Каре 1: Въздействие на скока на цените на газа през 2021 г. върху емисиите на парникови газове През 2021 г. средните цени на едро на газа достигнаха рекордните 49 EUR/MWh (мегаватчас), като дневните пикове на цените достигнаха 183 EUR/MWh. За сравнение, цените на газа се колебаеха между 15 и 25 EUR/MWh между 2010 г. и 2019 г. и бързо се възстановиха до сходни нива от историческия минимум от 3—4 EUR/MWh през май 2020 г. Няколко едновременни събития предизвикаха скока на цените, включително студеното време в началото на годината, под средното за сезона ниво на съхранение в ЕС, ниската наличност на вятърна и слънчева енергия през лятото и нарастващото геополитическо напрежение по границите на ЕС. Високата цена на газа доведе до мащабен преход от газ към каменни въглища и от газ към лигнитни въглища в електроенергийната система на ЕС, като електроцентралите, захранвани с каменни и лигнитни въглища, увеличиха експлоатационните си часове за сметка на газовите електроцентрали. В сравнение с 2020 г. производството на каменни и лигнитни въглища се е увеличило с +68 TWh, което представлява повече от половината от общото увеличение на производството (+118 TWh)(a), докато производството на газ е намаляло (-16 TWh). Останалата част от допълнителното увеличение на производството е генерирана от възобновяеми енергийни източници и ядрена енергия (+65 TWh), въпреки по-ниското производство на вятърна енергия на сушата. През 2021 г. преминаването от газ към каменни въглища и от газ към лигнитни въглища доведе до увеличаване на емисиите на CO2 от електроенергийната система над нивата от 2020 г. (+8,3 %). Независимо от това емисиите на CO2 в сектора през 2021 г. все още са със 7,3 % по-ниски, от тези през 2019 г.(б) (фигура 3), вследствие на дългосрочната постепенна декарбонизация на електроенергийната система на ЕС(в). През 2022 г. се запазиха необичайно високите цени на газа. Нахлуването на Русия в Украйна допринесе за изключително високата несигурност на цените. Към момента на изготвяне на доклада пазарът не очаква завръщане към предишните ценови равнища в краткосрочен план. Пакетът „Подготвени за цел 55“, както и планът REPowerEU(д) имат за цел да бъде намалена зависимостта на ЕС от вноса на изкопаеми горива и да бъде постигната целта за климата до 2030 г. чрез ускоряване на въвеждането на възобновяема енергия, диверсификация на доставките и значително повишаване на енергийната ефективност. Инвестициите с оглед диверсификация на доставките следва да предотвратят бъдещи блокирани активи. (a)Европейска комисия — Тримесечен доклад за пазара на електроенергия, том 14 (обхващащ четвъртото тримесечие на 2021 г.). Фигура 18. (b) https://ec.europa.eu/clima/news-your-voice/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-73-2021-compared-2020-2022-04-25_en (c)Emission trends in EU-27 for the IPCC sector 1.A.1.a – Public Electricity and Heat production at the EEA greenhouses gases – data viewer (Тенденциите на емисиите в ЕС-27 за сектор 1.A.1.a съгласно доклада на МКИК — Обществено производство на електроенергия и топлинна енергия — парникови газове — преглед на данни, ЕАОС) https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer . (d)За периода 2019—2020 г. стойностите на емисиите на CO2 съответстват на сектор 1.A.1.a съгласно доклада на МКИК. Стойността за 2021 г. е екстраполирана, като е приета същата тенденция като тази за емисиите от Дневника на Европейския съюз за трансакциите за съответните сектори. (e)COM/2022/230.