Фигура 17: Въздействие на Next Generation EU върху БВП (%) в симулациите на QUEST

Фигура 16: Въздействие на Next Generation EU върху БВП (%) в симулациите QUEST, държави от ЕС

AT

IT

BE

Комисията изготви всеобхватна модерна рамка за емитирането на „зелени“ облигации по линия на Next Generation EU и планира да емитира до 30 % от това финансиране под формата на „зелени“ облигации, с което потвърждава ангажимента на ЕС за финансиране за устойчиво развитие. Рамката е ориентирана съгласно пазарните стандарти и предоставя надеждни „зелени“ облигации на инвеститорите. При всички мерки, включени в плановете за възстановяване и устойчивост, трябва да се спазва принципът за ненанасяне на значителни вреди по отношение на други екологични цели. За да постигнат такъв резултат, в споразуменията за финансиране и заеми, подписани като част от изпълнението на МВУ, държавите членки се договориха да докладват редовно за своите разходи за инвестиции, които допринасят за целите във връзка с изменението на климата. Комисията набра 14,5 милиарда евро чрез първата си емисия на зелени облигации, която се осъществи на 12 октомври 2021 г.

Към днешна дата Комисията е набрала 78 милиарда евро под формата на дългосрочно финансиране чрез облигации и 33 милиарда евро под формата на краткосрочно финансиране чрез 3-месечни и 6-месечни съкровищни бонове на ЕС (като падежът на 12 милиарда евро вече е настъпил). Въз основа на високия кредитен рейтинг на ЕС Комисията може да заема средства при благоприятни условия и по този начин да сведе до минимум разходите по дълга, свързан с фонда за възстановяване. Обемите на финансиране по линия на Next Generation EU се усвояват добре и търсенето на новите емисии е силно.

Новата роля на Комисията като активен емитент на капиталовия пазар е ключов етап за изпълнението на МВУ. Решението за собствените ресурси влезе в сила на 1 юни 2021 г., което даде възможност на Комисията да започне да взема заеми за временния инструмент за възстановяване Next Generation EU (NGEU) (първата операция беше извършена през юни 2021 г.). Комисията е оправомощена да заеме до 806,9 милиарда евро в периода 2021—2026 г. (по текущи цени). Тази сума включва годишно емитиране на облигации в размер средно на около 150 милиарда евро на година между средата на 2021 г. и 2026 г., което превръща ЕС в един от най-големите емитенти на облигации, деноминирани в евро. До 250 милиарда евро от посочената сума ще бъдат емитирани под формата на „зелени“ облигации (вж. по-долу).

Актуално състояние на финансирането по линия на Next Generation EU

МВУ подкрепя инвестиции и реформи, които се очаква да окажат значително и трайно положително въздействие върху общия брутен вътрешен продукт (БВП) на ЕС. Комисията проведе стилизирани симулации с модела QUEST за оценка на потенциалното макроикономическо въздействие на МВУ и инвестициите по линия на Next Generation EU (Pfeiffer и колектив., 2021 г.). Изпълняван със силен акцент върху висококачествените проекти и висока степен на „допълняемост“, Next Generation EU може да увеличи реалния БВП в ЕС-27 с до 1,3—1,5 % между 2021 и 2026 г.

Изпълнението на ПВУ води до положителни ефекти на разпространение. Според симулацията всички държави членки извличат полза от значителните трансгранични ефекти на разпространение поради нарастващото търсене в рамките на интегрираната икономика на ЕС: съвместното действие води до растеж, надхвърлящ сбора на отделните ефекти от ПВУ на държавите членки. На този канал на разпространение се дължи около една трета от средното въздействие върху БВП и е значително по-осезаем за икономиките с интензивен износ, на които са разпределени безвъзмездни средства с малък размер (вж. фигура 16). Освен това в анализа не се отчитат реформите, които могат значително да засилят ефектите на растеж в средносрочен и дългосрочен план.

