ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Оценки на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации /* COM/2013/02 final */





ДОКЛАД НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Оценки на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации 1. Въведение В настоящия доклад са откроени констатациите и препоръките от оценките на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (CIP) за 2007—2013 г. и на нейните подпрограми, представен е отговорът на Комисията по препоръките от оценките и са очертани мерките, които ще бъдат предприети. По този начин Комисията изпълнява изискването на член 8, параграф 5 от Решението за създаване на CIP[1] да съобщава на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите преходните и окончателните оценки на Рамковата програма и нейните специфични програми. 2. КОНТЕКСТ 2.1. Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации[2] е основна програма за справяне с предизвикателствата пред промишлеността на ЕС. Нейните цели са в съзвучие с водещите инициативи на стратегията „Европа 2020“, в която интелигентният, устойчив и приобщаващ растеж е основен приоритет за интервенции на ЕС за укрепване на икономиката на Съюза. Целта на CIP е да допринася за конкурентния и иновационен капацитет на Съюза като модерно общество на знанието с устойчиво развитие, почиващо на мощен икономически растеж, и силно конкурентна социална пазарна икономика с високо ниво на защита на околната среда и подобряване на нейното качество. Рамковата програма подкрепя иновационните дейности (в т.ч. екоиновациите), осигурява по-добър достъп до финансиране и услуги в подкрепа на бизнеса в регионите; тя насърчава по-доброто възприемане и използване на информационните и комуникационни технологии (ИКТ), допринася за изграждането на информационното общество, а също така утвърждава по-широкото използване на източниците на възобновяема енергия и по-добрата енергийна ефективност. · CIP е разделена на три оперативни програми. Всяка от тях има своите конкретни цели, ориентирани към подпомагане на конкурентоспособността на предприятията и техния иновационен капацитет в съответната област, например ИКТ или устойчива енергия:[3] Програма за предприемачество и иновации (ППИ); Програма за подкрепа на политиките в областта на информационните и комуникационни технологии (ППП —ИКТ)[4]; програма „Интелигентна енергия — Европа“ (ИЕЕ)[5]. 2.2. Оценки на CIP и на нейните подпрограми В Решението за създаване на CIP се съдържат конкретни разпоредби във връзка с оценката на CIP и на нейните оперативни програми. По-специално в него се посочва, че Рамковата програма и специфичните ѝ програми подлежат на междинна и окончателна оценка с цел да се определи въздействието на Рамковата програма и на всяка от специфичните програми спрямо заложените цели, в т.ч. конкурентоспособност, иновации, предприемачество, ръст на производителността, заетост, околна среда. В решението се предвижда също така междинната оценка на Рамковата програма да приключи до 31 декември 2009 г., а окончателната — до 31 декември 2011 г., както и че междинните и окончателните оценки на специфичните програми следва да се организират така, че резултатите от тях да могат да бъдат отчетени при междинната и окончателната оценка на Рамковата програма. Междинната и окончателната оценка имаха за цел да: – определят какво е въздействието на Рамковата програма и на специфичните ѝ програми спрямо техните цели; – оценят до каква степен Рамковата програма и специфичните ѝ програми допринасят за постигането на целите, определени в началото на настоящата точка; – оценят до каква степен целите на Рамковата програма и специфичните ѝ програми отговарят на нуждите, проблемите и въпросите, на които следва да дадат отговор или които следва да разрешат; – оценят ефективността на Рамковата програма и на специфичните ѝ програми и да посочат аспектите, в които се постига най-голяма и най-малка ефективност. Междинната оценка на ППИ беше извършена от GHK Consulting Ltd и Technopolis, а окончателният доклад беше представен на 30 април 2009 г. Междинната оценка на ППП —ИКТ беше извършена от група от петима експерти[6], а окончателният доклад беше представен през май 2009 г. Междинната оценка на „Интелигентна енергия — Европа“ ІІ беше извършена от Deloitte Consulting, а окончателният доклад беше представен на 27 април 2009 г. Междинната оценка на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации беше извършена от GHK Consulting Ltd и Technopolis, а окончателният доклад беше представен на 9 март 2010 г. Окончателната оценка на Програмата за предприемачество и иновации беше извършена от Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES), а окончателният доклад беше представен през април 2011 г. Окончателната оценка на „Интелигентна енергия — Европа“ ІІ беше извършена от Deloitte, а окончателният доклад беше представен на 8 юни 2011 г. Окончателната (втора междинна) оценка на ППП —ИКТ беше приключена от групата експерти[7], работили по нея, на 20 юли 2011 г. Окончателната оценка на рамковата CIP, в която бяха отчетени резултатите от предишните оценки, беше приключена през декември 2011 г. от Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES). Докладите от всички оценки са на разположение в интернет[8]. 