Предложение за РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия /* COM/2013/0573 final - 2013/0275 (NLE) */





ОБЯСНИТЕЛЕН МЕМОРАНДУМ 1. Контекст на предложението · Основания и цели на предложението Настоящото предложение се отнася до прилагането на Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност („основния регламент“), в производството срещу субсидирането на вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия. · Общ контекст Настоящото предложение е във връзка с прилагането на основния регламент и е направено в резултат от разследване, проведено в съответствие с изискванията по същество и процедурните изисквания, определени в основния регламент. · Съществуващи разпоредби в областта на предложението С Регламент (ЕС) № 419/2013 Европейската комисия наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия. · Съгласуваност с други политики и цели на Съюза Не се прилага. 2. Консултация със заинтересованите страни и оценка на въздействието · Консултация със заинтересованите страни Заинтересованите страни, засегнати от процедурата, имаха възможността да защитят интересите си по време на разследването в съответствие с разпоредбите на основния регламент. · Събиране и използване на експертни становища Не бяха необходими външни експертни становища. · Оценка на въздействието Настоящото предложение е резултат от прилагането на основния регламент. Основният регламент не съдържа разпоредби за обща оценка на въздействието, но съдържа изчерпателен списък на условията, които трябва да бъдат оценени. 3. ПРАВНИ ЕЛЕМЕНТИ НА ПРЕДЛОЖЕНИЕТО · Обобщение на предлаганите мерки Приложеното предложение за регламент на Съвета се основава на окончателните констатации относно субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза. С оглед на гореизложеното се предлага Съветът да приеме приложеното предложение за регламент, който следва да бъде публикуван не по-късно от 7 септември 2013 г. · Правно основание Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност. · Принцип на субсидиарност Предложението попада в обхвата на изключителната компетентност на Европейския съюз. Следователно принципът на субсидиарност не се прилага. · Принцип на пропорционалност Настоящото предложение е в съответствие с принципа на пропорционалност по следните причини: Формата на действие е описана в посочения по-горе основен регламент и не оставя възможност за решение на национално равнище. Не е необходимо да се посочва как финансовата и административната тежест върху Съюза, националните правителства, регионалните и местните власти, икономическите оператори и гражданите е сведена до минимум и е пропорционална на целта на предложението. · Избор на инструменти Предлагани инструменти: регламент. Други средства не биха били подходящи поради следната причина: Други средства не биха били подходящи, тъй като основният регламент не предвижда други възможности. 4. ОТРАЖЕНИЕ ВЪРХУ БЮДЖЕТА Предложението няма отражение върху бюджета на Съюза. 2013/0275 (NLE) Предложение за РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА СЪВЕТА за налагане на окончателно изравнително мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност[1] („основния регламент“), и по-специално член 15 от него, като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет, като има предвид, че: 1. ПРОЦЕДУРА 1.1. Временни мерки (1) С Регламент (ЕС) № 419/2013[2] („временния регламент“) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия. (2) Разследването бе започнато, след като на 28 юни 2012 г. Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана (Eurofer) („жалбоподателят“) подаде жалба от името на производители от Съюза, които съставляват над 50 % от цялото производство на Съюза на някои видове телове от неръждаеми стомани. (3) Вследствие на паралелно проведеното антидъмпингово разследване, с Регламент за изпълнение (ЕС) № 418/2013[3] Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия. 1.2. Страни, засегнати от разследването (4) На предварителния етап от разследването бе направена извадка на индийските производители износители, производителите в Съюза и несвързаните вносители. Въпреки това, тъй като двама от избраните за извадката вносители не отговориха на въпросника, не бе възможно да бъде завършена извадката на вносителите. Цялата налична информация, която се отнася до оказалите съдействие вносители, бе използвана, за да се стигне до окончателни заключения, по-специално по отношение на интереса на Съюза. (5) Седем индийски производители износители извън извадката поискаха индивидуално разследване. Двама от тях изпратиха отговори на въпросника. Петима не отговориха на въпросника. Единият от двамата отговорили оттегли своето искане за индивидуално разследване. В резултат на това Комисията разгледа искането на един индийски производител износител, който не беше включен в извадката: – KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). (6) С изключение на посоченото по-горе, съображения 5 — 8, 10 — 12 и 14 на временния регламент се потвърждават. 1.3. Разследван период и разглеждан период (7) Както беше посочено в съображение 20 на временния регламент, разследването относно субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2011 г. до 31 март 2012 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 март 2012 г. („разглеждания период“). 1.4. Последваща процедура (8) След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни, а именно двама производители износители, жалбоподателят и единадесет ползватели, предоставиха коментари. На страните, които поискаха изслушване, бе предоставена такава възможност. Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на окончателните констатации. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. (9) Комисията уведоми всички заинтересовани страни за съществените факти и съображения, въз основа на които възнамерява да препоръча налагането на окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове телове от неръждаеми стомани с произход от Индия и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временно мито („окончателното разгласяване“). На страните беше даден срок, в който да представят своите коментари по окончателното разгласяване. Всички получени коментари бяха надлежно разгледани и взети предвид по целесъобразност. 2. Разглеждан продукт и сходен продукт (10) Както е посочено в съображение 21 на временния регламент, разглежданият продукт се определя като телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно: – - 2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром, – - по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия. (11) Някои ползватели изразиха загриженост относно очевидната липса на разграничение между различните видове на разглеждания продукт и сходния продукт, защото съществува широк продуктов микс сред всички видове на продукта. Налице е особена загриженост по отношение на това как при разследването би могло да бъде гарантирано обективно сравнение между всички видове. Както при повечето разследвания определението на разглеждания продукт обхваща голямо разнообразие от видове продукти, които имат същите или сходни основни физически, технически и химически характеристики. Фактът, че тези характеристики може да варират при различните видове продукти, действително може да доведе до обхващането на широка гама от видове продукти. Такъв е случаят при настоящото разследване. Комисията взе под внимание разликите между видовете продукти и гарантира обективно сравнение. За всеки вид продукт, произвеждан и продаван от индийските производители износители, и за всеки вид продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза, бе определен уникален контролен номер на продукта (КНП). Номерът зависи от основните характеристики на продукта, в този случай класа на стоманата, якостта на опън, покритието, повърхността, диаметъра и формата. Следователно видовете жици, изнасяни за Съюза, бяха сравнени въз основа на КНП с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, които имат едни и същи или сходни характеристики. Всички тези видове попадат в определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в известието за започване[4] и във временния регламент. (12) Една от страните повтори твърдението си, че т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта са различни и не са взаимозаменяеми с другите видове на разглеждания продукт. Поради това те следва да бъдат изключени от определението на продукта. Съгласно съдебната практика за да се определи дали продуктите са сходни, така че да представляват част от същия продукт, следва да се прецени дали те имат еднакви технически и физически характеристики и приложения като продуктите, една и съща основна крайна употреба и едно и също съотношение цена—качество. В тази връзка взаимозаменяемостта и конкуренцията между тези продукти също трябва да бъдат оценени.