BG Официален вестник на Европейския съюз C 351/45

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Комитета на регионите и Европейския икономически и социален комитет — План за действие за улесняване достъпа на МСП до финансиране“

COM(2011) 870 final

2012/C 351/10

Докладчик: г-жа DARMANIN

Съдокладчик: г-н LANNOO

На 7 декември 2011 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Съвета, до Европейския парламент, до Комитета на регионите и до Европейския икономически и социален комитет – План за действие за улесняване достъпа на МСП до финансиране“

COM(2011) 870 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 30 август 2012 г.

На 483-ата си пленарна сесия, проведена на 18 и 19 септември 2012 г. (заседание от 19 септември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 174 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 ЕИСК приветства плана за действие на ЕС за подобряване на достъпа на МСП до финансиране в момент, когато много европейски страни са изправени пред несигурни икономически прогнози. Според ЕИСК икономическо възстановяване на Европа може да бъде постигнато само ако политиката за МСП бъде изведена на челно място в програмата на тези, които изготвят европейските политики. Затова той категорично подкрепя усилията на европейските институции за повишаване на устойчивостта на финансовата система, така че тя да бъде инструмент на разположение на реалната икономика.

1.2 ЕИСК отбелязва, че целенасочените действия ще се увенчаят с успех само при наличието на ясен ангажимент от страна на държавите членки. Затова ЕИСК ги призовава да приложат плана за действие и да деблокират всички възможни помощни механизми за финансиране на МСП, като се съсредоточат върху приоритетите на стратегията „Европа 2020“. Например, държавите членки следва да създадат гаранционни фондове и да използват по-добре структурните фондове като финансови инструменти.

1.3 ЕИСК констатира, че кредитирането е и ще остане един от най-широко използваните инструменти за развитие на МСП. В това отношение Комитетът подкрепя напълно регулаторните и финансовите мерки, целящи укрепването на дълговото финансиране, и гаранционните инструменти за растежа на МСП.

1.4 Комитетът настоява предложенията от Базел III да бъдат правилно приложени в Европа посредством предстоящата Директива за капиталовите изисквания (ДКИ IV), за да се избегнат неблагоприятни последици за финансирането на реалната икономика.

1.5 ЕИСК приветства предложенията на Комисията за стимулиране на рисковия капитал в Европа. От първостепенно значение е да се даде решителен нов тласък на европейския пазар на рисков капитал, за да се преодолеят слабостите на пазара и регулаторните бариери и секторът на рисковия капитал да стане по-привлекателен за частните инвеститори.

1.6 Европейските МСП са разнообразни и разнородни. Инициативите за подобряване на достъпа до финансиране трябва да включват пълен портфейл от разнообразни и иновационни мерки за ефективно достигане до тази група, като се отчитат специфичните ѝ характеристики. Например правно-организационните форми и начините на действие при социалните предприятия и свободните професии се различават от тези на традиционните предприятия, което допълнително усложнява достъпа им до финансиране, тъй като тези форми или начини не винаги се признават или разбират от финансовите оператори.

1.7 Хибридният капитал, който представлява алтернатива на отпускането на заеми от банките, също трябва да бъде насърчен. Трябва да се подкрепи навлизането на нови финансови оператори и на нови посредници, които предоставят иновационни финансови решения и бизнес консултации. Заслужава да бъде споменато т.нар. „сrowd funding“ (групово финансиране), а друга възможност, която следва да се обмисли, е банкирането, основаващо се на участие в печалбите и загубите.

1.8 ЕИСК изтъква необходимостта групата на Европейската инвестиционна банка, в тясно сътрудничество с Европейската комисия, да играе ключова роля във финансирането на МСП посредством пълна гама от общи и конкретно насочени инструменти. Що се отнася до заемите на ЕИБ за МСП, посредниците на ЕИБ се приканват да положат повече усилия в областта на комуникацията, за да популяризират тази финансова схема сред МСП в сътрудничество с организациите на МСП.