3. Основни констатации от оценките Оценките потвърждават като цяло актуалността, ефективността и ефикасността на Рамковата програма и на всяка от трите ѝ специфични програми. 3.1. Междинна оценка на CIP При междинната оценка на CIP[9] е констатирано, че „ограниченият бюджет, предоставен на CIP, предполага, че тя не е програма, ориентирана към отпускане на средства, като фондовете по политиката на сближаване или Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие, а програма, която се стреми да постигне своите амбициозни и широко дефинирани цели, като прокарва своите идеи, продукти и партньорства в други политики и програми.“ В доклада се посочва, че е налице масова подкрепа, както сред вътрешните, така и сред външните заинтересовани страни по отношение на действията на равнище Общността в сферата на иновациите и конкурентоспособността под формата на водещи програми като CIP, и се изказва мнението, че CIP трябва да се концентрира върху областите, които показват най-голяма европейска добавена стойност и въздействие. При оценката е констатирано, че заинтересованите страни идентифицират по-скоро части от програма, а не CIP като цяло: оценителите са на мнение, че CIP не се схваща добре като рамкова програма също поради факта, че е нова рамкова програма с ограничен бюджет, която подкрепя широка гама от инструменти, насочени към няколко различни целеви групи. Оценителите са на мнение обаче, че вече съществуващите информационни механизми — националните точки за контакт и мрежата „Enterprise Europe“, са важни инструменти за повишаване на информираността относно CIP и за подобряване на комуникационните дейности по програмата. При оценката е констатирано, че голяма част от планираната ефикасност вече е факт, който е виден от доказателствата във връзка с управлението и изпълнението на CIP. Финансовите инструменти на CIP по-специално се считат за инструменти за подпомагане на МСП, които поначало са с висока ефикасност поради начина, по който са разработени. Финансовите посредници обаче изказват недоволството си от прекомерните изисквания за отчетност, които увеличават разходите за участие, и предлагат да се намали административната тежест. Друга констатация на доклада е, че в оперативно отношение синергиите са се подобрили благодарение на участието на Изпълнителната агенция за конкурентоспособност и иновации (EACI) и на мрежата „Enterprise Europe“. Значението на единната мрежа, която има връзка с МСП от цяла Европа, беше подчертано по-специално по отношение на ППИ. Мнението е, че EACI е постигнала успех в по-ефективното използване на ресурсите чрез отделянето на административните функции и разработването на политики. 3.2. Окончателна оценка на Програмата за предприемачество и иновации (ППИ) В оценката на ППИ[10] са формулирани пет основни заключения: първо, че програмата се изпълнява добре и се придвижва по план към постигането на очакваните въздействия; второ, че в повечето случаи програмата набира скорост, както и че използва съществуващите постижения; освен това доказателствата, събрани чрез проучването, разкриват „полезността“ на програмата, като потвърждават, че тя пряко отговаря на потребностите на МСП; също така оценителите констатират, че проведените интервюта и събраните други доказателства говорят за наличието на безспорна европейска добавена стойност. На последно място се посочва заключението, че разработената система за мониторинг е ценен принос за оценката на представянето на програмата на текуща база, но в някои области тя все още се доразработва, а данните по показателите трябва да се представят по-последователно. Установено е, че целите на ППИ отговарят много добре на нуждите на бизнеса. Освен това е констатирано, че „програмата е реално в полза на крайните потребители, по-специално на МСП (малките и средните предприятия)“. Основната силна страна на ППИ се заключава в това, че тя се съсредоточава пряко и прагматично върху основни за МСП проблеми. Действията на ППИ, по-специално финансовите инструменти и екоиновациите реално са създали условия за истинско пазарно възпроизвеждане. Що се отнася до финансовите инструменти, констатирано е, че те изпълняват целите си да улесняват достъпа до финансиране за създаване на МСП и за техния растеж. По-специално счита се, че механизмът GIF и заемите и микрокредитите