Специален доклад Инициативи на политиката 
и финансова подкрепа 
от страна на ЕС за 
интегриране на ромите — 
постигнат е значителен 
напредък през последното 
десетилетие, но са 
необходими допълнителни 
усилия на местно равнищеBG 2016  № 14
ЕВРОПЕЙСК А
СМЕТНА
ПАЛАТА

ЕВРОПЕЙСКА СМЕТНА ПАЛАТА  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Тел. +352 4398-1
За запитвания:  eca.europa.eu/bg/Pages/ContactForm.aspx
Уебсайт:  eca.europa.eu
Туитър: @EUAuditorsECA
Допълнителна информация за Европейския съюз можете да намерите в  интернет ( http://europa.eu ).
Люксембург: Служба за публикации на Европейския съюз, 2016 г.
Print ISBN 978-92-872-5348-4 ISSN 1831-0974 doi:10.2865/727220 QJ-AB-16-018-BG-C
PDF ISBN 978-92-872-5345-3 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/04650 QJ-AB-16-018-BG-N
EPUB ISBN 978-92-872-5318-7 ISSN 1977-5814 doi:10.2865/19641 QJ-AB-16-018-BG-E
© Европейски съюз, 2016 г.
Възпроизвеждането е  разрешено при посочване на източника.
Printed in Luxembourg
Инициативи на политиката 
и финансова подкрепа 
от страна на ЕС за 
интегриране на ромите — 
постигнат е значителен 
напредък през последното 
десетилетие, но са 
необходими допълнителни 
усилия на местно равнище
(съгласно член 287, параграф 4, втора алинея от ДФЕС)Специален докладBG 2016  № 14
02
 Одитен екип
Специалните доклади на ЕСП представят резултатите от извършени от нея одити на изпълнението или на съответ -
ствието по конкретни бюджетни области или теми на управлението. ЕСП подбира и разработва одитните си задачи 
така, че те да окажат максимално въздействие, като отчита рисковете за изпълнението или съответствието, прове -
рявания обем приходи или разходи, предстоящите промени, както и политическия и обществения интерес.
Настоящият одит на изпълнението беше извършен от Одитен състав II, с ръководител Henri Grethen, член на ЕСП. 
Този състав е специализиран в областите на разходи, свързани със структурните политики, транспорта и енерге -
тиката. Одитът беше ръководен от докладващия член на ЕСП Henri Grethen, със съдействието на Marc Hostert, ръ -
ководител на неговия кабинет. Основният одитен екип се състои от Emmanuel Rauch, главен ръководител, Naiara 
Zabala Eguiraun, Aino Nyholm и Живка Калайджиева, одитори. Езиковото съдействие беше осигурено от Richard 
Moore.
03
 Съдържание
Точки
 Речник на термините
I—VII  Кратко изложение
1—14  Въведение
1—3  Ромското население
4—8 Правна рамка и рамка на политиката
9—12  По какъв начин ЕС осигурява финансова подкрепа за мерки за интегриране на ромите?
13—14  Роля на други европейски и международни организации във връзка с интегрирането на 
ромите
15—26  Обхват и цели на одита
27—120  Констатации и оценки
27—56  Постигнат е напредък по отношение на въведените стратегии на ниво ЕС и на ниво държави 
членки, но повечето подобрения са осъществени твърде късно, за да окажат въздействие 
върху програмния период 2007–2013 г.
29—40  Инициативата за политика на ЕС относно приобщаването на ромите е договорена през 2011 г., след 
разширяването на ЕС през 2004 и 2007 г.
41—56  Напредък на ниво държави членки: приети са национални стратегии за интегриране на ромите, но 
продължават да съществуват някои слабости
57—94  В рамките на периода 2014–2020 г. е обърнато е по-голямо внимание на мерките за 
интегриране на ромите в областта на политиката на сближаване в сравнение с периода 
2007–2013 г.
59—65  Въпреки че интегрирането на ромите не се посочва в правната рамка за периода 2007–2013 г., някои 
държави членки включват интегрирането на ромите в своите оперативни програми
66—83  Повишеното внимание към свързаните с ромите въпроси на ниво ЕС е отразено в рамката на ЕСИ 
фондовете за периода 2014–2020 г.
84—94 Инструментите за мониторинг на ниво оперативна програма, достъпни през програмния период 
2007–2013 г., не са подходящи за измерване на резултатите от мерките за интегриране на ромите
04 Съдържание 
95—120  Повечето проекти са осъществени в съответствие с плановете, но критериите за „най-добри 
практики“, допринасящи за успешно приобщаване на ромите, невинаги са прилагани 
и мониторингът на резултатите от проектите е бил затруднен
96—100  Всички проверени проекти съответстват на целите на ОП, но процедурите за подбор не са насочени 
специално към подбор на проекти, свързани с приобщаването на ромите
101—102  Като цяло проектите са изпълнени в съответствие с плановете
103 —115  Съществуват индикации, че по-доброто обмисляне на специфични критерии по отношение на 
ромите, като например общите основни принципи (ООП) за приобщаване на ромите, допринася 
положително за резултатите от проектите
116 —120  Оценяването на резултатите за периода 2007–2013 г. е затруднено поради трудности при събирането 
на информация относно ромите
121—133  Заключения и препоръки
 Приложение I  — Проверени оперативни програми
 Приложение II —  Управляващи органи на структурните фондове в посетените държави 
членки
 Приложение III  — Общи основни принципи (ООП) за приобщаване на ромите
 Отговори на Комисията
05
 Речник на термините
Дискриминация : В Директива 2000/43/ЕО се определят два вида дискриминация:
 ο Проява на пряка дискриминация  има, когато едно лице е, било е, или би било третирано по-малко 
благоприятно от друго в сравнима ситуация въз основа на расов признак или етнически произход.
 ο Проява на непряка дискриминация  има, когато видимо неутрална разпоредба, критерий или практика 
биха поставили лицата от дадена раса или етнически произход в особено неблагоприятно положение 
в сравнение с други лица, освен ако тази разпоредба, критерий или практика са обективно оправдани от 
законната си цел и средствата за постигане на тази цел са подходящи и необходими.
Европейски социален фонд (ЕСФ) : Европейският социален фонд (ЕСФ) има за цел да засили икономическото 
и социалното сближаване в рамките на Европейския съюз чрез подобряване на заетостта и възможностите 
за работа (най-вече с помощта на схеми за обучение), като насърчава високо ниво на заетост и създаване на 
повече и по-добри работни места.
Европейски структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) : Европейските структурни 
и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове) са инструментът на Съюза за намаляване на несъответствията 
между степента на развитие на отделните региони и за подпомагане на по-слабо развитите региони 
да настигнат останалите. В съответствие с член 174 от ДФЕС те допринасят за целта за засилване на 
икономическото, социалното и териториалното сближаване.
Европейски фонд за регионално развитие (ЕФРР) : Европейският фонд за регионално развитие (ЕФРР) 
цели засилване на икономическото и социално сближаване в рамките на Европейския съюз посредством 
преодоляване на основните различия между регионите чрез финансова подкрепа за изграждане на 
инфраструктура и продуктивни инвестиции, създаващи работни места, най-вече за предприятията.
Институционална дискриминация : Дискриминация, която е станала неразделна част от организационните 
структури и процедури.
Крайни продукти : Това, което е произведено или постигнато с предоставените за дадена интервенция 
ресурси, (например безвъзмездна финансова помощ, отпусната на земеделски производители, обучения, 
предоставени на безработни, или изграден път в развиваща се държава).
Междинно звено : Междинно звено е всеки публичен или частен орган или служба, подчинен/а на 
управляващ орган или изпълняващ/а функции от негово име по отношение на бенефициентите, участващи 
в изпълнението на операциите.
06 Речник на термините 
Национална стратегия за интегриране на ромите (НСИР) : Комисията поиска от всяка държава членка 
с ромско население да изготви национална стратегия за интегриране на ромите (НСИР) за периода 2011–
2020 г. или, ако вече има приета стратегия, да я адаптира към целите на ЕС за интегриране на ромите, 
като предвиди целеви действия и достатъчно финансиране (национално, европейско и друго) за тяхното 
постигане. В тези стратегии също така следва да се предлагат решения за справяне с настоящите пречки 
пред по-ефективното използване на средствата на ЕС и да се поставят основите на стабилен механизъм за 
мониторинг, за да се осигурят конкретни резултати за ромите. Някои държави членки не разполагат с НСИР , 
а вместо това са приели „набор от интегрирани мерки“.
Национално звено за контакт по въпросите на ромите (НЗКВР) : Националното звено за контакт 
по въпросите на ромите (НЗКВР) е национален орган, чиято роля е да координира разработването 
и изпълнението на националната стратегия за интегриране на ромите/набора от интегрирани мерки на 
политиката.
Неправителствена организация (НПО) : Терминът се използва за набор от различни организации, които 
обикновено имат следните общи характеристики:
 ο Не са създадени с търговска цел. Въпреки че е възможно да разполагат с платени служители и да 
участват в дейности, генериращи приходи, те не разпределят печалба сред своите членове.
 ο Те представляват доброволни обединения на граждани.
 ο НПО трябва да имат някаква форма на официално или институционално съществуване (напр. устав или 
друг регулиращ дейността им документ, в който да се определя тяхната мисия, цели и поле на действие), 
тъй като се отчитат пред своите членове или донори.
 ο Те са независими, по-специално по отношение на правителствени и обществени органи, политически 
партии и търговски дружества.
Общи основни принципи (ООП) : Общите основни принципи (ООП) представляват набор от 10 критерия за 
гарантиране на успех на инициативите за приобщаване на ромите. Тези принципи бяха обсъдени на първото 
заседание на европейската платформа за приобщаване на ромите през 2009 г. в Прага. След това те бяха 
включени като приложение към заключенията от заседанието на Съвета по заетост, социална политика, 
здравеопазване и потребителски въпроси, проведено на 8 юни 2009 г.
Оперативна програма (ОП) : В оперативната програма (ОП) се определят приоритетите и конкретните 
цели на дадена държава членка и начинът, по който финансирането (от ЕС, както и националното публично 
и частно съфинансиране) ще бъде използвано в рамките на определен период от време (обикновено седем 
години) за финансиране на проекти. Тези проекти трябва да допринасят за постигане на известен брой цели, 
определени на нивото на приоритетната ос на оперативната програма. ОП съществуват за всеки от фондовете 
в областта на политиката на сближаване (т.е. ЕФРР , Кохезионният фонд и ЕСФ). Оперативната програма се 
изготвя от държавата членка и трябва да бъде одобрена от Комисията преди да бъдат извършения плащания 
от бюджета на ЕС. Оперативните програми могат да бъдат променяни само по време на посочения период, 
ако и двете страни са съгласни.
Предварителни условия (ПУ) : Предварителните условия (ПУ) са условия, определени в споразумения 
за партньорство, които се считат за необходими предпоставки за ефективното и ефикасно използване 
на подкрепата от Съюза, обхваната от тези споразумения. При изготвянето на оперативните програми по 
ЕФРР , Кохезионния фонд и ЕСФ в рамките на програмния период 2014–2020 г. държавите членки трябва да 
преценят дали са изпълнени тези условия. Ако те не са били изпълнени, трябва да бъдат изготвени планове за 
действие, които да осигурят изпълнението им до 31 декември 2016 г.
07 Речник на термините 
Резултати : Непосредствените промени, които настъпват за преките адресати при приключването 
на участието им в дадена интервенция (например подобрен достъп до даден район благодарение на 
изграждането на път, стажанти, които биват наети на работа).
Сегрегация/десегрегация :
 ο Сегрегация  се поражда от редица фактори, включително дискриминационни действия, икономически 
и демографски механизми. Тя се характеризира с физическо и социално отделяне на членовете на 
маргинализираната група от членовете на немаргинализираните групи, както и с неравнопоставен 
достъп до приобщаващи и висококачествени услуги, предназначени за цялото общество.
 ο Десегрегация  означава действие за премахване на сегрегацията. Мерките за десегрегация следва 
да създават условия за равен достъп до висококачествени услуги, включително в областта на 
образованието, жилищното настаняване, пазара на труда, здравеопазването и всички други уместни 
сфери.
Социално приобщаване : Това е процесът на подобряване на условията за отделни лица и групи да участват 
в обществото.
Социалното приобщаване цели да оправомощи бедни и маргинализирани хора да се възползват от 
нарастващите глобални възможности. По този начин се гарантира, че хората участват във вземането на 
решения, които засягат техния живот, и че имат равен достъп до пазари, услуги, както и до политически 
и социални сфери и физически пространства.
Специфични препоръки за всяка държава (СПД) : Специфичните препоръки за всяка държава 
(СПД) представляват препоръки, свързани със структурни предизвикателства, за чието преодоляване 
е целесъобразно да се прибегне до многогодишни инвестиции, които попадат директно в приложното 
поле на ЕСИ фондовете, както е определено в регламентите за отделните фондове. Те се приемат от 
Комисията в съответствие с член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от Договора за функционирането на 
Европейския съюз (ДФЕС).
Управляващ орган : Управляващият орган е национален, регионален или местен публичен орган (или друг 
държавен или частен орган), определен от държавата членка да управлява дадена оперативна програма. 
Неговите задачи включват подбор на проекти, които да бъдат финансирани, мониторинг на начина на 
изпълнение на проектите и докладване на Комисията за финансовите аспекти и постигнатите резултати.
08
 Кpатко изложение
I
Ромите в Европа са обект на дискриминация от тяхното пристигане на територията на днешния Европейски 
съюз преди много векове. В днешно време ромското население е най-голямото етническо малцинство в ЕС – 
6,2 милиона души според изчисленията – и е предимно маргинализирано. В държавите членки с най-висока 
концентрация на ромско население между 15 % и 20 % от учениците и новите участници на пазара на труда са 
роми.
II
Обикновено по-голямата част от финансовата подкрепа от ЕС за мерки за социално приобщаване, вклю -
чително мерки за насърчаване на приобщаването на ромите, се отпуска по линия на Европейския фонд за 
регионално развитие (ЕФРР) и Европейския социален фонд (ЕСФ). Не се отбелязват сумите, които се насочват 
специално за инициативи за интегриране на ромите. Въпреки това от документите за планиране на държа -
вите членки може да се заключи, че за програмния период 2014–2020 г. са предвидени около 1,5 млрд. евро 
за социално и икономическо интегриране на маргинализирани общности като ромите. Подобни примерни 
стойности не са налични за периода 2007–2013 г.
III
В проведения одит Сметната палата провери дали инициативите за политики на ЕС и финансовата подкрепа 
от Съюза чрез ЕФРР и ЕСФ са допринесли ефективно за интегрирането на ромите. По-специално беше разгле -
дано дали:
— стратегиите на ЕС и националните стратегии за ромите улесняват ефективното използване на ЕФРР и ЕСФ 
за мерки за приобщаване на ромите във всеки програмен период;
— рамката на ЕФРР и ЕСФ за всеки програмен период е разработена по такъв начин, че да позволява ефек -
тивна подкрепа за мерки за интегриране на ромите; и
— осъществените проекти по линия на ЕФРР и ЕСФ през програмния период 2007–2013 г. са допринесли 
ефективно за интегрирането на ромите.
Одитната дейност беше проведена в Комисията и в четири държави членки (България, Испания, Унгария 
и Румъния), като обхвана периода от 2007 до 2015 г.
09 Кpатко изложение 
IV
Сметната палата установи, че Комисията е постигнала значителен напредък при определянето на инициа -
тиви за политики на ЕС за насърчаване на интегрирането на ромите и че всички посетени държави членки са 
разработили национална стратегия за интегриране на ромите (НСИР) до 2012 г., но на този етап е било пре -
калено късно да се окаже въздействие върху разработването на оперативните програми (ОП) по ЕФРР и ЕСФ 
и подбора на проекти през програмния период 2007–2013 г. По отношение на тези НСИР все още съществуват 
редица слабости. Първо, в националните стратегии не се посочва какво равнище на финансиране е необхо -
димо, за да се осъществят предложените мерки за приобщаване на ромите. Освен това в тях не се посочват 
наличните суми за такива мерки от националния бюджет и също така от бюджета на ЕС чрез ЕФРР и ЕСФ. 
Второ, не е обърнато достатъчно внимание на борбата с дискриминацията и антиромските настроения. Трето, 
необходимостта от активно участие на организации на гражданското общество, и по-специално на пред -
ставители на самата ромска общност, невинаги се взема под внимание в подбраните държави членки при 
изготвянето на НСИР . На последно място, ролята на националните звена за контакт по въпросите на ромите, 
създадени с цел координация на разработването и изпълнението на НСИР , понякога се подронва от несъот -
ветствие между ресурси и отговорности.
V
По отношение на периода 2014–2020 г. бяха отбелязани редица подобрения: например интегрирането на 
ромите изрично се посочва в Регламента за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фон -
дове) и е въведен конкретен приоритет за финансиране. Освен това държавите членки със специфични пре -
поръки (СПД), свързани с интегрирането на ромите, са длъжни да отделят финансови средства за насърчаване 
на тази цел. Сметната палата счита обаче, че са необходими допълнителни средства както на ниво Комисия, 
така и на ниво държави членки, за да се гарантира, че тези промени ще доведат до проекти, които допринасят 
по-добре за интегрирането на ромите на местно равнище.
VI
Повечето проекти по ЕФРР и ЕСФ, проверени по време на одита, са постигнали общите си цели, но тези цели 
често не са били свързани конкретно с ромите. Освен това Сметната палата заключи, че проектите, подбрани 
и осъществени в съответствие с приетите от Съвета критерии за „най-добри практики“, т. нар. общи основни 
принципи (ООП) за приобщаване на ромите, имат по-голяма вероятност да допринесат ефективно за интегри -
рането на ромското население. В допълнение Сметната палата констатира, че е трудно да се проследи постиг -
натият напредък по проектите за интегриране на ромите, най-вече поради слабости, свързани с наличието 
и качеството на данните относно участниците от ромски произход. Липсата на всеобхватни и надеждни данни 
представлява проблем не само във връзка с проектите, но и за разработването на политики на европейско 
и национално равнище. Тази ситуация ще остане същата за периода 2014–2020 г., освен ако се предприемат 
спешни действия.
10 Кpатко изложение 
VII
В настоящия доклад Сметната палата отправя следните препоръки:
Препоръка 1
Когато преразглеждат своите НСИР или правят изменения, държавите членки следва да:
а) посочат какво равнище на финансиране е необходимо, за да се осъществят предложените в стратеги -
ята мерки за приобщаване на ромите; в НСИР следва да се посочва наличното финансиране за такива 
мерки от националния бюджет и също така от бюджета на ЕС чрез ЕФРР и ЕСФ; държавите членки също 
така следва да поемат официален ангажимент, че ще гарантират, че усилията за изпълнение на мерките 
в полза на интегрирането на ромите не са изложени на риск от краткосрочни промени в  приоритетите на 
политиката;
б) включат показатели и целеви стойности, свързани с борбата с дискриминацията или по-специално с анти -
ромските настроения; в рамките на програмния период 2014–2020 г. тези показатели също така следва да 
се вземат предвид при разработването в рамките на ЕСИ фондовете на мерки за насърчаване на приобща -
ването на маргинализираните ромски общности в съответствие с изискванията на Директивата за равен -
ството между расите;
в) осигуряват системно включване и консултиране с организациите на гражданското общество, в т.ч. пред -
ставители на ромите, когато се планират и изпълняват мерки за интегриране на ромите;
г) дефинират по-конкретно ролята на НЗКВР във връзка с НСИР и гарантират, че правомощията и отговорно -
стите на НЗКВР съответстват на отпуснатите им ресурси.
Препоръка 2
а) При преразглеждането на съответните оперативни програми Комисията следва да гарантира, че пред -
приетите мерки по линия на ЕСИ фондовете са приобщаващи и съдържат разпоредби, насочени към 
борба със сегрегацията. Практиките на сегрегация следва да бъдат ясно описани и изрично изключени 
от финансиране съгласно рамката на ЕСИ фондовете (а не само да бъдат посочени в съображенията), като 
във връзка с това особено внимание се обръща на проекти в областта на образованието и жилищното 
настаняване. Това би спомогнало за укрепване на връзката между СПД и използването на ЕСИ фондовете.
б) В рамките на заседанията на комитетите за наблюдение по оперативните програми Комисията следва да 
използва в пълна степен информацията от докладите, които държавите членки са длъжни да предоставят 
от 2016 г. нататък съгласно Препоръката на Съвета относно ефективни мерки за интегриране на ромите, 
както и констатациите, произтичащи от тази информация. По този начин се следи установените в докла -
дите области на слабости да бъдат отстранявани чрез финансови средства от ЕСИ фондовете и/или на 
държавите членки (например чрез преразпределяне на финансови средства към области, в които са уста -
новени недостатъци).
11 Кpатко изложение 
Препоръка 3
Държавите членки следва да използват критериите за „най-добри практики“ за интегриране на ромите 
(например 10-те ООП на Съвета) при поканите за представяне на предложения и при подбора на проекти. Ако 
това е целесъобразно, следва да се организират покани за подбор на дългосрочни проекти в полза на мар -
гинализираните ромски общности. На последно място, разпределянето на средствата от ЕСИ фондовете по 
възможност следва да бъде обвързано с устойчивостта на проектите, без продължаване на финансирането от 
ЕС след тяхното приключване. Тези аспекти следва да се вземат под внимание и при изменянето на оператив -
ните програми за периода 2014–2020 г.
Препоръка 4
Комисията следва да гарантира през следващия програмен период или при преразглеждане на оператив -
ните програми, че целите за интегриране на ромите, включени в НСИР , са отразени в рамката на ЕСИ фондо -
вете и на всички оперативни равнища, когато това е приложимо. В този контекст тя следва да гарантира, че 
данните се събират по надежден начин, за да се даде възможност за мониторинг и оценка на напредъка по 
отделните проекти и на всички равнища на администрацията.
Препоръка 5
Държавите членки следва да допълнят общите показатели за крайните продукти от изпълнението и за резул -
татите, определени в законодателството за ЕСИ фондовете, с конкретни показатели за ромите, когато това 
е целесъобразно. Тези показатели следва да бъдат съгласувани с посочените в НСИР показатели и съответно 
следва да се използват при мониторинга на оперативните програми за периода 2014–2020 г. Те следва да се 
основават на показателите, разработени през 2016 г. от Агенцията за основните права.
Препоръка 6
Държавите членки следва да обмислят как да действат заедно с оглед на подготовката за следващия про -
грамен период, за да се опитат да гарантират правна сигурност при използването на ЕСФ за финансиране на 
мерки за социално приобщаване, които не са свързани със заетостта. Осигуряването на правна сигурност ще 
улесни държавите членки пълноценно да използват ЕСФ за целите на социалното приобщаване, включително 
чрез мерки за борба с дискриминацията.
Препоръка 7
Комисията следва да обмисли дали да предложи промени в законодателството за ЕСИ фондовете, за да се 
гарантира, че за програмния период с начало 2020 г. при разпределянето на средствата между отделните 
държави членки се вземат под внимание специфични показатели за социално приобщаване: по-специално 
делът на маргинализираните групи като ромите в рамките на населението. Тя следва да гарантира, че всички 
допълнителни финансови средства по линия на ЕСФ, предоставени на държавите членки в резултат на тази 
промяна, са предвидени за специфичната цел да се подкрепят маргинализираните общности.
Препоръка 8
а) Комисията следва да работи заедно с държавите членки за разработването на обща методология, която да 
осигурява необходимите данни относно ромското население, с цел мониторинг на социалното им приобщава -
не, в съответствие с националните правни рамки и законодателството на ЕС, в т.ч. съществуващите възможни 
дерогации. Това следва да се осъществи най-късно в хода на подготовката за следващия програмен период.
б) В съответствие с националните правни рамки и законодателството на ЕС, в т.ч. съществуващите възможни 
дерогации, Комисията следва да насърчи всички държави членки да събират подробни статистически 
данни относно етническата принадлежност в рамките на следващите две години. Евростат може да вклю -
чи съответни въпроси в проучвания като „Наблюдение на работната сила“ и в статистическите данни на 
Европейския съюз за доходите и условията на живот.
12
 Въведение
Ромското население
01 
Ромите в Европа са наследници на групи, които напускат Индийския субкон -
тинент преди около 1000 години и започват да пристигат на територията на 
днешния Европейски съюз през 14-и век. Към 1450 г. ромите са се заселили 
в почти цяла Европа. Към този момент в Централна Европа вече се наблю -
дават и първите случаи на депортиране и експулсиране на роми. Терминът 
„роми“ се отнася до различни групи (вж. каре 1 ), които имат някои общи 
културни характеристики, както и история на постоянна маргинализация 
в европейските общества.
Какво имаме предвид под „роми“?
Съгласно определението на Съвета на Европа1 „роми“ означава роми, синти, кале и свързани групи 
в Европа, включително хората с номадски начин на живот („Travellers“) и източните групи (доми и ломи), 
и обхваща голямото разнообразие от засегнати групи, включително лица, които се самоопределят като 
цигани.
Въпреки че културната и етническата идентичност на тези групи не е еднородна, от практически съоб -
ражения използваме думата „роми“, за да обозначим всички тях.
1 Съвет на Европа, „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues“ (Описателен речник на термини относно въпроси, свързани 
с ромите), 2012 г.Каре 1
02 
В днешно време ромското население е най-голямото етническо малцинство 
в Европа. Предполагаемият брой на тази общност варира широко между 
10 и 12 милиона души. 6,2 милиона от тях живеят в ЕС, като повечето са 
в централните и източните държави членки. Понастоящем огромната част 
от ромите в Европа (80–85 %) водят уседнал начин на живот2. Ромите, които 
поддържат номадски начин на живот, не трябва да се бъркат с роми, които се 
придвижват от една държава – членка на ЕС, за да се заселят в друга. Фигу -
ра 1  показва концентрацията на роми в държавите от ЕС, държавите канди -
датки3 и потенциалните държави кандидатки4.2 COM(2011) 173 окончателен 
от 5 април 2011 г., „Рамка на 
ЕС за национални стратегии 
за интегриране на ромите до 
2020 г.“
3 Албания, бивша югославска 
република Македония, 
Черна гора, Сърбия 
и Турция.
4 Босна и Херцеговина 
и Косово*.
13 Въведение Фигура 1Предполагаем брой на ромското население в държавите от ЕС, държавите 
кандидатки и потенциалните държави кандидати (2012 г.)
Източник:  ЕСП, въз основа на данни от Съвета на Европа.
/uni0410/uni0434/uni043C/uni0438/uni043D/uni0438/uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni0442/uni0438/uni0432/uni043D/uni0438 /uni0433/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438/uni0446/uni0438: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
/uni041A/uni0430/uni0440/uni0442/uni043E/uni0433/uni0440/uni0430/uni0444/uni0438/uni044F: /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni0441/uni0442/uni0430/uni0442 – Gisco, 1/2015 /uni0433.
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
/uni0414/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438/uni00A0—/uni00A0/uni0447/uni043B/uni0435/uni043D/uni043A/uni0438 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0421
/uni0414/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438 /uni043A/uni0430/uni043D/uni0434/uni0438/uni0434/uni0430/uni0442/uni043A/uni0438/uni041F/uni043E/uni0442/uni0435/uni043D/uni0446/uni0438/uni0430/uni043B/uni043D/uni0438 /uni0434/uni044A/uni0440/uni0436/uni0430/uni0432/uni0438 /uni043A/uni0430/uni043D/uni0434/uni0438/uni0434/uni0430/uni0442/uni043A/uni0438
/uni041E/uni0431/uni0449/uni043E — /uni0441/uni0440/uni0435/uni0434/uni0435/uni043D /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni043F/uni043E/uni043B/uni0430/uni0433/uni0430/uni0435/uni043C /uni0431/uni0440/uni043E/uni0439 /uni043D/uni0430 /uni0440/uni043E/uni043C/uni0438/uni0442/uni0435.
