BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 10.1.2007 
COM(2007) 1 окончателен  
  
СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪВЕТ  И 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  
ЕНЕРГИЙНА  ПОЛИТИКА  ЗА ЕВРОПА  
{SEC(2007) 12} 
 
BG 2   BG СЪДЪРЖАНИЕ  
1. Предизвикателства ..................................................................................................... 3 
1.1. Устойчивост ................................................................................................................ 3 
1.2. Сигурност  на доставките ........................................................................................... 4 
1.3. Конкурентоспособност .............................................................................................. 4 
2. Стратегическа  цел за ориентиране  на енергийната  политика  на Европа ............. 5 
3. План  за действие ........................................................................................................ 6 
3.1. Вътрешен  енергиен  пазар .......................................................................................... 7 
3.2. Солидарност  между  държавите -членки  и сигурност  на доставките  на петрол , 
газ и електроенергия ................................................................................................ 11 
3.3. Дългосрочен  ангажимент  за намаляване  на парниковите  газове  и система  на ЕС 
за търговия  с емисии ................................................................................................ 13 
3.4. Амбициозна  програма  за мерки  за енергийна  ефективност  на общностно , 
национално , местно  и международно  равнище .................................................... 13 
3.5. По-дългосрочна  цел за възобновяема  енергия ...................................................... 14 
3.6. Европейски  стратегически  план  за енергийни  технологии ................................. 16 
3.7. Към бъдеще  на изкопаеми  горива  с ниско  съдържание  на CO 2.......................... 18 
3.8. Бъдещето  на ядрената  енергетика .......................................................................... 19 
3.9. Международна  енергийна  политика , която  активно  следва  интересите  на 
Европа ....................................................................................................................... 20 
3.10 Ефективен  мониторинг  и отчетност ....................................................................... 22 
4. Продължаване  на работата ...................................................................................... 24 
 
BG 3   BG СЪОБЩЕНИЕ  НА КОМИСИЯТА  ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ  СЪВЕТ  И 
ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  
ЕНЕРГИЙНА  ПОЛИТИКА  ЗА ЕВРОПА  
„С оглед  на това министрите  се споразумяха  за следните  цели : …предоставяне  на 
повече  енергия  на по-ниска  цена  на европейските  икономики ..“  
Декларация  от Месина , 1955 г. 
1. ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА  
Енергията  е от основно  значение  за функционирането  на Европа . Но времето  на 
сигурна  и евтина  енергия  за Европа  изглежда  отмина . Всички  държави -членки  са 
изправени  пред  предизвикателствата  на климатичните  промени , нарастването  на 
зависимостта  от внос  и по-високите  цени  на енергията . Освен  това взаимната  
зависимост  на държавите -членки  на ЕС в енергетиката , както  и в много  други  области , 
нараства  – срив  в електрозахранването  на една  страна  незабавно  оказва  влияние  и 
върху  други .  
Необходимо  е Европа  да действа  сега и заедно , за да осигури  устойчива , сигурна  и 
конкурентоспособна  енергия . По този начин  ЕС ще се върне  към корените  си. С 
Договора  за въглища  и стомана  през 1952 г. и Договора  за Евратом  през 1957 г. първите  
държави -членки  съзряха  необходимостта  от общ подход  в енергетиката . Оттогава  
енергийните  пазари  и геополитическите  съображения  значително  се промениха . Но 
нуждата  от действия  от страна  на ЕС е по-силна  от всякога . Без тях постигането  на 
целите  на ЕС в други  области , включително  Лисабонската  стратегия  за растеж  и 
работни  места  и Целите  на хилядолетието  за развитие , също  ще бъде  по-трудно . Новата  
европейска  енергийна  политика  трябва  да бъде  амбициозна , ефективна , дългосрочна  и 
в полза  на всички  европейци . 
1.1. Устойчивост  
Енергията  е причина  за 80% от емисиите  на парникови  газове  в ЕС1; тя е в основата  на 
климатичните  промени  и в голяма  степен  на замърсяването  на въздуха . ЕС се ангажира  
да се справи  с това - чрез намаляване  на емисиите  на парникови  газове  в Съюза  и в 
световен  мащаб  до равнище , което  ще ограничи  глобалното  повишаване  на 
температурата  до 2°C в сравнение  с прединдустриалните  равнища . Въпреки  това в 
резултат  на сегашната  енергийна  и транспортна  политика  се очаква  емисиите  на CO 2 в 
ЕС да нараснат  с около  5% до 2030 г., а емисиите  в световен  мащаб  – с 55%. 
Настоящите  енергийни  политики  в рамките  на ЕС не са устойчиви . 
                                                 
1 Източник  – Европейска  агенция  за околната  среда . Останалите  данни  са на Европейската  
комисия , ако не е посочено  друго . 
 
BG 4   BG 1.2. Сигурност  на доставките  
Европа  става  все по-зависима  от вноса  на въглеводороди . Ако се следва  принципа  
„бизнес  както  обикновено “ (business as usual), зависимостта  на ЕС от внос  на енергия  
ще скочи  от 50% от общото  потребление  на енергия  в ЕС понастоящем  до 65% през  
2030 г. Разчитането  на внос  на газ се очаква  да нарасне  от 57% до 84% до 2030 г, а на 
петрол  – от 82% на 93%. 
Тази  ситуация  носи  политически  и икономически  рискове . Натискът  върху  световните  
енергийни  ресурси  е силен . Международната  агенция  по енергетика  (МАЕ ) очаква  
световното  търсене  на петрол  да нарасне  с 41% до 2030 г. Как доставките  ще успеят  да 
задоволят  това търсене , е неизвестно : в световната  си енергийна  прогноза  за 2006 г. 
МАЕ  посочи , че „възможността  и желанието  на големи  производители  на петрол  и газ 
да увеличат  инвестициите  с цел задоволяване  на нарастващата  нужда  в света  са 
особено  несигурни “2. Опасността  от прекъсване  на доставките  нараства . 
В допълнение , все още не са създадени  необходимите  механизми  за гарантиране  на 
солидарност  между  държавите -членки  в случай  на енергийна  криза  и няколко  държави -
членки  са до голяма  степен  или изцяло  зависими  от един -единствен  доставчик  на газ. 
Същевременно , прилагайки  принципа  „бизнес  както  обикновено “ (business as usual), 
търсенето  на електроенергия  в ЕС се увеличава  с около  1,5% годишно . Дори  при 
успешна  политика  за енергийна  ефективност  през следващите  25 години  само  в 
производството  ще са необходими  инвестиции  в размер  на около  900 милиарда  еуро . 
Предвидимостта  и ефективните  вътрешни  пазари  на газ и електроенергия  са от основно  
значение  за осъществяване  на необходимите  дългосрочни  инвестиции  и за предлагане  
на конкурентоспособни  цени  на потребителите . Те обаче  все още липсват . 
1.3. Конкурентоспособност  
ЕС става  все по-незащитен  срещу  промените  и покачването  на цените  на 
международните  енергийни  пазари  и последиците  от постепенното  съсредоточаване  на 
запасите  от въглеводороди  в ръцете  на няколко  участници  на пазара . Потенциалният  
ефект  от това е значителен : ако например  цената  на петрола  нарасне  до 100 долара  за 
барел  през 2030 г., сметката  на ЕС-27 за внос  на енергия  ще се увеличи  с около  170 
милиарда  еуро , което  прави  годишно  увеличение  от 350 еуро  за всеки  гражданин  на 
ЕС3. Много  малко  от това преразпределение  на средства  ще доведе  до създаването  на 
допълнителни  работни  места  в ЕС. 
При условие , че са налице  правилна  политика  и законодателни  рамки , вътрешният  
енергиен  пазар  може  да стимулира  справедливи  и конкурентоспособни  цени  на 
енергията  и икономия  на енергия , както  и по-големи  инвестиции . Но все още не са 
налице  всички  условия  за постигане  на това. Това  не позволява  на гражданите  и 
икономиката  на ЕС да се възползват  изцяло  от либерализирането  на енергийния  сектор . 
Необходима  е дългосрочна  перспектива  за ограничаване  на въглерода  с цел 
насърчаване  на необходимите  инвестиции  в сектора  на електроенергията . 
                                                 
2 Световна  енергийна  прогноза  на МАЕ  за 2006 г. 
3 Предполагаем  обменен  курс  от 1,25 долара  за едно  еуро  и в сравнение  с цена  на петрола  от 60 
долара  (днешни  пари ) през 2030 г. 
 
BG 5   BG Увеличаването  на инвестициите  в енергийна  ефективност  и възобновяема  енергия  ще 
създаде  много  работни  места  и ще помогне  за насърчаване  на иновациите  и на 
икономика , основана  на знанието , в ЕС. Европейският  съюз  вече е световен  лидер  в 
технологиите  за възобновяема  енергия , които  реализират  оборот  от 20 милиарда  еуро  и 
осигуряват  работа  на 300 000 души4. Той има потенциал  да застане  начело  на бързо  
растящия  световен  пазар  на нисковъглеродни  енергийни  технологии . В сектора  на 
вятърната  енергия  например  компаниите  от ЕС имат  световен  пазарен  дял от 60%. 
Решимостта  на Европа  да продължи  да ръководи  глобалната  борба  срещу  
климатичните  промени  създава  възможност  за ЕС да дава насоки  за управление  на 
световната  научноизследователска  програма . Трябва  да се запазят  всички  възможности , 
за да се гарантира  разработването  на нови  технологии . 
Същевременно  е необходимо  да се вземе  под внимание  и социалното  измерение  в 
енергийната  политика  на Европа  на всички  етапи  на изготвяне  и прилагане  на 
индивидуалните  мерки . Тази  политика  трябва  да допринесе  за постигане  на растеж  и 
създаване  на работни  места  в Европа  в дългосрочен  план , но може  да има значително  
влияние  и върху  някои  продукти  и процеси  от международния  пазар , по-специално  в 
областта  на индустриите  с високо  енергийно  потребление .  
2. СТРАТЕГИЧЕСКА  ЦЕЛ  ЗА ОРИЕНТИРАНЕ  НА ЕНЕРГИЙНАТА  ПОЛИТИКА  НА 
ЕВРОПА  
Изходната  точка  за обща  енергийна  политика  е тройна : борба  срещу  климатичните  
промени , ограничаване  на външната  уязвимост  на ЕС по отношение  на вноса  на 
въглеводороди  и насърчаване  на растеж  и нови  работни  места  – така се осигурява  
сигурна  и достъпна  енергия  за потребителите .  
В светлината  на множеството  предложения , получени  по време  на консултациите  за 
нейната  Зелена  книга5, в този Стратегически  енергиен  преглед  Комисията  предлага  
европейската  енергийна  политика  да бъде  подкрепена  от: 
• цел на ЕС в международните  преговори  за постигане  на намаляване  с 30% на 
емисиите  на парникови  газове  в развитите  страни  до 2020 г. в сравнение  с 1990 г. 
Освен  това, до 2050 г. емисиите  на парникови  газове  в световен  мащаб  трябва  да 
бъдат  намалени  с 50% в сравнение  с 1990 г., което  включва  намаляване  с 60-80% в 
индустриализираните  страни . 
• ангажимент  на ЕС да постигне  намаляване  на парниковите  газове  с най-малко  20% 
до 2020 г. в сравнение  с 1990 г. 
Тези  цели  заемат  централно  място  в съобщението  на Комисията  „Ограничаване  на 
климатичните  промени  до 2° - Политически  възможности  за ЕС и света  за 2020 г. и 
по-нататък “6.  
                                                 
4 Европейски  съвет  за възобновяема  енергия  „Цели  за Европа  в областта  на възобновяемата  
енергия : 20% до 2020 г.“. 
5 Европейска  стратегия  за устойчива , конкурентоспособна  и сигурна  енергия , COM(2006) 105 
окончателен , 8.3.2006 г.; Работен  документ  на службите  на Комисията , Обобщен  доклад  за 
анализа  на дебата  върху  Зелената  книга  „Европейска  стратегия  за устойчива , 
конкурентоспособна  и сигурна  енергия “, SEC(2006) 1500. 
 