[5] При разследването бе установено, че „високотехнологичните“ видове продукти, посочени от страната, имат същите основни физически, химически и технически характеристики като останалите продукти, предмет на разследването. Те са жици, изработени от неръждаема стомана. Представляват полуготов стоманен продукт (който в повечето случаи следва да бъде подложен на допълнителна преработка с оглед на производството на широка гама от готови продукти), а производственият процес е подобен, при използване на подобни машини, така че производителите да може да преминават от производството на едни варианти на продукта към производството на други варианти на продукта според нуждите. Поради това, въпреки че различните видове жици не са пряко взаимозаменяеми и не се конкурират пряко, производителите се конкурират за договори, обхващащи много видове телове от неръждаеми стомани. Освен това тези видове на продукта се произвеждат и продават както от промишлеността на Съюза, така и от индийските производители износители, които използват подобни методи на производство. Следователно твърдението не може да бъде прието. (13) В отговор на окончателното разгласяване една от страните заяви, че анализът, извършен от Комисията, за да се установи дали т.нар. „високотехнологични“ видове на продукта трябва да бъдат включени в разследването, е недостатъчен. Този довод се отхвърля. Разследването установи, че високотехнологичният вид на продукта попада в определението на продукта, както е посочено в съображение 12 по-горе. Страната погрешно приема, че всички критерии, посочени в съдебната практика, трябва да бъдат изпълнени едновременно; това не е така. Според съдебната практика Комисията се ползва с широка свобода на преценка при определянето на обхвата на продукта[6] и трябва да основава тази оценка на набора от критерии, изготвени от Съда. Често, както и в настоящия случай, някои критерии могат да сочат в една посока, а други — в друга; в такъв случай Комисията трябва да направи обща оценка, както е направила в настоящия случай. Поради това тази заинтересована страна погрешно приема, че всички характеристики на видовете продукти трябва да са еднакви, за да може те да попадат в рамките на едно и също определение на продукта. (14) Някои ползватели заявиха, че т.нар. жици от неръждаема стомана „серии 200“ следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. В частност те изтъкнаха, че този вид почти не се произвежда от промишлеността на Съюза. Това твърдение обаче е неоснователно. На първо място, фактът, че определен вид продукт не се произвежда от промишлеността на Съюза, не е достатъчно основание за неговото изключване от обхвата на разследването, когато производственият процес е такъв, че производителите от Съюза биха могли да започнат производство на въпросния вид продукт. Второ, що се отнася до високотехнологичните жици (вж. съображение 12 по-горе), беше установено, че тези видове на разглеждания продукт имат основни физически, химически и технически характеристики, които са еднакви или подобни с тези на други видове на сходния продукт, произвеждан и продаван от промишлеността на Съюза. Следователно твърдението не може да бъде прието. (15) Освен това те заявиха, че валцдратът трябва да бъдe включен в определението на разглеждания продукт. Валцдратът е суровина, използвана за производството на разглеждания продукт, но също така може да се използва и за производството на различни продукти, като скрепителни елементи и пирони. Следователно за разлика от продукта, предмет на разследването, той не представлява завършен стоманен продукт. Чрез производствения процес на студено формуване валцдратът, наред с други продукти, може да бъде трансформиран в разглеждания продукт или в сходния продукт. Въз основа на това валцдратът не може да бъде включен в обхвата на продукта по смисъла на основния регламент. (16) Въз основа на посоченото по-горе определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 21 — 24 на временния регламент се потвърждава. 3. СУБСИДИРАНЕ 3.1. Въведение (17) В съображение 25 на временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, които подлежат на изравнителни мерки, а именно: a) схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“); б) схема за възстановяване на мита (Duty Drawback Scheme, „DDS“); в) схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme, „AAS“); г) схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“); д) схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“); е) схема за фокусиране върху пазара (Focus Market Schemе, „FMS“) ж) специални икономически зони / експортно ориентирани единици (Special Economic Zones/Export Oriented Units, „SEZ/EOU“). (18) Промишлеността на Съюза заяви, че Комисията е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, по-специално регионални схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната. Това твърдение е неоснователно. Комисията провери всички национални и местни схеми за субсидиране, описани в жалбата. Въпреки това Комисията установи, че по време на РП включените в извадката производители износители са получавали субсидии само по схемите, изброени в съображение 17 по-горе. (19) Промишлеността на Съюза също така изтъкна, че тъй като в хода на успоредното антидъмпингово разследване бе установено, че данните, предоставени от включените в извадката индийски производители, са недостоверни и бе приложен член 18 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност[7], член 28 от основния регламент също е следвало да бъде приложен в рамките на настоящото разследване. Въпреки това член 28 от основния регламент се прилага само ако са изпълнени предвидените в него условия, което не е така по отношение на информацията, предоставена от включените в извадката индийски производители. Следователно твърдението не може да бъде прието. (20) Разследването показа, че DEPBS, DDS и AAS са част от един механизъм за субсидиране, който е механизъм за възстановяване на мита. Индия използва различни варианти на този механизъм в продължение на дълъг период от време, като често е изменяла отделните подкатегории на механизма. Разследването показа, че е уместно тези подкатегории на механизма да се анализират заедно, тъй като обикновено се налага износителите да избират между тях (те се изключват взаимно) и в случай че някоя от подкатегориите бъде прекратена, да преминават към друга. (21) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 25 — 28 на временния регламент се потвърждава. 