Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Данъчно облагане на цифровата икономика“

(проучвателно становище по искане на чешкото председателство)

(2022/C 443/08)

Докладчик: Benjamin RIZZO Съдокладчик: Petru Sorin DANDEA

Искане за консултация 26.1.2022 г., писмо от Mikuláš Bek, министър по европейските въпроси Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ Приемане от секцията 1.7.2022 г. Приемане на пленарна сесия 13.7.2022 г. Пленарна сесия № 571 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 200/0/1

1. Заключения и препоръки

1.1. Разработването на подходящи принципи и правила относно данъчното облагане на цифровата икономика се превърна в основна задача както за Европейския съюз, така и за други международни регулатори, с цел фискалните политики да се модернизират и да се адаптират към настоящите и бъдещите нужди.

1.2. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) предлага, щом бъде постигнато международно споразумение по стълб 1 от приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 относно преразпределянето на правата на данъчно облагане, съответните правила да бъдат бързо приложени в ЕС, като това се осъществи координирано и едновременно с други основни търговски партньори.

1.3. ЕИСК счита, че ЕС може да играе водеща роля по отношение на данъчното облагане на цифровата икономика. Тази роля обаче следва да се изпълнява в рамките на международно споразумение, постигнато от ОИСР/Г-20, по примера на споразумението по стълб 2 във връзка с механизма за борба със свиването на данъчната основа.

1.4. ЕИСК счита, че е от решаващо значение както стълб 1, така и стълб 2 да бъдат приложени в ЕС при първа възможност, като при това следва да се постигне висока степен на съгласуваност с международното споразумение, което ще бъде договорено в рамките на ОИСР/Г-20. Стълб 1 и стълб 2 следва да се разглеждат като цялостен и взаимно интегриран регулаторен пакет.

1.5. ЕИСК отбелязва, че една европейска законодателна инициатива относно данъчното облагане на цифровата икономика би могла да бъде от голяма полза за вътрешния пазар, като несъмнено ще доведе до по-ефективна рамка в сравнение с отделни национални инициативи. Въвеждането на некоординирани, отделни правила от страна на държавите членки би увеличило разпокъсаността в ЕС, създавайки данъчна несигурност и възпрепятствайки конкурентоспособността.

1.6. ЕИСК насърчава сключването на международно споразумение по стълб 1, насочено към постигането на ефективна данъчна система, която зачита принципите на неутралност и равно третиране и е способна да запази потенциала за иновации, основополагащ за цифровата икономика, от една страна, и да гарантира, че високо цифровизираните предприятия внасят дължимия си дял в националните бюджети, от друга.

1.7. ЕИСК призовава за международно споразумение по стълб 1, с което, доколкото е възможно, да се избегнат прекалено сложни правила и да се цели постигане на прозрачност, предвидимост и административно опростяване, като се запазят ниски разходите за привеждане в съответствие. Една прекалено сложна система би могла да създаде възможности за заобикаляне на новоприетите правила, което би намалило тяхната ефективност.

1.8. ЕИСК подчертава, че правилно разработеното международно данъчно законодателство за цифровите предприятия има ключово значение за предотвратяването на практики на данъчни измами и избягване на данъци, както и за създаването на справедлива, стабилна и напредничава система за данъчно облагане. Еднаквите условия в областта на данъчното облагане на корпоративната печалба са от ключово значение, тъй като през последните години дружествата успяха да се възползват от специфични данъчни правила в някои държави членки, като значително намалиха ефективната си данъчна ставка.

1.9. ЕИСК счита, че в една подходяща регулаторна рамка за данъчно облагане на цифровата икономика следва да се отчита силната зависимост от нематериални активи, произтичаща от цифровизацията. Тези активи значително увеличиха възможностите на дружествата да развиват съответни стопански дейности в дадена държава без физическо присъствие в нея.

1.10. ЕИСК посочва, че цифровите предприятия често използват данните на потребителите, за да генерират стойност. Този вид метод на създаване на стойност не влиза в обхвата на настоящите данъчни системи, което води до несъответствие между създаването на стойност и данъчното облагане. По този конкретен въпрос следва да бъдат предприети надлежни мерки в рамките на стълб 1.

