BG Официален вестник на Европейския съюз C 299/54

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Преструктуриране и предвиждане на промените: какви са поуките от наскоро придобития опит?“ (Зелена книга)

COM(2012) 7 final

2012/C 299/11

Докладчик: г-н PEZZINI

Съдокладчик: г-н STUDENT

На 17 януари 2012 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз (ДФЕС), да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно Зелената книга:

„Преструктуриране и предвиждане на промените: какви са поуките от наскоро придобития опит?“

COM(2012) 7 final.

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2012 г.

На 482-рата си пленарна сесия, проведена на 11 и 12 юли 2012 г. (заседание от 11 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 134 гласа „за“ и 7 гласа „въздържал се“.

1. Заключения и препоръки

1.1 Преди всичко Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) иска да подчертае, че по дефиниция предприятието играе основна роля в стратегиите за приспособяване на единиците, опериращи на пазарите, поради което е в центъра на процесите по преструктуриране.

1.2 Комитетът подчертава важната роля по отношение на индустриалните преструктурирания, която Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) е изпълнявала и продължава да изпълнява като място за конструктивен диалог и разработване на идеи и предложения към Комисията, Съвета и Европейския парламент.

1.3 ЕИСК подчертава, че като цяло преструктурирането е сложен процес. Предвиждане на промените означава предприятията и работниците да бъдат подготвени да посрещнат новите предизвикателства чрез свеждане до минимум на социалното въздействие на промените, максимално увеличаване на възможностите за успех, създаване на среда на взаимно доверие и решително включване на социалните партньори и организираното гражданско общество.

1.4 Работниците и предприятията от ЕС са изправени пред: — бързо протичащи промени на съответните вътрешни и международни пазари; — навлизането на нови партньори от цял свят; — въвеждането на нови технологични приложения, които ускоряват процесите на морално остаряване; — потребители, които все по-добре осъзнават своята роля за ориентиране на потреблението и инвестициите към опазване на околната среда и устойчиво развитие; — демографски тенденции, акцентиращи върху застаряването на работната сила; — големи промени на пазарите на труда, придружени от масивен социален дъмпинг; — и понастоящем – продължаващи критични моменти вследствие на икономическата и финансова криза и очевидната слабост на Европа на световните пазари.

1.5 Затова ЕИСК счита, че представянето на Зелената книга е навременно и подходящо, но би желал, освен започването на въпросните обсъждания и дебати, да последват конкретни и ефективни действия чрез интегриран подход на всички равнища от производството, потреблението и предоставянето на услуги. Това изисква взаимодействие и обмен на информация между различните равнища на веригата за производство и доставки, придружени от обмен на съответните добри практики и от календар с конкретни срокове за прилагането на насоки, стандарти и референтни рамки, изградени въз основа на европейски норми и общи и споделени ценности.

1.6 ЕИСК счита, че в процесите на предвиждане и преструктуриране е от основно значение да се оцени ролята на социалните партньори, на организираното гражданско общество и на потребителите на общностно, национално, регионално и местно равнище, както и на равнище предприятие, с участието на местните лидери и чрез мрежите от знания и умения.

1.7 ЕИСК смята, че социалният диалог, преговорите и участието са не само основни ценности на европейския социален модел, но също така и инструменти, които успешно подкрепят и благоприятстват социалното сближаване, качествената заетост, създаването на работни места и укрепването на иновациите и конкурентоспособността на европейските икономики.

1.8 Според ЕИСК структурните политики и политиките на сближаване на ЕС, както и тези в областта на иновациите и на научноизследователската дейност, би трябвало да бъдат насочени към проактивна подкрепа на механизмите за предвиждане и подпомагане на преструктурирането, с цел превръщането му в печеливша система за работниците и предприятията.

1.9 ЕИСК счита, че за гарантирането на успеха на европейската структурна политика е от съществено значение икономическите и социалните партньори да вземат по-голямо участие в органите за наблюдение на структурните фондове.