по SMEG отговарят на нуждите на европейските МСП, тъй като удовлетворяват търсене на финансиране, което в противен случай би останало неудовлетворено, и допринасят за създаването и растежа на МСП. Един от най-видимите ефекти, констатирани от оценката, по отношение на инструментите е лостовият им ефект. Що се отнася до мрежата „Enterprise Europe“, оценителите са констатирали, че мрежата успешно съсредоточава дейността си върху основните си цели да насърчава иновациите, сътрудничеството между предприятията и трансграничната търговия и допълват, че е налице високо равнище на удовлетвореност на клиентите от услугите на мрежата. Клиентите посочват по-специално, че „мрежата е основна политическа ценност за отношенията на ЕС с предприятията и има значителен неусвоен потенциал по отношение на ангажирането на МСП с целите и действията на ППИ“. Що се отнася до подхода, използван по отношение на свързаните с екоиновациите дейности по ППИ, констатирано е, че той се прилага последователно в рамките на програмата от гледна точка на включването на подходящите елементи, както и че представлява адекватно средство за борба със съществуващите пазарни неефективности, които ограничават сектора, като се насочва и към предлагането и към търсенето на пазара и същевременно укрепва средата в оперативно отношение. Оценителите констатират също така, че най-вероятно има значителен неудовлетворен интерес към тази част от програмата. 3.3. Окончателна оценка на програма „Интелигентна енергия — Европа“ II (ИЕЕ) При оценката на ИЕЕ[11] е констатирано, че действията ѝ постигат конкретните и стратегическите си цели и допринасят за цялостното въздействие на програмата и за резултатите от нея. За програмата ИЕЕ е констатирано, че е „адекватна и полезна, тъй като отговаря на променящите се нужди, проблеми и пречки във връзка с въпросите на устойчивата енергия, пред които е изправена Европа. Съчетанието от действия, които обхващат широка гама от приоритети, участието на различни видове действащи лица, които безспорно могат да повлияят за възприемането на решения за устойчива енергия, и по-специално съчетанието от проекти, ориентирани към пазарни решения, и проекти, целящи адаптиране на политиките, както и въздействието на действията на ИЕЕ ІІ в различни моменти от пазарния цикъл допринасят за ефективността на програмата“. Продължават да съществуват нетехнологични пречки, които забавят възприемането на технологиите за устойчива енергия. ИЕЕ ІІ спомага за ограничаването на тези пречки, като подпомага действия в сферата на подкрепата за политиките, изграждането на капацитет, разпространяването и утвърждаването на проекти за пазарно възпроизвеждане. Оценителите са получили положителни отзиви по отношение на ефективността на подпомаганите действия както по отношение на техните цели, така и като принос към целите на програмата. Освен това подкрепяните действия се оценяват като най-подходящите за изпълнението на поставените цели. Що се отнася до ефикасността на програмата, оценителите предлагат да се увеличи обемът на предоставените ресурси, за да може да се улесни в по-голяма степен изпълнението на главните цели на програма, особено като се има предвид ограниченото време за постигането им до 2020 г. и натрупаните закъснения при някои цели за развитие на устойчивата енергия. Доказано е, че програмата може да постига синергии с други финансиращи програми на ЕС, като FP7 и структурните фондове. 3.4. Окончателна оценка на Програмата за подкрепа на политиките в областта на информационните и комуникационни технологии (ППП —ИКТ) В окончателната оценка на ППП —ИКТ[12] се подчертава, че програмата е единствена по рода си и играе иновативна роля, тъй като нейните проекти разработват нови платформи за иновативни трансгранични услуги в сфери от обществено значение, по-специално в области, в които продължават да съществуват системни и организационни рискове. Някои от характеристиките на програмата се определят като изключително положителни: „единствен по рода си иновационен инструмент първопроходник, който е пряко ориентиран към политиката, допълва портфейла от инструменти и се радва на масовото участие на заинтересованите страни“. Още по-голямото засилване на участието на заинтересованите страни е една от отправените от групата експерти препоръки, заедно с преодоляването на препятствията пред участието на МСП. Препоръчва се също така да се подобри обменът на информация и връзките с други програми на ЕС, като тези във връзка с регионалната политика. Групата експерти предлага ППП—ИКТ да продължи под формата на иновационен инструмент за осъществяване на политиката и да се съсредоточи върху въвеждането на иновациите в ИКТ, а като част от последващите действия да се работи за преодоляването на системните и организационните рискове. При мащабните