BG

Брюксел, 28.9.2007

COM(2007) 555 окончателен

ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА

Генерална дирекция „Хуманитарна помощ“ (ECHO)

Годишен доклад за 2006 г.

[SEC(2007) 1227]

СЪДЪРЖАНИЕ

1. Въведение 3

2. Аспекти на общата политика 4

3. Общ преглед на хуманитарните операции на генерална дирекция „Echo“ през 2006 г. 6

3.1. Глaвни събития и разпределение на фондовете 6

3.2. Основни интервенции през 2006 г. по региони 9

3.3. Сравнителен анализ 10

3.4 Тематично финансиране 11

3.5. Действия за подобряване готовността при природни бедствия (включително програмата DIPECHO) 11

3.6. Връзка между помощ, възстановяване и развитие (LRRD) 12

3.7. Основни партньори в хуманитарните операции 13

4. Отношения с други институции на Европейския съюз, държавите-членки, основните хуманитарни партньори и дарители извън ЕС 13

5. Други дейности 14

6. Заключение 14

Приложение:

Подробен преглед на хуманитарните операции, отношенията с партньорите, резултатите на оценките и финансовите таблици и статистики в отделните страни [SEC(2007) 1227].

1. Въведение

ГД „Хуманитарна помощ“ е служба на Европейската комисия, отговорна за осигуряване на хуманитарно подпомагане на жертвите на конфликти или бедствия, причинени както от природата, така и от човешка ръка, в трети страни. Неговият мандат е да спасява и опазва човешкия живот, намалява или предотвратява страданията и да защитава целостта и достойнството на групи от населението, които са засегнати от хуманитарни кризи, както е записано в Регламент № 1257/96 на Съвета. ГД „Хуманитарна помощ“ подкрепя операциите за оказване на хуманитарна помощ в съответствие с международно съгласувани хуманитарни принципи по един неутрален, безпристрастен и недискриминационен начин, като спазва международното хуманитарно право ("IHL") и защитава хуманитарните принципи и пространство, които са в нарастваща степен в опасност. За ГД „Хуманитарна помощ“ най-добрия начин да запази това хуманитарно пространство е като поддържа високо ниво на ангажираност в Инициативата за добро хуманитарно донорство (ИДХД), да остане отдадена на високото качество на подпомагането и да поддържа прозрачен диалог с други ключови участници.

Решенията и действията, предприети от службата, се определят единствено от оценката на хуманитарните нужди и не се ръководят от или са подвластни на политически съображения освен от декларация на Европейския съюз за солидарност с хората в нужда. Помощта е предназначена да стигне директно до хората в бедствено положение, независимо от тяхната раса, религия или политически убеждения.

Самата ГД „Хуманитарна помощ“ не изпълнява програми за подпомагане. Тя е донор и изпълнява своята мисия чрез финансиране на хуманитарната дейност на Общността посредством партньори, които са подписали Рамковото партньорско споразумение (FPA), каквито са неправителствени организации и международни организации (семейството на Червения кръст) или Финансовото и административно рамково споразумение (FAFA) за агенциите на ООН (основно UNICEF, UNHCR и WFP [1]).

Задачата на ГД „Хуманитарна помощ“ е да гарантира, че стоките и услугите бързо достигат до кризисни райони посредством тези партньори. Бързината, с която се доставя помощта, се улеснява от специални разпоредби във Финансовия регламент, както и от мерките, предприети от партньорите за тяхното изпълнение, като при това се набляга силно на концепцията на партньорството, която лежи в основата на дългосрочните отношения. Тези структурни разпоредби също дават възможност на ГД „Хуманитарна помощ“ да изпрати технически асистенти (ECHO експерти) на място, като по този начин осигури откриването на уязвими секции на обществото, точно определяне на нуждите, бързо откриване на подходящи партньори и проекти за задоволяване на нуждите, последвани от мониторинг на място на партньорите и на напредъка на прогреса, с цел да се постигне правилно финансово управление, подкрепено от разумни гаранции.