BG 6   BG Изпълнението  на ангажимента  на ЕС за сегашни  действия  по отношение  на 
парниковите  газове  трябва  да бъде  в центъра  на новата  европейска  енергийна  политика  
по три причини : i) емисиите  на CO 2 от енергия  представляват  80 % от емисиите  на 
парникови  газове  в ЕС, намаляването  на емисиите  означава  използване  на по-малко  и 
по-чиста  енергия , произведена  в региона , ii) ограничаване  на нарастващата  уязвимост  
на ЕС по отношение  на по-непостоянните  и по-високи  цени  на петрола  и газа, и iii) 
потенциален  принос  за създаване  на по-конкурентоспособен  енергиен  пазар  на ЕС чрез 
стимулиране  на новите  технологии  и създаването  на работни  места .  
Взети  заедно , тази стратегическа  цел и посочените  по-долу  конкретни  мерки  за 
нейното  осъществяване  образуват  ядрото  на новата  европейска  енергийна  политика .  
3. ПЛАН  ЗА ДЕЙСТВИЕ  
Постигането  на горепосочената  стратегическа  енергийна  цел означава  Европа  да се 
превърне  в икономика  с висока  енергийна  ефективност  и с енергия  с ниско  съдържание  
на СО 2, което  ще доведе  до нова  индустриална  революция , ще ускори  промените , 
целящи  слабо  нарастване  на въглерода  и в рамките  на няколко  години  съществено  
нарастване  на местната  енергия  с ниски  емисии , която  произвеждаме  и използваме . 
Предизвикателството  е това да се направи  по начин , който  увеличава  до най-голяма  
степен  ползите  за Европа  от потенциалната  конкурентоспособност  и ограничава  
потенциалните  разходи .  
Съществуващите  мерки  в области  като възобновяема  електроенергия , биогорива , 
енергийна  ефективност  и вътрешен  енергиен  пазар  вече постигнаха  значителни  
резултати , но при тях липсва  съгласуваност , необходима  за осигуряване  на 
устойчивост , сигурност  на доставките  и конкурентоспособност . Нито  един  елемент  на 
политиката  не дава всички  отговори  – те трябва  да бъдат  взети  заедно  като едно  цяло . 
Енергийната  политика  трябва  да бъде  включена  в много  и различни  области  на 
политиката . Например , както  бе посочено  по-горе, необходимо  е да се вземе  под 
внимание  социалното  измерение  в енергийната  политика  на Европа  във всички  етапи  
на изготвяне  и прилагане  на индивидуалните  мерки7 и да се използват  по-активно  
океаните  и моретата  за насърчаване  на енергийните  цели  на ЕС, имайки  предвид  
потенциала  им за подпомагане  на енергийното  производство  и за разнообразяване  на 
пътищата  и методите  за транспорт  на енергия8. Държавите -членки  трябва  да направят  
първата  стъпка , като приемат  стратегическо  виждане  и план  за действие  за следващите  
три години , в които  ясно  е посочена  целта  за постигане  на международно  обединяване  
на развитите  страни  за намаляване  на световните  емисии  на парникови  газове  с 30% до 
2020 г. и за значителен  принос  за намаляване  с 20 % на емисиите  на парникови  газове  в 
ЕС до 2020 г. Това  ще бъде  подкрепено  от внимателен  мониторинг  и отчитане  на 
напредъка , както  и от ефективен  обмен  на добри  практики  и постоянна  прозрачност  
посредством  редовно  представяне  от страна  на Комисията  на актуализиран  
Стратегически  енергиен  преглед . 
                                                                                                                                                        
6 Съобщение  на Комисията  до Съвета  и Европейския  парламент , COM(2007) 2. 
7 Съобщение  относно  преструктурирането , 31 март  2005 г., COM (2005) 120. 
8 Съобщение  на Комисията , озаглавено : Към бъдеща  морска  политика  на Съюза : Европейска  
гледна  точка  за океаните  и моретата , COM (2006) 275. 
 
BG 7   BG Посочените  по-долу  мерки  не само  ще насочат  ЕС по пътя  за превръщането  му в 
основана  на знанието  икономика , използваща  нисковъглеродна  енергия , но и ще 
подобрят  сигурността  на доставките  и ще допринесат  в по-голяма  степен  за 
конкурентоспособността .  
3.1. Вътрешен  енергиен  пазар  
Установяването  на реален  вътрешен  енергиен  пазар  е от основно  значение  за 
посрещане  на трите  предизвикателства  за Европа , свързани  с енергията :  
• Конкурентоспособност : конкурентоспособният  пазар  ще намали  разходите  за 
гражданите  и фирмите  и ще стимулира  енергийната  ефективност  и инвестициите ; 
• Устойчивост : Конкурентоспособният  пазар  е жизненоважен  за ефективното  
прилагане  на икономическите  инструменти , включително  правилното  
функциониране  на механизма  за търговия  с емисии . Освен  това операторите  на 
преносни  системи  трябва  да имат  интерес  да насърчават  връзката  между  
производство  на възобновяема  енергия , на комбинирана  енергия  за отопление  и 
електричество  и на енергия  от микроелектроцентрали , да стимулират  
нововъведенията  и по-малки  фирми  и частни  лица  да обмислят  възможността  за 
неконвенционални  доставки . 
• Сигурност  на доставките : ефективно  функциониращият  и конкурентоспособен  
вътрешен  енергиен  пазар  може  да има големи  предимства  по отношение  на 
сигурността  на доставките  и високите  стандарти  в обществените  услуги . Успешното  
отделяне  на мрежите  от конкурентните  части  на бизнеса  с електроенергия  и газ води  
до реални  стимули  за компаниите  да инвестират  в нова  инфраструктура , капацитет  
за свързване  и нови  производствени  мощности , което  ще предотврати  спиране  на 
тока и излишно  покачване  на цените . Истинският  единен  пазар  насърчава  
разнообразието .  
ЕО вече прие  поредица  от мерки9 за създаване  на вътрешен  енергиен  пазар , насочен  
към предоставяне  на действителен  избор  на всички  потребители  в ЕС, независимо  дали  
са граждани  или фирми , създаване  на нови  бизнес  възможности  и по-голяма  
трансгранична  търговия . 
Съобщението  относно  вътрешния  енергиен  пазар10 и окончателният  доклад  за 
секторното  проучване11 на конкуренцията  показват , че настоящите  правила  и мерки  
още не са постигнали  тези цели . Има признаци , че тази липса  на напредък  кара 
държавите -членки  да налагат  общи  тавани  на цените  на електроенергията  и газта . В 
зависимост  от равнището , на което  са определени  тези тавани , и от това дали  са от общ 
характер  или не, те могат  да попречат  на функционирането  на вътрешния  енергиен  
пазар  и да спрат  ценовите  сигнали  за нуждата  от нови  мощности , което  води  до по-
                                                 
9 Включително  вторите  директиви  за отваряне  на пазара , регламентите , насочени  към 
хармонизиране  на техническите  стандарти , необходими  за превръщане  на трансграничната  
търговска  дейност  в практика , и директивите  за сигурност  на доставките . 
10 Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета  относно  перспективите  за 
вътрешен  пазар  на газ и електроенергия , COM (2006) 841. 
11 Съобщение  на Комисията  „Секторно  проучване  по член  17 от Регламент  1/2003 на пазара  на газ 
и електроенергия  (окончателен  доклад ), COM (2006) 851. 
 
BG 8   BG малки  инвестиции  и бъдещи  проблеми  с доставките . При тези обстоятелства  те могат  
да затруднят  появата  на пазара  на нови  участници , включително  такива , които  
предлагат  чиста  енергия .  
В светлината  на множеството  предложения , получени  по време  на консултациите  за 
нейната  Зелена  книга , Комисията  е на мнение , че тази ситуация  не може  да 
продължава . Необходимо  е да се вземат  съгласувани  мерки  с цел през следващите  три 
години  да се създаде  европейска  мрежа  за газ и електроенергия  и истински  
конкурентоспособен  европейски  енергиен  пазар .  
За постигане  на това Комисията  изготви  следните  изисквания : 
3.1.1.  Разделяне  
Докладът  за вътрешния  пазар  и секторното  проучване  показват  опасността  от 
дискриминация  и злоупотреби , когато  компаниите  контролират  енергийните  мрежи , 
както  и производството  или продажбите , защитавайки  националните  пазари  и 
възпрепятствайки  конкуренцията . Подобна  ситуация  демотивира  вертикално  
интегрираните  компании  да инвестират  в своите  мрежи , тъй като колкото  повече  
увеличават  капацитета  на мрежата , толкова  по-голяма  е конкуренцията  на техния  
„домашен  пазар “ и толкова  по-ниски  са пазарните  цени . 
Комисията  смята , че могат  да бъдат  разгледани  две възможности  за решаване  на този 
проблем : напълно  независим  оператор  на системата  (когато  вертикално  интегрираната  
компания  остава  собственик  на активите  на мрежата  и редовно  получава  приход  от тях, 
но не отговаря  за тяхното  управление , поддръжка  или разширяване ) или разделяне  на 
собствеността  (когато  компаниите , отговарящи  за мрежите , са напълно  отделени  от 
компаниите  за доставка  и производство )12.  
Икономическите  факти  показват , че разделянето  на собствеността  е най-ефективният  
начин  за гарантиране  на избор  за потребителите  на енергия  и за насърчаване  на 
инвестициите . Това  е така, защото  отделните  компании , отговарящи  за мрежите , не се 
влияят  от застъпващите  се интереси  на доставчици  и производители  по отношение  на 
решенията  за инвестиции . Това  предотвратява  също  така прекалено  подробното  и 
сложно  регулиране  и неравномерното  разпределение  на административната  тежест .  
Подходът  с независим  системен  оператор  ще внесе  подобрения  в статуквото , но ще 
наложи  по-подробно , по-традиционно  и по-скъпо  регулиране  и няма  да бъде  толкова  
ефективен  при справяне  с демотивацията  за инвестиране  в мрежите . 
В допълнение  е необходимо  да се преразгледат  разпоредбите  относно  разделяне  на 
дистрибуцията , които  понастоящем  освобождават  дистрибуторите  с по-малко  от 100 
000 клиенти  от повечето  изисквания  за разделяне . 
                                                 
12 Това  вече съществува  за електроенергията  в Дания , Финландия , Италия , Нидерландия , 
Португалия , Румъния , Словакия , Словения , Испания , Швеция  и Обединеното  кралство  и за газта  
в Дания , Нидерландия , Португалия , Румъния , Испания , Швеция  и Обединеното  кралство . 
Отделеният  оператор  на преносна  система  е също  така собственик  на мрежата . 
 