1.10 ЕИСК препоръчва мерките на структурната политика да бъдат тясно свързани и съгласувани с тези за подкрепа на научноизследователската дейност и иновациите, подкрепяйки чрез инвестиции и индустриални политики прехода към европейска икономика с ниски въглеродни емисии.

1.11 Според ЕИСК общностните програми за образование и професионално обучение и за учене през целия живот би трябвало да бъдат предпочитани инструменти от публичните органи и предприятията за проактивно предвиждане на промените, в допълнение към непрекъснатите усилия на икономическите оператори, най-вече МСП, и на работниците.

1.12 ЕИСК препоръчва на европейско равнище да се работи в по-тясна координация между политиките и службите на Комисията, агенциите и многобройните наблюдатели, с цел решенията на предприятията в процес на преструктуриране да бъдат подпомогнати по недвусмислен и съгласуван начин. По-специално МСП и микропредприятията, които изпитват очевидни трудности в предвиждането на преструктуриранията, би трябвало да могат да се възползват от подходящи механизми за подкрепа и наставничество.

1.13 ЕИСК подчертава необходимостта държавните помощи, предвидени в подкрепа на заетостта в предприятията, засегнати от проблемите, свързани с глобализацията, да се основават на условия, гарантиращи свободната и лоялна конкуренция.

1.14 Накрая, с цел реализиране на общата и споделена визия, ЕИСК отправя искане да бъде засилена европейската политика за подпомагане на развитието на териториални и секторни прогнозни проучвания (foresight) с широко участие, включително с помощта на едно по-голямо оползотворяване на потенциала на територията, която да създава повече и по-добри работни места в стабилни и конкурентоспособни предприятия.

1.15 Предвид демографските тенденции в Европа ЕИСК счита за особено важна активната политика по отношение на застаряването и на т.нар. „сребърна икономика“ (silver economy), като се адаптират производството и услугите към тази нова действителност.

2. Въведение

2.1 Ще отнеме време на европейската икономика да се възстанови и да излезе от най-тежката рецесия от десетилетия насам, засегнала Европа. Кризата подлага на силен натиск националните публични финанси и правителствата и предизвиква рационализиране, преструктуриране и затваряне на предприятия от реалната икономика, което има драматичен ефект върху безработицата.

2.2 Преструктурирането се извършва чрез сложни процеси, протичащи в многоизмерни форми и включващи промени в корпоративните стратегии по отношение на организацията, формата, размера и дейността на предприятието.

2.2.1 Най-вече на секторно равнище би трябвало да бъдат определени множество икономически и оперативни цели, свързани със състоянието на световните пазари и на секторите, в които оперира предприятието.

2.3 Този процес би трябвало да бъде конкретно насочен към предвиждане на възможностите за заетост в нововъзникващите сектори с особено внимание към МСП, които понасят най-тежките последици от настоящата криза, като при това се отчитат надлежно интересите и поведението на потребителите.

2.4 Предвиждане на промените означава предприятията и работниците да бъдат подготвени да отговорят на бъдещото развитие, но също така и да се предвиди преструктурирането, нужно за посрещане на новите предизвикателства, свеждайки до минимум социалното въздействие на промените, гарантирайки стабилност и намалявайки разходите, като се защитават околната среда и устойчивото развитие. Европейските технологични платформи и извършваните от тях проучвания могат да предоставят конкретни перспективи както за работниците, така и за предприятията.

2.5 През последните две десетилетия сме свидетели на ускоряване на явленията пазарно препозициониране, преместване, реорганизиране и/или закриване на производствени единици, сливания, придобивания и/или аутсорсинг на дейности. Въпреки това обаче през последните четири години в Европа нуждите от укрепване на уменията за предвиждане на тези процеси бяха усетени с постоянно нарастваща неотложност предвид скоростта на промените и спешното преструктуриране, наложени от изострянето на икономическата и финансова криза и кризата на пазарите. Явления като силното нарастване на обема на продажбите по интернет и на трансграничните продажби също оказват влияние на пазарите в различните страни.

