010) 1117 final

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 3

2. Контекст 3

2.1. Световната финансова криза и нейните трайни последици 3

2.2. Нова законодателна среда 4

3. Преглед 5

3.1. Макрофинансовата помощ през 2009 г. 5

3.2. Обобщение на последните операции в държавите-бенефициери 5

3.2.1. Западни Балкани 5

3.2.2. Източни съседни държави 7

3.2.3. Средиземноморски държави 7

4. Оценки 8

5. Подобряване на финансовото управление в държавите-бенефициери: оперативни оценки 10

6. Искания за помощ и бъдещи предложения на Комисията 12

Въведение

С настоящия доклад се прави общ преглед на макрофинансовата помощ (МФП) от ЕС за трети държави през 2009 г. В него са включени сведения относно последните операции в Западните Балкани, Новите независими държави и Средиземноморските държави, както и таблици със статистически данни относно различните операции за МФП, провеждани след 2000 г.

Освен това, в отговор на препоръката на Европейската сметна палата в нейния специален доклад от март 2002 г. относно подобряването на финансовото управление в държавите-бенефициери, от 2004 г. насам Комисията извърши няколко оперативни оценки на финансовите потоци и на процедурите, свързани с макрофинансовата помощ във всяка от държавите-бенефициери. Заключенията, извадени от тези оценки, които бяха извършени с помощта на професионална одиторска фирма, се отчитат надлежно при определянето на политическите условия, с които е обвързано предоставянето на тази помощ.

Резултатите от последващите оценки, извършени от Комисията през 2009 г., също са включени в доклада. Целта на тези оценки, които се изискват от Финансовия регламент, е да се анализира въздействието на макрофинансовата помощ върху процеса на икономическо стабилизиране и структурните реформи, осъществени в държавите-бенефициери. Напредъкът в това отношение отразява и степента, в която са били удовлетворени съответните условия за икономическата политика, с които е обвързана макрофинансовата помощ от ЕС.

Накрая, докладът предоставя информация за новите искания за МФП и евентуалните предложения на Комисията, както и анализ на промените, които ще бъдат направени при управлението на следващите операции за МФП след приемане на Договора от Лисабон.

Настоящият доклад се представя в съответствие с решенията на Съвета относно макрофинансовата или извънредната финансова помощ от Общността за трети държави и представлява продължение на представените в предишни години доклади. Успоредно с него се публикува и по-подробен доклад (работен документ на службите на Комисията SEC(2010) 1117 ), съдържащ икономическа и финансова информация за държавите-бенефициери, както и подробни статистически данни за различните операции, провеждани след 1990 г.

Контекст

Световната финансова криза и нейните трайни последици

Световната финансова криза, която започна през 2007 г. и се задълбочи драстично през втората половина на 2008 г. и през първата половина на 2009 г., предизвика най-сериозната световна рецесия от Втората световна война насам. Въпреки че първоначалните последици от тази криза се почувстваха главно във финансовия сектор на развитите икономики, нововъзникващите и развиващите се икономики също бяха сериозно засегнати. Последните бяха засегнати от срива на световната търговия, намаляващия брой на паричните преводи, по-голямата несигурност и сътресенията при капиталовите потоци. В резултат на това се влошиха платежният баланс и фискалните позиции в много нововъзникващи, както и развиващи се страни. Повишиха се рисковите премии и разходите за отпускане на заеми, като в същото време техните обменни курсове и позиции на валутния резерв обикновено се намираха под натиск за намаляване. Следователно кризата е оказала голямо въздействие върху тези страни и създателите на политиката са изправени пред значителни предизвикателства, за да гарантират икономическа стабилност и да продължат да насърчават развитието.

