BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 20.5.2009 г. 
SEC(2009) 640 
  
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружаващ  
 
предложение  за 
 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
относно  европейската  програма  за наблюдение  на Земята  (ГМОСС ) и нейните  
начални  операции  (2011—2013 г.) 
  
ОБОБЩЕНИЕ  НА ОЦЕНКАТА  НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО  
  
 
{COM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
BG 2   BG ОБОБЩЕНИЕ  
Настоящата  оценка  на въздействието  е изготвена  от службите  на Комисията  в подкрепа  
на предложението  на Комисията  за регламент  на Европейския  парламент  и на Съвета  
относно  европейската  програма  за наблюдение  на Земята  (ГМОСС ) и нейните  начални  
операции  (2011—2013 г.). В нея се извършва  и предварителна  оценка  в съответствие  с 
член  21, параграф  1 от правилата  за прилагане  на Финансовия  регламент1.  
Понастоящем  ГМОСС  е и ще продължи  да бъде  съфинансиран  на европейско , 
междуправителствено  и национално  равнище , на основата  на партньорства  между  
различните  действащи  лица . ЕС едновременно  ще координира  тези партньорства  и ще 
управлява  собствения  си принос  към ГМОСС , който  се състои  в развойни  дейности  и 
оперативен  етап. 
По отношение  на развойните  дейности  този принос  понастоящем  се състои  по-
специално  в съфинансиране  на научноизследователски  дейности  в рамките  на РП 7 и 
РП 62. Първите  оперативни  услуги  в областта  на управлението  на извънредните  
ситуации  и мониторинга  на земната  повърхност  се финансират  в рамките  на 
подготвителните  действия  като допълнение  към някои  други  оперативни  елементи  в 
областта  на земната  покривка  (Corine Land Cover, Urban Atlas).  
В началото  на следващото  десетилетие  (2011—2013 г.) оперативните  услуги  биха  могли  
да се предоставят  в по-голям  мащаб . Може  да се наложи  извършването  на инвестиции  
за изграждане  на подходящата  инфраструктура  за изискваната  верига  на предоставяне  
на услуги  и въвеждането  на продукти , основаващи  се на прототипи , разработени  по 
време  на предходните  научноизследователски  действия . РП 7 е средство  за 
научноизследователска  и развойна  дейност  и като такова  не е замислено  за подкрепа  на 
началните  операции  на ГМОСС , доколкото  те трябва  да бъдат  гарантирани  на по-
трайна  основа . Така  че е необходимо  да се установят  подходящи  механизми  за намеса  
на Общността . Това  е предизвикателство , на което  предлаганият  регламент  е 
предназначен  да даде  отговор . Напълно  разгърнатата  програма  ГМОСС , в рамките  на 
която  приносът  на ЕС към цялостната  инициатива  за ГМОСС  би могъл  да се финансира  
в дългосрочен  план , се очаква  да влезе  в действие  по време  на следващата  
многогодишна  финансова  рамка  на ЕС (от 2014 г.). Цялостните  нужди  от финансиране  
на ГМОСС  след  2013 г. ще бъдат  подложени  на по-нататъшен  анализ  под 
ръководството  на Комисията  въз основа  на определените  принципи  за поделяне  на 
разходите  и за оценка  на разходите  в зависимост  от обхвата  на услугите .  
                                                 