BG 9   BG 3.1.2.  Ефективно  регулиране  
На първо  място  трябва  да бъдат  хармонизирани  равнищата  на правомощия  и 
независимост  на енергийните  регулатори  въз основа  на най-високия , а не на най-ниския  
общ знаменател  в ЕС. Второ , на регулаторите  трябва  да се възложи  да насърчават  не 
само  ефективното  развитие  на националния  пазар , но и развитието  на вътрешния  
енергиен  пазар . 
В допълнение , нужно  е да бъдат  хармонизирани  техническите  стандарти , необходими  
за ефективното  функциониране  на трансграничната  търговия . Напредъкът  към днешна  
дата е доста  малък . Създаването  на Група  на европейските  регулатори  на 
електроенергия  и газ (ERGEG) и регламентите  за електроенергия  и газ не предоставиха  
необходимите  насоки . Повечето  важни  технически  стандарти  продължават  да бъдат  
различни  във всяка  държава -членка , което  прави  трансграничната  търговия  трудна  и 
често  невъзможна . Три основни  възможности  заслужават  внимание : 
• Постепенно  развиване  на сегашния  подход : засилване  на сътрудничеството  между  
националните  регулатори , като бъде  поискано  от държавите -членки  да предоставят  
общностна  цел на националните  регулатори  и бъде  въведен  механизъм , чрез който  
Комисията  ще може  да преразглежда  някои  решения  на националните  регулатори , 
засягащи  вътрешния  енергиен  пазар13. 
• Европейска  мрежа  от независими  регулатори  (“ERGEG+”): Съгласно  този 
механизъм  ролята  на Групата  на европейските  регулатори  на електроенергия  и газ 
ще бъде  формализирана  и ще й бъде  възложено  да структурира  задължителни  
решения  относно  регулатори  и пазарни  участници  като оператори  на мрежи , 
търговци  или производители  на електроенергия , и относно  ясно  определени  
технически  въпроси  и механизми , свързани  с трансгранични  дейности . За него  ще е 
нужно  подходящо  участие  на Комисията  при необходимост , за да се гарантира , че 
интересът  на Общността  е взет под внимание .  
• Ще бъде  създаден  нов отделен  орган  на общностно  ниво . Той ще отговаря  за 
вземането  на индивидуални  решения  за пазара  на електроенергия  и газ на ЕС, 
свързани  с въпроси  от регулаторен  и технически  характер , чието  решаване  е 
необходимо  за практическото  функциониране  на трансграничната  търговия14.  
Съществува  връзка  между  разделянето  и регулирането . На пазари , на които  
разделянето  на собствеността  не е цялостно , е необходимо  по-подробно , сложно  и 
традиционно  регулиране . При тези обстоятелства  националните  регулатори  трябва  да 
имат  по-задължаващи  и по-широки  правомощия  за предотвратяване  на дискриминация . 
Въпреки  това регулаторите  не винаги  могат  да се справят  изцяло  с демотивацията  за 
адекватни  инвестиции  в мрежите  без разделяне  на собствеността . 
                                                 
13 Както  бе посочено  по-горе, това се основава  на подхода , който  вече е използван  в сектора  на 
електронните  комуникации  и по отношение  на освобождаванията  за достъп  на трети  страни  за 
нова  газова  и електроенергийна  инфраструктура . 
14 Съгласно  проекта  за Междуинституционално  споразумение  относно  действащата  рамка  за 
Европейските  регулаторни  агенции  (COM(2005)59 окончателен ) този орган  може , по-специално , 
да бъде  натоварен  със задачата  да прилага  общностните  стандарти  при специални  случаи , което  
включва  правото  да приема  самостоятелни  решения , задължителни  за трети  страни  (член  4). 
 
BG 10   BG Разглеждайки  трите  възможности , Комисията  смята , че първата  - „постепенно  
развиване  на сегашния  подход “ - няма  да е достатъчна , тъй като напредъкът  ще 
продължи  да се основава  на доброволно  споразумение  между  27-те национални  
регулатори , чиито  интереси  често  се различават . Следователно  минималният  подход  за 
постигане  на бърз  и ефективен  напредък  при хармонизиране  на техническите  аспекти , 
необходим  за ефективно  функциониране  на трансграничната  търговия , ще бъде  
подходът  ERGEG+. 
В очакване  на приемането  и прилагането  на официално  решение  регулаторите  трябва  
да бъдат  насърчавани  да работят  в по-тясно  сътрудничество , за да използват  по-
ефективно  съществуващите  правомощия  на доброволен  принцип . 
3.1.3.  Прозрачност  
Прозрачността  е от първостепенна  важност  за правилното  функциониране  на пазара . 
Понастоящем  операторите  на преносни  системи  предоставят  различна  информация , 
което  прави  някои  пазари  по-лесни  за конкуренция  за новите  участници  от други . 
Освен  това някои  регулатори  изискват  от производителите  по-голяма  прозрачност  по 
отношение  на производството  спрямо  други , което  може  да спомогне  за 
предотвратяване  на манипулиране  на цените . Необходимо  е установяването  на 
минимални  изисквания , подобни  на вече приетите  за телекомуникациите15
,, които  да 
бъдат  спазвани  от всички  компании  в ЕС.  
3.1.4.  Инфраструктура  
Приоритетният  план  за взаимно  свързване16 определя  пет приоритета : 
• Идентифициране  на най-важната  липсваща  инфраструктура  до 2013 г. и осигуряване  
на паневропейска  политическа  подкрепа  за попълване  на пропуските ; 
• Назначаване  на четирима  европейски  координатори  за изпълнение  на четирите  най-
важни  приоритетни  проекта : енергийната  връзка  между  Германия , Полша  и Литва ; 
свързване  със съоръжения  за вятърна  енергия , разположени  в морето , в Северна  
Европа ; взаимно  свързване  на електрически  мрежи  между  Франция  и Испания ; и 
газопровода  Набуко , който  извършва  пренос  на газ от Каспийско  море  към 
Централна  Европа ; 
• Договаряне  на максимален  период  от пет години , през който  трябва  да приключат  
процедурите  по планиране  и одобрение  на проекти , определени  като проекти  „от 
европейски  интерес “ съгласно  Трансевропейските  енергийни  насоки ; 
• Проучване  на нуждата  от увеличаване  на финансирането  за енергийните  
трансевропейски  мрежи , по-специално  с цел улесняване  на включването  на 
възобновяема  енергия  в мрежата ; както  и 
                                                 
15 Директива  2002/19/ ЕО на Европейския  парламент  и на Съвета  относно  достъпа  до електронни  
комуникации . 
16 Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета : Приоритетен  план  за взаимно  
свързване , COM (2006) 846. 
 
BG 11   BG • Създаване  на нов общностен  механизъм  и структура  за операторите  на преносни  
системи  (ОПС ), отговарящи  за координираното  мрежово  планиране . 
3.1.5.  Сигурност  на мрежата  
Опитът  показва , че за повишаване  на надеждността  на електроенергийната  система  на 
ЕС и предотвратяване  на сривове  са необходими  общи  минимални  и задължителни  
стандарти  за сигурност  на мрежите  в ЕС. В рамките  на новия  общностен  механизъм  и 
структура  за операторите  на преносни  системи  трябва  да се предложат  и общи  
минимални  стандарти  за сигурност . Те ще станат  задължителни  след  одобрение  от 
енергийните  регулатори . 
3.1.6.  Адекватност  на мощностите  за производство  на електроенергия  и доставки  
на газ 
През  следващите  25 години  Европа  трябва  да инвестира  900 милиарда  еуро  в нови  
мощности  за производство  на електроенергия . Газът  продължава  да бъде  
предпочитаното  гориво  заради  високата  си ефективност , но дори  в този случай  ще са 
нужни  инвестиции  в размер  на 150 милиарда  еуро  в газови  електроцентрали  и още 220 
милиарда  еуро  в инфраструктура . Основен  приоритет  за осигуряване  на адекватни  нови  
инвестиции  е доброто  функциониране  на вътрешния  енергиен  пазар , отправящ  
правилни  сигнали  към инвеститорите . Необходим  е също  така мониторинг  отблизо  на 
баланса  между  търсенето  и доставките , за да може  да се идентифицира  потенциален  
недостиг . Това  ще бъде  ключовата  роля  на новото  Бюро  на Енергийната  обсерватория  
(вж. по-долу ).  
3.1.7.  Енергетиката  като  обществена  услуга  
Енергията  е от основно  значение  за всеки  европеец . Съществуващото  европейско  
законодателство  изисква  спазване  на задълженията  за обществена  услуга . Но е 
необходимо  ЕС да предприеме  по-нататъшни  стъпки  за справяне  с недостига  на 
енергия . Комисията  ще изготви  Харта  на клиентите  в областта  на енергетиката  с 
четири  ключови  цели :  
• Съдействие  при изготвяне  на схеми  за подпомагане  на най-уязвимите  граждани  на 
ЕС да се справят  с повишаването  на цените  на енергията ;  
• Подобряване  на минималното  количество  информация , която  се предоставя  на 
гражданите , за да им се помогне  да изберат  между  доставчиците  и вариантите  за 
доставка ;  
• Намаляване  на документацията , когато  клиентите  сменят  доставчика  си; 
• Защита  на клиентите  от измамнически  практики  на продаване . 
3.2. Солидарност  между  държавите -членки  и сигурност  на доставките  на 
петрол , газ и електроенергия  
Вътрешният  енергиен  пазар  увеличава  взаимната  зависимост  на държавите -членки  при 
доставките  на електроенергия  и газ. Дори  да бъдат  постигнати  поставените  цели  за 
енергийна  ефективност  и използване  на възобновяеми  енергийни  източници , петролът  
 
BG 12   BG и газът  ще продължат  да задоволяват  над половината  от енергийните  нужди  на ЕС, 
като зависимостта  от внос  ще бъде  висока  и в двата  сектора  (над 90% за петрола  и 
около  80% за газа през 2030 г.). Производството  на електроенергия  ще бъде  силно  
зависимо  от газа. Без значителен  технологичен  напредък  петролът  ще продължи  да 
бъде  широко  използван  в транспорта . Затова  сигурността  на доставките  на тези горива  
ще бъде  от първостепенна  важност  за икономиката  на ЕС.  
ЕС има ефективни  енергийни  отношения  с традиционни  доставчици  на газ от 
Европейското  икономическо  пространство  (ЕИП ) - Норвегия , и извън  него  - Русия  и 
Алжир . ЕС е уверен , че в бъдеще  тези отношения  ще бъдат  заздравени . Независимо  от 
това за ЕС остава  важно  да насърчава  разнообразието  по отношение  на източниците , 
доставчиците , пътя  и метода  на транспорт . Освен  това е необходимо  да се създадат  
ефективни  механизми  за гарантиране  на солидарност  между  държавите -членки  в 
случай  на енергийна  криза . Това  е изключително  важно , имайки  предвид , че някои  
държави -членки  разчитат  до голяма  степен  или изцяло  само  на един  доставчик  на газ. 
Енергийната  сигурност  трябва  да бъде  насърчавана  по различни  начини : 
• Нужни  са мерки , които  да помогнат  на държавите -членки , прекалено  зависими  от 
един  доставчик  на газ, да разнообразят  доставките . Комисията  ще следи  за 
прилагането  на наскоро  транспонираната  Директива  за сигурност  на доставките  на 
газ17 и ще оцени  нейната  ефективност . Ще бъдат  разработени  проекти  за доставка  на 
газ от нови  региони , за създаване  на нови  газоразпределителни  центрове  в 
Централна  Европа  и балтийските  държави , за по-добро  използване  на 
стратегическите  възможности  за съхраняване  и за улесняване  на изграждането  на 
нови  терминали  за течен  природен  газ. Трябва  да бъдат  проучени  също  начини  за 
укрепване  на съществуващите  механизми  за солидарност  при криза  като Мрежата  от 
кореспонденти  в енергетиката  и Координационната  група  за газа. Стратегическите  
запаси  от газ ще помогнат  за сигурността  на доставките  на газ. Трябва  да се намери  
балансът  между  значителните  инвестиции  в нови  мощности  за съхраняване  и 
тръбопроводи , които  ще бъдат  необходими  за по-голяма  сигурност , и свързаните  с 
това разходи  за потребителите .  
• Механизмът  на ЕС за стратегическите  петролни  запаси , ефективно  координирани  
със запаси  на други  страни  от ОИСР  чрез МАЕ , работи  добре  и трябва  да бъде  
запазен . Но начинът , по който  ЕС контролира  приноса  си към този механизъм , може  
да бъде  подобрен . Изискванията  за отчитане  към държавите -членки  трябва  да бъдат  
по-големи , необходим  е по-мащабен  анализ  на това дали  запасите  са достатъчни  и 
по-добра  координация , ако МАЕ  прикани  към освобождаване  на запаси . Комисията  
ще анализира  тези въпроси  през 2007 г. 
• Взаимното  свързване  на електрически  мрежи  (вж. 3.1.4 горе) и задължителни  и 
действащи  стандарти  за надеждност  ще бъдат  третият  елемент  от този подход . Това  
ще помогне  по-специално  за преодоляване  на безпокойството  по отношение  на 
сигурността  на доставките  на електроенергия . 
                                                 
17 Директива  2004/67/E О на Европейския  парламент  и на Съвета  от 26 април  2004 г. относно  
мерките  за гарантиране  сигурността  на снабдяването  с природен  газ (OВ L 127, 29.4.2004 г., стр. 
92-96). 
 
