СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Бъдещето на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз /* COM/2011/0613 окончателен */





СЪДЪРЖАНИЕ 1........... Резултати от прилагането на фонд „Солидарност“ в течение на осем години..... 3 2........... Проблеми и въпроси.................................................................................................. 4 2.1........ Прекомерно голям брой заявления, подадени въз основа на критерии за „изключителни обстоятелства“............................................................................................................. 4 2.2........ Неясни регионални критерии и липса на прозрачност.......................................... 4 2.3........ Способност за реагиране и видимост....................................................................... 5 2.4........ Обхват.......................................................................................................................... 6 2.5........ Финансиране............................................................................................................... 7 3........... Предложение от 2005 г. за изменение и разширяване на обхвата на фонд „Солидарност“ 7 4........... Специален доклад на Сметната палата (одит на изпълнението)........................... 8 5........... Резултати от проучването сред членовете на COCOF през 2010 г........................ 8 6........... Коригиране на регламента......................................................................................... 9 6.1........ Ясно определен обхват на фонд „Солидарност“................................................... 10 6.2........ Ясно ново определение за регионални бедствия.................................................. 11 6.3........ Ускоряване на плащанията и въвеждане на авансови плащания........................ 12 6.4........ Реагиране по отношение на бавно настъпващи бедствия.................................... 13 6.5........ Сливане на решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за усвояване на безвъзмездни средства............................................................................................. 13 6.6........ Превръщане на Фонда в по-ефикасен инструмент за борба с бедствията и изменението на климата..................................................................................................................................... 14 7........... Клауза за солидарност в член 222 на ДФЕС.......................................................... 15 8........... Обобщение и заключения........................................................................................ 15 Приложение 2: Заявления, постъпили във фонд „Солидарност“ на ЕС за периода 2002—2010 г. 18 Приложение 3: Статистически преглед на заявленията, постъпили във фонд „Солидарност“ 22 Приложение 4: Фонд „Солидарност“ на ЕС — заявления за изключителни регионални бедствия 2002—2011 г. Симулация въз основа на регионалния БВП (n-3).................................................. 23 СЪОБЩЕНИЕ ОТ КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ДО СЪВЕТА, ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И ДО КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ Бъдещето на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз 1. Резултати от прилагането на фонд „Солидарност“ в течение на осем години Фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (ФСЕС)[1] бе създаден през 2002 г., за да предостави на ЕС инструмент, който да позволи ефикасно реагиране по отношение на големи бедствия, засягащи държавите-членки или държави, които водят преговори за присъединяване към ЕС[2]. Преди създаването на Фонда не е съществувал подобен инструмент за вътрешни действия . До края на 2010 г. Комисията получи 85 заявления за финансово подпомагане от 23 различни държави: 27 от тях попадат в категорията „голямо природно бедствие“, което е и основното поле за прилагане на Фонда. В регламента като големи бедствия се определят онези, които са причинили щети, които надвишават специфичен за всяка държава праг, по дефиниция 0,6 % от брутния национален доход (БНД) или 3 млрд. EUR, като се взема по-ниската от двете стойности, при цени от 2002 г., което през 2011 г. съответства на 3.536 млрд. EUR[3]. Праговете, приложими за отделните страни през 2011 г., са представени в приложение 1. Почти две трети от всички заявления, получени от създаването на Фонда, са свързани обаче с двете изключения, предвидени в регламента, с които се позволява мобилизирането на Фонда, дори ако щетите не надвишават праговете. Петдесет и три заявления са подадени за т. нар. „изключителни регионални бедствия“, а 4 други — по критерия бедствие в „съседна държава“. В последния случай държава, имаща право да получава помощ от Фонда, засегната от същото голямо бедствие, което е засегнало друга държава с право на помощ и за която е прието, че е пострадала от голямо бедствие, също може да получи помощ от Фонда, без да се взема предвид размерът на щетите. Изключителните регионални бедствия са определени като бедствия, които засягат значителна