Фигура 16: Въздействие на Next Generation EU върху БВП (%) в симулациите QUEST, държави от ЕС

Бележки: На графиката са показани пиковите въздействия върху реалния БВП през 2026 г., изразени като процентно отклонение от базовия сценарий, при липса на промяна в политиката за линеен профил на разходите по Next Generation EU (2021—2026 г.) и при допускане за висока производителност. Тъмните стълбове показват резултатите от симулация на самостоятелно стимулиране на инвестициите във всяка държава членка (Next Generation EU). Ефектът на разпространение (светлите стълбове) се определя като разликата между координирания едновременен стимул на Next Generation EU във всички държави членки и симулациите на самостоятелно стимулиране в националните планове. Източник: Pfeiffer и колектив (2021 г.).

МВУ подкрепя завръщането на ЕС по пътя на икономическото сближаване. Най-голям обем средства по МВУ са отделени за БВП за най-нуждаещите се държави членки, което допринася за сближаването в ЕС. Коефициентът на разпределение по МВУ отразява факта, че най-силно засегнатите от пандемията често имат по-слаби икономически структури и са изправени пред по-строги бюджетни ограничения. При групирането на държавите членки в три клъстера според техния БВП и публична задлъжнялост, фигура 17, е видно, че Next Generation EU вероятно ще окаже силна подкрепа за сближаването в рамките на икономиката на ЕС. Въз основа на коефициента на разпределение на МВУ се очаква държавите членки с БВП на глава от населението под средното равнище да получат най-голямо увеличение на БВП. Съгласно симулациите на модела увеличението на производството в края на периода на изпълнение на МВУ възлиза на около 1¾ % за групата с нисък дълг и 2½ % за групата с висок дълг през 2026 г. При държавите с висок доход с равнища на БВП на глава от населението над средните вероятно през същия период ще бъде получен по-малък, но значителен ефект върху БВП. По този начин, въпреки че МВУ осигурява значителен тласък на възстановяването в целия ЕС, разпределянето на финансовата подкрепа гарантира, че средствата ще се насочват там, където са най-необходими.

Фигура 17: Въздействие на Next Generation EU върху БВП (%) в симулациите на QUEST

Въпреки че се предвижда темпът на растеж в отделните държави и сектори да остане неравномерен, ЕС е готов да се завърне по пътя на икономическото сближаване. Като цяло се очаква растежът да бъде подкрепен от подобряващия се пазар на труда, високите спестявания на домакинствата, благоприятните условия за финансиране и пълното разгръщане на МВУ.

Социални перспективи и въздействие на МВУ

Чрез Механизма се подкрепят някои мерки, за да се устои на непосредствените последици от кризата, предизвикана от COVID-19, както и средносрочни мерки, които допринасят за по-нататъшното прилагане на Европейския стълб на социалните права. ПВУ имат важно измерение, свързано със заетостта и социалната сфера, и са съобразени с националните предизвикателства, посочени в специфичните за всяка държава препоръки. Общите социални разходи, предвидени в националните планове в контекста на МВУ, възлизат на около 30 % от общия размер на планираните средства от ЕС (вж. раздел 3). Въпреки че е твърде рано да се покаже положителното въздействие на МВУ, отразено в показатели за заетостта и социални показатели, изпълнението на планираните в МВУ значителни реформи и инвестиции в социалното измерение, по-специално амбициозните реформи в областта на заетостта, уменията и социалните реформи и инвестиции, има за цел, заедно с фондовете по линия на политиката на сближаване, да насърчава справедливо, приобщаващо и устойчиво възстановяване. Това ще бъде и ключов фактор за постигането на водещите цели на стратегията „Европа 2030“ в областта на заетостта, образованието за възрастни и намаляването на бедността, които бяха приветствани на срещата на върха в Порто.

