СЪКРАЩЕНИЯ

ДЗЕС : Добро земеделско и екологично състояние

ДЗС : Добро земеделско състояние

Евростат : Статистическа служба на Европейския съюз

ЕФГЗ : Европейски фонд за гарантиране на земеделието

ИЗП : Използвана земеделска площ

ИСАК : Интегрирана система за администриране и контрол.

ОСП : Обща селскостопанска политика

СЕП : Схема за единно плащане

СЕПП : Схема за единно плащане на площ

СИЗП : Система за идентификация на земеделските парцели

CATS (Clearance Audit Trail System — система за одитни следи при одита на уравняване на сметките) : база данни за информация, свързана с плащанията от Европейските фондове за земеделие

РЕЧНИК НА ТЕРМИНИТЕ

Акт за присъединяване : Акт, определящ реда и условията за присъединяване на дадена държава към Европейския съюз.

Държави членки, които прилагат СЕПП : Новите държави членки, които са избрали въвеждането на СЕПП вместо схемите за подпомагане, прилагащи се в ЕС-15: България, Чешка република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Полша, Румъния и Словакия.

ЕС-15 : Белгия, Дания, Германия, Ирландия, Гърция, Испания, Франция, Италия, Люксембург, Нидерландия, Австрия, Португалия, Финландия, Швеция, Обединено кралство.

Земеделски предприемачески доход : доход от земеделски дейности, използван за поддържането на собствени производствени фактори (работа и/или предприятие, собствен капитал и притежавана земя). Равен е на факторния доход минус разходите, свързани със заемане на капитал и наемане на работна ръка.

Земеделски факторен доход : представлява нетната добавена стойност на земеделските дейности (както и на неотделимите от тях неземеделски вторични дейности) по факторни разходи. Той се изчислява като се извади стойността на междинното потребление, потреблението на основен капитал и производствените данъци от стойността на земеделската продукция по основни цени и се прибави стойността на (други) производствени субсидии. Домакинствата често получават доходи от други източници (неземеделски дейности, заплати, социални помощи, доходи от собственост), така че земеделските доходи не винаги се равняват на действителните доходи на домакинствата, заети със земеделска дейност.

Нови държави членки : България, Чешка република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Румъния, Словения и Словакия.

Отделяне от производството : процесът на отделяне на преките плащания от селскостопанското производство.

Проверка на състоянието : проведена през 2008 г. проверка на реформата на ОСП от 2003 г. Приемат се предложенията на Комисията за по-нататъшно разделяне на преките помощи и обема на производството и допълнителна гъвкавост на СЕП, прехвърляне на повече разходи към мерките за развитие на селските райони, промяна на системата за интервенции, увеличаване на квотите за мляко и други мерки, специфични за отделните сектори.

Програма 2000 : тази реформа създаде два основни стълба в ОСП, които се финансират от бюджета на Общността посредством два европейски фонда за земеделие. Първият стълб (Европейски фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) осигурява пазарни мерки и подпомагане на доходите под формата на преки плащания. Вторият стълб (Европейски земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) съфинансира мерки за развитие на селските райони в области като агроекология, повишаване качеството на храните, по-високи технически стандарти и хуманно отношение към животните.

Разширяване на ЕС : процесът на разширяване на Европейския съюз чрез присъединяването на нови държави членки.

Реформа от 2003 г. : реформа на ОСП ("Междинен преглед"), която има за цел да намали ценовото подпомагане и да компенсира това намаление чрез пряко подпомагане на доходите. Реформата утвърждава процеса, започнал през 1992 г. (реформа на Макшери), и потвърден през 1999 г. (реформа "Програма 2000"). Реформата от 2003 г. въвежда отделянето на помощите от производството и кръстосаното спазване, като едновременно с това утвърждава помощите за развитие на селските райони.

СЕПП : преходна опростена схема за подпомагане на доходите на земеделските производители в новите държави членки.

КРАТКО ИЗЛОЖЕНИЕ

I. Схемата за единно плащане на площ (СЕПП) е опростена схема за подпомагане на доходите на земеделските производители в новите държави членки. Тя се прилага в България, Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Полша, Румъния и Словакия. Програмата е позволила на националните администрации да предоставят преки помощи на земеделските производители, докато съответната държава членка не премине към схемата за подпомагане, предвидена да се прилага на цялата територия на ЕС от 1 януари 2014 г. През финансовата 2011 г. плащанията по СЕПП са в размер на приблизително 5 милиарда евро.

II. В рамките на СЕПП земеделските стопани не са длъжни да произвеждат стоки или да използват производствени фактори. Те обаче трябва да поддържат земята в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) и да спазват основни стандарти по отношение на околната среда, безопасността на храните, здравето и хуманното отношение към животните.

III. Извършеният от Палатата одит на прилагането на СЕПП се фокусира върху следните основни точки:

- прилагането на основните елементи от схемата, включително определянето на бенефициентите и допустимата земя;

- приноса на схемата за постигане на целта за подпомагане на доходите на земеделските производители в новите държави членки;

- подготовката за прехода към нова система за преки плащания, която е обща за всички държави членки на ЕС.

IV. В своя доклад относно СЕП [1] Палатата отбелязва липсата на точност при дефинирането на "земеделски производител" и изплащането на помощи на бенефициенти, които не извършват никаква или само незначителна земеделска дейност. Настоящият одит доведе до формулирането на сходни заключения по отношение на СЕПП. Освен това в някои от засегнатите държави членки помощта по СЕПП е била законно изплащана (като е допринесла за подпомагане на доходите) на публични организации, които управляват държавна земя, но не извършват по никакъв друг начин земеделска дейност.

V. Държавите членки не са дефинирали по ясен начин допустимите за подпомагане площи и плащанията са били извършени за неизползвани парцели или площи, използвани за неземеделски дейности. Тази ситуация се отразява върху средствата, изплащани на всеки отделен земеделски производител, и води до отслабване на взаимовръзката между плащане и допустима площ.

VI. Плащанията по СЕПП са допринесли значително за увеличаване на доходите на земеделските производители в съответните държави членки и понастоящем представляват основният източник на нетни приходи за много земеделски производители. Въпреки това разпределянето на помощта по СЕПП се основава главно на площта на земеделските парцели, която е на разположение на земеделските производители, без да се отчитат нито специфичните регионални характеристики на земеделската дейност, нито приноса на земеделските стопани към производството на обществени блага. В допълнение дуалистичната структура на земеделския сектор в много от новите държави членки (вариращи от големи земеделски стопанства, от една страна, до значителен брой малки семейни стопанства, от друга страна) и естеството на схемата, основана на площта, води до силна концентрация на плащания към незначителен брой големи бенефициенти, докато по-голямата част от земеделските производители получават подпомагане в много малък размер.

VII. Не е предвидена възможност за разграничаване на плащанията по СЕПП в рамките на една държава членка с цел да се вземат предвид земеделският потенциал на даден регион или екологични съображения. Въпреки това от 2010 г. държавите членки могат да използват част от националния бюджет за СЕПП за предоставяне на специфични помощи на земеделски производители в икономически уязвими или чувствителни от гледна точка на екологията области, или за икономически уязвими видове земеделски дейности. Засега обаче е твърде рано да се оцени въздействието на тази възможност при разпределянето на помощта по СЕПП.

VIII. Нивото на преки плащания в държавите членки е установено с оглед да се насърчи необходимото преструктуриране на земеделския сектор и да се избегне съществуването на големи различия в доходите и социални неравенства в засегнатите земеделски общности. Въпреки това трайният характер на структурните слабости в икономиката на земеделието в държавите членки, прилагащи СЕПП, може да въздейства в дългосрочен план върху ефективността и ефикасността на преките плащания. До момента Комисията не е анализирала ефекта от помощта по СЕПП върху преструктурирането на земеделския сектор.

IX. Ефективността на СЕПП за подпомагане на земеделските доходи намалява, когато помощта е "капитализирана" в цените за закупуване или наемане на земя. Комисията все още не е извършила анализ на това въздействие в посетените държави членки, но има данни, че плащанията по СЕПП са свързани с увеличение на цената за закупуване и аренда на земята.

X. Повечето държави членки, прилагащи СЕПП, не са готови за въвеждането на базираната на права схема, която ще се използва след СЕПП. Опитът от въвеждането на СЕП през 2005 г. в държавите членки от ЕС-15 показа, че прилагането на подобна схема води до значителни закъснения при плащанията за земеделските производители.

XI. Палатата препоръчва:

- Подпомагането на земеделските доходи следва да бъде насочено към активните земеделски производители, които извършват конкретни и редовни земеделски дейности. По-специално, подпомагането по СЕПП не трябва да се предоставя на публични организации, които управляват държавна земя, но не извършват по никакъв друг начин земеделска дейност.

- Допустимостта на земята за подпомагане следва да бъде ясно дефинирана и ограничена до парцелите, за които стандартите за ДЗЕС налагат извършването на конкретни и редовни земеделски дейности. В случай на въвеждане на основана на права схема, правата за получаване на плащане следва да се предоставят единствено за такива парцели.

- Необходимо е да се търси по-балансирано разпределяне на помощта между земеделските производители чрез определяне на таван за отделните плащания или чрез отчитане на специфичните характеристики на земеделските стопанства в различните региони.