В началото политиката беше съсредоточена върху стабилизирането, защитата на финансовата стабилност и борбата с въздействията на първоначалния етап на кризата. Независимо от това предстоят значителни политически предизвикателства, тъй като се очаква кризата да има по-дългосрочни последици, засягайки онези страни, които имат по-ограничена международна среда, особено по отношение на търсенето, склонността към поемане на риск и частните капиталови потоци от развитите икономики. Освен това кризата допълнително е подчертала необходимостта от осъществяване на структурни реформи, насочени към ускоряване на устойчивото развитие и защита на стабилността на финансовия сектор.

В този контекст макрофинансовата помощ като краткосрочен инструмент за противодействие на кризата е особено подходяща за оказване помощ на страните да се справят със сериозния дефицит в платежния баланс и в бюджета, причинен или отежнен от световната криза. Поради това няколко държави, изправени пред значителни предизвикателства не само в отговор на кризата, но и докато възстановяват тенденцията на икономиките си към устойчиво развитие, са пожелали да се възползват от операциите на ЕС за предоставяне на МФП.

Операциите за МФП са под формата на средно/дългосрочни заеми или безвъзмездни средства (или съответната комбинация от двете). Те се подчиняват на принципите, потвърдени в заключенията на Съвета от 8 октомври 2002 г., с които се подчертава, че тази помощ има извънреден характер, представлява допълнение към финансирането, отпускано от международните финансови институции (МФИ), и е свързана с изпълнението на определени политически условия. МФП допълва финансирането, отпускано от МВФ и в повечето случаи от Световната банка, за финансиране на подходящи програми за приспособяване или реформи. От 2000 г. насам МФП се предоставя изключително на Западните Балкани и на Източните съседни държави. Единственото изключение е през 2007 г., когато Съветът приема решение за една програма за подпомагане на Ливан.

Нова законодателна среда

На 1 декември 2009 г. влиза в сила Договорът от Лисабон, с който се променя правното основание на МФП. Договорът съдържа по-специално два члена, свързани с МФП:

Член 212 гласи, че всяка операция за МФП се приема в съответствие с обикновената законодателна процедура (процедурата за съвместно вземане на решения, описана в член 294) от Парламента и Съвета, които действат по предложение на Комисията.

Член 213 гласи, че при спешна финансова помощ, надлежно оправдана от икономическата или политическата ситуация на държавата-бенефициер, Съветът взима сам решение чрез гласуване с квалифицирано мнозинство по предложение на Комисията. Това правно основание се използва само при изключителни обстоятелства.

С оглед рационализиране на процеса на взимане на решения относно инструмента за МФП, така че да бъде направен по-гъвкав и по-ефективен, и с цел по-пълното изясняване на принципите и критериите, на които се подчиняват този вид операции, Комисията изготвя рамков регламент в контекста на Договора от Лисабон. По този начин ще бъде осигурено по-прозрачно правно основание за инструмента, както и разширени правомощия за прилагане от страна на Комисията. С този регламент трябва да се подобри своевременността и следователно ефективността на инструмента за МФП в сравнение с настоящите процедури, които се базират на одобрение на законодателни решения, като се разглежда всеки конкретен случай. Комисията възнамерява да представи предложението на Парламента и на Съвета в края на 2010 г. или в началото на 2011 г.

Преглед

Макрофинансовата помощ през 2009 г.

През 2009 г. са проведени четири нови операции. На 30 ноември Съветът реши да предостави МФП на:

- Грузия (Решение 2009/889/ЕО на Съвета) – до 46 милиона евро безвъзмездна помощ;

- Армения (Решение 2009/890/ЕО на Съвета) – до 35 милиона евро безвъзмездна помощ и 65 милиона евро заеми;

- Босна и Херцеговина (Решение 2009/891/ЕО на Съвета) – до 100 милиона евро заеми;

- Сърбия (Решение 2009/892/ЕО на Съвета) – до 200 милиона евро заеми.

Във връзка с осъществяването на настоящите операции за МФП през юни 2009 г. се направи второ плащане на Ливан в размер на 25 милиона евро под формата на заем като част от МФП, одобрена от Съвета за тази страна през декември 2007 г. Част от първия транш (в размер на 23 милиона евро безвъзмездна помощ) от помощта, одобрена за Грузия от Съвета през ноември 2009 г., бе изплатена през декември 2009 г. (15,3 милиона евро) и през януари 2010 г. (7,7 милиона евро).