3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“) (22) Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса. Също така беше изказано твърдението, че по отношение на продукта, предмет на разследването, не съществува никакво вътрешно производство на суровини, поради което се налага разумното предположение, че всички внесени стоки са били облагани със ставка от 5 % и че таванът, установен от правителството на Индия, гарантира, че няма свръхкомпенсации. Както е пояснено в съображение 38 на временния регламент, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално износител, който се ползва от DEPBS, не е длъжен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действителната стойност на вложените суровини. На последно място, даден износител може да бъде допуснат до участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Правителството на Индия не е успяло да създаде система, която да свързва размера на митото, от което са освободени внасяните суровини, с тяхното използване в изнасяните продукти. От своя страна дружествата, които са се възползвали от тази схема, също така не разполагат с механизъм, за да докажат, че не са получили каквото и да било прекомерно освобождаване. Освен това, що се отнася до твърдяната от дружеството липса на свръхкомпенсация в конкретния случай, то не успя да докаже твърдението си и би могло например да се е възползвало от компенсации за други вносни стоки или за вносни суровини, без те да са използвани за производството на разглеждания продукт. Също така трябва да се отбележи, че твърдението, че не съществува вътрешно производство на суровини, е неправилно, тъй като поне едно от разследваните дружества е произвеждало суровини на вътрешния пазар, докато другите две разследвани дружества са купували от национален производител, а не от вносител на вътрешния пазар. Следователно тези доводи не могат да бъдат приети. (23) Същата страна твърди, че при продажбата на лиценза за DEPBS действителната продажна цена е била под стойността на лиценза и поради това подлежащата на изравняване полза е била по-ниска от временно установената. Ползата в рамките на тази схема обаче е изчислена въз основа на сумата на предоставения в лиценза кредит независимо от това дали лицензът е използван за компенсиране на митата върху вноса, или в действителност е бил продаден. Всяка продажба на лиценз на цена под лицевата му стойност е чисто търговско решение, което не влияе на размера на ползата, получена по тази схема. Следователно този довод не може да се приеме. (24) Правителството на Индия заяви, че DEPBS е била оттеглена през РП и следователно не подлежи на изравнителни мерки. Освен това то заяви, че тъй като възстановяването на мита не е приемник на DEPBS, последната не може да бъде предмет на изравнителни мерки. В действителност DEPBS е изтекла на 30 септември 2011 г., по време на РП. Въпреки това субсидирането е продължило. Бе установено, че като алтернатива на DEPBS износителите получават ползи по AAS и особено по DDS. Както е описано в съображения 42 — 44 на временния регламент, AAS и DDS бяха коригирани, за да се осигури плавен преход от DEPBS. Освен това естеството на ползите по трите схеми, т.е. пропуснатите приходи под формата на освобождаване от мита, е напълно еднакво. По този начин дружествата могат да избират коя схема да използват за компенсиране на митата. Поради това, въпреки че DEPBS е престанала да съществува в средата на РП, субсидиите, отпуснати от правителството на Индия през РП, следва да бъдат предмет на изравнителни мерки, тъй като общата система от ползи е продължила да съществува, като поради причините, посочени в съображение 20 по-горе, всички схеми за възстановяване на мита образуват един механизъм за субсидиране с различни, често променящи се подкатегории. Поради това посоченият довод не може да бъде приет. (25) В своя отговор на окончателното разгласяване правителството на Индия отново изтъкна своите доводи относно прекратяването на DEPBS след окончателното разгласяване. Тъй като обаче не бяха представени нови доводи, които да доведат до промяна на заключението по отношение на замяната на субсидирането по прекратената DEPBS с коригираната DDS, този довод не може да бъде приет. (26) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 29 — 47 на временния регламент се потвърждава. (27) Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI е използвал DEPBS през РП. Ставката на субсидията е била 0,50 %. 3.3. Схема за възстановяване на мита („DDS“) (28) Правителството на Индия заяви, че DEPBS не следва да се счита за подлежаща на изравняване субсидия, тъй като целта на тази схема е да се компенсират митата върху вноса и акцизите, платени за суровините. Както е пояснено в съображения 58 — 60 на временния регламент, тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. По-специално не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Освен това даден износител има право да участва в DDS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. Горното твърдение се потвърждава от констатациите, направени при посещението на дружествата, и от съответното законодателство, а именно циркулярен документ № 24/2001 на правителството на Индия, както е посочено в съображение 60 на временния регламент. Наред с това в параграф 32 от своето становище самото правителство на Индия призна, че DDS може да доведе до прекомерно освобождаване. Следователно този довод не може да се приеме. (29) Правителството на Индия също така изтъкна, че въпреки че системата за проверка за използването на суровините е била непълна, по-специално поради големия брой на бенефициерите и административната тежест, свързана с контрола на всички тях, действащият механизъм за проверка, основаващ се на извършването на извадки, следва да бъде приет. Този довод обаче не може да бъде приет, тъй като не е предвиден в член 3, параграф 1, буква а), подточка ii), приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. (30) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 48 — 64 на временния регламент се потвърждава. (31) Освен това бе установено, че индийският производител износител KEI Industries е използвал DDS през РП. Ставката на субсидията е била 0,29 %. 3.4. Схема на предварителни разрешения („AAS“) (32) Един от включените в извадката индийски производители износители заяви, че AAS следва да се счита за схема за възстановяване на мита, тъй като внесените материали са използвани за производството на стоки, които се изнасят. Както бе пояснено в съображение 76 на временния регламент, използваната в настоящия случай подсхема не е допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на правилата, установени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Правителството на Индия не е приложило ефективно система за проверка или процедура, с която да се потвърди дали и в какви количества са вложени суровини в производството на изнасяния продукт (приложение II, раздел II, точка 4 от основния регламент и — при схеми за възстановяване за заместители — приложение III, раздел II, точка 2 от основния регламент). От друга страна, стандартните норми за вложените материали в крайния продукт (наричани по-долу „SIONs“) за разглеждания продукт не са били достатъчно точни и не могат да представляват система за проверка на действителното потребление на суровините. Тези стандартни норми не дават възможност на правителството на Индия да провери с достатъчна точност какво количество суровини са използвани в производството на изнасяните продукти. Освен това правителството на Индия не е провело допълнителна проверка въз основа на действително вложените суровини, както е обяснено в съображение 73 на временния регламент, макар по принцип това да се изисква в случаите, в които не е налице ефективно прилагана система за проверка (приложение II, раздел II, точка 5 и приложение III, раздел II, точка 3 от основния регламент). Поради това подсхемата подлежи на изравнителни мерки и доводът се отхвърля. (33) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 65 — 80 на временния регламент се потвърждава. (34) Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от AAS през РП. 3.5. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“) (35) При разгласяването на окончателните мерки един от индийските производители износители представи коментари относно грешка в изчисленията. Този коментар бе частично основателен и бе отчетен при изчисляването на размера на субсидията. Тъй като общият марж на субсидията за това дружество бе под нивото de minimis още преди тази корекция, корекцията нито променя окончателния размер на изравнителното мито за това дружество, нито засяга средния марж на субсидията, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, или маржа на субсидията в национален мащаб. (36) С изключение на посоченото по-горе, съображения 81 — 91 на временния регламент се потвърждават. (37) Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EPCGS през РП по отношение на разглеждания продукт. 3.6. Схема за експортно кредитиране („ECS“) (38) Правителството на Индия възрази, че в съображение 92 на временния регламент Комисията неправилно е посочила правното основание на ECS. Правителството на Индия посочи, че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 01/04.02.02/2007-2008 („MC 07-08“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 09/04.02.02/2008-09 („MC 08-09“) са били актуализирани и че циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 („MC 10-11“) и циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 („MC 11-12“) са послужили за правно основание за ECS през РП. Забележката на правителството на Индия е правилна в това отношение. (39) В допълнение правителството на Индия изтъкна, че ако е било взето предвид правилното актуализирано правно основание, Комисията е трябвало да вземе предвид факта, че максималният лихвен процент, приложим спрямо експортните кредити, който преди това Резервната банка на Индия („RBI“) е въвела като задължителен за търговските банки, е отпаднал преди РП по отношение на експортните кредити в рупии. Следователно що се отнася до кредити в рупии, тази схема вече не може да се счита за субсидия. Разследването показа, че две включени в извадката дружества на практика са се ползвали от експортни кредити от частни банки с лихвени проценти, договорени под референтния лихвен процент, определен от RBI. Разследването не разкри търговски причини, поради които тези частни банки биха предоставяли кредити с отстъпка и при лихвени проценти, при които очевидно търпят загуби. Тези практики за банково кредитиране биха могли да наведат на предположението, че все още е налице участие на правителството. В хода на разследването обаче не бяха открити доказателства за равнището, изисквано съгласно правилата на СТО, за да се докаже продължаващо възлагане или ръководство на търговските банки. Поради това Комисията реши да не отчита ползата от понижените лихвени проценти като субсидия по тази подсхема при липса на достатъчно доказателства за ръководство и/или финансово участие от страна на правителството на Индия. (40) Накрая, правителството на Индия възрази, че при последната актуализация на циркулярния документ DBOD № DIR.(Exp.) BC 06/04.02.002/2012-13 („MC 12-13“), влязла в сила два месеца след края на РП, са премахнати максималните лихвени проценти, приложими спрямо експортните кредити, и по отношение на кредитите в чуждестранна валута. Като се позовава на член 15, параграф 1 от основния антисубсидиен регламент, правителството на Индия твърди, че в такъв случай и този елемент на схемата на експортно кредитиране не следва да бъде предмет на изравнителни мерки, тъй като ръководството на банките от страна на правителството е било отстранено. Въпреки че в представения MC 12-13 съществува разпоредба, която предоставя на търговските банки свобода да определят лихвените проценти за експортните кредити в чужда валута, считано от май 2012 г., както твърди правителството на Индия, тази промяна на инструкциите на RBI за частните банки по време на разследването сама по себе си ще бъде недостатъчна, за да се изключи тази схема, тъй като ръководството от страна на правителството може да продължи по неофициален път, което би трябвало да бъде обект на по-нататъшно разследване. Въпреки това, с оглед на горното заключение относно подсхемата, което се отнася до експортните кредити в рупии, на този етап Комисията реши да не я подлага на изравнителни мерки, що се отнася до кредитите в чужда валута. (41) В светлината на изложеното по-горе ставките на митото ще бъдат коригирани, където е приложимо. 3.7. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“) (42) След оповестяването на окончателните мерки правителството на Индия представи коментарите си по FMS. То възрази, че режимът е географски обвързан със страни, които не са част от ЕС, и поради това не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на ЕС. Въпреки това правителството на Индия не бе в състояние да оспори нито практическото прилагане на схемата, нито факта, че ползите по FMS могат да се използват при производството на разглеждания продукт, и по-конкретно, че митническите кредити по FMS могат да се прехвърлят свободно и че те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено, тъй като разследването показа, че разглежданият продукт може да се ползва и действително се ползва от тази схема, когато се изнася за ЕС. (43) При липсата на други коментари съображения 101 — 111 на временния регламент се потвърждават. (44) Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от FMS през РП. 3.8. Схема за експортно ориентирани единици („EOUS“) (45) След окончателното разгласяване единственият разследван производител износител, използващ EOUS, представи коментарите си по тази схема. Дружеството заяви, че Комисията следва да използва различен метод за изчисляване на ползите, получени по тази схема. Дружеството изтъкна, че някои ползи по EOUS следва да се разглеждат като допустима схема за възстановяване на мита по смисъла на приложения II и III към основния регламент и следователно не трябва да подлежат на изравнителни мерки. (46) Въпреки това беше установено, че независимо от това кой метод за изчисление се използва, ставката на субсидията за тази схема няма да надхвърля 0,95 %, което означава, че общият марж на субсидията за това дружество ще остане под нивото de minimis. Поради това не беше счетено за необходимо допълнително да се анализира това твърдение в рамките на настоящото разследване. (47) Поради липсата на други коментари съображение 112 на временния регламент се потвърждава. (48) Беше установено, че индийският производител износител KEI Industries не се е ползвал от EOUS през РП. 3.9. Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки (49) След решението да не се отчитат ползите по ESC като субсидия, както е описано в съображения 38 — 41, и корекция на изчислението на ползата по EPCGS за едно от дружествата, както е описано в съображение 35, ставките на митото бяха коригирани, където е приложимо. Окончателният размер на субсидиите, които — в съответствие с разпоредбите на основния регламент — подлежат на изравнителни мерки, изразен ad valorem, варира от 0,79 % до 3,72 %. Схема || Дружество || Raajratna || Venus Group || Viraj || KEI DEPBS (*) || 0,58 % || 0,93 %, 1,04 %, 1,32 %, 2,04 % || - || 0,50 % DDS (*) || 0,61 % || 1,14 %, 1,77 %, 1,68 %, 1,91 % || - || 0,29 % AAS (*) || 2,43 % || 0,15 %, 0 %, 0 %, 0 % || - || - EPCGS (*) || 0,09 % || 0,02 %, 0 %, 0 %, 0 % || 0,03 % || - ECS (*) || - || - || - || - FMS (*) || - || 0,13 %, 0,71 %, 0,07 %, 0 % || - || - EOU(*) || - || - || 0,95 % || - ОБЩО || 3,72 % || 3,03 % (**) || 0,98 %(***) || 0,79 %(***) (*) Отбелязаните със звездичка субсидии са експортни субсидии. (**) Общ марж на субсидията въз основа на консолидирано изчисление за групата. (***) de minimis (50) Преизчисленят марж на субсидията за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, е 3,41 %. (51) Преизчисленият марж на субсидията в национален мащаб е 3,72 %. 