- Комисията следва да анализира степента, до която ефективността и ефикасността на преките плащания се повлияват по отрицателен начин от структурните слабости и цените на земята. Въз основа на такъв анализ Комисията следва да обмисли прилагането на допълнителни мерки, имащи за цел преструктуриране на земеделския сектор и превръщането му в по-конкурентоспособен отрасъл.

- Комисията следва активно да подкрепя държавите членки и да наблюдава по-стриктно подготовката им за преминаването към бъдеща схема, основана на права за получаване на плащане. По-специално тя следва да съдейства на държавите членки при идентифициране на ключовите изисквания за националните администрации и земеделските производители.

ВЪВЕДЕНИЕ

КОНТЕКСТ

1. При присъединяването към Европейския съюз (ЕС) на 1 май 2004 г. на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия основният елемент на Общата селскостопанска политика (ОСП) са преките плащания към земеделски производители, които се базират на площите обработваема земя и броя на животните (едър рогат добитък, овце и кози). През 2002 г. Съветът взе решение тези преки плащания да се отпускат на земеделските производители в новите държави членки. Съветът определи горна граница на бюджетните средства за всяка нова държава членка съгласно действащите тогава принципи в държавите членки на ЕС (ЕС-15).Тази горна граница представлява максималният размер на финансираната от бюджета на ЕС сума, която може да бъде използвана годишно за преки плащания. Съветът също така взе решение преките плащания прогресивно да се увеличат до 2013 г., за да се достигне ниво, съпоставимо с предоставяната помощ в ЕС-15.

2. Въпреки това структурата на земеделския сектор в повечето нови държави членки е съществено различна от тази, преобладаваща в държавите членки от ЕС-15. Тя има дуалистичен характер с големи земеделски стопанства, от една страна, и значителен брой малки семейни стопанства, от друга страна. Като цяло производителността в отрасъла е ниска. Освен това повечето национални администрации не разполагат с опит при управление на система за преки плащания на земеделски производители.

3. Поради тази причина в Акта за присъединяване, подписан с държавите членки, присъединяващи се към ЕС през 2004 г., се съдържа възможност вместо обвързаните с производството преки плащания да се прилага опростена схема за подпомагане на доходите за преходен период: Схемата за единно плащане на площ (СЕПП). В Акта за присъединяване се постановява, че за всяка нова държава членка Комисията определя годишен финансов пакет за разходите по СЕПП в рамките на фиксирания от Съвета национален бюджетен таван. Същата възможност е предложена на България и на Румъния при присъединяването им към ЕС през 2007 г.

4. Успоредно с процеса на разширяване на ЕС през 2003 г. Съветът прие реформа на ОСП. Тази реформа:

а) въвежда Схема за единно плащане (СЕП), която заменя по-голямата част от съществуващите преки плащания. В рамките на СЕП помощите са "отделени" от всякакви задължения за производство;

б) обвързва пълното изплащане на преките плащания с изпълнение на задълженията на земеделските производители за "кръстосано спазване" [2]; и

в) въвежда задължителен механизъм за намаляване с фиксиран процент ("модулация") на всички преки плащания с размер над 5000 евро за календарна година на стопанство.

5. През 2004 г. Съветът взема решение принципите, приети с реформата от 2003 г., да се прилагат в новите държави членки с изключение на елемента "модулация" (поне докато нивото на преки плащания, предоставени в новите държави членки, не се изравни с нивото в държавите членки от ЕС-15). Въпреки това се запазва възможността за прилагане на СЕПП [3].

6. През 2004 г. само Малта и Словения избират да прилагат разпоредбите за преки плащания, които са в сила по това време, а през 2007 г. вземат решение да въведат и СЕП, която се прилага в държавите членки от ЕС-15 от 2005 г. Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Полша и Словакия, а през 2007 г. и България и Румъния, избират да прилагат СЕПП.

7. Така още от началото СЕПП е създадена като преходна схема към системата за преки плащания, която се прилага на територията на ЕС като цяло (СЕП от 2005 г.). Първоначално е планирано преходният период да приключи най-късно в края на 2009 г. В рамките на проведената през 2008 г. "проверка на състоянието" на ОСП Съветът удължава този период до края на 2013 г. Вследствие на това на тази дата СЕПП ще бъде заменен от системата за преки плащания, която понастоящем се обсъжда от Парламента и от Съвета, и която ще бъде приета като част от новата ОСП в сила от 2014 г. [4]

КЛЮЧОВИ ЕЛЕМЕНТИ НА СЕПП

8. СЕПП е опростена схема за подпомагане на доходите на земеделските производители въз основа на площта допустима земя, с която те разполагат [5]. Във всяка държава членка помощта се състои от годишна сума за хектар допустима земя. Земеделските производители представят на компетентния национален орган годишна декларация, посочваща всички земеделски парцели. Земеделските стопани не са длъжни да произвеждат стоки или да използват производствени фактори. Те обаче трябва да поддържат земята в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) [6].

9. Във всяка държава членка размерът на годишните плащания на хектар се изчислява като годишният финансов пакет се раздели на земеделската площ на всяка нова държава членка. В случай че през определена година тези плащания превишат годишния финансов пакет, изплащаната национална сума на хектар се намалява пропорционално чрез прилагане на коефициент за намаление. Така се гарантира, че плащанията не надвишават националните пакети, одобрени в Актовете за присъединяване.

10. Що се отнася до държавите членки, които се присъединяват към ЕС през 2004 г., земеделската площе дефинирана като тази част от "използваната земеделска площ" (ИЗП), която е поддържана в "добро земеделско състояние" (ДЗС) към 30 юни 2003 г. [7] Фиксирането на тази дата изключва от обхвата на СЕПП земята, която не се обработва към този момент, дори ако по-късно земеделските производители отново започват да я използват. За България и Румъния обаче такава ограничаваща дата не е определена и в резултат земеделските производители разполагат с възможността да се възползват от плащанията по СЕПП за изоставени по-рано земи, които те започват отново да обработват след присъединяването на тези държави членки към ЕС.

11. "Използваната земеделска площ" е статистически термин, използван от Евростат [8]. ИЗП включва общата площ, заета от обработваема земя, постоянни пасища, земи, засети с трайни насаждения, и градини за лично ползване.

12. В приложение I е направено сравнение между СЕП и СЕПП.

ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ДОПЪЛНИТЕЛНИ НАЦИОНАЛНИ ПРЕКИ ПЛАЩАНИЯ

13. Преди присъединяването им към ЕС някои държави членки вече са извършвали преки плащания към земеделските си производители, които биха били несъвместими с принципите на общия пазар на ЕС. С цел да се избегне евентуално намаляване на получаваната от земеделските производители помощ след присъединяването на страната им към ЕС, съответната държава членка може да предоставя допълнителни преки плащания от националния бюджет (ДНПП), които се прибавят към помощта по СЕПП, за да компенсират постепенното включване на преките плащания от ЕС [9]. Те трябва да бъдат одобрени от Комисията, а общият размер на преките помощи, които е възможно да се предоставят на земеделския производител, не трябва да надвишава нивото на пряко подпомагане, което той би получавал в ЕС-15. Предоставянето на ДНПП постепенно се преустановява, за да съвпадне с годишното увеличаване на плащанията по СЕПП.

ОБХВАТ, ЦЕЛИ И ПОДХОД НА ОДИТА

14. В рамките на годишната декларация за достоверност (DAS) Палатата извършва одити на изпълнението на СЕПП от финансовата 2005 година насам. Тези одити обаче се ограничават до проверка на законосъобразността и редовността на плащанията, както и на функционирането на системите за наблюдение и контрол. Палатата публикува резултатите от тези одити в съответните си годишни доклади.

15. СЕПП представлява втората най-значима програма, финансирана от Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ), и основният източник за подпомагане на доходите на земеделските производители в новите държави членки. Размерът на годишните разходи през годините се увеличава от 1,4 милиарда евро през финансовата 2005 година до приблизително 5 милиарда евро през финансовата 2011 година. Предвижда се размерът на помощта до достигне около 7,5 милиарда евро през финансовата 2014 година.

16. Одитът беше извършен през 2011 г. и включи посещения на Европейската комисия и на пет държави членки, които са въвели СЕПП през 2004 г. (Унгария, Полша и Словакия) или през 2007 г. (България и Румъния), както и документен анализ и проверка на изследвания и оценки. През 2011 г. посетените държави членки са изплатили около 4 милиарда евро помощи по СЕПП, които представляват приблизително 80 % от общия размер на разходите по схемата през тази финансова година [10].

17. Настоящият доклад се фокусира върху следните теми:

- прилагането на основните елементи от схемата, включително определянето на бенефициентите и допустимата земя;

- приноса на схемата за постигане на целта за подпомагане на доходите на земеделските производители в новите държави членки;

- подготовката за прехода към нова система за преки плащания, която е обща за всички държави членки на ЕС.

КОНСТАТАЦИИ И ОЦЕНКИ

ПЛАЩАНИЯ КЪМ БЕНЕФИЦИЕНТИ, КОИТО ИЗВЪРШВАТ САМО НЕЗНАЧИТЕЛНА ЗЕМЕДЕЛСКА ДЕЙНОСТ

18. Както е посочено по-горе, плащанията по СЕПП имат за цел подпомагане на доходите на земеделските производители [11]. СЕПП е планирана в съответствие с общите цели на ОСП, която се стреми към "увеличаване на производителността в селското стопанство" като "начин за осигуряване на приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност чрез увеличаване на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност" [12].