1.9 ЕИСК отбелязва предложението за опростяване и повишаване на прозрачността на новото поколение финансови инструменти (единен дългов финансов инструмент на ЕС и единен капиталов финансов инструмент на ЕС) по линия на предстоящата Многогодишна финансова рамка (МФР). ЕИСК подкрепя предложенията поради високия „ефект на лоста“ на тези два механизма.

1.10 ЕИСК приветства решението на Комисията да насърчава диалога между различните заинтересовани страни, за да следи развитието на пазара и да отправя препоръки за подобряването на достъпа на МСП до финансиране. ЕИСК изразява надежда, че ще бъде канен редовно на Финансовия форум на МСП, за да участва в дискусиите и да представя конкретни предложения за облекчаването на финансовите проблеми на МСП.

1.11 Според Комитета следва да бъде насърчено специфичното обучение за предприемачи, като напр. програмите за инвестиционна готовност.

1.12 ЕИСК подчертава, че трябва да бъде улеснен достъпът на МСП до европейските програми, които подкрепят финансирането на МСП и се осъществяват посредством европейски, национални или регионални посредници. Прозрачните, разбираеми и съгласувани процедури на всички равнища са ключът към техния успех.

2. Предложението на Комисията

2.1 Планът за действие очертава основните препятствия пред създаването на стимули за финансирането на МСП, а именно:

— достъп до заеми;

— достъп до рисков капитал;

— достъп до капиталови пазари.

2.2 Освен това в документите се описват мерките, предприети между 2007 г. и 2012 г. с цел да се гарантира, че финансирането достига до МСП, както следва:

— Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ);

— средствата, заделени от ЕИБ за отпускане на заеми на МСП;

— средствата по линия на политиката за сближаване;

— Инструмента за поделяне на риска на Седма рамкова програма.

2.3 Комисията определя редица мерки, предназначени да улеснят финансирането на МСП. Те включват:

— регулаторни мерки;

— финансови мерки за насърчаване на отпускането на заеми и рисковия капитал в целия ЕС;

— мерки за подобряване на предприемаческата среда за МСП.

3. Бележки и коментари от общ характер

3.1 Европейската централна банка (ЕЦБ), в тясно сътрудничество с Европейската комисия, редовно публикува резултатите от своето „Проучване относно достъпа до финансиране на малките и средните предприятия (МСП) в еврозоната“ (1). Според резултатите от последното проучване нуждите на МСП в еврозоната от външно финансиране през периода от октомври 2011 г. до март 2012 г. са нараснали. В същото време резултатите от проучването показват, че достъпът до банкови заеми е продължил да се влошава, като се наблюдават различия между отделните държави членки (2). Като цяло дружествата съобщават за влошаване на ситуацията по отношение на отпускането на заеми от банките. Освен това резултатите от проучването сочат до известна степен по-високи проценти на отхвърлени молби за заеми. Междувременно процентът на респондентите, посочили достъпа до финансиране за свой основен проблем, остава в общи линии непроменен. С оглед на тази ситуация ЕИСК приканва Комисията да гарантира пълноценното използване на алтернативни начини за достъп до финансиране.

3.2 ЕИСК подчертава, че всяко проучване трябва да се проследява внимателно, за да се реагира бързо, като се предложат конкретни мерки в съответната област на политика. Информацията, предоставяна от Финансовия форум на МСП, държавите членки и организациите на МСП, може да послужи като допълнение към този процес на проследяване. Тази дейност трябва да се провежда от Комисията с участието на ЕИСК и гражданското общество.

3.3 ЕИСК подкрепя проучването, което Комисията провежда във връзка с оценката на определението за МСП, и поставя изричното изискване да се обърне специално внимание на микро- и малките предприятия. Като се имат предвид многообразието и размерът на МСП (3) (като примери могат да се посочат семейните предприятия, свободните професии и социалното предприемачество), ЕИСК припомня на Комисията, че пригодените за тях мерки за финансова подкрепа трябва да се разглеждат като приоритет. Затова Комисията се приканва да вземе предвид различните им характеристики, като при изготвянето на финансовите програми за подкрепа на тяхното развитие обърне специално внимание на микропредприятията. Комисията трябва да избягва всякаква дискриминация, тъй като не съществува универсално решение, което да отговаря на техните нужди.