Подпомагането от страна на ГД „Хуманитарна помощ“ също има за цел да улесни, заедно с други инструменти за помощ, възвръщането на населението до състоянието на самозадоволяване където и когато е възможно, като и да позволи постепенното прекратяване на финансирането от страна на ГД „Хуманитарна помощ“ в нормални (приемливи) условия. В тази перспектива, ГД „Хуманитарна помощ“ е активно ангажирана в изпълнението на стратегията за връзка между помощ, възстановяване и развитие „LRRD“, както и в развитието на едно по-силно сътрудничество с други служби на Комисията или други донори. На базата на своя опит при бедствия, ГД „Хуманитарна помощ“ също работи за насърчаването на готовността при природни бедствия, с цел да намали както уязвимостта и излагането на хората на рискове и бедствия, така и да намали икономическите разходи на такива бедствия. Най-накрая, с оглед ефективно изпълнение на своя мандат, ГД „Хуманитарна помощ“ може да поддържа, където е подходящо и необходимо, мерки за изграждане на капацитет на своите участващи партньори.

Този доклад обобщава основните дейности на ГД „Хуманитарна помощ“ през 2006 г. Приложението осигурява подробностите за основните дейности на ГД „Хуманитарна помощ“ през 2006 г., включително преглед на хуманитарните операции и статистики страна по страна.

2. Аспекти на общата политика

Като цяло, през последните няколко десетилетия, силата и броя на природните бедствия са се увеличили, същ както и броя на засегнатите хора, като най-бедните хора са засегнати в непропорционална степен. Съгласно прогнозите, тази тенденция вероятно ще се увеличи в бъдеще.

Успоредно с това, броят на конфликтите не се е променил съществено, но сегашните конфликти проявяват тенденция да продължават по-дълго и имат в нарастваща степен разрушителен характер, въпреки че броят на бежанците намалява през последните години. Броят на разселените лица в техните собствени страни е стабилен, но все още остава на 25 милиона [2].

На ниво политика, ГД „Хуманитарна помощ“ предприе няколко инициативи, за да уважи факта, че международния контекст, в който се осъществява хуманитарната помощ, се променя значително, не само по отношение на характера, честотата и интензитета на бедствията, но също така по отношение геополитическия контекст, в който тя извършва своите операции. На сцената са се появили нови участници, като например нетрадиционни донори, включително участници от корпоративния сектор или държави, които досега не са били активни в областта на хуманитарната помощ. По подобен начин, организации на гражданска защита и военните ведомства на държавите-членки започват да играят важна роля при някои обстоятелства и трябва да се имат в предвид при много от хуманитарните операции. Докато по-голямата част от тази политическа област влиза в обхвата на „Инициативата за добри практики за донорите на хуманитарна помощ“, от която се ръководи ГД “Хуманитарна помощ“ при предоставяне на нейната помощ, тази инициатива не бе подкрепена на равнище на ЕС. С цел по-добре да предвижда и да се адаптира към тази променяща се околна среда, ГД „Хуманитарна помощ“ работи по начини за по-нататъшно подобрение на сътрудничеството с механизмите за гражданска защита и с цивилно-военното сътрудничество. Комисарят, който отговаря за хуманитарната помощ, постави задача на ГД „Хуманитарна помощ“ да стартира основна политическа инициатива, като посредством съобщение от Комисията до Съвета и до Европейския парламент, което да установява европейския консенсус по принципите и най-добрите практики на хуманитарната дейност, с оглед да се засили ефективността, продуктивността и координацията на политиките на ЕС в тази област.

С оглед да се подобри реагирането на Комисията на бедствия и в рамките на стратегията на ЕС за засилване на нейната способност за отговор на бедствия и кризи в трети страни COM (2005)153), ГД „Хуманитарна помощ“ предложи да увеличи броя на своите експерти на място, включително тези, които са обучени и имат опит в бързата оценка на нуждите, както и могат да бъдат задействани бързо в случай на бедствие. Това, заедно с по-нататъшното засилване на оперативните и договорни процедури на ГД „Хуманитарна помощ“, увеличи капацитета и подобри времето за реагиране при доставянето на хуманитарна помощ чрез участващите партньори на ГД „Хуманитарна помощ“, които включват неправителствени организации, международни организации и организации на ООН. Това позволява на службата да осигури значителен принос за по-нататъшното развитие на капацитета на ЕС за справяне с кризи и бедствия, което в нарастваща степен се превръща в политически приоритет след последвалите цунамите съобщения, докладът „Барниер“ и свързани с тях документи.

