ЕВРОПЕЙСКА  КОМИСИЯ  
Брюксел , 7.3.2012 г. 
SWD(2012) 23 final 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващо  документа  
„Предложение  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
относно  подобряването  на сетълмента  на ценни  книжа  в Европейския  съюз , 
относно  централните  депозитари  на ценни  книжа  (ЦДЦК ) и за изменение  на 
Директива  98/26/ЕО” 
{COM(2012) 73 final} 
{SWD(2012) 22 final}  
 
BG 1   BG РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
придружаващо  документа  
„Предложение  за Регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
относно  подобряването  на сетълмента  на ценни  книжа  в Европейския  съюз , 
относно  централните  депозитари  на ценни  книжа  (ЦДЦК ) и за изменение  на 
Директива  98/26/ЕО” 
Въведение  
След  всяка  сделка  с ценни  книжа , която  се извършва  на фондова  борса  или 
извънборсово , следва  етап на процеси  след  сключване  на сделките , водещ  до сетълмент  
на сделката , който  представлява  доставка  на ценни  книжа  срещу  пари  в брой . Тези  
процеси  обикновено  се извършват  от т.нар „инфраструктури  след  сключване  на 
сделката ”, включително  централните  контрагенти  (ЦК) в случай  на клиринг  и 
централните  депозитари  на ценни  книжа  (ЦДЦК ) при сетълмент .  
ЦДЦК  са важни  институции  в етапа  след  сключване  на сделката , тъй като те осигуряват  
по принцип  регистрирането , съхранението  и сетълмента  на ценни  книжа  – последното  
чрез използването  на т.нар. системи  за сетълмент  на ценни  книжа . ЦДЦК  играят  важна  
роля  и за пазара  на обезпечения , особено  за целите  на паричната  политика  – почти  
всички  допустими  обезпечения  за операции  на паричната  политика  в ЕС (особено  в 
еврозоната ) преминават  през системи  за сетълмент  на ценни  книжа . През  2010 г. чрез 
системите  за сетълмент  на ценни  книжа  в ЕС е извършен  сетълмент  на сделки  на 
стойност  приблизително  920 трилиона  евро , като в края  на годината  системите  са 
държали  ценни  книжа  за почти  39 трилиона  евро .  
Следователно  ЦДЦК  са от общосистемно  значение  за пазарите , в които  те извършват  
дейност , и стават  все по взаимообвръзани  поради  нарастването  на трансграничните  
сделки  в Европа ; по някои  изчисления  трансграничната  търговия  представлява  около  
една  трета  от всички  сделки  с ценни  книжа  на европейския  пазар . ЦДЦК  и процесите  
след  сключване  на сделките  като цяло  ще стават  все по-тясно  обвързани  поради  
навлизането  на Target2 Securities (T2S) ― проект , стартиран  от Евросистемата , който  
следва  да осигури  обща  платформа  за сетълмент  на ценни  книжа  в Европа  (планирано  е 
T2S да започне  работа  през 2015 г.). 
Пазарът  на ЕС за услуги  на ЦДЦК  е силно  разпокъсан , като съществуват  над 30 ЦДЦК  
и два МЦДЦК  (международни  ЦДЦК  – Clearstream Banking Luxembourg и Euroclear 
Bank). За сравнение  в САЩ  пазарът  на ценни  книжа  се обслужва  само  от два ЦДЦК  
―DTC и FedWire.  
Политически  мандат  и консултации  със заинтересованите  страни  
Службите  на Комисията  на ЕС работят  повече  от 10 години  по проблемите  на услугите  
след  сключване  на сделките . Тяхната  работа  беше  подкрепена  от резолюция  на 
 
BG 2   BG Европейския  парламент  от 2003 г. относно  консултация  с Комисията  по въпросите  на 
клиринга  и сетълмента , а през 2004 г. беше  подробно  изложена  в Съобщение  на 
Комисията  до Съвета  и Европейския  парламент  относно  услугите  по клиринг  и 
сетълмент  в ЕС.  