4. Конкретни бележки и коментари във връзка с регулаторните мерки

4.1 Регламент за рисковия капитал

4.1.1 ЕИСК подкрепя въвеждането на хармонизиран режим за трансгранични операции от фондовете за рисков капитал. Предложението заслужава положителна оценка, тъй като вероятно ще смекчи слабостите на пазара благодарение на създаването на „европейски паспорт“, който дава възможност на европейския рисков капитал да пусне на пазара своите продукти и да набира капитал в общоевропейски мащаб. В предходното си становище относно рисковия капитал (4) ЕИСК отправи редица забележки и искане към Комисията да ги вземе предвид.

4.1.2 ЕИСК подкрепя категорично проучването, което Комисията ще извърши през 2012 г., относно връзката между пруденциалните регулаторни стандарти и инвестирането на рисков капитал от банки и застрахователни компании. В проучването би следвало да се установи дали тези инструменти създават една привилегирована общност на големи международни банки и дали е необходимо да се внесат промени в средносрочен или дългосрочен план.

4.1.3 Тъй като болшинството МСП са малки предприятия (с по-малко от 10 работници), ЕИСК приканва Комисията да обърне специално внимание на микрофондовете за рисков капитал. Тези фондове инвестират в предприятия, чиито проекти не са достатъчно привлекателни за традиционните финансови институции за рисков капитал, но са твърде големи или рисковани, за да привлекат капитал от традиционни източници на кредитиране. Те укрепват капиталовата основа на предприятията и развиват бизнес уменията на предприемачите посредством наставнически методи през целия инвестиционен период (5). Държавите членки се приканват да предложат инструменти като специфични данъчни мерки за стимулиране на развитието на тези фондове, за да се запълни недостигът на финансови средства.

4.2 Данъчни реформи

4.2.1 Приветстваме предложенията на Комисията за данъчни реформи за трансграничните инвестиции на рисков капитал. Същевременно Комитетът приканва Комисията и държавите членки да предложат ясни мерки за предотвратяване на избягването на данъчно облагане и укриването на данъци.

4.2.2 Освен да потърси решение на проблема с данъчните пречки пред международните транзакции, Комисията следва да гарантира, че държавите членки насърчават реформирането на собствените си данъчни разпоредби относно механизмите за финансиране на МСП.

4.2.3 Добрите практики в някои държави членки трябва да се разгледат и разпространят в целия ЕС и да стигнат до МСП (6). В редица страни вече съществуват пакети данъчни стимули. Такъв пример може да се даде с Фландрия в Белгия, където преди няколко години беше въведен заем, благоприятен и за двете страни: физически лица имат правото да отпускат заем на МСП и в замяна да получават намаление на данъчното си задължение. Друг добър пример е нидерландската система, позната като „Tante Agaath regeling“ („заем от леля Агата“) (7).

4.2.4 Освобождаването от данъци, какъвто е примерът с френския закон „ISF PME“ (8), също може да бъде от реална полза за бързоразрастващите се МСП. ЕИСК подкрепя такива схеми, стига сумата, освободена от данъчно облагане, да е разумна и да не нарушава постъпването на финансови средства за други също толкова важни сектори.

4.3 Правила за държавните помощи

4.3.1 ЕИСК подкрепя предложението за модернизиране на правилата за държавните помощи с цел опростяване на настоящите правила за държавни помощи за МСП. Той отбелязва, че Комисията ще направи преглед на Общия регламент за групово освобождаване и на редица насоки за държавните помощи, включително по отношение на рисковия капитал, с оглед на постигането на целите на стратегията „Европа 2020“. ЕИСК отправя настоятелно искане тези правила да бъдат усъвършенствани, опростени и изяснени. Комитетът приканва Комисията да гарантира, че държавните помощи ще се използват само за справяне със слабостите на пазара.

4.4 По-голяма публична видимост на пазарите на МСП и повече МСП, чиито ценни книжа се търгуват на регулираните пазари

4.4.1 ЕИСК приветства факта, че в Директивата за пазарите на финансови инструменти се предлага създаването на хомогенни развиващи се пазари на МСП, които да привличат инвеститорите благодарение на присъждането на етикет за развиващи се пазари на МСП. При все това ЕИСК предлага (9) да се създадат специални разпоредби и мерки, които да позволят прилагането ѝ да се извършва ефикасно и ефективно.