Обобщение на последните операции в държавите-бенефициери

Западни Балкани

Босна и Херцеговина

На 30 ноември 2009 г. Съветът на Европейския съюз прие решение за предоставяне на макрофинансова помощ на Босна и Херцеговина под формата на заем в размер до 100 милиона евро (Решение 2009/891/ЕО). Целта на тази помощ е да се помогне на властите да задоволят остатъчните потребности от външно финансиране и бюджетните потребности, които са последица от голямото забавяне на икономическия растеж, засегнало страната. Тя се явява допълнение към програмите на МВФ и Световната банка. Изплащането е планирано на два транша, които са временно предвидени за третото и четвъртото тримесечие на 2010 г. в зависимост от задоволителното спазване на обуславящите помощта изисквания.

Косово

Срокът на извънредната финансова помощ за Косово, одобрена от Съвета през ноември 2006 г. под формата на 50 милиона евро безвъзмездна помощ за бюджета, изтича през декември 2009 г. Съгласно едно от условията на Решение 2006/880/ЕО на Съвета обаче Комисията впоследствие е удължила срока за нейното предоставяне с още една година до 11 декември 2010 г. Условията, договорени в Меморандум за разбирателство, подписан от властите през декември 2007 г., все още не са изцяло изпълнени. В частност едно основно изискване, а именно необходимостта да се договори икономическа програма с МВФ, досега не е изпълнено. В резултат на това, както през предходните години, така и през 2009 г., не беше възможно да се освободи безвъзмездната помощ.

Черна гора

През 2009 г. с Черна гора е подписано отделно кредитно споразумение, което влезе в сила на 4 февруари 2010 г. С него се изпълнява Решение 2008/784/ЕО на Съвета, по силата на което част от задълженията, произтичащи от дългосрочните заеми[1], отпуснати от ЕС на Държавния съюз на Сърбия и Черна гора – бившата Съюзна република Югославия – се прехвърлят на Черна гора. Същото Решение намалява съответно отговорността на Сърбия във връзка с тези заеми от ЕС[2]. Това разделяне на вземанията на ЕС към Черна гора от тези към Сърбия е в резултат на обявяването на независимостта на Черна гора през юни 2006 г., както и на едно споразумение между Сърбия и Черна гора от юли 2006 г. за разпределяне на външните задължения между двете отделни държави. От него не възникват нови задължения за ЕС и то не се отразява върху бюджета.

Сърбия

На 30 ноември 2009 г. Съветът на Европейския съюз прие решение за предоставяне на макрофинансова помощ на Сърбия под формата на заем в размер до 200 милиона евро (Решение 2009/892/ЕО). Целта на тази помощ е да се помогне на властите да задоволят остатъчните потребности от външно финансиране и бюджетните потребности, които възникват в страната в контекста на световната криза. Тя се явява допълнение към програмите на МВФ и Световната банка. Очаква се тази помощ да бъде освободена през 2010 г. след доклад за задоволителното изпълнение на обуславящите помощта изисквания. Изплащането е планирано на два транша, които са временно предвидени за третото и четвъртото тримесечие на 2010 г. Освен това, както е отбелязано по-горе, задълженията на Сърбия, произтичащи от предишна МФП за бившата Съюзна република Югославия, са намалели чрез прехвърлянето на част от тях на Черна гора съгласно Решение 2008/784/ЕО на Съвета.