част от населението на региона и имат сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност на региона. В периода между създаването на Фонда през 2002 г. и края на 2010 г. са одобрени общо 42 заявления, като финансовата помощ по тях възлиза на повече от 2,4 млрд. EUR[4]. През посочения период, Комисията е била принудена да отхвърли 35 искания за помощ, всички от които са били представени под рубриката „изключителни регионални бедствия“, тъй като е било сметнато, че те не отговарят на критерия за изключителни обстоятелства. Две заявления са били оттеглени от държавите заявители, след като е станало ясно, че няма да бъдат удовлетворени. В края на декември 2010 г. не е било взето решение по шест заявления. Тъй като честотата и размерът на природните бедствия в Европа са продължили да нарастват, заявленията са се отнасяли до множество различни видове природни бедствия, в това число бури, наводнения, свлачища, земетресения, изригвания на вулкани, горски пожари и суша, като най-тежкият случай е бил земетресението в Акила, Италия през 2009 г., причинило щети за над 10 млрд. EUR и оставило без покрив десетки хиляди души, в който Фондът се е намесил със сума, която възлиза на 492 млн. EUR — най-голямата сума, изплащана до настоящия момент. В приложения 2 и 3 е направен преглед на всички заявления, получени от 2002 г. до края на 2010 г. Широко се признава, че по отношение на целите, за които е създаден, фонд „Солидарност“ е несъмнен успех. Подпомагането от страна на Фонда е спомогнало да се облекчи финансовата тежест на засегнатите от бедствия държави. Предоставянето на помощ и допълнителни ресурси в момент на особено тежки изпитания изгради положителен образ на Съюза в очите на гражданите. Въпреки това, натрупаният опит сочи, че в работата на Фонда има ограничения и слабости. 2. Проблеми и въпроси 2.1. Прекомерно голям брой заявления, подадени въз основа на критерии за „изключителни обстоятелства“ Както е посочено по-горе, опитът от 2002 г. насам сочи, че повечето заявления за предоставяне на помощ от фонд „Солидарност“ не се подават за големи бедствия, какъвто е замисълът на законодателя, а въз основа на критерии за изключителност за регионални бедствия. В подобни случаи регламентът призовава за отделяне на специално внимание на отдалечени и изолирани райони и налага посочените критерии да бъдат разглеждани от Комисията „с най-голяма строгост“. Освен това, в регламента максималната годишна сума за финансово подпомагане за регионални бедствия е ограничена до 7,5 % от максималната сума от 1 млрд. EUR, която може да бъде мобилизирана по фонд „Солидарност“ за всяка година, т.е., до 75 млн. EUR. С това се подчертава намерението на законодателя регионалните бедствия да бъдат разглеждани в наистина изключителни случаи. Делът на отхвърлените заявления, направени въз основа на регионални критерии, който възлиза на почти две трети, продължава да е твърде висок. За разлика от това, заявленията за големи бедствия, по отношение на които се прилага единствено количественият критерий, досега са били одобрявани във 100 % от случаите. 2.2. Неясни регионални критерии и липса на прозрачност Определението за „изключителни регионални бедствия“ в регламента е доста неясно и условията за мобилизиране на Фонда по тази категория са — както е възнамерявал законодателят — трудни за удовлетворяване: Фондът може да бъде мобилизиран само по изключение, ако е налице изключително регионално бедствие, засягащо значителна част от населението на даден район и имащо сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност на региона. Набавянето на доказателства за наличието на посочените условия е тежко, а оценяването на доказателствата е трудно. В резултат на това държавите заявители и Комисията влагат значително време и усилия съответно в подготовката и оценката на заявления за не толкова значителни бедствия, които в повечето случаи биват отхвърляни. Изглежда, че въпреки предоставените от Комисията подробни указания и препоръки, много държави-членки се чувстват задължени по отношение на районите си и подават заявления, дори да са наясно със слабите шансове за успех. Отхвърлените заявления на свой ред водят до усещане за неудовлетвореност у засегнатите държави и райони и вредят на образа на ЕС. 2.3. Способност за реагиране и видимост Повдигнатите въпроси по отношение на времето, необходимо за изплащане от страна на фонд „Солидарност“ на безвъзмездни средства, са свързани с условията и процедурите, наложени от регламента. Фондът често погрешно е считан за инструмент за бързо реагиране за справяне с кризисни ситуации, което не е неговото предназначение. Той е инструмент, подпомагащ рефинансирането на спешни мерки, първоначално финансирани от органите на публичната власт в засегнатата държава. Въпреки това Комисията споделя мнението на онези, които призовават предоставянето на помощ да става по-бързо, отколкото понастоящем. Известен брой фактори ограничават бързината на реагиране на Фонда, най-важните от които са следните: – В случай на бедствие Комисията не може да предприема действия по своя инициатива; тя трябва да изчаква подаването