2.6 Икономическата и финансова криза не само ускори процесите на преструктуриране на различни равнища, но и доведе до мерки за бюджетна дисциплина и намаляване на публичните разходи, последвани от значителна загуба на работни места в публичния сектор, а също така и подкопа различните системи за закрила на работниците, местните общности и предприятията в много държави.

2.7 По отношение на преструктурирането, целта на Комисията е да помогне за укрепването и разпространяването на културата на предвиждането и иновацията в процеса на самото преструктуриране: Съюзът носи споделена отговорност с държавите членки с цел постигане на целите на член 3 от Договора за Европейския съюз (чл. 145 от ДФЕС).

2.8 Още в съобщението си от 2005 г. относно преструктурирането и трудовата заетост Комисията призна проблемите, свързани със социалните разходи на преструктурирането, не само за самите работници, изпитващи нарастваща несигурност по отношение на условията на труд, но също и за различните сектори на икономиката.

2.9 Въпреки че преструктурирането е обект основно на национално и регионално регулиране, Съюзът носи голяма отговорност за неговото управление, контрол и ускоряване, тъй като е длъжен да следи както за правилното функциониране на общностната регулаторна рамка в тази област, така и за информацията, консултацията и закрилата на работниците (1), и да играе активна роля, основаваща се главно на стратегията „Европа 2020“ и на задълженията, залегнали в Договора.

2.10 Ако иска успешно да отговори на предизвикателствата, породени от финансовата и икономическа криза, глобализацията, изменението на климата, демографските тенденции и нарастващите неравенства, произтичащи от социалната цена на програмите за бюджетна дисциплина, ЕС трябва да развива и укрепва проактивните стратегии за предвиждане и управление на преструктурирането, на базата на обща рамка от ценности и практики, съответстваща на основните социални и икономически цели на Договора.

2.11 В рамките на „интегрираните насоки“ на стратегията „Европа 2020“ (приети от Съвета на 22 април 2010 г.) Съюзът и държавите членки следва да проведат реформи, насочени към „интелигентен растеж“, воден от знание и иновации, като отчитат нуждите и поведението на потребителите, с цел: — насърчаване на координирани структурни реформи, имащи ефективен принос за растежа и заетостта и засилващи конкурентоспособността на Съюза в световната икономика; — гарантиране на функционирането на пазарите на труда чрез инвестиции, насочени към успешния преход, развитието на подходящи умения, подобряване качеството на работните места и борбата срещу структурната безработица, дълготрайната безработица и неактивността; — подобряване на бизнес климата и насърчаване на създаването на нови предприятия и нови работни места, особено в зелената и сребърната икономика; — подобряване на качеството на образованието, осигурявайки достъп за всички и укрепвайки връзките между образованието, академичните среди и пазара на труда; — насърчаване на проактивни модели на добри практики, чрез които могат да се предвидят преструктуриранията на предприятия, необходими за един пазар на труда в процес на преход; — усъвършенстване на регулаторната рамка с цел насърчаване на иновациите и трансфера на знания в целия Съюз; — насърчаване на предприемачеството и допринасяне за превръщането на творческите идеи в продукти, услуги и процеси, позволяващи създаването на качествени работни места; — насърчаване на териториалното, икономическото и социалното сближаване; — по-добро справяне с предизвикателствата, пред които е изправено европейското и световното общество.

2.12 Подкрепата за преструктурирането на предприятията и на секторите се извършва посредством системи за ранно предупреждение (вж. Европейски наблюдател на преструктурирането (European Restructuring Monitor – ERM) в предприятията, което е предварително условие за ефективно планиране на споделени от всички заинтересовани страни процеси по преструктуриране, които да позволяват на работниците адекватна професионална преквалификация, както и да гарантират развитието на секторни и междусекторни мрежи, оказвайки съдействие за управлението на промяната по един интегриран начин, с помощта на професионалната ориентация, осигуряваща високи равнища на заетост.