BG 13   BG 3.3. Дългосрочен  ангажимент  за намаляване  на парниковите  газове  и система  
на ЕС за търговия  с емисии  
ЕС традиционно  подкрепя  използването  на икономически  инструменти  за включване  
на външни  разходи , което  позволява  на пазара  да определи  как да реагира  най-
ефективно  и с малки  разходи . По-специално  в съобщението  си Ограничаване  на 
климатичните  промени  до 2° - Политически  възможности  за ЕС и света  за 2020 г. и 
по-нататък  Комисията  определи  механизма  за търговия  с емисии , който  трябва  да 
остане  ключов  механизъм  за стимулиране  на намаляването  на въглеродните  емисии , и 
как този механизъм  може  да бъде  използван  като основа  за международни  усилия  в 
борбата  с климатичните  промени . Комисията  преразглежда  схемата  на ЕС за търговия  с 
емисии , за да може  тази търговия  да достигне  пълния  си потенциал : важно  е да се 
създават  стимули  за насърчаване  на промени  в това как Европа  произвежда  и използва  
своята  енергия . 
3.4. Амбициозна  програма  за мерки  за енергийна  ефективност  на общностно , 
национално , местно  и международно  равнище  
За гражданите  на Европа  енергийната  ефективност  е най-близкият  до тях елемент  на 
европейската  енергийна  политика . По-добрата  енергийна  ефективност  има потенциала  
да даде  най-значителния  принос  за постигане  на устойчивост , конкурентоспособност  и 
сигурност  на доставките . 
На 19 октомври  2006 г. Комисията  прие  План  за действие  за енергийна  ефективност18, 
съдържащ  мерки , които  ще насочат  ЕС към постигане  на ключовата  цел за намаляване  
с 20% на потреблението  на първична  енергия  до 2020 г. Ако планът  се окаже  успешен , 
това означава , че до 2020 г. ЕС ще използва  приблизително  13% по-малко  енергия , 
отколкото  днес , и така ще спестява  100 милиарда  еуро  и около  780 милиона  тона  CO 2 
годишно . За тази цел обаче  ще са необходими  значителни  усилия  за промяна  на 
поведението  и допълнителни  инвестиции . 
Ключовите  мерки  включват :  
• Ускоряване  на използването  на ефективни  по отношение  на горивото  средства  за 
транспорт , по-рационално  използване  на обществения  транспорт  и гаранция , че 
потребителите  заплащат  реалните  разходи  за транспорт19; 
• По-строги  стандарти  и по-добро  етикетиране  на уредите ; 
• Бързо  подобряване  на енергийната  ефективност  на сградите  на ЕС и стартиране  на 
инициатива  за превръщане  на ниското  потребление  на електроенергия  в норма  за 
новите  сгради ; 
• Съгласувано  използване  на данъчната  система  за постигане  на по-ефективно  
използване  на енергията ; 
                                                 
18 План  за действие  за енергийна  ефективност : Реализиране  на потенциала  COM(2006)545, 19 
октомври  2006 г. 
19 Вж. също  „Европа  продължава  да се движи  - Устойчива  мобилност  за континента  ни - 
Средносрочен  преглед  на Бялата  книга  за транспорта  на Европейската  комисия  от 2001 г.“ 
COM(2006)314, 22 юни 2006 г. 
 
BG 14   BG • Подобряване  на ефективността  на производството , преноса  и дистрибуцията  на 
топло - и електроенергия ;  
• Ново  международно  споразумение  за енергийна  ефективност , целящо  насърчаване  
на общи  усилия .  
Ново  международно  споразумение  за енергийна  ефективност  
То може  да накара  държавите  от ОИСР  и ключови  развиващи  се страни  (като  
Китай , Индия  и Бразилия ) заедно  да ограничат  използването  на продукти , които  не 
отговарят  на минималните  стандарти , и да се споразумеят  за общ подход  за 
спестяване  на енергия . ЕС може  да направи  през 2007 г. официално  предложение , 
което  после  да бъде  обсъдено  и на голяма  международна  конференция  за енергийната  
ефективност  по време  на германското  председателство  на Г-8. Като  цел може  да се 
постави  подписването  на споразумение  по време  на Олимпийските  игри  в Пекин . 
Потенциалните  възможности  за спестяване  на енергия  и намаляване  на СО 2 са 
огромни  – според  МАЕ  подобрената  енергийна  ефективност  може  да намали  с около  
20% сегашните  общи  емисии  на СО 2. 
3.5. По-дългосрочна  цел за възобновяема  енергия  
През  1997 г. Европейският  съюз  започна  да работи  за увеличаване  на дела  на 
възобновяемата  енергия  в общия  енергиен  микс  на 12% до 2010 г., два пъти  повече  в 
сравнение  с 1997 г. Оттогава  производството  на възобновяема  енергия  нарасна  с 55%. 
Въпреки  това ЕС не успява  да достигне  целта  си. Малко  вероятно  е делът  на 
възобновяема  енергия  да надхвърли  10% до 2010 г. Основната  причина  договорените  
цели  за възобновяема  енергия  да не бъдат  постигнати  е липсата  на съгласувана  и 
ефективна  политическа  рамка  в целия  ЕС и стабилно  дългосрочно  виждане , както  и по-
високите  разходи  за възобновяеми  енергийни  източници  в сравнение  с 
„традиционните “ енергийни  източници . В резултат  на това само  ограничен  брой  
държави  постигнаха  сериозен  напредък  в тази област  и не бе достигната  критичната  
маса , която  да превърне  ограниченото  производство  на възобновяема  енергия  в 
тенденция . 
ЕС се нуждае  от промяна , която  да даде  надеждна  дългосрочна  перспектива  за 
бъдещето  на възобновяемата  енергия  в ЕС въз основа  на съществуващите  инструменти , 
а именно  Директивата  за възобновяема  електроенергия . Това  е от основно  значение  за 
осъществяване  на настоящите  цели20 и за насърчаване  на по-нататъшни  инвестиции , 
иновации  и работни  места . Предизвикателството  на политиката  за възобновяема  
енергия  е в това да се намери  правилният  баланс  между  инсталирането  на 
широкомащабни  мощности  за възобновяема  енергия  днес  и изчакването , докато  
научните  изследвания  намалят  разходите  за тях в близко  бъдеще . Намирането  на 
правилния  баланс  означава  да бъдат  взети  под внимание  следните  фактори : 
• По принцип  използването  на възобновяема  енергия  днес  е по-скъпо  от използването  
на въглеводороди , но разликата  намалява , особено  като се имат  предвид  разходите , 
предизвикани  от климатичните  промени ; 
                                                 
20 Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета : Последващи  действия  във връзка  
със Зелената  книга : отчитане  на напредъка  във възобновяемата  енергия  COM(2006) 849. 
 
BG 15   BG • Икономиите  от мащаба  могат  да намалят  разходите  за възобновяема  енергия , но за 
това са нужни  огромни  инвестиции  днес ; 
• Възобновяемата  енергия  помага  за подобряване  на сигурността  на енергийните  
доставки  за ЕС чрез увеличаване  на дела  на енергията  местно  производство , 
разнообразяване  на горивата  и източниците  за внос  на енергия  и увеличаване  на дела  
на енергията  от политически  стабилни  региони , както  и чрез създаване  на нови  
работни  места  в Европа ; 
• Възобновяемата  енергия  не изхвърля  или изхвърля  много  малко  парникови  газове  и 
по-голямата  част от нея е от значителна  полза  за качеството  на въздуха .  
В светлината  на информацията , получена  по време  на публичните  консултации , и 
оценката  на ефекта , Комисията  предлага  в своята  Пътна  карта  за възобновяема  
енергия21 задължителен  ангажимент  за увеличаване  на равнището  на възобновяема  
енергия  в използвания  от ЕС енергиен  микс  от по-малко  от 7% днес  на 20 % до 
2020 г. Целите  след  2020 г. ще бъдат  оценени  в светлината  на технологичния  напредък .  
Как да направим  това ? 
За постигане  на целта  от 20% ще е необходим  силен  растеж  и в трите  сектора  на 
възобновяема  енергия : електроенергия , биогорива  и отопление  и охлаждане . И в 
трите  сектора  политическите  рамки , изготвени  в определени  държави -членки , 
постигнаха  резултати , показващи  как това  е възможно .  
Възобновяемата  енергия  има потенциал  да предоставя  около  една  трета  от 
електроенергията  в ЕС до 2020 г. Вятърната  енергия  покрива  приблизително  20% от 
днешните  нужди  от електроенергия  в Дания , 8% в Испания  и 6% в Германия . 
Предвижда  се разходите  за други  нови  технологии  – фотоволтаични  системи , 
системи , използващи  слънчевата  топлина  или енергията  на вълните  и на приливите  и 
отливите  – да намалеят  спрямо  сегашните  високи  равнища . 
В сектора  на системите  за отопление  и охлаждане  трябва  да бъде  постигнат  
напредък  в множество  технологии . В Швеция  например  са инсталирани  над 185 000 
помпи  за геотермална  енергия . Германия  и Австрия  са лидери  в отоплението  със 
слънчева  енергия . Ако останалите  държави -членки  достигнат  тези  равнища , делът  
на възобновяема  енергия  в отоплението  и охлаждането  в общото  производство  на 
електроенергия  в ЕС ще скочи  с 50%.  
По отношение  на биогоривата  Швеция  вече достигна  пазарен  дял от 4% на 
бензиновия  пазар  на биоетанол , докато  Германия  е световен  лидер  в областта  на 
биодизела  с дял от 6% на пазара  на дизел . Очаква  се до 2020 г. биогоривата  да 
достигнат  14% от използваните  в транспорта  горива . 
Целта  от 20% наистина  е амбициозна  и за постигането  ще са необходими  значителни  
усилия  от всички  държави -членки . Приносът  на всяка  държава -членка  към постигане  
на целта  на Съюза  трябва  да вземе  предвид  различни  национални  обстоятелства  и 
                                                 
21 Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета : Пътна  карта  за възобновяема  
енергия : Възобновяемите  енергии  през 21-и век; изграждане  на устойчиво  бъдеще , COM(2006) 
848. 
 
BG 16   BG изходни  точки , включително  естеството  на енергийния  микс . Държавите -членки  трябва  
да проявят  гъвкавост  за насърчаване  на тези възобновяеми  енергии , които  са най-
подходящи  в зависимост  от техния  специфичен  потенциал  и приоритети . Начинът , по 
който  държавите -членки  ще изпълнят  своите  цели , трябва  да бъде  посочен  в 
национални  планове  за действие , които  се предоставят  на Комисията . Необходимо  е 
плановете  да съдържат  секторни  цели  и мерки , съвместими  с постигане  на 
договорените  общи  национални  цели . На практика  при прилагане  на плановете  си 
държавите -членки  трябва  да определят  собствени  цели  за електроенергия , биогорива , 
отопление  и охлаждане , които  Комисията  ще провери , за да се увери , че общата  цел е 
изпълнена . Комисията  ще представи  тази структура  в нов законодателен  пакет  за 
възобновяемите  енергии  през 2007 г.  
Особена  характеристика  на тази рамка  е необходимостта  от минимална  координирана  
работа  по отношение  на биогоривата  в целия  ЕС. Въпреки  че понастоящем  и в близко  
бъдеще  биогоривата  са по-скъпи  от останалите  форми  на възобновяема  енергия , те са 
единственият  начин  за значително  намаляване  на зависимостта  от петрол  в 
транспортния  сектор  през следващите  15 години . Затова  в пътната  си карта  за 
възобновяема  енергия  и доклада  си за напредъка  в областта  на биогоривата22 
Комисията  предлага  да бъде  установена  минимална  задължителна  цел от 10% за 
биогоривата  при превозните  средства  до 2020 г. и да се гарантира , че използваните  
биогорива  са устойчиви  от гледна  точка  на природата , както  в ЕС, така и извън  него . 
ЕС трябва  да ангажира  трети  страни  и техните  производители  да осъществят  тази цел. 
В допълнение  законодателният  пакет  за възобновяеми  енергии  от 2007 г. ще включва  
специални  мерки , които  улесняват  навлизането  на пазара  както  на биогорива , така и на 
технологии  за отопление  и охлаждане , използващи  възобновяеми  енергии . Освен  това 
Комисията  ще продължи  и ще увеличи  използването  на възобновяема  енергия  чрез 
други  политики  и съпътстващи  мерки  с цел създаване  на реален  вътрешен  пазар  за 
възобновяема  енергия  в ЕС.  
Колко  ще струва  това ? 
Постигането  на дял от 20% за възобновяемите  енергии  ще доведе  до допълнителен  
среден  годишен  разход  от приблизително  18 милиарда  еуро  – общата  сметка  на ЕС за 
внос на енергия  през 2020 г. ще бъде  с около  6% по-висока . Тази  цифра  обаче  
предполага  цени  на петрола  от 48 долара  за барел  до 2020 г. Ако цените  нараснат  до 
78 долара  за барел , средният  годишен  разход  ще намалее  до 10,6 милиарда  еуро . Ако 
бъде  включена  и цена  от над 20 еуро  за въглерода , делът  от 20% практически  няма  да 
струва  повече , отколкото  ако се разчита  на „традиционните “ енергийни  източници , 
а ще доведе  до създаване  на много  работни  места  в Европа  и на нови  европейски  
компании , ориентирани  към технологиите .  
3.6. Европейски  стратегически  план  за енергийни  технологии  
Европа  има две ключови  цели  за енергийните  технологии : намаляване  на разходите  за 
чиста  енергия  и поставяне  на индустрията  на ЕС начело  на бързо  растящия  сектор  на 
нисковъглеродни  технологии . За постигане  на тези цели  Комисията  ще представи  през  
                                                 
22 Съобщение  на Комисията  до Европейския  парламент  и Съвета : Доклад  за напредъка  в областта  
на биогоривата , COM (2006) 845. 
 