на официално заявление от националните органи, които като правило имат нужда от цели 10 седмици от началото на бедствието, за да подготвят заявлението си. Нещо повече, в много случаи заявителите актуализират заявлението си след официалното му подаване. В някои случаи изготвянето на оценка налага Комисията да изиска допълнителна информация, която често се получава месеци по-късно. – Бюджетните кредити за безвъзмездни средства за фонд „Солидарност“ не са пряко достъпни в бюджета на ЕС. Средствата трябва да бъдат набавени чрез допълнително финансиране от държавите-членки, в допълнение към обичайните им вноски в бюджета на ЕС. Преди да може да бъде изплатена каквато и да е помощ, Комисията трябва да поиска от Съвета и Европейския парламент да одобрят коригиращ бюджет, което предполага доста дълга процедура, продължаваща от два до три месеца, а понякога и повече. – Мобилизирането на Фонда в рамките на приложимия понастоящем регламент предполага дълга последователност от действия от момента на получаване на заявлението до — ако то получи положителна оценка — момента на изплащане на безвъзмездната помощ. Във всеки отделен случай са необходими не по-малко от четири решения на Комисията: – приемане на заявлението като допустим и удовлетворяващ критериите на регламента случай, направено въз основа на оценката на заявлението от службите на Комисията, – приемане на предложение за коригиращ бюджет, за да могат Съветът и Европейският парламент да одобрят мобилизирането на Фонда и да предоставят бюджетните кредити за сумата, на която възлиза финансовата помощ, – приемане на решение на Комисията с адресат държавата бенефициер, с което се отпуска помощ (решение за отпускане на безвъзмездни средства), – приемане на споразумение за усвояване на безвъзмездните средства, в което се посочват условията за използването им и по-конкретно видовете спешни операции, които трябва да бъдат финансирани с помощта, и отговорните органи (споразумение за усвояване на безвъзмездни средства). – По принцип споразуменията за усвояване на безвъзмездни средства могат да се сключват веднага след като бъде одобрен коригиращият бюджет и Комисията е приела решението за отпускане на безвъзмездни средства. Комисията системно изисква от държавите бенефициери да предоставят необходимата информация (по-специално за видовете операции, за които те възнамеряват да използват финансовото подпомагане) незабавно, щом бъде предложено да се мобилизират безвъзмездните средства и докато трае процедурата по одобряване на коригиращия бюджет. В много случаи обаче подаващата заявлението държава предоставя информацията едва седмици или дори месеци след като е бил приет коригиращият бюджет. – Споразуменията трябва да се подписват от отговорния комисар и определения представител на държавата бенефициер, обикновено министър от правителството. – Заявленията не винаги се подават на един от основните работни езици на Комисията, което налага да бъдат изисквани преводи, за да могат да бъдат обработени от Комисията. Преводите могат да отнемат до шест седмици. Освен това, допълнително забавяне се създава поради изискването да се превеждат всички официални документи, за които Комисията трябва да вземе решение, или които трябва да бъдат адресирани до държавата, подала заявлението. Ефектът от всичко посочено се натрупва, така че в много случаи безвъзмездните средства могат да бъдат платени едва 9 до 12 месеца след бедствието, а понякога и по-късно. Безвъзмездните средства могат да се използват за последващо рефинансиране на вече проведени по време на бедствието или непосредствено след него спешни операции, и следователно да продължават да оказват въздействието, за което са предвидени — да облекчават бюджетите на държавите-членки и да оказват помощ на районите да преодолеят финансовите трудности, предизвикани от бедствието. От друга страна, подобни забавяния в голяма степен вредят на видимостта, по-специално по отношение на засегнатото население, на полученото по линия на фонд „Солидарност“ подпомагане, тъй като регламентът не съдържа разпоредби за публичност, а не всички държави-членки широко разгласяват източниците на получената помощ. 2.4. Обхват Реагирането по подходящ начин в рамките на Фонда в настоящия му вид по отношение на големи кризи, различни от предизвиканите от природни фактори, е извънредно трудно, дори невъзможно, както показаха промишлени аварии, като например причиненият от танкера „Престиж“ разлив на петрол, избухването на петролното хранилище „Бънсфийлд“, или терористични актове като взривовете в Мадрид и Лондон през 2004 г. и 2005 г. Аналогично, понастоящем не е възможно да се предостави помощ от фонд „Солидарност“ в случай на сериозна криза, засягаща общественото здраве, като напр. разпространението в Европа на епидемии от типа на ТОРС или криза, причинена от голяма ядрена авария, която лесно може да надхвърли възможностите за реагиране на отделните държави. Въпреки това, бяха изразени мнения, например от средите на Европейския парламент, че подобни събития налагат реакция на равнището на Европейския съюз, като по-специално в подобен контекст беше визиран фонд „Солидарност“. 