ДЕФИНИРАНЕ НА "ЗЕМЕДЕЛСКИ ПРОИЗВОДИТЕЛИ" И НА "ЗЕМЕДЕЛСКА ДЕЙНОСТ"

19. В съответствие с регламента [13] земеделският производител е дефиниран като лице или група лица, осъществяващи "земеделска дейност". Земеделска дейност е "производството, развъждането или отглеждането на земеделски продукти, включително прибирането на реколтата, доенето, размножаването на животните и отглеждането на животни за селскостопански цели или поддържането на земята в добро земеделско и екологично състояние".

20. Палатата вече е отбелязвала липсата на точност при дефинирането на "земеделските производители" като лица, занимаващи се със "земеделска дейност" и имащи на свое разположение допустима за подпомагане земя [14]. Палатата установи, че Унгария и Румъния допълнително са пояснили тези термини в съответните си национални законодателства. Унгария е взела решение помощта по СЕПП да се изплаща единствено на ползвателите на земята. В Румъния националните разпоредби изрично изключват от обхвата на плащанията по СЕПП лицата, които само предоставят земята на концесия за ползване или отдават земи под аренда. На практика обаче това рядко се проверява, така че и в двете държави членки Палатата установи, че помощ по СЕПП е била изплащана на собственици на земи, които не осъществяват земеделска дейност върху тази земя, докато земеделските производители, които в действителност ползват земята, нямат достъп до подпомагане по СЕПП.

21. Както и в случая на СЕП, Палатата идентифицира бенефициенти на помощта по СЕПП, които са извършвали само незначителна земеделска дейност. Между тях са агенции за недвижими имоти, летища (Полша и Румъния), горски стопанства, сдружения на ловци, риболовни сдружения или ски клубове (Унгария, Полша и Словакия). Комисията и посетените държави членки не са разполагали с информация нито за броя на тези случаи, нито за финансовото им отражение. Като пример за наличието на подобни случаи Палатата посочва Полша, където по време на кампанията за 2010 г. 1345 ловни сдружения законно са получили помощ по СЕПП в размер на 2,54 милиона евро за 19000 ха земеделска земя. По подобен начин, в Унгария 337 ловни сдружения са получили повече от 1 милион евро помощ по СЕПП за 7000 ха земеделска земя.

22. В посетените държави членки Палатата установи също така наличието на специфична група бенефициенти по СЕПП, която се състои от публични организации, управляващи държавна земя в съответствие с приложимото в страната законодателство. Тези организации не извършват или извършват само незначителна земеделска дейност. В подобни случаи плащанията по СЕПП служат основно да финансират публичната функция, възложена на тези организации, вместо да подпомагат доходите на земеделските производители.

23. Проверката на състоянието на ОСП от 2008 г. позволи на държавите членки да определят критерии, които изключват посочения по-горе тип бенефициенти от обхвата на плащанията по СЕПП. Въпреки това досега нито една от посетените по време на одита държави членки не се е възползвала от тази възможност, като в резултат все още преобладава гореописаната ситуация.

ЗЕМЯ, ИЗПОЛЗВАНА ЗА НЕЗЕМЕДЕЛСКИ ДЕЙНОСТИ

24. Приложимите за СЕП разпоредби не позволяват извършването на плащания за земя, която не е използвана предимно за земеделска дейност [15]. Подобни правила не съществуват за СЕПП. В Унгария органите са извършвали плащания по СЕПП за постоянни пасища, собственост на държавата и предназначени за военно обучение., Националните органи не са успели да изяснят обаче дали пасищата са били изключително използвани за обучения или поне частично за земеделски дейности (паша на овце). Палатата изчислява, че през 2010 г. 4,25 милиона евро са били изплатени за 25000 ха военни терени [16].

КАРЕ 1

ДЪРЖАВНИ ОРГАНИЗАЦИИ, ПОЛУЧАВАЩИ ПОМОЩ ПО СЕПП ЕДИНСТВЕНО ЗА ТОВА, ЧЕ ИЗПЪЛНЯВАТ ПУБЛИЧНИТЕ СИ ФУНКЦИИ СЪГЛАСНО НАЦИОНАЛНОТО ЗАКОНОДАТЕЛСТВО

В Полша, Румъния, Словакия и Унгария големи участъци земеделска земя са държавна собственост. Например в Полша Агенцията за земеделски имоти, която управлява около два милиона хектара, собственост на държавната хазна, е най-големият отделен управител на земеделски земи. Ръководните органи не извършват самостоятелно селскостопанска дейност върху земята, а я отдават под наем на земеделски производители, които обикновено имат право да получават помощ по СЕПП за парцелите, които обработват. В тези държави членки не е въведена единна политика спрямо подобни органи: докато в Словакия и Румъния те нямат право да получават подпомагане по СЕПП, в Полша местните служби на Агенцията за земеделски имоти получават годишно около 1 милион евро подпомагане по СЕПП за земята, за която не са намерили арендатор. Местните служби са поверили на доставчици на услуги поддържането на земята с цел да се запази земеделската ѝ стойност, като заплащат на хектар много по-малко, отколкото годишния размер на помощта по СЕПП. Това обаче представлява функция, която органите трябва така или иначе да изпълнят, тъй като националното законодателство ги задължава да запазват стойността на публичната собственост.

В Унгария държавата е най-големият индивидуален бенефициент на помощта по СЕПП [17]. Тази помощ се изплаща например за национални паркове, които се финансират от централния държавен бюджет с основна цел опазване на природните резервати. Друг пример за институции — ползватели на земя, чиято основна цел не е извършването на земеделска дейност, представляват общините и дружествата за управление на водите. Националните органи не разполагат с обща информация относно степента, до която плащанията отиват към подобни структури. Въпреки това според прогнозната оценка на Палатата е възможно да става въпрос за 300000 ха, за които националните органи са изплатили през 2010 г. помощ по СЕПП в размер на около 50 милиона евро.

В Румъния общините притежават приблизително 1,6 милиона ха земеделска земя, от която около 1,5 милиона ха са пасища. Палатата установи, че през 2010 г. над 1000 общини и местни органи са получили 23,5 милиона евро подпомагане по СЕПП за около 340000 ха обществена земя. Става въпрос за земя, която местните земеделски производители използват най-вече съвместно, например за паша на добитъка или за косене на тревата, и на която публичните органи — собственици по правило не извършват самостоятелна земеделска дейност. Наскоро румънските органи са предприели стъпки за по-добро насочване на плащанията към земеделските производители. Тези мерки обаче са само частично ефективни и много от земеделските производители, използващи земята, все още са извън обхвата на плащанията по СЕПП.

Палатата установи подобни примери в България, където общините са създали юридически лица, получаващи СЕПП за обществена земя, която местните земеделски производители използват за паша на своите животни. В тези случаи дейностите на юридическите лица се ограничавали до предоставянето на вода за добитъка или понякога до наемането на сезонни работници за почистване на земята от храсти.

Поради предвиденото повишаване на плащанията за хектар по СЕПП годишните суми, които се изплащат на тези юридически лица, ще нарастват до 2013 г., а в България и Румъния до 2016 г. Във всички описани по-горе случаи предоставените средства не подпомагат доходите на земеделските производители, а допринасят за финансирането на публичната администрация.

НЕ СА БИЛИ НАДЕЖДНО ИДЕНТИФИЦИРАНИ ВСИЧКИ ПЛОЩИ, ДОПУСТИМИ ЗА СЕПП, А ПОСЕТЕНИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ СА ДЕФИНИРАЛИ ДОПУСТИМОСТТА НА ПАРЦЕЛИТЕ ПО РАЗЛИЧЕН НАЧИН

ПОВЕЧЕТО ЗАСЕГНАТИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ НЕ УСПЯВАТ ДА УСТАНОВЯТ С ТОЧНОСТ ДОПУСТИМАТА ПО СЕПП ЗЕМЕДЕЛСКА ЗЕМЯ

25. Докато националните бюджетни тавани за преките плащания са установени от Съвета, Комисията и съответната държава членка трябва съвместно да определят точния размер на площите, допустими за помощта по СЕПП [18].

26. Както е посочено по-горе, Актът за присъединяване и последващите регламенти на Съвета постановяват, че допустимата земеделска земя следва да бъде тази част от "използваната земеделска площ" (ИЗП), която е поддържана в "добро земеделско състояние" (ДЗС) към 30 юни 2003 г., независимо дали се обработва на тази дата.

27. В случая на България и Румъния обаче тази отправна дата не се прилага, така че допустимата земеделска площ е тази част от използваната земеделска площ, която е в ДЗС по време на съответната кампания.

28. Критерият за ИЗП изключва от обхвата на помощта по СЕПП неземеделски площи като горски масиви или паркове, но също така и площи, които повече не се обработват поради икономически, социални или други причини (дори когато е възможно тези площи да бъдат отново обработвани, като се използват средства, с които обикновено разполага едно земеделско стопанство). Палатата отбелязва, че понастоящем действащите правила са непоследователни, тъй като земеделските производители, които искат да се върнат към обработването на площи в държава, прилагаща СЕПП и членка на ЕС от 2004 г., са изключени от обхвата на помощта по СЕПП по отношение на тези парцели, докато в България и Румъния земеделските производители получават помощ по СЕПП, когато започват да обработват изоставена земя.