Приносът на Механизма за устойчивост в Съюза

Очаква се приетите ПВУ да окажат положително въздействие върху устойчивостта на икономиката на ЕС чрез укрепване на капацитета на държавите членки за бързо възстановяване и преодоляване на уязвимостта. В актуализираното (2021 г.) информационно табло за издръжливостта, разработено от Европейската комисия като последващо действие във връзка с доклада за стратегическото прогнозиране от 2020 г., са представени показатели, отразяващи капацитета за устойчивост и уязвимостта на държавите членки в четири измерения: социална и икономическа, екологична, цифрова и геополитическа устойчивост. Тези области съответстват на стълбовете на политиката в рамките на МВУ: екологичен и цифров преход, интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, социално и териториално сближаване, политики за следващото поколение, и по-специално здравна, икономическа, социална и институционална устойчивост.

Принос на Механизма за възстановяване и устойчивост към политиките на ЕС

Мерките, включени в ПВУ, ще допринесат за амбициозната политическа програма на Съюза за насочване на устойчиво, справедливо и приобщаващо възстановяване и за повишаване на устойчивостта на икономиката на ЕС на бъдещи сътресения, като същевременно икономиките и обществата на ЕС ще се трансформират в съответствие с амбицията на двойния преход. Започнати в началото на настоящия мандат на Комисията, четирите допълващи се измерения на програмата на ЕС за конкурентоспособна устойчивост (т.е. устойчивост на околната среда, производителност, справедливост и макроикономическа стабилност) заемат важно място сред целите на Механизма за възстановяване и устойчивост и направляваха програмите за реформи и инвестиции на държавите членки, представени в техните планове за възстановяване и устойчивост.

Що се отнася до екологичното измерение, мерките, включени в ПВУ, ще допринесат пряко за целта за намаляване на нетните емисии на парникови газове с най-малко 55 % до 2030 г. — цел, залегнала в Европейския закон за климата и подкрепена от приетите през юли 2021 г. предложения „Подготвени за цел 55“, така че политиките в областта на климата, енергетиката, земеползването, транспорта и данъчното облагане да отговарят на изискванията.

Що се отнася до цифровото измерение, мерките, включени в ПВУ, също ще допринесат пряко за постигането на целите на ЕС за цифрова трансформация на европейското общество и европейската икономика. ПВУ включват подкрепа за цели в целия спектър на политиката в областта на цифровите технологии: подкрепа за развитието на цифровите умения на населението и работната сила, цифровата свързаност в райони с недостатъчно обслужване, разработването и внедряването на модерни технологии, както и цифровата трансформация на частния и публичния сектор. Освен това много държави членки участват чрез своите ПВУ в многонационални проекти, чрез които ще бъде подкрепено развитието на ключови цифрови способности в ЕС, включително в областта на микроелектрониката, изчисленията в облак и периферните изчисления. Като цяло се очаква МВУ да има значителен принос за постигането на целите на цифровото десетилетие. Що се отнася до социалното измерение и справедливия преход, ПВУ ще допринесат пряко и за по-нататъшното прилагане на Европейския стълб на социалните права, както и за новите водещи цели на ЕС по отношение на работните места, уменията и намаляването на бедността, предложени на социалната среща на върха в Порто през май 2021 г. МВУ ще допринесе и за възстановяването на пазарите на труда в съответствие с препоръката за ефективна активна подкрепа за заетостта (ЕАПЗ) вследствие на кризата с COVID-19.

Както сега, така и през следващите години МВУ ще бъде в основата на процеса на рамката за надзор на европейския семестър за координиране на икономическите политики и политиките по заетостта на държавите членки и ще продължи да играе тази роля в етапа на възстановяване и за постигане на напредък по двойния преход. Както се подчертава в годишния обзор на устойчивия растеж за 2022 г., като се вземе предвид необходимостта от адаптиране, европейският семестър през 2022 г. ще се развива в съответствие с прилагането на МВУ. Комисията ще положи всички усилия, за да гарантира полезни взаимодействия и рационализирани задължения за докладване между МВУ и европейския семестър. Конструктивният диалог с държавите членки ще бъде в основата на подновения европейски семестър, интегриран с диалога относно изпълнението на ПВУ.