2.5. Финансиране Отпускането на безвъзмездни средства по линия на фонд „Солидарност“ се финансира извън обичайния бюджет на ЕС чрез допълнителни суми извън и над съответните функции, както е предвидено в междуинституционалното споразумение. Отпускането на безвъзмездни средства следователно подлежи на одобрение по предложение на Комисията от Европейския парламент и Съвета във всеки конкретен случай. Годишният таван е 1 млрд. EUR. От създаването на Фонда през 2002 г. таванът никога не се е оказвал недостатъчен, като максималната сума, платена в рамките на една година (2002 г.), е била 728 млн. EUR, следвана от сума от 622 млн. EUR, платена през 2009 г. През всички останали години, натрупаните суми са били значително по-ниски. Следователно няма необходимост бюджетният таван да бъде увеличен. В отделните случаи безвъзмездните средства се изплащат след приемане от Комисията на съответно предложение за коригиращ бюджет за конкретния случай и след завършване на тристранните консултации между Европейския парламент, Съвета и Комисията. По принцип процедурата предвижда две четения, но тя бе рационализирана чрез прилагане на опростена процедура, включваща само едно четене. Времето, необходимо за одобряване на бюджетните кредити във всеки случай, се променя в зависимост от обстоятелствата, но обикновено изисква между шест и дванадесет седмици. Комисията използва това време, за да подготви официално решение за отпускане на безвъзмездни средства и да води преговори с държавата бенефициер по споразумението за усвояване на безвъзмездните средства, което трябва да бъде сключено, преди помощта да може да бъде изплатена. 3. Предложение от 2005 г. за изменение и разширяване на обхвата на фонд „Солидарност“ През 2005 г. Комисията представи законодателно предложение за нов регламент за фонд „Солидарност“ на Европейския съюз[5]. Предложението, с което се доразвиваше съществуващият Фонд, предвиждаше: – разширен обхват и допустимост на операциите, така че Комисията да бъде способна да реагира по отношение на бедствия, различни от предизвиканите от природни фактори, т.е., промишлени аварии или други бедствия, предизвикани от човека, заплахи за общественото здраве (пандемии и др.), и мащабни терористични атаки; – възможност за авансови плащания, за да бъдат увеличени скоростта на реагиране и видимостта на подкрепата на ЕС; – опростяване чрез въвеждането на по-ясни критерии за задействане на фонда (понижаване на прага за големи бедствия, като в същото време се премахнат критериите за изключителни обстоятелства). Предложението бе прието изключително благосклонно от Европейския парламент. Той го одобри на първо четене на 18 май 2006 г. В Съвета обаче предложението бе посрещнато с подчертан скептицизъм и неприемане от страна на повечето държави-членки по отношение на почти всички нови елементи в него, с оглед по-специално на възможното му отражение върху бюджета. След редица интензивни срещи за разглеждане и след преговори с Комисията, през май 2006 г. съответната работна група от финансови съветници реши да прекрати разглеждането на предложението. Въпреки значителните и многократни усилия на Комисията, Съветът не пожела да върне предложението в графика за разглеждане. Аналогично, многократните апели от страна на Парламента към Съвета за подновяване на разглеждането на текста не дадоха резултат. 4. Специален доклад на Сметната палата (одит на изпълнението) През юни 2008 г. Европейската сметна палата (ЕСП) представи резултатите от одита на работата на фонд „Солидарност“[6]. При одита бе извършена проверка дали фондът е бърз, ефикасен и гъвкав при предоставянето на помощ и дали държавите бенефициери са удовлетворени от фонда. За тази цел Сметната палата прегледа всички заявления, получени до края на 2006 г. и проведе проучване, като изпрати въпросници на държавите заявители. В доклада се правят изводи за функционирането на фонд „Солидарност“, сходни с описаните по-горе по отношение на предложението на Комисията от 2005 г. Въпреки че Сметната палата като цяло се придържа към извода, че Фондът изпълнява първоначалната си цел да демонстрира солидарност с държавите-членки при бедствия, бе отбелязано, че условията за одобряване на заявления за по-малки като въздействие „регионални бедствия“ (в сравнение с „големи бедствия“) по-трудно могат да бъдат удовлетворени, не на последно място поради по-скоро неясното определение на регионалните бедствия в регламента, водещо до липса на яснота по отношение на отхвърлянето на подобни бедствия. Сметната палата насочи основно критиката си към липсата на бързина на инструмента. 