Неотдавна  политическа  подкрепа  беше  заявена , като: 
• В съвместно  писмо  от 8 юни 2010 г. канцлерът  на Германия , г-жа Меркел , и 
президентът  на Франция , г-н Саркози , приканиха  председателя  на Комисията , г-
н Барозу , да разгледа  възможността  за хармонизиране  на сроковете  за сетълмент  в 
Европа ; 
• Съветът  по икономическите  и финансовите  въпроси  от 2 декември  2008 г. подчерта  
необходимостта  да се засили  сигурността  и стабилността  на системите  за сетълмент  
на ценни  книжа  и се съгласи , че е необходим  законодателен  акт на ЕС за 
отстраняване  на правните  пречки , свързани  с услугите  след  сключване  на сделките , 
включително  пречките  пред  достъпа  до ЦДЦК . 
Съществува  съгласие  и в международен  план  по отношение  на необходимостта  от 
подходящи  стандарти  за ЦДЦК :  
• Още  през 2001 г. международните  регулатори  на банки  и ценни  книжа  (КПСС  — 
МОКЦК ) приеха  препоръки  за системите  за сетълмент , а през 2009 г. те бяха  приети  
и от европейските  регулатори  (ЕСЦБ -ЕКРЦК ); 
• През  октомври  2010 г. Съветът  за финансова  стабилност  отново  отправи  призив  за 
актуализиране  на стандартите  за изграждане  на по-силни  основни  пазарни  
инфраструктури , включително  ЦДЦК , и поиска  преразглеждането  и разширяването  
на съществуващите  стандарти .  
Службите  на Комисията  започнаха  широки  консултации  със заинтересованите  страни , 
в това число  с регулаторни  органи , ЦДЦК  и участници  в ЦДЦК . От 13 януари  до 1 март  
2011 г. беше  проведено  обществено  допитване , в рамките  на което  се получиха  101 
отговора . 
Преглед  на въпросите  
Въпреки  че като цяло  работата  на ЦДЦК  е сигурна  и ефективна  в рамките  на 
националните  граници , националните  системи , чрез които  се осъществяват  процесите  
след  сключване  на сделките , работят  и си обменят  информация  през граница  по-трудно  
и по-неефективно , което  означава , че при трансгранични  инвестиции  инвеститорите  са 
изправени  пред  по-големи  рискове  и разходи . Например  разходите  за трансграничен  
сетълмент  са до четири  пъти  по-високи  спрямо  националните  разходи . 
В доклада  за оценка  на въздействието  са очертани  три ключови  въпроса : по-високи  
рискове  и разходи  за трансграничен  сетълмент  и неравнопоставени  условия  на 
конкуренция  при услугите , предоставяни  от ЦДЦК . Това  е вследствие  на няколко  
причини , описани  накратко  по-долу . 
Различни  пазарни  практики  при организацията  на сетълмент  
а) Различни  практики  за дисциплина  при сетълмента  
 
BG 3   BG Практиките  се различават  по отношение  на това дали  или как на различните  пазари  в 
ЕС се използват  различни  мерки  за дисциплина  при сетълмента  ― като насърчаване  на 
ранния  сетълмент , наблюдение  на неуспешни  сетълменти , стимули  за своевременен  
сетълмент , глоби  и задължения  за изкупуване . Това  води  до увеличаване  броя  на 
неуспешни  сетълменти  при трансгранични  сделки  и създава  условия  за регулаторен  
арбитраж  (особено  в ситуация  на конкуренция  след  влизането  в действие  на системата  
T2s).  
Определенията  за неуспешен  сетълмент  също  се различават , което  влияе  върху  
способността  на участниците  на пазара , ЦДЦК  или на регулаторите  да разберат  
потенциалните  рискове , да набележат  мерки  за смекчаване  на риска  и съответно  да ги 
изпълняват  особено  в трансгранична  среда . 
Секторът  предприема  инициативи  за хармонизиране  на някои  от тези пазарни  
практики , но отбелязаният  напредък  е сравнително  бавен . Препоръките  на ЕСЦБ -
ЕКРЦК  също  включват  определени  принципи  относно  дисциплината  при сетълмента , 
но за голяма  част от мерките  не съществува  план  за прилагане . 