/uni041E/uni0442 5 /uni0434/uni043E 10/uni00A0%
/uni041E/uni0442 1 /uni0434/uni043E 4,9/uni00A0%/uni041E/uni0442 0,4 /uni0434/uni043E 0,9/uni00A0%/uni041F/uni043E-/uni043C/uni0430/uni043B/uni043A/uni043E /uni043E/uni0442 0,4/uni00A0%% — /uni0441/uni0440/uni0435/uni0434/uni0435/uni043D /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni043F/uni043E/uni043B/uni0430/uni0433/uni0430/uni0435/uni043C /uni0431/uni0440/uni043E/uni0439 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E % /uni043E/uni0442 /uni043D/uni0430/uni0441/uni0435/uni043B/uni0435/uni043D/uni0438/uni0435/uni0442/uni043E:
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* /uni0412/uni0441/uni044F/uni043A/uni043E /uni043F/uni043E/uni0437/uni043E/uni0432/uni0430/uni0432/uni0430/uni043D/uni0435 /uni043D/uni0430 /uni041A/uni043E/uni0441/uni043E/uni0432/uni043E /uni0432 /uni043D/uni0430/uni0441/uni0442/uni043E/uni044F/uni0449/uni0438/uni044F /uni0442/uni0435/uni043A/uni0441/uni0442, /uni043D/uni0435/uni0437/uni0430/uni0432/uni0438/uni0441/uni0438/uni043C/uni043E /uni0434/uni0430/uni043B/uni0438 /uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0430
/uni0432/uni044A/uni043F/uni0440/uni043E/uni0441 /uni0437/uni0430 /uni0442/uni0435/uni0440/uni0438/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni0438/uni043D/uni0441/uni0442/uni0438/uni0442/uni0443/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043D/uni0430/uni0441/uni0435/uni043B/uni0435/uni043D/uni0438/uni0435/uni0442/uni043E, /uni0441/uni0435 /uni0440/uni0430/uni0437/uni0431/uni0438/uni0440/uni0430/uni0432 /uni043F/uni044A/uni043B/uni043D/uni043E /uni0441/uni044A/uni043E/uni0442/uni0432/uni0435/uni0442/uni0441/uni0442/uni0432/uni0438/uni0435 /uni0441 /uni0420/uni0435/uni0437/uni043E/uni043B/uni044E/uni0446/uni0438/uni044F 1244 /uni043D/uni0430 /uni0421/uni044A/uni0432/uni0435/uni0442/uni0430 /uni0437/uni0430 /uni0441/uni0438/uni0433/uni0443/uni0440/uni043D/uni043E/uni0441/uni0442 /uni043D/uni0430 /uni041E/uni041E/uni041D/uni0438 /uni0431/uni0435/uni0437 /uni0434/uni0430 /uni0441/uni0435 /uni0437/uni0430/uni0441/uni044F/uni0433/uni0430 /uni0441/uni0442/uni0430/uni0442/uni0443/uni0442/uni044A/uni0442 /uni043D/uni0430 /uni041A/uni043E/uni0441/uni043E/uni0432/uni043E.
14 Въведение 
03 
Около четири пети от предполагаемия брой на ромското население жи -
вее в осем държави членки, посочени в  таблица 1 . В държавите членки 
с най-висока концентрация на ромско население (България, Словакия, Румъ -
ния и Унгария), между 15 и 20 % от учениците и новите участници на пазара 
на труда са роми. Таблица 1Държави членки с най-голям предполагаем брой роми
Държава членкаСреден предполагаем брой на ромското 
население Минимален 
предполагаем бройМаксимален 
предполагаем бройБрой хораДял от общото 
население
Румъния 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
България 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Унгария 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000 000
Испания 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Словакия 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Франция 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Чешка република 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Гърция 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Общо 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Общо за ЕС 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Бележка:  В данните „Общо за ЕС“ е включена Хърватия.
Източник:  Съвет на Европа, „Estimates and official numbers of Roma in Europe“ (Предполагаем и официален брой на ромите в Европа), юли 
2012 г.
15 Въведение 
05 
Освен това в член 10 от Договора за функционирането на Европейския съюз 
(ДФЕС) се установява целта на ЕС за борба с дискриминацията, основана 
на раса или етническа принадлежност, чрез действия на Съвета (член 19 от 
ДФЕС). В член 21 от ДФЕС също така се установява правото на гражданите на 
ЕС свободно да се движат и да пребивават в ЕС.
06 
От значение за мерките за интегриране на ромите са и следните правни ин -
струменти и инструменти на политиката:
— Хартата на основните права на Европейския съюз от 2000 г.5, и по-спе -
циално член 21 относно недискриминацията; Хартата придоби правно 
обвързващ характер след влизането в сила на Договора от Лисабон на 
1 декември 2009 г.
— Двете директиви на Съвета от 2000 г. относно равното третиране6: Дирек -
тивата за равенството между расите, която забранява дискриминация, 
основана на расова или етническа принадлежност, в различни области; 
и Директивата за равно третиране в областта на заетостта, в която се 
определят разпоредби за равно третиране на работното място;Правна и рамка на политиката
04 
Договорите на ЕС са основното правно основание за всички инициативи 
на ЕС, насочени към насърчаване на социалното приобщаване като цяло 
и конкретно към интегрирането на ромите. Член 2 от Договора за Европей -
ския съюз (ДЕС) е от особено голямо значение: наред с друго, той гарантира 
правата на лицата, които принадлежат към малцинства (вж. каре 2 ).
5 Харта на основните права на 
Европейския съюз (ОВ C 364, 
18.12.2000 г., стр. 1);
6 Директива 2000/43/ЕО на 
Съвета от 29 юни 2000 г. 
относно прилагане на 
принципа на равно 
третиране на лица без 
разлика на расата или 
етническия произход 
(„Директива за равенството 
между расите“) (ОВ L 180, 
19.7.2000 г., стр. 22), 
Директива 2000/78/ЕО на 
Съвета от 27 ноември 2000 г. 
за създаване на основна 
рамка за равно третиране 
в областта на заетостта 
и професиите (Директива за 
равно третиране в областта 
на заетостта) (ОВ L 303, 
2.12.2000 г., стр. 16).Член 2 от Договора за Европейския съюз
„Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, 
равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на 
лицата, които принадлежат към малцинства. Тези ценности са общи за държавите членки в общество, 
чиито характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидар -
ността и равенството между жените и мъжете.“Каре 2
16 Въведение 
— Директивата на Европейския парламент и на Съвета от 2004 г. относно 
правото на свободно движение на граждани на ЕС7;
— Рамковото решение на Съвета от 2008 г. относно борбата с расизма и ксе -
нофобията8, в което се определя общ подход в областта на наказателното 
право за борба с расистките и ксенофобски изказвания и престъпления;
— Препоръката на Съвета от 2013 г. относно ефективни мерки за интегрира -
не на ромите9; и
— Съобщението на Комисията от 2011 г. относно рамката на ЕС за национал -
ни стратегии за интегриране на ромите до 2020 г.10, в което също така се 
определя ролята на Агенцията за основните права в тази връзка11.
07 
Настоящите приоритети на политиката на ниво ЕС, насочени към насърчава -
не на приобщаването на ромите, произтичат от стратегията „Европа 2020“, 
договорена през 2010 г. и насочена към постигане на интелигентен, устойчив 
и приобщаващ растеж в Европа. За да се определи напредъкът към постига -
не на целите на стратегията „Европа 2020“, са договорени пет водещи цели 
за целия ЕС. Успехът на политиката за приобщаване на ромите разполага 
с потенциала да окаже въздействие върху три от петте цели (целите, свърза -
ни с образование12; заетостта13; и борбата с бедността и социалното изключ -
ване14) в държавите членки с голям дял ромско население.
08 
В настоящия доклад термините „интегриране“ и „приобщаване“ се използват 
за позоваване на мерки, насочени към подобряване на условията на живот 
и положението във връзка с правата на човека при ромите, които живеят 
в държавите – членки на ЕС15 (вж. каре 3 ).7 Директива 2004/38/ЕО на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 29 април 2004 г. 
относно правото на граждани 
на Съюза и на членове на 
техните семейства да се 
движат и да пребивават 
свободно на територията на 
държавите членки, за 
изменение на Регламент 
(ЕИО) № 1612/68 и отменяща 
Директиви 64/221/ЕИО, 
68/360/ЕИО, 72/194/ЕИО, 
73/148/ЕИО, 75/34/ЕИО, 75/35/
ЕИО, 90/364/ЕИО, 90/365/ЕИО 
и 93/96/ЕИО (ОВ L 158, 
30.4.2004 г., стр. 77); 
По-специално членове 6 и 7, 
които са свързани съответно 
с правото на пребиваване до 
три месеца и правото на 
пребиваване за повече от три 
месеца;
8 Рамково решение на Съвета 
от 28 ноември 2008 г. относно 
борбата с определени форми 
и прояви на расизъм 
и ксенофобия посредством 
наказателното право;
9 Препоръка на Съвета от 
9 декември 2013 г. относно 
ефективни мерки за 
интегриране на ромите 
в държавите членки (OВ C 378, 
24.12.2013 г., стр. 1).
10 COM(2011) 173 окончателен.
11 Ролята на Агенцията за 
основните права във връзка 
с националните стратегии за 
интегриране на ромите 
обхваща следните аспекти: а) 
осигуряване на експертен 
опит за институциите на ЕС, б) 
събиране на данни и в) 
работа заедно с държавите 
членки за създаване на 
инструменти, които да 
осигурят доказателства за 
постигнатия напредък.
12 Целите в областта на 
образованието са намалява -
не на дела на преждевремен -
но напусналите училище до 
под 10 % и увеличаване 
най-малко на 40 % на броя на 
лицата на възраст 30—34 
години с висше образование.
13 Целта е постигане на заетост 
на 75 % от хората на възраст 
20—64 години.
14 Целта е намаляване 
с най-малко 20 милиона души 
на населението, намиращо се 
във или застрашено да 
попадне в зоната на 
бедността и социалното 
изключване.
17 Въведение 
По какъв начин ЕС осигурява финансова подкрепа 
за мерки за интегриране на ромите?
09 
По-голямата част от финансовата подкрепа от ЕС, насочена към социално 
приобщаване (с която се съфинансират мерки в полза на интегрирането на 
ромите), се предоставя най-вече чрез Европейския социален фонд (ЕСФ) 
и също така чрез Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) в контек -
ста на политиката на сближаване на ЕС. Предоставят се средства и по други 
специфични програми, които се управляват пряко от Комисията16.
10 
ЕСФ и ЕФРР се усвояват чрез национални и регионални многогодишни опера -
тивни програми (ОП), изготвени от държавите членки и одобрени от Коми -
сията. В рамките на всяка ОП се прави разбивка на общата сума от налични 
средства по различните приоритетни оси на оперативната програма.
11 
Бюджетът на ЕСФ и ЕФРР за периода 2007–2013 г. е съответно около 201 млрд. 
евро и 76 млрд. евро. През програмния период 2014–2020 г. ЕСФ и ЕФРР са 
част от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове)17; 
техният общ бюджет е около 197 млрд. евро (ЕФРР) и 86 млрд. евро (ЕСФ) за 
целия период.15 Този подход е в съответствие 
с определението, което 
Съветът на Европейския съюз 
представи в своите 
заключения относно рамката 
на ЕС за национални 
стратегии за интегриране на 
ромите до 2020 г.: Съвет на 
Европейския съюз (2011 г.), 
Заключения на Съвета 
относно „Рамка на ЕС за 
национални стратегии за 
интегриране на ромите до 
2020 г.“, 3089-о заседание на 
Съвета по заетост, социална 
политика, здравеопазване 
и потребителски въпроси, 
Брюксел, 19 май 2011 г.
16 Програма на Европейския 
съюз за заетост и социални 
иновации (EaSI) за периода 
2014—2020 г. Тя е предше -
ствана от програмата на 
Общността за заетост 
и социална солидарност – 
„Прогрес“ за периода 
2007—2013 г.; програма 
„Права, равенство и граждан -
ство“ (2014—2020 г.), която 
е предшествана от програма -
та „Основни права и граждан -
ство“, програмата „Дафне III“ 
и програмата „Прогрес“ 
в действията за борба 
с дискриминацията и за 
равенство между половете.
17 През програмния период 
2014—2020 г. ЕФРР , ЕСФ 
и Кохезионният фонд, заедно 
с Европейския земеделски 
фонд за развитие на селските 
райони (ЕЗФРСР) и Европей -
ския фонд за морско дело 
и рибарство (ЕФМДР), 
съставляват европейските 
структурни и инвестиционни 
фондове (ЕСИ фондове).Взаимозаменяемо използване на термините „интегриране“ и „приобщаване“
Думите „интегриране“ и „приобщаване“ често се използват взаимозаменяемо, за да се опишат общите 
цели на инициативи на политиката, насочени към подобряване на положението на ромското население.
„Интегриране“ се използва по-често в контекста на инициативи, насочени към защита на основните 
права и ценности (както е посочено в член 2 от ДЕС). Този термин може да се срещне в националните 
стратегии за интегриране на ромите.
„Приобщаване“ се използва в по-голяма степен в контекста на социалните и икономическите инициа -
тиви. Той се среща например в стратегията „Европа 2020“, която има за цел постигане на интелигентен, 
устойчив и приобщаващ растеж.Каре 3
18 Въведение 
12 
Не се отбелязва делът на сумите, които се насочват специално към инициати -
ви за интегриране на ромите. Въпреки това от документите за планиране на 
държавите членки може да се заключи, че за програмния период 2014–2020 г. 
са предвидени около 1,5 млрд. евро за социално и икономическо интегри -
ране на маргинализирани общности като ромите (вж. също така точка 69 
и таблица 6 ). Подобни примерни стойности не са налични за програмния 
период 2007–2013 г.
Роля на други европейски и международни 
организации във връзка с интегрирането на 
ромите
13 
Съветът на Европа беше първата институция, която разгледа интегрира -
нето на ромите на европейско равнище. В продължение на над 40 години 
той провежда дейности, насочени към борба с дискриминацията срещу 
ромите и към подобряване на интегрирането на маргинализираните ромски 
общности.
14 
В областта на интегрирането на ромите активно участват и други междуна -
родни организации, като ролята им е различна, например Световната банка, 
Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (Службата за демо -
кратични институции и права на човека) и Програмата на ООН за развитие.
19
 Обхват и цели на одита
18 Други ГД с отговорности във 
връзка с области от рамката 
на ЕС за национални 
стратегии за интегриране на 
ромите са ГД „Образование 
и култура“, ГД 
„Здравеопазване 
и безопасност на храните“ 
и ГД „Политика за съседство 
и преговори за 
разширяване“.15 
Чрез нашия одит проверихме дали инициативите за политики на ЕС и фи -
нансовата подкрепа от Съюза чрез ЕФРР и ЕСФ са допринесли ефективно за 
интегрирането на ромите. В нашия одит бяха обхванати както програмния 
период 2007–2013 г., така и програмният период 2014–2020 г. По-специално 
проверихме дали:
— рамката на ЕС и националните стратегии за ромите улесняват ефектив -
ното използване на ЕФРР и ЕСФ за мерки за приобщаване на ромите във 
всеки програмен период;
— рамката на ЕФРР и ЕСФ за всеки програмен период е разработена по 
такъв начин, че да дава възможност за ефективна подкрепа за мерки за 
интегриране на ромите; и
— осъществените проекти по линия на ЕФРР и ЕСФ през програмния пери -
од 2007–2013 г. са допринесли ефективно за интегрирането на ромите.
16 
Събрахме одитни доказателства от събеседвания със служители на Комиси -
ята и на държавите членки, както и с ръководители на проекти и участници 
в проекти. Също така извършихме преглед на документи, получени от орга -
ните на ЕС и държавите членки и от организатори на проекти.
17 
Най-напред извършихме оценка на подкрепата за интегриране на ромите, 
предоставена от Комисията. Тази подкрепа включва законодателство на ЕС, 
рамки на политиката и специфични насоки, в които се описват приоритетите 
и целите на ЕС; проучихме ги във връзка с инициативи както от програмния 
период 2007–2013 г., така и от програмния период 2014–2020 г. Освен това 
проучихме как Комисията гарантира спазването на основните права. Тази 
част от нашата одитна дейност беше извършена в рамките на Генералните 
дирекции (ГД) на Комисията, които се занимават най-задълбочено с поли -
тики, свързани с интегрирането на ромите: ГД „Правосъдие и потребители“, 
ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“ и ГД „Регионална 
и селищна политика“18.
20 Обхват и цели на одита 
18 
Освен това извършихме преглед на стратегическите рамки на държавите 
членки за насърчаване на интегрирането на ромите, и по-специално на 
националните стратегии за интегриране на ромите (НСИР). Счетохме, че 
мерките за интегриране на ромите, подпомагани по линия на ЕФРР и ЕСФ, 
следва да бъдат тясно свързани с тези рамки с оглед постигане на максимал -
на ефективност. Освен това проверихме дали посетените държави членки са 
въвели подходяща административна организация за успешно прилагане на 
техните стратегически рамки за приобщаване на ромите. За координацията 
при разработването и изпълнението на НСИР отговорност носят национал -
ните звена за контакт по въпросите на ромите (НЗКВР). Поради това прове -
дохме срещи с НЗКВР на четирите посетени държави, т.е. България, Испания, 
Унгария и Румъния, както и с тези на Германия, Гърция, Франция, Словакия 
и Обединеното кралство, за да добием по-добра представа за националните 
стратегии и възможните промени, направени между двата програмни пе -
риода по отношение на стратегии, планове и изготвяне на програмите.
19 
За програмния период 2007–2013 г. извършихме оценка и на това как са 
изготвени, изпълнени и проследени ОП по ЕФРР и ЕСФ, за да оценим способ -
ността им за ефективно подпомагане на мерките за интегриране на ромите. 
Проверихме извадка от проекти от този период, за да оценим техния принос 
за интегрирането на маргинализираното ромско население. Нашата оценка 
на ЕСИ фондовете за периода 2014–2020 г. беше ограничена до разработва -
нето на аспектите на ЕФРР и ЕСФ от значение за интегрирането на ромите, 
тъй като одитът бе извършен на много ранен етап от програмния период.
20 
Сметната палата избра четири държави членки (България, Испания, Унгария 
и Румъния) от гледна точка на броя на живеещите в тях роми и тъй като тези 
държави са предвидили значителни суми за области на политиката, които 
потенциално могат да подпомогнат инициативи за приобщаване на ромите19.
21 
За четирите посетени държави членки избрахме седем ОП по ЕФРР и ЕСФ 
от програмния период 2007–2013 г., които счетохме за подходящи от гледна 
точка на инициативите за приобщаване на ромите, и проверихме общо 19 
проекта, изпълнени в рамките на тези ОП20 (вж. приложение I ); тези проекти 
бяха подбрани въз основа на информация, предоставена от националните 
органи. Съсредоточихме се най-вече върху проекти в областта на образова -
нието, заетостта, здравеопазването и жилищното настаняване, но посетихме 
и проекти по други теми като социално приобщаване или борба с дискри -
минацията (вж. таблица 5 ). Всички подбрани проекти са били приключени 
до 2013 г. Приложение II  съдържа списък на отговорните органи за подбор 
и изпълнение на проектите, проверени в рамките на настоящия одит.19 През програмния период 
2007—2013 г. тези четири 
държави членки заедно са 
получили помощ в размер 
на 14,1 млрд. евро за мерки 
за социално приобщаване 
по линия на ЕФРР и ЕСФ. Това 
представлява 20 % от 
общата сума, предвидена от 
структурните фондове за 
мерки за социално 
приобщаване във всички 
държави членки за същия 
период.
20 Един първоначално подбран 
проект отпадна от извадката, 
тъй като не беше свързан 
с разглежданата област.
21 Обхват и цели на одита 
22 
Нашите одитни критерии се основават на опита на мрежата EURoma21, която 
публикува препоръки22, за да осигури успех на инициативите за приобщава -
не на ромите. Освен това посетихме Агенцията за основните права (FRA), за 
да получим информация относно събирането на данни23.
23 
Най-важните от тези критерии са десетте общи основни принципа, т. нар. 10 
ООП; те са показани във фигура 2  и са описани подробно в  приложение III . 
Тези принципи бяха обсъдени на първото заседание на европейската плат -
форма за приобщаване на ромите през 2009 г. в Прага. Впоследствие те бяха 
включени като приложение към заключенията от заседанието на Съвета по 
заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси, про -
ведено на 8 юни 2009 г.
24 
Мерките, насочени към интегриране на маргинализираното ромско населе -
ние в рамките на подбраните ОП от програмния период 2007–2013 г., бяха 
включени в девет нови ОП за периода 2014–2020 г. Извършихме оценка на 
новата рамка на ЕСИ фондовете въз основа на тези девет нови ОП.
25 
В рамките на одита съдействие ни оказаха външни експерти по интегриране 
на ромите. Освен това създадохме специална група от четирима консултан -
ти, които да осигуряват данни за нашия одитен подход и да гарантират взе -
мането под внимание на важни аспекти на въпроса, свързан с интегрирането 
на ромите.
26 
Тъй като мерките за насърчаване на интегрирането на маргинализираните 
роми и резултатите от тези мерки могат да бъдат възприети по много раз -
личен начин от отделните заинтересовани страни, създадохме целеви групи 
във всяка от подбраните държави членки. Целта ни беше по този начин да 
съберем на едно място експерти и представители на заинтересованите стра -
ни, за да им дадем възможност да споделят своите мнения относно мерките 
за интегриране на ромите във връзка с нашите предварителни констатации 
и оценки за всяка от посетените държави членки. На по-късен етап прове -
дохме окончателна среща на целевите групи с 13 различни заинтересовани 
страни (включително нашата специална консултативна група). Целта на тази 
среща беше да се извърши преглед на нашите предварителни констатации 
и оценки и да се обсъдят евентуални заключения и препоръки.21 Мрежата EURoma 
представлява европейска 
мрежа с представители на 
държавите – членки на ЕС, 
чиято цел е да насърчава 
използването на 
структурните фондове за 
засилване на ефективността 
на политиките, насочени към 
ромската общност.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, Технически 
секретариат на мрежата 
EURoma, „Tackling Roma 
Needs in the 2014—2020 
Structural Funds 
Programming Period - Guide 
to improve the planning 
process“ (Действия, насочени 
към потребностите на 
ромите през програмния 
период 2014—2020 г. на 
структурните фондове – 
Насоки за подобряване на 
процеса на планиране), 
май 2013 г.
23 FRA е създадена през 2007 г. 
като агенция на ЕС със 
специфичната задача да 
предоставя независими 
и основани на доказателства 
консултации във връзка 
с основните права. FRA 
и Програмата на ООН за 
развитие извършиха 
поотделно и съвместно 
проучвания, свързани 
с ромските домакинства, 
през 2004, 2009, 2012 и 2015 г.
22 Обхват и цели на одита Фигура 2Общи основни принципи (ООП) за приобщаване на ромите
1. 
Конструктивни, прагматични 
и недискриминационни 
политики10. 
Активно участие 
на ромите
9. 
Участие на 
гражданското 
общество
8. 
Участие на 
регионалните
и местните власти
7. 
Използване на 
инструменти на ЕС
6. 
Трансфер на основани 
на фактите политики5.
Осъзнаване на 
измерението за 
равенство между 
половете4. 
Приобщаване 
към 
мнозинството3. 
Междукулту
рен подход2. 
Ясно определена, 
но не изключителна 
насоченост
Източник:  ЕСП.
23
 Констатации и оценки
Постигнат е напредък по отношение на въведените 
стратегии на ниво ЕС и на ниво държави членки, но 
повечето подобрения са осъществени твърде 
късно, за да окажат въздействие върху програмния 
период 2007–2013 г.
27 
Проучихме развитието на политиката на европейско и национално равнище 
към подобряване на насочването и насърчаването на мерки за интегриране 
на ромите. На първо място, извършихме оценка на развитието на политиката 
на равнище ЕС. На второ място, извършихме преглед на националните стра -
тегии за интегриране на ромите и оценихме дали представляват подходящ 
инструмент за по-добри решения на въпросите, свързани с интегрирането 
на ромите.
28 
Извършихме оценка дали за програмния период 2007–2013 г. е била въведе -
на стратегическа рамка на ЕС относно инициативи за интегриране на ромите, 
както и дали са извършени изменения или подобрения в течение на време -
то. За да бъде ефективна финансираната от ЕС политика за интегриране на 
ромите, Комисията трябва да подпомогне работата на държавите членки, 
като осигури законодателство на ЕС, рамки на политиката или специфични 
насоки.
Инициативата за политики на ЕС относно приобщаването 
на ромите е договорена през 2011 г., след разширяването 
на ЕС през 2004 и 2007 г.
Инициативите за политики на ЕС са приети твърде късно, за 
да окажат въздействие върху разработването на програмния 
период 2007–2013 г.
29 
Въпросът с приобщаването на ромите придоби особена значимост на рав -
нище ЕС в периода преди присъединяването към ЕС на редица държави 
от Централна и Източна Европа през 2004 и 2007 г., в някои от които живее 
многобройно ромско население. По-нататъшното интегриране на ромите се 
посочва като средносрочен приоритет на политиката в споразуменията за 
партньорство за присъединяване с България, Чешката република, Унгария, 
Румъния и Словакия24.24 Решения на Съвета от 
30 март 1998 г. 
и 6 декември 1999 г. относно 
принципите, приоритетите, 
междинните цели 
и условията, които се 
съдържат в Партньорството 
за присъединяване 
с Република България, 
Чешка република, Република 
Унгария, Румъния 
и Словашката република.
24 Констатации и оценки 
30 
След присъединяването на съответните държави през 2004 и 2007 г. ЕС обаче 
не определи интегрирането на ромите като конкретен приоритет на полити -
ката. Интегрирането на ромите не беше посочено в първоначалните версии 
на регламентите за периода 2007–2013 г. Нямаше и никакви изисквания за 
неговото включване като специфичен приоритет в ОП по ЕФРР или ЕСФ. 
За първи път интегрирането на ромите се посочва конкретно през 2010 г., 
когато се изменят условията за допустимост в Регламента за ЕФРР относно 
мерките за жилищно строителство25.
31 
През 2008 г. Комисията започна да полага усилия за подобряване на положе -
нието на маргинализираните роми. След първата среща на високо равнище 
на ЕС по въпросите на ромите през септември 2008 г. тя създаде европейска 
платформа за приобщаване на ромите, междуведомствена работна група 
по въпросите на ромите, мрежа от НЗКВР и работна група за показатели за 
интеграцията на ромите, която се координира от Агенцията за основните 
права (вж. точка 94). Други структури за подпомагане са две тематични ра -
ботни групи в рамките на мрежата от НЗКВР и редовни консултативни срещи 
с организации на гражданското общество, международни организации 
и академични мрежи. ГД „Правосъдие и потребители“ заедно с генералните 
дирекции, натоварени с управлението на ЕСИ фондовете, също така органи -
зират редовни посещения за установяване на факти и двустранни диалози 
на високо равнище с държавите членки. Тези посещения дават възможност 
на националните и местните органи, организациите на гражданското обще -
ство и всички засегнати отдели на Комисията да проведат преки дискусии по 
отношение на промените в политиката.
32 
Първият важен документ на равнище ЕС, в който се разглежда интегриране -
то на ромите, обаче беше публикуван едва през април 2011 г. — съобщение 
на Комисията относно рамка на ЕС за национални стратегии за интегрира -
не на ромите26 (НСИР). А през май Съветът по заетост, социална политика, 
здравеопазване и потребителски въпроси27 прие своите заключения. В тях 
държавите членки се ангажират с изготвянето, актуализирането или усъвър -
шенстването на своите НСИР . Това стана след като Комисията чрез комисаря 
по въпросите на правосъдието, основните права и гражданството, направи 
изявление относно последните промени в положението на ромите, като 
заяви, че основаната на етническа принадлежност или раса дискриминация 
е неприемлива в Европа. Членът на Комисията също така изтъкна, че Комиси -
ята е била готова да започне процедура за нарушение срещу една държава 
членка (Франция) за това, че е приложила Директивата относно свободното 
движение по дискриминационен начин, който е несъвместим с Хартата на 
основните права на Европейския съюз. В заключенията на Европейския съвет 
от юни 2011 г. се изтъква първостепенната важност на приобщаването на 
ромите и се призовава за бързо прилагане на заключенията на Съвета по за -
етост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси по отно -
шение на изготвянето, актуализирането и усъвършенстването на стратегиите 
на държавите членки.25 Регламент (ЕС) № 437/2010 на 
Европейския парламент и на 
Съвета от 19 май 2010 г. за 
изменение на Регламент (ЕО) 
№ 1080/2006 относно 
Европейския фонд за 
регионално развитие по 
отношение на допустимите 
интервенции в сектора на 
жилищното строителство 
в полза на маргинализирани 
общности (ОВ L 132, 
29.5.2010 г., стр. 1).