5. Резултати от проучването сред членовете на COCOF през 2010 г. През 2010 г. с цел да разбере по-добре при какви условия държавите-членки биха били готови да продължат дискусиите/преговорите, Комисията представи фонд „Солидарност“ на членовете на COCOF[7], като подчерта както неговите силни страни, така и слабостите му, а също и основните елементи на предложението от 2005 г. Бяха зададени три конкретни въпроса: – Кои са елементите в рамките на съществуващия понастоящем регламент, по отношение на които държавите-членки смятат, че Фондът не отговаря на очакванията им, или им отговаря само частично? – Кои от елементите на предложението от 2005 г. за нов регламент биха могли да бъдат предмет на по-нататъшни дискусии (независимо дали по предложения от Комисията начин, или по друг начин)? Кои елементи изглеждат нереалистични или нежелани? – Има или въпроси/елементи, които бихте искали да бъдат разгледани/обхванати от Фонда, и които не фигурират нито в приложимия понастоящем регламент, нито в предложението от 2005 г.? В отговор на запитването значителна част от държавите-членки изразиха все така твърдото си несъгласие да бъде приет нов регламент, докато според други държави-членки би могло да има известна възможност за коригиране на отделни елементи на съществуващия регламент, напр. да се включат сушите или да се смекчат критериите за регионални бедствия (които Комисията първоначално предложи да бъдат премахнати) Всякакви изменения обаче, водещи до потенциално по-високи разходи, бяха изцяло отхвърлени от повечето държави-членки. Шест държави-членки заявиха, че по принцип са съгласни и желаят да участват в дискусии. 6. Коригиране на регламента От горното става ясно, че в настоящия политически климат, който се характеризира по-специално с трудна ситуация по отношение на бюджета в много държави-членки, повечето от тях не са готови да приемат значителни промени в правната основа и функционирането на фонд „Солидарност“. Поради това Комисията се отказва от идеята за активиране на предложението от 2005 г. Въпреки това, фонд „Солидарност“ във вида, в който съществува понастоящем, следва да стане по-ефикасен, както бе показано по-горе. Следователно е целесъобразно да се оттегли предложението от 2005 г. и да се проучат други възможности за справяне поне с най-сериозните от описаните по-горе проблеми. Комисията е на мнение, че значителни подобрения в работата на фонд „Солидарност“ могат да се постигнат с въвеждането само на минимални корекции в приложимия понастоящем регламент, като същевременно се запазят неговият основен принцип и характер и не се засягат финансовата му страна и обемът на разходите. Никакви корекции на регламента не бива да засягат критериите за допустимост на финансираните от помощта операции, като например незабавното възстановяване на инфраструктури с основно значение и разходи за разгръщане на средствата за намеса. Няма вече да се преследват цели като разширяване на обхвата, промяна на праговете или изключване на регионалните бедствия, които са част от предложението от 2005 г. Следва също да се проучи и възможността за увеличаване на видимостта с помощта на мерки за информация и реклама. 6.1. Ясно определен обхват на фонд „Солидарност“ Намерението при създаването на фонд „Солидарност“ е било да се установи финансов инструмент, който дава възможност за реагиране на равнището на ЕС по отношение на големи природни бедствия, които засягат една или няколко държави-членки или държави, които са започнали преговори за присъединяване. Член 2, параграф 1 на регламента е формулиран по следния начин: „помощ от Фонда главно в случай на голямо природно бедствие […] “, което подсказва, че Фондът може да бъде задействан и в други случаи. Не е ясно обаче дали с „главно“ се цели да се релативизира ограничението на обхвата на Фонда до „голямо бедствие“, т.е., да се посочат изключенията за някои по-малки бедствия, определени в параграф 2 на същия член, или се цели да се разшири обхватът на Фонда до бедствия, различни от причинените от естествени фактори. По-подробното разглеждане на разпоредбите на регламента разкрива, че мобилизирането на фонда за бедствия, които са предизвикани от причини, различни от естествените, ще се сблъска със сериозни правни затруднения. В член 3 се уточнява, че „плащанията от Фонда са ограничени до финансиране на мерки, облекчаващи непокрити от застраховки вреди“. Комисията от самото начало е тълкувала и прилагала тази разпоредба в смисъл, че помощта не покрива щетите на частните лица. Освен това, принципът „замърсителят плаща“ и задължението на засегнатата държава да търси компенсация от трети страни (гражданска отговорност) изключват от обхвата на действие на Фонда всякакви други бедствия, освен природните. Посочените съображения са довели например до отхвърлянето на заявлението на Унгария по повод на бедствието, причинено от разлива на червена кал през 2010 г. Сред целите на предложението на Комисията за нов регламент за фонд „Солидарност“, представено през 2005 г., бе и разширяването на обхвата на Фонда, така че той да обхване и бедствия, различни от причинените от природни фактори. Предложението бе приветствано от Европейския парламент, но повечето държави-членки в Съвета бяха и продължават да бъдат настроени против всякакви опити за разширяване на обхвата на Фонда, така че да включва и други бедствия, освен природните. В името на яснотата, формулировката в приложимия понастоящем регламент следва следователно да се коригира, като ясно се укаже, че Фондът се прилага при бедствия, чиято причина са единствено природните фактори. Това ще елиминира всякакво възможно двусмислие