2.13 На 18 април 2012 г. в Страсбург Комисията представи своя нов пакет от мерки за заетостта, по който ЕИСК ще може да се произнесе; в него настоятелно се призовава държавите членки да укрепят националните си политики за заетост и се подготвя почвата за засилена координация и мониторинг на политиките за заетост.

3. Зелената книга на Комисията

3.1 Комисията започна обществена консултация относно корпоративното преструктуриране и предвиждане на промените с цел „да се набележат успешни практики и политики“ в тази област.

3.2 В Зелената книга са формулирани редица въпроси относно поуките, които следва да бъдат извлечени от кризата, възможните процеси на приспособяване в сферата на икономиката и промишлеността, приспособимостта на предприятията и работниците, ролята на регионалните и местните администрации, ролята на професионалното обучение в управлението на човешките ресурси и в диалога между икономическите и социалните действащи лица.

4. Общи бележки

4.1 Според Комитета Зелената книга следва да се разглежда като продължение на съобщението от 2005 г. относно преструктурирането и трудовата заетост, чиято цел беше да определи ролята на ЕС в предвиждането и управлението на преструктурирането с цел развиване на заетостта.

4.2 Според Комитета съобщението от 2005 г. доведе на общностно равнище до положителното развитие на различни дейности за насърчаване на европейския подход към предвиждането и преструктурирането, като многобройни тематични конференции на високо равнище и експертни семинари (форум „Преструктуриране“), инициативи в рамките на ЕСФ, различни сравнителни проучвания и разработване на инструментариуми и насоки, нагледен пример за което е работният документ на службите на Комисията „Restructuring in Europe 2011“ („Преструктуриране в Европа през 2011 г.“), който придружава Зелената книга.

4.3 ЕИСК отбелязва със загриженост, че подходът в Зелената книга не съдържа предложения за действия, включени в календар с точни и кратки срокове в отговор на тежестта на настоящата криза, а се основава на редица отворени въпроси, без да уточнява срокове и начини на изпълнение. За разлика от това, по-ефективни се оказват мерките, посочени в други инструменти, например в Пакета за заетост, публикуван през май 2012 г.; ЕИСК ще има възможност да се произнесе по тези мерки.

4.4 По дефиниция предприятието играе основна роля в стратегиите за приспособяване и позициониране на своите опериращи на пазарите единици, а следователно и в процесите по преструктуриране, произтичащи от тези оперативни стратегии, без обаче да се пренебрегват следните фактори: — контекстът на глобализация на икономиките с участието на нови държави с все по-перспективни и конкурентни сектори на европейския пазар и на международните пазари; — особеностите на отделните държави в рамките на Съюза и извън него; — многоизмерната рамка на съответните европейските политики, оказваща пряко влияние върху функционирането и избора на самото предприятие, както по отношение на приложимите правила, така и по отношение на стратегическите и оперативните възможности; — националната/регионалната рамка, определяща оперативно-техническия контекст, в който са поставени предприятието и работниците; — териториалната рамка, в която действително се извършват преструктурирането и процесите, позволяващи ранното предвиждане и координацията между външните заинтересовани страни и предприятията, и в която на практика се реализират механизмите за насока и подкрепа, особено за МСП; — рамката на социалния диалог и колективното договаряне и развитието на ролята на социалните партньори и корпоративните представителства, което е важно повече от всякога за адаптирането на производството, организацията и условията на труд в бързо променящите се обстоятелства по време на кризата, като при това се разчита на добри социални партньорства.