4.5 Обременяващи задължения за водене на отчетност от страна на МСП, чиито ценни книжа се търгуват на регулираните пазари

4.5.1 Комисията и държавите членки се приканват да намалят счетоводните правила и обременяващите задължения за водене на отчетност за МСП, чиито ценни книжа се търгуват на регулираните пазари в Европа. Комитетът отчита факта, че Комисията представи предложение за директива за опростяване и изменение на счетоводните директиви, както и предложение за преразглеждане на Директивата за прозрачността. ЕИСК напомня на Комисията да вземе предвид двете му становища, изготвени в началото на 2012 г (10)., и смята, че МСП трябва да имат възможността да освободят ресурси, за да инвестират в своя бизнес с цел постигане на по-голям растеж.

4.6 Бъдещото прилагане на Базел III и последствията за финансирането на МСП

4.6.1 ЕС трябва да запази водещата си роля в прилагането на договорените в международен план финансови регулаторни реформи. ЕИСК обаче отбелязва, че различните капиталови изисквания за прилагането на Базел III в ЕС, които ще влязат в сила и които се обсъждат понастоящем (ДКИ IV/РКИ), могат да породят различни проблеми за МСП (11).

4.6.2 ЕИСК подкрепя усилията на европейските институции за повишаване на устойчивостта на финансовата система с цел предотвратяване на бъдещи кризи. Въпреки това засиленото регулиране на финансовите пазари не може да бъде за сметка на финансирането на малките и средни предприятия. ЕИСК подкрепя напълно доклада Karas, приет от Европейския парламент през май 2012 г., който е по-нататъшна стъпка в правилната посока към разумно и осъществимо прилагане на правилата на Базел III относно капиталовите изисквания в ЕС.

4.6.3 ЕИСК отчита факта, че Комисията ще се консултира с Европейския банков орган (ЕБО) в рамките на 24 месеца след влизането в сила на новата Директива (ДКИ IV) и че ЕБО ще изготви доклад за кредитирането на МСП и физически лица. Комитетът настоятелно призовава Комисията да бъде привлечен за пълноценно участие в преразглеждането на рисковото тегло, като изрази своето становище по доклада, който ще бъде изпратен на Съвета и на Европейския парламент.

4.7 Директива за просрочените плащания

4.7.1 Комисията предвижда прилагането на тази директива да започне от 16 март 2013 г. ЕИСК призовава настоятелно държавите членки към действие, за да се гарантира, че МСП ще могат да се възползват по-бързо от системата. Освен това е много важно Комисията да следи за навременното прилагане на тази директива във всички държави членки. Комисията също така трябва да следи много внимателно начина, по който държавите членки прилагат член 4, параграф 5, който им дава възможност да удължават процедурата за проверка до над 30 дни, ако това не представлява явна злоупотреба по отношение на кредитора. Комисията трябва да наблюдава внимателно държавите членки, за да предотврати използването на този член за изкуствено забавяне на плащане, особено като се има предвид, че закъсненията в осъществяването на плащания от страна на публичните власти оказват значително влияние върху паричните потоци и управлението на ликвидността на МСП.

4.7.2 За да се даде пример, ЕИСК приканва европейските институции да плащат на своите изпълнители навреме и да избягват налагането на ненужни административни и финансови тежести.

4.8 Европейски фондове за социално предприемачество

4.8.1 ЕИСК приветства предложението на Европейската комисия за регламент относно европейски фондове за социално предприемачество и припомня на Комисията, че подобряването на достъпа до подходящ капитал за социалното предприемачество трябва да бъде изведено като приоритет. ЕИСК изрази своето становище по този въпрос в началото на 2012 г (12). Едно от предизвикателствата е необходимостта от измерване и отчитане на социалните последици и въздействието на предприятията с квалифицирани портфейли върху обществото. ЕИСК препоръчва да се направи съвместно проучване на равнище ЕС, за да се разработят критерии и показатели за намирането на решение на подобни въпроси. Комитетът припомня на Комисията, че подобни фондове са само един от многото крайно необходими инструменти за финансиране, които тепърва трябва да бъдат разработени.