1 Регламент  (ЕО, Евратом ) № 2342/2002 на Комисията  от 23 декември  2002 г. относно  
определянето  на подробни  правила  за прилагането  на Регламент  (ЕО, Евратом ) № 1605/2002 на 
Съвета  относно  Финансовия  регламент , приложим  към общия  бюджет  на Европейските  
общности , (OВ L 357, 31.12.2002 г., стр. 1), последно  изменен  с Регламент  (ЕО, Евратом ) 
№ 478/2007 на Комисията  от 23 април  2007 г., (OВ L 111, 28.4.2007 г., стp. 13). 
2 В рамките  на РП 6 ЕС изразходи  100 млн. EUR за проекти  по ГМОСС , като Европейската  
космическа  агенция  (ЕКА ) инвестира  други  100 млн. EUR в проекти , свързани  с елементи  на 
услуги  на ГМОСС . В рамките  на тема  „Космос “ от специфичната  програма  „Сътрудничество “ от 
РП 7, ЕС ще предостави  430 млн. EUR за проекти  за услуги  на ГМОСС  и набавянето  на данни  за 
тези услуги  в периода  2007—2013 г. Допълнителна  сума  от 624 млн. EUR от тема  „Космос “ от 
РП 7 ще допринесе  за развитието  на програмата  на ЕКА  относно  космическия  компонент  на 
ГМОСС , която  общо  възлиза  на 2,246 млрд . EUR (при икономическите  условия  на 2008 г.) 
(включително  средствата  от държавите -членки  на ЕКА ). 
BG 3   BG В този контекст  следва  да се припомни , че подходът  за дългосрочно  финансиране  на 
ГМОСС  следва  да се развива  на модулен  принцип . Това  означава , че новите  
разширявания  на обхвата  на услугите  на ГМОСС  и всяко  ново  развитие  на ГМОСС  ще 
бъдат  оценявани  в съответствие  с критерия  за икономическата  ефективност  на 
потребителските  нужди  и интересите  на ЕС в областта  на различните  политики . През  
периода  2011—2013 г. в рамката  на началните  операции  на ГМОСС  ще бъдат  
финансирани  дейности  в следните  области : 
• услуги  за ответни  действия  при извънредни  ситуации ;  
• услуги  за мониторинг  на земната  повърхност ; 
и спомагателни  дейности , които  включват : 
• мерки  в подкрепа  на възприемането  на услугите  от потребителите ; 
• достъп  до данни ; 
• космическия  компонент  на ГМОСС . 
При избора  на дейностите  за началните  операции  на ГМОСС  бяха  използвани  следните  
специфични  критерии : 
• достатъчна  зрелост  в техническо  отношение ; 
• приемственост  по отношение  на подготвителното  действие  през 2008—2010 г.; 
• доказан  потенциал  за разработване  на услуги  надолу  по веригата ; 
• доставчиците  на услуги  са представители  на промишления  отрасъл  и без 
допълнителна  намеса  от страна  на ЕС биха  могли  да прекъснат  дейността  си, докато  
в областта  на мониторинга  на атмосферата  и моретата  и океаните  услугите  се 
предоставят  главно  от публични  институции , които  ще съумеят  да продължат  
дейността  си (макар  вероятно  не с такъв  размах ) до 2013 г. без подкрепата  на 
Общността ; и 
• по отношение  на услугите , свързани  с извънредни  ситуации , е ясно , че е за 
предпочитане  карти , изготвени  във връзка  с извънредни  ситуации , да започнат  да се 
предоставят  на оперативна  основа  на органите  за гражданска  защита  още през  2011 
г., а не през 2014 г. 
Оценката  на въздействието  се основава  на обширни  консултации  със заинтересованите  
страни , които  потвърдиха  нуждата  от услугите  на ГМОСС  от гледна  точка  на околната  
среда  и провежданите  политики . Липсата  на координирани  от ЕС оперативни  услуги  за 
ответни  действия  при извънредни  ситуации  и за мониторинг  на земната  повърхност  
през периода  2011—2013 г. би предизвикало  следните  проблеми : 
• съществува  опасност , след  като приключат  съществуващите  научноизследователски  
проекти  (през 2011 г.), през периода , обхванат  от предлагания  регламент , органите  за 
гражданска  защита  или да не разполагат  с никакъв  достъп  до карти  за действия  при 
извънредни  ситуации , или да продължат  да ги съставят  поотделно  и по 
BG 4   BG некоординиран  начин , като в този случай  те ще трябва  да се основават  на данни , 
закупувани  на много  високи  цени ;  
• потребителите  на услугите  за мониторинг  на земната  повърхност  (например  
агенциите  за околната  среда ) биха  се изправили  пред  подобни  проблеми  в периода  
2011—2013 г., включително  пред  липсата  на осигуряване  при приемливи  условия  на 
трайното  наличие  на съответните  продукти  и на наличието  на данни  от 