2006 г. е годината на последните Финансови перспективи, обхващащи периода 2000-2006 г. Съгласно тези перспективи, бюджетът за хуманитарна помощ е запазен на доста стабилно ниво и минимално ниво, което започва от 471 милиона EUR през 2000 г. и свършва със сумата 496 милиона EUR през 2006 г. Това минимално ниво предполагаше, че ГД „Хуманитарна помощ“ трябваше да търси увеличение всяка година, основно използвайки Резерва за спешна помощ, който е предназначен преди всичко за хуманитарна помощ.

Съгласно новите финансови перспективи, които обхващат периода 2007—2013 г., всички дейности от хуманитарен характер ще бъдат интегрирани в един инструмент. Следствие на интегрирането на продоволствената помощ и помощта за изселени лица, бюджетът на хуманитарната помощ за 2007 г. ще се равнява на 732 милиона EUR (в сравнение с подобната фигура от 710 милиона EUR през 2006 г.) при годишно показателно увеличение от 3%.

3. Общ преглед на хуманитарните операции на генерална дирекция „Хуманитарна помощ“ през 2006 г.

3.1. Глвни събития и разпределение на фондовете

В областта на хуманитарната помощ 2006 г. се оказа изпълнена с особени предизвикателства, като се има предвид кризата в Ливан, също както и серия от значителни природни бедствия в добавка към продължаващите хуманитарни кризи.

Годината започна със серия засушавания в района на Африканския рог, Южна Африка и в Афганистан, разпростирането на продоволствената криза в Нигер от 2005 г. и земетресението в Ява (Индонезия) на 27 май, което остави повече от един милион хора без покрив. В същото време комисията трябваше да се справя с влошаващата се хуманитарна ситуация в Судан, задълбочаването на кризата в Западния бряг и Газа и постоянните хуманитарни нужди на Демократична република Конго, Чечения и Колумбия, които бяха само някои от най-драматичните хуманитарни ситуации. Краткотрайната, но много усложнена криза в Ливан през юли/август 2006 г. изискваше многостранен отговор от Европейската комисия, в който бързото доставяне на хуманитарна помощ играеше главна роля

Влошаването на хуманитарната ситуация принуди ГД „Хуманитарна помощ“ да се обърне към Резерва за спешна помощ на Комисията на три пъти през 2006 г.: в случая със Судан (Дарфур), в случая с Ливан, и в случая със Западния бряг и ивицата Газа, за обща сума в размер на 140 милиона EUR [3]. Тези събития оказаха съществено въздействие върху ГД „Хуманитарна помощ“, която трябваше да управлява бюджет в размер на 671 милиона EUR, в сравнение с първоначално определения бюджет в размер на 496 милиона EUR (приблизителни цифри).

Отговорът на ГД „Хуманитарна помощ“ на хуманитарни кризи през 2006 г. бе разпределен чрез 90 решения за финансиране. Усвояването на бюджетните кредити бе 100%. Страните от АКТБ бяха най-големите получатели на помощ (322 милиона EUR, което се равнява на 48%), последвани от Източна Европа, новите независими държави, Средния Изток и страните от Средиземноморието (177.9 милиона EUR или 27%) и Азия и Латинска Америка (105,5 милиона EUR или 16%).

Таблицата по-долу дава представа за географското разпределение на решенията за хуманитарната помощ, приети през 2006 г.

Единица/регион | Суми | % |

A/1: държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн | 322.060.000 | 48% |

Район на Африканския рог | 161.050.000 | |

Големите езера | 84.050.000 | |

Западна Африка | 56.150.000 | |

Карибите и Тихоокеанския басейн | 1.610.000 | |

Южна Африка | 19.200.000 | |

A/2: Източна Европа, новите независими държави, Средния изток, Средиземноморието | 177.900.000 | 27% |

Нови независими държави (Чечения, Кавказ, Таджикистан,…) | 33.000.000 | |

Средния изток | 134.000.000 | |

Страните от Средиземноморието | 10.900.000 | |

A/3: Азия, Латинска Америка | 105.491.305 | 16% |

Азия | 86.891.305 | |

Латинска Америка | 18.600.000 | |

0/1: Тематично финансиране + субсидии | 20.500.000 | 3% |

Техническо подпомагане (експерти и авансови сметки) | 19.000.000 | 3% |

Dipecho - Готовност при природни бедствия | 19.050.000 | 3% |

Разходи за подкрепа и използване на преразпределени приходи | 7.005.627 | 1% |

ОБЩО 2006 г. | 671.006.932 | 100% |

(...PICT...)