4. Промишленост на Съюза 4.1. Промишленост на Съюза (52) Някои ползватели оспориха броя на производителите от Съюза, посочен в съображение 116 на временния регламент. Те твърдят, че броят на производителите е бил определен погрешно и в действителност има по-малко производители на пазара на Съюза. (53) Комисията изтъква, че горепосоченото твърдение не е подкрепено от доказателства и след проверка потвърждава информацията, предоставена в съображение 116 на временния регламент, а именно че 27 производители от Съюза са произвеждали разглеждания продукт в Съюза по време на РП. Това е броят, установен въз основа на жалбата, на етапа преди започване на процедурата и по време на разследването. Комисията се свърза с всички известни производители от Съюза и получи данни, които бяха използвани в рамките на настоящото разследване. 4.2. Производство на Съюза и изготвяне на извадка от производители от Съюза (54) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 117 — 119 на временния регламент се потвърждава. 5. ВРЕДА 5.1. Потребление на Съюза (55) Някои ползватели заявиха, че при анализите на вредата не е следвало да се вземат предвид данните за 2009 г., тъй като финансовата криза, настъпила през тази година, е имала отрицателно влияние по-специално върху потреблението на Съюза. При все това, дори ако 2009 г. бъде изключена от анализа, все още е налице тенденция за увеличаване на потреблението (+ 5 %), което е показател за подобряването на пазара. Освен това отрицателното въздействие на финансовата криза е признато в съображение 120 от временния регламент, но се стигна до заключението, че пазарната конюнктура се е подобрила. Поради липсата на други коментари съображение 120 от временния регламент се потвърждава. 5.2. Внос в Съюза от разглежданата държава (56) Установеният марж на субсидията за KEI Industries е под прага de minimis, предвиден в член 14, параграф 5 от основния регламент (вж. съображение 49 по-горе). Следователно се счита, че този производител износител не се е възползвал от схеми за субсидиране по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент по време на разследвания период. В резултат на това обемът на неговия внос бе изключен от обема на субсидирания внос от Индия. Производителят износител Venus group заяви, че някои сделки са били погрешно отчетени два пъти. Комисията се съгласи с производителя износител и поради това тези сделки бяха изключени от общия обем на субсидирания внос от Индия. Съответно обемът, пазарният дял и средните цени на субсидирания внос бяха преразгледани. (57) Обем и пазарен дял на субсидирания внос: || 2009 г. || 2010 г. || 2011 г. || РП Обем (в метрични тонове) || 11 620 || 20 038 || 25 326 || 24 415 Индекс (2009 г.= 100) || 100 || 172 || 218 || 210 Пазарен дял || 8,8 % || 10,7 % || 12,9 % || 12,4 % Индекс (2009 г.= 100) || 100 || 121 || 146 || 140 Източник: Евростат и отговори на въпросника (58) KEI Industries изнася ограничено количество от разглеждания продукт по време на РП, а споменатите по-горе сделки на Venus group също са за ограничени количества, поради което изключването на тези обеми на вноса от общия обем на субсидирания внос от Индия не води до промени, засягащи тенденциите, описани в съображения 123 и 124 на временния регламент. Така тези съображения на временния регламент се потвърждават. (59) Средна цена на субсидирания внос: || 2009 г. || 2010 г. || 2011 г. || РП Средна цена (евро/метричен тон) || 2 419 || 2 856 || 3 311 || 3 259 Индекс (2009 г.= 100) || 100 || 118 || 137 || 135 Източник: Евростат и отговори на въпросника (60) Както бе обяснено по-горе, KEI Industries е изнасяло ограничени количества през РП и изключването на някои сделки на Venus group е засегнало само ограничени количества. Изключването на обема на вноса на KEI Industries и на посочените по-горе сделки на Venus group от общия обем на субсидирания внос от Индия следователно не води до значителна промяна в средната цена на субсидирания внос от Индия или в изчисленията, свързани с подбиването на цените. Преизчисленият марж на подбиването на цените е 11,7 %. В останалата си част заключенията, направени въз основа на констатациите, описани в съображения 128 — 130 на временния регламент, се потвърждават. (61) В отговор на окончателното разгласяване правителството на Индия изтъкна, че Комисията е приложила пропорционално намаление на субсидирания внос само по отношение на обема на вноса на оказалите съдействие производители износители, с цел да се отчетат констатациите de minimis за KEI и отстраняването на някои погрешно двукратно отчетени сделки на Venus group. Това твърдение се основава на недоразумение. Комисията приложи пропорционално намаление за целия обем на вноса, включително на неоказалите съдействие вносители. Това твърдение следователно трябва да бъде отхвърлено. 5.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (62) Някои от страните заявиха, че резултатите на промишлеността на Съюза следва да се считат за сравнително положителни на фона на световната икономическа криза и че с изключение на един показател за вредата, а именно пазарния дял, никой от другите показатели не сочи за наличието на вреда. (63) Една от страните заяви, че средните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с около 34 %, далеч над себестойността на производството, която е нараснала с 13 % през същия период. В това отношение е необходимо да се отбележи, че в началото на разглеждания период, а именно през 2009 г., промишлеността на Съюза е продавала на цени под производствените разходи и е успяла да започне да продава на цени над производствените разходи едва от 2011 г. нататък. (64) Разследването показа, че въпреки че някои показатели са отбелязали положително развитие — като например обемът на производството и използването на капацитета, или са останали стабилни — като заетостта, редица други показатели за вредата, свързани с финансовото състояние на промишлеността на Съюза, а именно рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите, не сочат задоволителна тенденция през разглеждания период. Въпреки отбелязаното подобрение през 2010 г. показателят за инвестициите е спаднал под стойностите за 2009 г. през 2011 г. и РП. Макар да е вярно, че възвръщаемостта на инвестициите се е подобрила от 2009 г. до 2011 г., достигайки 6,7 %, тя е спаднала отново до 0,8 % през РП. Аналогично показателите, свързани с рентабилността и паричния поток, са се подобрявали до 2011 г. и са започнали отново да се влошават през РП. Следователно може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е започнало да се подобрява след 2009 г., но нейното възстановяване е било забавено от последвалия субсидиран внос от Индия. (65) По искане на заинтересована страна се потвърждава, че нивата на складовите наличности, установени в съображение 153 на временния регламент, се отнасят до дейността на дружествата от Съюза, включени в извадката. (66) Промишлеността на Съюза изтъкна, че целевият марж на печалбата от 5 %, определен на временния етап, е бил твърде нисък. Страната не подкрепи твърдението си в достатъчна степен. В съображение 148 на временния регламент се обясняват причините за избора на този марж на