б) Различни  срокове  на сетълмент  
Сетълментът  на повечето  сделки  с ценни  книжа  не става  незабавно , а обикновено  
няколко  дни след  датата  на сключване  на сделката ; сетълментът  на повечето  ценни  
книжа  в Европа  се извършва  на деня  t + 3 или t + 2, т.е. три или съответно  два дена  след  
деня  на сделката . Различните  срокове  на сетълмент  създават  редица  проблеми  при 
трансгранични  сделки : а) допълнителен  оперативен  риск , б) увеличени  разходи  за 
финансиране , например  за инвеститорите , които  купуват  ценни  книжа  на пазар  със 
срок  на сетълмент  t + 2 и ги продават  на пазар  със срок  на сетълмент  t + 3, и в) 
затрудняване  на корпоративни  действия , пораждайки  объркване  относно  кои 
инвеститори  имат  право  на дивиденти . По-дългите  срокове  на сетълмент  пораждат  
несигурност  за инвеститорите  и повишен  риск  от контрагента . 
През  2009 г. под егидата  на службите  на Комисията  беше  сформирана  работна  група  за 
хармонизиране  на циклите  на сетълмента , председателствана  от представители  на 
сектора , чиято  задача  беше  да оцени  необходимостта  от хармонизация  в тази област  и 
как това да стане  по най-добрия  начин . Групата  препоръча  хармонизиране  на срока  на 
сетълмент  на t + 2. 
Различни  правила  за ЦДЦК  
ЦДЦК  в ЕС са регулирани  на национално  равнище  и държавите -членки  са възприели  
различни  практики . Например  някои  страни  не допускат  техните  ЦДЦК  да извършват  
банкови  дейности , докато  в други  държави  ЦДЦК  могат  да предоставят  определени  
банкови  услуги , което  води  до допълнителен  риск  в работата  на ЦДЦК . 
Препоръките  на ЕСЦБ -ЕКРЦК  предоставят  на надзорните  органи  насоки  за оценка  на 
сигурността , стабилността  и ефикасността  на ЦДЦК , но тези насоки  са от общ и 
незадължителен  характер . 
Различните  правила , съчетани  с описаните  по-долу  пречки  пред  достъпа , водят  до 
разпокъсаност  на пазара  на ЕС за услугите  след  сключване  на сделката . В резултат  на 
тази фрагментация  при трансграничен  сетълмент  на сделките  се разчита  на сложни  
 
BG 4   BG вериги  на прехвърляне  на собствеността  на ценните  книжа , което  се отразява  на 
сигурността  и ефикасността  на тези сделки . Липсата  на ефективност  води  до по-
високи  разходи  за трансграничен  сетълмент  спрямо  националния  сетълмент , както  и до 
по-високи  оперативни  разходи  и разходи  за финансиране  за инвеститорите , които  не са 
в състояние  да инвестират  активите  си в пакет  с една  и съща  ликвидност . 
Различните  правила  и препятствията  пред  достъпа  допринасят  за възникването  на 
виртуални  монополи , от които  се възползват  националните  ЦДЦК  ― поне  за някой  вид 
услуги  и ценни  книжа , като например  нотариални  услуги  за капиталови  инструменти .  
Препятствия  пред  достъпа  до ЦДЦК  
а) Достъп  на емитенти  до ЦДЦК  
Свободата  на даден  емитент  да избере  свой  ЦДЦК  все още е ограничена  в много  
държави -членки , най-вече що се отнася  до капиталовите  инструменти . Това  допринася  
за липса  на конкуренция  между  ЦДЦК  и до разпокъсаност  на пазара  на ЕС, с всички  
описани  по-горе последствия . 
б) Достъп  между  ЦДЦК  и между  ЦДЦК  и други  пазарни  инфраструктури  
В условията  на нарастваща  трансгранична  търговия  ЦДЦК  и другите  пазарни  
инфраструктури  (като местата  за търговия  и ЦК) трябва  да имат  достъп  помежду  си, за 
да се конкурират  при равни  условия . Тези  права  на достъп  не са гарантирани  от 
законодателството  на ЕС или от националното  законодателство .  
Европейските  сдружения  на ЦДЦК , борсите  и ЦК подписаха  през 2006 г. правила  за 
поведение , с които  се определят  някои  общи  принципи  в това отношение , но те се 
прилагат  на доброволна  основа  и само  по отношение  на капиталовите  инструменти . 