26 COM(2011) 173 окончателен.
27 Състав на Съвета в областта 
на заетостта, социалната 
политика, здравеопазването 
и потребителските въпроси.
25 Констатации и оценки 
33 
Това е първата инициатива на ЕС, която се отнася конкретно до ромската 
общност. Тя включва и механизъм за проследяване на изпълнението. В нея 
се предлага всяка държава членка да изготви своя собствена НСИР (вж. точка 
41). С тази инициатива беше осигурена стабилна рамка за насърчаване на 
приобщаването на ромите и бяха посочени области, в които следва да се 
предприемат действия и да се определят цели. По-конкретно в нея се опре -
делят четири ключови приоритетни области на интервенция: образование, 
заетост, здравеопазване и жилищно настаняване. От държавите членки беше 
поискано да определят постижими цели в тези области.
34 
От тях не беше поискано да се справят сами с мерките за борба с дискри -
минацията или да определят свързани цели. Те са разгледани като хоризон -
тална тема в четирите други области28, посочени по-горе; при все това само 
в малък брой случаи са определени конкретни измерими показатели и целе -
ви нива за борба с дискриминацията. Това представлява значителна слабост 
в съществуващата рамка на политиката, тъй като затруднява Комисията да 
измери постигнатия напредък.
Приобщаване на ромското население от 2011 г. насам: от 
основан на политиката подход към поемане на политически 
ангажимент
Препоръка на Съвета, насочена към интегрирането на ромите, беше 
приета през 2013 г.
35 
Препоръката на Съвета от 2013 г.29 беше първият правен инструмент на ЕС, 
насочен изцяло към интегрирането на ромите, който отразява стъпка напред 
в подхода на ЕС към приобщаването на ромите. Вместо запазване на основа -
ния на политиката подход препоръката посочва приобщаването на ромското 
население като политически ангажимент на държавите членки, произтичащ 
от установените разпоредби за защита на правата на човека. Препоръката 
съдържа конкретни насоки, които да подпомогнат държавите членки да 
подобрят и ускорят работата по насърчаване на интегрирането на ромите 
в областта на образованието, заетостта, здравеопазването и жилищното нас -
таняване. Освен това тя съдържа насоки относно мерки на хоризонталната 
политика; те включват и насоки за борба с дискриминацията. В препоръката 
също така се изрично се посочват антиромските настроения, което представ -
лява специфична форма на расизъм, подхранвана от исторически обуслове -
на дискриминация.28 Равното третиране 
е хоризонтален принцип на 
рамката на ЕС, съгласно 
която това е предварително 
условие за ефективното 
приобщаване на ромите. 
В рамката на ЕС изрично се 
отбелязва, че „най-напред 
държавите членки трябва да 
гарантират, че ромите не са 
подложени на 
дискриминация, 
а отношението към тях 
е еднакво с отношението 
към останалите граждани на 
ЕС – с еднакъв достъп до 
всички основни права, както 
са заложени в Хартата на 
основните права на ЕС“, 
„Рамка на ЕС за национални 
стратегии за интегриране на 
ромите до 2020 г.“, стр. 2.
29 Препоръка на Съвета от 
9 декември 2013 г. относно 
ефективни мерки за 
интегриране на ромите 
в държавите членки.
26 Констатации и оценки Таблица 2Предмет на СПД относно интегрирането на ромите за разгледаните пет 
държави членки
2012 г. 2013 г. 2014 г. 2015 г.
БългарияОбщо интегриране на 
ромитеОбразование Заетост/ образование Образование
Чешка република Не се прилага Образование Образование Образование
УнгарияОбщо интегриране на 
ромитеБедност/ образование Бедност/ образование Образование
Румъния Не се прилагаОбщо интегриране на 
ромите/ образованиеЗаетост/ образование Образование
Словакия Образование Образование Образование Образование
Източник:  ЕСП въз основа на данни от Комисията.
37 
Комисията също така наблюдава внимателно прилагането на двете директи -
ви30 относно равното третиране ( таблица 3  съдържа повече подробности 
относно прилагането на Директивата за равенството между расите). Комиси -
ята започна процедура за нарушение срещу Чешката република през 2014 г. 
и срещу Словакия през 2015 г., като и двете дела са свързани със сегрега -
ция на ромски ученици в образователната система. Останалите дела не са 
свързани конкретно с ромите. Комисията извършва също така мониторинг 
на прилагането на рамковото решение от 2008 г. относно борбата с опреде -
лени форми и прояви на расизъм и ксенофобия посредством наказателното 
право. Това рамково решение е в сила от 2014 г.Комисията публикува специфични препоръки за всяка държава (СПД) 
относно приобщаването на ромите от 2012 г. насам
36 
От 2012 г. насам Комисията публикува специфични препоръки за всяка дър -
жава (СПД) относно приобщаването на ромите. Оттогава насам този вид СПД 
са насочени към пет държави членки с многобройни ромски малцинства: 
България, Унгария, Словакия, Чешка република и Румъния. Таблица 2  съдър -
жа подробности относно предмета на тези СПД, отправени към всяка от тези 
пет държави членки.
30 Директива 2000/43/ЕО на 
Съвета („Директива за 
равенството между расите“), 
Директива 2000/78/ЕО на 
Съвета („Директива за равно 
третиране в областта на 
заетостта“).
27 Констатации и оценки Таблица 3Мониторинг на прилагането на Директива 2000/43/ЕО (Директивата за 
равенството между расите)
Държава членкаТранспониране Нарушение1
Краен срокИзпълнено преди 
крайния срокНесъответствие на 
законодателството на 
държавата членка с пра -
вото на ЕСНеправилно прилагане 
на правото на ЕС от 
държавата членка
Белгия 19.7.2003 г. √
България 1.1.2007 г. √ Приключено
Чешка република 1.5.200 4 г. √ Приключено Отворено
Дания 19.7.2003 г. √ Приключено Приключено
Германия 19.7.2003 г. √
Естония 1.5.200 4 г. √ Приключено
Ирландия 19.7.2003 г. √
Гърция 19.7.2003 г. √
Испания 19.7.2003 г. √ Приключено
Франция 19.7.2003 г. √
Хърватия 1.7. 2013 г. √
Италия 19.7.2003 г. √
Кипър 1.5.200 4 г. √
Латвия 1.5.200 4 г. √ Приключено
Литва 1.5.200 4 г. √ Приключено
Люксембург 19.7.2003 г. √
Унгария 1.5.200 4 г. √ Приключено
Малта 1.5.200 4 г. √ Приключено
Нидерландия 19.7.2003 г. √ Приключено
Австрия 19.7.2003 г. √ Приключено
Полша 1.5.200 4 г. √ Приключено Приключено
Португалия 19.7.2003 г. √ Приключено
Румъния 1.1.2007 г. √ Приключено
Словения 1.5.200 4 г. √ Отворено
Словакия 1.5.200 4 г. √ Приключено Отворено
Финландия 19.7.2003 г. √ Приключено
Швеция 19.7.2003 г. √ Приключено
Обединено кралство 19.7.2003 г. √ Приключено Приключено
1 Данни към декември 2015 г.
Забележка:  Само делата на Чешка република и Словакия представляват процедури за нарушение, свързани конкретно с ромите.
Източник:  ЕСП въз основа на данни на Комисията.
28 Констатации и оценки 
Публикувани насоки от Комисията и засилено сътрудничество със 
Съвета на Европа
38 
Успоредно с тези основни инициативи Комисията публикува множество 
насоки на политиката относно използването на финансови средства за при -
общаване на ромите. Наред с другото, те включват документи с тематични 
насоки относно ромите и маргинализираните общности, документи, свърза -
ни с тематичните предварителни условия за интегрирането на маргинализи -
раните ромски общности и указания за държавите членки относно използ -
ването на европейските структурни и инвестиционни фондове за справяне 
с образователната и териториалната сегрегация.
39 
Освен това през 2014 г. Комисията публикува Европейски кодекс на пове -
дение за партньорство, в който се посочва, че държавите членки следва 
да включат организациите на гражданското общество в споразуменията за 
партньорство и да гарантират, че те играят активна роля при разработването 
и изпълнението на програми, подпомагани от ЕСИ фондовете31.
40 
За да повиши ефективността на своята работа в областта на интегрирането 
на ромите, от 2011 г. насам Комисията също така работи в по-тесен контакт 
със Съвета на Европа, организация с огромен опит в тази област (вж. точка 
13). По-специално, Комисията участва в срещи, организирани от секретариа -
та на Съвета на Европа, и в някои съвместни програми със Съвета на Европа 
(ROMACT32 и ROMED33).
Напредък на ниво държави членки: приети са национални 
стратегии за интегриране на ромите, но продължават да 
съществуват някои слабости
41 
През 2011 г. от държавите членки беше поискано да изготвят национални 
стратегии за интегриране на ромите (НСИР) за периода 2011–2020 г. или, ако 
вече има приета стратегия, да я адаптират към целите на ЕС за интегриране 
на ромите. В тези стратегии следва да се определят целеви действия и да 
се посочи информация относно финансирането (национално, европейско 
и друго) за тяхното осъществяване. Освен това в тях следва да се предлагат 
решения за преодоляване на настоящите пречки за по-ефективното използ -
ване на средствата от ЕС и да се поставят основите на стабилен механизъм за 
мониторинг, за да се гарантират специфични за ромите резултати.31 Делегиран регламент (ЕС) 
№ 240/2014 на Комисията от 
7 януари 2014 г. относно 
Европейски кодекс на 
поведение за партньорство 
в рамките на европейските 
структурни 
и инвестиционни фондове 
(ОВ L 74, 14.3.2014 г., стр. 1).
32 ROMACT цели да подобри 
ответните действия 
и отчетността на местните 
органи, и по-специално на 
лица, заемащи изборни 
държавни длъжности, 
и висши държавни 
служители, по отношение на 
маргинализираните ромски 
общности. Програмата 
е насочена към създаването 
на дългосрочен и устойчив 
политически ангажимент, 
който ще доведе до 
устойчиви планове и мерки 
за приобщаване на ромите 
(вж. също така http://
coe-romact.org/ ).
33 ROMED се състои от две 
фази. Първата фаза на 
ROMED представлява 
инициатива, насочена към 
обучение на медиатори, 
които да осигуряват 
качествена медиация между 
ромските общности 
и местните органи. От 
началото на програмата 
през 2011 г. бяха обучени над 
1300 медиатори в 22 
държави. Втората фаза на 
ROMED, която започна през 
2013 г., е насочена към 
местния контекст, и по-
специално към начина, по 
който медиацията може да 
стимулира участието на 
ромските общности за 
по-приобщаващо 
и демократично управление 
на подбрани общини в 11 
държави – членки на Съвета 
на Европа (вж. също така 
http://romed.coe-romact.
org/ ).
29 Констатации и оценки 
42 
По отношение на тези национални стратегии за интегриране на ромите Смет -
ната палата:
— проверих конкретното съдържание на НСИР на посетените държави 
членки;
— провери дали са определени подходящи заинтересовани страни за из -
пълнението на НСИР и каква е ролята на националните звена за контакт 
по въпросите на ромите (НЗКВР) в този контекст;
— извърши оценка на механизмите за мониторинг във връзка с тяхното 
изпълнение; и
— извърши преглед на начина, по който Комисията оценява докладите на 
държавите членки относно изпълнението на техните НСИР .
Национални стратегии за интегриране на ромите (НСИР)
Национални стратегии за интегриране на ромите са приети от всички 
посетени държави членки
43 
След като Комисията публикува своето съобщение, в което поиска от дър -
жавите членки да приемат НСИР , всички държави членки34 изпълниха това 
искане. Някои държави членки предпочетоха да приемат интегриран набор 
от мерки на политиката за целите на интегрирането на ромите, който според 
Сметната палата е равностоен на НСИР . НСИР са последвани от планове за 
действие и в четирите посетени държави членки. Те също така са определи -
ли национални звена за контакт по въпросите на ромите.
44 
Комисията не е посочила, че борбата с дискриминацията следва да бъде 
включена сред основните приоритетни области в НСИР . НСИР на България, 
Унгария35 и Испания обаче са надхвърлили четирите основни предварително 
определени области – образование, заетост, здравеопазване и жилищно нас -
таняване — те включват и глава, насочена специално към борбата с дискри -
минацията. В НСИР на Румъния също се посочва борбата с дискриминацията, 
но само косвено при обсъждането на четирите основни предварително 
определени области. От четирите подбрани държави членки само България 
и Унгария са определили цели, свързани с борбата с дискриминацията.34 С изключение на Малта, 
която заявява, че няма 
ромско население.
35 Национална стратегия за 
социално приобщаване – 
крайна бедност, детска 
бедност, роми (НССП), тъй 
като в Унгария стратегията 
не е насочена само към 
ромите. С цел яснота 
по-долу тя ще бъде наричана 
Н С И Р.
30 Констатации и оценки 
45 
Три от четирите НСИР включват цели, свързани с образованието, заетостта, 
здравеопазването и жилищното настаняване. Четвъртата, НСИР на Унгария, 
включва общи цели, но не са посочени свързани с тях целеви количествени 
стойности, и не всички цели се отнасят конкретно за ромското население, 
например както е в областта на жилищното настаняване. Макар че страте -
гията осигурява подходяща информация относно положението на ромското 
население в Унгария, тази информация не е била използвана за формулиране 
на специфични за ромите показатели или базови стойности в НСИР . НСИР на 
Румъния включва базови стойности само за определени показатели. Това 
затрудни оценката на постигнатите резултати по тези НСИР , тъй като отправ -
ната точка беше неизвестна.
Всички национални стратегии за интегриране на ромите се позовават 
на 10-те общи основни принципи (ООП) за приобщаване на ромите
46 
Всички стратегии се позовават пряко (България, Унгария и Испания) или 
непряко (Румъния) на 10-те общи основни принципа (ООП) за приобщава -
не на ромите (вж. точка 23 и  фигура 2 ). Сметната палата установи обаче, че 
държавите членки невинаги прилагат 10-те ООП при изготвянето на самите 
стратегии:
 ο в Испания и България са представени писмени доказателства относно 
консултации с организациите на гражданското общество и обратната 
информация, предоставена от националните органи относно приноса на 
НПО,
 ο в Румъния и Унгария 9-ият ООП относно участието на гражданското об -
щество и 10-ият ООП относно активното участие на ромите в разработва -
нето на политики са спазени само отчасти:
— в Румъния също е осъществен процес на консултации преди приема -
нето на НСИР , като са организирани няколко срещи, но организациите 
на гражданското общество са поставили под въпрос тяхната прозрач -
ност и брой. Те също така са заявили, че не са били информирани по 
какъв начин е взет под внимание техният принос. Сметната палата не 
откри доказателства за това дали и как румънските органи са взели 
под внимание приноса на НПО,
— в Унгария бяха представени оскъдни доказателства за това как е осъ -
ществен процесът на консултации относно НСИР и актуализираната 
версия на НСИР не съдържаше информация за това дали или как са 
взети под внимание мненията на различните заинтересовани стра -
ни. Не е проведена консултация по отношение на плана за действие. 
Освен това са определени две организации на гражданското об -
щество, които да изпълнят най-важните мерки от НСИР успоредно 
с публичните органи. По този начин са изместени други организации 
на гражданското общество.
31 Констатации и оценки 
В националните стратегии за интегриране на ромите не се посочва 
достъпната в държавите членки финансова помощ за мерки за 
подпомагане на интегрирането на ромите
47 
Извършеният от Сметната палата анализ показа, че НСИР на България, Ун -
гария и Испания не съдържат информация относно финансовите средства, 
предвидени за мерки, свързани с ромите, независимо дали са от национал -
ния бюджет или по линия на ОП по ЕФРР и ЕСФ, съфинансирани от бюджета 
на ЕС. В НСИР на България е посочено, че средствата от ЕС са основният 
източник за финансиране на проекти за изпълнение на НСИР . Бюджет е бил 
осигурен само в Румъния, но с някои несъответствия — ЕФРР не е бил по -
сочен в НСИР като източник на финансиране, въпреки че е използван като 
такъв, след като ЕФРР беше изменен през 2010 г., още преди приемането на 
НСИР36. Липсата на информация относно наличните финансови средства за 
преодоляване на проблемите, свързани с приобщаването на ромите, затруд -
нява оценката на това дали стратегиите на държавите членки са били реа -
листични от самото начало.
Възлагане на отговорности за изпълнението на НСИР: ролята 
на националните звена за контакт по въпросите на ромите 
(НЗКВР)
48 
Всички държави членки, обхванати от анализа, са определили отговорно -
стите на НЗКВР в съответствие с изискванията в съобщението на Комисията 
от 2011 г. НЗКВР отговарят за координиране на разработването и прилага -
нето на НСИР . Те осъществят мониторинг на постигнатия напредък по НСИР 
и споделят тази информация с Комисията37. Правомощията на НЗКВР обаче 
са ограничени. Възлагането на оперативни отговорности на националните 
министерства означава, че НЗКВР от подбраните държави членки не раз -
полагат с правомощия в областта на заетостта, образованието, жилищното 
настаняване или здравеопазването. Освен това НЗКВР не разполагат с право -
мощия да решат как да се разпределят финансовите ресурси по програмите 
за интегриране.
49 
Размерът, структурата и отговорностите на деветте подбрани НЗКВР се 
различават съществено. Няколко НЗКВР вече са съществували под друго име 
преди Комисията да въведе понятието за НЗКВР; на някои са били възложени 
допълнителни отговорности, без да им се осигурят допълнителни ресурси38. 
Капацитетът на българското НЗКВР е бил недостатъчен, както е посочено 
в точка 50.36 Регламент (ЕО) № 1080/2006 
на Европейския парламент 
и на Съвета от 5 юли 2006 г. 
относно Европейския фонд 
за регионално развитие и за 
отмяна на Регламент (ЕО) 
№ 1783/1999 (ОВ L 210, 
31.7.2006 г., стр. 1).
37 COM(2011) 173 окончателен, 
стp. 9.
38 Например в годишния 
доклад за 2014 г. до 
Комисията испанското 
НЗКВР посочи 
предизвикателството, 
свързано с отпускането на 
повече средства на НЗКВР , за 
да се гарантира адекватно 
изпълнение на НСИР .
32 Констатации и оценки 
50 
Въпреки това Сметната палата установи две слабости по отношение на 
възлагането на отговорността за изпълнението на НСИР . Първо, в Румъния 
и Испания беше констатирана ниска степен на сътрудничество. Второ, в Бъл -
гария и Испания беше констатирано несъответствие между отговорности 
и ресурси:
— В Румъния беше установено, че ниската степен на сътрудничество между 
Националната агенция по въпросите на ромите и различните държавни 
министерства във връзка с предоставянето на данни излага на риск пра -
вилния мониторинг на НСИР . По подобен начин в Испания е установено, 
че съществуващите координиращи органи (като групата за техническо 
сътрудничество) не са били ефективни в осигуряването на надеждни дан -
ни и политики на координиране, което показва, че е необходимо по-до -
бро координиране, за да се гарантира правилно изпълнение на НСИР . 
И при двата примера за ниска степен на координиране се затруднява 
събирането на надеждни данни, което води до по-трудно осъществяване 
на мониторинг на изпълнението на НСИР .
— В България на НЗКВР са били предоставени малко правомощия и ресур -
си, въпреки че то е един от основните органи, отговорни за изпълнение -
то и мониторинга на НСИР . Няколко организации с нестопанска цел в Бъл -
гария са обърнали внимание на липсата на политическа воля39. Подобен 
проблем е бил установен от испанското НЗКВР в неговия доклад относно 
напредъка за 2014 г.
Слабости при осъществяването на мониторинг на напредъка 
по националните стратегии за интегриране на ромите
51 
Сметната палата установи, че мониторингът и оценката на напредъка по 
НСИР представляват значително предизвикателство за всички посетени дър -
жави (вж. също така точка 74):
— В България в националната стратегия не са определени специфични 
процедури за мониторинг и отчетност. Освен това не бяха определени 
количествени цели за всички мерки;
— в Унгария, въпреки че е била разработена система от показатели за мо -
ниторинг на програмата, данните в нея не на са били актуализирани от 
2012 г. насам;
— в Румъния процесът на мониторинг е бил значително отслабен от липса -
та на информация относно показателите, определени в НСИР , и от липса -
та на структурирани финансови данни относно процеса на изпълнение. 
В мониторинговите доклади не се били посочени заложените цели или 
степента, в която те са били постигнати, което затруднява оценката на 
това доколко ефективно са били изпълнени; и
— в Испания планът за действие за периода 2014–2016 г. съдържа описание 
само на действията за 2014 г. Действията за 2015 г. не са описани до сре -
дата на 2015 г., което е затруднило процеса на планиране за тази година.39 Доклад от гражданския 
мониторинг на 
изпълнението на НСИР 
и Плана за действие по 
Десетилетието на ромското 
приобщаване 2012 г. 
в България, стр. 9.
33 Констатации и оценки 
Оценка на Комисията относно изпълнението на НСИР
52 
Европейската комисия извърши оценка на тези национални стратегии, като 
идентифицира техните слабости. През май 2012 г. тя публикува своите заклю -
чения в съобщение (Национални стратегии за интегриране на ромите: първа 
стъпка в прилагането на Рамката на ЕС). През 2013 г. Комисията започна да 
извършва годишна оценка на това доколко успешно се изпълняват НСИР . 
Тази годишна оценка съдържа подробности за общи слабости, които трябва 
да бъдат отстранени. В основните заключения от оценките от предишни -
те години се посочва фактът, че необходимите предварителни условия за 
успешното изпълнение на стратегиите все още не са изпълнени, което забавя 
изпълнението на НСИР . По-специално липсват следните елементи: конкрет -
ни цели и съответстващи мерки за премахване на сегрегацията на ромските 
деца в образователната система, по-ясен график за изпълнение и по-ясно 
разпределение на финансовите средства, както и мерки за борба с дискри -
минацията и проявите на расизъм спрямо ромите.
53 
Оттогава насам държавите членки са постигнали известен напредък по из -
пълнението на своите НСИР . Докладът на Комисията от 2015 г. обаче показа, 
че някои слабости, които се наблюдават поне от 2012 г. насам, все още не са 
били отстранени през 2014 г. – някои необходими условия за успешното из -
пълнение на стратегиите все още не са изпълнени. Това потвърдиха направе -
ните от Сметната палата констатации и оценки в четирите подбрани държави 
членки.
54 
Например в стратегиите е заложена цел за премахване на сегрегацията на 
ромските деца в образователната система, но недостатъчният брой на въве -
дените мерки и цели затруднява нейното постигане. Там, където са били въ -
ведени такива мерки, графикът за тяхното изпълнение, както и бюджетните 
разпоредби, са неясни. Тези слабости са забавили изпълнението на НСИР . По 
отношение на България в доклада относно напредъка са посочени и липсата 
на политическа воля и необходимостта от подобряване на мерките за борба 
с дискриминацията.
55 
Тези слабости, и по-специално проблемът във връзка със сегрегацията в об -
разованието, са включени в специфичните препоръки, издадени за някои 
държави членки. В случая с Чешката република и Словакия Комисията дори 
е започнала процедури за нарушение срещу държавите членки на тези осно -
вания (вж. точка 37).
34 Констатации и оценки 
56 
В началото на програмния период 2014–2020 г. Комисията провери дали тези 
елементи са били взети под внимание в споразуменията за партньорство. Тя 
използва своята консултативна роля в заседанията на комитетите за монито -
ринг на оценените от Сметната палата ОП за програмния период 2014–2020 г., 
за да изтъкне и значението на свързаните с ромите СПД за съответните ОП.
В рамките на периода 2014–2020 г. е обърнато 
е по-голямо внимание на мерките за интегриране 
на ромите в областта на политиката на сближаване 
в сравнение с периода 2007–2013 г.
57 
Сметната палата анализира дали интегрирането на ромите е било ясно посо -
чено в рамката на политиката на сближаване за периода 2007–2013 г. Освен 
това беше проверено по какъв начин при получаването от държавите членки 
на съфинансиране от ЕФРР и ЕСФ за инициативи за интегриране на ромите се 
гарантира, че разработените на равнище ЕС инициативи са включени в съот -
ветните национални стратегии и ОП.
58 
За програмния период 2014–2020 г. Сметната палата оцени дали интегрира -
нето на ромите е било посочено ясно в правната рамка на ЕСИ фондовете 
и дали Комисията е отстранила слабостите, възникнали през програмния 
период 2007–2013 г. За двата периода беше проверено дали Комисията и дър -
жавите членки са създали ефективна система за мониторинг в областта на 
интегрирането на ромите.
35 Констатации и оценки 
Въпреки че интегрирането на ромите не се посочва 
в правната рамка за периода 2007–2013 г., някои държави 
членки включват интегрирането на ромите в своите 
оперативни програми
Интегрирането на ромите като цяло се посочва в проверените 
ОП за периода 2007–2013 г.
59 
При изготвянето на рамката за политиката на сближаване за периода 
2007–2013 г. интегрирането на ромите все още не беше определено като 
специфичен приоритет на равнище ЕС. Думата „роми“ изобщо не се използва 
в регламентите за периода 2007–2013 г. Независимо от това и в четирите по -
сетени държави членки е била приета поне една регионална или национална 
стратегия за интегриране на ромите или равностойна програма. Всички те 
бяха включили мерки за интегриране на ромите в поне някои от своите ОП, 
както е описано в  таблица 4 .Таблица 4Включване на приобщаването на ромите в ОП по ЕФРР и ЕСФ за периода 
2007–2013 г.
Специфична целева 
групаСпецифични показателиСпоменаване на ромската общност
при мерки, насочени 
към уязвими групиПри мерки, насочени 
към подпомагане на 
най-слабо развитите 
области
България X X X
Испания X X
Унгария X X X
Румъния X X
Източник:  ЕСП въз основа на данни на Комисията.
60 
Въпреки промяната в Регламента за ЕФРР през 2010 г. повечето мерки от 
извадката, които са от значение за маргинализираните роми, са съфинанси -
рани по линия на ЕСФ (вж. точка 30). Голяма част от тях (7 от 17) представля -
ваха мерки, свързани със заетостта (вж. таблица 5 ). Това може да се обясни 
с факта, че в член 162 от ДФЕС се посочва, че трябва да има взаимовръзка 
между проектите и мерките по линия на ЕСФ и заетостта. От друга страна, 
регламентът за ЕСФ позволява и дори насърчава финансирането на мерките 
за социално приобщаване. Това не осигурява правна сигурност на органите 
за това финансирането по линия на ЕСФ да може да се използва за всички 
мерки за социално приобщаване, независимо от наличието на връзка със 
заетостта.
36 Констатации и оценки Таблица 5Области на действие на проверените проекти
БългарияЕСФ ЕФРР
Проект 1 Проект 2 Проект 3 Проект 4 Проект 5
Образование √
Заетост √
Здравеопазване √
Социално приобщаване √
Социална инфраструктура √
УнгарияЕСФ
Проект 6 Проект 7 Проект 8 Проект 9 Проект 10
Образование √
Заетост √ √
Здравеопазване
Социално приобщаване √ √
Социална инфраструктура
РумънияЕСФ ЕФРР
Проект 11 Проект 12 Проект 13 Проект 14 Проект 15
Образование √
Заетост √
Здравеопазване √
Социално приобщаване √
Социална инфраструктура √
ИспанияЕСФ (ОП „Борба с дискриминацията“) ЕСФ (ОП за Андалусия)
Проект 16 Проект 17 Проект 18 Проект 19
Образование √
Заетост √ √ √
Здравеопазване
Социално приобщаване
Социална инфраструктура
Забележка:  Съответните проекти за социална инфраструктура в Унгария, финансирани по линия на ЕФРР , са осъществени, но не са под -
брани за одит, тъй като към 2013 г. все още не бяха приключени.