4.8.2. Освен това ЕИСК приканва държавите членки да подобрят признаването на различните форми на социални предприятия. Ако срещаха по-голямо признание, рисковото тегло на тези предприятия при отпускането на кредити би намаляло и те не биха се намирали в неравностойно положение в това отношение в сравнение с традиционните предприятия.

5. Конкретни бележки и коментари относно финансовите мерки от страна на ЕС за МСП

5.1. Комитетът напълно съзнава, че голям брой МСП, по-специално по-малките предприятия, ще продължат да зависят основно от кредити, когато става въпрос за външно финансиране.

5.2 ЕИСК приветства постоянната дейност на ЕИБ за кредитиране на МСП като един от основните инструменти в тази област на равнището на ЕС и признава финансовите предимства, предоставяни на МСП с цел намаляване на разходите по заемите посредством тези заеми чрез посредник. ЕИСК приканва ЕИБ да продължи ефективното им прилагане и да предоставя редовно информация за постигнатите резултати. За да се постигнат очакваните резултати, към банките посредници се отправя искане да увеличат усилията си за популяризиране на този вид заеми сред МСП в тясно сътрудничество с организациите на МСП.

5.3 Също толкова важно е да се подкрепи създаването на нови форми на посредничество, които в много случаи отговарят по-добре на многообразието на МСП. Опитът от секторите на кооперативното и социалното банкиране е ценен, тъй като те предлагат финансова подкрепа, съобразена с конкретния случай, често съчетана с други спомагателни услуги.

5.4 ЕИСК приканва Комисията да включи в инструментите за поделяне на риска и инвестициите в собствен или частично собствен (quasi-equity) капитал и да подкрепи издаването на групи от корпоративни облигации. Що се отнася до пазара на частично собствен капитал, ЕИСК приканва по-специално Комисията и групата на ЕИБ да проучат възможности за финансиране тип „мецанин“ и да обмислят нови продукти тип „мецанин“, като например гаранция за този вид кредити.

5.5 ЕИСК препоръчва Европейската комисия да продължи да насърчава финансовите схеми на ЕС в сътрудничество с организациите на МСП, за да се осигури по-висока популярност и бързо възприемане на тези инструменти, по-специално в държавите членки, които все още изостават. Тъй като ефективното финансиране на МСП може да се разглежда като един от най-важните инструменти в Пакта за растеж, темата би следвало да бъде подобаващо разгледана в националните програми за реформи.

5.6 Според Комитета трябва да се обърне специално внимание на подкрепата на МСП посредством капиталовите и дълговите инструменти на Програмата за конкурентоспособност на предприятията и МСП (COSME) и програмата „Хоризонт 2020“. ЕИСК категорично подкрепя увеличаването на максималния праг, определен от механизма за гарантиране на заеми (LGF) в COSME (150 000 EUR), както вече беше заявено в предходното му становище относно Програмата за конкурентоспособност (13).

5.7 ЕИСК подчертава необходимостта от разпоредби относно политиката на сближаване, които да осигуряват гладко и ефективно прилагане на програмите за МСП, тъй като настоящата рамка не създава достатъчно благоприятна среда. ЕИСК изразява съжаление, че финансовите регламенти на ЕС понастоящем са твърде тромави или твърде сложни и по този начин пораждат проблеми за националните междинни звена, които трябва да ги прилагат. Наистина съществува ясна нужда от по-добро наблюдение на използването на финансовите инструменти по линия на политиката на сближаване (14).

5.8 Освен това е важно да се премине от финансиране на проекти към по-устойчиви инструменти за финансиране, за да се избегне зависимост от публичното финансиране. Във връзка с това Комисията следва да предостави насоки за добри практики за комбиниране и привличане на финансови инструменти от различни източници на всички етапи от жизнения цикъл на МСП.