печалбата и разследването не откри причини за неговата промяна. Поради тази причина целевият марж на печалбата от 5 % се запазва за целите на окончателните констатации. (67) Един производител износител заяви, че затрудненията, с които се сблъсква промишлеността на Съюза, до голяма степен се дължат на структурни проблеми. Поради тази причина според него целевият марж на печалбата от 5 % също е нереалистичен. (68) Следва да се припомни, че според съдебната практика[8] институциите следва да определят маржа на печалбата, на който промишлеността на Съюза би могла да разчита при нормални условия на конкуренция при липсата на субсидиран внос. В конкретния случай обаче се оказа невъзможно да се извърши този анализ за промишлеността на Съюза за разглеждания продукт поради следните причини: Достатъчно информация за изчисляване на маржовете на печалбата за разглеждания продукт е налична само от 2007 г. нататък. През 2007 г. маржът на печалбата е бил 3,7 %; към 2008 г. в резултат на финансовата и икономическата криза той отбелязва отрицателни стойности. Жалбоподателят твърди, че субсидираният внос е започнал да навлиза на пазара на Съюза през 2007 г., когато обемът на вноса се е увеличил от 17 727 тона през 2006 г. до 24 811,3 тона. Това бе установено и в рамките на разследването. Следователно институциите са установили целевия марж на печалбата въз основа на реалните печалби, наблюдавани в други отрасли на стоманодобивната промишленост, които не са били засегнати от дъмпингов и субсидиран внос.[9] 5.4. Заключение за вредата (69) Комисията стига до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП. 6. Причинно-следствена връзка 6.1. Въздействие на субсидирания внос (70) Един производител износител заяви, че във временния регламент не е бил взет предвид фактът, че промишлеността на Съюза се е възползвала от увеличеното потребление от 2009 г. нататък и че Комисията не може да допуска, че промишлеността на Съюза ще успее да запази своя пазарен дял за неопределен срок от време. (71) В отговор на тези доводи следва да се отбележи, че от разследването стана ясно, че пазарният дял на субсидирания индийски внос е нараствал с по-бързи темпове, отколкото потреблението на пазара на Съюза. Обемът на индийския субсидиран внос е нараснал със 110 %, докато потреблението през същия период е нараснало с 50 %. Освен това разследването показа, че средната цена на внасяния от Индия продукт неизменно е била по-ниска от средната цена на промишлеността на Съюза през същия период и е подбивала средната цена на промишлеността на Съюза с 11,7 % по време на РП. В резултат на това, въпреки че промишлеността на Съюза действително е отчела увеличено потребление до известна степен и е успяла да увеличи обема на продажбите си с 40 %, тя не е могла да запази пазарния си дял, както би могло да се очаква при подобряване на пазарните условия и предвид свободния ѝ производствен капацитет. 6.2. Въздействие на други фактори 6.2.1. Несубсидиран внос (72) Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че ефектът от несубсидирания внос следва да се преразгледа в светлината на факта, че KEI Industries е получило de minimis марж на субсидията и че поради грешки, свързани с двойното отчитане, някои сделки на Venus group са били изключени от анализа. Те също така посочиха, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. (73) Таблицата по-долу показва развитието на обема и цените на несубсидирания износ по време на разглеждания период. Неговият обем е представлявал около една трета от индийския износ по време на РП и е следвал същата тенденция като субсидирания внос. || 2009 г. || 2010 г. || 2011 г. || РП Обем (в метрични тонове) || 5227 || 9015 || 11 394 || 10 938 Обем (Индекс) || 100 || 172 || 218 || 210 Средна цена || 2268 || 2678 || 3105 || 3056 Средна цена (индекс) || 100 || 118 || 137 || 135 Източник: Отговори на въпросника и Евростат (74) Поради това е вярно, че цените на несубсидирания внос са били по-ниски от цените на субсидирания внос. Въпреки това обемът на несубсидирания внос е само една трета от обема на субсидирания внос. Следователно вредата, причинена от несубсидирания внос, не нарушава причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП. 6.2.2. Внос от трети държави (75) Един индийски производител износител и правителството на Индия отново изтъкнаха, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в разследването и че въздействието на вноса от Китайската народна република („КНР“) върху пазара на Съюза и промишлеността на Съюза е било подценено. (76) Както бе посочено в съображение 170 на временния регламент, нито по време на първоначалния етап, нито на окончателния етап има доказателства за субсидиране, които могат да дадат основание за започване на антисубсидийно разследване на вноса с произход от Китайската народна република. Поради това твърдението, че Китайската народна република е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, не е основателно и следва да бъде отхвърлено. (77) При все това вносът от Китайската народна република е отбелязал възходяща тенденция през разглеждания период и е достигнал пазарен дял от 8,3 % през РП, както е посочено в съображение 168 на временния регламент. Освен това цените на вноса от Китай са били по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и тези на индийските производители износители на пазара на Съюза. Съответно бе допълнително проучено дали вносът от Китайската народна република е могъл да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и да прекъсне причинно-следствената връзка между вредата и субсидирания внос от Индия. (78) Наличната информация в рамките на временния етап предполага, че продуктовият микс, съставляващ китайския внос, е бил различен и че асортиментът на китайските продукти е бил различен в сравнение с продуктите, продавани от промишлеността на Съюза, или продуктите с произход от Индия, продавани на пазара на Съюза. (79) След публикуването на временните мерки Комисията получи няколко твърдения, в които се посочва, че е възможно ниските цени на китайския внос през РП да са прекъснали причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Индия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. (80) Направеният анализ на базата на статистическите данни за вноса по отношение на двата кода по КН, предмет на разследването, показа, че 29 % от китайския внос е в ниския пазарен сегмент (за код по КН 7223 00 99). Това отчасти обяснява защо цените на вноса от КНР като цяло са по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и на индийските производители износители. Статистическите данни за код по КН 7223 00 99 също така показаха, че клиентите на китайските производители са основно в Обединеното кралство, където промишлеността на Съюза на практика не присъства. Обем (в метрични тонове) || 2009 г. || 2010 г. || 2011 г. || РП 7223 00 19 || 2 974 || 3 286 || 3 436 || 2 995 7223 00 99 || 765 || 1 458 || 1 472 || 1 320 Източник: Евростат (81) Що се отнася до код по КН 7223 00 19, направените анализи въз основа на КНП показаха, че промишлеността на Съюза и индийските производители са се конкурирали главно в по-високия ценови сегмент на пазара, където цените биха могли да бъдат четири пъти по-високи от цените в ниския сегмент в рамките на същия код по КН.