Източник:  ЕСП.
37 Констатации и оценки 
Ограничени препратки към стратегиите за интегриране на 
ромите и твърде малък брой специфични показатели за 
ромите в ОП по ЕФРР и ЕСФ за периода 2007–2013 г.
61 
При все това само в една от проверените седем ОП по ЕФРР и ЕСФ за периода 
2007–2013 г. са посочени НСИР , а в три ОП са посочени специфични показате -
ли за ромите:
— в ОП за развитието на човешки ресурси (POSDRU) в Румъния изрично 
е посочена приетата стратегия за интегриране на ромите, когато ОП 
е влязла в сила. Изпълнението на тази стратегия за интегриране е по -
сочено като една от целите на ОП. Въпреки че тази ОП не е конкретно 
насочена към ромската общност, тя включва и показател за крайните 
продукти от изпълнението и показател за резултатите, свързани конкрет -
но с ромското население;
— българската ОП по ЕСФ, която Сметната палата подбра, също включва 
специфични за ромите показатели за крайните продукти от изпълнение -
то и показатели за резултатите за някои мерки; а
— унгарската ОП включва един специфичен показател по отношение на 
ромите, който не е пряко свързан с конкретна мярка.
В останалите четири подбрани ОП липсват специфични показатели по отноше -
ние на ромите.
В проверените ОП за периода 2007—2013 г. не е посочена 
информация относно финансовата помощ за интегриране на 
ромите
62 
Финансирането по линия на ЕСФ е отпуснато в съответствие с приоритетни 
теми: цели, за които ЕСФ се стреми да допринесе. Най-голяма вероятност да 
допринесат за целите, свързани с приоритетните теми на ЕСФ за социално 
приобщаване, е имало при инициативите за интегриране на ромите40. В кон -
текста на съответните приоритетни оси за социално приобщаване в рамките 
на седемгодишния програмен период за мерки за социално приобщаване 
в рамките на ОП по ЕСФ са отпуснати първоначално 11,5 млрд. евро (от ЕС 
и от национални фондове). При все това не е посочена финансова инфор -
мация за това какъв дял от това финансиране е бил предвиден за интегри -
рането на маргинализираните ромски общности. В допълнение към това за 
инициативите за приобщаване на ромите е било възможно да се осигури 
достъп до финансиране и по други, по-общи приоритетни теми, например 
свързаните с образованието и заетостта.40 „Повишаване на 
адаптивността на 
работниците и дружествата, 
на предприятията 
и предприемачите“, 
„Подобряване на достъпа до 
заетост и устойчивост“, 
„Подобряване на 
социалното интегриране на 
хора в неравностойно 
положение“, „Подобряване 
на човешкия капитал“.
38 Констатации и оценки 
63 
Отпуснато е било и финансиране по линия на ЕФРР в съответствие с други 
приоритетни теми, от които най-подходящата за интегрирането на ромите 
е „Социална инфраструктура“41. За тази приоритетна тема са предвидени 
общо 18,6 млрд. евро. Тази сума обхваща най-вече общата подкрепа, която не 
е насочена към конкретна група, както е обяснено в  каре 4 .
Обща и целева подкрепа: допълващи се подходи за приобщаване на ромите
Общата подкрепа се отнася до политики, насочени към широката общественост, при които не се прави 
разграничение между получателите на основата на раса, етническа принадлежност или други неумест -
ни фактори.
Целевата подкрепа се отнася до политики, насочени изрично (но не само) към една или няколко кон -
кретни целеви групи, например конкретна малцинствена група.
Опитът сочи, че има по-голяма вероятност за успешно интегриране на ромското население в общество -
то, ако ромите имат достъп и до подкрепа по общи инициативи, които не са насочени изключително към 
тях. Не съществува един единствен модел за постигане на тази цел – трябва да се използва специално 
разработен подход, при който се вземат под внимание местните обстоятелства42.
42 „How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions“ (Как да се включи приобщаването на ромите в общи 
програми, проекти и интервенции), „Подобряване на извличането на поуки за усъвършенстване на политиката за приобщаване на 
ромите, мрежа за обучение по линия на Европейския социален фонд (ЕСФ).Каре 4
64 
Преди Регламентът за ЕФРР да бъде изменен през 2010 г., ЕФРР не беше в със -
тояние да осигури целево подпомагане на конкретни групи, с изключение 
на държавите членки, които са се присъединили към ЕС на 1 май 2004 г. или 
след това, или при определени обстоятелства. След изменението на регла -
мента общо 80 млн. евро са предвидени за интегрирани схеми за жилищно 
настаняване, насочени към маргинализирани общности, включително ром -
ското население, в осем държави членки43.
65 
Извършеният от Сметната палата анализ показа също така, че много държави 
членки не събират данни относно етническата принадлежност и съответно 
не са били в състояние да определят размера на ромското население в да -
дена географска област и да извършат оценка на специфичните трудности, 
пред които е изправена тази група. Това може би е допринесло за трудности -
те при определянето на необходимото равнище на финансиране за интегри -
ране на ромите.41 Това обхваща също така 
следните области на 
инвестиции: образование, 
здравеопазване, грижа за 
детето, жилищно 
настаняване и друга 
социална инфраструктура.
43 България, Чешката 
република, Гърция, Франция, 
Италия, Унгария, Румъния 
и Словакия.
39 Констатации и оценки 
Повишеното внимание към свързаните с ромите въпроси 
на ниво ЕС е отразено в рамката на ЕСИ фондовете за 
периода 2014–2020 г.
Подобрено съгласуване на финансовата подкрепа от ЕСИ 
фондовете, стратегията „Европа 2020“ и специфични 
препоръки на Комисията за всяка държава (СПД)
66 
В регламентите за ЕСИ фондовете44 (т.е. Регламентът за общоприложимите 
разпоредби, Регламентът за ЕФРР и Регламентът за ЕСФ) се посочва, че ЕСИ 
фондовете трябва да предоставят подкрепа, която е съгласувана със страте -
гията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и със 
съответните специфични препоръки за всяка държава (СПД).
67 
В споразуменията за партньорство в три от четирите посетени държави 
членки (България, Унгария и Румъния) са посочени специфичните СПД от -
носно ромската общност, публикувани от 2012 г. насам. Такъв е случаят и със 
Словакия. В Испания не са били издадени СПД.
68 
СПД относно интегрирането на ромите са свързани най-вече с образование -
то (вж. също така точка 36 и  таблица 2 ). При изготвянето на ОП държавите 
членки, които са получили СПД по тази тема, са насърчени от Комисията да 
използват средства от ЕС за провеждане на реформи на политиките си за 
общо образование, за да гарантират равен достъп на ромското население 
до образователната система. В Унгария обаче проверените от Сметната 
палата мерки за десегрегация в сферата на образованието, включени в ОП 
за програмния период 2014–2020 г., не бяха достатъчно подробно описани. 
Поради това Сметната палата се съмнява, че Унгария ще постигне успех при 
премахването на все още съществуващата сегрегация в своята образовател -
на система, дори с помощта на ЕСИ фондовете (вж. каре 5 ).44 Член 4, параграф 1 и в трите 
регламента.
40 Констатации и оценки 
Конкретен инвестиционен приоритет за маргинализираните 
общности (като например ромите) в 12 държави – членки на ЕС
69 
В рамката на ЕСИ фондовете за периода 2014–2020 г. също така се поставя 
акцент върху гарантирането, че целите на съфинансираните от ЕСИ фон -
довете ОП са съгласувани с приоритетите на ЕС. Това включва конкретен 
инвестиционен приоритет за оперативните програми по ЕСФ, в който изрич -
но се посочва ромското население. Този инвестиционен приоритет (ИП 9 (ii) 
„Интегриране на маргинализираните общности, като например ромите“) оси -
гурява връзка между приоритетите на политиката, така като са дефинирани 
в СПД, и приоритетите за финансиране от ЕС, както и специален механизъм 
за отпускане на средства за тази цел.
70 
Освен това едно от предварителните условия45 (ПУ), т.е. критериите, опре -
делени за съфинансирането, е свързано конкретно с този инвестиционен 
приоритет и така се гарантира неговото надлежно отразяване в ОП. ПУ за 
интегриране на ромите за ИП 9 (ii) гласи: „[…] въведена е национална страте -
гическа рамка на политиката за приобщаване на ромите“.Липса на мерки за десегрегация в областта на образованието в рамката на 
ЕСИ фондовете в Унгария
Броят на активните местни програми за десегрегация в образованието е използван като показател в ОП 
„Социално обновяване“ на Унгария за периода 2007–2013 г., приоритет 3 от която е насочен към образо -
ванието. „Десегрегацията“ е косвена препратка към ромската целева група. Показателят е насочен към 
региони и области в неравностойно положение, като целевата стойност е изпълнение на 100 програми 
до 2013 г. (базовата стойност от 2007 г. е 2).
Този показател обаче не е включен в последната изменена версия на ОП. Вследствие на това той не 
е измерен и няма да бъде измерен в края на програмния период. Освен това липсва подробно описание 
на мерките за десегрегация, които Унгария възнамерява да осъществи през програмния период 2014–
2020 г. Това показва липса на ангажираност за преодоляване на проблема във връзка със сегрегацията 
в образованието чрез използване на структурните фондове.Каре 5
45 Член 2, параграф 33 от 
Регламент (ЕС) № 1303/2013: 
„приложимо предварително 
условие“ означава 
конкретен и ясно определен 
предварителен решаващ 
фактор, който се явява 
необходима предпоставка 
и има пряка и реална връзка 
и директно въздействие 
върху действителното 
и ефективно изпълнение на 
дадена специфична цел за 
инвестиционен приоритет 
или приоритет на Съюза“ 
(ОВ L 347, 20.12.2013 г., 
стр. 320).
41 Констатации и оценки 
71 
И петте държави членки (България, Чешката република, Унгария, Румъния 
и Словакия), които са получили СПД относно приобщаването на ромите, 
са включили ИП 9 (ii) в поне една от своите ОП за периода 2014–2020 г. (вж. 
таблица 6 ). Тези пет държави членки вече са били включили предложения 
в своите споразумения за партньорства относно начини за използване на 
средствата от ЕС за насърчаване на приобщаването на ромите.
72 
Други седем държави членки (Белгия, Гърция, Испания, Франция, Италия, 
Австрия и Полша) също са включили ИП 9 (ii) в поне една ОП. С други думи, 12 
държави членки, в които живее общо над 90 % от предполагаемото ром -
ско население в ЕС, са включили ИП 9 (ii) в поне една ОП. Както е показано 
в таблица 6 , 1,5 млрд. евро са били разпределени за ИП 9 (ii) за програмния 
период 2014–2020 г. Таблица 6Предоставени средства за държавите членки по инвестиционен приоритет 9 (ii) 
„Интегриране на маргинализираните общности, като например ромите“ за 
програмния период 2014–2020 г.
Държава членкаСума
(в милиони евро)Дял от общото финансиране по 
ЕСФ за държавата членкаДял от общото финансиране
по ИП 9 (ii)
Унгария1470  10,0 %
85 %Румъния1372  7, 8  %
Чешка република1200  5,8 %
България1143  9,4 %
Словакия199  4,6 %
Гърция 73  2,0 %
15 %Италия 71  0,7 %
Испания 48  0,6 %
Полша 19  0,1 %
Белгия 10  1,0 %
Франция 8  0,1 %
Австрия 4  0,9 %
Общо 1 518 Не се прилага 100 %
1 Държави членки със специфични препоръки относно ромите.
Източник:  ЕСП въз основа на данни на Комисията.
42 Констатации и оценки 
73 
В тези държави членки обаче не всички ОП, обхващащи географски области 
с многобройно ромско население, включват ИП 9 (ii) или показатели, свърза -
ни с този приоритет. Това се отнася и до някои ОП, по които са разпределени 
значителни суми за основните области от значение за интегрирането на 
ромското население. Два примера за това са регионалната ОП за Андалусия, 
където живее почти 50 % от испанското ромско население, и ОП „Икономи -
ческо развитие и иновации“ по ЕСФ в Унгария, по която ще бъдат изпълнени 
много мерки, насочени към пригодността за заетост.
74 
Към момента на извършване на одита четири държави членки (България, 
Чешка република, Гърция и Словакия) са изпълнили само отчасти приложи -
мите към ИП 9 (ii) ПУ, определени в Регламента за общоприложимите разпо -
редби, най-вече поради факта, че не са били въвели подходящи инструменти 
за мониторинг или методология за изпълнение на своите НСИР (вж. точка 51). 
Хърватия, Италия, Унгария и Словакия не са изпълнили общите ПУ относно 
борбата с дискриминацията. Всички тези държави членки впоследствие 
са представили на Комисията планове за действие, в които обясняват как 
възнамеряват да постигнат тези ПУ. След това Комисията извърши оценка на 
тяхното съдържание. От получената информация (представените от държа -
вите планове за действие) Комисията е достигнала до заключение, че Унга -
рия е изпълнила критерия относно борбата с дискриминацията, както и че 
Словакия е изпълнила ПУ по отношение на ИП 9 (ii).
75 
Въпреки че ИП 9 (ii) представлява полезна иновация, понастоящем ЕСИ фон -
довете се управляват по такъв начин, че се пренебрегват разликите между 
държавите членки от гледна точка на настоящото положение на ромското 
население. Средствата от ЕСИ фондовете се разпределят между държавите 
членки в съответствие с показатели без специална относимост за ромското 
население, като например общо население, процент на безработица или БВП. 
Според нас тези показатели не са най-подходящият начин за определяне на 
размера на финансирането от ЕС за интегриране на ромите, което следва да 
се отпусне на всяка държава членка.
43 Констатации и оценки 
И четирите посетени държави членки използваха интегриран 
подход за предоставяне на финансова подкрепа за 
интегриране на ромите
76 
Използването на интегриран подход оказва положително въздействие върху 
усилията за насърчаване на интегрирането на ромите чрез използване на 
ЕСИ фондовете. И четирите избрани държави членки са използвали инте -
гриран подход – при който едновременно се предприемат мерки за няколко 
различни области46 – в поне една от техните ОП с еднофондови или мно -
гофондови47 ОП. В това отношение, от една страна, Румъния послужи като 
добър пример (вж. каре 6 ). От друга страна, в Испания липсата на механизми 
за интегриран подход в регионалната ОП за Андалусия представлява пропус -
ната възможност.
Добър пример за интегриран подход – съвместна комисия за подбор 
в Румъния
С цел да използва по-добре структурните фондове Румъния е приложила интегриран подход с две ОП 
(ОП „Човешки капитал“ по ЕСФ и регионалната ОП по ЕФРР). Една от тези ОП използва съфинансиране 
от ЕФРР , а другата – от ЕСФ. Двете ОП са с обща приоритетна ос. Румъния също така е създала съвмест -
на комисия за подбор, в която са представени управляващите органи на двете ОП, както и три други 
общи органа, включително НЗКВР и Националният съвет за борба с дискриминацията. За двете ОП са 
публикувани общи покани за представяне на предложения с еднакви условия за допустимост и в едни 
и същи области на действие. По ОП също така е отпуснато допълнително съфинансиране (т.е. средства -
та от ЕФРР и ЕСФ са използвани за различни проектни дейности, които са извършвани паралелно или 
последователно).Каре 6
Финансиране, предназначено за мерки за борба 
с дискриминацията
77 
Член 8 от Регламента за ЕСФ гласи, че държавите членки следва да използ -
ват ЕСФ за подпомагане на инициативи, конкретно насочени към борбата 
с дискриминацията. Инвестиционен приоритет 9 (iii) на ЕСФ, озаглавен 
„Борба с всички форми на дискриминация и насърчаване на равенството на 
възможностите“ (ИП 9 (iii), се използва за осигуряване на подкрепа за такива 
инициативи.
78 
Единадесет държави членки са включили ИП 9 (iii) в поне една от своите ОП 
за програмния период 2014–2020 г. Общият размер на финансовите средства, 
предвидени по ИП 9 (iii), е 414 млн. евро (вж. таблица 7) .46 Областите от значение за 
интегрирането на ромите са 
жилищното настаняване; 
образованието; 
здравеопазването; 
социалните въпроси; 
заетостта и сигурността; 
както и мерките за 
десегрегация.
47 Унгария.
44 Констатации и оценки 
79 
От четирите държави членки, които Сметната палата провери, Испания 
е била включила ИП 9 (iii) в седем от своите ОП. Чешката република и Слова -
кия, които са предмет на процедури за нарушение поради сегрегацията на 
ромски ученици в образователната система (вж. точка 37), са били включили 
ИП 9 (iii) в една ОП. България, Унгария и Румъния не са били включили този 
приоритет в нито една ОП. Това представлява пропусната възможност за 
подпомагане на мерките за борба с дискриминацията, която би могла да се 
интегрира с мерките по ИП 9 (ii) и така да подобри шансовете за по-голяма 
ефективност на инициативите за приобщаване на ромите, тъй като липсата 
на мерки за борба с дискриминацията се счита за една от основните пречки 
за техния неуспех. Таблица 7Средства, отпуснати по ИП 9 (iii) „Борба с всички форми на дискриминация 
и насърчаване на равенството на възможностите“ за всяка държава членка
Държава членкаСума
(в милиони евро)Дял от общото финансиране по 
ЕСФ за държавата членкаДял от общото финансиране
по ИП 9 (ii)
Испания  145 1,9 %
91 %Гърция  99 2,7 %
Португалия  51 0,7 %
Словакия1 40 1,8 %
Чешка република1 22 0,6 %
Полша  19 0,1 %
Кипър  14 10,8 %
9 %Ирландия  11 2,0 %
Франция  8 0,1 %
Белгия  4 0,4 %
Германия  1 0,0 %
Общо 414 Не се прилага 100 %
1 Държави членки със специфични препоръки относно ромите.
Източник:  ЕСП въз основа на данни на Комисията.
45 Констатации и оценки 
Значителни финансови средства са предназначени за мерки за 
образование, заетост и социално приобщаване
80 
В контекста на рамката за ЕСИ фондовете също така са предвидени значител -
ни суми за общи мерки за социално приобщаване. Опитът сочи, че те пред -
ставляват ключов инструмент за успешно насърчаване на интегрирането на 
ромите, както се доказва от признатия „испански модел за приобщаване на 
ромите“48. В съответствие с информацията, публикувана от Комисията през 
февруари 2016 г., за мерки за образование, заетост и социално приобщаване 
за периода 2014–2020 г. е отпуснато финансиране от ЕФРР и ЕСФ в размер на 
100 млрд. евро49.
81 
На петте държави членки, към които са отправени специфични препоръ -
ки относно приобщаването на ромите (България, Чешка република, Унга -
рия, Румъния и Словакия), се пада около една пета от тази сума, т.е. около 
20 млрд. евро. Предвид изчисления дял на маргинализираните роми сред 
различните целеви групи (напр. лица, изложени на риск от бедност или соци -
ално изключване), може да се предположи, че ако се осигури равен достъп, 
около 500 млн. евро могат да бъдат предоставени на ромското население 
в целевите групи по общите програми за подпомагане на ЕСФ в тези страни50. 
За същия период и за същите пет държави членки ще бъдат предоставени 
183 млн. евро годишно по ИП 9 (ii) (т.е. целеви инициативи). Това показва 
колко е важно ефективното използване на общите политики за инициативи 
за приобщаване на ромите.
Нови инструменти за подобряване на консултациите 
и сътрудничеството между публичните органи 
и организациите на гражданското общество
82 
Най-важният инструмент за насърчаване на участието на организации на 
гражданското общество в процеса на планиране и изпълнение на ЕСИ фон -
довете е Европейският кодекс на поведение за партньорство51. Този доку -
мент съдържа насоки, чиято цел е да се помогне на държавите членки при 
изготвянето на споразумения за партньорство с ЕСИ фондовете и на опера -
тивни програми. Тези насоки включват препоръка да се използват прозрачни 
процедури за намиране на потенциални партньори и за работа с тях. В тях 
също така се посочва, че поканите за представяне на предложения, докла -
дите относно напредъка и процедурите за мониторинг и оценка на програ -
мите следва да бъдат прозрачни. Насоките включват редица добри практики 
относно правилата за членство в партньорствата и вътрешните процедури 
на комитетите за наблюдение.48 Rodríguez Cabrero, G. 
„Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain“ (Насърчаване 
на социалното приобщаване 
на ромите. Проучване на 
национални политики. 
Испания), Universidad de 
Alcalá от името на ЕК, ГД 
„Трудова заетост, социални 
въпроси и приобщаване“, 
юли 2011 г.
49 Изчислява се, че 
33 млрд. евро от тях са 
отпуснати за мерки за 
образование, 
34 млрд. евро – за мерки за 
заетост и 33 млрд. евро – за 
мерки за социално 
приобщаване.
50 Adam Kullmann: Litmus Test 
of Effective Use of Structural 
Funds, Supporting Structural 
Reforms of Basic Public 
Services to Promote Roma 
Inclusion, (Показател за 
ефективното използване на 
Структурните фондове 
в подкрепа на структурните 
реформи на основни 
обществени услуги за 
насърчаване на 
приобщаването на ромите) 
EStIF, 2015 г., стр. 231.
51 Делегиран регламент (ЕС) 
№ 240/2014 на Комисията.
46 Констатации и оценки 
83 
От избраните оперативни програми за периода 2014–2020 г., в които е вклю -
чен ИП 9 (ii), заседания на комитетите за наблюдение са организирани за 
седем от деветте ОП. Проведени са общо 14 заседания, като на 10 от тях са 
присъствали и представители на ромите. На всички заседания на комитети -
те за наблюдение на ОП по ЕСФ (с изключение на един случай в Унгария52) 
е имало представител на организация на ромите, а в България е присъствал 
представител и на НЗКВР .
Инструментите за мониторинг на ниво ОП, достъпни през 
програмния период 2007–2013 г., не са подходящи за 
измерване на резултатите от мерките за интегриране на 
ромите
Системите за мониторинг не са осигурили подходяща основа 
за докладване относно интегрирането на ромите през 
програмния период 2007–2013 г.
Ограничения за публичните органи при събирането на данни относно 
етническата принадлежност в някои държави членки
84 
В някои държави членки съществуват конституционни ограничения за съби -
рането на данни от страна на публичните органи (вж. два примера в  каре 7 ). 
Това затруднява осъществяването на мониторинг на специфични показатели 
за ромите.
Правни трудности при събиране на данни относно етническата 
принадлежност
Германия не събира никакви социално-икономически и демографски статистически данни въз основа 
на етническа принадлежност от края на Втората световна война насам – нейното НЗКВР потвърди, че не 
са известни никакви конкретни цифри за което и да е национално малцинство.
Френското законодателство изрично забранява на държавата да събира лични данни относно етниче -
ската принадлежност.Каре 752 На заседанието на комитетът 
за наблюдение в Унгария не 
е имало представител на 
ромите, като това отсъствие 
и необходимостта от 
присъствие на такъв 
представител са били 
обсъдени по време на 
срещата.
47 Констатации и оценки 
85 
Независимо от това в Директива 95/46/ЕО за защита на физическите лица 
при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни 
и в Регламент (ЕО) № 45/2001 относно защитата на лицата по отношение 
на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за 
свободното движение на такива данни се посочват редица изключения от 
забраната за обработване на лични данни, указващи расата или етническата 
принадлежност, по-специално „когато субектът на данните е дал своето из -
рично съгласие за обработка на такива данни“. Тези разпоредби се запазват 
в проекта на общ регламент относно защитата на данните53.
86 
Агенцията за основните права счита, че Европейският надзорен орган по 
защита на данните и тези правни разпоредби на ЕС относно защитата на да -
нните осигуряват подходящо регулиране на обработването на лични и чувст -
вителни данни. Освен това по време на извършения от Сметната палата одит 
няколко органа (включително Комисията, FRA и мрежата EURoma) потвърди -
ха, че обработването на необобщени данни, свързани с етническата принад -
лежност, не е незаконно в нито една държава – членка на ЕС54. Също така те 
насочиха вниманието към факта, че когато е наистина трудно да се съберат 
данни относно етническата принадлежност на участниците, съществуват 
практични алтернативи като използването на анонимни анкети, в които от 
подбрани на случаен принцип респонденти се иска да се самоопределят въз 
основа на недвусмислено съгласие.
87 
При все това, въпреки че данните относно етническата принадлежност могат 
да се събират законно, няма гаранция, че те ще бъдат надеждни или полезни. 
В Румъния например в рамките на преброяването на населението е събрана 
информация относно етническата принадлежност. Тези данни обаче не са 
били използвани за целите на НСИР на Румъния, а вместо това румънските 
органи са използвали изчисленията на Съвета на Европа. Това показва, че 
знанията на държавите членки относно тяхното ромско население не са 
надеждни.53 През януари 2012 г. 
Комисията предложи да се 
проведе всеобхватна 
реформа на правилата на ЕС 
относно защитата на данни, 
чийто централен елемент 
е общ регламент относно 
защитата на данните. 
Комитетът на постоянните 
представители одобри 
регламента на 
18 декември 2015 г., 
а Съветът потвърди това 
съгласие на 
12 февруари 2016 г. Общият 
регламент относно защитата 
на данните влиза в сила от 25 
май 2018 г. Една разлика 
между директивата 
и регламента във връзка 
с чувствителните данни е, че 
в регламента се разширява 
определението за 
чувствителни данни, така че 
да включва генетични данни, 
биометрични данни и данни 
относно сексуалната 
ориентация. Втора разлика 
е, че вече не се използва 
изразът „значим обществен 
интерес“. В регламента се 
посочва изключението за 
обработване на данни, 
необходимо за 
„изпълнението на задача от 
обществен интерес“, и се 
прави връзка 
с разпоредбата за 
„подходящи мерки за защита 
на законните интереси на 
субекта на данните“.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, технически 
секретариат на мрежата 
EURoma, „Tackling Roma 
Needs in the 2014—2020 
Structural Funds 
Programming Period - Guide 
to improve the planning 
process“ (Действия, насочени 
към потребностите на 
ромите през програмния 
период 2014–2020 г. на 
структурните фондове – 
Насоки за подобряване на 
процеса на планиране), 
май 2013 г., стр. 65.
48 Констатации и оценки 
На ниво проект са били събрани данни относно етническата 
принадлежност на участниците, но тези данни не са били предадени 
към системата за мониторинг на ОП
88 
Сметната палата обаче установи, че на ниво проект редица организатори 
и в четирите посетени държави членки по време на одита бяха събрали 
данни относно етническата принадлежност на участниците, но тези данни 
не бяха предадени на управляващите или междинните звена (вж. също така 
точка 118). Това означава, че свързаните с ромите данни, достъпни на ниво 
проект, не са достигнали до системата за мониторинг на ОП.
89 
Такъв е случаят например в Испания. Междинното звено на регионалната ОП 
за Андалусия дори не е било наясно кои проекти са насочени към ромското 
население, въпреки че тази информация е била достъпна на ниво проект. 
Междинното звено е било в състояние да предостави на одиторите на Смет -
ната палата само списък с проекти, насочени към групи в неравностойно 
положение като цяло, без уточнение дали има участници от ромски произход 
или не. Подобно е положението и в Унгария.
Мониторингът на ОП в три от четирите държави членки беше 
затруднен от несъответствия при определянето и записването на 
показателите на ниво проект
90 
Освен това мониторингът на ОП в три от четирите посетени държави член -
ки (България, Унгария и Румъния) беше затруднен от несъответствия при 
определянето и записването на показателите на ниво проект. В Румъния 
наличието на три вида показатели (програмни, допълващи и допълнителни 
показатели) към момента на изпълнение на проектите, в съчетание с липсата 
на задължение да се докладва за тях, е усложнил ненужно процеса на мони -
торинг и е довел до трудни за сравнение резултати.