проекти (пилотни проекти тип А) се препоръчва да продължи да се използва мотивираният от политиката подход „отгоре — надолу“, тъй като той е работещ модел за това как да се способства по-широкото възприемане на новите иновативни услуги на равнище ЕС. Групата експерти е на мнение, че водените от търсенето проекти (проекти тип Б), които се развиват „отдолу — нагоре“, могат да предложат нови и иновативни трансгранични услуги в нови области на управлението, свързани с услугите (електронно съдържание, електронно здравеопазване и остаряване в добро здраве, електронно правителство, електронна енергия, електронен транспорт) и да подобрят съвместната работа и разработването на по-големи пазари за иновативни публични услуги. 3.5. Окончателна оценка на CIP Успехът на CIP е потвърден в окончателната оценка[13] на програмата. В доклада се посочва, че „Доказателствата, представени в окончателните оценки и в други източници, потвърждават, че Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации като цяло и нейните конкретни програми поотделно постигат добри резултати, които отговарят на очакванията, съществували при старта на програмата“[14]. Освен това се дава оценката, че „CIP като цяло се е наложила като основен начин за насърчаване на иновациите, най-вече поради това, че се възприема като сравнително отворен процес, който излиза извън тясната насоченост към технологично развитие, която отличава по-ранните инициативи, и преминава към една по-балансирана перспектива, която отчита случващото се в сферата на услугите в същата степен, в която и процесите в производството, и касае в еднаква степен процесите, бизнес моделите и продуктите. Това от своя страна е значим принос към конкурентоспособността на европейската икономика.“ Начинът, по който са определени целите на CIP, се определя като последователен и адекватен на нуждите и проблемите, които CIP е предназначена да разреши, като се отбелязва, че е постигната концентрация в сферите, в които действията на равнище ЕС могат да постигнат промяна. Гъвкавостта на CIP получава положителна оценка, като същевременно се отбелязва, че оценяването на подкрепата по CIP е по-лесно в сравнение с други съпоставими програми. Констатирано е, че направеното за подкрепа на иновациите в рамките на програмата CIP представлява значителен корпус от познания, който потенциално би могъл да бъде от полза и за други сфери на политиката. Фактът, че значителни части от CIP са делегирани за управление от EACI, в оценката се откроява като фактор, довел до по-голяма ефективност на програмното управление, както по отношение на разходите за Комисията, така и по отношение на ефективността на предоставяните услуги, измерена като брой на подписаните договори през периода спрямо сроковете за тяхното изпълнение и за извършването на плащанията. Настоящата икономическа криза подчертава същността на основните цели на CIP и актуалността на много от проблемите, по които е замислено CIP да работи. Поради това е още по-належащо да се използват идеите, които са се доказали като успешни и са показали своята ефективност, например финансовите инструменти. 4. Основни препоръки и планирани последващи действия В оценките са отправени някои препоръки как да бъде подобрено още повече изпълнението на CIP и как да бъде разработена евентуалната програма приемник. Тези препоръки са отчетени по време на изпълнението на програмата и при изготвянето на предложенията на Комисията за програми приемници на CIP (COSME[15] и части от „Хоризонт 2020“[16]). В окончателната оценка на CIP се посочва, че между трите подпрограми могат да бъдат постигнати още синергии чрез формулирането на нови позиции по централни теми от рамковата програма, например политиките относно иновациите. Общото отсъствие на видимост на CIP беше посочено като един от главните ѝ недостатъци. Беше подчертано също така, че не бива да се променят наложилите се вече имена, като мрежата „Enterprise Europe“, „Интелигентна енергия — Европа“ и Седмицата на МСП. Освен това беше препоръчано по-добро разпространяване на информацията за успешните дейности, подкрепени от програмата. Комисията използва интензивно мрежата „Enterprise Europe“, която се финансира от CIP, за разпространяването на информация за политиките на ЕС и за услугите, които се предлагат по всички програми, например FP7 или структурните фондове. Предприети са няколко действия за достигане до възможно най-голям брой потенциални участници. В сферата на пазарното възпроизвеждане на екоиновациите мрежата „Enterprise Europe“ често служи като регионална или национална точка за контакт, която разпространява информация за покани за представяне на предложения, организира специални прояви за намиране на подходящи програми за различните инициативи или срещи на клъстерите от различните