1.11. ЕИСК отново изтъква, че все още е изключително важно да се възприеме подход, чрез който да се избегнат рисковете от двойно данъчно облагане, както и от непреднамерено необлагане с данъци във всяка една юрисдикция, като се сведат до минимум разходите на европейските дружества за привеждане в съответствие. В това отношение споразумението относно стълб 1 и правилата, насочени към неговото транспониране, следва да хармонизират различните инициативи, които вече са предприети от държавите членки, като се избягват несъответствията и пропуските.

1.12. ЕИСК изразява искрената си надежда, че възможно най-скоро може да бъде постигнато жизнеспособно споразумение относно стълб 1 както на международно, така и на европейско равнище, и изразява съжаление относно ограниченията, които все още възпрепятстват финализирането на такова основополагащо споразумение.

2. Основен контекст

2.1. Настоящите международни правила за корпоративно данъчно облагане се основават на принципи, разработени в началото на 20-и век и частично адаптирани с течение на времето. Те вече не са подходящи за целите на съвременния контекст и не са съобразени с глобализираната и цифровизирана икономика. Това означава, че данъчните приходи не се разпределят между държавите по справедлив начин и не се възпрепятстват вредните данъчни практики, които са в ущърб на публичните финанси и лоялната конкуренция.

2.2. Ето защо разработването на подходящи принципи и правила относно данъчното облагане на цифровата икономика се превърна в основна задача както за Европейския съюз, така и за други регулатори по света с цел фискалните политики да се модернизират и да се адаптират към настоящите и бъдещите нужди.

2.3. Приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби е изградена върху решение, основано на два стълба, за справяне с данъчните предизвикателства, произтичащи от все по-цифровата и глобализирана икономика.

2.4. Стълб 1 ще има за цел да се осигури по-справедливо разпределение на печалбите и правата на облагане с данък между държавите по отношение на най-големите мултинационални предприятия (МНП), и по-специално цифровите дружества. Основното изискване по стълб 1 за многонационалните предприятия ще бъде да плащат част от подоходните си данъци там, където се намират техните потребители и ползватели, като по този начин се създава връзка между печалбите и местата, където се намират съответните ползватели и потребители.

2.5. Споразумението за преразпределяне на печалбата по стълб 1 включва премахване и замразяване на данъците върху цифровите услуги (ДЦУ) и други съответни подобни мерки, с което се слага край на търговското напрежение, произтичащо от нестабилността на международната данъчна система.

2.6. Стълб 2 има за цел да гарантира, че големите мултинационални дружества, особено цифровизираните, плащат минимални ефективни ставки на корпоративно данъчно облагане от 15 %, като се установява регулаторна рамка, която е в състояние да възпрепятства прехвърлянето на печалби и е подходяща за предотвратяване на вредната данъчна конкуренция между юрисдикциите. По този начин може ефективно да бъде премахнато ограничението на конкуренцията по отношение на корпоративния подоходен данък, като се постигне глобална минимална ставка на корпоративния данък, прилагана от държавите за защита на техните данъчни основи. ЕИСК призовава всички държави членки за бързо достигане до политическо споразумение относно тези правила, като изразява съжаление, че все още няма постигнат окончателен консенсус.

2.7. В рамките на форума на ОИСР/Г-20 беше постигнато международно споразумение относно стълб 2 и приобщаващата рамка, а институциите на ЕС надлежно предприеха тяхното транспониране посредством предложение за директива, което понастоящем се обсъжда в Съвета ( 1 )

2.8. В това отношение в рамките на ОИСР/Г-20 все още се работи за постигането на общ международен консенсус, както се потвърждава от неотдавнашната консултация на ОИСР относно стълб 1, при която се събират обществени мнения относно проекта за правила, въпреки че тези правила „не показват консенсус по отношение на същността на документа“ ( 2 )

2.9. Още през 2018 г. Европейската комисия публикува законодателно предложение относно данъчното облагане на цифровата икономика, което не беше придвижено напред главно поради липсата на международен широко споделен консенсус относно правилата, които да бъдат прилагани в рамките на стълб 1.