29. Законодателството на ЕС не пояснява по-подробно понятието "добро земеделско състояние" (ДЗС). По време на одита единствено в България са били приети ясни стандарти, дефиниращи това състояние.

30. Разпоредбите от Актовете за присъединяване предвиждат националните органи да извършват физически проверки за определяне на допустимите земеделски площи, но повечето посетени държави членки са срещнали трудности при надеждното идентифициране на тези площи. При липсата на дефиниция за ДЗС и поради факта, че системите за идентификация на земеделските парцели (СЗИП) не са функционирали или не са били достатъчно разработени, държавите членки са използвали различни методи за установяване на съответните си земеделски площи.

31. В Полша одобрената от Комисията допустима земеделска площ е била установена въз основа на информацията относно общото използване на земите, съдържаща се в проучване на земеделските стопанства от 2002 г., и допълнена от данни относно "пустеещата земя", която се е очаквало да бъде използвана за земеделски цели, след като земеделските производители научат за възможността да получават плащания по СЕПП. За разлика от това, включените в СИЗП площи са били определени въз основа на данни от поземления регистър, в който площите са с много по-голям размер, но за състоянието им през 2003 г. няма никаква информация [19].

32. В Унгария одобрената от Комисията допустима земеделска площ е била установена въз основа на информацията за използването на земята преди присъединяването и данни от проучване на земеделските стопанства от 2002 г., като се изключват определените по приблизителна оценка земи, счетени за неподходящи за земеделска дейност. За разлика от това, включените в СИЗП площи са били определени изцяло въз основа на интерпретирането на въздушни снимки.

33. Горните примери показват също така, че СИЗП, която регистрира допустимите площи за помощ по СЕПП и която новите държави членки използват за управление на заявленията за подпомагане [20], включва земеделски площи, които понякога са значително по-големи от земеделските площи, установени и одобрени от Комисията по време на присъединяването. В таблицата е показано, че през 2010 г. ситуацията все още не е променена.

34. Комисията не е изискала от държавите членки да анализират тези несъответствия. Вследствие на това Палатата не е в състояние да потвърди дали площите, регистрирани като допустими за подпомагане по СЕПП, в действителност са били определени в съответствие с разпоредбите на Актовете за присъединяване и последващото законодателство на ЕС [21].

35. Тази несигурност по отношение на допустимите за подпомагане по СЕПП площи има два вида последствия:

а) тъй като отпуснатите на всяка държава членка финансови пакети са фиксирани за финансовия период, средната сума на хектар е пропорционално намалена в случаите, когато общият размер на декларираните площи от земеделските производители надвишава одобрената от Комисията земеделска площ;

б) средният размер на помощ по СЕПП на хектар се е увеличил, докато земеделската площ, одобрена от Комисията, е намаляла в сравнение с действителната земеделска площ, определена в СИЗП.

ТАБЛИЦА

СЪПОСТАВЯНЕ МЕЖДУ ИЗПОЛЗВАНАТА ЗЕМЕДЕЛСКА ПЛОЩ, ЗЕМЕДЕЛСКАТА ПЛОЩ, ОДОБРЕНА ОТ КОМИСИЯТА, И ДОПУСТИМИТЕ ПЛОЩИ ПО СЕПП ЗА КАМПАНИЯТА ПРЕЗ 2010 ГОДИНА

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни от националните статистически служби и разплащателните агенции (2011 г.).

(в хектари) |

| България | Унгария | Полша | Румъния | Словакия |

Използвана земеделска площ (ИЗП) през 2010 г. според данни от статистическите служби | 3620000 | 5343000 | 15534000 | 13298000 | 1921000 |

Земеделска площ, одобрена от Комисията (приложение VIII от Регламент (ЕО) No 1121/2009) | 3492000 | 4829000 | 14137000 | 8716000 | 1865000 |

"Общ размер на допустимата площ по СЕПП, регистрирана в СИЗП" | 3707125 | 5681781 | 18245374 | 13015446 | 2083248 |

КОРИГИРАНЕТО НА ДОПУСТИМИТЕ ЗЕМЕДЕЛСКИ ПЛОЩИ НЕ ВИНАГИ СЕ ОСНОВАВА НА ПРОВЕРИМИ КРИТЕРИИ

36. Комисията може да одобри извършването на корекции на допустимата земеделска площ на държава членка, ако се окаже, че първоначално установената площ е неточна. Подобни корекции се извършват при условие че съответната държава членка е дефинирала обективни и недискриминационни критерии [22].

37. От 2004 г. насам Комисията е одобрила искания за коригиране на земеделски площи в България, Литва, Унгария, Полша и Словакия. В България, Полша и Словакия корекциите са довели до намаляване на земеделската площ и до по-висок размер на помощта по СЕПП за хектар. Това е позволило на тези държави членки изцяло да използват съответните си годишни финансови пакети. Унгария е поискала увеличаване на земеделската си площ, тъй като националните органи са получили заявления за подпомагане за много по-големи площи от очакваното. Това е довело до намаляване на плащанията по СЕПП за всички земеделски производители с цел да се избегне превишаване на годишния финансов пакет.

38. Палатата установи, че докато в България коригирането на земеделската площ е било частично в резултат от идентифицирането на недопустими площи, в Унгария, Полша и Словакия корекциите не са се основавали на проверими критерии, с изключение на факта, че органите са получили заявления за подпомагане за повече или по-малко земеделска земя от очакваното. Още през 2005 г. Комисията е информирала словашките органи, че броят на заявленията за подпомагане, получени по време на една кампания, както и всяко очаквано увеличение на този брой, не представлява достатъчно обективен критерий за изменяне на земеделска площ в рамките на СЕПП. Въпреки това по отношение на Унгария, Полша и Словакия Комисията в крайна сметка е приела исканията за изменения без да извърши допълнителен анализ [23].

ПЛАЩАНИЯ ПО СЕПП СА ИЗВЪРШВАНИ ЗА НЕИЗПОЛЗВАНИ ИЛИ ИЗОСТАВЕНИ ЗЕМЕДЕЛСКИ ЗЕМИ

39. Специфична характеристика на голям брой държави членки, прилагащи СЕПП, е съществуването на парцели с неизползвана или изоставена земеделска земя. Това се дължи най-вече на социално-икономическите промени, настъпили след 1990 г. Подпомагането по СЕПП не трябва да се предоставя във връзка с тези земи.

40. Както е посочено по-горе, държавите членки срещат трудности при идентифициране на частта от ИЗП, която е в ДЗС към 30 юни 2003 г. Извършените от Палатата одити в рамката на годишната декларация за достоверност показват, че СИЗП често е с незадоволително качество и не е редовно актуализирана.

41. Палатата констатира, че Комисията и държавите членки са положили усилия да подобрят СИЗП. Например в Унгария между 2008 и 2010 г. органите са класифицирали около 891000 ха като недопустими за плащания по СЕПП, тъй като са установили, че съответните парцели са изоставени или вече не са подходящи за извършване на земеделска дейност. За България и Румъния Комисията е съставила специфични планове за действие, които не са били напълно приложени по отношение на одитирания период (кампания за 2010 г.), но вече са били довели до значително намаляване на първоначално допустимата площ. В Словакия органите са идентифицирали около 100000 ха постоянни пасища (приблизително една пета от общата площ на постоянните пасища), по отношение на които са изразили съмнения дали изцяло се използват за земеделски цели. Те обмислят да намалят плащанията по СЕПП на хектар, за да се вземат предвид неизползваните части от тези парцели.

42. Въпреки положените усилия, СИЗП в някои държави членки все още включва парцели неизползвана или изоставена земя.

КАРЕ 2

ПЛАЩАНИЯ ПО СЕПП ЗА НЕИЗПОЛЗВАНА ЗЕМЯ

В Румъния, където декларираните по СЕПП земеделски площи са се увеличили от 2007 г. досега, парцелите са считани за допустими дори когато не е била извършвана земеделска дейност (снимка 1). Органите все още не са дефинирали ясни и недвусмислени условия, при които става допустима изоставена земя, която земеделските производители планират да обработват отново.

+++++ TIFF +++++

В България органите са поставили като минимално условие за допустимост постоянните пасища да се ползват от животни или да се окосяват поне веднъж годишно. Въпреки това, на практика органите изцяло одобряват за подпомагане парцели, върху които е извършвана незначителна земеделска дейност или изобщо не е извършвана такава (напр. парцели, които само се пресичат от селскостопанските или дивите животни). Палатата установи също така примери за плащания по СЕПП за парцели, за които липсват доказателства, че някога е била извършвана земеделска дейност (снимка 2).

+++++ TIFF +++++

В Полша изискванията за ДЗЕС налагат извършването на редовна земеделска дейност върху обработваемата земя. Въпреки това Палатата установи, че помощта по СЕПП е била изплащана за неизползваната обработваема земя, показана на снимка 3. Палатата откри, че подобни ситуации са често срещани сред посетените бенефициенти. В повечето случаи бенефициентите по СЕПП са получили пълния размер на плащането или са понесли само незначителни намаления, дори когато органите са констатирали, че те от няколко години не са използвали своята земя.

+++++ TIFF +++++

В Унгария, с изключение на задължението за премахване на нежеланата растителност, на земеделските производители не се налага да извършват земеделска дейност, за да бъдат парцелите им допустими. Палатата установи случаи, в които земеделските производители са взели под наем големи парцели полуестествени пасища и са получили плащания по СЕПП, без изобщо да използват земята за земеделие. В допълнение липсата на каквато и да е земеделска дейност се отразява неблагоприятно на екологичната стойност на този тип земя (снимка 4).