[10] Разследването също така показа, че като цяло различията в цените са свързани с вида на продукта и съдържанието на никел в него. Освен това разследването показа, че китайските износители продават на пазара на Съюза предимно видовете на продукта с по-ниско качество, попадащи в посочения по-горе код по КН. Следователно продуктовият микс се превръща в основен фактор при оценяването на китайския внос. (82) Що се отнася до цените на вноса от Китайската народна република, е необходимо да се отбележи, че от 2009 г. до РП средната цена на китайския внос е останала по-висока от цената на субсидирания внос на индийските производители износители, както се вижда от следната таблица, показваща средната цена на субсидирания индийски износ, който попада в код по КН 7223 00 19: Средна цена (евро/метричен тон) || 2009 г. || 2010 г. || 2011 г. || РП || РП + 1 7332 00 19 || 2974 || 3286 || 3436 || 2995 || 3093 Източник: Евростат (83) През РП за първи път средната цена на вноса от КНР е спаднала под вносната цена за субсидирания внос от Индия. Беше установено обаче, че това е временно, тъй като равнището на китайските цени в годината след РП се е повишило и отново е станало по-високо, отколкото цените на вноса от Индия. (84) Освен това сравнението между обема на вноса от Индия и от Китайската народна република показа, че във всеки момент по време на разглеждания период и особено през РП равнището на вноса от Китайската народна република е било много по-ниско в сравнение с вноса от Индия. Обемът на вноса от Китайската народна република като цяло е по-малко от половината от общия внос от Индия. (85) Въз основа на горепосоченото се потвърждава, че значителна част от вноса от КНР през РП се различава от продуктовия микс на промишлеността на Съюза и че всяка пряка конкуренция с продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, е ограничена. (86) Вносът от Китайската народна република следователно не може да е оказал въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза до такава степен, че да е нарушил причинно-следствената връзка между субсидирания внос от Индия и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Поради това съображение 168 на временния регламент се потвърждава. 6.2.3. Конкуренция с други производители от Съюза (87) Една от страните посочи, че лошите финансови резултати на производителите от Съюза биха могли да се дължат на конкуренцията от страна на другите производители от Съюза, които не са жалбоподатели или не са изразили подкрепата си за разследването на етапа на откриване на процедурата. (88) Пазарният дял на другите производители в Съюза се е развивал, както следва: || 2009 г. || 2010 г. || 2011 г. || РП Обем (в метрични тонове) || 34 926 || 55 740 || 55 124 || 55 124 Индекс (2009 г.= 100) || 100 || 160 || 158 || 158 Пазарен дял на другите производители от Съюза || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 % Източник: Жалба (89) Производителите от Съюза, които не са жалбоподатели и които не са изразили изрично подкрепата си за разследването, представляват 44 % от общия обем на продажбите на Съюза, посочен в съображение 139 на временния регламент. Обемът на техните продажби е нараснал с 58 % — от приблизително 34 926 тона през 2009 г. на 55 124 тона по време на разглеждания период. Въпреки това това увеличение е сравнително умерено в сравнение с растежа на субсидирания внос от Индия за същия период (+ 110 %). Освен това пазарният дял на тези производители от Съюза е останал относително стабилен през разглеждания период и не бяха открити данни, че техните цени са били по-ниски от цените на включените в извадката производители от Съюза. Следователно бе счетено, че техните продажби на пазара на Съюза не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. 6.3. Заключение относно причнно-следствената връзка (90) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 176 — 179 на временния регламент се потвърждава. 7. Интерес на Съюза 7.1. Общи съображения (91) Поради липсата на други коментари съображение 180 на временния регламент се потвърждава. 7.2. Интерес на промишлеността на Съюза (92) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 181 — 188 на временния регламент се потвърждава. 7.3. Интерес на ползвателите (93) След налагането на временните мерки седем ползватели и едно сдружение на ползватели се свързаха с Комисията и заявиха интереса си да окажат съдействие на разследването. След тяхното искане през април 2013 г. им бяха изпратени въпросници. Само двама ползватели обаче представиха пълен отговор на въпросника; като цяло делът на съдействащите ползватели представлява 12 % от общия внос от Индия през РП и 2,5 % от общото потребление в Съюза. Икономическото отражение на въпросните мерки върху ползвателите беше подложено на повторна оценка въз основа на новите налични данни в отговорите на въпросника и бяха извършени посещения на двама ползватели, за да се провери предоставената информация. (94) Ползвателите заявиха, че рентабилността от 9 %, посочена в съображение 191 на временния регламент, е твърде висока и не е представителна за стопанската дейност на ползвателите. След получаването на допълнителни отговори на въпросника средната рентабилност на всички оказали съдействие ползватели бе преизчислена и определена на 2 % от оборота. (95) Също така беше установено, че що се отнася до оказалите съдействие ползватели, покупките от Индия представляват средно 44 % от общите покупки на разглеждания продукт и че Индия представлява изключителен източник на доставки за двама оказали съдействие ползватели. През РП оборотът на продукта, включващ разглеждания продукт, представлява средно 14 % от общия оборот на оказалите съдействие ползватели. (96) Дори да се допусне най-неблагоприятно развитие за пазара на Съюза, т.е. че евентуалното увеличение на цените няма да може да бъде прехвърлено на дистрибуторската верига и че ползвателите ще продължат да закупуват от Индия същите обеми, митото би довело до спад на рентабилността на ползвателите за дейностите, за които се използва или част от които е разглежданият продукт, в размер от около 0,25 процентни пункта до 1,75 %. (97) Комисията признава, че индивидуалното въздействие ще бъде по-съществено за ползвателите, които закупуват целия си внос от Индия. Те обаче са относително малко на брой (двама от оказалите съдействие ползватели). Освен това, при условие че техният индийски производител сътрудничи, те имат възможността да поискат възстановяване на мита съгласно член 21 от основния регламент, ако всички условия за такова възстановяване са спазени. (98) Някои ползватели отново изразиха загрижеността си, че мерките ще засегнат някои видове жици, които не се произвеждат в Европа, а именно видове, включени в т.нар. „серии 200“, както е описано в съображение 194 на временния регламент. Според ползвателите липсата на производство в Съюза се дължи на ограниченото търсене и спецификата на производствения процес. (99) Разследването обаче показа, че такъв вид жици от неръждаеми стомани се произвеждат от промишлеността на Съюза и представляват малка част от пазара на Съюза. Също така за ползвателите съществуват алтернативни източници на доставка от държави, които не са обект на антидъмпингови или антисубсидийни мерки. В допълнение двама индийски производители износители са получили 0 % ставка на изравнителното мито, следователно налагането на мерките няма да има значително въздействие върху техните доставки. Освен това други видове жици от неръждаеми стомани могат да бъдат използвани за същите цели. Следователно налагането на мерките не може да има значително въздействие върху пазара на Съюза и върху тези ползватели. Поради това твърдението беше отхвърлено. (100) Някои производители посочиха по-дългия период от време за доставка на сходния продукт от производителите от Съюза в сравнение с времето за доставка на разглеждания продукт от Индия. Въпреки това възможността търговците да се снабдяват с продукти, които да бъдат бързо на разположение, не подлага на съмнение фактическите доказателства за отрицателното въздействие на субсидирания внос. Затова този довод се отхвърля. (101) Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои ползватели да бъдат по-неблагоприятно засегнати от мерките върху вноса от Индия, отколкото други, се счита, че в крайна сметка налагането на мерките ще е от полза за пазара на Съюза. По-специално се счита, че възстановяването на условията за лоялна търговия на пазара на Съюза ще позволи на промишлеността на Съюза да адаптира цените си към производствените разходи; да поддържа производството и заетостта; да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила, и да се възползва от увеличените икономии от мащаба. Това би трябвало да даде възможност на промишлеността да постигне приемливи маржове на печалба, които биха ѝ позволи да работи ефективно в средносрочен и дългосрочен план. Успоредно с това ще се подобри общото финансово положение на европейската промишленост. В допълнение разследването установи, че мерките ще имат като цяло ограничено въздействие върху ползвателите и несвързаните вносители. Поради това беше заключено, че цялостната полза от мерките явно превишава въздействието върху ползвателите на разглеждания продукт на пазара на Съюза. 