за обхвата на Фонда и по този начин ще бъде попречено на потенциалните заявители да имат очаквания, които Комисията неизбежно ще трябва да разочарова, като не бива да се забравя, че ще бъдат спестени значителни усилия, които иначе са необходими на държавата заявител да подготви заявление, а на Комисията — да го оцени. Същевременно в регламента следва да се предвиди, че посоченото ограничение до природни бедствия няма да изключи по принцип случите, когато природно бедствие създава каскаден ефект и предизвиква бедствие, свързано с промишлена авария (напр. наводнение, което засяга химически завод), или бедствие, заплашващо общественото здраве [напр. земетресение, което прекъсва водоснабдяването и предизвиква (пренасяна с водата) епидемия; или такова, което разрушава болнични заведения, като така застрашава предоставянето на помощ за ранените при природното бедствие]. 6.2. Ясно ново определение за регионални бедствия Както бе показано по-горе, условията за извънредно мобилизиране на фонд „Солидарност“ при „изключително регионално бедствие“, посочени в член 2, параграф 2, алинея трета на регламента за фонд „Солидарност,“ не са достатъчно ясни и се основават предимно на „гъвкави“ критерии, които налагат тълкуване („сериозни и продължителни последици върху условията на живот и икономическата стабилност“). Доказването и проверката дали условията са изпълнени е изключително трудно и бавно, както за заявителя, така и за Комисията. Двусмислеността води до голям брой заявления, които впоследствие се налага да бъдат отхвърлени, което създава измамни очаквания, последвани от чувство на неудовлетвореност у засегнатите държави и региони. Големият брой отхвърлени случаи накърнява образа на ЕС. Следователно би могло да бъде подходящо да се даде ново, ясно, обективно и прозрачно определение на критериите за регионални бедствия, подобно на това за големите бедствия, съдържащо не повече от един или два лесни за проверка „твърди“ показатели. Последните следва да бъдат установени така, че лесно да могат да бъдат изпълнени при наистина сериозни регионални бедствия, по принцип при онези, при които Фондът е бил мобилизиран по изключение в рамките на приложимия понастоящем регламент. Същевременно предефинирането на регионалните критерии по посочения начин би позволило на потенциалните заявители да оценяват предварително с голяма сигурност дали при дадено бедствие заявлението им за помощ ще бъде прието. По този начин на заявителите биха били спестени усилията да подготвят заявление, когато не може основателно да се очаква положителен отговор. Комисията предлага регионалните бедствия да бъдат дефинирани по подобен на големите бедствия начин, т.е., като такива, които причиняват щети над определен праг. Прагът ще се изразява като процент от регионалния БВП на ниво 2 по NUTS. Класификацията NUTS 2 се налага от само себе си като регионално референтно ниво, тъй като е добре установена в областта на политиката на сближаване, достатъчно голяма, за да изключва по-скоро местни събития, а и статистическите данни са лесно достъпни. Ако няколко района на ниво 2 по NUTS са засегнати от бедствие, един и същ праг (т.е., процент) ще бъде прилаган по отношение на регионалния БВП на съответните райони. Специфичните условия за най-отдалечените региони ще бъдат удовлетворени, тъй като най-отдалечените региони са дефинирани на ниво 2 по NUTS 2. По отношение на природни бедствия, които прерастват в бедствия, заплашващи общественото здраве, следва съвместно с държавите-членки да се установят допълнителни критерии. Подобно решение не само ще осигури ясни и обективни критерии за регионалните бедствия, то ще отстрани и трудностите за задействане на Фонда за бедствия като горски пожари (при условие, че те са причинили достатъчно големи щети), които поради естеството си понастоящем рядко удовлетворяват критериите за регионални бедствия. С цел да оцени доколко изпълним е подобен подход, Комисията извърши симулация, като приложи единствен критерий — щети, надхвърлящи 1,5 % от регионалния БВП на равнище NUTS 2, — към всички получени след 2002 г. заявления за регионални бедствия, решение за които е взето до края на 2010 г. Референтната стойност за регионалния БВП е година n-3 , където n е годината, през която е подадено заявлението (n-3 е последната година, за която по правило са налични хармонизирани данни на регионално равнище). Получените резултати са представени в приложение 4. От разгледаните 37 регионални бедствия само два случая, които са били одобрени по-рано, не биха били одобрени, докато един случай, който не е бил одобрен, би бил одобрен; в един случай са налице съмнения за стойността на причинените щети. Разглеждането на всички други случи би довело до резултат, идентичен с вече познатия, със съществената разлика, че 23 заявления за по-малки бедствия, които би трябвало да бъдат отхвърлени, не биха били подадени, преди всичко поради това, че държавите-членки не биха имали съмнения за тяхната недопустимост. Това показва, че с прилагането на единствен ясен критерий, основаващ се на БВП, би било възможно да се достигне до почти идентичен резултат, като същевременно се реализира съществено опростяване, тъй като не би било необходимо да се доказва, че потенциално допустимите заявления отговарят на сложните критерии за регионални бедствия, наложени с приложимия понастоящем регламент. В резултат на това оценката на подобни заявления от страна на Комисията би била значително улеснена, като тя би била освободена от задължението да оценява заявления, които най-вероятно няма да бъдат одобрени, поради което значително би се улеснило по-бързото вземане на решение и изплащане на безвъзмездните средства. Освен това, споменатият по-горе нов регионален критерий не би имал като цяло никакво финансово отражение. 