наблюдението  на Земята  (по-специално  на спътникови  данни ); 
• без действие  на Общността  през периода  2011—2013 г., което  да направи  възможни  
началните  оперативни  услуги  за мониторинг  на земната  повърхност  и ответни  
действия  при извънредни  ситуации , съществува  риск  от възникване  на неприемливо  
прекъсване  между  научноизследователските  проекти , по които  се предоставят  
предоперативни  услуги , и услугите , предоставяни  в рамките  на напълно  
разгърнатата  от 2014 г. програма  ГМОСС . 
• съществува  риск  дългият  период  между  края  на научноизследователските  дейности  
и началото  на напълно  разгърнатите  операции  след  2014 г. да отслаби  значително  
импулса  за повишаване  на конкурентоспособността  на промишлеността  и за появата  
на жизнеспособни  търговски  решения  в периода  2011—2013 г. 
В отговор  на това предизвикателство  конкретните  цели  на предлагания  регламент  са: 
• да позволи  на органите  за гражданска  защита  да се предоставят  услуги  за ответни  
действия  при извънредни  ситуации ; 
• да позволи  на публичните  органи  (включително  на агенциите  за околната  среда ) в 
Европа  да се предоставят  услуги  за мониторинг  на земната  повърхност ; 
• да допринесе  за генерирането  и наличието  на информация  за околната  среда , която  
да е обществено  достъпна ; 
• да стимулира  растежа  на сектора  на наблюдение  на Земята  надолу  по веригата  по 
отношение  на работните  места , иновациите  и международната  
конкурентоспособност . 
Оперативните  цели  на предлагания  регламент  са: 
• да направи  възможно  предоставянето  на следните  оперативни  услуги  за ответни  
действия  при извънредни  ситуации  в периода  2011—2013 г.: 
– европейска  картографска  услуга  за ответни  действия  при извънредни  
ситуациии ; и 
– интегриране  на продукти  за ответни  действия  при извънредни  ситуации ; 
• да позволи  предоставянето  на следните  оперативни  услуги  за мониторинг  на земната  
повърхност  в периода  2011—2013 г.: 
– услуга  за периодично  картографиране  на земната  покривка ; 
BG 5   BG – дейности  по динамичен  мониторинг  на земната  повърхност , включително  
определяне  на основни  климатични  променливи  за подкрепа  на мониторинга  
на измененията  на климата ;  
• да осигури  извършването  на спомагателни  дейности  в периода  2011—2013 г., 
включително  осъществяване  на мерки  в подкрепа  на възприемането  на оперативните  
услуги  от потребителите , набавяне  на данни  в подкрепа  на услугите  и операции  на 
космическия  компонент  на ГМОСС . 
Съществуват  следните  варианти  на политика  за постигане  на целите , определени  в 
глава  3 от оценката  на въздействието : 
• Изходен  сценарий  („без предприемане  на действие “); 
• Вариант  1: само  отворен  метод  на координация ; 
• Вариант  2: предприемане  на регулаторно  действие ; 
• Вариант  3: финансиране  от страна  на Общността . 
Тези  варианти  не са взаимно  изключващи  се. Възможно  е трите  да се комбинират . За 
по-голяма  яснота  обаче  въздействието  на всеки  един  от тези варианти  се анализира  
поотделно . Освен  това началните  операции  на ГМОСС  ще бъдат  осъществени  в 
рамката  за управление , която  е подробно  описана  в съобщението  „Глобален  
мониторинг  на околната  среда  и сигурността  (ГМОСС ): за повече  сигурност  на 
планетата “, COM(2008) 748 от 12.11.2008 г. и придружаващата  оценка  на 
въздействието . И на последно  място , анализът  на различните  варианти  се основава  на 
предположението , че данните  и информацията  от ГМОСС  ще бъдат  изцяло  и открито  
достъпни . Комисията  ще продължи  да проучва  дали  развитието  на възможностите  на 
пазара  и прилагането  на основаващи  се на разходите  потребителски  такси  биха  могли  
евентуално  да позволят  намаляване  на дела  на публичните  инвестиции  след  2014 г. 
В таблицата  по-долу  се прави  сравнение  на вариантите  в зависимост  от упоменатите  
по-горе цели  и принципа  на ефективност  от гледна  точка  на разходите . 
Вариа
нт Вероятност  от постигане  
на целите  и съответните  
ползи  Общо  разходи  (включително  бюджет  на 
Общността  и бюджети  на държавите -
членки ) Икономичес
ка 
ефективност  
1 + Бюджет  на Общността : 
• Бюджетни  кредити  - 
• Човешки  ресурси  + 
• Административни  разходи  + Разходи  в държавите -
членки  
 