BG 17   BG 2007 г. Европейски  стратегически  план  за енергийни  технологии23. Този  план  ще се 
нуждае  от дългосрочно  виждане , посредством  което  да се приеме  дългосрочното  
предизвикателство  за постигане  на напредък  към система  от енергия  с ниско  
съдържание  на въглерод  по конкурентоспособен  начин . 
– До 2020 г. технологиите  трябва  да осъществят  целта  от 20% възобновяема  енергия , 
като позволят  рязко  покачване  на дела  на възобновяемите  енергии  с по-ниски  
разходи  (включително  разполагане  на съоръжения  за вятърна  енергия  в морето  и 
биогорива  от второ  поколение );  
– До 2030 г. ще нарасне  необходимостта  електроенергията  и топлоенергията  да се 
произвеждат  от нисковъглеродни  източници  и захранвани  от изкопаеми  горива  
централи , които  улавят  и съхраняват  CO 2. Начините  на транспортиране  все повече  
трябва  да се адаптират  към използването  на биогорива  от второ  поколение  и 
водородни  горивни  клетки ; 
– За 2050 г. и по-нататък  преминаването  към нисковъглеродни  технологии  в 
европейската  енергийна  система  трябва  да бъде  завършено , като използваният  
европейски  енергиен  микс  може  да включва  големи  дялове  възобновяема  енергия , 
устойчиви  въглища  и газ, устойчив  водород  и за държавите -членки , които  желаят , 
енергия , получена  чрез ядрено  делене  от четвърто  поколение  или чрез ядрен  синтез .  
Това  е виждането  за една  Европа  с успешна  и устойчива  енергийна  икономика , която  
успя  да се възползва  от възможностите  отвъд  заплахите  на климатични  промени  и 
глобализацията , извоюва  си световно  лидерство  в технологиите  за чиста  и ефективна  
енергия  с малки  емисии  и стана  двигател  за просперитет  и ключов  фактор  за растеж  и 
заетост . За осъществяване  на тази цел Европейският  съюз  трябва  да действа  задружно  и 
бързо , като се споразумее  за и изпълни  Европейския  стратегически  план  за енергийни  
технологии , съпътстван  от реалистични  ресурси . Съгласно  Седмата  рамкова  програма  
за научни  изследвания  годишните  разходи  за изследвания  в енергетиката  през 
следващите  седем  години  ще нараснат  с 50% на равнище  ЕС, но дори  така няма  да се 
постигне  нужният  напредък . Планът  за технологиите  трябва  да бъде  амбициозен ; 
необходимо  е да координира  по-добре  разходите  на общностно  и национално  равнище  
и да определи  ясни  цели  с точни  пътни  карти  и действия . Той трябва  да използва  
всички  налични  инструменти  на ЕС, включително  съвместните  технологични  
инициативи  и работата  на Европейския  институт  за технология .  
Приоритетите  на подобна  планирана  инициатива  могат  да включват : 
– Повече  енергийно  ефективни  сгради , уреди , оборудване , промишлени  процеси  и 
транспортни  системи ;  
– Разработване  на биогорива , по-специално  биогорива  от второ  поколение , които  да 
станат  напълно  конкурентоспособна  алтернатива  на въглеводородите ;  
                                                 
23 Вж. също  съобщение  на Комисията : Към Европейски  стратегически  план  за енергийни  
технологии , COM(2006) 847. 
 
BG 18   BG – Превръщане  на изградените  в морето  широкомащабни  съоръжения  за вятърна  
енергия  в конкурентоспособни  в краткосрочен  план  и подготвяне  на почвата  за 
изграждане  на конкурентоспособна  европейска  супермрежа  в морето ;  
– Превръщане  на фотоволтаичната  електроенергия  в конкурентоспособна , което  ще 
направи  възможно  използването  на слънчева  енергия ; 
– Използване  на технологии  с горивни  клетки  и водород  за извличане  на ползата  от 
тях в децентрализираното  производство  и транспорта ;  
– Устойчиви  технологии  с въглища  и газ, по-специално  улавяне  и съхраняване  на 
въглерода  (вж. долу ); 
– ЕС трябва  да запази  технологичното  си лидерство  в ядрените  реактори  с делене  от 
четвърто  поколение  и бъдещата  технология  на синтез  за по-голяма  
конкурентоспособност , безопасност  и сигурност  на атомната  електроенергия , както  
и за намаляване  на отпадъците .  
Тези  секторни  цели  трябва  да бъдат  подкрепени  от специални  действия  и увеличаване  
на разходите  за изследвания  в енергетиката . Комисията  ще предложи  европейски  
стратегически  план  за енергийни  технологии  на Европейския  съвет  през пролетта  на 
2008 г. 
3.7. Към  бъдеще  на изкопаеми  горива  с ниско  съдържание  на CO 2 
Въглищата  и газът  съставляват  50% от доставките  на електроенергия  в ЕС и е сигурно , 
че те ще продължат  да бъдат  важна  част от използвания  от нас енергиен  микс . 
Дългосрочните  резерви  са от основно  значение . Но емисиите  на СО 2 от въглища  са 
близо  два пъти  повече  от тези от газ. Необходимо  е по-чисто  производство , използващо  
въглища , и намаляване  на СО 2. Освен  това разработването  на системи  за чисто  улавяне  
и съхраняване  на въглищата  и въглерода  ще бъде  от първостепенна  важност  на 
международно  равнище : МАЕ  очаква  до 2030 г. да бъде  произведена  два пъти  повече  
електроенергия  от въглища . Това  ще доведе  до изпускане  на около  пет милиарда  тона  
СО 2 във въздуха , което  представлява  40% от очаквания  растеж  на глобалните  емисии  
на СО 2, свързани  с енергията . В допълнение  към Европейския  стратегически  план  за 
енергийни  технологии  ще са нужни  и други  дейности  за насърчаване  на 
международните  изследвания  и действия  за улавяне  и съхраняване  на СО 2. 
За да си осигури  глобално  лидерство , ЕС трябва  да има ясно  виждане  за въвеждането  
на системи  за улавяне  и съхраняване  на СО 2 в ЕС, да изготви  благоприятна  регулаторна  
рамка  за тяхното  разработване , да инвестира  повече  и по-ефективно  в научни  
изследвания , както  и да предприеме  международни  действия . В бъдеще  ще е 
необходимо  също  включване  на улавянето  и съхраняването  в системата  на ЕС за 
търговия  с емисии . 
Както  отбеляза  в съобщението  си за устойчиво  производство  на енергия24, през 2007 г. 
Комисията  ще започне  работа  по: 
                                                 
24 Съобщение  на Комисията : Устойчиво  производство  на енергия  от изкопаеми  горива : постигане  
на почти  нулеви  емисии  до 2020 г. COM(2006) 843.  
 
BG 19   BG • Разработване  на механизъм  за насърчаване  на изграждането  и пускането  в 
експлоатация  до 2015 г. на 12 широкомащабни  демонстрационни  съоръжения  с 
технологии  с устойчиви  изкопаеми  горива  в производството  на енергия  за търговски  
цели  в ЕС25. 
• Изготвяне  на ясна  перспектива  кога ще е необходимо  централите , захранвани  с 
въглища , и газовите  централи  да инсталират  системи  за улавяне  и съхраняване  на 
СО 2. Въз основа  на наличната  информация  Комисията  смята , че по принцип  до 2020 
г. всички  нови  централи , захранвани  с въглища , трябва  да бъдат  оборудвани  със 
системи  за улавяне  и съхраняване  на СО 2, след  което  съществуващите  централи  
постепенно  ще приложат  същия  подход . Все още е прекалено  рано  за постигане  на 
окончателно  виждане  по този въпрос , но Комисията  се надява , че ще бъде  в 
състояние  да направи  категорични  препоръки  възможно  най-скоро . 
3.8. Бъдещето  на ядрената  енергетика  
Понастоящем  около  една  трета  от електроенергията  и 15% от използваната  в ЕС 
енергия  се произвеждат  от ядрени  съоръжения , които  са най-големите  източници  на 
енергия  без въглероден  диоксид  в Европа  (CO 2). Ядрената  енергия  е един  от начините  
за ограничаване  на емисиите  на CO 2 в ЕС, а за държавите -членки , които  желаят , тя 
може  да стане  част от енергиен  сценарий , при който  ще е необходимо  значително  
намаляване  на емисиите  през следващите  десетилетия .  
Ядрената  енергия  се влияе  по-малко  от промените  в цените  на горивата , отколкото  
производството  въз основа  на въглища  или газ, тъй като уранът  представлява  
ограничена  част от общите  разходи  за производство  на ядрена  електроенергия  и идва  
от източници , които  са достатъчни  за още много  десетилетия  напред  и широко  
разпространени  по света . 
Както  се вижда  от приложената  към настоящия  документ  таблица , която  се спира  на 
предимствата  и недостатъците  на различни  източници  на енергия , ядрената  енергия  е 
сред  най-евтините  източници  на енергия  с ниско  съдържание  на въглерод , която  в 
момента  се произвежда  в ЕС, и разходите  за нея са относително  непроменливи26. 
Следващото  поколение  ядрени  реактори  трябва  да намали  тези разходи  още повече . 
Всяка  държава -членка  трябва  сама  да реши  дали  да разчита  на атомната  
електроенергия  или не. Но ако равнището  на атомна  енергия  в ЕС бъде  понижено , от 
основно  значение  е това понижение  да бъде  в съответствие  с въвеждането  на други  
допълнителни  източници  на енергия  с ниско  съдържание  на въглерод  за 
производството  на електроенергия ; в противен  случай  целта  за намаляване  на емисиите  
                                                 
25 Европейската  технологична  платформа  за централа , захранвана  с изкопаеми  горива  с нулеви  
емисии  (ZEP TP), съдържа  в ключовите  препоръки  на стратегическата  си научна  програма , 
приета  в края  на 2006 г., призив  за ранно  изпълнение  на 10-12 интегрирани  широкомащабни  
демонстрационни  проекта  на електроцентрали  в Европа , снабдени  със системи  за улавяне  и 
съхраняване  на въглерода . 
26 Според  Световната  енергийна  прогноза  на МАЕ  за 2006 г. „новите  атомни  електроцентрали  
могат  да произвеждат  електроенергия  на цена  между  4,9 и 5,7 американски  цента  за kWh [между  
3,9 и 4,5 евроцента  по обменни  курсове  от средата  на ноември  2006 г.], ако рисковете  при 
изграждане  и експлоатация  са намалени “ и „цена  от около  10 долара  за тон изпуснат  CO 2 прави  
атомните  електроцентрали  конкурентоспособни  на електроцентралите , захранвани  с въглища . 
 