+++++ TIFF +++++

43. Преценката дали даден парцел е допустим за плащания по СЕПП зависи от това дали и колко ясно държавите членки са дефинирали условията за допустимост и минималните стандарти за земеделска дейност, от степента на надеждност, с която те могат да установят състоянието на един парцел към 30 юни 2003 г., както и от това колко стриктно проверяват това състояние. Вследствие на тези фактори Палатата установи най-различни случаи, които са довели до неравностойно третиране на земеделските производители в посетените държави членки.

ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕПП ПОДПОМАГАТ ЗНАЧИТЕЛНО ДОХОДИТЕ НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ПРОИЗВОДИТЕЛИ, НО ОТ ТОВА ПОДПОМАГАНЕ СЕ ВЪЗПОЛЗВАТ НАЙ-ВЕЧЕ ГОЛЕМИТЕ ЗЕМЕДЕЛСКИ СТОПАНСТВА

КАТО ЦЯЛО ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕПП ПОДПОМАГАТ ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ДОХОДИ В НОВИТЕ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ…

44. СЕПП има за цел подпомагане на доходите на земеделските производители, но тази цел не е достатъчно добре дефинирана що се отнася до желаното равнище на помощта или нейното разпределяне.

45. От 2004 до 2010 г. (финансови години 2005—2011) земеделските производители в новите държави членки са получили приблизително 21,5 милиарда евро в плащания по СЕПП [24]. През 2010 г. са изброени около 3 милиона бенефициенти, а средният размер на плащанията по СЕПП за земеделско стопанство е бил 1668 евро [25]. Всички държави членки, прилагащи СЕПП, са използвали по-голямата част от полагащите им се финансови пакети. По този начин СЕПП е допринесла като цяло за повишаване на доходите на земеделските производители [26].

46. Най-скорошният анализ на доходите на земеделските производители, извършен от Комисията, показва, че въпреки сериозния спад на доходите през 2009 г. поради текущата икономическа криза, доходът на земеделските производители в ЕС-12 (т.е. държавите членки, прилагащи СЕПП, плюс Малта и Словения) се е задържал доста над равнището си от преди присъединяването към ЕС. Като цяло доходът на годишна работна единица се е увеличил с 34 % между 2004 и 2009 г. [27] Това увеличение се дължи на по-високите цени, преобладаващи в единния пазар, и по-засиленото публично подпомагане на земеделския сектор.

47. Както е посочено в графика 1, плащанията по СЕПП може да се разглеждат като най-важният елемент от нетния доход на земеделските производители в тези държави членки.

48. Развитието на земеделските доходи обаче значително варира между държавите членки. Докато в Полша като цяло развитието е положително, в Унгария и Словакия въпреки въвеждането на плащанията по СЕПП се наблюдава сериозен спад на нетната добавена стойност на земеделското производство.

ГРАФИКА 1

РАЗВИТИЕ НА ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕПП, ДРУГИТЕ СУБСИДИИ И ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ДОХОДИ ОТ ПРЕДПРИЕМАЧЕСКА ДЕЙНОСТ ВЪВ ВСИЧКИ ДЪРЖАВИ ЧЛЕНКИ, ПРИЛАГАЩИ СЕПП (СТОЙНОСТ В ТЕКУЩИ ЦЕНИ)

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни от икономическите отчети в областта на земеделието (Евростат).

… НО ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ИМ ВАРИРА В ЗАВИСИМОСТ ОТ РАЗМЕРА И ТИПА НА ЗЕМЕДЕЛСКОТО СТОПАНСТВО, КАКТО И ОТ ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА

49. Палатата отбелязва, че във всички посетени държави членки, прилагащи СЕПП, самото естество на базираната на площ схема [28], комбинирано с дуалистичната структура на земеделския сектор, води до особено силно концентриране на плащанията в големите земеделски стопанства, докато размерът на помощта, изплатена на малките земеделски стопанства, понякога е твърде ограничен [29]. Значителен брой от земеделските производители изобщо не получават подпомагане по СЕПП, тъй като допустимата площ на стопанствата им е прекалено малка. Такова концентриране е особено видимо в България, където през 2010 г. 2 % от земеделските стопанства са получили повече от половината от средствата от националния пакет за СЕПП.

50. В модела на СЕПП съществува вътрешно противоречие, тъй като от една страна схемата има за цел подпомагане на индивидуалните доходи, а от друга страна при разпределението на помощта не се вземат под внимание специфичните обстоятелства на бенефициента.

51. Като цяло през 2010 г. 98 % от бенефициентите на СЕПП са получили по-малко от 10000 евро, което представлява 49 % от общата стойност на плащанията. За разлика от това 0,2 % от бенефициентите са получили над 100000 евро, което представлява 24 % от общата стойност на плащанията.

52. За разлика от СЕП законодателната рамка, регулираща СЕПП, не предоставя възможност за разграничаване на плащанията в рамките на една държава членка с цел да се вземат предвид земеделският потенциал на даден регион или екологични съображения. В резултат на това СЕПП е опростена и лесна за прилагане схема, но която не позволява насочване на плащанията към специфичните нужди на регионите.

53. В Унгария, Румъния и Словакия Палатата е установила, че някои бенефициенти са реализирали добра възвращаемост от плащанията по СЕПП, като наемат или купуват земеделски земи без да предприемат активна земеделска дейност, тъй като не са длъжни да извършват каквато и да е дейност върху земята. В тези случаи плащанията по СЕПП не допринасят за постигането на заложената в Договора цел за увеличаване на селскостопанската производителност [30].

54. Въздействието на помощта от СЕПП върху земеделските доходи варира значително между видовете земеделски стопанства. По-специално, с присъединяването към ЕС в много от новите държави членки се наблюдава силен спад на животинската продукция, докато същевременно голям брой животновъди нямат или имат много ограничен достъп до помощта по СЕПП, тъй като не разполагат със земеделска земя или площта на земята им е твърде малка.

55. Възможността за предоставяне на допълнителни национални преки плащания позволява на новите държави членки да задоволят специфични потребности. Освен това в рамките на проверката на състоянието на ОСП през 2009 г. Съветът предоставя на държавите членки възможността за използване на частта от националния пакет за СЕПП за преодоляване на специфични неблагоприятни фактори, които засягат някои земеделски производители, като например в икономически уязвими или чувствителни от гледна точка на екологията области, или за икономически уязвими видове селскостопански дейности [31]. По един или друг начин всички посетени нови държави членки са използвали тази опция. Въпреки това, тъй като тя се прилага едва от 2010 г., все още не е направена оценка на въздействието ѝ върху разпределението на земеделските доходи.

ГРАФИКА 2

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОДПОМАГАНЕТО НА ДОХОДИТЕ ПО СЕПП ПРЕЗ 2010 Г. (В ЕВРО)

+++++ TIFF +++++

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни за плащанията от Европейската комисия (CATS).

ВСЕ ОЩЕ НЕ Е ИЗВЪРШЕНА ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО ОТ ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕПП ВЪРХУ ПРЕСТРУКТУРИРАНЕТО И УВЕЛИЧАВАНЕТО НА ЕФИКАСНОСТТА НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ СТОПАНСТВА

56. Нивото на плащанията по СЕПП на хектар в новите държави членки е установено с оглед да не затруднява необходимото преструктуриране на земеделския сектор и да не създава значителни различия в доходите и социални неравенства в земеделските общности. Комисията посочва, че въвеждането на преките плащания на ниско равнище ще допринесе за стабилизиране на земеделските доходи, без да застраши процеса на преструктуриране [32].

57. Комисията обаче все още не е анализирала въздействието от помощта по СЕПП върху процеса на преструктуриране, както и върху производителността и рентабилността на земеделските стопанства в новите държави членки.

СТРУКТУРНИ СЛАБОСТИ ПРОДЪЛЖАВАТ ДА ВЛИЯЯТ ОТРИЦАТЕЛНО НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ДОХОДИ

58. Данните от различни проучвания, както и констатациите на Палатата, посочват, че структурни фактори като фрагментарният характер на собствеността над земята, ниското технологично ниво на земеделските стопанства, недостатъчните складови възможности, слабото развитите съоръжения за преработване на хранително продукти, липсата на квалифицирани работници или трудният достъп до финансиране оказват неблагоприятно въздействие върху очакваните резултати от помощта по СЕПП по отношение на модернизацията и жизнеспособността на земеделските стопанства [33].

ДРУГИ ФАКТОРИ, КОИТО НАМАЛЯВАТ ЕФЕКТИВНОСТТА НА ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕПП

59. Възможно е ефективността на СЕПП за подпомагане на земеделските доходи да намалее, когато помощта е "капитализирана" в продажната цена или в цената за наемане на земята. Това означава, че земеделските производители трябва да плащат по-висока цена за земята или по-висока аренда само защото получават подпомагане по СЕПП. Това намалява нивото на ефективност на помощта и се отразява отрицателно на рентабилността на земеделските стопанства [34].