91 
В Унгария по четири от проверените пет проекта, посочени в  приложение II , 
не е било официално докладвано за постигането на резултатите по отноше -
ние на целевите нива, тъй като проектът не е включвал целеви стойности по 
отношение на резултатите (всъщност такива са били определени, но погреш -
но са посочени като целеви нива по отношение на крайните продукти от 
изпълнението и съответно не са докладвани като резултати).
49 Констатации и оценки 
За програмния период 2014–2020 г. са положени усилия 
за подобряване на мониторинга, но остават известни 
ограничения
92 
Мониторингът на интегрирането на ромите продължава да бъде предизви -
кателство за периода 2014–2020 г. Един елемент, който може да помогне да 
се измери напредъкът по мерките за интегриране на ромите, е наличието на 
общи показатели; всеки фонд има специфични правила за определяне на об -
щите показатели, които трябва да се използват във всички финансирани по 
него програми. В приложение 1 към Регламента за ЕСФ например се опреде -
лят редица стандартизирани показатели, които са от значение за програмите 
за интегриране на ромите:
— общ показател за изпълнението № 15: „Мигранти, участници с произход 
от друга държава, малцинства (включително маргинализирани общности 
като ромите)“;
— общ показател за непосредствени резултати № 28: „Участници в неравно -
стойно положение, които при напускане на операцията са започнали да 
търсят работа, са ангажирани с образование/обучение, са получили ква -
лификация, имат работа, включително като самостоятелно заети лица“; и
— общ показател за дългосрочни резултати № 32: „Участници в неравно -
стойно положение, които в рамките на шест месеца след напускане на 
операцията имат работа, включително в качеството на самостоятелно 
заети лица“.
Тези показатели могат да бъдат допълнени с подходящи показатели, специ -
фични за конкретната програма.
93 
Тези общи показатели обаче няма да осигурят ефективна основа за мони -
торинг на инициативите за интегриране на ромите освен ако се определят 
специфични показатели, свързани с ромите. В допълнение към това все още 
се наблюдават слабости в инструментите за мониторинг, в резултат на което 
свързаното с това ПУ дори е било изпълнено само отчасти (вж. точка 74). 
Това показва колко е трудно да се извърши точен мониторинг в областта на 
интегрирането на ромите.
50 Констатации и оценки 
94 
С цел да облекчи тези затруднения Комисията е отправила искане към Аген -
цията за основните права55 да създаде работна група относно показателите, 
които следва да бъдат използвани във връзка с интегрирането на ромите. 
Както беше планирано, показателите бяха определени към 1 януари 2016 г.; 
в резултат на това може да бъде постигнато споразумение с НЗКВР (всички 
НЗКВР участваха в работната група) за използването на съпоставима струк -
тура за докладване във всички участващи държави членки. Освен това по 
този начин може да се даде възможност за измерване до известна степен 
на въздействието на ЕСИ фондовете върху изпълнението на НСИР , особено 
в държавите членки, които са съгласували мерките и показателите по ЕСИ 
фондовете с тези по НСИР , като Гърция и Словакия (вж. каре 8 ). Според дан -
ните от Комисията към март 2016 г. 21 държави членки са приели да тестват 
тези показатели, но все още не е ясно дали Комисията ще успее да постигне 
споразумение по този въпрос с всички държави членки, тъй като те не са 
длъжни да правят промени по използваната от тях система.
Подобряване на мониторинга на инициативите за приобщаване на ромите – 
добър пример за съгласуване на мониторинга на ОП с НСИР
Комисията е препоръчала на Словакия да използва средства от своята ОП „Човешки ресурси“ (ОПЧР) 
за осъществяване на заложените в НСИР мерки до 2020 г. НЗКВР на Словакия, което участва във всички 
технически и официални заседания с Комисията, е допринесло за замисъла на всички мерки по ОПЧР , 
насочени специално към маргинализираните ромски общности. Тези мерки съответстват на целите на 
НСИР; това ще улесни измерването на напредъка към постигането на целите на НСИР , тъй като са отра -
зени в самата ОП. В съответствие с това стартираният от Словакия проект „Мониторинг и оценка“ ще 
бъде използван за мониторинг на изпълнението на НСИР , както и на изпълнението на мерките в рамките 
н а  О ПЧ Р.Каре 855 Мандатът е определен 
в Съобщението на 
Комисията относно рамката 
на ЕС за национални 
стратегии за интегриране на 
ромите (COM (2011) 173 
окончателен).
51 Констатации и оценки 
Повечето проекти са осъществени в съответствие 
с плановете, но критериите за „най-добри 
практики“, допринасящи за успешно приобщаване 
на ромите, невинаги са прилагани и мониторингът 
на резултатите от проектите е бил затруднен
95 
В рамките на настоящия одит Сметната палата посети и 19 проекта за инте -
гриране на ромите, като беше проучено как са били изготвени, подбрани 
и изпълнени и как (ако имал такъв) е бил осъществен мониторинг на резул -
татите от тях. Всички проверени проекти са реализирани през програмния 
период 2007—2013 г. По отношение на всеки от тези проекти Сметната палата 
провери дали:
— процедурите за подбор са в съответствие със специфичните цели и прио -
ритети за интегриране на ромите, определени в ОП;
— проектите са изпълнени в съответствие с плана;
— проектите са постигнали очакваните резултати;
— са били въведени механизми за мониторинг с цел проследяване на 
постигнатите резултати по проектите във връзка с приобщаването на 
ромите.
Всички проверени проекти съответстват на целите на ОП, 
но процедурите за подбор не са насочени специално към 
подбор на проекти, свързани с приобщаването на ромите
Процедурите за подбор на някои ОП не бяха насочени към 
проекти, свързани с приобщаването на ромите
96 
Чрез процедурите за подбор на всички ОП, проверени в четирите държави 
членки, се гарантира, че всеки проект отговаря на целите на съответната ОП. 
Ромското население беше посочено изрично като целева група в девет от 
шестнадесетте покани за представяне на предложения56, на които Сметната 
палата извърши оценка: в три от петте покани в България, в двете покани 
в Испания, в три от петте покани в Унгария и в една от четирите покани в Ру -
мъния. Останалите седем покани бяха насочени към групи в неравностойно 
положение като цяло. Замисълът на част от една допълнителна ОП в Испания 
беше свързан с ромското население. Това обяснява защо в документите за 
кандидатстване на някои от проверените проекти невинаги беше посочено 
ромското население: те често бяха насочени към по-широкообхватна група, 
например уязвимите групи като цяло, в съответствие с целите на ОП.56 19-те проекта бяха подбрани 
в рамките на тези 16 покани 
за представяне на 
предложения.
52 Констатации и оценки 
97 
Като цяло оценителите не са разполагали със специфичен опит по въпроси, 
свързани с приобщаването на ромите. Вместо това те са имали знания от -
носно социалното приобщаване в общ план. ОП „Борба с дискриминацията“ 
в Испания представляваше изключение; оценителите по тази ОП са притежа -
вали специфични знания относно приобщаването на ромите.
Не беше въведено системно изискване за специфични 
за ромите показатели за мониторинг на резултатите от 
проектите
98 
Извършеният от Сметната палата анализ показа, че е налице известно 
объркване и по отношение на начина за определяне на показатели за мони -
торинг на резултатите от проектите. В поканите за представяне на предло -
жения в Унгария невинаги е имало изискване за целеви нива по отношение 
на резултатите (например „намиране на работа в шестмесечен срок след 
приключване на участието в даден проект“). Свързаните с резултатите 
целеви нива не са имали задължителен характер и в Испания. В три случая 
в България целевите нива по отношение на крайните продукти от изпълне -
нието са били категоризирани погрешно като целеви нива по отношение на 
резултатите в заявлението за проекта и тази грешка не е била коригирана 
при процеса на подбор (вж. също точка 118).
99 
В случаите, в които беше въведено такова изискване, в целите по отноше -
ние на резултатите невинаги беше посочено изрично ромското население. 
Вместо това в тях беше посочена по-широкообхватна група, например 
„уязвими групи“. Такъв проблем беше констатиран в ОП по ЕФРР в България 
и в ОП по ЕСФ в Унгария и Андалусия.
Засегнатите групи заинтересовани лица невинаги са били 
включвани по подходящ начин
100  
Участието на всички съответни заинтересовани страни, било то при изгот -
вянето на проектите или като партньори по тях, допринася съществено за 
успеха и устойчивостта на проектите. Процедурите за подбор на проекти 
обаче като цяло не са успели да насърчат такова широко участие. В подбра -
ната от Сметната палата извадка този проблем засягаше най-вече проекти за 
социални жилища в България. Местните жители не са били привлечени към 
проекта и не са били проведени кампании за повишаване на осведоменост -
та; това е довело до социално отхвърляне на предложения за проекти.
53 Констатации и оценки 
Като цяло проектите са изпълнени в съответствие 
с плановете
14 от 19-те проверени проекта бяха постигнали своите цели по 
отношение на крайни продукти, бюджет, график и обхват
101  
По отношение на крайни продукти, бюджет, график и обхват 14 от 19-те 
проверени проекта бяха изпълнили целите, определени в споразумението за 
безвъзмездни средства. Четири проекта не бяха изпълнени в съответствие 
с плановете поради забавяне (два проекта в България) или промени в обхва -
та на проектите (един проект в България и един в Румъния). По отношение на 
друг проект в Унгария показателите и наличната информация бяха толкова 
сложни, че съгласуването им е било невъзможно и нямаше как да се оцени 
дали целите по отношение на крайните продукти от изпълнението са били 
постигнати. Броят на участниците роми беше отбелязан като цел по отноше -
ние на крайните продукти за всички, освен за два от проверените проекти. Снимка 1Кабинет за информационни технологии за ползватели на център за социални 
услуги в Бая Маре (Румъния)
Източник:  ЕСП.
54 Констатации и оценки 
10 от 13-те проекта, за които имаше налични данни от 
мониторинга, също бяха постигнали своите цели по 
отношение на резултатите
102  
За 17 от 19-те проверени проекта бяха определени цели по отношение на 
резултатите, но те не бяха непременно свързани конкретно с ромското 
население. Тези цели са били предмет на мониторинг само в 13 случая. Десет 
от тези тринадесет проекта като цяло са постигнали заложените в тях цели. 
Специфични цели във връзка с ромското население бяха определени за 
четири от седемнадесетте проекта с цели по отношение на резултатите. Три 
от тези четири проекта бяха постигнали заложените в тях цели (един в Бълга -
рия, два в Румъния и един в Испания).
Съществуват индикации, че по-доброто обмисляне 
на специфични критерии по отношение на ромите, 
като например общите основни принципи (ООП) за 
приобщаване на ромите, допринася положително за 
резултатите от проектите
103  
Въз основа на проверката на подбраните проекти Сметната палата счита, че 
ако специфичните за ромите критерии са били обмислени по-добре, това 
е щяло да подобри вероятността някои от проектите да допринесат положи -
телно за устойчивото интегриране на ромите. От 19-те проверени проекта 
17 са били изпълнени, след като Съветът е приел общите основни принципи 
(ООП) за приобщаване на ромите през юни 2009 г. (вж. точка 23). Следните 
примери показват как прилагането на ООП на етапа на подбор би могло да 
повлияе положително за успеха на проекта.
ООП 2: Политиките и проектите за интегриране на ромите 
следва да бъдат насочени изрично, но не единствено към 
ромското население
104  
ООП 2 гласи, че политиките и проектите за интегриране на ромите следва да 
бъдат насочени изрично, но не единствено към ромското население. Те след -
ва да бъдат насочени по-общо към цели като „групи в неравностойно поло -
жение“; в тях следва да се посочва ясно, че тези групи включват ромите; и да 
се описват конкретни действия, с които се гарантира, че проектите успешно 
достигат до ромското население. Една програма в областта на заетостта 
в Испания представлява добър пример за прилагането на този принцип (вж. 
каре 9 ).
55 Констатации и оценки 
ООП 3: Необходимост от междукултурен подход с използване 
на медиатори и кампании за повишаване на осведомеността
105  
ООП 3 се отнася донеобходимостта от междукултурен подход и използване 
на медиатори и кампании за повишаване на осведомеността. Прилагането на 
този принцип е от огромно значение за гарантиране на успеха на проектите, 
особено на проектите, свързани с жилищно настаняване. Липсата на осведо -
меност може да окаже пагубно въздействие върху проекти, които иначе биха 
били успешни (вж. пример в  каре 10 ).Изричната, но не изключителна насоченост е помогнала на една програма за 
заетост да достигне успешно до ромското население (Испания, проект 16)
Програма за заетост на ОП „Lucha contra la discriminación“ в Испания е насочена към интегриране на ро -
мите на пазара на труда. Проведени са интервюта с участниците и им е препоръчано да се насочат към 
едно от следните три действия: 1) да намерят работа, 2) да преминат през професионално обучение или 
3) да участват в семинари за придобиване на необходимите умения за намиране на работа. След това 
е бил осъществен контакт с дружества с цел получаване на информация относно свободни длъжности 
или възможности за стажове.
Вниманието е насочено към ромите в неравностойно положение заедно с други хора в сходно социал -
но и икономическо положение. За цяла Испания е определена цел, съгласно която 70 % от участниците 
следва да бъдат от ромски произход. Тази цел е била постигната благодарение и на други инициативи 
за насърчаване на участието на ромите (като мерки за повишаване на осведомеността) и резултатите са 
продължили през целия жизнен цикъл на програмата.
Липса на насоченост по отношение на определянето на целевата група 
и недостатъчно внимание към културните фактори, което е засегнало 
отрицателно изпълнението на проект в областта на здравеопазването 
(България, проект 4)
В България е изпълнен проект, свързан с медицински прегледи, в рамките на приоритетна ос „Социално 
приобщаване“. Този проект е посочен в плана за действие за изпълнение на НСИР . При все това не са 
били включени показатели, свързани с целевата група „уязвими части от населението“. По този проект 
са определени три целеви групи. Те включват „уязвими части от населението“ (състоящи се от групи, 
изложени на конкретен риск за здравето; хора с увреждания; социално изключени групи и общности; 
и уязвими етнически групи), „хора в трудоспособна възраст“ и „жители на отдалечени региони“.
Около 620 000 души са били приканени да се подложат на медицински преглед; около 56 000 души са се 
явили на преглед. Няма информация колко от тях са били от целевите групи. Липсата на изрично посоч -
ване на ромското население и дори на целевата група „уязвими части от населението“ предполага липса 
на насоченост във връзка с привличането в проекта на участници от тези групи.
Два фактора са възпрепятствали по-широкообхватното участие на ромите. Единият от тях е, че поканите 
са изпратени под формата на писма — неграмотността сред ромите е относително висока. Вторият фактор 
е широко разпространеният страх сред жените от ромски произход от медицински услуги поради истори -
чески обусловени причини. За облекчаването на този проблем биха могли да се използват медиатори.Каре 9 Каре 10
56 Констатации и оценки 
ООП 4: Значение на насърчаването на приобщаването на 
ромското население към основната част от обществото
106  
В ООП 4 се посочва значението на насърчаването на приобщаването на 
ромското население към основната част от обществото. По десет от прове -
рените проекти, в които като цел по отношение на резултатите е определено 
навлизането на основния пазар на труда, са постигнати добри резултати 
посредством участието както на публични, така и на частни субекти при 
изпълнението на проектите. Четири проекта не са постигнали своите цели 
в това отношение:
— В Унгария три проверени проекта не са включвали работодатели от 
частния сектор във фазата на изпълнение; това се е оказало недостатък, 
тъй като впоследствие участниците не са били в състояние да си намерят 
работа на първичния пазар на труда. Ако изобщо са намерили работа, тя 
е била осигурена от публични органи.
— В България един проект също не е успял да постигне своята цел поне 8 % 
от участниците да навлязат на първичния пазар на труда.
107  
От друга страна, мерките, изпълнени в рамките на испанската ОП „Lucha 
contra la discriminación“, която в областта на интегрирането на ромите е била 
насочена най-вече към заетостта, не са били разработени така че да взаимо -
действат с общите политики. Испанската публична служба по заетостта SEPE 
не е участвала в изготвянето или изпълнението на тези мерки до декември 
2014 г. Поради това тя не е била в състояние да предостави своя експертен 
опит при планирането на мерките. Тя също така не е съумяла да използва 
придобития по проекта опит в своите собствени политики.
108  
За разлика от това, три от петте проверени проекта в Румъния са осъществе -
ни от НПО в партньорство с публичен орган. Това е гарантирало, че парт -
ньорите по проекта са се възползвали взаимно от знанията си и е осигурило 
възможност на публичните органи да използват резултатите от проекта при 
разработването и изпълнението на своите общи политики. Например ре -
зултатите от проекта по ЕФРР са разпространени от междинното звено след 
приключване на проекта.
57 Констатации и оценки 
ООП 5: Осведоменост относно въпросите на равенството 
между половете
109  
ООП 5 се отнася до осведомеността относно равенството между половете. 
При жените от ромски произход има по-голяма вероятност да бъдат обект на 
социално изключване от основната част от обществото в сравнение с жени -
те като цяло и с мъжете от ромски произход. Те често са жертва на двойна 
дискриминация: дискриминация, основана на пол и на етническа принадлеж -
ност. Жените от ромски произход обаче имат ключова роля за насърчаване 
на приобщаването – например за насърчаване на интегрирането на децата 
в образователната система. Ще бъде много трудно да се постигнат общите 
цели за интегрирането на ромите, ако въпросите, свързани с равенството 
между половете, не бъдат взети под внимание, и ако програмите не успеят 
да достигнат до жените.
110  
В Испания и в четирите проверени проекта изрично са се разглеждали 
въпроси, свързани с равенството между половете. Проектите са успели да 
достигнат до жените, като делът на участничките е между 50 и 70 %. В два 
случая се наблюдаваше висок процент на успех при намиране на работа. 
В един от тези случаи е постигнат еднакъв процент на заетост за жени и за 
мъже (около 24 %), а в друг случай процентът на навлизане на пазара на тру -
да за жени е достигнал 90 %. Друг успешен пример е описан в  каре 11 .
Участие на жени в проект в областта на здравеопазването – увеличаване на 
ефектите от приобщаването (Румъния, проект 12)
Една от ключовите цели на проект в областта на здравеопазването в Румъния е създаването на мрежа 
от здравни медиатори за ромските общности. Този проект е осъществен в партньорство с румънския 
Институт по обществено здраве.
Общата цел на проекта е да се повиши процентът на заетост сред жените от ромски произход и да им 
се осигури по-добър достъп до пазара на труда, за да се избегне социално изключване и да се насърчат 
равните възможности.
Наред с друго, в рамките на проекта 100 жени от ромски произход са обучени да работят в 100 ромски 
общности, които дотогава не са разполагали със здравен медиатор.
Проектът е успешен, тъй като е довело до насърчаване на приобщаването на жените от ромски произ -
ход посредством квалификации и възможности за работа. Освен това проектът е довел до положител -
ни резултати, тъй като използването на жени от ромски произход за медиатори вероятно ще увеличи 
ефекта на приобщаване.Каре 11
58 Констатации и оценки 
ООП 6: Значение на извличането на поуки от предишен опит
111 
ООП 6 подчертава, че е важно да бъдат извлечени поуки от предишния опит. 
Този принцип е спазен в 14 от 19 случая — предишният опит от осъществя -
ването на проекти очевидно е повишил капацитета на организаторите на 
проекти, някои от които са приложили този експертен опит и при следващи 
проекти.
112  
В Испания образователният проект „Promociona“ е основан на програма 
в областта на заетостта („ Acceder “), която се осъществява успешно от 2000 г. 
насам. НПО, която управлява тези програми като междинно звено, също така 
е споделила своя експертен опит с други НПО, действащи като междинни 
звена по ОП „Lucha contra la discriminación“.  Всяка НПО е насочена към различ -
ни уязвими групи и те редовно са споделяли своя опит помежду си. Прове -
рените проекти на ОП в Андалусия са довели до увеличаване на знанията 
и информацията на публичните органи, които са изпълнявали проектите, 
тъй като всички събрани данни от организаторите на проекти са запазени 
в архивите на публичната служба по заетостта. По този начин на публичните 
органи е осигурен ценен инструмент за оценка на политиката и последващо 
планиране; той се използва от началото на програмата през 2004 г.
ООП 7: Използване на инструменти на ЕС
113  
ООП 7 е свързан с използването на инструменти на ЕС. Всички проверени 
проекти по подразбиране използваха до известна степен инструменти на 
ЕС, тъй като са получили финансиране от ЕФРР или ЕСФ. По четири проекта 
е направена допълнителна стъпка чрез съчетаване на финансиране от двата 
фонда; Сметната палата счита това за добър метод за осигуряване на инте -
грирана подкрепа. Проектът, описан в  каре 12 , който е изпълнен в България, 
представлява пример за такъв подход.
59 Констатации и оценки 
Използване на интегриран подход с участието на ЕФРР и ЕСФ (България, 
проект 5)
Целта на този проект по ЕФРР (вж. снимка 2 ) е била да се подобри приобщаването на хора в неравно -
стойно и уязвимо положение чрез повишаване на техния стандарт на живот и цялостно подобряване 
на качеството на жилищния фонд в общината. Целта по отношение на социалните жилища е била да се 
осигури достъп до основни условия на живот за приблизително 165 социално уязвими лица, живеещи 
в стари и пренаселени жилища, които не отговарят на законовите изисквания за изграждането и плани -
рането на жилищни сгради.
В България е било необходимо проектите за жилищно настаняване да бъдат интегрирани с осигуря -
ването на социални услуги. В съответствие с това в критериите за подбор на проекти е посочено, че 
организаторите следва да осигурят на обитателите на новите домове услуги в сферата на заетостта, об -
разованието и здравеопазването. Тези социални услуги са част от програма, озаглавена INTEGRA, която 
е финансирана по линия на ЕСФ успоредно с мерките за жилищно настаняване.Каре 12 Снимка 2Задната фасада на ремонтирания блок със социални жилища в Девня 
(България)
Източник:  ЕСП.

60 Констатации и оценки 
ООП 8: Участие на регионалните и местните власти
114  
ООП 8 е свързан с участието на регионалните и местните власти, тъй като те 
играят ключова роля при практическото прилагане на политиките. Често за 
осигуряване на дългосрочен ефект проектите се нуждаят от устойчив източ -
ник на финансови средства, а понякога и от подкрепата на частен организа -
тор или публичен орган. Добър пример за това беше установен в Румъния, 
където важен елемент от един проект е прехвърлен на Националния инсти -
тут по обществено здраве, който също е участвал като партньор в изпълне -
нието на проекта (вж. ка р е 11 ).
115  
Десет от деветнадесетте проверени проекта са зависели до голяма степен от 
дългосрочно продължаване на публичното финансиране, тъй като организа -
торите на проектите са организации с нестопанска цел. Четири други проек -
та са прехвърлени и финансирани от публични органи; и в четирите случая 
това е било планирано от самото начало. Дългосрочната устойчивост на три 
други проекта е трябвало да бъде гарантирана от публичен орган съгласно 
описанието на проекта, но това не е станало поради слабости в управле -
нието на проекта (в един случай в България) или поради липса на устойчива 
финансова подкрепа на местно равнище (вж. каре 13 ).
Липса на устойчива финансова подкрепа е затруднила постигането на 
дълготраен ефект от успешно изпълнени проекти (Румъния, проекти 12 и 14)
Един проект е бил насочен към обучение и наемане на 210 роми като местни експерти по въпросите на 
ромите. В рамките на проекта тези експерти са работили безвъзмездно за местните органи. Било е пла -
нирано местните органи да наемат експертите за постоянно и да им плащат след приключването на 
проекта. Скоро след неговото приключване местните органи са заявили, че не са в състояние да напра -
вят това поради икономическите обстоятелства. В резултат на това през 2015 г. общините са наели само 
67 местни експерти по въпросите на ромите.
При втория проект 100 жени от ромски произход са обучени като здравни медиатори. Като част от 
проекта е осъществено лобиране на местно равнище за популяризиране на ползите от здравните меди -
атори за общността и насърчаване на създаването на съответните длъжности в местната администра -
ция. Въпреки че лобирането като цяло е довело до положителен отговор, осигурената в крайна сметка 
подкрепа от местните органи за програмата за здравни медиатори е била по-малка от очакваното. Това 
е оказало значителен ефект върху въздействието на проекта, както и върху осигуряването на здравни 
медиатори като цяло – през 2015 г. в Румъния са наети само около 350 здравни медиатори в сравнение 
с 860 през 2009 г. Въпреки че и двата проекта са изпълнени успешно, липсата на устойчива финансова 
и институционална подкрепа от местните органи е ограничила потенциалното въздействие на проекти -
те по отношение на интегрирането на ромското население.Каре 13
61 Констатации и оценки 
Оценяването на резултатите за периода 2007–2013 г. 
е затруднено поради трудности при събирането на 
информация относно ромите
116  
Сметната палата извърши също така оценка на начина, по който организато -
рите на проекти са осъществили мониторинг на резултатите от проектите, 
по-специално по отношение на интегрирането на ромското население, както 
и дали Комисията или държавите членки са извършили оценки, в частност 
тематични оценки по отношение на приобщаването на ромското население 
или на уязвими групи.
Мониторинг на ниво проект: непоследователни подходи за 
събиране на данни и определяне на показатели
117  
Не е лесно да се проследи успехът на проектите за интегриране на ромите 
поради наличието на методологични и практически затруднения при съби -
рането на данни относно ромите. Тези затруднения са разгледани подробно 
по-долу. В повечето случаи (17) обаче организаторите на проектите са успели 
да съберат информация относно броя на участниците от ромски произход 
в своите проекти, а понякога дори и относно резултатите, постигнати от тези 
участници — например при намиране на работа. Мониторинг от такъв вид 
обикновено се е осъществявал след приключване на проектите, но в някои 
дългосрочни проекти това се е правело и по време на изпълнението на 
проекта.
118  
За 14 от тези 17 проекта са били събрани данни относно етническата принад -
лежност посредством самоопределяне. За един друг проект не беше осигу -
рена никаква информация относно начина, по който са били събрани данни 
за участниците. В рамките на два други проекта изобщо не са били събрани 
данни (един проект в България и един в Румъния). Качеството на мониторин -
га е било възпрепятствано от следните основни слабости:
— първо, за 13 от 19-те проверени проекта отбелязаните резултати не са 
били свързани конкретно с интегриране на ромите, а по-скоро с ползите 
за по-широкообхватна целева група – например „уязвими групи“ като 
цяло, или пък изобщо не е била посочена целева група. В действителност 
е имало налични данни относно участието на ромите, но те невинаги са 
били предавани на управляващия орган или междинното звено (вж. точ -
ка 88). Това означава, че предадената на управляващите органи инфор -
мация не е включвала никакви надеждни данни за конкретния принос на 
проектите за приобщаването на маргинализираното ромско население;
62 Констатации и оценки 
— второ, когато по проектите са събирани данни относно етническата при -
надлежност, използваната методология за тази цел не е била последова -
телна в отделните държави членки или дори по отношение на проекти 
в една държава членка. В шест случая на участниците е бил задаван 
затворен въпрос с отговор „Да“или  „Не“ или дали са от ромски етниче -
ски произход. В шест други случая участниците са избирали групата, 
към която принадлежат, от списък с уязвими групи. В други два случаят 
участниците е трябвало да изберат само една конкретна идентичност, 
етническа или национална. Поради това участниците не са могли да се 
самоопределят например като унгарци и роми, въпреки че ако им е била 
дадена възможност, може би щяха да посочат, че принадлежат и към 
двете групи. Това означава, че събраните данни не са били непременно 
изчерпателни;
— трето, показателите са били класифицирани по различен начин в отдел -
ните държави членки, а понякога дори и в рамките на една държава. 
Например за четири от проверените унгарски проекти нямаше никакви 
официални показатели за резултатите. Независимо от това показате -
лите за крайните продукти от изпълнението на проектите включваха 
показатели, които е следвало да бъдат класифицирани като показатели 
за резултатите — например успешно приключване на учебни курсове. 