5.9 ЕИСК отбелязва предложението за улесняване на достъпа на МСП до финансиране в дългосрочен план с новите финансови инструменти (единен дългов финансов инструмент на ЕС и единен капиталов финансов инструмент на ЕС) по линия на Многогодишната финансова рамка (МФР) под формата на тематични платформи. Според ЕИСК, съчетавайки ресурси от различни източници, финансовите инструменти могат да имат катализиращ ефект върху инвестициите в пазарни области, където са откроени слабости, да доведат до икономии от мащаба и/или да сведат до минимум риска от неуспех в области, в които отделните държави членки трудно биха постигнали необходимата критична маса. Затова ЕИСК приканва Европейската комисия да приложи новото поколение финансови инструменти въз основа на поуките, извлечени от съществуващите инструменти (финансовите инструменти на РПКИ, механизма за финансиране с поделяне на риска (RSFF). Важно е да се определят подходящи правила, насоки и стандартизация в съответствие с изискванията на пазара и най-добрите практики, за да се избегне дублирането и да се опростят редът и условията за изпълнение с цел насърчаване на ефективността и финансовата дисциплина. ЕИСК подчертава факта, че подходящият мониторинг, отчетност и одитиране, както и доброто управление, са от първостепенно значение, за да се гарантира, че средствата на ЕС се използват по предназначение.

6. Конкретни бележки и коментари относно мерките за подобряване на предприемаческата среда за МСП

6.1 По-добра информация и комуникация за МСП

6.1.1 ЕИСК приветства предложението за предоставяне на повече информация на финансовите посредници и за насърчаване на банките и финансовите институции да предоставят на клиентите си всички необходими инструменти, които да им помогнат да намерят финансиране. Освен това ЕИСК счита, че е важно да се подпомогне финансовото образование за МСП. Горещо се препоръчва държавите членки да участват в този процес, като създадат конкретни програми за инвестиционна готовност за МСП в тясно сътрудничество с организациите на МСП.

6.1.2 Един от големите проблеми за преобладаващото мнозинство от МСП е достъпът до подходящи консултации. ЕИСК подкрепя принципа и ролята на мрежата „Enterprise Europe Network“ (EEN), но счита, че нейният потенциал би трябвало да бъде използван пълноценно (15). Затова предлага да се укрепи капацитетът на EEN за предоставяне на финансови консултации. Той обаче подчертава, че организациите на МСП трябва да бъдат привлечени за активно участие в тази кампания и че нейното предназначение трябва да бъде да изтъкне многообразието на МСП.

6.2 Подобряване на наблюдението и на събирането на данни за пазара за кредитиране на МСП

6.2.1 Комитетът отбелязва, че Комисията вече е работила по този въпрос (проучванията за достъпа на МСП до кредитиране и Финансовият индекс за МСП). Той приветства предложението на Комисията да работи в по-тясно сътрудничество с банковите федерации и да черпи съвети и от други институции (ЕЦБ, Европейския банков орган). ЕИСК препоръчва също така да се осигури участието на организациите на МСП и институциите на равнището на държавите членки. ЕИСК изразява съжаление, че в плана за действие не се упоменава укрепването на сътрудничеството с международни организации като ОИСР при изготвянето на данни и статистическа информация (16) относно достъпа до финансиране.

6.3 Оценка, основана на качеството

6.3.1 Чисто количествените модели за рейтинг често не са подходящи за оценката на МСП, защото им липсва гъвкавост. Много подходящо би било да се използват качествени фактори в допълнение към обикновения количествен анализ. Затова банките биха могли да обмислят балансирането на своите методи за оценка на платежоспособността на МСП, оставяйки възможност за персонално консултативно банкиране (при което банкерът изгражда връзка с клиента си). Този въпрос също трябва да бъде решен чрез обмен на най-добри практики. ЕИСК изразява съжаление, че някои банки по-скоро се отдалечават от тази идея, отколкото да я подкрепят.

6.4 Бизнес ангели и други фактори на ранния етап от жизнения цикъл на предприятията

6.4.1 ЕИСК смята, например, че е важно да се развива връзката между бизнес ангелите и фондовете за рисков капитал на ранния етап от жизнения цикъл на МСП, от една страна, и фондовете за рисков капитал на по-късен етап, за да се осигури стабилна верига за иновационно финансиране. Освен това горещо се препоръчват инициативи за укрепване на диалога на регионално равнище между бизнес ангелите, фондовете за рисков капитал и местните предприемачи.