Способността за реагиране на ГД „Хуманитарна помощ“ на неотложните хуманитарни ситуации се разви в съответствие с хуманитарните нужди през 2006 г., както е отразено в регионалното разпределение на моделите за финансиране на ГД „Хуманитарна помощ“, като специално ударение бе поставено на „забравените кризи“. За да се гарантира, че операциите на ГД „Хуманитарна помощ“ се обуславят от нуждите, работната програма на тази дирекция се базира на методологията за определяне на глобалните потребности (GNA). Това осигурява обща междудържавна оценка, при която се сравнява ситуацията в повече от 140 развиващи се страни, на основата на определени показатели (развитие на човека, бедност на населението, риск от природни бедствия, конфликти, бежанци, вътрешно разселени лица, недохранване и смъртност на деца под пет години, както и приноси от други донори). Тази методология е прецизирана през 2006 г. чрез разделянето на методологията за определяне на глобалните нужди по два показателя; показател на уязвимост и кризисен индекс.

Стратегията за помощ на ГД „Хуманитарна помощ“ продължи да се концентрира върху забравените кризи. Последното понятие се отнася до ситуации, където основни хуманитарни нужди получават малко внимание от страна на донорите, което се отразява от степента на получената помощ, както и от страна на медиите. Анализът и методологията на ГД „Хуманитарна помощ“ за откриване на забравени кризи се основава едновременно на количествена информация (липса на медийно отражение или ниска подкрепа от страна на донорите, в съчетание със значителни нужди) и на качествени фактори (оценка на място от експерти и чиновници на ГД „Хуманитарна помощ“). Набелязаните забравени кризи през 2006 г. са: Чечения, Мианмар, бежанците в Сахрави (Алжир), Непал и, в по-малка степен, Индия, поради кризата в Кашмир. В течение на годината за тези кризи бе разпределена помощ в размер на 65,7 милиона EUR, което представлява 14% от общата сума от 489,5 милиона EUR, отпусната в Глава 23 02 на бюджета и от Европейския фонд за развитие.

Резултатите от оценката на определянето на глобалните потребности и оценката на потребностите на забравените кризи могат на бъдат намерени на уебсайта Europahttp://ec.europa.eu/comm/echo/information/strategy/index_en.htm.

3.2. Основни интервенции през 2006 г. по региони [4]

Подробности за тези интервенции могат да се намерят в приложението – секция 1.

3.2.1. Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (страните от АКТБ)

ГД „Хуманитарна помощ“ разпредели 322 милиона EUR за страните от АКТБ. Най-важната дейност се проведе в:

– Судан, където в следствие на влошаващата се ситуация в Дарфур, отредената от бюджета сума нарасна от 40 на 97 милиона EUR, като допълнителни 17 милиона EUR бяха разпределени за Чад в отговор на последиците от миграцията на суданското население;

– Северна Уганда, която страда вече двадесет години от въоръжен конфликт. Правителството воюва срещу Съпротивителната армия на бога (LRA) в северните области. Отделената в бюджета сума от 19 милиона EUR бе предназначена за осигуряване на вода и хигиенизиране, здравеопазване и продоволствие, сигурност на снабдяването с храни и средства за препитание, защита и нехранителни стоки;

– Бурунди: Сума в размер на 17 милиона EUR бе използвана за да се подпомогне уязвимата част от населението, за да се осигурят жизненоважни медикаменти за здравни центрове и обществени болници. В рамките на борбата с холерата на хората бе осигурена чиста питейна вода и специални центрове за медицинско обслужване, както и обучение по хигиена. Най-накрая, хората също се възползваха от защитни дейности;

– Демократична република Конго, където общото финансиране в размер на 50 милиона EUR бе използвано, за да се посрещнат основните нужди на здравеопазването, снабдяването с продоволствие, осигуряването на подслон на най-уязвимата част от населението в най-засегнатата област (източните райони) и за осигуряването на хуманитарен въздушен транспорт.

– Либерия, където бюджет в размер на 19,8 милиона EUR бе използван, за да се продължи подпомагането и повторното настаняване на бежанци и вътрешно разселени лица в техните родни места, с финансиране на пакети от помощи, на транспорта и на общо подпомагане, което включва и защита.