BG 20   BG на парникови  газове  и подобряване  на сигурността  на енергийните  доставки  няма  да 
бъде  постигната . 
В настоящия  енергиен  контекст  МАЕ  очаква  използването  на атомна  енергия  в света  да 
нарасне  от 368 GW през 2005 г. на 416 GW през  2030 г. Следователно  има 
икономически  ползи  от запазване  и развиване  на технологичното  лидерство  на ЕС в 
тази област .  
Както  е посочено  в нова  Примерна  ядрена  програма27, на равнище  ЕС трябва  да се 
изготви , в съответствие  с общностното  законодателство , актуална  рамка  за атомна  
енергия  за държавите -членки , които  изберат  тази енергия , като бъдат  спазени  най-
високи  стандарти  за безопасност , сигурност  и неразпространение , както  се изисква  в 
Договора  за Евратом . Но атомната  енергия  повдига  също  така важни  въпроси  за 
управление  на ядрените  отпадъци  и извеждането  от експлоатация , така че тези въпроси  
също  трябва  да бъдат  включени  в бъдещата  работа  на Общността . ЕС трябва  да 
продължи  усилията  си, за да гарантира , че тези високи  стандарти  се спазват  и на 
международно  равнище . За постигане  на напредък  по този въпрос  Комисията  предлага  
да бъде  създадена  Група  на високо  равнище  в ЕС за ядрена  безопасност  и сигурност , 
която  постепенно  ще разработва  общо  виждане  и накрая  ще изготви  допълнителни  
европейски  правила  за ядрена  безопасност  и сигурност .  
3.9. Международна  енергийна  политика , която  активно  следва  интересите  на 
Европа  
ЕС не може  да постигне  сам целите  на своята  енергийна  политика  и на политиката  по 
отношение  на климатичните  промени . В бъдеще  ЕС ще бъде  източник  на едва 15% от 
новите  емисии  на CO 2. С новите  цели  до 2030 г. ЕС ще използва  по-малко  от 10% от 
световната  енергия . Предизвикателствата , поставяни  от сигурността  на енергийните  
доставки  и климатичните  промени , не могат  да бъдат  преодолени , ако ЕО или нейните  
държави -членки  действат  самостоятелно . Необходимо  е да се работи  както  с развитите , 
така и с развиващите  се страни , с потребителите  и производителите  на енергия  за 
осигуряване  на конкурентоспособна , устойчива  и сигурна  енергия .  
ЕС и държавите -членки  трябва  да следват  тези цели  единодушно , създавайки  
ефективни  партньорства , които  да ги превърнат  във важна  външна  политика . Енергията  
трябва  да заема  централно  място  във външните  отношения  на ЕС; тя е от 
първостепенно  значение  за геополитическата  сигурност , икономическата  стабилност , 
социалното  развитие  и международните  усилия  за борба  с климатичните  промени . 
Затова  ЕС трябва  да изгражда  ефективни  отношения  в енергийната  област , основани  на 
взаимно  доверие , сътрудничество  и взаимна  зависимост , с всички  свои  международни  
партньори . Това  означава  разширяване  на географския  обхват  на отношенията  и 
задълбочаването  им въз основа  на споразумения  с ясни  разпоредби  за енергията . 
Европейският  съвет  одобри  становище  за дългосрочна  рамка  за външното  измерение  на 
енергетиката , подготвена  съвместно  от Комисията  и Съвета28, и прие  да създаде  мрежа  
от кореспонденти  за енергийна  сигурност , които  ще установят  система  за ранно  
                                                 
27 Проект  за примерна  ядрена  програма , COM (2006) 844. 
28 Документ  на Европейската  комисия  и Върховния  представител  със заглавие  „Външна  политика , 
която  обслужва  енергийните  интереси  на Европа “, юни 2006 г. S160/06, последван  от документа  
„Външни  енергийни  отношения  – от принципи  към действия “ COM(2006)590 окончателен . 
 
BG 21   BG предупреждение  и ще увеличат  способността  на ЕС да действа  в случай  на външен  
натиск  върху  енергийната  сигурност .  
ЕС вече изразява  единодушно  становище  при договарянето  на международни  
споразумения  в областта  на търговията . Настоящите  и бъдещи  международни  
споразумения , независимо  дали  са двустранни  или с няколко  държави  едновременно , 
може  да бъдат  използвани  по-ефективно  за създаване  на юридически  обвързващи  
ангажименти . Те могат  да обхващат  взаимно  либерализиране  на търговските  условия  и 
инвестиции  на пазари , ориентирани  към производството , и тези, ориентирани  към 
потребителите , и предоставяне  на достъп  до тръбопроводите  от страни , разположени  
по трасето  на транзитните  и транспортни  мрежи . Освен  това могат  да бъдат  използвани  
за насърчаване  на международната  търговия  с биогорива  от устойчиво  производство  
или екологично  чисти  стоки , или за международно  определяне  на цените  на 
въглеродните  емисии .  
ЕС трябва  да продължи  да следва  тези принципи , за да бъдат  те превърнати  в действия . 
Първата  стъпка  към единодушно  становище  е изготвянето  на ясни  цели  и средства  за 
ефективна  координация . Редовните  стратегически  енергийни  прегледи  ще предоставят  
цялостна  рамка  за чести  дискусии  по външни  енергийни  теми  в институциите  на ЕС. 
Приоритетите  на ефективна  външна  енергийна  политика  на ЕС през следващите  три 
години  са: 
• ЕО и държавите -членки  трябва  да играят  ръководна  роля  в изготвянето  на 
международни  споразумения , включително  бъдещето  на Договора  за енергийната  
харта  и действията  по отношение  на климата  след  2012 г.  
• Енергийните  отношения  на ЕС с неговите  съседи  са от основно  значение  за 
европейската  сигурност  и стабилност . ЕС трябва  да се стреми  към създаване  на 
широка  мрежа  от страни  около  себе си, действаща  въз основа  на общи  правила  или 
принципи , които  произтичат  от енергийната  политика  на ЕС.  
• Задълбочаване  на отношенията  с нашите  външни  енергийни  доставчици  и по-
нататъшно  развиване  на всестранни  партньорства , основани  на взаимен  интерес , 
прозрачност , предвидимост  и взаимност .  
• Създаване  на по-тесни  енергийни  отношения  с други  големи  потребители , по-
специално  чрез МАЕ  и Г-8 или чрез по-активно  двустранно  сътрудничество .  
• По-голямо  използване  на финансови  инструменти  посредством  засилено  
сътрудничество  с ЕИБ  и ЕБВР  и създаване  на инвестиционен  фонд  в полза  на 
политиката  на добросъседство , за да се подобри  енергийната  сигурност  на ЕС.  
• Подобряване  на условията  за инвестиране  в международни  проекти , насочени  
например  към изготвяне  на ясно  определена  и прозрачна  законова  рамка  и към 
назначаване  на европейски  координатори , които  да представляват  интересите  на ЕС 
в ключови  международни  проекти .  
• Насърчаване  на неразпространението , ядрената  безопасност  и сигурността , по-
специално  чрез засилено  сътрудничество  с Международната  агенция  за атомна  
енергия .  
 
BG 22   BG Подробният  начин , по който  ще бъдат  преследвани  тези цели , обсъден  на Европейския  
съвет  в Лахти  и на Европейския  съвет  през декември  2006 г., е представен  в 
приложението  към този преглед . В допълнение  Комисията  смята , че трябва  да бъдат  
предприети  и две допълнителни  приоритетни  дейности : 
• Всеобхватно  енергийно  партньорство  между  Африка  и Европа . През  последните  
години  важността  на Африка  като доставчик  на енергия  значително  нарасна , но 
потенциалът  й е още по-голям . Диалогът  трябва  да включва  сигурност  на 
доставките , трансфер  на технологии  във възобновяемата  енергия , устойчиво  
използване  на ресурсите , прозрачност  на енергийните  пазари  и осигуряване  на добро  
управление . Диалогът  трябва  да започне  чрез съвместна  проява  на най-високо  
равнище .  
• Както  бе посочено  по-горе, международно  споразумение  за енергийна  ефективност . 
3.9.1.  Обединяване  на политиките  на Европа  за енергия  и развитие : стратегия , от 
която  всички  печелят  
Високите  цени  на енергията  са особено  неблагоприятни  за развиващите  се страни . 
Много  малко  развиващи  се страни  могат  да спечелят  като производители , а при 
останалите  нарасналите  разходи  за внос  на енергия  могат  да надхвърлят  помощите  за 
развитие , които  получават29. За Африка  и другите  развиващи  се региони , също  както  за 
Европа , разнообразяването  на доставчиците  и енергийната  ефективност  са от жизнен  
интерес  – това може  да бъде  значителен  принос  за постигане  на Целите  на 
хилядолетието  за развитие . Затова  ЕС се ангажира  да подкрепя  развиващите  се страни  
в насърчаването  на устойчиви  и сигурни  енергийни  доставки  и използване  на 
енергията .  
За да изпълни  горепосочения  ангажимент , ЕС трябва  да се съсредоточи  върху  
предоставянето  на достъпни , надеждни  и устойчиви  енергийни  услуги  на бедните , по-
специално  от възобновяеми  източници , както  и върху  разработването  на чисти  и 
ефективни  технологии  за производство  на газ и петрол . Африка  предлага  уникалната  
възможност  за инсталиране  на технологии  за възобновяема  енергия  по 
конкурентоспособен  начин . Тя може  да избегне  необходимостта  от изграждане  на 
скъпи  преносни  мрежи  и да премине  към чисти  местни  източници  и технологии  за 
производство  на енергия  с ниско  съдържание  на въглерод , както  вече бе отбелязано  за 
мобилните  телекомуникации . Това  е реална  печеливша  възможност , чрез която  ще се 
увеличи  използването  на чиста  възобновяема  енергия  и ще се доставя  електроенергия  
на някои  от най-бедните  жители  в света . Специални  усилия  ще са необходими  в 
страните  на юг от пустинята  Сахара , където  показателите  за достъп  до електроенергия  
са най-ниските  в света . 
ЕС ще използва  също  различни  инструменти , с които  разполага , за постигане  на тази 
цел: десетия  Европейски  фонд  за развитие , партньорството  ЕС-Африка  за изграждане  
на инфраструктури , което  работи  по регионални  проекти  за производство  и пренос  на 
                                                 
29 137 милиарда  американски  долара  годишно  за развиващите  се страни  вносителки  на петрол  
срещу  официална  помощ  за развитие  (ОПР ) от 84 милиарда  американски  долара  през 2005 г. 
извън  допълнително  опростяване  на дълга . Вж. „Уязвимост  на африканските  страни  от ценови  
шокове  при петрола : Важни  фактори  и политически  възможности . Случаят  на страните  
вносителки  на петрол “. Доклад  ESMAP 308/05, Световна  банка , август  2005 г. 
 