6.4.2 Би трябвало да се потърсят и приложат иновационни подходи към финансирането с рисков капитал. Един такъв подход е „crowd funding“ (групово финансиране), при което физически лица, а не банки или специалисти, инвестират в МСП чрез онлайн платформа, вместо чрез фондовия пазар.

6.4.3 Би трябвало да се укрепят специално пригодените форми на хибриден капитал (17), съдържащи елементи на безвъзмездна помощ, капиталово участие и дългов капитал (като кредитирането с участие в печалбата), тъй като те са по-подходящи за МСП, не само на ранния стадий, но и през целия им жизнен цикъл.

7. Други препоръки за осигуряване на финансиране за МСП

7.1 Най-добри практики в банковия сектор

7.1.1 Добре би било да се обсъди изготвянето на рамка за насърчаване на отпускането на кредити от страна на институции, чието действие се основава на философията на споделяне на риска и на печалбата, защото МСП със сигурност биха могли да извлекат полза от това. Комисията следва да разгледа сериозно явления като банкирането, основано на участие в печалбите и загубите. ЕИСК би желал Комисията да изготви зелена книга, която да служи като основа за започване на дебат относно банкирането, основаващо се на участие в печалбите и загубите, на европейско равнище. Отделните инициативи, поети от страни като Обединеното кралство, Франция, Германия, Италия, Люксембург и Малта, са положителни, но биха могли да попречат на по-нататъшната интеграция на сектора на финансовите услуги в ЕС. Наред с това отделни некоординирани инициативи може да не доведат до най-ефективните резултати, които този вид финансиране би могъл да постигне, като споделяне на риска, споделяне на печалбата и социален подход към финансирането. Насърчаването на микрофинансирането с конкретни политики за инвестиране, отнасящи се до ислямското финансиране, би могло да доведе и до възникването на нови предприемачески дейности, като същевременно подпомогне борбата с бедността в някои региони. Във връзка с това би трябвало да се изготви съобщение на Комисията, в което да се разгледат и насърчат алтернативни методи на финансиране, за да се гарантира, че за тях важат същите правила, които се прилагат спрямо други методи на финансиране като традиционното финансиране.

7.1.2 ЕИСК отбелязва, че Комисията е анализирала работата и резултатите, постигнати от кредитните посредници, както и проблемите, пред които са изправени МСП в търсенето на финансиране (18). ЕИСК призовава всички държави членки да създадат подобна функция с цел повишаване на прозрачността на процеса на кредитиране. Комитетът отбелязва, че член 145, параграф 4 от Директивата относно капиталовите изисквания (ДКИ III) и член 418, параграф 4 от предложения Регламент относно капиталовите изисквания включват разпоредби, които позволяват на МСП да отправят искане към банките да бъдат уведомявани за техния рейтинг и оценка. Важно е тези разпоредби да бъдат приложени в пълна степен на практика.

7.1.3 По отношение на конкуренцията в банковия сектор ЕИСК призовава Комисията да проучи положението и да се увери, че има достатъчно конкуренция в банковия сектор във и между различните държави членки в областта на финансовите продукти за МСП. Така например съществува проблемът със загубата на финансиране (вж. по-долу); в същото време лихвените проценти за отпускане на овърдрафт на малки предприятия остават на много високо ниво, въпреки че лихвените проценти за рефинансиране на банките от ЕЦБ са рекордно ниски. Големите дружества могат да използват алтернативи (като необезпечени заеми), но малките предприятия не могат да използват тези продукти.

7.1.4 Загуба на финансиране: в много държави членки банките начисляват такси на предприятията, когато изплащат заемите си предсрочно. Всеки път, когато заемът се изплаща по-рано от предвиденото в договора, банката начислява тъй наречената „такса за загуба на финансиране“, за да компенсира факта, че може да се наложи да реинвестира парите при по-нисък лихвен процент, отколкото би получила, ако заемът не бъде изплатен по-рано от очакваното.