3.2.2. Средиземноморието и Средния Изток

Ескалацията на напрежението в окупираните палестински територии и хуманитарните нужди на най-уязвимата част от тяхното население и на палестинските бежанци в Йордания, Ливан и Сирия предизвикаха увеличение на първоначално разпределените бюджетни средства от 34 на 84 милиона EUR, за да се реагира на увеличените нужди в следните сектори: снабдяване с продоволствие, вода и хигиенизиране, спешно осигуряване на работни места.

В допълнение към това, едномесечната война между Израел и Хизбула доведе до смърт, наранявания и разселване на хора в Ливан, на което ГД „Хуманитарна помощ“ отговори като събра средства в размер на 50 милиона EUR за спешна медицинска помощ, за спешни нужди от храна и нехранителна помощ, за водоснабдяване и хигиенизиране, както и за временни убежища. След прекратяване на военните действия, ГД „Хуманитарна помощ“ се съсредоточи върху оставащите спешни нужди и възстановявания в малък мащаб.

3.2.3. Азия

През 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ събра 15,7 милиона EUR, за да продължи подпомагането на бежанци от Бирма по протежение на границата между тази държава и Тайланд, както и за най-уязвимите групи от населението, засегнати от продължилата дълго време криза във Бирма; бяха отделени средства, за да се подобри защитата на мюсюлманското население в Северна Бирма.

Бюджет в размер на 22,5 милиона EUR бе разпределен, за да се поддържа процеса на реинтеграция на репатрираните лица, вътрешно разселени лица и уязвими групи от населението, засегнати от конфликта и сушата в Афганистан и за защита и подкрепа на афганските бежанци в Пакистан и Иран.

3.2.4. Латинска Америка

Главната интервенция бе проведена в Колумбия, където 12 милиона EUR бяха разпределени за хора, засегнати от дълго продължилия конфликт. Главната цел на интервенцията на ГД „Хуманитарна помощ“ бе да се осигури подпомагане за водоснабдяването и хигиенизирането, осигуряването на убежища, продоволствена помощ, образование и т.н., като ударението бе поставено върху защитата, с цел да се подсили нестабилната обезопасена територия в Колумбия.

3.3. Сравнителен анализ

Сравнителният анализ на географското разпределение на решенията за финансиране в диаграмата по-долу за периода 2001 —2006 г. в диаграмата по-долу показва, ч е докато в предишни години относителния дял на финансирането за страните от АКТБ постоянно нарастваше, тази тенденция бе променена през 2005 г., като преобладаващата част от финансирането бе предназначена за Азия, за двете основни кризи в тази част на света: щетите, причинени от цунами и земетресението в Кашмир. През 2006 г. делът на финансирането за страните от АКТБ зае отново първото място, възлизайки на около половината от бюджета. Ако някой погледне на нещата в петгодишна перспектива, трябва също да бъде посочено, че финансирането за отделните региони и части на света показва голямо разнообразие, което потвърждава, че интервенцията на ГД „Хуманитарна помощ“ е ориентирана в краткосрочен план. Трябва също да се отбележи, че повече от 96% от хуманитарната помощ е за финансиране на хуманитарни операции, докато по-малко от 4% е за подкрепа на разходите (за информация, одит, оценки и т.н.).

(...PICT...)

3.4. Тематично финансиране

Като имаме предвид централната роля на основните международни организации с хуманитарен мандат (съответните агенции на ООН, Международният комитет на Червения кръст (МКЧК), Международната федерация на Червения кръст/червения полумесец,…) в ефективното оказване на хуманитарна помощ, ГД „Хуманитарна помощ“ продължи през 2006 г. да поддържа засилването на техните институционални капацитети чрез програмите за тематично финансиране.

През 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ оказа подкрепа на програми на Службата на ООН за координация по хуманитарни въпроси (при информационно управление), на ВКБООН (при регистрацията на бежанците), на UNICEF (за защита на детето и за действия при непредвидени ситуации) и на СПИ при оценка на нуждите. В процес на развитие са програми със Световната здравна организация (действия по здравеопазване по време на криза) и с Международната федерация на Червения кръст/червения полумесец (управление на природни бедствия и действия при непредвидени ситуации). Най-накрая, на Международния комитет на Червения кръст бе предоставена помощ за дейности по защита на неговото програмно осигуряване.