В България показателите за резултати на три проекта бяха същите като 
показателите за крайните продукти от изпълнението на проектите; на -
пример брой проведени кампании или извършени медицински прегледи 
в рамките на проекта. В Румъния един показател за заетост в един случай 
е бил класифициран като показател за крайни продукти, а в друг – като 
показател за резултати.
Оценките отчасти компенсират липсата на мониторинг, 
насочен конкретно към ромите, на равнище ОП
119  
Въпреки че невинаги представят пълната картина, оценките могат да послу -
жат като основа за някои заключения. Четирите посетени държави членки 
и Комисията са извършили оценки на осигурената подкрепа по линия на 
ЕФРР и ЕСФ, насочена към интегрирането на маргинализираните роми (макар 
и понякога като част от по-широкообхватна оценка на групи в неравностой -
но положение).
63 Констатации и оценки 
120  
Тези оценки осигуряват данни, които не се съдържат в мониторинговите 
доклади, и по този начин може да се придобие полезна информация относно 
постигнатия напредък:
— През 2011 г. извършената от ГД „Трудова заетост, социални въпроси и при -
общаване“ оценка например заключава, че участието на роми във финан -
сирани от ЕСФ мерки се е увеличило от 100 000 лица от ромски произход 
за целия период 2000–2006 г. на 110 000 роми през първите две години 
от програмния период 2007–2013 г.57 Това обаче не е оказало устойчиво 
въздействие върху намаляването на безработицата сред ромското насе -
ление въпреки увеличения принос от ЕСФ за насърчаване на участието 
на пазара на труда. От оценката е видно, че е малко вероятно мерките, 
които са насочени единствено към заетостта, сами по себе си да дове -
дат до преодоляване на многостранните пречки пред приобщаването 
на ромите. В резултатите от оценката се подчертава значението на един 
цялостен подход за насърчаване на приобщаването на ромите, при който 
се преодоляват по-широките пречки пред тяхното приобщаване, по-спе -
циално в областите на образованието, здравеопазването и жилищното 
настаняване.
— През 2013 г. в Испания е била извършена оценка за определяне на 
въздействието на ОП „ Lucha contra la discriminación “ в периода от 
2006 до 2011 г.58 В нея е заключено, че инвестициите за интегриране на 
уязвими групи на пазара на труда водят до множество положителни 
резултати, включително икономически. В оценката е заключено, че всяко 
евро, инвестирано в тези мерки, е привлякло възвръщаемост в размер 
на общо 1,38 евро.57 Тематичен доклад относно 
ромите, възложен от ГД 
„Трудова заетост, социални 
въпроси и приобщаване“ 
и изготвен през 2011 г. Този 
доклад представлява част от 
по-широкообхватното 
проучване „Evaluation of ESF 
support for Enhancing Access 
to the Labour Market and the 
Social Inclusion of Migrants 
and Ethnic Minorities“ 
(Оценка на подкрепата от 
ЕСФ за подобряване на 
достъпа до пазара на труда 
и за социално приобщаване 
на мигранти и етнически 
малцинства).
58 „ El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable. Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero “, 
2013 г.
64
 Заключения и препоръки
121  
Трудно е да се определи до каква степен структурните фондове са допринес -
ли за приобщаването на маргинализираните ромски общности през про -
грамния период 2007–2013 г. Причина за това е фактът, че целите често не са 
били изрично свързани с ромите и поради това избраните държави членки 
не са можели да отчитат надеждна и съпоставима информация конкретно за 
бенефициентите роми, предоставените финансови средства и постигнатия 
напредък. В случаите, когато е имало налични данни, приносът на проектите 
по структурните фондове за интегрирането на ромското население е зависел 
до известна степен от това дали при изготвянето на политиките и при разра -
ботването, подбора и изпълнението на проектите са били спазени определе -
ни фактори за успех, свързани с интегрирането на ромите.
122  
Изготвянето и критериите за приоритетите за финансиране са се подобрили 
през програмния период 2014–2020 г. Интегрирането на ромите е посоче -
но изрично в законодателството за ЕСИ фондовете. В действителност то се 
посочва в инвестиционен приоритет и държавите членки със СПД, свързани 
с интегрирането на ромите, са длъжни да предвидят средства за насърча -
ването му. На последно място, с новия подход на законодателството за ЕСИ 
фондовете, насочен към резултатите, се въвежда рамка за мониторинг, която 
следва в крайна сметка да подобри качеството на данните, които могат да 
бъдат събирани. Все още обаче е твърде рано да се направи категорична 
оценка на неговото изпълнение.
123  
Въпреки постигнатия напредък все още остават някои пречки и дилеми. Те 
затрудняват постигането на максимално въздействие от страна на ЕСИ фон -
довете по отношение на интегрирането на ромите. Тези слабости са предста -
вени по-долу заедно с препоръки за тяхното преодоляване.
Постигнат е напредък по отношение на въведените 
стратегии на ниво ЕС и на ниво държави членки, но повечето 
подобрения са осъществени твърде късно, за да окажат 
въздействие върху програмния период 2007–2013 г.
124  
През последното десетилетие Комисията постигна значителен напредък при 
определянето на инициативи във връзка с политики на ЕС, насочени към на -
сърчаване на интегрирането на ромите. От 2011 г. насам Комисията обръща 
по-голямо внимание на интегрирането на ромите, като е поискала от всяка 
държава членка да изготви НСИР и да определи НЗКВР . Това обаче стана 
твърде късно, за да окаже въздействие върху разработването на ОП по ЕФРР 
и ЕСФ и подбора на проекти през програмния период 2007–2013 г. (вж. точки 
29–34 и 38–40).
65 Заключения и препоръки 
125  
НСИР и на по-късен етап препоръката на Съвета от 2013 г. превърнаха инте -
грирането на ромите от въпрос, по който се работи единствено чрез отделни 
политики, в политически ангажимент на държавите членки, отразяващ уста -
новените разпоредби за защита на правата на човека. С тази промяна бор -
бата с дискриминацията беше определена като ключова област, в която се 
изискват действия от страна на държавите членки (вж. точки 35–37 и 43–45).
126  
В рамките на извършения от Сметната палата одит бяха констатирани редица 
слабости по отношение на тези НСИР:
— първо, в националните стратегии не се посочва какво равнище на фи -
нансиране е необходимо, за да се осъществят предложените мерки за 
приобщаване на ромите; освен това в тях не се посочват наличните суми 
за такива мерки от националния бюджет и също така от бюджета на ЕС 
чрез ЕФРР и ЕСФ (вж. точка 47);
— второ, не е обърнато достатъчно внимание на борбата с дискриминация -
та и антиромските настроения. Антиромските настроения не се посочват 
като конкретна форма на дискриминация в нито една от оценените от 
Сметната палата НСИР . Те не се посочват и в нито една от проверените 
от нас ОП и на практика почти не бяха установени проекти, насочени 
конкретно към този аспект. Досега Комисията не е изисквала от дър -
жавите членки да определят измерими цели, свързани с борбата с дис -
криминацията. Липсата на такива цели създава условия за развитие или 
продължаване на неограничена институционална дискриминация; това 
може да намали съществено ефективността на проектите за интегриране 
на ромите, включително на проектите, съфинансирани от бюджета на ЕС 
(вж. точки 34–44 и 54);
— трето, необходимостта от активно участие на организации на граждан -
ското общество, и по-специално на представители на самата ромска 
общност, невинаги се взема под внимание в подбраните държави членки 
при изготвянето на НСИР . Ако организациите на гражданското общество 
и ромската общност не участват на всеки етап от проекта, това може да 
подрони ефективността на политиките и проектите (вж. точка 46);
— на последно място, ролята на НЗКВР понякога се затруднява от неподхо -
дящи ресурси и отговорности (вж. точки 48–50).
66 Заключения и препоръки 
127  
От 2012 г. насам за насочване на вниманието към различни въпроси се 
използват специфични препоръки за всяка държава; например по отно -
шение на сегрегацията в образованието. В рамките на програмния период 
2014–2020 г. държавите членки трябва да изпълняват тези препоръки, когато 
използват средства от ЕСИ фондовете. Освен това съгласно Препоръката на 
Съвета относно ефективни мерки за интегриране на ромите от 2016 г. ната -
тък държавите членки ще бъдат длъжни да предоставят информация относ -
но борбата с дискриминацията и антиромските настроения. Предоставените 
данни ще осигурят повече информация на Комисията относно постигнатия 
напредък във всяка държава членка (вж. точка 36).
Препоръка 1
Когато преразглеждат своите НСИР или правят изменения, държавите член -
ки следва да:
а) посочат какво равнище на финансиране е необходимо, за да се осъ -
ществят предложените в стратегията мерки за приобщаване на ромите. 
в НСИР следва да се посочва наличното финансиране за такива мерки 
от националния бюджет и също така от бюджета на ЕС чрез ЕФРР и ЕСФ; 
държавите членки също така следва да поемат официален ангажимент, 
че ще гарантират, че усилията за изпълнение на мерките в полза на инте -
грирането на ромите не са изложени на риск от краткосрочни промени 
в приоритетите на политиката;
б) включат показатели и целеви стойности, свързани с борбата с дискри -
минацията или по-специално с антиромските настроения; в рамките на 
програмния период 2014–2020 г. тези показатели също така следва да 
се вземат предвид при разработването в рамките на ЕСИ фондовете на 
мерки за насърчаване на приобщаването на маргинализираните ромски 
общности в съответствие с изискванията на Директивата за равенството 
между расите;
в) осигуряват системно включване и консултиране с организациите на 
гражданското общество, в т.ч. представители на ромите, когато се плани -
рат и изпълняват мерки за интегриране на ромите;
г) дефинират по-конкретно ролята на НЗКВР във връзка с НСИР и гаранти -
рат, че правомощията и отговорностите на НЗКВР съответстват на отпус -
натите им ресурси.
67 Заключения и препоръки 
Препоръка 2
а) При преразглеждането на оперативни програми Комисията следва да 
гарантира, че предприетите мерки по линия на ЕСИ фондовете са приоб -
щаващи и съдържат разпоредби, насочени към борба със сегрегацията. 
Практиките на сегрегация следва да бъдат ясно описани и изрично из -
ключени от финансирането съгласно рамката на ЕСИ фондовете (не само 
да бъдат посочени в съображенията), като във връзка с това се обръща 
особено внимание на проекти в областта на образованието и жилищното 
настаняване. Това би спомогнало за укрепване на връзката между СПД 
и използването на ЕСИ фондовете.
б) В рамките на заседанията на комитетите за наблюдение на ОП Комисията 
следва да използва в пълна степен информацията от докладите, които 
държавите членки са длъжни да предоставят от 2016 г. нататък съгласно 
Препоръката на Съвета относно ефективни мерки за интегриране на ро -
мите, както и констатациите, произтичащи от тази информация. По този 
начин се цели установените в докладите области на слабости да бъдат 
отстранявани чрез финансови средства от ЕСИ фондовете и/или на дър -
жавите членки (например чрез преразпределяне на финансови средства 
към области, в които са установени недостатъци).
В рамките на периода 2014–2020 г. е обърнато по-голямо 
внимание на мерките за интегриране на ромите в сравнение 
с периода 2007–2013 г.
128  
Въпреки липсата на насоченост към интегрирането на ромите през програм -
ния период 2007–2013 г., в подбраните ОП се посочваше необходимостта от 
насърчаване на приобщаването на ромското население. По подобен начин 
ромите се посочваха като целева група в повечето от подложените на оценка 
покани за представяне на предложения или се посочваше необходимостта 
от насърчаване на социалното приобщаване на ромите. Като цяло обаче пла -
нирането на ЕФРР и ЕСФ за програмния период 2007–2013 г. не е било добре 
пригодено към мерки за приобщаване на ромите: ОП са съдържали малко 
на брой показатели конкретно за ромите и макар че маргинализираното 
ромско население често е било посочвано като целева група на оценените 
покани за представяне на предложения, не са били определени процедури 
за подбор, при които да се отчитат специфични изисквания за насочени към 
ромите проекти, като използване на критериите за „най-добри практики“ за 
интегриране на ромите (например 10-те ООП на Съвета) или финансиране на 
дългосрочни проекти. За нито една от проверените от нас ОП по ЕФРР и ЕСФ 
не беше налична финансова информация относно предоставеното подпома -
гане за интегриране на ромите (вж. точки 59, 61–65 и 96).
68 Заключения и препоръки 
129  
Редица от тези слабости са преодолени за периода 2014–2020 г. По-специ -
ално интегрирането на ромите е посочено изрично в законодателството 
за ЕСИ фондовете и са подобрени конкретни приоритети за финансиране. 
Въз основа на най-актуалната информация, предоставена от Комисията, 
може да се изчисли, че за мерки, насочени към маргинализирани общности 
(като ромите), ще бъдат предоставени около 1,5 млрд. евро. Други подобре -
ния представляват издаването на СПД, свързани с ромите, и подобреното 
съгласуване на рамката за ЕСИ фондовете с приоритетите на политиката на 
ЕС (включително за интегриране на ромите), наличието на подходящи общи 
показатели за програми за интегриране на ромите или публикуването на 
насоки на Комисията, например относно използването на средства от ЕСИ 
фондовете за справяне с териториалната и образователната сегрегация. 
Освен това държавите членки със СПД, свързани с интегрирането на ромите, 
са длъжни да отделят средства от ЕФРР и ЕСФ за насърчаване на постигането 
на тази цел (вж. точки 66–83 и 92–94).
130  
Сметната палата счита обаче, че са необходими допълнителни усилия на 
ниво Комисия и на ниво държави членки, за да се гарантира, че тези промени 
ще доведат до проекти с по-голям принос за интегрирането на ромите на 
местно равнище – това се отнася по-специално до използваните критерии за 
подбор на най-добрите проекти за приобщаване на ромите и системите за 
мониторинг на ОП за периода 2014–2020 г. (вж. точки 88, 89 и 92–94).
131  
В допълнение към това структурирането на ЕСИ фондовете, и по-специално 
на ЕСФ, не им позволява да окажат максимално въздействие по отношение 
на социалното приобщаване на ромите. При използваните показатели за 
разпределяне на средства от ЕСИ фондовете между държавите членки не 
се отчитат разликите в настоящото положение на ромското население (вж. 
точки 60 и 75).
Препоръка 3
Държавите членки следва да използват критериите за „най-добри практики“ 
за интегриране на ромите (например 10-те ООП на Съвета) при поканите за 
представяне на предложения и при подбора на проекти. Ако това е целесъ -
образно, следва да се организират покани за подбор на дългосрочни про -
екти в полза на маргинализираните ромски общности. На последно място, 
разпределянето на средствата от ЕСИ фондовете по възможност следва да 
бъде обвързано с устойчивостта на проектите, без продължаване на финан -
сирането от ЕС след тяхното приключване. Тези аспекти следва да се вземат 
под внимание и при изменянето на оперативните програми за периода 
2014–2020 г.
69 Заключения и препоръки 
Препоръка 4
Комисията следва да гарантира през следващия програмен период или при 
преразглеждане на оперативните програми, че целите за интегриране на ро -
мите, включени в НСИР , са отразени в рамката на ЕСИ фондовете и на всички 
оперативни равнища, когато това е приложимо. В този контекст тя следва да 
гарантира, че данните се събират по надежден начин, за да се даде възмож -
ност за мониторинг и оценка на напредъка по отделните проекти и на всички 
равнища на администрацията.
Препоръка 5
Държавите членки следва да допълнят общите показатели за крайните 
продукти от изпълнението и за резултатите, определени в законодател -
ството за ЕСИ фондовете, с конкретни показатели за ромите, когато това 
е целесъобразно. Тези показатели следва да бъдат съгласувани с посочените 
в НСИР показатели и съответно следва да се използват при мониторинга на 
оперативните програми за периода 2014–2020 г. Те следва да се основават на 
показателите, разработени през 2016 г. от Агенцията за основните права.
Препоръка 6
Държавите членки следва да обмислят как да действат заедно с оглед на 
подготовката за следващия програмен период, за да се опитат да гаранти -
рат правна сигурност при използването на ЕСФ за финансиране на мерки за 
социално приобщаване, които не са свързани със заетостта. Осигуряването 
на правна сигурност ще улесни държавите членки пълноценно да използват 
ЕСФ за целите на социалното приобщаване, включително чрез мерки за бор -
ба с дискриминацията.
Препоръка 7
Комисията следва да обмисли дали да предложи промени в законодател -
ството за ЕСИ фондовете, за да се гарантира, че за програмния период 
с начало 2020 г. при разпределянето на средствата между отделните дър -
жави членки се вземат под внимание специфични показатели за социално 
приобщаване: по-специално делът на маргинализираните групи като ромите 
в рамките на населението. Тя следва да гарантира, че всички допълнителни 
финансови средства по линия на ЕСФ, предоставени на държавите членки 
в резултат на тази промяна, са предвидени за специфичната цел да се под -
крепят маргинализираните общности.
70 Заключения и препоръки 
Повечето проекти са осъществени в съответствие 
с планираното, но критериите за „най-добри практики“, 
допринасящи за успешно приобщаване на ромите, невинаги 
се прилагат и мониторингът на резултатите от проектите 
е затруднен
132  
Повечето проекти по ЕФРР и ЕСФ, проверени по време на одита, са по -
стигнали общите си цели, но тези цели често не са били свързани конкретно 
с ромите. Освен това Сметната палата заключи, че проектите, подбрани в съ -
ответствие с приетите от Съвета критерии за „най-добри практики“, т. нар. 
общи основни принципи за приобщаване на ромите, имат по-голяма вероят -
ност да допринесат ефективно за интегрирането на ромското население (вж. 
точк и 10 4 –115).
133  
Освен това беше установено, че е трудно да се проследи постигнатият на -
предък по проектите за интегриране на ромите, най-вече поради слабости, 
свързани с наличието и качеството на данните относно участниците от ром -
ски произход. Тази липса на всеобхватни и надеждни данни представлява 
проблем не само във връзка с проектите, но и за разработването на полити -
ки на европейско и национално равнище. Тази ситуация ще остане същата 
за периода 2014–2020 г., освен ако не се предприемат спешни действия (вж. 
точки 51, 84–94 и 117–120).
Препоръка 8
а) Комисията следва да работи заедно с държавите членки за разработ -
ването на обща методология, която да осигурява необходимите данни 
относно ромското население, с цел мониторинг на социалното им при -
общаване, в съответствие с националните правни рамки и законодател -
ството на ЕС, в т.ч. съществуващите възможни дерогации. Това следва да 
се осъществи най-късно в хода на подготовката за следващия програмен 
период.
б) В съответствие с националните правни рамки и законодателството на ЕС, 
в т.ч. съществуващите възможни дерогации, Комисията следва да насър -
чи всички държави членки да събират подробни статистически данни от -
носно етническата принадлежност в рамките на следващите две години. 
Евростат може да включи съответни въпроси в проучвания като „Наблю -
дение на работната сила“ и в статистическите данни на Европейския съюз 
за доходите и условията на живот.
71 Заключения и препоръки 
Настоящият доклад беше приет от Одитен състав II с ръководител Henri 
GRETHEN — член на Европейската сметна палата, в Люксембург на 
заседанието му от 4 май 2016 г.
 За Сметната палата
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Председател
72
 Приложения Приложение IПроверени оперативни програми
Държава членкаОперативни програми за периода 
2007—2013  г.Оперативни програми за периода 2014—2020 г.
България2007BG161PO001 ОП „Регионално развитие“ (ЕФРР)
2007BG051PO001 ОП „Развитие на човешките ресурси“ 
(ЕСФ)2014BG16RFOP001 ОП „Региони в растеж“ (ЕФРР)
2014BG05M9OP001 ОП „Развитие на човешките ресурси“ (ЕСФ)
2014BG05M2OP001 Оперативна програма „Наука и образование за 
интелигентен растеж“ (ЕСФ)
Унгария 2007HU05UPO001 ОП „Социално обновяване“ (ЕСФ)2014HU16M0OP001 ОП „Икономическо развитие и иновации“ 
(многофондова ОП по ЕСФ и ЕФРР)
2014HU05M2OP001 ОП „Развитие на човешките ресурси“ (много -
фондова ОП по ЕСФ и ЕФРР)
Румъния2007RO051PO001 Секторна ОП за развитие на човешките 
ресурси (ЕСФ)
2007RO161PO001 Регионална OP (ЕФРР)2014RO05M9OP001 ОП „ Човешки капитал“ (ЕСФ)
2014RO16RFOP002 Регионална OP (ЕФРР)
Испания2007ES05UP0002 ОП „Борба с  дискриминацията“ (ЕСФ)
2007ES051P0005 Регионална ОП по ЕСФ за периода 
2007–2013 г. за Андалусия2014ES05SFOP012 ОП „Социално приобщаване и  социална иконо -
мика“ (ЕСФ)
2014ES05SFOP022 Регионална ОП по ЕСФ за периода 2014—2020 г. 
за Андалусия (ЕСФ)
Източник:  ЕСП.
73 Приложения 
Управляващи органи на структурните фондове в посетените държави членки
БългарияЕСФ ЕФРР
Проект 1 Проект 2 Проект 3 Проект 4 Проект 5
Управляващ органУО на ЕСФ
(Министерство на труда и  социалната политика)УО на ЕФРР
(Министерство на 
регионалното развитие 
и благоустройството)
Междинно звеноНе се прилага, тъй като 
бенефициентът е  УОМинистерство на 
образованието на 
наукатаПубличен орган
(Агенция за социално 
подпомагане)Публичен орган
(Агенция за социално 
подпомагане)За тази ОП по ЕФРР не се 
предвиждат МЗ
Бенефициент по проектаМинистерство на 
труда и социалната 
политикаНПОПубличен орган
(община Дупница)Министерство на 
здравеопазванетоПубличен орган
 (община Девня)
УнгарияЕСФ
Проект 6 Проект 7 Проект 8 Проект 9 Проект 10
Управляващ органУО на ЕСФ
(Министерство на човешките ресурси)
Междинно звено не съществува
Бенефициент по проектаМинистерство на 
националната 
икономика Публичен орган
(затвор Балашагярмат)Публичен орган
(община Озд)НПО
РумънияЕСФ ЕФРР
Проект 11 Проект 12 Проект 13 Проект 14 Проект 15
Управляващ органУО на ЕСФ
(Министерство на фондовете на ЕС)УО на ЕФРР
(Министерство на регио -
налното развитие и  пуб -
личната администрация)
Междинно звеноРегионално МЗ (Севе -
розападен регион)
(структура на Минис -
терството на труда)Регионално МЗ 
(Букурещ)
(структура на Министер -
ството на труда)Министерство на 
образованието
(изпълнява функциите 
на МЗ)Регионално МЗ  
(Северозападен 
регион)
(структура на Минис -
терството на труда)“Регионално МЗ  
(Северозападен регион)
(структура на Министер -
ството на регионалното 
развитие и  публичната 
администрация)
Бенефициент по проекта НПОПубличен орган
(Национална агенция 
по въпросите на 
ромите)Публичен орган
(Социална служба на 
община Бая Маре)
ИспанияЕСФ (ОП „Борба с дискриминацията“) ЕСФ (ОП за Андалусия)
Проект 16 Проект 17 Проект 18 Проект 19
Управляващ органУО на ЕСФ  
(Министерство на труда и  социалната сигурност)
Междинно звено ФондацияРегионално МЗ
(Съвет на Андалусия)
Бенефициент по проекта НПО 
Източник:  ЕСП.Приложение ІІ
74 Приложения Приложение IIIОбщи основни принципи (ООП) за приобщаване на ромите
Десетте общи основни принципа (ООП) са обсъдени на първото заседание на европейската платформа за 
приобщаване на ромите през 2009 г. в Прага. След това те са включени като приложение към заключени -
ята от заседанието на Съвета по заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси, 
проведено на 8 юни 2009 г.
1. Конструктивни, прагматични и недискриминационни политики
Политиките, насочени към насърчаване на приобщаването на ромите, съблюдават и осъществяват 
основните ценности на Европейския съюз, между които права и достойнство на човека, недискрими -
нация, равни възможности и икономическо развитие. Политиките за приобщаване на ромите са част 
от общите политики, особено в областта на образованието, заетостта, социалните въпроси, жилищ -
ното настаняване, здравеопазването и сигурността. Целта на тези политики е ромското население да 
получи действителен достъп до равни възможности в обществата на държавите членки.
2. Ясно определена, но не изключителна насоченост
Ясно определената, но не изключителна насоченост към ромското население е от съществено значе -
ние в инициативите на политиката за приобщаване. Това означава съсредоточаването върху ромите 
като целева група, но не за сметка на други хора, поставени при сходни социално-икономически 
условия. Този подход не отделя насочените към ромите действия от по-широкообхватни инициативи 
на политиката. Наред с това, когато е уместно, трябва да се отчита вероятното въздействие на по-об -
щите политики и решения върху социалното приобщаване на ромите.
3. Междукултурен подход 
Налице е необходимост от междукултурен подход, който да включва както роми, така и хора с разли -
чен етнически произход. Междукултурното обучение и умения са от съществено значение за ефек -
тивни комуникации и политика и следва да бъдат насърчавани; борбата с предразсъдъците и стере -
отипите също е изключително важна.
75 Приложения Приложение III4. Приобщаване към мнозинството
Всички политики на приобщаване имат за цел извоюването на място за ромите сред общественото 
мнозинство (общи образователни институции, общи работни места и общо жилищно настаняване). 
В случай че все още съществува пълна или частична сегрегация в образованието или жилищното 
настаняване, политиките на приобщаване на ромите трябва да се стремят да я преодолеят. Развитие -
то на изкуствени и отделни „ромски“ пазари на труда следва да се избягва.
5. Осъзнаване на измерението за равенство между половете
Инициативите на политиката за приобщаване на ромите следва да вземат предвид потребностите 
и положението на жените от ромски произход. Те следва да отчитат въпроси като различните видове 
дискриминация и проблемите на достъпа до здравно обслужване и детска издръжка, но също и до -
машното насилие и експлоатацията.
6. Трансфер на основани на фактите политики
От съществено значение е държавите членки да се учат от опита си при разработването на инициа -
тиви за приобщаване на ромите и да обменят своята практика с останалите държави членки. Признат 
факт е, че разработването, прилагането и мониторингът на политиките за приобщаване на ромите 
изискват солидна база от редовно събирани социално-икономически данни. Когато е уместно, след -
ва да се вземат предвид примери и опит, свързани с политики на социално приобщаване на други 
уязвими групи, както от ЕС, така и извън него.
7 . Използване на инструменти на ЕС
От решаващо значение е при разработването и прилагането на политиките си за приобщаване на 
ромите държавите членки да използват в максимална степен инструментите на Европейския съюз, 
включително правни инструменти (Директивата за равенството между расите, Рамковото решение 
относно расизма и ксенофобията), финансови инструменти (Европейския социален фонд, Европей -
ския фонд за регионално развитие, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, 
предприсъединителните инструменти), както и инструменти за координация (отворени методи на 
координация). Държавите членки трябва да гарантират, че използването на финансови инструменти 
е съобразено с тези общи основни принципи, и да се възползват от експертния опит на Европейската 
комисия по отношение на оценката на политиките и проектите. Партньорските оценки и обменът на 
добри практики се улесняват на експертно равнище и от EURoma (Европейската мрежа за социално 
приобщаване на ромите в рамките на структурните фондове).
76 Приложения Приложение III8. Участие на регионалните и местните власти
Държавите членки трябва да разработват, развиват, прилагат и оценяват инициативите на политика -
та за приобщаване на ромите в тясно сътрудничество с регионалните и местните власти. Тези власти 
играят ключова роля при практическото осъществяване на политиките.
9. Участие на гражданското общество
Държавите членки също така трябва да разработват, развиват, прилагат и оценяват инициативите на 
политиката за приобщаване на ромите в тясно сътрудничество с участници от гражданското обще -
ство, като например неправителствените организации, социалните партньори, учените и изследова -
телите. Участието на гражданското общество безспорно е от решаващо значение за мобилизацията 
на експертен опит и разпространяването на знания, необходими за постигането на публичен дебат 
и отчетност в хода провеждането на политиката.