4.5 На европейско равнище ЕИСК припомня вече посоченото във връзка с прилагането на дадена стратегия за развитие (2): социалните партньори от организираното гражданско общество като цяло би трябвало да се стремят към създаването на „териториална социална отговорност“ (ТСО) с оглед прилагането на координирани помежду им стратегии: — на съпротива и оцеляване, които да дадат възможност за опериране на развитите пазари чрез по-добра специализация в един пазар, чрез намаляване на разходите или силна диверсификация в сродни сектори; — стратегия на иновации в процесите, продуктите и услугите, с пазарни и технологични промени, с нови материали, които да водят до създаване на нови продукти; — нови инициативи, посредством прогнозни проучвания, относно бързо развиващи се нови продукти и услуги (като например водещите пазари – lead markets), към които да потекат нови инвестиции; — маркетинг на местно равнище, който да насърчава високите постижения чрез споразумения с научноизследователски центрове, с цел по-голямо разпространение на технологиите; — финансова подкрепа посредством финансови институции, подпомагащи развитието, като се използва и гаранцията на Европейския инвестиционен фонд, но също и структурните фондове; — предоставяне на разсрочени плащания на микропредприятията и на малките предприятия, най-вече с цел да се запазят равнищата на заетост; — консолидиране на краткосрочните дългове, за да се даде възможност на микропредприятията и на малките предприятия да се съсредоточат върху производството, пускането на продукти на пазара и сервизното обслужване след продажбата им; — подкрепа за иновационния третичен сектор (зелена икономика) и персонални услуги (сребърна икономика), като се използва възможността за иновационно обучение, предлагано от Европейския социален фонд; — развиване на високо равнище на обслужване на хората, включително посредством насърчаване и укрепване на социалната и здравната система (3); — осъществяване на инфраструктурни политики, които да допринасят за по-иновационни решения за постигане на икономика с ниски въглеродни емисии; — засилване на значението на критериите за енергийна ефективност и екологосъобразност, най-вече в рамките на тръжните процедури; — подобряване на достъпа до информация; — създаване на стратегии за интелигентна специализация на регионите с участието на организираното гражданско общество и на всички икономически и социални действащи лица.

4.6 Според ЕИСК структурните политики и политиките на сближаване на ЕС, както и тези в областта на иновациите и научноизследователската дейност, трябва да бъдат насочени към проактивна подкрепа под формата на механизми за предвиждане и придружаване на преструктурирането с цел превръщането му в печеливша система за работниците и предприятията. Структурните фондове, по-специално Европейският социален фонд, Европейският фонд за регионално развитие и Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, могат да изиграят значителна роля за повишаване на пригодността за заетост на работниците и за свеждане до минимум на социалните последици от съкращенията на персонала.

4.7 ЕИСК счита, че е от съществено значение икономическите и социалните партньори и действащите лица от организираното гражданско общество да вземат по-голямо участие в органите за партньорство и за наблюдение на структурните фондове, и подчертава, че основна предпоставка за гарантирането на успеха на европейската структурна политика са специфичните умения на заинтересованите страни, установени на съответната територия.

4.8 По-специално ЕИСК счита за важна интеграцията между политиката на преструктуриране и индустриалните политики на преход към европейска икономика с ниски въглеродни емисии, която да бъде в съответствие с особеностите на климата и околната среда и в състояние да създаде, посредством подходящо финансиране, нови работни места и да развие нови „зелени“ професионални умения, както Комитетът е имал повод да подчертае в предишни становища (4).

4.8.1 Също така, във връзка с обявяването на 2012 г. за Европейска година на активния живот на възрастните хора, ЕИСК счита, че е важно развитието на професионални умения в услугите, предоставяни от НПО, от социалната икономика и от предприятията, за да се подкрепи здравословният, активен и достоен живот на възрастните хора и да се развиват продукти и услуги, които отговарят на потребностите на тези потребители (5).

4.9 Според ЕИСК общностните програми за образование и професионално обучение и за учене през целия живот би трябвало също така да бъдат предпочитани инструменти за проактивно предвиждане на промените с помощта на продължителните усилия на предприятията и на работниците. Както се посочва в Business Europe, „72 % от компаниите в ЕС са установили необходимостта от системно обучение на служителите си, а през 2010 г. 32 % от работниците в ЕС са посещавали курсове за обучение, платени от техните работодатели“.