2.10. Междувременно институциите на ЕС одобриха Законодателния акт за цифровите пазари, чиято цел е да регулира конкурентната структура на цифровите пазари. В това отношение ЕС възприе оригинален и всеобхватен регулаторен подход, който се различава от подходите на други големи търговски блокове, като САЩ, Китай и други държави с бързо развиващи се икономики.

2.11. ЕИСК счита, че по примера на Законодателния акт за цифровите пазари ЕС може да играе водеща роля и по отношение на данъчното облагане на цифровата икономика. Тази роля обаче следва да се изпълнява в рамките на международно споразумение, постигнато от ОИСР/Г-20, по примера на споразумението по стълб 2.

3. Общи бележки

3.1. ЕИСК изразява твърдо убеждение, че в контекста на цифровизацията на икономиката всяка промяна на правилата за разпределяне на правата на облагане с данък на печалбите между държавите трябва да бъде координирана на световно равнище, за да се извлекат по-добре ползите от глобализацията, като се прилагат подходящи и ефективни глобално управление и правила. Ето защо разработените конкретни решения трябва да бъдат резултат от широкообхватно международно споразумение, включващо възможно най-много данъчни юрисдикции. Освен това следва да се отчетат надлежно различните въздействия и последици от новите правила за малките държави членки, от една страна, и за по-големите държави членки, от друга.

3.2. ЕИСК оценява значителната еволюция на икономиката в резултат на цифровизацията и нейните положителни последици за нашето общество, както и големия потенциал на цифровизацията за предоставяне на възможности на данъчните администрации, служейки като инструмент за предоставяне на по-добри услуги на националните бюджети и гражданите. От ЕС ще се изисква да подпомага и координира данъчните органи на държавите членки, за да се справят с новия режим и бързо променящия се икономически контекст.

3.3. ЕИСК изразява съгласие със заключенията в окончателния доклад на ОИСР/Г-20 относно свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (BEPS) от 2015 г., Действие 1, където се отбелязва, че цифровата икономика все повече се разпростира в цялата икономика. Впечатляваща е степента на цифровизация, която много предприятия достигнаха през годините, като по време на неотдавнашните ограничения на свободата на движение поради COVID-19 този процес се ускори. Такъв вид тенденция често води до разделение между огромните печалби, реализирани от цифровите платформи, и физическите места, на които се намират съответните ползватели и потребители, извършващи плащанията. В бъдеще това явление може да бъде разгледано и по отношение на задълженията за социално осигуряване.

3.4. След като бъде постигнато международно споразумение по стълб 1 от приобщаващата рамка на ОИСР/Г-20, което да установи баланс между няколкото изразени досега позиции, ЕИСК предлага по примера със стълб 2, стълб 1 да бъде бързо приложен в ЕС, в координация с други основни търговски партньори, като по този начин се консолидира вътрешният пазар в съответствие с членове 113—115 от ДФЕС.

3.5. ЕИСК счита, че е от решаващо значение както стълб 1, така и стълб 2 да бъдат приложени в ЕС при първа възможност, като се постигне висока степен на съгласуваност с международното споразумение, договорено в рамките на ОИСР/Г-20. Стълб 1 и стълб 2 следва да се разглеждат като цялостен и взаимно интегриран регулаторен пакет, който следва бързо да бъде въведен в целия ЕС.

3.6. ЕИСК отбелязва, че една европейска законодателна инициатива относно данъчното облагане на цифровата икономика би могла да бъде от голяма полза за вътрешния пазар, като несъмнено ще доведе до по-ефективна рамка в сравнение с отделни национални инициативи. Въвеждането на некоординирани и отделни правила от страна на държавите членки, като се следват различни принципи и критерии за данъчно облагане, би увеличило разпокъсаността в рамките на ЕС, създавайки данъчна несигурност и възпрепятствайки конкурентоспособността. ЕИСК насърчава създаването на механизъм за уреждане на спорове, който да позволи на държавите членки да разрешават проблемите, които могат да възникнат.