Източни съседни държави

Армения

Глобалният икономически спад – и най-вече бързото влошаване на състоянието на руската икономика – оказа силно въздействие върху арменската икономика, която се сви с 15 % през 2009 г. В отговор на това с Решението на Съвета от 30 ноември 2009 г. се предоставя макрофинансова помощ, включваща безвъзмездна помощ в размер на 35 милиона евро и заем в размер на 65 милиона евро. МФП, предоставена от ЕС, ще допълни помощта на други дарители и е предназначена за покриване потребностите на Армения от финансиране в периода 2010–2011 г. Условията за предоставяне на МФП допълват условията на програмата на МВФ и включват задоволителното изпълнение на тази програма, в т.ч. реформи в областта на управлението на публичните финанси, управлението на дълга, политиката за обществени поръчки и митническата политика.

Грузия

С Решение на Съвета от 30 ноември 2009 г. се предвижда макрофинансова помощ за Грузия в размер на 46 милиона евро безвъзмездна помощ. Тази помощ беше част от международен пакет в размер на 4,5 милиарда щатски долара, към който ЕС обеща да отпусне до 500 милиона евро (включително под формата на МФП) с цел да подпомогне възстановяването на грузинската икономика след въоръжения конфликт с Русия през август 2008 г. Тази МФП допълва Стендбай споразумението (СБС), договорено от грузинското правителство и МВФ за подпомагане на страната да преодолее световната криза. МФП допринесе за покриване на потребностите на Грузия от външно финансиране в периода 2009–2010 г. Комисията направи първото плащане в размер на 23 милиона евро през декември 2009 г. и януари 2010 г. Условията на МФП, които са съгласувани с условията на програмата на МВФ, съдържат два основни елемента: програмата за СБС с МВФ трябва да продължи да се прилага и трябва да има задоволителен напредък с реформи в областта на управлението на публичните финанси.

Средиземноморски държави

Ливан

В началото на юни 2009 г. Комисията изплати първия транш по програмата за макрофинансова помощ от 2007 г. – заем в размер на 25 милиона евро. През декември 2009 г. Комисията удължи срока за предоставяне на втория транш съгласно програмата за помощта, който сега изтича на 21 декември 2010 г. Изплащането на втория транш ще се направи, ако бъдат изпълнени условията, включени в договорения с националните власти Меморандум за разбирателство.

Изпълнението на програмата за реформи, очертана в Програмата Париж III, беше спряно в условията на вътрешно политическо разделение и парализиране на законодателната дейност в периода до провеждането на парламентарните избори през юни 2009 г. и по време на последвалите проточени преговори за сформиране на ново правителство. Следователно през отчетния период се постигна незначителен напредък при изпълнение на условията за изплащане на МФП.

Оценки

В съответствие с Финансовия регламент Комисията изпълнява серия от оценъчни програми с цел анализиране на въздействието на МФП във всяка държава-бенефициер. Анализите се извършват от външни консултанти, подбрани чрез открита процедура под наблюдението на управителен комитет, съставен от длъжностни лица на различните служби на Комисията, като например Генерална дирекция на службата за сътрудничество „EuropeAid“ и Генерална дирекция „Външни отношения“. От 2004 г. насам са направени общо 10 оценки. През 2009 г. бяха извършени двете последни оценки – съответно за Грузия и за Молдова.

В тези оценки се използва методология, която описва целите, които МФП се стреми да постигне, определя цялостните макроикономически и структурни въздействия и сравнява резултатите чрез сценарий за съпоставяне с обратната на съществуващата ситуация, в който се приема за дадено липсата на въпросната МФП. След това в оценката се формулират основните заключения и препоръки. Оценителите използват в работата си много методи, в т.ч. анализ на документи, събиране на съответните статистически данни, интервюта с ключови длъжностни лица и макроикономически анализ.

Грузия

В оценката се анализира МФП в размер до 33,5 милиона евро под формата на безвъзмездна помощ, предоставена от Европейската комисия на Грузия в периода 2006–2008 г. Целта на тази помощ е „да се подкрепят икономическите реформи и да се помогне на Грузия да подобри равнището на дълга, гарантиращо икономическа устойчивост“ . Помощта трябваше да се изплати на три транша, всеки от тях свързан с условията на реформите в областта на управлението на публичните финанси. Първите два транша (всеки от които в размер на 11 милиона евро) бяха изплатени през август и декември 2006 г. Успоредно с това Грузия намали сумата на неизплатения си дълг към Общността с 13 милиона и 15 милиона евро. Третият транш не беше изплатен поради неизпълнение на условието, свързано със Закона за контролната камара.