++++ + 
2 + Бюджет  на Общността : 
• Бюджетни  кредити  - 
• Човешки  ресурси  + 
• Административни  разходи  + Разходи  в държавите -
членки   
  
++++ + 

BG 6   BG 3 +++ Бюджет  на Общността : 
• Бюджетни  кредити  ++ 
• Човешки  ресурси  + 
• Административни  разходи  + Разходи  в държавите -
членки  
+++ +++ 
Вероятността  от постигане  на целите  се разглежда  в раздели  5.2.1, 5.3.1 и 5.4.1 от 
оценката  на въздействието . Счита  се, че варианти  1 и 2 е малко  вероятно  да осигурят  
постигане  на специфичните  цели  на началните  операции  на ГМОСС , поради  i) 
проблеми  с предоставянето  на общоевропейски  услуги , ii) липса  на капацитет  и ноу-хау 
в някои  държави -членки  и iii) липса  на устойчивост  (по-специално  поради  причини  от 
бюджетен  характер ). 
В раздел  5.4 и приложение  V се прави  количествена  оценка  на ползите , които  би 
трябвало  да се постигнат  при пълно  осъществяване  на целите . През  референтната  
година  (2012) годишните  ползи , пряко  свързани  с ГМОСС , би трябвало  да включват  
135 млн. EUR от услуги , свързани  с наводненията , 9 млн. EUR от услуги , свързани  с 
пожарите , минимум  75 млн. EUR от услуги , свързани  с обезлесяването  и 56 млн. EUR 
от услуги , свързани  с градоустройството , като се има предвид , че тези суми  i) се 
основават  на консервативни  прогнози  и ii) не включват  ползи , свързани  например  с 
ответни  действия  при вулканични  изригвания  и земетресения , нито  ползи , свързани  с 
повишаване  на ефективността  в селското  стопанство  и развитието  на селските  райони .  
По отношение  на разходите  не е достатъчно  вниманието  да се насочва  единствено  към 
разходите  на ЕС, които  ще достигнат  до 150 млн. EUR за целия  период , обхванат  от 
началните  операции  на ГМОСС  (2011—2013 г.) (включително  43 млн. EUR за 
съпътстващи  научноизследователски  дейности , финансирани  в рамките  на РП 7). 
Разходите  на равнището  на държавите -членки  също  трябва  да бъдат  взети  под 
внимание . Въпреки  че не са налични  подробни  оценки  за разходите  на държавите -
членки , предходният  опит  от програмата  Corine Land Cover и предоставените  от 
Европейската  агенция  за околната  среда  данни  показват , че те биха  могли  да бъдат  три 
пъти  по-високи  от разходите  на ЕС. Приема  се, че и 1 и 2 вариант  ще доведат  до по-
високи  средни  разходи  за ЕС и държавите -членки , поради  i) по-високите  разходи  за 
набавяне  на данните , необходими  за предоставянето  на услугите , предвид  липсата  на 
икономии  от мащаба  и компенсираща  покупателна  способност , и ii) необходимостта  от 
дублиране  на инфраструктурата  в случай  на напълно  децентрализирано  предоставяне  
на услугата . 
Така  че за периода  2011—2013 г. предпочитаният  вариант  е № 3, тъй като бе доказано , 
че с този вариант  i) е много  вероятно  да бъдат  постигнати  конкретните  цели  на 
началните  операции  на ГМОСС , и ii) биха  могли  да се намалят  общите  разходи , 
включително  посредством  централизирано  набавяне  на данните , необходими  за 
предоставянето  на услугите . При всички  случаи  финансирането  от ЕС следва  да бъде  
придружено  от дейности  по координиране . През  периода , обхванат  от предлагания  
регламент , не се предвижда  влизането  в сила  на регламент  на ЕС, свързан  конкретно  с 
ГМОСС . 
Задачите  по оценяване  ще бъдат  проведени  на три етапа  (предварителна , междинна  и 
последваща  оценка ). В допълнение  към настоящата  оценка  на въздействието  се 
предвижда  Комисията  да проведе  оценки  на i) подготвителното  действие  и ii) на 
дейностите  по осигуряване  на достъп  до данните , за да подготви  първата  работна  
програма  за оперативните  дейности . Освен  това най-късно  до края  на 2012 г. ще бъде  
BG 7   BG изготвен  доклад  за междинна  оценка . И на последно  място , след  приключване  на 
началните  оперативни  дейности  ще бъде  изготвена  последваща  оценка . 
Комисията  ще осигури  в договорите  и безвъзмездните  средства , сключени  в рамката  на 
оперативните  услуги  за ответни  действия  при извънредни  ситуации  и за мониторинг  на 
земната  повърхност , да се предвижда  упражняването  на надзор  и финансов  контрол  от 
Комисията , при необходимост  посредством  проверки  на място , включително  чрез 
проверки  на извадки , както  и одити  от Сметната  палата . При извършването  на 
мониторинг  на изпълнението  на програмата , ако е необходимо , Комисията  може  да 
бъде  подпомагана  от външни  технически  експерти . Въз основа  на резултатите  от 
проверките  на място  Комисията  ще осигури  коригирането  при необходимост  на 
размера  или условията  на отпускане  на първоначално  одобрената  финансовата  помощ , 
както  и на графика  на плащанията . 
В допълнение  към финансовия  надзор  Комисията  ще въведе  механизми  за осигуряване  
на постоянно  качество  на предоставяните  услуги . И на последно  място , Комисията  ще 
организира  форум  на потребителите , за да се гарантира , че услугите  са ориентирани  
към тях.