3.7. Международното споразумение по стълб 1 следва да бъде насочено към постигането на ефективна система за данъчно облагане, зачитаща принципите на неутралност и равно третиране, която е способна: (i) да запази потенциала на иновациите, заложен в цифровата икономика, от една страна, а от друга страна, (ii) да гарантира, че високо цифровизираните предприятия внасят своя дължимия си дял в националните бюджети и обществото.

3.8. ЕИСК призовава за международно споразумение по стълб 1, с което, доколкото е възможно, да се избегнат прекалено сложни правила и да се цели постигане на прозрачност, предвидимост и административно опростяване, като се запазят ниски разходите за привеждане в съответствие. Една прекалено сложна система би могла да създаде възможности за заобикаляне на новоприетите правила, което би намалило тяхната ефективност.

3.9. ЕИСК подчертава, че правилно разработеното международно данъчно законодателство за цифровите предприятия е подходящо решение за предотвратяването на практики на данъчни измами и избягване на данъци, както и за създаването на справедлива, напредничава, стабилна и ефикасна система за данъчно облагане.

3.10. ЕИСК подчертава, че стълб 2, от своя страна, ефективно ще въведе двете вътрешни правила, които ще бъдат наложени, и по-конкретно: 1. взаимносвързани вътрешни правила (глобални правила за борба със свиването на данъчната основа), включващи: (i) правило за включване на дохода (ПВД), с което на предприятието майка се налага допълнителен данък по отношение на облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставно образувание; (ii) правило за плащанията, обложени с по-нисък данък (ППОНД), с което се отказва приспадане или се изисква равностойна корекция, доколкото облаганите с ниска данъчна ставка доходи на съставно образувание не подлежат на данъчно облагане съгласно ПВД; 2. основано на спогодба правило (правилото за облагане с данък (ПОД), с което на юрисдикциите при източника се дава право да налагат ограничено облагане с данък при източника на определени плащания на свързана страна, при условие че данъкът е под минимална ставка.

4. Конкретни бележки

4.1. ЕИСК подчертава, че еднаквите условия в областта на данъчното облагане на корпоративната печалба са от ключово значение. През последните години отделни дружества са се възползвали от специфичните правила за данъчно облагане в някои държави членки, като по този начин са намалили своите ефективни данъчни ставки. За този резултат допринесе липсата на прозрачност, а в няколко чувствителни случая бяха намесени мултинационални дружества, работещи в областта на цифровите услуги.

4.2. ЕИСК счита, че една подходяща регулаторна рамка за данъчно облагане на цифровата икономика следва да отчита силната зависимост от нематериални активи в резултат на цифровизацията. Тези активи осезаемо увеличиха възможностите на дружествата да развиват значителна стопанска дейност в дадена юрисдикция, без да имат физическо присъствие в нея. Действащите международни данъчни правила и принципи следва да бъдат адаптирани към този нов икономически контекст.

4.3. ЕИСК отбелязва, че цифровите предприятия са силно зависими от нематериални активи за създаването на съдържание, по-специално от използване и експлоатация на данните на потребителите за създаване на стойност. Този метод на създаване на стойност не е обхванат от настоящите данъчни системи, което води до несъответствие между създаването на стойност и данъчното облагане. Този конкретен въпрос следва да бъде надлежно разгледан в рамките на стълб 1.

4.4. ЕИСК отново изтъква, че e изключително важно да се възприеме подход, чрез който да се избегнат рисковете от двойно данъчно облагане, както и от непреднамерено необлагане с данъци във всяка една юрисдикция, като се сведат до минимум разходите на европейските дружества за привеждане в съответствие. В това отношение споразумението относно стълб 1 и правилата, насочени към неговото транспониране, следва да хармонизират различните инициативи, вече предприети от държавите членки, тъй като тези различия биха могли да доведат до несъответствия и пропуски.