4.10 Националните пакети от мерки за стимулиране и досега приетите предложения бяха неподходящи като социален отговор на кризата. Не се обръща достатъчно внимание на създаването на работни места или на необходимите мерки за стимулиране на търсенето (като по-добре координирани пакети за данъчно стимулиране и въпроси, свързани с политиките по отношение на заплатите).

4.10.1 Предвидените държавни помощи и финансиране по структурните фондове в подкрепа на заетостта в предприятията, засегнати от свързаните с глобализацията и с кредитирането проблеми, трябва да се основават на условия, гарантиращи, че: не се създават пречки пред свободната конкуренция; се полагат усилия най-вече за поддържане на равнищата на заетост и се спазват колективните трудови договори. Така например, трябва да бъдат отчетени нововъведенията в Нидерландия, където моделите на „самостоятелно заети лица без собствен персонал“ работят изключително добре. Чрез тази система безработните получават шанс да използват своя експертен опит и да създадат свое собствено работно място.

4.11 Според ЕИСК е необходимо на европейско равнище да се работи в по-тясна координация между политиките и службите на Комисията с цел решенията на предприятията в процес на преструктуриране да бъдат подпомогнати по недвусмислен и съгласуван начин. 1. По-специално европейската политика за заетост и обучение, общностната политика за научноизследователска дейност и иновации, европейската корпоративна и индустриална политика, енергийната политика и политиката за опазване на околната среда, зелената икономика и ИКТ, както и търговската и външната политика на Съюза, би трябвало да предоставят на управителите на европейските предприятия и на работниците еднозначна обща визия, за да ги подкрепят в техните решения за адаптиране на стратегиите и професионалните умения. 2. Европейските агенции, като Cedefop в Солун и Eurofound в Дъблин, наблюдателите, като Европейската обсерватория за МСП или Европейския център за мониторинг на промените (ЕЦМП), институтите на Съвместния изследователски център, като IPTS в Севиля, прогнозните проучвания в областта „Наука и общество“ на Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности, би трябвало да намерят допирни точки и съгласуваност с оглед предоставянето на ясни и достъпни рамки на промените както за предприятията, така и за работниците.

4.12 ЕИСК счита, че укрепването на ролята на социалните партньори и на организираното гражданско общество на всички равнища е от съществено значение. Социалният диалог, преговорите и участието са не само основни ценности на европейския социален модел, за които ЕИСК винаги се е застъпвал, но също така са инструментите, които успешно подкрепят и благоприятстват социалното сближаване, качествената заетост, създаването на работни места и укрепването на иновациите и конкурентоспособността на европейските икономики.

4.13 В тази връзка Комитетът подчертава ролята, която Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) изпълнява в качеството си на приоритетно място за конструктивен диалог и разработване на идеи и предложения, благодарение на натрупания успешен опит още от Договора за ЕОВС.

4.14 Както показват редица проучвания и анализи на добрите практики както на общностно, така и на национално равнище, основаващите се на доверие отношения между социалните партньори и ефективният социален диалог са основни предпоставки за предвиждане и управление на промените по най-добрия възможен начин.

4.15 По-специално ЕИСК счита, че диалогът, съгласуването и преговорите са важни условия за реформите и за начините за съчетаване на гъвкавост и сигурност. От една страна е необходимо създаване на рамкови условия, позволяващи на предприятията – в различните националните ситуации – бързо и гъвкаво да се адаптират към иновациите, към пазарите и към изискванията на потребителите/клиентите, а от друга страна трябва задължително да се поддържа и улеснява адаптивността и професионалното израстване на работниците.

4.16 Освен това, както ЕИСК вече е подчертавал, „съчетаването на гъвкавост и сигурност“ може да функционира само ако работниците са добре обучени. Съществува тясна връзка между придобиването на нови умения и създаването на нови работни места. ЕИСК смята също така, че „мерките по укрепването на аспекта на сигурността (в най-широк смисъл) – чрез стабилни работни места – трябва да бъдат приоритет в сегашния момент“.

4.17 ЕИСК счита за важно публичните органи, образователните и обучаващите институции и предприятията да обединят усилията си за подобряване на предлаганите работни места и обучения, развивайки нови, многофункционални профили и професионални умения и подкрепяйки системите за обучение през целия активен живот.