Правно  основание  за действие  от страна  на ЕС  
От гледна  точка  на принципа  на субсидиарност  изглежда  уместно  да се предприемат  
действия  на равнището  на ЕС поради  следните  причини : 
• Определените  по-горе проблеми  засягат  основно  трансгранични  въпроси . Поради  
това ефикасността  на решенията , изпълнявани  по независим  и некоординиран  начин  
от отделните  държави -членки , вероятно  би била  незначителна  в трансграничен  
аспект ; 
• Общосистемният  характер  на ЦДЦК  и тяхната  нарастваща  взаимообвързаност  в 
Европа  налага  координирани  действия ; 
• Някои  аспекти  на установените  проблеми  са залегнали  в съществуващите  
достижения  на правото  на ЕС, а именно  Директивата  относно  финансовите  
обезпечения  и Директивата  относно  окончателността  на сетълмента , Директивата  за 
пазара  на финансови  инструменти  и Директивата  за капиталовите  изисквания  (ДКИ ). 
Всяко  ново  предложение  ще трябва  да се съчетае  много  добре  с тези мерки  на ЕС. 
Това  може  да бъде  постигнато  най-добре  в резултат  на общи  усилия . 
Цели  
 
BG 5   BG Целта  на настоящата  оценка  на въздействието  е да се проучи  възможността  за намиране  
на решения  на равнището  на ЕС на изложените  по-горе проблеми . Стратегическите  
цели  са повишаване  на сигурността  и ефективността  и осигуряване  на равни  условия  за 
трансграничните  услуги , предоставяни  от ЦДЦК . В доклада  също  така са набелязани  
конкретни  оперативни  цели : 
(1) Подобряване  на рамката  за сетълмент  – посредством  (1.1) подобряване  на 
дисциплината  при трансграничен  сетълмента  и (1.2) хармонизиране  на сроковете  
за сетълмент ; 
(2) Въвеждане  на еднакви  правила  за ЦДЦК  в цяла  Европа  – чрез хармонизиране  на 
(2.1) правната  уредба  за лицензиране , (2.2) пруденциалните  и организационните  
правила  и (2.3) режимите  за издаване  на разрешителни  за ЦДЦК  и за контрола  
върху  тях; 
(3) Премахване  на препятствията  пред  достъпа  до/на ЦДЦК  — това се отнася  както  
за точка  (3.1) достъп  между  емитентите  и ЦДЦК , така и за точка  (3.2) достъп  
между  самите  ЦДЦК  и между  ЦДЦК  и другите  пазарни  инфраструктури .  
Вариант  на политика (и) и инструмент (и) 
В оценката  на въздействието  са набелязани  и се анализират  някои  варианти  на 
политика  за всяка  оперативна  цел, които  са сравнени  спрямо  съществуващото  
положение .  
(1.1) Относно  дисциплината  при трансграничен  сетълмент  бяха  разгледани  следните  
варианти : секторът  да поеме  допълнителни  ангажименти  да въведе  общи  принципи  за 
извършване  на сетълмент , като препоръча  прилагането  на стандартни  процеси  за 
дисциплината  при сетълмент , или да въведе  мерки , насочени  към цялата  верига  от 
процеси  пред  и след  сключване  на сделката . Беше  предпочетен  вариантът  за въвеждане  
на задължителни  общи  принципи  на равнище  ЕС, тъй като той насърчава  
стандартизирането  и сигурността , но позволява  нововъведения  и гъвкавост  в условията  
на променяща  се пазарна  среда . Този  вариант  е предпочитан  и от работната  група  по 
хармонизиране  на сетълмента  на ценни  книжа . 
(1.2) Относно  сроковете  на сетълмент  бяха  разгледани  варианти  за срокове  от t + 1, t + 2 
и t + 3. В съответствие  със заключенията  на работната  група  по хармонизиране  на 
сетълмента  на ценни  книжа  вариантът  за срок  от t + 2 изглежда  има повече  предимства , 
тъй като той намалява  риска  от контрагента  и изискванията  за обезпечение  и насърчава  
по-голяма  автоматизация ; това са текущи  ползи , докато  разходите  за прилагане  от 
участниците  на пазара  са еднократни  и са само  незначително  по-високи  спрямо  
разходите  при хармонизация  на базата  на срок  от t + 3.  