Нетното въздействие на МФП върху наличния дълг на Грузия като процент от БВП се оценява като малко, но положително. При реформата в областта на управлението на публичните финанси въздействието се считаше за значително, въпреки че беше по-малко от желаното. Така че мерките, подпомогнати от помощта, допринесоха за утвърждаване на вътрешния одит и контролните функции и приемане на Закона за контролната камара, въпреки че промените в тази област са бавни. Също така бе подобрен процеса на изготвяне на бюджета чрез въвеждането на базирано на политиката бюджетиране. Понастоящем усилията за подобряване на изпълнението на бюджета са съсредоточени върху въвеждането на международните счетоводни стандарти. Според мнението на оценителите без операцията за МФП тези реформи не биха се осъществили или вероятно тяхното изпълнение щеше да отнеме по-дълъг период.

Молдова

В оценката се анализира МФП, предоставена на Молдова от ЕС в периода от септември 2007 г. до декември 2008 г. Помощта се състои от 45 милиона евро безвъзмездна помощ, която беше изплатена на три транша. Целта на тази помощ е да се подпомогне платежния баланс на Молдова и да се насърчи изпълнението на нейната икономическа програма за приспособяване и реформи. Първият транш в размер на 20 милиона евро е изплатен през септември 2007 г., вторият транш в размер на 10 милиона евро – през август 2008 г., и третият и последен транш – през декември 2008 г.

В оценката се прави заключението, че операцията за МФП е помогнала на страната да подобри икономическото си положение, както и да посрещне последиците от сушата, която засегна селскостопанското производство на Молдова (констатирано е, че МФП е увеличила кумулативния икономически растеж с около 0,6 процента) и е допринесла отчасти за справяне със затрудненията, породени от платежния баланс. Макроикономическата и финансова ситуация впоследствие обаче се влоши в резултат на въздействието на световната криза.

Докато МФП от ЕС допринесе за облекчаване на финансовите ограничения на страната и подпомогна нейните усилия за приспособяване в краткосрочен план, нейното средносрочно и дългосрочно въздействие се счита за по-ограничено.

Обща оценка

През 2008 г. Комисията реши да извърши „обща оценка“, за да анализира общото въздействие на операциите за МФП в държавите-бенефициери. Специално за тази цел бе избран консултант. Проведеното проучване беше по същество обобщение на методологията и резултатите от седемте последващи оценки на МФП, извършени между 2004 и 2008 г.

В общата оценка се прави заключението, че в кратко- и средносрочен план МФП изглежда, че е имала положително, но различно въздействие върху осъществяването на структурни реформи в държавите-бенефициери. МФП е допринесла за успеха на структурните реформи, като е осигурила допълнителни приходи на правителствата. Това спомогна да се спестят средства за социални разходи чрез намаляване на разходите за обслужване на външния дълг. Независимо от това за осъществяване на структурните реформи може да е необходим значителен период и МФП, която е краткосрочен инструмент за преодоляване на кризата, може да допринесе значително за ускоряване на процеса на реформи само в по-краткосрочна перспектива.

Установено е, че въздействието на МФП върху дългосрочната външна стабилност на държавите-бенефициери е положително, макар и малко и косвено. Структурните реформи, инициирани с МФП, допринесоха в световен мащаб за подобряване на капацитета за растеж на тези страни.

Поради световната финансова криза беше ясно осъзнат фактът, че в държавите-бенефициери съществува действителна необходимост от краткосрочен финансов инструмент за преодоляване на кризата, различен от традиционните дългосрочни бюджетни инструменти, осигурявани от МФИ. Следователно е много вероятно при липсата на досегашната подкрепа, предоставяна с МФП, въздействието на настоящата финансова криза да се е почувствало по-силно в тези държави.