BG 23   BG електроенергия , енергийното  сътрудничество  между  АКТБ  и ЕС, програмата  на ЕО 
COOPENER и нейния  наследник , както  и програмата  EUROSOLAR за Латинска  
Америка . 
3.10. Ефективен  мониторинг  и отчетност  
Мониторинг , прозрачност  и отчетност  ще бъдат  основни  елементи  при постепенното  
разработване  на ефективна  европейска  енергийна  политика . Комисията  предлага  да се 
създаде  бюро  на Енергийната  обсерватория  в рамките  на Генерална  дирекция  
„Енергетика  и транспорт “. Бюрото  ще има ключови  функции  по отношение  на 
търсенето  и доставките  на енергия  за Европа , а именно  по-голяма  прозрачност  на 
нуждите  от бъдещи  инвестиции  в инфраструктура  и съоръжения  за производство  на 
електроенергия  и газ в ЕС и, сравнение  и обмен  на най-добри  практики , по-успешно  
създаване  от страна  на държавите -членки  на енергиен  микс , развиващ  се по начин , 
който  ефективно  допринася  за енергийните  цели  на ЕС.  
Комисията  ще определи  специфичните  отговорности  на Обсерваторията  и ще 
предложи  през 2007 г. правна  основа  за финансиране  на дейностите  й. По този начин  тя 
ще проучи  и опрости  сегашните  си задължения  и тези на държавите -членки  по 
отношение  на представянето  на информация  и отчети  за енергийната  ситуация . 
4. ПРОДЪЛЖАВАНЕ  НА РАБОТАТА  
Този  стратегически  преглед  определи  набор  от политики , необходими  за постигане  на 
устойчива , сигурна  и конкурентоспособна  енергия . Първата  стъпка  е вземане  на ясни  
решения  от страна  на Европейския  съвет  и Европейския  парламент  за стратегическия  
подход  и приемане  на план  за действие , който  да позволи  на ЕС да осъществи  
амбициозни , обхватни  и дългосрочни  цели . Бъдещите  стратегически  прегледи  ще 
помогнат  на ЕС да подобрява  и осъвременява  плана  си за действие , за да се вземат  
предвид  евентуалните  промени , сред  които  най-очевидните  са технологичният  
напредък  и общи  международни  действия  за борба  с климатичните  промени . 
Намаляването  на емисиите  в Европа  и по света  е неразделна  част от европейската  
енергийна  политика . 
Ако ЕС успее  да постигне  специфичните  цели , предложени  по отношение  на 
енергийната  ефективност  и възобновяемите  енергии , това ще го насочи  към 
осъществяване  на планираното  намаляване  с 20% на парниковите  газове  до 2020 г. и 
ще послужи  като решаваща  стъпка  към значително  намаляване  до 2050 г. Решителните  
действия  означават  напредък  към стабилизиране  на зависимостта  ни от внос , 
навременни  инвестиции , нови  работни  места  и технологично  лидерство  за Европа  в 
нисковъглеродните  технологии . ЕС ще определя  темпото  на нова  световна  
индустриална  революция . 
Затова  Комисията  приканва  Европейския  съвет  и Парламента : 
• да приемат  цел на ЕС в международните  преговори  за намаляване  с 30% на 
емисиите  на парникови  газове  в развитите  страни  до 2020 г. в сравнение  с 1990 г.; 
• да подкрепят  ангажимента  на ЕС за намаляване  на парниковите  газове  с най-малко  
20% до 2020 г. в сравнение  с 1990 г. 
 
BG 24   BG • да потвърдят  необходимостта  от допълнителни  мерки , за да може  потенциалните  
ползи  от вътрешните  пазари  на електроенергия  и газ да станат  реалност  за 
всички  граждани  и фирми  в ЕС, и по-специално :  
• Поемане  на ангажимент  за по-нататъшно  разделяне  с цел създаване  на по-
голяма  конкуренция , увеличаване  на инвестициите  и по-голям  избор  за 
потребителите  на енергия  посредством  разделяне  на собствеността  или 
създаване  на независим  оператор  на системи . След  разглеждане  на фактите  
Комисията  е на мнение , че разделянето  на собствеността  е най-ефективният  
начин  за гарантиране  на избор  за потребителите  на енергия  и за насърчаване  
на инвестициите . Въз основа  на заключенията  на Европейския  съвет  от 9 
март  и позицията  на Европейския  парламент  Комисията  ще изготви  
законодателно  предложение ; 
• Осигуряване  на ефективно  регулиране  във всяка  държава -членка  чрез 
хармонизиране  на правомощията  и равнището  на независимост  на 
енергийните  регулатори  въз основа  на най-високия  общ знаменател  в ЕС и 
възлагане  на регулаторите  да създадат  вътрешен  енергиен  пазар , както  и да 
осигурят  ефективно  развитие  на националните  пазари ;  
• Ускоряване  на хармонизирането  на техническите  стандарти , необходими  за 
ефективно  функциониране  на трансграничната  търговия  и за насърчаване  на 
европейския  пазар , чрез създаване  на нов отделен  орган  на равнище  ЕС или 
най-малкото  чрез европейска  мрежа  от независими  регулатори , която  трябва  
да вземе  под внимание  европейския  интерес  и в която  Комисията  трябва  да 
участва  по подходящ  начин ;  
• Установяване  през 2007 г. на нов общностен  механизъм  и структура  за 
операторите  на преносни  системи , отговарящи  за координирано  мрежово  
планиране , съгласно  които  ще се докладва  на националните  регулатори  и на 
Комисията . В рамките  на този механизъм  и структура  ще се предложат  също  
минимални  стандарти  за сигурност  на мрежите , които  след  одобрение  от 
регулаторите  и Комисията  ще станат  юридически  обвързващи ; 
• Одобрение  за представяне  от страна  на Комисията  на минимални  стандарти  
за прозрачност  през 2007 г.; 
• Приемане  на нова  енергийна  харта  за клиентите ; 
• Постигане  на напредък  в изграждането  на нови  основни  междусистемни  
тръбопроводи .Потвърждаване  на необходимостта  от назначаване  на 
европейски  координатори  за осъществяване  на най-проблематичните  
приоритетни  проекти  и покана  към Комисията  да представи  през 2007 г. 
официално  законодателно  предложение , в което  се определя  максимален  
срок  от 5 години , през който  трябва  да приключи  планирането  и 
одобрението  на проекти  от европейски  интерес ; 
• да потвърдят  нуждата  от постигане  на по-голям  напредък  за установяване  на 
солидарност  между  държавите -членки  в случай  на енергийна  криза  или 
преустановяване  на доставките . За тази цел е необходимо  да се създадат  ефективни  
 
BG 25   BG механизми . Да приветстват  намерението  на Комисията  да изготви  през 2007 г. 
съобщение  за запасите , съдържащо  засилени  мерки , където  е необходимо ; 
• да изтъкнат  приоритета  на ЕС да увеличи  усилията  си с цел постигане  на глобални  
действия  в борбата  с климатичните  промени . Да приветстват  намерението  на 
Комисията  да се възползва  от всички  възможности , предоставени  от двустранните  и 
многостранни  международни  преговори , за насърчаване  на борбата  срещу  
климатичните  промени , координиране  на енергийните  политики  и укрепване  на 
сътрудничеството  в областта  на чистите  технологии ; 
• да потвърдят  целта  за намаляване  на потреблението  на енергия  в ЕС с 20% до 2020 г. 
по ефективен  от гледна  точка  на разходите  начин , както  се посочва  в Плана  за 
действие  за енергийна  ефективност  на Комисията , и да приветстват  намерението  на 
Комисията  да предприеме  конкретни  мерки  за осъществяването  на това, а именно :  
- да изготви  и редовно  да актуализира  минимални  изисквания  за ефективност  
за оборудването , използващо  енергия ;  
- да реализира  допълнително  спестяване  на енергия  в сградите , като използва  и 
разработва  рамката , предоставена  от директивата  за енергийни  характеристики  
на сградите ;  
- да използва  значителния  потенциал  за енергийна  ефективност  в транспорта , 
прилагайки , както  е необходимо , разнообразни  мерки , включително  закони ;  
- да направи  поведението  на всички  потребители  на енергия  по-енергийно  
ефективно  и спестяващо , включително  като покаже  ползите  от налична  
енергийно  ефективна  технология  и поведение ;  
- да продължи  да подобрява  ефективността  на енергийното  производство , по-
специално  чрез насърчаване  на високоефективни  комбинирани  технологии  за 
топло - и електроенергия ;  
• да потвърдят  задължителните  цели  за дял от 20% на възобновяемата  енергия  в 
общото  потребление  на енергия  в ЕС до 2020 г. и минимум  10% биогорива . Да 
поканят  Комисията  да представи  през 2007 г. нова  директива  за прилагане  на това на 
практика , като се определят  индивидуални  задължителни  национални  цели  и 
процедура  за изготвянето  на национални  планове  за действие  за постигането  им;  
• да потвърдят  необходимостта  от амбициозен  и целенасочен  Европейски  
стратегически  план  за енергийни  технологии  и да приветстват  намерението  на 
Комисията  официално  да предложи  такъв  план  през 2007 г.; 
• да потвърдят  като приоритет  постигането  на бърз  напредък  при предоставяне  на 
ясна  перспектива  кога ще бъде  необходимо  централите  на въглища  и газ в ЕС да 
инсталират  технология  за улавяне  и съхраняване  на CO 2 и при разработване  на 
механизъм  за стимулиране  на изграждането  и пускането  в експлоатация  до 2015 г. 
на 12 широкомащабни  демонстрационни  съоръжения  с технологии  с устойчиви  
изкопаеми  горива  в производството  на енергия  за търговски  цели  в ЕС;  
 
BG 26   BG • да приветстват  намерението  на Комисията  да създаде  Група  на високо  равнище  на 
ЕС за ядрена  безопасност  и сигурност , която  постепенно  ще разработва  общо  
виждане  и накрая  ще изготви  допълнителни  европейски  правила  за ядрена  
безопасност  и сигурност  в подкрепа  на усилията  на държавите -членки , които  
продължат  да разчитат  на ядрената  енергия ;  
• да потвърдят  важността  на единодушното  становище  по международни  енергийни  
въпроси . В допълнение  към нуждата  от осъществяване  на практика  на заключенията  
от срещата  на върха  в Лахти  и от Европейския  съвет  през декември  2006 г. по тази 
тема : i) да подкрепят  предложението  за създаване  на всеобхватно  енергийно  
партньорство  Африка -Европа  и да приветстват  инициативата  на Комисията  за 
стартиране  на това партньорство  чрез съвместна  проява  на най-високо  равнище  през  
2007 г., и ii) да приветстват  целта  за сключване  на международно  споразумение  за 
енергийна  ефективност , както  и намерението  на Комисията  да представи  основата  на 
това споразумение  през първата  част на 2007 г. за становище  от Съвета  и 
Парламента ;  
• да използват  международните  преговори  за насърчаване  на устойчиви  методи  за 
производство  и стимулиране  на международната  търговия  с екологично  чисти  и 
енергийно  ефективни  стоки  и услуги ; 
• да приветстват  намерението  на Комисията  да предлага  на всеки  две години  нов 
стратегически  енергиен  преглед  и да предложи  през 2007 г. официална  правна  
основа  за финансиране  на работата  на бюрото  на Енергийната  обсерватория  в 
рамките  на Комисията  с цел координиране  и подобряване  на прозрачността  на 
енергийните  пазари  в ЕС; 
Приложение  1: Приоритети  на ЕС в международната  енергийна  политика . 
Приложение  2: Предимства  и недостатъци  на различни  източници  на 
електроенергия  въз основа  на настоящите  цени  на петрола , газа и въглищата .  
Приложение  3: Предимства  и недостатъци  на различни  източници  на 
топлоенергия . 
Приложение  4: Предимства  и недостатъци  на различни  източници  на енергия  за 
автомобилния  транспорт . 
Източниците  на данните  в приложенията  могат  да се намерят  в работния  документ  на 
службите  на Комисията : Данни  за енергийната  политика  на ЕС30. 
                                                 