10. Активно участие на ромите
Участието на ромите на всеки етап от процеса засилва ефективността на политиките. Ромите трябва 
да участват както на национално, така и на европейско равнище чрез споделяне на опит от страна на 
ромски експерти и държавни служители и посредством консултации с множество заинтересовани 
страни от ромските среди във връзка с разработването, прилагането и оценката на инициативите 
на политиката. От решаващо значение е политиките на приобщаване да се основават на отвореност 
и прозрачност и да разглеждат деликатните и неудобни въпроси по подходящ и ефикасен начин. От 
не по-малко съществено значение са и подкрепата за пълноценното участие на ромите в общест -
вения живот, насърчаването на активната им гражданска позиция и развитието на човешките им 
ресурси.
77 Отговори на  
Комисията
Кpатко изложение
II
Комисията отбелязва, че, с изключение на сумите в размер на 1,5 милиарда евро, съответстващи на средствата за 
инвестиционен приоритет 9 ii) на ЕСФ, се предоставя допълнително финансиране за интегриране на ромите чрез 
редица инвестиционни приоритети (ИП) както на ЕСФ, така и на ЕФРР .
IV
Комисията припомня, че борбата с дискриминацията е хоризонтален принцип, който следва да бъде отчитан по 
време на подготовката и изпълнението на споразуменията за партньорство и оперативните програми, финанси -
рани по линия на всички ЕСИ фондове (както е посочено в член 7 от РОР).
Съгласно принципа на партньорство, заложен в Регламента за общоприложимите разпоредби (РОР) (член 5) и в 
Европейския кодекс на поведение, от съответните партньори се изисква да участват в изготвянето и изпълнението 
на споразуменията за партньорство и оперативните програми (включително в комитетите за мониторинг, както се 
изисква съгласно член 48 от РОР) като част от ОП по ЕСФ и ЕФРР .
V
Комисията отбелязва, че в контекста на нейните отговорности в условията на споделено управление тя помага на 
държавите членки да гарантират, че въведените за периода 2014—2020 г. промени ще доведат до проекти, които 
допринасят повече за интегриране на ромите, например чрез оценка на изпълнението на съответните предвари -
телни условия, насоки или консултативната си роля в комитетите за мониторинг.
VI
Комисията признава, че мониторингът на ефективния принос на финансираните от ЕС проекти за интегрирането 
на ромите представлява предизвикателство поради наличието на обективни правни пречки пред събирането на 
данни относно етническата принадлежност, както и прилагането на подход за ясно определена, но не изключи -
телна насоченост, поради което ромите не са единствената група, която се възползва от подкрепата за маргинали -
зираните групи.
Въпреки това Комисията счита, че мониторингът на интегрирането на ромите в периода 2014—2020 г. ще се 
подобри значително въз основа на инвестиционен приоритет 9 ii) на ЕСФ, съответните специфични цели в опе -
ративните програми по ЕСФ и ЕФРР и използването на общите показатели за изпълнението за участниците, както 
и специфични за програмата показатели и цели.
Препоръка 1
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки.
Отговори на Комисията 78
Препоръка 1 а)
Комисията припомня, че равнището на подкрепа от европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ 
фондове или ЕСИФ) за маргинализираните общности като ромите може да бъде само индикативно, като се има 
предвид, че от държавите членки се изисква да предоставят финансови данни само когато е избран специален 
инвестиционен приоритет 9 ii) на ЕСФ и/или когато са заложени специфични цели/показатели в други съответни 
тематични цели на ЕСФ и ЕФРР .
Препоръка 1 б)
Комисията подчертава, че ако РОР съдържа общо предварително условие относно борбата с дискриминацията за 
всички ЕСИ фондове, оценката на неговото изпълнение се ограничава то критериите, заложени в регламентите за 
ЕСИ фондовете. Освен това, когато се взима решение относно специфичните и подходящи мерки на политиката — 
включително съдържанието на стратегиите — в рамките на националните и регионалните компетентности следва 
да се зачита принципът на субсидиарност.
От държавите членки се очакваше да включат специфични цели и задачи в своите ОП в случаите, когато са избрали 
специален инвестиционен приоритет 9 iii) на ЕСФ „Борба с всички форми на дискриминация и насърчаване на 
равенството на възможностите“. Това важи особено за държави членки със специфични за всяка държава препо -
ръки (СДП) в тази област.
Препоръка 1 в)
Съгласно член 5 от РОР , имащите отношение организации, които представляват гражданското общество, участват 
в партньорството и спазват принципа на многостепенното управление. Съгласно член 5, параграф 2 от РОР парт -
ньорите участват, inter alia, в подготовката на споразуменията за партньорство, както и чрез изготвянето и изпъл -
нението на програмите.
Препоръка 2 a)
Комисията приема препоръката, счита, че тя следва да бъде изпълнена на равнището на оперативните програми, 
и подчертава, че самата тя вече предприема мерки в тази посока.
Както е посочено в точка 38, през 2015 г. Комисията издаде тематични насоки, озаглавени „Указания за държавите 
членки относно използването на европейските структурни и инвестиционни фондове за справяне с образова -
телната и териториалната сегрегация“. Държавите членки се приканват да следват разпоредбите на насоките при 
програмирането и изпълнението с цел да предотвратят и да се борят със сегрегацията както в образованието, 
така и в жилищното настаняване на маргинализираните общности, включително ромите.
Комисията напълно осъзнава, че ефективното изпълнение на местно равнище е от ключово значение. Поради 
това Комисията сключва договори с експерти за оказване на помощ на държавите членки при изпълнението на 
указанията, насочена основно към Чешката република, Словакия, Унгария, Румъния и България.
Като общо право, преразпределянето и изменението на оперативните програми (ОП) следва да се инициира от 
държавите членки.
Отговори на Комисията 79
Препоръка 2 б)
Комисията приема препоръката и счита, че самата тя вече предприема мерки в тази посока.
Комисията ще се възползва в максимална степен от националните доклади за напредък, включително по време на 
заседанията на комитета за мониторинг, за да прикани и насърчи държавите членки да засилят мерките, подкре -
пяни по линия на ЕСИ фондовете, когато е необходимо, за по-добро преодоляване на идентифицираните предиз -
викателства, свързани с ромите. След настоящата дискусия държавите членки могат да подават искания за изме -
нение на ОП, както е изложено в член 30, параграф 1 от РОР .
Освен това Комисията отбелязва, че в съответствие с член 23, параграф 1, буква а) от РОР тя може да използва 
правомощията си само за да изисква от държавите членки да препрограмират своите ОП за преодоляване на 
тези свързани с ромите предизвикателства, които са идентифицирани в специфични за всяка държава препоръки 
и когато е необходимо преразпределяне на финансирането за тяхното преодоляване.
Препоръка 3
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки.
Възможността за финансиране на устойчиви дейности за ефективна подкрепа на интегрирането на ромите се 
разглежда по различен начин в регламентите за ЕСИ фондовете.
На първо място, дългосрочните (с продължителност 7 години) дейности са възможни за програмния период 
2014—2020 г., като дължината на всеки проект следва да съответства на планираните цели.
Второ, в Регламента за ЕСФ се съдържа рамка за по-добро проследяване на положителните резултати по отно -
шение на приобщаване на маргинализираните групи (част от които са ромите) чрез своите общи показатели за 
изпълнението и по-дългосрочни показатели за изпълнението, които имат за цел насърчаване на устойчивостта на 
финансираните от ЕСФ дейности за маргинализираните ромски общности.
Трето, при инфраструктурни проекти, финансирани по линия на ЕФРР , какъвто е случаят за всеки сектор, държа -
вата членка следва да отчете как ще бъде гарантирана устойчивостта на проекта, когато това е от значение след 
приключването му (напр. поддръжка).
Препоръка 4
Комисията приема препоръката и ще я отчете доколкото е възможно за следващия програмен период.
По отношение на периода на финансиране 2014—2020 г. следва да се отбележи, че целите за интегриране на 
ромите вече са отразени в рамката за ЕСИ фондовете от проектите на оперативните програми за държавите 
членки, в които се прилага специфично за ромите предварително условие.
Инициативата за преразглеждането на оперативните програми се поема основно от държавите членки. В съот -
ветствие с РОР , исканията за изменения на програмите, подадени от държава членка, са надлежно обосновани 
и представят по-специално очакваното въздействие на промените в програмата върху постигането на стратегията 
на Съюза за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и специфичните цели, определени в програмата.
Съобразно правната рамка за 2014—2020 г., предмет на одити, управляващият орган на съответната оперативна 
програма има задължение за установяване на система за запис и съхраняване в електронна форма на данни за 
всяка операция, необходими, inter alia, за целите на мониторинг и оценка. Това се отнася до финансови данни, 
както и до крайните продукти и резултатите.
Отговори на Комисията 80
Препоръка 5
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки, и обръща внимание на факта, че освен 
правните ограничения за събиране на данни въз основа на етническа принадлежност в някои държави членки, 
всеки специфичен за ромите показател попада под режима за защита на данните (член 8 от Директива 95/46/EО) за 
така наречените чувствителни данни. Отделните лица си запазват правото да не дадат съгласието си за събиране 
на данните. Поради това данните за броя на ромите, които участват в дейности, финансирани от ЕСИ фондовете, 
зависят основно от самоопределянето.
Препоръка 6
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки.
Комисията обаче подчертава, че цялостното ѝ изпълнение по отношение на възможността за финансиране от ЕСФ 
на мерки за социално приобщаване, независимо от връзката със заетостта, би изисквало промяна в Договора, за 
да се измени мисията на ЕСФ, както е изложена в член 162.
Комисията счита също, че Регламентът за ЕСФ в този си вид и тълкуван в съответствие с член 162 от ДФЕС, може да 
разгледа въпроса за интегрирането на ромите по стабилен от правна гледна точка начин чрез тематичната цел за 
социалното приобщаване.
В този контекст ЕСФ може да финансира мерки за интегриране на ромите, при условие че тези мерки са част от 
интегриран набор от дейности, които имат за цел привличането, дори и непряко, на ромите към пазара на труда.
Това правно тълкувание на допустимостта на мерките за интегриране на ромите по линия на ЕСФ е предадено на 
държавите членки през ноември 2015 г,
Поради това Комисията счита, че няма правна несигурност.
Препоръка 7
Комисията приема препоръката и при разглеждането на критериите за отпускане на средства ще отчете, в кон -
текста на изготвянето на следващата многогодишна финансова рамка, ролята, която предизвикателствата пред 
социалното включване следва да играят, както и необходимостта за по-нататъшно насочване на ресурси в под -
крепа на маргинализираните общности.
Препоръка 8 a)
Комисията не приема препоръката.
Комисията винаги е готова да работи с държавите членки, но като се има предвид многообразието от национални 
ситуации и подходи, както и необходимостта да се зачита принципа на субсидиарност, тя не счита, че разработва -
нето на методология в тази област е осъществимо или целесъобразно.
Препоръка 8 б)
Комисията не приема препоръката, тъй като тя счита, че този въпрос следва да бъде оставен за решаване от дър -
жавите членки съгласно принципа на субсидиарност.
Освен това Комисията не планира събирането на статистически данни относно етническата принадлежност в про -
учването „Наблюдение на работната сила“ и в статистическите данни на Европейския съюз за доходите и услови -
ята на живот Събирането на статистически данни за ромското население е много трудно и скъпо начинание, както 
от техническа, така и от правна гледна точка.
Отговори на Комисията 81
Въведение
12
Комисията отбелязва, че, с изключение на сумите в размер на 1,5 милиарда евро, съответстващи на средствата за 
инвестиционен приоритет 9 ii) на ЕСФ, се предоставя допълнително финансиране за интегриране на ромите чрез 
редица инвестиционни приоритети както на ЕСФ, така и на ЕФРР .
Наблюдения
30
В периода 2007—2013 г. Регламентът за ЕСФ следваше интеграционен подход, като беше насочен не към ромите, 
а към групите в неравностойно положение в по-общ план. Във връзка с това интегрирането на ромите беше обхва -
нато от приоритета „засилване на социалната интеграция на лицата в неравностойно положение“.
Някои държави членки дори избраха изрично да обхванат въпроса за интегрирането на ромите в своите нацио -
нални стратегически референтни рамки за програмирането на структурните фондове в периода 2007—2013 г.
34
Комисията посочва, че в рамката на ЕС изрично се отбелязва, че „най-напред държавите членки трябва да гаранти -
рат, че ромите не са подложени на дискриминация, а отношението към тях е еднакво с отношението към оста -
налите граждани на ЕС — с еднакъв достъп до всички основни права, както са заложени в Хартата на основните 
права на ЕС“. Следователно равното третиране е хоризонтален принцип и се счита за предварително условие за 
ефективната интеграция на ромите. Институциите на ЕС и държавите членки имат споделена отговорност за подо -
бряване на социалното приобщаване на ромите чрез използване на всички инструменти и политики в съответ -
ните им сфери на компетентност, но в съответствие с принципа на субсидиарност държавите членки са тези, които 
носят основната отговорност и са компетентни да променят положението на маргинализираното население.
39
Партньорството, заедно с многостепенното управление, е дългогодишен основен принцип на фондовете със 
споделено управление (който се прилагаше в предходните програмни периоди), и като такъв е заложен и в член 5 
на РОР , който урежда ЕСИ фондовете за периода 2014—2020 г. Кодексът на поведение, приет посредством Делеги -
ран регламент на Комисията, помага на държавите членки в организирането на партньорството и обхваща редица 
практически въпроси, като например представителният характер на избраните партньори, процедурите по 
подбор, процедурните изисквания за гарантиране на навременна, съдържателна и прозрачна консултация, както 
и принципът на представителство на партньорите през целия цикъл, включително в комитетите за мониторинг.
40
Комисията отбелязва, че е допринесла със значително финансиране към двете посочени съвместни програми 
(ROMACT и ROMED).
Отговори на Комисията 82
44
Макар в испанската НСИР да не са заложени цели относно борбата с дискриминацията, в нея се подчертава необ -
ходимостта от допълняемост и взаимодействие с втория план за гражданство и интеграция за периода 2011—
2014 г. и националната стратегия за борба с расизма, дискриминацията, ксенофобията и нетолерантността, в които 
се предвиждат конкретни мерки за борба с дискриминацията.
45
Както е описано в унгарската НСИР , целта на политиката за социално приобщаване не е насочена само към ромите, 
а към по-широка група. Нейните цели са: намаляване на броя на хората, живеещи в положение на бедност или 
социално изключване, ограничаване на пресрочията към социалното осигуряване на деца в неравностойно 
положение и намаляване на социалните различия между ромското и останалото население. Тези цели са разгле -
дани хоризонтално посредством пет области: подобряване на възможностите на пазара на труда за дълготрайно 
безработното активно население; намаляване на детската бедност; насоченост към свързани със социализацията 
и социо-културни неблагоприятни положения; преодоляване на неблагоприятните положения, свързани с обра -
зованието и пазара на труда, за жените от ромски произход; преодоляване на различията в развитието в терито -
риите в неравностойно положение.
49
В своята оценка от 2015 г. на постигнатия напредък в изпълнението на НСИР на България, Комисията всъщност 
отбеляза, че НЗКВР „не разполага с човешките и политическите ресурси за ефективно изпълнение на мандата си 
и за убедително насочване на напредъка“. Вярно е и обаче, че изпълнението на НСИР разчита в голяма степен на 
ЕСИ фондовете. Следователно, на практика НЗКВР е подкрепяно в своите функции от допълнителни структури. 
През 2015 г. бе създадена междуведомствена работна група за планиране и координация на намесата по линия на 
ЕСИ фондовете за периода 2014—2020 г. под ръководството на Централното координационно звено за средствата 
от ЕСИ фондовете, с участието на НЗКВР и съответните министерства на равнище заместник-министър (на труда, 
образованието, здравеопазването, регионалното развитите, земеделието), експерти (координатори от 6-те прио -
ритетни области на НСИР), както и представители на общините.
50 Второ тире
Комисията отбелязва, че в настоящия политически контекст са налице развития, които могат да доведат до обръ -
щане на все повече внимание към проблемите на ромите в България.
51 Първо тире
В България ежегодният мониторинг на изпълнението на НСИР се извършва въз основа на административни 
доклади на всички свързани институции и общини, като предстои да бъде допълнително засилен чрез нова сис -
тема за мониторинг, която се очаква да бъде готова до края на декември 2016 г.
54
Вж. отговора на Комисията по точка 50 във връзка с България.
Отговори на Комисията 83
60
Комисията на споделя наблюдението на Сметната палата, според което е налице правна несигурност. Мисията на 
ЕСФ, както е изложена в член 162 от ДФЕС, е да подобри възможностите за заетост за работниците на вътрешния 
пазар. Поради това прилагането на тематична цел 9 относно социалното приобщаване в съответствие с член 162 
от ДФЕС предполага, че по линия на ЕСФ може да се финансират всякакви мерки за интегриране на ромите, които 
са част от интегриран набори от дейности, които допринасят, макар и само непряко, за привличането на ромите 
към пазара на труда. Това правно тълкувание на допустимостта на мерките за интегриране на ромите по линия 
на ЕСФ е разяснено и предадено на държавите членки през ноември 2015 г. Подкрепата по линия на ЕСФ може да 
бъде допълнена и от други инструменти, които държавите членки могат да използват за преодоляване на основ -
ните нужди и за предоставяне на материална помощ на ромите, като например Фонда за европейско подпомагане 
на най-нуждаещите се лица (FEAD).
Комисията отбелязва също така, че Сметната палата е включила в извадката си само приключили проекти за 
жилища по линия на ЕФРР . Като се има предвид датата на изменение на регламента и необходимото време за под -
готовка на такива проекти, по време на одита все още се изпълняваха редица проекти.
61
Комисията отбелязва, че няма регулаторно изискване за такива показатели в програмата. По отношение на ЕСФ, 
обаче, в приложение XXIII се изисква докладването на действителното участие на малцинствата и групите в нерав -
ностойно положение в операциите по линия на ЕСФ.
Комисията отбелязва, че тъй като в програмния период 2007—2013 г. ЕСФ прилага интеграционен подход в под -
крепа на групите в неравностойно положение, определянето на целевите групи, както и специфичните цели, 
задачи и показатели, които ще се използват, беше оставено на държавите членки въз основа на предизвикател -
ствата, с които се срещат, както е очертано в техните национални програми за реформи (НПР) и национални пла -
нове за действие за социално приобщаване (НПДСП).
62
Липсата на финансова информация се обяснява от факта, че подкрепата по линия на ЕСФ не е насочена изцяло към 
ромското население.
64
Например, Унгария и Чешката република стартираха подкрепяни от ЕФРР дейности, насочени към изостанали 
квартали, населени с роми, преди изменението.
65
Комисията отбелязва, че съгласно правната рамка на ЕС относно защитата на данни, отделните лица имат право 
да не дават съгласието си за събиране на лични данни, свързани с етническата принадлежност. В тази връзка, 
събраните данни относно етническата принадлежност могат наистина да се окажат ненадеждни, за да подкрепят 
решение относно необходимото равнище на финансиране за интегриране на ромите.
Няколко държави членки (напр. Унгария, Словакия) са въвели или етнически, или социално-икономически косвени 
показатели (като например карти на бедността, сегрегирани квартали в градски и селски райони, хора в положе -
ние на крайна бедност) с цел да се идентифицират нуждите и да се определи необходимото финансиране. Тези 
подходи гарантират участието на ромските общности.
Вж. също точка 87 от доклада на Сметната палата.
Освен това в редица държави членки събирането на данни за етническата принадлежност е забранено със закон.
Отговори на Комисията 84
68
Комисията подчертава, че съответната оперативна програма поема ясно и многократно ангажимента, че образо -
вателните мерки следва да водят до приобщаващо образование и десегрегация, включително специфичен показа -
тел, който се отнася до броя на образователните съоръжения, участващи в програмите за десегрегация.
Поканите за представяне на проектни предложения, разработени от оперативните програми, съдържат повече 
детайли относно специфичните изисквания, свързани с образователните мерки. Те са консултирани с комитетите 
за мониторинг на програмите, в които Комисията също участва като консултативен член.
Указанията за ползването на средства от ЕСИ фондовете за десегрегация съдържат методически насоки, които да 
се следват при разработването на поканите за представяне на предложения и изпълнението на проектите.
Нещо повече, по време на преговорите Унгария отчете съществуващите СПР и подбра съответния ИП, който може 
да осигури подкрепа за ромските общности.
През 2015 г. Комисията поиска от унгарските органи допълнителна информация относно предоставената подкрепа 
за развитието на общественото образование и би искала да види по-подробно описание на наличното финанси -
ране в тази област.
Каре 5 — Липса на мерки за десегрегация в областта на образованието в рамката 
на ЕСИ фондовете в Унгария
Комисията отбелязва, че наличието на местен план за равнопоставеност в образованието е предварително усло -
вие за кандидатстване за средства от местните органи, включително за дейности, подкрепяни от ЕСИ фондовете.
В оперативната програма за развитие на човешките ресурси за периода 2014—2020 г., финансирана по линия на 
ЕФРР/ЕСФ, ясно и многократно е заявен ангажимент за десегрегация и са включени редица мерки, които имат за 
цел десегрегация (напр. образование, жилища).
По отношение на нивото на детайлност на тези мерки в ОП, вж. отговора на Комисията на точка 68.
69
Комисията отбелязва, че редица други инвестиционни приоритети от ЕСФ и ЕФРР , попадащи в обхвата на тематич -
ните цели 8, 9 и 10 от РОР във връзка със заетостта, социалното приобщаване и образованието, също подкрепят 
интегрирането на ромите със значителни суми в области като приобщаващо образование, социални жилища, 
достъп до социални и здравни услуги. Те допринасят също така, когато е целесъобразно, за изпълнението на СДП 
(напр. за предучилищна и образователна инфраструктура).
Това е в съответствие с прилагането на общ основен принцип 2 за „ясно определена, но не изключителна насо -
ченост“ и 4 за „приобщаване към мнозинството“. Съгласно тези принципи приобщаването на ромите следва да 
е неразделна част от мерките за социално приобщаване към мнозинството и намаляване на бедността, с цел да се 
предотврати допълнителна изолация на ромските общности.
Добър пример за това е представен в словашката ОП за човешки ресурси, което е потвърдено от Сметната палата 
в каре 8. Словакия се е съгласила с препоръката на Комисията за създаване на ОП, която се финансира от няколко 
фонда, с две специални приоритетни оси съответно за ЕСФ и ЕФРР , като всеки се състои от поредица специфични 
цели, които да бъдат изпълнени по интегриран начин.
Отговори на Комисията 85
73
Комисията отбелязва, че ИП 9 ii) е избиран системно за ОП на държавите членки с най-висок процент ромско 
население (т.е. България, Чешка република, Унгария, Румъния и Словакия), както и от онези, които са получили СДП 
относно приобщаването на ромите.
В Испания националната ОП за социално приобщаване, действаща на цялата територия на страната, съдържа раз -
поредби за мерки за приобщаване на ромите по линия на ИП 9 ii).
С цел възприемане на приобщаващ подход, Испания се съгласи с Комисията да приложи всеобхватни мерки 
за социално приобщаване по линия на ИП 9 i), насочени към редица уязвими подгрупи, включително ромите. 
В случая на Андалусия, мярката, включена в регионалната оперативна програма на ЕСФ по линия на инвестицио -
нен приоритет 9 i), озаглавена „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las 
Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social“, е насочена към специфични местни области, засегнати от бед -
ност и социално приобщаване и предоставя подкрепа за заетост, жилища, социално интегриране, образование 
и т.н. Комисията счита, че ромското население в Андалусия може да бъде обхванато ефективно от посочената 
по-горе мярка, както и от националната ОП.
В случая на Унгария, ОП „Човешки ресурси“ — която има допълнителен елемент за периода 2014—2020 г., обхва -
щащ 6-те региона на конвергенция в Унгария — има отпуснати средства по линия на инвестиционен приоритет 
9 ii) като част от своя приоритет 1 и под формата на транснационално сътрудничество и финансов инструмент 
в приоритет 5.
75
Комисията отбелязва, че, що се отнася до финансовата подкрепа, достъпна за държавите членки в контекста на 
политиката на сближаване, отпускането на средства става съгласно разпределителен коефициент въз основа на 
критерии, свързани с цялостната цел за сближаване и следователно принципно отразява тяхното равнище на 
развитие. В това отношение равнището на финансова подкрепа също отразява финансовия капацитет на държавите 
членки и на регионите и им помага да преодолеят основните предизвикателства, пред които са изправени, включи -
телно в контекста на социалното приобщаване. Освен това задължението на държавите членки да отпускат опре -
делен минимален дял от средствата за ЕСФ (член 92, параграф 4 от РОР), задължението за заделяне на не по-малко 
от 20 % от тези ресурси по линия на ЕСФ за тематична цел 9 „насърчаване на социалното приобщаване, борба 
с бедността и всяка форма на дискриминация“ (член 4, параграф 2 от Регламента за ЕСФ), както и необходимостта от 
концентриране на подкрепата като се отчитат съответните СДП (член 18 от РОР), гарантират, че във всички държави 
членки, където интегрирането на ромите представлява особено предизвикателство, е достъпна достатъчна под -
крепа от ЕСИ фондовете за неговото преодоляване.
79
Комисията отбелязва, че често мерките за борба с дискриминацията са включени в като специфични цели и при -
мери за дейности на други ИП, включително 9 ii), но също така и 9 i).
В Унгария борбата с дискриминацията е включена като хоризонтален елемент в преговорите за споразумението 
за партньорство и в структурирането на разпределението на средства по ОП. Това се решава от държавата членка.
В България, макар че ИП 9.3 не е избран като инвестиционен приоритет, мерките за повишаване на осведоме -
ността относно борбата с дискриминацията, които имат за цел преодоляване на стереотипите и насърчаван на 
културната идентичност на етническите общности, са включени в ОП „Развитие на човешките ресурси“ и „Наука 
и образование за интелигентен растеж“ като инструмент за предотвратяване на дискриминацията и насърчаване 
на равните възможности.
В Румъния финансираната от ЕСФ ОП „Човешки капитал“ (ОПЧК) е възприела принципа, че социалното изключване 
не е свързано с етническата принадлежност, а с бедността като цяло. Поради това програмата е с ясно определена 
насоченост към ромите, но не изключва други маргинализирани общности и групи в неравностойно положение.
Отговори на Комисията 86
83
Вж. отговора на Комисията по точка 39.
Вж. отговора на Комисията по точки 84—85  
Комисията подчертава, че освен правните ограничения за събиране на данни въз основа на етническа принад -
лежност в някои държави членки, отделните лица имат право да не дадат съгласието си за събиране на данните. 
Данните за броя на ромите, които участват в дейности, финансирани от ЕСФ, зависят основно от самоопределя -
нето. Въпреки това всички участници по линия на инвестиционен приоритет 9 ii) могат да се считат за част от мар -
гинализирани общности като ромската, което ще улесни докладването на тази целева група по време на програм -
ния период 2014—2020 г.
Общ отговор на Комисията по точки 86 и 87  
Комисията отбелязва, че Агенцията за основните права не е компетентен орган, който да тълкува правните разпо -
редби на ЕС.
Комисията подчертава, че събирането на данни за етническа принадлежност е незаконно в някои държави членки 
и че въпросът е от национална компетентност. Ако данните не могат да бъдат събрани законно, въпросът за тях -
ното обработване губи значение.
Практическите алтернативи, посочени от Сметната палата за събиране на данни относно етническата принадлеж -
ност, на практика не са освободени от сериозни ограничения за целите на мониторинга, въпреки че биха осигу -
рили качествени данни относно подкрепата по линия на ЕСФ за участниците на мероприятия по линия на ЕСФ от 
ромски произход.
Тъй като те се основават на собствени декларации и изискване на съгласия, тяхната надеждност би могла да бъде 
ограничена (възможност за ниски нива на участие поради нежелание за самоопределяне и/или участие, освен 
това отговорите може да са предубедени). Освен това подготовката на извадки и екстраполирането може да са 
затруднени от несигурността на наблюдаваната обща съвкупност от население.