Съгласно общата оценка най-важните подобрения, за чието извършване е допринесла МФП, са реформите, свързани с управлението на публичните финанси.

Основно заключение на проучването е и желанието за рамков регламент относно инструмента за МФП, за да се получи ясно и стабилно правно основание, като в същото време се рационализира процесът на взимане на решения за по-голяма ефективност.

Подобряване на финансовото управление в държавите-бенефициери: оперативни оценки

Съгласно Финансовия регламент, свързан с бюджета на ЕС, Комисията трябва да извършва проверки преди изплащане на средствата на държавите-бенефициери. Комисията извършва и оперативни оценки с цел допълване на поверителната информация, която често се съдържа във вече издадените от МФИ доклади, като например проучванията на публичните разходи и финансовата отчетност[3], докладите относно спазването на стандартите и кодексите[4] и оценките на финансовата отчетност на страната[5].

Целта на оперативните оценки е да се получат разумни гаранции за функционирането на административните процедури и финансовите потоци на държавите-бенефициери преди изплащане на средствата от ЕС. Консултанти от международни одиторски дружества съдействат на длъжностните лица на Комисията при извършването на тези оценки. Оперативните оценки могат да се считат за една от одитните системи на Комисията и основните резултати от тях се разпределят между генералните дирекции.

За всяка държава се извършва оперативна оценка преди изплащането на първия транш от МФП. Изготвя се работна програма в тясно сътрудничество между длъжностните лица на Комисията и консултантите, като се отчитат спецификите на всяка страна. По време на провежданите на място мисии проучванията са съсредоточени върху организацията на централната банка и по-конкретно върху управлението на сметките, по които се получават средства от ЕС. Освен това съществуващите процедури на министерствата на финансите са описани и оценени в области като бюджетните процеси, дейността на отделите, отговорни за държавното съкровище, счетоводството, вътрешния одит, човешките ресурси и информационните технологии. Във всеки един случай се отделя специално внимание на това как работят институциите за външен одит, на тяхната независимост, работни програми, както и на ефективността на техния контрол. При последните оперативни оценки се извърши и анализ на съществуващите процедури в агенциите за обществени поръчки. Заключенията от оперативните оценки се предоставят на националните власти, които имат възможността да изразят становище по отношение на анализа и препоръките, които се съдържат в докладите.

Обикновено преди изплащането на втория или третия транш се предприемат последващи проверки с цел оценяване на извършените подобрения в националните администрации след първата мисия.

Между 2004 и края на 2009 г. бяха извършени общо девет оперативни оценки в държавите, които получаваха макрофинансова помощ, и в повечето от тях бяха предприети последващи мисии. Във всеки отделен случай становището на консултантите беше, че „рамката за стабилно финансово управление е ефективна“.

В тези оценки обаче се посочва необходимостта от извършване на подобрения на различни нива на националните администрации.

Основните пропуски, открити във финансовите министерства, са обикновено в капацитета на отделите за вътрешен одит, който по принцип трябва да бъде увеличен чрез наемането на работа на опитни одитори и чрез официално признаване на тяхната независимост. В някои случаи текущият бюджетен процес трябва също да бъде подобрен чрез провеждане на действителен диалог, включващ финансовите потребности, с отрасловите министерства. Освен това отделите, отговорни за макроикономическите прогнози, в много случаи са неспособни да изпълняват правилно ролята си.

Трябва да се гарантира независимост на институциите за външен одит (както политически, така и финансово), като техните доклади трябва да се разглеждат от националните парламенти преди гласуване на годишното освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета.

Съществуващите процедури за възлагане на обществени поръчки, съблюдавани в държавите, които получават макрофинансова помощ, обикновено трябва да бъдат подобрени, за да отговарят на Общото споразумение за обществени поръчки, изготвено от СТО.