4.5. ЕИСК припомня, че един от основните фактори, които поддържат и обосновават сложния опит за постигане на глобален консенсус относно предложението на ОИСР по стълб 1, е разпространението на едностранни данъци върху цифровите услуги и свързаната с тях възможност множество юрисдикции да претендират по различни и понякога припокриващи се начини за данъчни права върху едни и същи печалби.

4.6. Ето защо стълб 1 следва да гарантира премахването на националните данъци върху цифровите услуги и други подобни мерки по отношение на дружествата. Това е от решаващо значение, за да се гарантира консенсусът на няколко големи юрисдикции по стълб 1 и да се избегнат нови правила, които в бъдеще биха могли да бъдат оспорени като „дискриминационни“ съгласно правилата на Световната търговска организация (СТО), което би имало нежелани последици от гледна точка на международната търговия.

4.7. ЕИСК изразява искрената си надежда, че жизнеспособно международно споразумение по стълб 1 ще бъде постигнато възможно най-скоро, като изразява съжаление за продължаващите затруднения, които възпрепятстват финализирането на такова споразумение.

4.8. ЕИСК счита, че щом бъдат приложени стълб 1 и стълб 2, услугите, предоставяни чрез използвани от европейски потребители платформи, следва да бъдат включени изцяло в системата на ДДС като основен компонент от намирането на решение на данъчните въпроси, свързани с цифровата икономика. Следва да се отбележи, че клиентите на цифрови комуникационни услуги и на социални мрежи изглежда имат достъп до тези услуги безплатно, което поражда въпроса на какво основание може да се начислява ДДС. Приходите от ДДС представляват собствен ресурс в бюджета на ЕС и ЕИСК счита, че е важно цифровите услуги също да бъдат включени в данъчната основа.

4.9. ЕИСК счита за необходимо да се постигне разумен баланс между преразпределянето на данъците върху корпоративната печалба между държавите — нетни износителки, и държавите — нетни вносителки, както и между държавите — производителки, и държавите — потребителки, за да не бъде застрашена възможността им да постигнат, наред с другото, своите социални и екологични цели.

4.10. ЕИСК отбелязва, че цифровизацията не е само предизвикателство, тя създава и възможности за данъчните органи. Големите обеми от данни на трети страни, които са на разположение на данъчните органи, позволяват автоматизиране на докладването, което спестява време и средства и на двете страни. Събирането на данни може да се използва и за борба с недостатъчното докладване, отклонението от данъчно облагане или измамите. Използваните от няколко данъчни администрации софтуерни решения за записване на данни за продажбите в момента на трансакцията, с възможност те да бъдат подавани директно на данъчните органи, вече увеличи значително приходите от ДДС на някои държави.

4.11. „Законодателен пакет за борба с изпирането на пари “ Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век “ Борба с използването на фиктивни дружества “ ( 5 ). И накрая, за допълнителна и по-подробна информация относно конкретни въпроси, ЕИСК насочва вниманието към своето становище, озаглавено ( 3 ) , както и към двете си становища относно борбата с избягването на данъци: „ ( 4 ) и „

Брюксел, 13 юли 2022 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Christa SCHWENG

(1) Вж. становището на ЕИСК относно „Минимално ефективно данъчно облагане на дружествата“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 52).

(2) OECD Consultation on the Draft Rules for Nexus and Revenues Sourcing Under Pillar 1 — Amount A (Консултация на ОИСР относно проекта на правила относно облагаемата връзка и разпределянето на печалбите в рамката на стълб 1 — Размер А), 4 февруари 2022 г.

(3) Становище на ЕИСК относно „Законодателен пакет за борба с изпирането на пари“ (ОВ C 152, 6.4.2022 г., стp. 89).

(4) Становище на ЕИСК относно „Данъчно облагане на предприятията за 21-ви век“ (ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 40).

(5) Становище на ЕИСК относно „Борба с използването на фиктивни дружества“ (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 45).