30 SEC(2007)12, Интернет  страница : http://ec.europa.eu/energy/energy_policy/index_en.htm. 
 
BG 27   BG Приложение  1 
Приоритети  на ЕС в международната  енергийна  политика  
Приоритетите  на външната  енергийна  политика  на ЕС през следващите  три години  са: 
• Постигане  на международни  споразумения , в това число  за действията  по 
отношение  на климата  след  2012 г., за включване  на световните  партньори  в 
търговията  с емисии , за бъдещето  на Договора  за енергийната  харта  и за 
разработване  и инсталиране  на технологии  за възобновяема  енергия . Това  означава  
по-голяма  координация  между  ЕС и държавите -членки  на международните  форуми  
и подобряване  на сътрудничеството  с Международната  агенция  по енергетика . ЕС 
ще участва  също  в многостранни  инициативи  като Партньорството  на Световната  
банка  за намаляване  на горенето  на факелен  газ при петролните  съоръжения  и 
Инициативата  за прозрачност  на добивната  промишленост . За постигане  на по-
голяма  последователност  ЕС трябва  да се стреми  към членство  в международни  
организации , когато  това е уместно .  
• Изграждане  на енергийни  връзки  със съседните  на ЕС държави  вследствие  на 
неотдавнашното  предложение  на Комисията  за укрепване  на Европейската  политика  
на добросъседство  (ЕПД )31 и в областта  на енергетиката  с възможност  за сключване  
на енергиен  договор  между  ЕС и страните , включени  в тази политика , който  в 
дългосрочен  план  може  да обхване  всички  съседи  на ЕС. Договорът  за енергийна  
общност  вече служи  като основа  за зараждащ  се регионален  енергиен  пазар  и трябва  
да се работи  за постепенното  разширяване  на обхвата  му отвъд  ЕС и Западните  
Балкани  и включването  на съседи  като Молдова , Норвегия , Турция  и Украйна . 
Необходимо  е да се създадат  здрави  енергийни  отношения  с Египет  и други  страни  
от Машрек /Магреб , които  са енергийни  доставчици  или през които  енергията  
минава  транзитно , както  и с Либия . Норвегия  и Алжир  заслужават  специално  
внимание  и индивидуално  отношение . 
• Намаляване  на заплахата  от възможни  прекъсвания  или физическо  разрушаване  на 
критична  енергийна  инфраструктура  отвъд  границите  на ЕС чрез обмен  на добри  
практики  с всички  партньори  на ЕС и международни  организации  въз основа  на 
действията  за вътрешна  инфраструктура , посочени  в неотдавнашното  съобщение  на 
Комисията  относно  европейска  програма  за защита  на критичната  инфраструктура .  
• Задълбочаване  на отношенията  с Русия  чрез договаряне  на ново  стабилно  и 
всеобхватно  рамково  споразумение , включващо  пълно  енергийно  партньорство  от 
полза  и за двете  страни  и създаващо  необходимите  условия  за нови  инвестиции . 
Това  трябва  да подчертае  дългосрочните  ползи  и за Русия , и за ЕС, и да се основава  
както  на пазарни  принципи , така и на тези от Договора  за енергийна  харта  и проекта  
за Транзитен  протокол ; 
• Задълбочаване  на диалога  и отношенията  с ключови  производители  на енергия  и 
транзитни  страни  посредством  организации  като ОПЕК  и Съвета  за сътрудничество  
в Персийския  залив  или пълно  прилагане  на меморандумите  за разбирателство  с 
                                                 
31 Съобщение  на Комисията  до Съвета  и Европейския  парламент  за укрепване  на Европейската  
политика  на добросъседство , COM (2006) 726 окончателен , 4.12.2006 г. 
 
BG 28   BG Азербайджан  и Казахстан  и установяване  на нови  връзки  с важни  производители  в 
Централна  Азия  като Туркменистан  и Узбекистан . Също  така е наложително  да се 
улесни  транспортът  на енергийни  ресурси  от Каспийския  регион  към ЕС. Комисията  
ще представи  през пролетта  на 2007 г. съобщение  за сътрудничеството  с 
Черноморския  съвет . Този  аспект  на стратегията  трябва  да продължи  да се развива , 
за да се постигне  максимално  географско  разнообразие  на енергийните  доставки  на 
ЕС чрез включване  на области  като Латинска  Америка  и Карибския  басейн . Той 
трябва  да се насочи  също  така към нови  енергийни  източници  посредством  диалог  с 
Бразилия  за биогоривата  и организиране  на международна  конференция  за 
биогоривата  през 2007 г. 
• Изграждане  на ново  партньорство  Африка -Европа  в енергетиката . Значението  на 
Африка  като енергиен  доставчик  нараства  и отношенията  заслужават  всеобхватен  
диалог , който  да включва  сигурност  на доставките , трансфер  на технологии  в 
областта  на възобновяемата  енергия , устойчиво  използване  на ресурсите , 
прозрачност  на енергийните  пазари  и осигуряване  на добро  управление . Диалогът  
трябва  да започне  чрез съвместна  проява  на най-високо  равнище .  
• Задълбочаване  на отношенията  с други  големи  потребители  на енергия . По-
специално  отношенията  с партньори  като САЩ  трябва  да продължат  да обхващат  
области  като насърчаване  на отворени  и конкурентоспособни  световни  енергийни  
пазари , енергийна  ефективност , сътрудничество  в сферата  на регулирането  и научни  
изследвания . Предприетите  с Китай  стъпки  трябва  да бъдат  доразвити , като 
акцентът  бъде  поставен  върху  съвременните  чисти  технологии , които  използват  
въглища  и чиито  емисии  са почти  нулеви , както  и енергийната  ефективност , 
икономията  на енергия  и възобновяемите  енергии . Подобен  подход  трябва  да бъде  
приложен  и към Индия . 
• Насърчаване  на неразпространението , ядрената  безопасност  и сигурност , по-
специално  чрез засилено  сътрудничество  с Международната  агенция  за атомна  
енергия  и новия  Инструмент  за сътрудничество  в ядрената  безопасност .  
Стремежът  към осъществяване  на тези цели  означава  преосмисляне  на отношенията  с 
тези партньори  и поставяне  на енергетиката  в центъра . В допълнение , за постигане  на 
най-добър  резултат  при насърчаване  на диалога  и международните  преговори  трябва  да 
бъдат  използвани  разнообразните  инструменти , с които  разполага  ЕС и които  
включват :  
• ЕС вече изразява  единодушно  становище  в търговските  преговори  и компетенцията  
в тази област  е ясно  установена . Международните  търговски  споразумения  и 
споразуменията  за инвестиции , независимо  дали  са договорени  двустранно  или с 
няколко  държави  едновременно , могат  да бъдат  използвани  по-ефективно  за 
създаване  на юридически  задължителни  инструменти . Те могат  да помогнат  за 
създаване  на необходимите  условия  за нарастване  на инвестициите , по-устойчиво  
производство  и конкуренция . Използвайки  подходящите  инструменти  и 
правомощия , ЕС ще бъде  в състояние  да работи  по-добре  за взаимното  
либерализиране  на условията  за инвестиции  и търговия  на пазарите , ориентирани  
към производството , и пазарите , ориентирани  към потребителите , както  и за 
възможен  достъп  до тръбопроводи . Същото  се отнася  за насърчаване  на 
международно  определяне  на цените  на въглеродните  емисии  и в търговията  с 
биогорива .  
 
BG 29   BG • Подобряване  на сътрудничеството  с ЕИБ  и ЕБВР  с цел използване  на финансови  
инструменти  в подкрепа  на енергийни  партньорства  с конкретни  действия  чрез 
финансиране  на важни  проекти  като Транскаспийския  енергиен  коридор  или 
проектите  с участието  на страните  на юг от Сахара , Магреб  и ЕС. Енергийните  
проекти  могат  да бъдат  важен  елемент  в предложения  Инвестиционен  фонд  за 
добросъседство , предназначен  да увеличи  от четири  до пет пъти  безвъзмездното  
финансиране  съгласно  Инструмента  за европейска  политика  на добросъседство .  
• Насърчаване  на по-добри  условия  за инвестиране  в международни  проекти  с ясно  
определена  и прозрачна  законова  рамка  и подкрепата  на европейските  
координатори . Като  първа  стъпка  ще бъде  назначен  европейски  координатор  за 
газопровода  Набуко  от Каспийския  басейн  до Австрия  и Унгария . В бъдеще  може  да 
бъдат  назначени  координатори  на проекти  за енергийни  доставки  от партньори  като 
Турция , Централна  Азия  и Северна  Африка . 
 
BG 30   BG  Приложение  2: Предимства  и недостатъци  на различни  източници  на електроенергия  
Разходи  за 
2005 г. 
(€ / MWh)  Очаквани  
разходи  
през  2030 г. 
(€ / MWh с 
€20-30/tCO2)  Зависимост  
на ЕС-27 от 
внос  Източници  
на енергия  Технология , 
използвана  за оценка  
на разходите  
Източник  МАЕ  Емисии  на 
парникови  
газове  
(Kg 
CO2eq/MWh)  2005 2030 Ефективн
ост Чувствително
ст към 
промените  на 
цените  на 
горивата  Доказани  
резерви  
/ Годишно  
производство  
Газова  турбина  с 
отворен  цикъл  45 – 70   55 - 85 440 40% Много  висока  Природен  
газ Газова  турбина  с 
комбиниран  цикъл  35 - 45 40 - 55 400 57% 84% 
50% Много  висока  64 години  
Петрол  Дизелов  двигател  70 - 80 80 - 95 550 82% 93% 30% Много  висока  42 години  
Технология  PF 
(Pulverised Fuel with flue gas desulphurisation) 30 - 40 45 - 60 800 40-45% Средна  
Технология  CFBC 
(Circulating fluidized bed combustion) 35 - 45 50 - 65 800 40-45% Средна  Въглища  
Технология  IGCC 
(Integrated Gasification Combined Cycle) 40 - 50 55 - 70 750 39% 59% 
48% Средна  155 години  
Ядрени  
съоръжения  Реактор  с лека вода  40 - 45 40 - 45 15 Почти  100% за 
уранова  руда  33% Ниска  Достатъчни  резерви : 
85 години  
Биомаса  Завод  за производство  
на биомаса  25 - 85 25 - 75 30 30 - 60% Средна  
35 - 175 28 - 170 Съоръжения  на брега  35 – 110  28 – 80 30 95-98% 
50 - 170 50 - 150 Вятърни  
съоръжения  Съоръжения  в морето  60 – 150 40 – 120 10 95-98% 
Големи  25 - 95 25 - 90 20 95-98% Водни  
източници  Малки  (<10MW) 45 - 90 40 - 80 5 95-98% 
Слънчева  
енергия  Фотоволтаична  140 - 430 55 -260 100 Никаква  
/ Никаква  Въз 
об 
н 
о 
в 
я 
е 
м 
а 
 
BG 31   BG Приложение  3: Предимства  и недостатъци  на различни  източници  на топлоенергия  
Зависимост  на ЕС-27 
от внос Източници  на енергия  Пазарен  дял на 
ЕС-25 по 
източник  на 
енергия    Пазарна  цена  
(€/toe )  Разходи  за 
жизнен  цикъл  
(€/toe )  Емисии  на 
парникови  газове  
(t CO 2eq/toe )  2005 2030 
Газьол  за 
отопление  20% 525 
(€0.45/l)  3.1 82% 93% 
Природен  газ 33% 230 – 340 
(€20-30/MWh)  2.1 57% 84% Изкопаеми  
горива  
Въглища  1.8% 70  
(€100/tce)  300-1300 
4 39% 59% 
Дървени  
стърготини  280  545-1300 0.4 0 ? 
Биомаса  
Пелети  5.7% 
540  630-1300 0.4 0 ? 
Електроенергия  31% 550 - 660  
(€50-60/MWh)  550 - 660 0 до 12 <1% ? 
Слънчева  енергия  0.2% / 680-2320 Много  ниски  0 0 
Геотермална  енергия  0.4% / 230-1450 Много  ниски  0 0 
 
BG 32   BG Приложение  4: Предимства  и недостатъци  на различни  източници  на енергия  за автомобилния  транспорт  
Зависимост  от внос 
  Пазарна  цена  
(€/toe )  Eмисии  на CO 2 
(t CO 2/toe)32 
 2005 2030 
Бензин  и дизел  398-58233 3.6–3.7  82% 93% 
Природен  газ 230–340 
(NB: необходимо  е специално  
адаптирано  превозно  средство  и 
специализирана  система  за 
дистрибуция ) 3.0 57% 84% 
Биогорива  за домашни  
цели 609-742 1.9–2.4  0% 0% 
Тропически  биоетанол  327-540 0.4 100% 100% 
Биогориво  от второ  
поколение  898–1 109 0.3–0.9 / 15% 
 
                                                 
32 Предоставените  данни  за биогоривата  са за най-евтините  техники  на производство . 
33 При цена  на петрола  съответно  от 48 долара  за барел  и 70 долара  за барел .