3.5. Дейности относно готовността при природни бедствия (включително DIPECHO)

В съответствие с Регламент №1257/96 на Съвета ГД „Хуманитарна помощ“ успоредно със своята хуманитарна помощ насърчава готовността при природни бедствия посредством подкрепа, координация и специфичната DIPECHO програма. Последиците на опасностите, както и все по-откритото признаване на факта на глобалната промяна на климата и неговото въздействие, показват, че този ангажимент е много уместен и нужен.

На стратегическо ниво, ГД „Хуманитарна помощ“ засили през 2006 г. нейните институционални ресурси относно готовността при природни бедствия, като от тези ресурси се очаква да улеснят една по-кохерентен и всеобхватен подход към интегриране на готовността при природни бедствия в хуманитарната помощ и програми за възстановяване. Това е напълно в съответствие с вниманието, което се отделя в глобален мащаб на дейностите по намаляване на риска от бедствия в средите на донорите на хуманитарна помощ и на помощ за развитие, както и с предвидените последващи действия на Рамката за действия от Хього за периода 2005—2015 г.

През 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ продължи своя ангажимент в подкрепа на дейностите, имащи за цел да се осигури включването от донорите на помощи за развитие на компоненти за намаляване на риска от бедствия при тяхната работа в региони, където съществува риск от природни бедствия, например земетресения, наводнения, циклони и т.н., както и подкрепа на практически мерки за намаляване на тези рискове. ГД „Хуманитарна помощ“ е също активен застъпник за базиран на общността подходи към намаляването на риска от бедствия, които увеличават капацитета за справяне с тези бедствия на уязвими общности.

Развиващите се държави са изложени на особен риск от опасности, които са следствие на съществени слабости в националния капаците за реагиране и на способността на местните общности да се справят с неблагоприятните последствия от такава катастрофа. Проектите DIPECHO са базирани на общностно ниво проекти за готовност при природни бедствия, които се съсредоточават върху общности, изложени в най-голяма степен на природни бедствия и имащи малък капацитет за справяне с тях. Проектите имат демонстративна и възпроизвеждаща цел, като намерението е те да бъдат интегрирани в дългосрочни национални стратегии и стратегии за развитие. Същ както базираните в отделни страни операции, плановете за действие на DIPECHO съдържат регионални проекти, тъй като природните бедствия не се ограничават в държавните граници. През 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ задели общо 19,05 милиона EUR за планове за действие на DIPECHO в Централна Америка, Централна Азия и Югоизточна Азия.

Като ново развитие през 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ прие важно регионално решение (в размер на 10 милиона EUR) относно готовността при природни бедствия на населението с номадски начин на живот, с цел то да може по-добре да се подготви за суша, бедствие, което настъпва постепенно, в района на Големия африкански рог (Судан, Джибути, Сомалия, Етиопия, Кения, Уганда и Еритрея). Тази програма е разработена в тясно сътрудничество с ГД „Развитие“ и Службата за сътрудничество EuropeAid.

3.6. Връзка между помощ, възстановяване и развитие

ГД „Хуманитарна помощ“ е поела ангажимента да развива правилни стратегии за излизане, за преход и такива за хуманитарно подпомагане (свързването между помощ, възстановяване и развитие „LRRD“) ГД „Хуманитарна помощ“ участва активно в новосъздадената междуведомствена група за връзката между помощта, възстановяването и развитието, в която също са ангажирани ГД „Външни отношения“, ГД „Развитие“ и Службата за сътрудничество EuropeAid. Влизането в сила през 2007 г. на новите външни инструменти (инструмента за сътрудничество за развитие, по-специално инструментите за стабилност) ще даде една нова среда за прилагане на връзката между помощта, възстановяването и развитието, която ГД „Хуманитарна помощ“ започна да подготвя, заедно с другите засегнати служби, през 2006 г. Специфично внимание бе отделено на прехода между продоволствена помощ и продоволствена сигурност, посредством прехвърлянето към ГД „Хуманитарна помощ“ на целия бюджет за спешна продоволствена помощ. ГД „Хуманитарна помощ“ реши да номинира пет държави като пилотни проекти, с цел да увеличи вече прилагани или явяващи се предизвикателства политики на връзката между помощта, възстановяването и развитието: тези страни бяха Кения, Либерия, Мавритания, Судан и Уганда. Макар и не във всички, в повечето от въпросните страни бяха постигнати съществени резултати до края на годината. Това бе подкрепено от процеса на планиране на Десетия ЕФР. Продължават усилията това да се засили още повече.