сектори. Получателите на безвъзмездни средства се насочват също към бюрото за съдействие по въпросите на ПИС, което беше създадено от CIP с цел да оказва подкрепа по въпроси, свързани с правата на интелектуална собственост във връзка с участието в други програми на ЕС, като FP7. Действията в сферата на иновациите са били и продължават да бъдат популяризирани от TAKE IT UP (Europe INNOVA) и партньорския форум на INNO (PRO INNO Europe®). Действията по проектите за привличане на участие от страни извън кръга на преките участници се подпомагат от предлагането на уебсайтове, активен принос към които могат да имат и други организации и в които са интегрирани възможности за връзка към социалните мрежи. По отношение на програмите приемници ще бъдат положени повече усилия за подобряване на комуникацията. Освен това се препоръчва да бъде разработен стабилен набор от показатели за крайните продукти, резултатите и въздействието, с които да се следи ефикасността на програмата и степента, в която тя постига целите си. Повечето от тези препоръки са отчетени в предложенията на Европейската комисия за програми приемници на CIP (COSME[17] и части от „Хоризонт 2020“[18]), по-специално чрез засилването на интервенционната логика на програмите (напр. в „Хоризонт 2020“ се предвижда плавен преход между научноизследователската дейности и иновациите, като се отчитат основните предизвикателства пред обществото, като енергията и природните ресурси, както и ключовите технологии, като ИКТ), обвързването ѝ със стратегическите приоритети на ЕС, и въвеждането в правните текстове на общи и конкретни цели, обвързани с показатели за резултатите и въздействието. Що се отнася до препоръката за „активна политика за насърчаване на синергиите на оперативно ниво посредством системен подход за подобряване на управлението на връзките между различните части на програмата“, Комисията активно използва мрежата „Enterprise Europe“ за разпространяване на информация. Предприети са няколко действия за достигане до възможно най-голям брой потенциални участници. В сферата на пазарното възпроизвеждане на екоиновациите мрежата „Enterprise Europe“ често служи като регионална или национална точка за контакт, която разпространява информация за покани за представяне на предложения, организира специални прояви за намиране на подходящи програми за различни инициативи или срещи на клъстери. Получателите на безвъзмездни средства се насочват също към бюрото за съдействие по въпросите на ПИС, откъдето да получат подкрепа по въпроси на правата на интелектуална собственост. Що се отнася до иновациите, по време на семинарите, проведени с членове на мрежата по темата за стимулиращите иновациите обществени поръчки, бяха разпространени изводите, до които са достигнали съответните действащи лица. Друг пример са връзките между мрежата „Enterprise Europe“ и IMP3rove[19], при които партньори на мрежата организират обучения по мениджмънт на иновациите. В окончателната оценка на ППИ се препоръчва „по-нататъшните процеси в Програмата за предприемачество и иновации да се стремят да надграждат сегашните постижения с цел увеличаване на набраната от вече предприетите дейности скорост и да избягват, когато е възможно, риска от прекъсване на връзката, който съществува при предприемането на всяка една нова дейност“. В годишната работна програма на ППИ за 2013 г. Комисията ще предложи до голяма степен продължаване на успешните действия от предишните години или започване на нови действия на базата на минал опит, като същевременно ще гарантира съгласуваност с политическите приоритети и икономическите процеси. Що се отнася до препоръката да се преразгледа степента, до която е налице европейска добавена стойност при финансовите инструменти, Комисията я отчете при подготовката на следващото поколение финансови инструменти. Европейската добавена стойност ще бъде възлов елемент от новите дългови и капиталови платформи, чиито принципи ще залегнат в основата на всички бъдещи финансови инструменти в МГФР за 2014—2020 г. Аргументите в подкрепа на финансовите инструменти произтичат по-специално от ползите във връзка с укрепването на единния пазар чрез преодоляване на пазарната фрагментация в инвестициите в рисков капитал, високорисковите кредити, обхванати от средства и кредитни улеснения на ЕС. Основната цел на финансовите инструменти в рамките на програмата COSME, предложена от Комисията, ще бъде да подобрят достъпа до финансиране на МСП в пазарни сегменти, които не са обхванати от мерките на държавите членки, които от своя страна се ограничават до инвестиции и подкрепа в рамките на отделната държава. Фокусът ще бъде върху това да се финансира разширяването на ориентираните към растеж предприятия, насочили се към разрастване в международен план, и към развитие на трансграничен финансов