60. Големи площи земеделска земя се отдават под наем в България, Унгария, Словакия и в някои региони на Полша и Румъния [35]. Комисията все още не е извършила специфична оценка на въздействието от въвеждането на СЕПП върху цените за закупуване или наемане на земя в новите държави членки. Направените изследвания сочат обаче статистически значимо въздействие на плащанията по СЕПП върху арендата на земя [36], въпреки че пазарът за земеделска земя все още не функционира пълноценно в новите държави членки. Поради това може би все още не е възможно да се види пълното въздействие на плащанията по СЕПП върху цените за закупуване или наемане на земя [37].

КАРЕ 3

ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПЛАЩАНИЯТА ПО СЕПП ВЪРХУ ЦЕНИТЕ И УСЛОВИЯТА ЗА ОТДАВАНЕ ПОД НАЕМ

В Полша и Унгария Палатата отбеляза особено голямо увеличение на цените за отдаване под наем на държавна земя с ниска земеделска стойност, като например малки пасища. Преди 2004 г. овцевъдите, които традиционно използват тези пасища, не плащат нищо или заплащат много нисък наем, но с въвеждането на СЕПП търсенето на този вид земя се увеличава. Причината за това не е ситуацията на земеделските пазари, а фактът, че тъй като плащанията по СЕПП са пропорционални на площта, те гарантират висок размер на помощта спрямо ниската производителна стойност на земята. Органите са започнали организирането на обществени поръчки за сключване на договори под наем, като това е довело до значително увеличаване на наемите, което е засегнало всички земеделски производители, използващи тази категория земи.

В Унгария и Румъния Палатата е установила наличието на договори за наем, в които наемът директно се формира като процент от СЕПП и/или допълнителните национални плащания и следователно се увеличава пропорционално на развитието на тези плащания. В договора за наем например може да се постанови плащането на фиксирана цена на хектар плюс 100 % от размера на плащането по СЕПП.

Палатата отбеляза също така, че в Унгария земеделските производители, които наемат земи, могат единствено да сключат или да продължат договор за наем на земя, като прехвърлят безплатно към собственика на земята правата за получаване на плащане, които ще им се предоставят в случай на бъдещо въвеждане на нова схема за подпомагане.

ЛИПСА НА ПОДГОТОВКА ЗА ПРИЛАГАНЕ НА СХЕМА ЗА ПОДПОМАГАНЕ, ОСНОВАНА НА ПРАВА ЗА ПОЛУЧАВАНЕ НА ПЛАЩАНЕ

61. Първоначално СЕПП е предвидена да се прилага до момента, в който новите държави членки са в състояние ефективно да управляват преките плащания, които съществуват в ЕС-15, или най-късно до 2009 г. [38] През 2006 г. Съветът удължава срока на действие на СЕПП до края на 2010 г. [39] В рамките на проверката на състоянието на ОСП от 2008 г. обаче Съветът допълнително удължава преходния период за въвеждането на СЕП до края на 2013 г. Това позволява на държавите членки да се възползват от предимствата на опростената схема, но не ги стимулира да се подготвят за прилагането на схема, основана на права за получаване на плащане.

62. От посетените по време на одита държави членки единствено Унгария е предприела конкретни стъпки с оглед заменянето на СЕПП със СЕП от 2009 г. Въпреки това след решение на Конституционния съд на Унгария специфичният национален модел за прилагане не е могъл да бъде въведен. Оттогава досега националните органи не са пристъпили към нови инициативи за въвеждане на СЕП.

63. През октомври 2011 г. Комисията е представила предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на нови правила за преки плащания за земеделски производители [40]. Съгласно предложението СЕПП и СЕП ще бъдат заменени със схема за основно плащане от 2014 г. Тази схема ще продължи да са базира на права за получаване на плащане. Земеделските производители ще трябва да притежават права за получаване на плащане и да декларират допустимите хектари, с които разполагат, за да получат плащания. В рамките на системата за споделено управление националните администрации ще отпускат правата за получаване на плащания на земеделските производители през 2014 г., а в последващите години ще управляват тези права.

64. Палатата установи, че понастоящем на националните администрации и земеделските производители не са добре осведомени за системите за преки плащания, основани на права за получаване на плащане. Нито Комисията, нито националните органи активно са подготвили администрациите и земеделските производители за промяната към система, основана на права за получаване на плащане. По време на одита през 2011 г. полските органи на централно ниво тъкмо са започвали да се запознават по-отблизо с помощта, основана на права за получаване на плащане (понастоящем СЕП), но не са предприели стъпки към систематично идентифициране на техническите изисквания за управлението на подобна схема след 2013 г. Българските органи са подготвяли оценка на въздействието от преминаването към СЕП върху администрацията и земеделските производители. През март 2012 г. органите в Румъния са започнали двустранно обсъждане с представители на Комисията и са пристъпили към консултации със земеделските производители. От 2009 г. досега органите в Словакия са анализирали единствено финансовото отражение от прехода към СЕП, но са взели решение да продължат да прилагат СЕПП до 2013 г.

65. При въвеждането на СЕП в държавите членки от ЕС-15 националните администрации са разполагали с поне 20 месеца за подготвяне на прехода от обвързана с производството помощ към новата схема. Въпреки това в годишните си доклади за финансовите години 2006 и 2007 Палатата отбеляза слабости в прилагането на основаната на права за получаване на плащане система, които понякога са довели до значителни закъснения при плащанията към земеделските производители [41]. Вследствие на това Палатата счита, че съществува риск недостатъчната подготовка за въвеждането на основаната на права за получаване на плащане помощ да доведе до подобни трудности в държавите членки, прилагащи СЕПП.

ЗАКЛЮЧЕНИЯ И ПРЕПОРЪКИ

66. СЕПП е схема с опростено управление, която позволява на новите държави членки, присъединили се към ЕС през 2004 г. и 2007 г., да подпомагат доходите на земеделските си производители. Тъй като не е обвързана със земеделското производство, тази схема също така предварително въвежда целите на реформата на ОСП от 2003 г., насочени към по-добра пазарна ориентация на земеделските производители, като същевременно обуславя плащанията с изискванията за кръстосано спазване.

67. Моделът и подробното изпълнение на СЕПП от държавите членки обаче са довели до известен брой съмнителни практики, свързани с целевите бенефициенти на помощта, идентифицирането на допустимите площи и разпределянето на помощта сред общността на земеделските производители. Както в случая на СЕП, разпределянето на помощта между земеделските производители се основава на площта на земеделското стопанство и не отчита специфичните регионални характеристики на земеделската дейност, нито приноса на земеделските стопани към производството на обществени блага. Въздействието на СЕПП върху преструктурирането на земеделския сектор все още не е оценено, а дълготрайните структурни слабости продължават да се отразяват неблагоприятно върху доходите на много земеделски производители. На последно място, държавите членки, които понастоящем прилагат СЕПП, все още не са готови за въвеждането след 2013 г. на схема за подпомагане на доходите, основана на права за получаване на плащане. Ето защо в контекста на подготовката за следващата реформа на ОСП Съветът и Парламентът биха могли да обсъдят дали да не преразгледат правилата за прилагане в съответствие с насоките, съдържащи се в отправените по-долу препоръки.

БЕНЕФИЦИЕНТИ, ДОПУСТИМА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ЗЕМЯ И ЗЕМЕДЕЛСКА ДЕЙНОСТ

68. В доклада си относно СЕП Палатата отбелязва липсата на точност при дефинирането на "земеделски производител" и изплащането на помощи на бенефициенти, които не извършват или извършват само незначителна земеделска дейност. Настоящият одит доведе до формулирането на сходни заключения по отношение на СЕПП. Освен това в някои от тези държави членки помощта по СЕПП е била законно изплащана (като е допринесла за подпомагане на доходите) на публични организации, които управляват държавна земя, но не извършват по никакъв друг начин земеделска дейност.

69. Прилагащите СЕПП държави членки не са дефинирали по ясен начин допустимите за подпомагане площи и плащанията са били извършени за неизползвани парцели или за неземеделски дейности.

ПРЕПОРЪКА 1

Палатата отново отправя своята препоръка подпомагането на доходите да бъде насочено към активните земеделски производители, които извършват конкретни и редовни земеделски дейности. По-специално, подпомагането по СЕПП не трябва да се предоставя на публични организации, които управляват държавна земя, но не извършват по никакъв друг начин земеделска дейност.

ПРЕПОРЪКА 2

Допустимостта на земята за подпомагане следва да бъде ясно дефинирана и ограничена до парцелите, за които стандартите за ДЗЕС налагат извършването на конкретни и редовни земеделски дейности. В случай на въвеждане на основана на права схема за подпомагане, правата за получаване на плащане следва да се предоставят единствено за такива парцели.

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОМОЩТА ПО СЕПП

70. Разпределянето помощта по СЕПП се основава главно на площта на земеделските парцели, която е на разположение на земеделските производители, без да се отчитат нито специфичните регионални характеристики на земеделската дейност, нито приноса на земеделските стопани към производството на обществени блага.

71. Поради дуалистичната структура на земеделския сектор в много от новите държави членки преобладаващата част от земеделските производители получават подпомагане в много малък размер, докато по-големият дял от плащанията се получава от малко на брой големи бенефициенти.

ПРЕПОРЪКА 3

Необходимо е да се търси по-балансирано разпределение на помощта между земеделските производители чрез определяне на таван за отделните плащания или чрез отчитане на специфичните характеристики на земеделските стопанства в различните региони.