(2.1) Относно  правната  уредба  за лицензиране  в доклада  са сравнени  взаимното  
признаване  на услугите , предоставяни  от ЦДЦК  в ЕС, и издаване  на лиценз  (и паспорт ) 
на ЕС. Лицензът  (и паспорт ) на ЕС беше  избран  като най-добър  начин  за постигане  на 
равнопоставеност  и конкуренция  между  ЦДЦК . Това  е в съответствие  с мнението  на 
голяма  част от запитаните  по време  на обществената  консултация , въпреки  че мненията  
се различават  по отношение  на обхвата  на лиценза , а именно  дали  лицензът  следва  да 
включва  банкови  услуги , при които  ЦДЦК  поема  основния  риск .  
 
BG 6   BG По отношение  на банковите  услуги  в доклада  се прави  сравнение  между  интегриращ  
модел , при който  ЦДЦК  предоставя  някои  банкови  услуги , които  подлежат  на по-
строги  изисквания  от предвидените  в ДКИ  (например  пълно  обезпечение  на кредита ), и 
разделящ  модел , при който  тези банкови  услуги  се предоставят  от отделна  кредитна  
институция , без ограничение  върху  обхвата  на дейността , но подлежат  на същите  
пруденциални  изисквания . Беше  избран  разделящият  модел , тъй като той намалява  
вероятността  рискът  от банковите  дейности  да се разпространи  върху  другите  дейности  
на ЦДЦК  и по този начин  се гарантира , че ЦДЦК  са с нискорисков  профил , който  е по-
подходящ  за подобни  инфраструктури , които  са от значение  за цялата  система . 
Изглежда , че изключителните  ползи  от този модел  не могат  да бъдат  засенчени  от 
разходите  по прилагането  на тази мярка , които  са предимно  правни  разходи  и разходи  
по сделката  за учредяването  на отделно  юридическо  лице  и предоговаряне  на 
съществуващи  договори . 
(2.2) Относно  пруденциалните  правила  в доклада  се разглеждат  два основни  варианта  
за въвеждане  на тези правила : чрез възприемането  на общи  принципи  в 
законодателството  на ЕС, с помощта  на подробни  технически  стандарти , разработени  
от ЕОЦКП  в сътрудничество  с ЕСЦБ , или чрез включването  на подробни  общи  правила  
в законодателството . В съответствие  с мненията  на участниците  беше  избран  първият  
вариант , защото  той позволява : гъвкавост  в приспособяването  на подробните  мерки  
към пазарните  условия , б) по-добро  съответствие  с международните  стандарти  и в) 
участие  на ЕСЦБ  при определянето  на подобни  мерки  – това е важно  за управлението  
на регулаторната  тежест  за ЦДЦК , тъй като използваните  от тях системите  за 
сетълмент  са под надзора  на централните  банки . 
(2.3) Относно  рамката  за издаване  на разрешително  и за надзора  над ЦДЦК  в доклада  
се разглеждат  следните  варианти : издаване  на разрешително /упражняване  на надзор  
над ЦДЦК  на национално  равнище  с участието  на органите  на другите  държави -
членки , където  това е приложимо ; издаване  на разрешително /упражняване  на надзор  с 
участието  на ЕОЦКП ; комбинация  от тези два варианта  или издаване  на 
разрешително /упражняване  на надзор  от ЕОЦКП . Беше  избран  вариантът  за 
комбинация  между  издаване  на разрешително /упражняване  на надзор  над ЦДЦК  на 
национално  равнище  с участието  на органите  на другите  държави -членки  и на ЕОЦКП , 
тъй като позволява  на органите  да участват  пряко  в издаването  на разрешително  и 
надзора  над ЦДЦК  с трансгранични  дейности  по гъвкав  начин , който  не поражда  
ненужна  регулаторна  тежест  върху  по-малките  ЦДЦК , като едновременно  се гарантира  
известна  стандартизация  на това сътрудничество  за по-големите  ЦДЦК .  