Приетата от румънското правителство през 2015 г. НСИР използва за справка данните от преброяването от 2011 г. 
въз основа на груповото определяне: самоопределилите се като роми възлизат на 3,3 % от населението, което 
представлява 621 573 души.
Румънските органи признават в стратегията, че изчисленията за броя на ромското население се различават 
и стратегията се позовава на изчисления на Съвета на Европа и Световната банка, но изходните данни са тези от 
преброяването.
Вместо това ОП „Човешки капитал“ (съфинансирана от ЕСФ) отчита изчислението на Съвета на Европа за 1,85 мили -
она румънски роми. Поради това надеждността на изходните данни и данните относно етническата принадлеж -
ност за целите на мониторинга остава под въпрос.
Отговори на Комисията 87
88
За периода 2007—2013 г. няма изискване за докладване на ромите под отделна категория и, следователно, да се 
събират такива данни от бенефициерите.
От държавите членки се изискваше единствено да докладват (и да събират данни в тази връзка) за характеристи -
ките на участниците в операции по линия на ЕСФ. Данните за участниците от ромски произход бяха докладвани 
като част от категориите „Малцинства“ или „Други в неравностойно положение“ в разбивката на участниците по 
уязвими групи, в съответствие с националните правила.
ОП за периода 2007—2013 г. също нямаха свързани с ромите общи показатели за изпълнението, отразени в съот -
ветните ОП като „програмни показатели“ и събирани на равнище ЕС.
Ромите като отделна категория биха били докладвани в годишните доклади за изпълнение само ако такъв специ -
фичен показател е избран за определяне на цели на ОП.
89
За Испания в периода 2007—2013 г. ромското население не е специфична целева група за много от операциите; 
поради това няма задължение за посочване на етническата принадлежност на участниците. В допълнение, както 
е признато в препоръката на Съвета относно ефективното интегриране на ромите, събирането на данни на етни -
чески принцип може да бъде чувствителен въпрос и държавите членки следва да имат възможност да изберат 
свои собствени методи за мониторинг в съответствие с принципа на субсидиарност.
90
За програмния период 2014—2020 г. в ОП се съдържат разпоредби за гарантиране на съгласуваност на данните. 
В тях се подчертава също така и необходимостта всички определения да са достъпни за всички бенефициери. 
Освен това Комисията осигури практически насоки за гарантиране на съгласуваността на определенията за 
показателите.
Съществува и ново изискване за запис и съхраняване на данните за изпълнението по операции в електронна 
форма с цел да се позволи тяхното събиране за целите на мониторинга, оценката, финансовото управление, удос -
товеряването и одита (член 24, параграф 2 от Делегиран регламент № 480/2014 на Комисията).
В Румъния наличието на три вида показатели беше повдигнато като въпрос и в крайна сметка разгледано в ОП 
„Човешки капитал“ 2014—2020 г., където се предвиждат показатели за изпълнението и резултатите на про -
грамно равнище, които впоследствие са определени в специфичните насоки, които придружават всяка покана за 
кандидатстване.
91
При определяне на насоченост към особено уязвими групи, понякога е важно да не се определят цели за коли -
чествени резултати (за разлика от целите за изпълнение), за да се предотврати ефектът на подбирането (т.е. 
избор на групи в по-малко неравностойно положение за интервенцията с цел да се постигне по-високо ниво на 
успеваемост).
За програмния период 2014—2020 г. целите ще се определят на равнище операции за всеки съответен показател 
за резултат (вж. приложение III от Делегиран регламент № 480/2014 на Комисията).
Отговори на Комисията 88
92
В приложение I от Регламента за ЕСФ за 2014—2020 г. не се предвижда точен общ показател за участниците от 
ромски произход, мониторингът на интегрирането на ромите ще бъде значително подобрен в случаите, в които 
в ОП са одобрени специфични показатели или ако специфичните цели са насочени изключително към ромското 
население.
Освен това събирането на данни за индивидуалните участници ще подобри възможността за органите, отговорни 
за операциите, и за управляващите органи да събират и наблюдават данни за участниците от ромски произход, 
включително резултати.
В случая на операциите, насочени изключително към ромското население, посредством общите показатели за 
изпълнението и резултатите и всички допълнителни специфични показатели, одобрени в ОП, ще се събира под -
робна информация относно социално-икономическите характеристики и ситуацията на пазара на труда, както 
и резултатите на участниците в мероприятия по линия на ЕСФ. Това е приложимо и за ИП, които не са изключи -
телно насочени към ромите, но за които в ОП се предвижда специфичен показател относно ромите. Те трябва 
да бъдат записани и съхранявани на равнище операции, както се изисква от приложение III от Делегиран регла -
мент (ЕС) № 480/2014 на Комисията от 3 март 2014 г.
93
Идентифицираната слабост от Сметната палата е преодоляна в настоящата регулаторна рамка.
Държавите членки, изправени пред важни предизвикателства за социалното приобщаване на ромите, ги преодо -
ляват чрез отделен инвестиционен приоритет 9 ii) относно маргинализираните общности, като например ромите. 
В този случай посредством общите показатели за изпълнението и резултатите ще се събира подробна информа -
ция относно социално-икономическите характеристики и ситуацията на пазара на труда, както и резултатите на 
участниците в мероприятия по линия на ЕСФ, обхванати от ИП.
Освен това свързаните с ромите специфични показатели на програмата може да предоставят специфична инфор -
мация за ромите. В приетите оперативни програми, 69 специфични за програмата показатели се отнасят до 
ромите, по-специално в Хърватия, Румъния, Словения и Испания.
Съществуването на предварително условие в тази област ще подобри мониторинга на държавите членки в тази 
област. Държавите членки имат срок до края на 2016 г. за изпълнение на предварителното условие.
96
Комисията подчертава, че критериите за подбор следва да са в съответствие със специфичните цели, заложени 
в ОП. Поради това ако специфичните цели на ОП не са насочени към ромското население, критериите за подбор 
ще обхванат групите в неравностойно положение, както са посочени в специфичните цели на ОП.
За съответния управляващ орган на ЕФРР в България целевата група е по-широка от ромското население, тъй като 
поканите за представяне на предложения бяха структурирани по начин, който да ги направи достъпни за всички 
маргинализирани общности, не само ромите.
Отговори на Комисията 89
98
За програмния период 2014—2020 г. в ОП се съдържат разпоредби за гарантиране на съгласуваност на данните. 
В тях се подчертава също така и необходимостта всички определения да са достъпни за всички бенефициери. 
Освен това в ОП са осигурени практически насоки за гарантиране на съгласуваността на определенията за 
показателите.
За ЕФРР докладването за показатели на програмно равнище не беше задължително за периода 2007—2013 г. Пока -
зателите на проектно равнище са включени в съответните заявления и се наблюдават от държавите членки.
Комисията получава заявленията само за големи проекти.
99
По време на програмния период 2007—2013 г. в регулаторните изискване на ЕС няма общи показатели за резулта -
тите по целеви групи.
Поради това „уязвими групи“ може да се използва за насочване към по-широка част от населението със сходни 
условия на живот както част от ромското население и да не се прави разграничаване на етническа основа.
В споменатия конкретен случай, ромското население не е отделна група в ОП по ЕСФ в Андалусия за програмния 
период 2007—2013 г., но е разглеждано като част от уязвимото население в риск от социално изключване. Целе -
вите резултати са определени за броя на хората в общ риск от изключване.
100
В България две общини не са успели да изпълнят проектите си поради отрицателно обществено мнение в мест -
ната област, но всички останали общини са във финалния етап (или в един случай — в Девня — вече са приклю -
чили) на своите успешни проекти за социални жилища.
101
Комисията отбелязва, че въпреки че в някои случаи изпълнението на проектите се отклонява от първоначалните 
планове, това не е оказало пряко въздействие върху целевите групи.
102
Вж. отговора на Комисията по точка 91 във връзка с ефекта на подбиране.
103
Комисията подчертава, че използването на специфични за ромите критерии е подходящо в случаи, в които кри -
териите за подбор, определени в поканата за представяне на предложения, са насочени конкретно към ромското 
население, което не е често срещана практика сред 19-те проекта, одитирани от Сметната палата.
Отговори на Комисията 90
Каре 10 — Липса на насоченост по отношение на определянето на целевата група и 
недостатъчно внимание към културните фактори, което е засегнало отрицателно 
изпълнението на проект в областта на здравеопазването (България, проект 4)
Фактът, че уязвимите части от населението не са могли да бъдат определени предварително и поради това ромите 
не са посочени конкретно като целева група, се дължи на ограниченията в данните от националния регистър за 
скрининг и несъбирането на информация въз основа на етническата принадлежност.
В случая на проекта, отнасящ се до медицинските прегледи в България, бенефициерът е обяснил, че поради свър -
зани с недискриминацията причини не е имало насоченост към подгрупа от населението.
107
Вярно е, че SEPE е определена за междинно звено за тази ОП само за 2014 г., но нейното участие в последния 
комитет за наблюдение беше възможност за обмен на добри практики, особено полезни в настоящия програмен 
период.
118 Първо тире
Вж. отговорите на Комисията по точки 81 и 88 относно задълженията за докладване и по точка 91 във връзка 
с ефекта на подбиране.
118 Второ тире
За програмния период 2014—2020 г. в ОП се съдържат разпоредби за гарантиране на съгласуваност на данните. 
В тях се подчертава също така и необходимостта всички определения да са достъпни за всички бенефициери. 
Освен това в ОП са осигурени практически насоки за гарантиране на съгласуваността на определенията за 
показателите.
Заключения и препоръки
121
В редица случаи подбраните проекти не са насочени изрично към ромското население, а по-скоро към групи 
в неравностойно положение/уязвими групи поради интеграционния подход, обяснен в отговора на Комисията по 
точка 30. Поради тази причина събраните данни, включително финансовите, както и използваните показатели, не 
са специфични за ромите.
Комисията припомня също така, че регионалните оперативни програми за периода 2007—2013 г. обхващат 
пилотни проекти за подкрепа за жилища в полза на уязвими групи, включително роми; такива проекти бяха 
изрично разработени със засилена насоченост към интегриран подход, който разглежда редица измерения, свър -
зани с целите на социално приобщаване. За съжаление тези проекти не бяха финализирани на крайната дата на 
обхванатия от одита на Сметната палата, който разглежда приключили операции.
Отговори на Комисията 91
124
Комисията припомня, че определени държави (напр. Унгария и Словакия) са идентифицирали приобщаването на 
ромите като важна тема в своите национални стратегически референтни рамки (НСРР) за периода 2007—2013 г. 
и разработиха всеобхватни подходи за нейното разглеждане преди разработването на НСИР в контекста на рам -
ката на политиката на ЕС
125
Комисията отбелязва, че препоръката от 2013 г. е по-скоро продължение на рамката на ЕС, което надхвърля рам -
ката и предоставя нови области, които не са посочени в съобщението от 2011 г.
126
Посочените от Сметната палата слабости вече са идентифицирани от Комисията в нейната оценка от 2012 г.
Препоръка 1
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки.
Препоръка 1 а)
Комисията припомня, че равнището на подкрепа по линия на ЕСИ фондовете за мерки за маргинализираните общ -
ности като ромите може да бъде само индикативно, като се има предвид, че от държавите членки се изисква да 
предоставят финансови данни само когато е избран специален инвестиционен приоритет 9 ii) на ЕСФ и/или когато 
са заложени специфични цели/показатели в други съответни тематични цели на ЕСФ и ЕФРР .
Препоръка 1 б)
Комисията подчертава, че ако РОР съдържа общо предварително условие относно борбата с дискриминацията за 
всички ЕСИ фондове, оценката на неговото изпълнение се ограничава то критериите, заложени в регламентите за 
ЕСИ фондовете. Освен това, когато се взима решение относно специфичните и подходящи мерки на политиката — 
включително съдържанието на стратегиите — в рамките на националните и регионалните компетентности, следва 
да се зачита принципът на субсидиарност.
От държавите членки се очакваше да включат специфични цели и задачи в своите ОП в случаите, когато са избрали 
специален инвестиционен приоритет 9 iii) на ЕСФ „Борба с всички форми на дискриминация и насърчаване на 
равенството на възможностите“. Това важи особено за държави членки със СПР в тази област.
Препоръка 1 в)
Съгласно член 5 от РОР , имащите отношение организации, които представляват гражданското общество участват 
в партньорството и спазват принципа на многостепенното управление. Съгласно член 5, параграф 2 партньорите 
участват, inter alia, в подготовката на споразуменията за партньорство, както и чрез изготвянето и изпълнението 
на програмите.
Отговори на Комисията 92
Препоръка 2 a)
Комисията приема препоръката, счита, че тя следва да бъде изпълнена на равнището на оперативните програми 
и подчертава, че самата тя вече предприема мерки в тази посока.
Както е посочено в точка 38, през 2015 г. Комисията издаде тематични насоки, озаглавени „Указания за държавите 
членки относно използването на европейските структурни и инвестиционни фондове за справяне с образова -
телната и териториалната сегрегация“. Държавите членки се приканват да следват разпоредбите на насоките при 
програмирането и изпълнението с цел да предотвратят и да се борят със сегрегацията както в образованието, 
така и в жилищното настаняване на маргинализираните общности, включително ромите.
Комисията напълно осъзнава, че ефективното изпълнение на местно равнище е от ключово значение. Поради 
това Комисията сключва договори с експерти за оказване на помощ на държавите членки при изпълнението на 
указанията, насочена основно към Чешката република, Словакия, Унгария, Румъния и България.
Като общо правило, преразпределянето и изменението на оперативните програми следва да се инициира от дър -
жавите членки.
Препоръка 2 б)
Комисията приема препоръката и счита, че самата тя вече предприема мерки в тази посока.
Комисията ще се възползва в максимална степен от националните доклади за напредък, включително по време на 
заседанията на комитета за мониторинг, за да прикани и насърчи държавите членки да засилят мерките, подкре -
пяни от ЕСИ фондовете, когато е необходимо, за по-добро преодоляване на идентифицираните предизвикател -
ства, свързани с ромите. След настоящата дискусия държавите членки могат да подават искания за изменение на 
ОП, както е изложено в член 30, параграф 1 от РОР .
Освен това Комисията отбелязва, че в съответствие с член 23, параграф 1, буква а) от РОР тя може да използва 
правомощията си само за да изисква от държавите членки да препрограмират своите ОП за преодоляване на 
тези свързани с ромите предизвикателства, които са идентифицирани в специфични за всяка държава препоръки 
и когато е необходимо преразпределяне на финансирането за тяхното преодоляване.
128
Комисията подчертава, че що се отнася до ЕСФ, липсата на насоченост към интегрирането на ромите в програмния 
период 2007—2013 г. произтича от приетия интеграционен подход към хората в неравностойно положение (вж. 
приоритет „засилване на социалната интеграция на лицата в неравностойно положение“). Поради това държавите 
членки отговаряха за определянето на групите в неравностойно положение, към които искат да се насочат, въз 
основа на нуждите и предизвикателствата, пред които са изправени.
Що се отнася до специфичните за ромите показатели, нямаше действащо регулаторно изискване.
Освен това трябва да се отбележи, че критериите за подбор следва да са в съответствие със специфичните цели, 
заложени в ОП. Поради това ако специфичните цели на ОП не са били насочени към ромското население, критери -
ите за подбор са обхващали групите в неравностойно положение, както са посочени в специфичните цели на ОП.
Отговори на Комисията 93
129
Комисията отбелязва, че, с изключение на сумите в размер на 1,5 милиарда евро, съответстващи на средствата за 
инвестиционен приоритет 9 ii) на ЕСФ, се предоставя допълнително финансиране за интегриране на ромите чрез 
редица инвестиционни приоритети както на ЕСФ, така и на ЕФРР (вж. също отговора на Комисията по точка 69).
130
Комисията отбелязва, че в контекста на нейните отговорности в условията на споделено управление е да помогне 
на държавите членки да гарантират, че въведените за периода 2014—2020 г. промени ще доведат до проекти, 
които допринасят повече за интегриране на ромите, например чрез оценка на изпълнението на съответните пред -
варителни условия, насоки или консултативната си роля в комитетите за мониторинг.
131
Комисията се позовава на отговора си по точка 75 и счита, че задължението на държавите членки да отпускат 
определен минимален дял от средствата за ЕСФ (член 92, параграф 4 от РОР), задължението за заделяне на не 
по-малко от 20 % от тези ресурси по линия на ЕСФ за тематична цел 9 „насърчаване на социалното приобщаване, 
борба с бедността и всяка форма на дискриминация“ (член 4, параграф 2 от Регламента за ЕСФ), както и необхо -
димостта от концентриране на подкрепата като се отчитат съответните СДП (член 18 от РОР), гарантират, че във 
всички държави членки, където интегрирането на ромите представлява особено предизвикателство, е достъпна 
достатъчна подкрепа от ЕСИ фондовете за неговото преодоляване.
Препоръка 3
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки.
Възможността за финансиране на устойчиви дейности за ефективна подкрепа на интегрирането на ромите се 
разглежда по различен начин в регламентите за ЕСИ фондовете.
На първо място, дългосрочните (с продължителност 7 години) дейности са възможни за програмния период 
2014—2020 г., като дължината на всеки проект следва да съответства на планираните цели.
Второ, в Регламента за ЕСФ се съдържа рамка за по-добро проследяване на положителните резултати по отно -
шение на приобщаване на маргинализираните групи (част от които са ромите) чрез своите общи показатели за 
изпълнението и по-дългосрочни показатели за изпълнението, които имат за цел насърчаване на устойчивостта на 
финансираните от ЕСФ дейности за маргинализираните ромски общности.
Трето, в случая на инфраструктурни проекти, финансирани по ЕФРР , какъвто е случаят за всеки сектор, държавата 
членка следва да отчете как ще бъде гарантирана устойчивостта на проекта в случаите, в които това е от значение 
след приключването им (напр. поддръжка).
Отговори на Комисията 94
Препоръка 4
Комисията приема препоръката и ще я отчете доколкото е възможно за следващия програмен период.
По отношение на периода на финансиране 2014—2020 г. следва да се отбележи, че целите за интегриране на 
ромите вече са отразени в рамката за ЕСИ фондовете от проектите на оперативните програми за държавите 
членки, в които се прилага специфично за ромите предварително условие.
Инициативата за преразглеждането на оперативните програми основно на държавите членки. В съответствие 
с РОР , исканията за изменения на програмите, подадени от държава членка, са надлежно обосновани и представят 
по-специално очакваното въздействие на промените в програмата върху постигането на стратегията на Съюза за 
интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, както и специфичните цели, определени в програмата.
Съобразно правната рамка за 2014—2020 г., предмет на одити, управляващият орган на съответната оперативна 
програма има задължение за установяване на система за запис и съхраняване в електронна форма на данни за 
всяка операция, необходими, inter alia, за целите на мониторинг и оценка. Това се отнася до финансови данни, 
както и до крайните продукти и резултатите.
Препоръка 5
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки, и обръща внимание на факта, че освен 
правните ограничения за събиране на данни въз основа на етническа принадлежност в някои държави членки, 
всеки специфичен за ромите показател попада под режима за защита на данните (член 8 от Директива 95/46/EО) за 
така наречените чувствителни данни. Отделните лица си запазват правото да не дадат съгласието си за събиране 
на данните. Поради това данните за броя на ромите, които участват в дейности, финансирани от ЕСИ фондовете, 
зависят основно от самоопределянето.
Препоръка 6
Комисията отбелязва, че препоръката е отправена към държавите членки.
Комисията обаче подчертава, че цялостното ѝ изпълнение по отношение на възможността за финансиране от ЕСФ 
на мерки за социално приобщаване, независимо от връзката със заетостта, би изисквало промяна в Договора, за 
да се измени мисията на ЕСФ както е изложена в член 162.
Комисията счита също, че Регламентът за ЕСФ в този си вид и тълкуван в съответствие с член 162 от ДФЕС, може да 
разгледа въпроса за интегрирането на ромите по стабилен от правна гледна точка начин чрез тематичната цел за 
социалното приобщаване.
В този контекст ЕСФ може да финансира мерки за интегриране на ромите, при условие че тези мерки са част от 
интегриран набор от дейности, които имат за цел привличането, дори и непряко, на ромите към пазара на труда.
Това правно тълкувание на допустимостта на мерките за интегриране на ромите по линия на ЕСФ е предадено на 
държавите членки през ноември 2015 г.
Поради това Комисията счита, че няма правна несигурност.
Отговори на Комисията 95
Препоръка 7
Комисията приема препоръката и при разглеждането на критериите за отпускане на средства ще отчете, в кон -
текста на изготвянето на следващата многогодишна финансова рамка, ролята, която предизвикателствата пред 
социалното включване следва да играят, както и необходимостта за по-нататъшно насочване на ресурси в под -
крепа на маргинализираните общности.
133
Комисията подчертава, че събирането на данни за етническа принадлежност е незаконно в някои държави членки 
и че въпросът е от национална компетентност.
Освен правните ограничения за събиране на данни въз основа на етническа принадлежност в някои държави 
членки, отделните лица имат право да не дадат съгласието си за събиране на данните. Данните за броя на ромите, 
които участват в дейности, финансирани от ЕСИ фондовете, зависят основно от самоопределянето.
Въпреки това всички участници по линия на инвестиционен приоритет 9 ii) могат да се считат за част от маргина -
лизирани общности като ромската, което ще улесни докладването на тази целева група по време на програмния 
период 2014—2020 г.
В ОП за периода 2014—2020 г. се съдържат и разпоредби за гарантиране на съгласуваност на данните. В тях се 
подчертава необходимостта всички определения да са достъпни за всички бенефициери. Освен това в ОП са оси -
гурени практически насоки за гарантиране на съгласуваността на определенията за показателите.
Съществува и ново изискване за запис и съхраняване на данните за изпълнението по операции в електронна 
форма с цел да се позволи тяхното събиране за целите на мониторинга, оценката, финансовото управление, удос -
товеряването и одита (член 24, параграф 2 от Делегиран регламент № 480/2014 на Комисията).
В член 142 на РОР се посочва, че всички или част от междинните плащания могат да бъдат спрени в случай, че 
„налице е сериозен недостатък в качеството и надеждността на системата за мониторинг или на данните за 
общите и специфични показатели“.
Препоръка 8 a)
Комисията не приема препоръката.
Комисията винаги е готова да работи с държавите членки, но като се има предвид многообразието от национални 
ситуации и подходи, както и необходимостта да се зачита принципа на субсидиарност, тя не счита, че разработва -
нето на методология в тази област е осъществимо или целесъобразно.
Препоръка 8 б)
Комисията не приема препоръката, тъй като тя счита, че този въпрос следва да бъде оставен за решаване от дър -
жавите членки съгласно принципа на субсидиарност.
Освен това Комисията не планира събирането на статистически данни относно етническата принадлежност в про -
учването „Наблюдение на работната сила“ и в статистическите данни на Европейския съюз за доходите и услови -
ята на живот Събирането на статистически данни за ромското население е много трудно и скъпо начинание, както 
от техническа, така и от правна гледна точка.

КАК ДА СЕ СДОБИЕМ С ПУБЛИКАЦИИТЕ НА ЕC?
Безплатни публикации:
  /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440:  
/uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435 /uni043E/uni0442 /uni0435/uni0434/uni0438/uni043D /uni0435/uni043A/uni0437/uni0435/uni043C/uni043F/uni043B/uni044F/uni0440 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043F/uni043E/uni0441/uni0442/uni0435/uni0440/uni0438//uni043A/uni0430/uni0440/uni0442/uni0438:  
/uni043E/uni0442 /uni043F/uni0440/uni0435/uni0434/uni0441/uni0442/uni0430/uni0432/uni0438/uni0442/uni0435/uni043B/uni0441/uni0442/uni0432/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://ec.europa.eu/represent_bg.htm),  
/uni043E/uni0442 /uni0434/uni0435/uni043B/uni0435/uni0433/uni0430/uni0446/uni0438/uni0438/uni0442/uni0435 /uni0432 /uni0441/uni0442/uni0440/uni0430/uni043D/uni0438 /uni0438/uni0437/uni0432/uni044A/uni043D /uni0415/uni0432/uni0440/uni043E/uni043F/uni0435/uni0439/uni0441/uni043A/uni0438/uni044F /uni0441/uni044A/uni044E/uni0437 (http://eeas.europa.eu/delegations/index_bg.htm),  
/uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni0441/uni0432/uni044A/uni0440/uni0436/uni0435/uni0442/uni0435 /uni0441 /uni0443/uni0441/uni043B/uni0443/uni0433/uni0430/uni0442/uni0430 Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_bg.htm)   
/uni0438/uni043B/uni0438 /uni043A/uni0430/uni0442/uni043E /uni0441/uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0434/uni0438/uni0442/uni0435 /uni043D/uni0430 00 800 6 7 8 9 10 11 (/uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni0435/uni043D /uni043D/uni043E/uni043C/uni0435/uni0440 /uni0432 /uni0415/uni0421) (*).
(*)  /uni0418/uni043D/uni0444/uni043E/uni0440/uni043C/uni0430/uni0446/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430, /uni043A/uni0430/uni043A/uni0442/uni043E /uni0438 /uni043F/uni043E/uni0432/uni0435/uni0447/uni0435/uni0442/uni043E /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F /uni0441/uni0430 /uni0431/uni0435/uni0437/uni043F/uni043B/uni0430/uni0442/uni043D/uni0438 (/uni0432/uni044A/uni0437/uni043C/uni043E/uni0436/uni043D/uni043E /uni0435 /uni043E/uni0431/uni0430/uni0436/uni0434/uni0430/uni043D/uni0438/uni044F/uni0442/uni0430 /uni043E/uni0442 /uni043C/uni0440/uni0435/uni0436/uni0430/uni0442/uni0430 /uni043D/uni0430 /uni043D/uni044F/uni043A/uni043E/uni0438   
/uni043E/uni043F/uni0435/uni0440/uni0430/uni0442/uni043E/uni0440/uni0438, /uni043E/uni0442 /uni043E/uni0431/uni0449/uni0435/uni0441/uni0442/uni0432/uni0435/uni043D/uni0438 /uni0442/uni0435/uni043B/uni0435/uni0444/uni043E/uni043D/uni0438 /uni0438/uni043B/uni0438 /uni043E/uni0442 /uni0445/uni043E/uni0442/uni0435/uni043B/uni0438 /uni0434/uni0430 /uni0431/uni044A/uni0434/uni0430/uni0442 /uni0442/uni0430/uni043A/uni0441/uni0443/uni0432/uni0430/uni043D/uni0438).
Платени публикации: /uni0447/uni0440/uni0435/uni0437 EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Събитие Дата
Приемане на Меморандум за планиране на одита (МПО) / Начало на одита 22.10.2014 г.
Официално изпращане на проектодоклада до Комисията (или друг одитиран 
обект)21.3.2016 г.
Приемане на окончателния доклад след съгласувателната процедура 4.5.2016 г.
Получаване на официалните отговори на Комисията (или друг одитиран обект) на 
всички езици14.6.2016 г.
С приблизително 6,2 млн. души ромското население 
е най-голямото етническо малцинство в ЕС. 
В по-голямата си част обаче това малцинство 
е маргинализирано. В настоящия доклад се прави 
оценка на това дали инициативите за политики на ЕС 
и финансовата подкрепа в България, Испания, Унгария 
и Румъния са допринесли ефективно за интегрирането 
на ромите. В периода 2014—2020 г. за интегриране на 
маргинализирани общности като ромите са отпуснати 
около 1,5 млрд. евро. Сметната палата установи, че 
въпреки че Комисията е постигнала значителен 
напредък в установяването на инициативи за политики 
за насърчаване на интегрирането на ромите, 
продължават да съществуват някои пречки и дилеми, 
и са необходими допълнителни усилия, както на ниво 
Комисия, така и на ниво държави членки.
ЕВРОПЕЙСКА
СМЕТНАПАЛАТА