РОЛЯ НА ПОМОЩТА ПО СЕПП ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ НА ЗЕМЕДЕЛСКИЯ СЕКТОР

72. От присъединяването на нови държави членки през 2004 г. и 2007 г. нивото на подпомагане годишно се увеличава и ще продължи да расте съответно до 2013 г. и 2016 г. Въпреки това все още няма информация за въздействието на настоящото ниво на подпомагане и бъдещото му увеличаване върху преструктурирането на земеделския сектор и ефикасността на земеделските стопанства.

СТРУКТУРНИ СЛАБОСТИ ВЛИЯЯТ НА ЗЕМЕДЕЛСКИТЕ ДОХОДИ

73. Трайният характер на структурните слабости в аграрната икономика на държавите членки, прилагащи СЕПП, може да въздейства в дългосрочен план върху ефективността и ефикасността на преките плащания.

КАПИТАЛИЗИРАНЕ НА ЧАСТИ ОТ ПОМОЩТА В ЦЕНИ ЗА ЗАКУПУВАНЕ ИЛИ НАЕМАНЕ НА ЗЕМЯ

74. Тъй като помощта е тясно свързана с площта, с която разполага земеделският производител, възможно е подпомагането по СЕПП да доведе до увеличение на цените за закупуване или наемане на земя и така да се намали ефективността на помощта.

ПРЕПОРЪКА 4

Комисията следва да анализира степента, до която ефективността и ефикасността на преките плащания се влияят отрицателно от структурните слабости и цените на земята. Въз основа на такъв анализ Комисията следва да обмисли прилагането на допълнителни мерки, имащи за цел преструктуриране на земеделския сектор и превръщането му в по-конкурентоспособен отрасъл.

ПРЕХОДЕН ХАРАКТЕР НА СЕПП И ПОДГОТОВКА ЗА ВЪВЕЖДАНЕ НА СХЕМА ЗА ПОДПОМАГАНЕ ВЪЗ ОСНОВА НА ПРАВА ЗА ПОЛУЧАВАНЕ НА ПЛАЩАНЕ

75. СЕПП се определя като преходна система, която трябва да бъде заменена от нова схема, основана на права за получаване на плащане. Въпреки това повечето държави членки, прилагащи СЕПП, не са готови за въвеждането на схема от този тип. Опитът със СЕП в държавите членки от ЕС-15 сочи, че прилагането на схема за подпомагане, основана на права за получаване на плащане, води до значителни закъснения при изплащане на средствата на земеделските производители.

ПРЕПОРЪКА 5

Комисията следва активно да подкрепя държавите членки и да наблюдава по-стриктно подготовката им за преминаването към бъдеща схема, основана на права за получаване на плащане. По-специално тя следва да съдейства на държавите членки при идентифициране на ключовите изисквания за националните администрации и земеделските производители.

Настоящият доклад беше приет от Одитен състав I с ръководител Ioannis SARMAS — член на Сметната палата, в Люксембург на заседанието му от 10 октомври 2012 г.

За Сметната палата

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Председател

[1] Специален доклад № 5/2011 "Схема за единно плащане (СЕП): въпроси, които следва да бъдат разгледани с оглед усъвършенстване на доброто финансово управление" (http.//eca.europa.eu).

[2] Това означава, че плащанията за земеделските производители се обуславят от спазването в земеделските им стопанства на основни стандарти по отношение на околната среда, безопасността на храните, здравето и хуманното отношение към животните, познати като законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), както и от поддържането на земята в добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС).

[3] Решение 2004/281/ЕО на Съвета от 22 март 2004 г. за промяна на Акта относно условията за присъединяване на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Латвия, Република Литва, Република Унгария, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република и промените на Договорите, на които се основава Европейският съюз, след реформата в Общата селскостопанска политика (ОВ L 93, 30.3.2004 г., стр. 1).

[4] COM(2011) 625 окончателен от 19 октомври 2011 г.: Предложение за регламент за установяване на правила за директни плащания за земеделските производители по схемите за подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика.

[5] Член 1, буква в) и член 124, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета от 19 януари 2009 г. за установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски стопани, за изменение на регламенти (EО) № 1290/2005, (EО) № 247/2006, (EО) № 378/2007 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (ОВ L 30, 31.1.2009 г., стр. 16).

[6] Член 124, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[7] Член 124, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[8] Това понятие се дефинира в Регламент (ЕО) № 1200/2009 от 30 ноември 2009 г. на Комисията относно изследванията на структурата на земеделските стопанства (OВ L 329, 15.12.2009 г., стр. 1).

[9] Член 132, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета.

[10] Вж. приложение II.

[11] Член 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[12] Член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз."1.Целите на Общата селскостопанска политика са:а)да се увеличава селскостопанската производителност чрез подкрепа на техническия прогрес и осигуряването на рационално развитие на селскостопанското производство, както и оптимално използване на производствените фактори, по-специално на работната сила;б)по този начин да се осигури приемлив жизнен стандарт за хората, занимаващи се със селско стопанство, в частност посредством увеличаването на индивидуалните доходи на лицата, осъществяващи тази дейност;в)да се стабилизират пазарите;г)да се гарантира снабдяването;д)да се гарантира, че доставяните продукти достигат до потребителите на разумни цени.2.При изработването на Обща селскостопанска политика и специфичните методи за нейното прилагане се взема предвид: а)специфичният характер на селскостопанската дейност, произтичащ от социалната структура на селското стопанство и от структурните и естествени неравенства между различните селскостопански райони;б)необходимостта да се извършват постепенно подходящите промени;в)фактът, че в държавите членки селското стопанство представлява сектор, тясно свързан с икономиката като цяло."

[13] Член 2 от Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета.

[14] Специален доклад № 5/2011.

[15] Член 34 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[16] Националната разплащателна агенция не разполагаше с информация за точния размер на военните терени, за които е била изплатена помощ по СЕПП.

[17] По отношение на кампанията за 2010 г. държавните органи са получили пряко около 13,8 милиона евро за приблизително 82000 ха земя. Над 27000 ха от тази земя са били декларирани от 10 национални парка, за които на държавната хазна е била изплатена помощ по СЕПП в размер на 4,3 милиона евро.

[18] Земеделските площи, за които може да се заяви подпомагане по СЕПП, са посочени в приложение VIII на Регламент (ЕО) № 1121/2009 от 29 октомври 2009 г. на Комисията за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета по отношение на схемите за подпомагане на земеделски производители, посочени в дялове IV и V от посочения регламент (OВ L 316, 2.12.2009 г., стр. 27). За кампаниите преди 2010 г. площите са определени в приложение XXI на Регламент (ЕО) № 1973/2004 от 29 октомври 2004 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1782/2003 на Съвета по отношение на схемите за подпомагане, посочени в дял IV и в дял IVa от посочения регламент, и по отношение на използването на земята, която е била оставена под угар за целите на производството на сурови материали (OВ L 345, 20.11.2004 г., стр. 1).

[19] Вж. таблицата.

[20] Член 6 от Регламент (ЕО) № 1122/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 г. за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета относно кръстосано спазване, модулация и интегрираната система за администриране и контрол по схемите за директно подпомагане на земеделски производители, предвидени за посочения регламент, както и за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета относно кръстосано спазване по предвидената схема за подпомагане на лозаро-винарския сектор (OВ L 316, 2.12.2009 г., стр. 65).

[21] Член 124, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[22] Член 124, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[23] Регламенти (EО) № 993/2007 (OВ L 222, 28.8.2007 г., стр. 10), № 316/2009 (OВ L 100, 18.4.2009 г., стр. 3) на Комисията за изменение на Регламент (ЕО) № 1973/2004 и Регламент (ЕС) № 387/2010 на Комисията (OВ L 114, 7.5.2010 г., стр. 1) за изменение на Регламент (ЕО) № 1121/2009 за определяне на подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 73/2009 на Съвета.

[24] Вж. приложение II за изплатените суми по финансови години и държави членки.

[25] Вж. приложение III.

[26] За оценка на общото ниво на прякото подпомагане на доходите в земеделския сектор следва да се добавят допълнителните национални преки плащания (ДНПП). Според Комисията за същия период те възлизат на 13,4 милиарда евро.

[27] Документ на Комисията "Развитие на състоянието на доходите в земеделския сектор в ЕС", Брюксел 2010 г., http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/hc0301_income.pdf. Доходът се измерва на база годишна работна единица (AWU), която представена опростено съответства на едно лице, наето на пълно работно време в земеделско стопанство.

[28] Вж. точка 8.

[29] Вж. приложение III за разпределението на помощта по СЕПП.

[30] Член 39 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

[31] Член 68, параграф 1 и член 131 от Регламент (ЕО) № 73/2009.

[32] SEC (2002) 95 окончателен от 30 януари 2002 г.: Разширяване и земеделие: успешно интегриране на новите държави членки в ОСП (точка 4.2).

[33] За Унгария вж. например Udovecz, G., Popp, J., Potori, N., Hungarian Agriculture under pressure for adjustment, Будапеща, 2007 г. През 2009 г. се потвърждават резултатите от направения през 2007 г. анализ (Strategic dilemmas of Hungarian Agriculture and its chances on the market, Будапеща, 2009 г.) и се посочва съществуването на структурни проблеми и слаба конкурентоспособност на земеделския сектор в Унгария. За Словакия вж. Božik, M. et al., Economics of sustainable development in agriculture, food sector and rural areas in Slovak Republic, Братислава, 2009 г. В Румъния, където не е направен задълбочен анализ на ситуацията в земеделието, националните органи считат, че различни фактори възпрепятстват много земеделски производители да получават по-висок доход от земеделски дейности. Става въпрос по-специално за фрагментарния характер на собствеността над земята, който затруднява обединяването на парцели с по-големи производствени звена, структурните проблеми в хранителната верига, като например слабо развитите съоръжения за преработване на храна или търговците на хранителни продукти, които все по-малко разчитат на местното производство.