(3.1) Въвеждането  на право  за емитентите  да емитират  ценни  книжа  чрез ЦДЦК  по 
техен  избор  допринася  за отварянето  на пазара  вследствие  от въвеждането  на лиценз  на 
ЕС. За това способства  и задължението  ценните  книжа , допуснати  за търговия  на 
регулиран  пазар , да бъдат  регистрирани  в безналична  форма , което  също  така ще 
повиши  ефективността  на сетълмента  и ще улесни  съкращаването  на сроковете  на 
сетълмент , тъй като безналичните  ценни  книжа  се доставят  много  по-лесно  от ценни  
книжа  на хартиен  носител . Въздействието  върху  няколко  пазари , на които  все още се 
използват  ценни  книжа  на хартиен  носител , може  да бъдат  смекчено , като се определи  
начална  дата на прилагане , за да могат  тези пазари  да адаптират  дейността  си.  
(3.2) Важно  е правата  на достъп  между  ЦДЦК  и между  ЦДЦК  и другите  пазарни  
инфраструктури  да бъдат  част от лиценза  на ЕС. 
 
BG 7   BG Много  от тези варианти  на политика  са взаимосвързани . Общите  резултати  могат  да 
бъдат : 
• В краткосрочен  план  повече  конкуренция  между  ЦДЦК , като се очаква  това да 
окаже  положително  въздействие  върху  качеството  и таксите  за трансграничните  
услуги . Това  може  да доведе  до незабавни  ползи  за емитентите , но ползите  от по-
ниските  разходи  за инвеститорите  вследствие  на по-ниските  такси  за ЦДЦК  може  да 
бъдат  спорни , ако в резултат  на конкуренцията  се засили  разпокъсаността  на пазара  
в краткосрочен  план ; 
• В средносрочен  до дългосрочен  план  по-голямо  консолидиране  на пазара  и по-малка  
разпокъсаност  (по-кратки  трансгранични  вериги  на прехвърляне  на собствеността  на 
ценните  книжа ), което  ще доведе  до по-нисък  риск  и разходи  при трансграничен  
сетълмент . Това  може  да намали  разходите  за инвеститорите  по цялата  верига  след  
сключване  на сделката ; 
• Като  цяло  предложените  политики  биха  могли  да подобрят  способността  на 
емитентите  да привличат  капитали  и способността  на инвеститорите  да инвестират  
средствата  си по-рентабилно  и в по-сигурни  активи , което  ще доведе  до ползи  за 
цялата  икономика . 
Трудно  е тези ползи  да бъдат  количествено  оценени . В проекта  на работен  документ  на 
службите  на Комисията  от 2006 г. относно  услугите  след  сключване  на сделката  се 
посочват  някои  оценки , основаващи  се на разликите  между  разходите  за 
трансграничните  и националните  сделки  и между  сделките  на европейските  и 
американските  пазари  (данните  са извлечени  от наличните  по това време  изследвания , 
предимно  за периода  2001―2004 г.): 
• общи  разходи  в размер  между  2 млрд . и 5 млрд . евро  за инвеститорите  за достъп  до 
услуги  след  сключване  на сделките ;  
• приблизително  700 млн. евро  допълнителни  икономии  на разходи  от пазарна  
консолидация . 
Тези  данни  показват  размера  на ползите , но вероятно  от днешна  гледна  точка  
потенциалните  ползи  от законодателството  са надценени , тъй като разликата  между  
разходите  за трансгранични  и национални  сделки  е намаляла , а се очаква  след  
въвеждането  на системата  Т2S те да намалеят  още повече .  
С оглед  на предпочитаните  варианти  и на необходимостта  да се гарантира , че 
законодателната  рамка  се прилага  еднакво  в целия  ЕС, изготвянето  на регламент  бе 
счетено  за най-подходящия  инструмент  на политика  за постигане  на желаните  цели . 
Мониторинг  и оценка  
Последващата  оценка  на всички  политики  е главен  приоритет  за Комисията , тъй като 
пазарът  се променя  непрекъснато . Оценката  ще провери  по-специално  дали  мерките  са 
все още ефикасни  и ефективни  спрямо  описаните  по-горе цели . Докладът  предлага  
рамка  за мониторинг  и оценка , която  съчетава  редовен  мониторинг  от ЕОЦКП , 
изследвания  на сектора  и външни  проучвания . В доклада  се предлага  и мониторинг  на 
други  области , в които  бяха  констатирани  проблеми , но понастоящем  не се предвижда  
 
BG 8   BG намеса  от страна  на ЕС, като например  вътрешно  извършване  на сетълмент  извън  
установени  и нотифицирани  системи  за сетълмент .