6.3. Ускоряване на плащанията и въвеждане на авансови плащания В рамките на разпоредбите на приложимия понастоящем регламент и на бюджетните правила, значителното съкращаване на времето за предоставяне на безвъзмездните средства от фонд „Солидарност“, без да бъде променен начинът на финансиране на инструмента (вж. точка 2.5 по-горе), изглежда трудно. Поради това Комисията проучва нови начини, които биха дали възможност финансовата помощ, предназначена да облекчи извънредните ситуации в държавите-членки, да бъде предоставяна по-бързо. Това е особено важно при трансгранични бедствия, при които Комисията е изправена пред ситуация, в която не може да прилага по отношение на държава-членка на ЕС същото равнище на солидарност, каквото би приложила към трета държава, на която би могла да бъде отпусната незабавно финансова помощ[8]. Способността за реагиране и видимостта на фонд „Солидарност“ биха могли да бъдат подобрени с въвеждането в регламента на възможност за авансово плащане. Това би дало на Комисията възможността на предприема незабавни действия, като прави предварителни плащания, веднага щом засегнатата държава подаде заявление за помощ. Предварителното плащане ще се разглежда като авансово плащане в рамките на очакваната сума, която ще бъде отпусната след приключване на оценката и на бюджетната процедура. В случай че заявлението не бъде одобрено, държавата заявител ще върне сумата по авансовото плащане на Комисията. Сумата на авансовото плащане може да бъде изчислена като процент (напр. 10 %) от очакваната като безвъзмездни средства сума и да бъде ограничена като абсолютна стойност (напр. 5 млн. EUR). Авансовите плащания биха могли да бъдат изплащани само по изрично искане на държавата заявител и да бъдат ограничени до случаите на големи бедствия, определени от регламента. Тъй като вероятността за одобряване на помощ за големи бедствия е много висока (досега 100 %), рискът да се наложи възстановяване на авансови плащания на Комисията поради отхвърляне на заявление би бил много ограничен. Подобна разпоредба вече е била включена в предложението от 2005 г. 6.4. Реагиране по отношение на бавно настъпващи бедствия В редица случаи държавите заявители са изпитвали затруднения да спазят крайния срок за подаване на заявление, когато бедствията са се проявявали бавно. Приложимият понастоящем регламент предвижда, че заявленията трябва да бъдат представени на Комисията до 10 седмици от датата на първата щета. Сушите са типичен пример за бедствия, което се характеризират не само с дългия период, през който се разгръщат, но също и с трудността да се определи точно кога е настъпила първата щета. Въпреки че следва да се запази общият срок от 10 седмици, проблемът би могъл да се реши чрез въвеждане в регламента на специфична разпоредба, предвиждаща, че в подобни случаи крайният срок за подаване на заявления ще се отчита по отношение на датата, на която органите на публичната власт са предприели първото действие в отговор на разглежданото явление; при суша например, за такава дата би се смятал моментът на въвеждане на мерки за ограничаване на потреблението на вода или на приемане на специфични мерки за подпомагане селското стопанство. Подобни разпоредби биха отговаряли в значителна степен на мерките по отношение на „нормалните“ внезапно случващи се бедствия, при които действията на публичната власт обикновено започват в рамките на часове след събитието. 6.5. Сливане на решенията за отпускане на безвъзмездни средства и споразуменията за усвояване на безвъзмездни средства В точка 2.3 по-горе се подчертават потенциалните източници на забавяне на предоставянето на безвъзмездните средства. Тъй като Фондът се финансира извън нормалния бюджет на ЕС, при всеки отделен случай Комисията трябва да иска одобрение от страна на Европейския парламент и на Съвета за сумата на предложената помощ. Комисията е на мнение, че прилаганата понастоящем процедура не трябва да бъде изменяна. Въпреки това има значителен потенциал за рационализиране, съкращаване на административните процедури и печелене на време за предоставяне на помощ в рамките на фонд „Солидарност“, при условие че е необходим единствен административен акт на Комисията, преди безвъзмездните средства да могат да бъдат изплатени, ако Европейския парламент и Съветът са отпуснали финансовите средства. Доколкото са засегнати държавите-членки, т.