[34] В рамките на друг одит Палатата вече отбеляза, че подобно въздействие се наблюдава след въвеждане на схемата за единно плащане в ЕС-15, по-специално по отношение на регионалния модел: Специален доклад № 5/2011.

[35] През 2009 г. в Словакия 82 % от ИЗП е отдадена под наем, за разлика от Румъния, където според последните налични данни (2007 г.) този процент е само 17 %.

[36] Унгарският институт за изследвания в областта на икономиката на земеделието (RIAE) е изчислил, че поради високото ниво на отдадена под наем земя собствениците на земя също значително се възползват от предоставената помощ и са получили 31 % от средствата; Kovacs, G. et al., The efficiency of agricultural subsidies, Будапеща, 2008 г. Това потвърждава резултатите от друго изследване, което се отнася до Чешката република, Естония, Унгария, Литва, Латвия, Полша и Словакия; Ciaian, P., Kancs, D., The capitalisation of Area Payments into Farmland Rents: Theory and Evidence from the New EU Member States, Брюксел, 2009 г.

[37] Тъй като все още съществуват национални ограничения за наемане или придобиване на земеделска земя (Унгария, Словакия, Полша и Румъния), а договорите за наем понякога са за прекалено дълъг срок (Словакия), ефектът от присъединяването към ЕС все още не е напълно отразен в продажната цена и цената за наем на земя.

[38] Член 143б, параграф 9 от Регламент (ЕО) № 1782/2003 на Съвета от 29 септември 2003 г. относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители и за изменение на Регламенти (EИО) № 2019/93, (EО) № 1452/2001, (EО) № 1453/2001, (EО) № 1454/2001, (EО) 1868/94, (EО) № 1251/1999, (EО) № 1254/1999, (EО) № 1673/2000, (EИО) № 2358/71 и (EО) № 2529/2001 (OВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1).

[39] Регламент (ЕО) № 2012/2006 на Съвета от 19 декември 2006 година за изменение и поправяне на Регламент (ЕО) № 1782/2003 (ОВ L 384, 29.12.2006 г., стр. 8).

[40] COM(2011) 625 окончателен/2 от 19 октомври 2011 г.

[41] Вж. годишните доклади относно финансовата година 2006, точка 5.33—5.38, и финансовата година 2007, точки 5.14, 5.21—5.25.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ I

СЪПОСТАВКА МЕЖДУ СЕПП И СХЕМАТА ЗА ЕДИННО ПЛАЩАНЕ (СЕП)

Схемите СЕП и СЕПП имат за цел подпомагане на доходите на земеделските производители. И в двата случая земеделските площи, върху които се основава плащането, трябва да са на разположение на земеделския производител на определена дата от съответната кампания и трябва да бъдат поддържани в ДЗЕС (така, както е дефинирано в Регламент (ЕО) № 73/2009).

Въпреки това съществуват две основни разлики между СЕП и СЕПП:

а) Права за получаване на плащане

В рамките на СЕП помощта се определя от две категории изисквания: (i) броят на допустимите хектари на разположение на земеделския производител и (ii) стойността на притежаваните от него права за получаване на плащане. Правата за получаване на плащане дават право на фиксирана сума помощ на хектар. В повечето случаи стойността на всяко плащане отразява стойността на пряката помощ, предоставяна в исторически референтен период. Възможно е правата за получаване на плащане да се договарят отделно от земята.

За разлика от това, помощта по СЕПП съответства на фиксирана сума на хектар, изчислена годишно чрез разделяне на националния финансов пакет на използваната земеделска площ в съответната държава членка, като не съществуват права за получаване на плащане.

б) Дефиниране на допустимата земеделска земя: ДЗС и ДЗЕС

В рамките на СЕП плащанията се извършват за всяка земеделска площ от земеделското стопанство, която се използва за земеделска дейност (което включва поддържането ѝ в ДЗЕС).

За разлика от това, в рамките на СЕПП допустимата земеделска площ е тази,която действително се използва и се е намирала в добро земеделско състояние към 30 юни 2003 г. Регламентът не съдържа по-подробно описание на понятието за ДЗС. На практика понятието е използвано само веднъж по време на присъединяването като начин да се изключат от ИЗП парцелите, които са изоставени към юни 2003 г. и да се възпрепятстват земеделските производители да искат подпомагане за земя, която биха върнали към обработване след тази дата. Следователно става въпрос по-скоро за историческо понятие, което не се използва в практиката, с изключение на посочените по-горе два случая.

Що се отнася до България и Румъния, в Акта за присъединяване не се посочва ограничението за 30 юни 2003 г. и по принцип ДЗС следва да се спазва всяка година.

Стандартите за ДЗС са установени единствено в България. В Румъния органите не са дефинирали ДЗС, като в резултат на това неизползвани парцели не са били изключени от земеделската площ.

На практика понастоящем ДЗЕС e приложимата норма, тъй като земеделските производители трябва да спазват задълженията за ДЗЕС, за да получат пълния размер на помощта по СЕП или по СЕПП.

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ II

РАЗМЕР НА ПОМОЩТА, ИЗПЛАТЕНА ЗА ПОДПОМАГАНЕ НА ДОХОДИТЕ В РАМКИТЕ НА СЕПП ЗА ФИНАНСОВИТЕ ГОДИНИ 2005—2011

Източник: Годишни доклади относно ЕФГЗ за финансовите години 2005—2011.

(в млн. евро) |

Финансова година | България | Чешка република | Естония | Кипър | Латвия | Литва | Унгария | Полша | Румъния | Словакия | ОБЩО |

2005 | 0,0 | 212,4 | 21,2 | 7,9 | 25,1 | 81,8 | 316,0 | 702,0 | 0,0 | 82,8 | 1449,2 |

2006 | 0,0 | 255,5 | 27,8 | 13,6 | 38,4 | 103,3 | 373,4 | 807,1 | 0,0 | 102,2 | 1721,3 |

2007 | 0,0 | 309,6 | 35,1 | 16,9 | 48,4 | 128,2 | 445,4 | 977,3 | 0,0 | 122,0 | 2082,9 |

2008 | 166,3 | 354,7 | 40,5 | 19,4 | 55,5 | 146,3 | 508,3 | 1123,9 | 420,1 | 139,5 | 2974,5 |

2009 | 208,5 | 437,3 | 50,6 | 24,6 | 69,5 | 183,5 | 639,4 | 1401,6 | 528,8 | 179,7 | 3723,5 |

2010 | 272,1 | 517,0 | 60,6 | 28,7 | 83,6 | 220,1 | 771,1 | 1671,6 | 611,0 | 225,2 | 4461,0 |

2011 | 289,7 | 580,6 | 70,5 | 29,9 | 95,1 | 261,1 | 831,7 | 1962,5 | 698,5 | 264,8 | 5084,4 |

ОБЩО | 936,6 | 2667,1 | 306,3 | 141,0 | 415,6 | 1124,3 | 3885,3 | 8646,0 | 2258,4 | 1116,2 | 21496,8 |

--------------------------------------------------

ПРИЛОЖЕНИЕ III

РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПОМОЩТА, ИЗПЛАТЕНА ЗА ПОДПОМАГАНЕ НА ДОХОДИТЕ В РАМКИТЕ НА СЕПП (КАМПАНИЯ ЗА 2010 Г.)

Източник: Европейска сметна палата въз основа на данни за плащанията от Европейската комисия (CATS).

Годишни плащания на помощ по СЕПП (в евро) | Брой на бенефициентите | България | Чешка република | Естония | Кипър | Латвия | Литва | Унгария | Полша | Румъния | Словакия |

< 500 | 1761219 | 63377 | 3822 | 5662 | 22373 | 33144 | 92613 | 58940 | 520945 | 954443 | 5900 |

≥ 500 и < 5000 | 1164925 | 21359 | 12724 | 8167 | 8779 | 29128 | 68918 | 94003 | 801055 | 114179 | 6613 |

≥ 5000 и < 10000 | 62135 | 2608 | 3174 | 908 | 598 | 1522 | 4773 | 11170 | 30515 | 6055 | 812 |

≥ 10000 и < 50000 | 46706 | 2952 | 3776 | 1101 | 420 | 1174 | 3348 | 11469 | 13450 | 7699 | 1317 |

≥ 50000 и < 100000 | 6060 | 862 | 818 | 164 | 17 | 132 | 259 | 1031 | 1267 | 1125 | 385 |

≥ 100000 и < 300000 | 4396 | 529 | 1170 | 90 | 4 | 45 | 145 | 771 | 566 | 440 | 636 |

≥ 300000 и < 500000 | 746 | 26 | 303 | 6 | 0 | 2 | 10 | 184 | 56 | 30 | 129 |

≥ 500000 | 287 | 15 | 105 | 0 | 0 | 0 | 2 | 77 | 20 | 21 | 47 |

ОБЩО | 3046474 | 91728 | 25892 | 16098 | 32191 | 65147 | 170068 | 177645 | 1367874 | 1083992 | 15839 |

--------------------------------------------------