пазар за МСП. Такава задача може да бъде изпълнена само чрез програма на равнище ЕС. По подобен начин в предложението на Комисията за „Хоризонт 2020“ капиталовият инструмент за научноизследователска дейност и иновации ще допълва националните програми, които не могат да обхванат трансграничните инвестиции в научноизследователска дейност и иновации. Проектите от началните етапи ще имат демонстрационна стойност, която може да бъде от полза за публичните и частните инвеститори в цяла Европа. Дълговият инструмент ще спомогне за преодоляването на пазарните недостатъци, които са причина частният сектор да не инвестира достатъчно в научноизследователска дейност и иновации. Изпълнението му ще даде възможност да се натрупа критична маса ресурси от бюджета на Съюза и на основата на поделянето на риска — от финансовата(ите) институция(и), натоварена(и) с неговото изпълнение. Той ще стимулира фирмите да инвестират повече собствени средства в научноизследователска дейност и иновации, отколкото биха били склонни да направят, ако такъв инструмент не съществуваше. Освен това дълговият инструмент ще помогне на организациите, били те публични или частни, да ограничат рисковете при предприемането на обществени поръчки за продукти в предпазарен стадий или за иновативни продукти и услуги. По отношение на екоиновациите в оценката се посочва, че „имайки предвид малкия обем на програмата за екоиновации, евентуалното ѝ въздействие вероятно ще бъде също така ограничено, въпреки очакваните обещаващи резултати и факта, че вероятно за нея ще има повече кандидати, отколкото могат да бъдат удовлетворени. Това следва да се има предвид, когато става въпрос за бъдещото финансиране.“ Комисията предложи в следващото поколение програми да включи екоиновациите като един от приоритетите на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт 2020“ и да разшири интервенциите на ЕС както по отношение на бюджета, така и от гледна точка на инструментите. В резултат на констатациите от получените оценки Комисията направи заключението, че е необходимо непрекъснато подобряване на изпълнението на сегашната рамкова програма и на специфичните ѝ програми. Освен това оценките послужиха като важни отправни точки в подготовката на новото поколение програми (COSME и „Хоризонт 2020“). Поради това Комисията приканва Съвета и Парламента да използват пълноценно направените препоръки при внасянето на изменения в предложенията на Комисията с оглед на окончателното приемане на програмите. [1] Решение № 1639/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 2006 г. за създаване на Рамкова програма за конкурентоспособност и иновации (2007—2013 г.) (ОВ L 310, 9.11.2006 г., стр. 15). [2] Вж. http://ec.europa.eu/cip/ [3] http://ec.europa.eu/cip/eip/index_en.htm [4] http://ec.europa.eu/cip/ict-psp/index_en.htm [5] http://ec.europa.eu/cip/iee/index_en.htm [6] Проф. Gerard Pogorel (председател), професор по икономика и управление, Ecole Nationale Supérieure des Télécommunications, (ENST-Telecom ParisTech), Франция. Dana Berova, Gartner, Чешка република. Проф. Slavo Radosevic, професор по изследвания на индустрията и иновациите, University College London. Eppie Eloranta, директор на TIEKE — финландския център за развитие на информационното общество. Jeremy Harrison (докладчик), директор на abdi Ltd, партньори за Обединеното кралство на ROI Institute. [7] Graham Vickery, Terttu Luukkonen, Slavo Radosevic, Robbert Fisher (докладчик). [8] http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm [9] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/interim_evaluation_report_march2010_en.pdf [10] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/final-evaluation-of-eip_en.pdf [11] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/2011_iee2_programme_en.pdf [12] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/docs/cip_ict_psp_interim_evaluation_report_2011_en.pdf [13] http://ec.europa.eu/cip/files/cip/cip_final_evaluation_final_report_en.pdf [14] CSES, доклад обобщение — Окончателна оценка на Програмата за предприемачество и иновации, декември 2011 г., стр. 8, на разположение на адрес http://ec.europa.eu/cip/files/cip/executive_summary_cip_final_report_en.pdf [15] COM(2011)834 final. [16] COM(2011)808 final, COM(2011)809 final, COM(2011)810 final, COM(2011)811 final, COM(2011)812 final. [17] COM(2011)834 final. [18] COM(2011)808 final, COM(2011)809 final, COM(2011)810 final, COM(2011)811 final, COM(2011)812 final. [19] IMP3rove дава на малките и средни предприятия ценната възможност да съпоставят своите резултати в мениджмънта на иновациите с тези на други фирми от същия сектор, същата държава, със същия размер и на същата възраст. Сравнението предоставя солидна основа за ефикасна подкрепа от страна на специалист по мениджмънт на иновациите.