3.7. Основни партньори в хуманитарните операции

Хуманитарната помощ, осигурена от ГД „Хуманитарна помощ“ се прилага чрез партньори. ГД „Хуманитарна помощ“ работи заедно с около 200 неправителствени организации, агенции на ООН и международни организации като Международния комитет на Червения кръст и Международната федерация на Червения кръст/червения полумесец.

Наличието на разнообразен набор от партньори е важно за ГД „Хуманитарна помощ“. То позволява ефективното изпълнение на нарастващ списък от нужди в целия свят. ГД „Хуманитарна помощ“ е развила тесни връзки със своите партньори на ниво въпроси на политиките и на ниво управление на хуманитарните операции.

През 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ изпълняваше своите операции основно посредством неправителствени организации (52%), агенции на ООН (37% от тях) и международни организации (11% от тях). За повече подробности относно годишното разпределение между групи семейства, виж секции V.6 и V.7 от приложението.

4. Отношения с други институции на ЕС, държави-членки, основни хуманитарни партньори и донори извън ЕС

Тъй като през предишните години, ГД „Хуманитарна политика“ поддържаше активни връзки с други институции, държави-членки, международни организации и други подходящи участници, такива като основните донори извън ЕС, с цел да се насърчат хуманитарните принципи и ценности.

В края на 2006 г. ГД „Хуманитарна помощ“ стартира процес на разширени консултации с хуманитарните партньори на ЕО и държавите-членки върху ключови хуманитарни въпроси като целта, принципите и ценностите, на които се базира хуманитарната помощ, предизвикателствата, пред които са изправени участниците в хуманитарните операции и прилагането на хуманитарната помощ.

Резултата от тази консултация ще се използва в изготвянето на съобщение на Комисията, което ще търси консенсус на ЕС относно принципите и най-добрите практики на хуманитарната дейност и ще установи дневен ред за прилагане на по-тясно координиран процес, така че Европейския съюз да максимизира своя принос към колективния международен хуманитарен отговор. Европейският консенсус трябва да има за цел един по-кохерентен, последователен и всеобхватен подход към хуманитарната помощ.

Повече подробности за тези партньори са дадени в приложението – секция II.

5. Други дейности

В контекста на своята дейност ГД „Хуманитарна помощ“ трябва също да се справя с други задачи, с цел да подкрепя предоставянето и качеството на хуманитарната помощ:

(1) развитието на политиката на ГД „хуманитарна помощ“ за сигурност и безопасност на персонала, ангажиран в предоставянето на хуманитарна помощ;

(2) Засилване на нейния капацитет за бързо реагиране в областта на организирането на мултисекторни екипи;

(3) Комуникационна стратегия и информация

(4) Като образователна инициатива, ГД „Хуманитарна помощ“ поддържа Мрежата за хуманитарна подкрепа (NOHA), която предлага мултидисциплинарна следдипломна квалификация.

Подробности за тези дейности са дадени в приложението - раздел III.

Правилното изпълнение на финансираните от ГД „Хуманитарна помощ“ операции се гарантира чрез няколко нива на проверка и контрол на различни етапи от проектния цикъл на хуманитарните операции. Тези аспекти на стратегията за контрол, създадени от ГД „Хуманитарна помощ“, като и нейните процедури за надзор и мониторинг са описани в приложението – раздел IV.

6. Заключение

2006 г. бе доказано една особена изпълнена с предизвикателства година за ГД „Хуманитарна помощ“, при наличието на кризата в Ливан и поредица от тежки природни бедствия, като и продължаващата бреме на хуманитарните кризи. ГД „Хуманитарна помощ“ при все това бе способна да изпълни нейната роля в съответствие със своя мандат. Относно постигането на главната цел на политиката, а именно осигуряване на ефективното предоставяне на хуманитарната помощ, целите са не само постигнати, но и значително надминати.

[1] Фондът на ООН за децата (UNICEF), Върховният комисариат на ООН за бежанците (UNHCR), Световната програма по изхранване (WFP)

[2] www.reliefweb.int

[3] Освен трансфера от Резерва за спешна помощ (на сума 140 милиона EUR) бяха извършени допълнителни увеличения на бюджета, посредством използване на ресурсите на Европейския фонд за развитие ( в размер 28 милиона EUR) и посредством преразпределение на приходите (7 милиона EUR).

[4] Основните интервенции се базират на най-високите разпределени суми за всеки регион

--------------------------------------------------