4.18 В тази връзка Комитетът подчертава, че е от основно значение да се осигурят механизми за достъп до образование и продължаващо обучение, които да бъдат насочени към задоволяване на потребностите от нови професионални профили и нови квалификации, особено за младите хора, в съответствие с перспективите, очертани в Програмата за нови умения и работни места, която е предмет на друго становище на ЕИСК (6).

4.19 ЕИСК подкрепя значението на засиленото сътрудничество между различните действащи лица на местно равнище, тъй като именно на това равнище съществуването на добър социален диалог в климат на доверие и положителното отношение към промените са важни фактори за предотвратяване или ограничаване на негативните социални последици.

4.20 Според ЕИСК специално внимание заслужават МСП, които трябва да могат да се възползват от подходящи мерки от страна на публичните и частните органи, като сдружения на работодателите и работниците, търговски, индустриални и занаятчийски камари и други институции, особено на местно и регионално равнище, с привилегирован достъп до кредитиране и обучение, както и от целесъобразни действия, насочени към бюрократични и административни облекчения.

4.21 По-нататъшните консултации и определения за една политика на предвиждане и преструктуриране следва да се основават на резултатите от задълбочените анализи, проучвания и доклади, изготвяни на европейско равнище от повече от седем години.

4.22 Ако в миналото вниманието беше очевидно съсредоточено върху анализа и обмена на информация относно добри практики (7) и иновационен опит, в бъдеще ЕС би трябвало да се насочи в по-голяма степен към осъществяване на конкретни действия, т.е. към развитието и растежа, както и да насърчава прилагането на общи насоки, стандарти и референтни рамки, изградени въз основа на европейски норми и общи ценности.

4.23 Не на последно място, ЕИСК подчертава важността на човешкия аспект: хората и семействата, потърпевши от извършените в сектора или предприятието преструктурирания, често са изправени пред човешки драми, на които невинаги се обръща необходимото внимание. Би трябвало да бъдат предвидени мерки за психологическа подкрепа отвъд необходимото възобновяване на инвестициите и завръщане към растежа и устойчивото развитие на заетостта.

Брюксел, 11 юли 2012 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Staffan NILSSON

(1) Директива 2009/38/ЕО за създаване на европейски работнически съвет, ОВ 2009, L 122; Директива 2002/14/ЕО, ОВ 2002, L 80; Директива 2001/23/ЕО, ОВ 2001, L 82; Директива 98/59/ЕО, ОВ 1998, L 225; Регламент (ЕО) № 1346/2000 на Съвета, ОВ 2000, L 160.

(2) Становище на ЕИСК относно „Въздействието на световната криза върху основните европейски сектори за производство и услуги“, ОВ 2009, C 318.

(3) Вж. водещия пазар „Здраве онлайн“ (COM(2007) 860 final).

(4) Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на устойчиви зелени работни места с оглед на пакета от мерки на ЕС в областта на енергетиката и изменението на климата“, ОВ 2011, C 44.

(5) Становище на ЕИСК относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на активния живот на възрастните хора (2012 г.)“, ОВ 2011, C 51.

(6) Становище на ЕИСК относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Програма за нови умения и работни места: европейският принос за постигане на пълна заетост“, ОВ 2011, C 318.

(7) Вж. добрите практики: The Restructuring Toolbox („Кутия с инструменти за преструктуриране“) http://www.evta.net/restructuringtoolbox/toolbox/index.html, Проект Going Local to Respond Employment Challenges („Инициативи на местно равнище в отговор на предизвикателствата, свързани със заетостта“) http://www.evta.net/going_local/catalogue/index.html – цели: осъществяване на регионални действия и действия, свързани с политики и услуги за предвиждане на кризите в предприятията; изграждане на общност от действащи лица и практики с цел създаването на постоянно сравнително оценяване в предоставящите обучение институции, които са включени в проекта.