7.1.5 Проблемът обаче е, че тези такси за загуба на финансиране често биват доста високи. Освен това те невинаги са ясно обяснени в договора, който се позовава на бъдещи, все още неизвестни лихвени проценти. Това особено много затруднява предприятията да изчислят възможната такса за загуба на финансиране в случай на предсрочно погасяване на заем. Във всеки случай повечето предприятия дори не знаят за задължението да плащат такса за загуба на финансиране.

7.1.6 Затова е особено важно банките да предоставят по-ясна информация за тези такси преди подписването на договор за заем. Освен това сумата на таксата за загуба на финансиране трябва да бъде ограничена и разумна.

7.2 Популярност и администриране на европейските програми за финансиране на МСП

7.2.1 ЕИСК подкрепя създаването на единна многоезична онлайн база данни за различните източници на финансиране, която да интегрира европейските, националните и регионалните мерки за улесняване на достъпа на МСП до финансиране. Комитетът приканва Комисията да разпространи широко изготвеното от него практическо ръководство (19), в което се предоставя информация относно достъпа до 50 млрд. евро публично финансиране в 27-те държави членки.

7.2.2 Според ЕИСК по отношение на програмата „Хоризонт 2020“ от решаващо значение за максималното оползотворяване на иновационния потенциал на МСП са собственият бюджет, възлизащ на 15 % от общия бюджет на програмата, и единната структура на управление. Що се отнася до процедурата, трябва да се направят подобрения във връзка с финансовите и административните въпроси. Например много МСП, участващи във финансирани от ЕС проекти, все още срещат огромни проблеми във връзка с ДДС в съответните страни. Много често това е една от основните пречки за тези, които реално вземат участие от самото начало. Би следвало във всички държави членки да се прилагат ясни правила, освобождаващи МСП от това бреме. ДДС би трябвало да е възстановим във всички случаи, когато става въпрос за проекти, финансирани от ЕС.

Брюксел, 19 септември 2012 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) Проучването е проведено между 29 февруари и 29 март 2012 г. и обхваща извадка от 7 511 дружества в еврозоната.

(2) Пак там, вж. конкретните цифри, стр. 14-15.

(3) ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 22. ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 51.

(4) ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 72.

(5) Вж. например Financités: http://www.financites.fr/.

(6) Вж. доклада на EBAN: Tax Outlook 2010 Executive Summary - http://www.eban.org/resource-center/publications/eban-publications (Обобщение на данъчните прогнози за 2010 г.).

(7) Tante Agaath regeling (http://www.tanteagaath.nl/agaath_regeling.htm).

(8) http://pme.service-public.fr/actualites/breves/reduction-isf-pour-investissements-pme.html.

(9) ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 80.

(10) ОВ C 143, 22.5.2012 г., стp. 78 и ОВ C 181, 21.6.2012 г., стp. 84.

(11) ОВ C 68, 6.3.2012 г., стр. 39

(12) ОВ C 229, 31.7.2012 г., стр. 55.

(13) ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 125.

(14) Специален доклад № 2/2012 „Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund“ („Финансови инструменти за МСП, съфинансирани от Европейския фонд за регионално развитие“) – доклад на Европейската сметна палата - http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/13766742.PDF

(15) ОВ C 376, 22.12.2011 г., стp. 78 и ОВ C 181, 21.6.2012 г., стp. 125.

(16) Вж. примери като „Финансиране на МСП и предприемачите през 2012 г.: сравнителен доклад на ОИСР“ („Financing SMEs and Entrepreneurs 2012: an OECD scoreboard“), (http://www.oecd-ilibrary.org/industry-and-services/financing-smes-and-entrepreneurship_9789264166769-en.).

(17) http://www.schwabfound.org/pdf/schwabfound/SocialInvestmentManual.pdf.

(18) http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1186&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en.

(19) Окончателен доклад „Оценка на политиките на държавите членки за улесняване на достъпа на МСП до финансиране“ („Evaluation of Member State Policies to facilitate Access to Finance for SMEs“), юни 2012 г.: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/finance/guide-to-funding/indirect-funding/files/evaluation-of-national-financing-programmes-2012_en.pdf.