7.4. Интерес на несвързаните вносители (102) Поради липсата на други коментари изложеното в съображения 197 — 199 на временния регламент се потвърждава. 7.5. Заключение относно интереса на Съюза (103) С оглед на гореизложеното заключенията, посочени в съображения 200 и 201 на временния регламент, се потвърждават. 8. Окончателни изравнителни мерки 8.1. Равнище на отстраняване на вредата (104) При липсата на други коментари съображения 203 — 206 на временния регламент се потвърждават. 8.2. Заключение относно степента на отстраняване на вредата (105) Не бе изчислен индивидуален марж на вредата за KEI Industries, тъй като окончателният марж на субсидията на това дружество е на равнище de minimis, както е посочено в съображение 49 по-горе. (106) Методологията, използвана във временния регламент, се потвърждава. 8.3. Окончателни мерки (107) С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да се наложи окончателно изравнително мито в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена от субсидирания внос, без да се надвишава установеният марж на субсидията. (108) Поради това изравнителните ставки на митото бяха установени чрез сравнение на маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Вследствие на това предложените ставки на изравнителното мито са, както следва: Дружество || Марж на субсидията || Марж на вредата || Ставка на изравнителното мито Raajratna Metal Industries || 3,7 % || 17,2 % || 3,7 % Venus group || 3,0 % || 23,4 % || 3,0 % Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 0,9 % || не е приложимо || 0,0 % KEI Industries Limited || 0,7 % || не е приложимо || 0,0 % Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката || 3,4 % || 19,3 % || 3,4 % Всички останали дружества || 3,7 % || 23,4 % || 3,7 % (109) Ставките на изравнителните мита за отделните дружества, посочени в настоящия работен документ, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези ставки на митото (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Индия, които са произведени от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия работен документ, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат със ставката на митото, приложима за „всички други дружества“. (110) Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на изравнителното мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпраща до Комисията[11] заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът за налагане на окончателно изравнително мито ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални ставки на митото. 8.4. Окончателно събиране на временното изравнително мито (111) С оглед мащаба на установените маржове на субсидията и предвид степента на причинената вреда на промишлеността на Съюза се смята, че сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено с временния регламент, следва да се съберат окончателно до размера на сумата на наложените окончателни мита. ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно: - 2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром, - по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия. 2. Ставката на окончателното изравнително мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва: Дружество || Мито (в %) || Допълнителен код по ТАРИК Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 3,7 || B775 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 3,0 || B776 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 3,0 || B777 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 3,0 || B778 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra || 3,0 || B779 Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharashtra || 0,0 || B780 KEI Industries Limited, New Delhi || 0,0 || B925 Дружества, изброени в приложението || 3,4 || B781 Всички останали дружества || 3,7 || B999 3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е предвидено друго. Член 2 Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 419/2013 върху вноса на телове от неръждаеми стомани, съдържащи тегловно: - 2,5 % или повече никел, различни от телове, съдържащи тегловно 28 % или повече, но не повече от 31 % никел и 20 % или повече, но не повече от 22 % хром, - по-малко от 2,5 % никел, различни от телове, съдържащи тегловно 13 % или повече, но не повече от 25 % хром и 3,5 % или повече, но не повече от 6 % алуминий, класирани понастоящем в кодове по КН 7223 00 19 и 7223 00 99 и с произход от Индия, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното изравнително мито, се освобождават. Член 3 Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки. Съставено в Брюксел на […] година. За Съвета Председател ПРИЛОЖЕНИЕ: Оказали съдействие индийски производители износители, които не са включени в извадката Допълнителен код по ТАРИК B781 Наименование на дружеството || Град Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajastan Garg Inox Ltd || Bahadurgarh, Haryana Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra Macro Bars and Wires || Mumbai, Maharashtra Mukand Ltd. || Thane Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahals, Gujarat [1] ОВ L 188, 18.7.2009 г., стр. 93. [2] ОВ L 126, 8.5.2013 г., стр. 19. [3] OВ L 126, 8.5.2013 г., стр. 1. [4] ОВ С 240, 10.8.2012 г., стр. 6. [5] Дело C-595/11 Steinel [2013], все още непубликувано в Сборника, точка 44. [6] Дело T- 170/94 Shanghai Bycicles [1997], Recueil, стр. II-1383, точка 64. [7] ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51. [8] Вж. дело T-210/95 European Fertilizer Manufacturer's Association (EFMA)/Съвет [1999 г.], Recueil, стр. II-3291, точка 60. [9] Регламент (ЕО) № 383/2009 на Съвета от 5 май 2009 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното антидъмпингово мито, наложено върху вноса на някои видове тел и въжета от нелегирана стомана за предварително и последващо напрягане (тел и въжета за ППН) с произход от Китайската народна република, OВ L 118, 13.5.2009 г., стр.1; Регламент (ЕС) № 1071/2012 на Комисията от 14 ноември 2012 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд, OВ L 318, 15.11.2012 г., стр. 10; Регламент (ЕС) № 845/2012 на Комисията от 18 септември 2012 г. за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои стоманени продукти с органично покритие с произход от Китайската народна република, OВ L 252, 19.9.2012 г., стр.33. [10] Въпреки това следва да се отбележи, че както промишлеността на Съюза, така и индийските производители износители също присъстват в ниския ценови сегмент на пазара, макар и в по-малка степен. [11] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium/ Белгия.