За преодоляване на пропуските при управлението на публичните финанси в държавите-бенефициери, към националните власти бяха отправени препоръки. Някои от препоръките се считат за предварителни действия, които трябва да бъдат изпълнени преди изплащането на средствата. Такъв бе случаят с укрепването на отделите за вътрешен контрол в министерствата на финансите.

Тези оперативни оценки предоставиха възможност за започване на диалог между Европейската комисия и националните власти. Нещо повече, те позволиха на служителите на Комисията да имат информираща и подпомагаща роля в областта на управлението на публичните финанси, по-специално в областите на публичен вътрешен финансов контрол и външен одит. Препоръките и съветите, дадени от представителите на ЕС, помогнаха на националните власти и на служителите да извършат така необходимите промени на различните нива на местните администрации. Пет години след началото на оперативните оценки и въпреки известни закъснения при извършването на някои от изискваните изменения Комисията установи реални подобрения при управлението на публичните финанси на държавите-бенефициери на всички нива. Осъществяването на реформите в областта на управлението на публичните финанси, препоръчано в оперативните оценки, в някои случаи е подкрепено от ЕС чрез осигуряване на техническа помощ, финансирана от инструментите за сътрудничество на Общността.

Основните заключения за различните извършени оперативни оценки се описват в работния документ, публикуван успоредно с настоящия доклад.

Искания за помощ и бъдещи предложения на Комисията

Вследствие на финансовата криза няколко съседни държави поискаха подпомагане с МФП, за да облекчат натиска върху валутните резерви и да допринесат за икономическата стабилност и реформите. През ноември 2009 г. Съветът прие решения за МФП за Армения (100 милиона евро), Грузия (46 милиона евро), Сърбия (200 милиона евро) и Босна и Херцеговина (100 милиона евро). Освен това през октомври 2009 г. Комисията прие предложение за МФП за Украйна в размер на 500 милиона евро (която трябва да се добави към 110-те милиона евро, които все още са налични по силата на решението от 2002 г.) и на 9 юни 2010 г. – предложение за МФП за Молдова в размер на 90 милиона евро. Предложението за Украйна е прието от Съвета на 29 юни 2010 г. и е подписано от Парламента на 7 юли 2010 г.

Други съседни държави (Грузия и Беларус), както и други трети държави (Исландия, Киргизката република и Таджикистан) също са поискали МФП от ЕС. Искането на Грузия касае втората част на ангажимента под условие, поет от ЕС на международната конференция на дарителите, организирана за тази страна през октомври 2008 г. Комисията все още проучва тези искания и може да представи свързани предложения през 2010 г. В резултат на това рязко увеличаване на операциите за МФП сериозните съкращения, предложени от Съвета по време на обсъждането на проектобюджетите за 2010 и 2011 г., е много вероятно да създадат затруднения при бъдещото прилагане на инструмента.

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[1] Тези заеми са одобрени с Решения 2001/549/ЕО и 2002/882/ЕО на Съвета.

[2] ОВ L 269, 10.10.2008 г., стр. 8.

[3] Диагностичният инструмент за публичните разходи и финансовата отчетност, разработен от Световната банка съвместно с Комисията и двустранни донори, се използва за установяването на основни линии за измерване на това дали страните отбелязват напредък в своята система за управление на публичните финанси.

[4] Докладите относно спазването на стандартите и кодексите обобщават степента, до която държавите спазват определени международно признати стандарти и кодекси, като например одита, борбата с изпирането на пари, банковия надзор, фискалната прозрачност, контрола върху застраховането, платежните системи и правната уредба на ценните книжа. Те се използват за изостряне на дискусиите относно политиките на институциите с националните власти и частния сектор.

[5] Целта на оценките на финансовата отчетност на страната е да се оцени счетоводната и одитна рамка на определена страна от гледна точка на нейната съвместимост с международните стандарти и собствените нужди на страната. В докладите за оценките на финансовата отчетност на страната също така е формулиран план за действие, в който се набелязва техническата помощ и последователността на провеждане на реформите, необходими за укрепване на съществуващата правна, счетоводна и одитна рамка.