е., повечето от потенциалните бенефициери, няма полза от разделянето на акта за отпускането на помощ от акта за определяне на условията за ползване на безвъзмездните средства (решението за отпускане на безвъзмездни средства и споразумението за усвояване на безвъзмездни средства). Сливането на двете, например чрез включване в решението за отпускане на безвъзмездни средства на разпоредбите, съдържащи се понастоящем в споразумението, или прилагането им като приложение към него, изглежда като доста просто решение със силно въздействие по отношение на пестенето на време. Очаква се, че по описания начин — чрез просто изменение на съответния член на регламента — помощта за засегнатите от бедствия държави би могла да бъде изплащана от четири до осем седмици по-рано, отколкото при съществуващата система. Очевидно, двата съществено важни за бенефициерите елементи, т.е., определението на допустимите операции и посочването на компетентните органи, ще бъде извършвано все така въз основа на предложението на държавата бенефициер. За държавите, които имат право да подават заявления, но които не са членки на ЕС, т.е., ограничен брой държави, които са в процес на преговори за присъединяване, посоченото разделяне ще бъде запазено, тъй като едностранен акт на Комисията, напр. само решението за отпускане на безвъзмездни средства, не би бил обвързващ за тях. В подобни случаи ще продължи да се изисква споразумение за финансиране или за усвояване на безвъзмездни средства. 6.6. Превръщане на Фонда в по-ефикасен инструмент за борба с бедствията и изменението на климата. В Съюз, основан на солидарността, е еднакво важно всяка държава-членка да прави необходимите усилия за предотвратяване на извънредните ситуации и бедствията. Основна цел на всяка политика за управление на бедствията е тяхното предотвратяване, а в случай че те настъпят — ограничаването, доколкото е възможно, на причинените от тях щети. По-тясното обвързване на операциите на Фонда с политиките на ЕС в областта на управление на бедствията и изменението на климата има потенциала[9] значително да намали щетите и разходите, причинени от бедствията, и в крайна сметка да ограничи броя на заявленията за помощ. В Регламента вече се съдържа задължението за държавата бенефициер да включи в доклада за изпълнението описание на мерките, въведени или предложени с оглед ограничаването на размера на щетите и избягване, доколкото е възможно, на повторното възникване на подобни бедствия. Предлага се засилване на тази разпоредба, която е с относително общ характер, така че да стане по-конкретна. От държавата бенефициер ще се изисква да включва в доклада данни за състоянието на изпълнението на съответното законодателство на ЕС по отношение на оценката, управлението и предотвратяването на бедствието, за поуките, извлечени от него и за ангажираността с мерките за осигуряване на устойчивост по отношение на изменението на климата и бедствията. Комисията ще проучи освен това заедно със заинтересованите страни възможността за изменение на плащанията по линия на фонд „Солидарност“ в зависимост от степента на изпълнение на съответното законодателство на ЕС по отношение на предотвратяването на бедствия, подготовката на планове за управление на бедствия и усвояването на наличните средства от ЕС за инвестиции в мерки за предотвратяване на бедствия. 7. Клауза за солидарност в член 222 на ДФЕС Член 222 от ДФЕС въвежда за пръв път в Договора разпоредбата, че Съюзът и неговите държави-членки трябва да действат съвместно в дух на солидарност, в случай че държава-членка стане обект на терористично нападение или жертва на природно или предизвикано от човека бедствие. В член 222 се предвижда, че Съюзът мобилизира всички инструменти на негово разположение с цел: а) да предотврати терористичната заплаха на територията на държавите-членки; да защити демократичните институции и цивилното население от евентуално терористично нападение; да окаже помощ на държава-членка, на нейна територия, по искане на политическите ѝ органи, в случай на терористично нападение; както и б) да окаже помощ на държава-членка, на нейна територия, по искане на политическите ѝ органи, в случай на природно или предизвикано от човека бедствие. Изпълнението на клаузата за солидарност включва всички съществуващи инструменти за отговор, в това число и фонд „Солидарност“, като изцяло се зачитат специфичните за тях процедури и функциониране в пределите на новата многогодишна финансова рамка. Настоящото съобщение не накърнява тези по-общи разсъждения. 8. Обобщение и заключения Въпреки че може с право да се каже, че от създаването си фонд „Солидарност“ е работил като цяло добре — особено като се вземе предвид специфичната цел, за която е създаден — натрупаният през изминалите осем години опит показва, че в работата на Фонда има значителни ограничения и слабости. Те са свързани главно с недостатъчната бързина, с която се предоставя помощта от Фонда, и с прозрачността на критериите за мобилизиране на Фонда. Като се има предвид, че повечето държави-членки имат сериозни резерви по отношение на каквито и да било големи изменения на принципите и функционирането на фонд „Солидарност“, особено ако те могат да доведат до по-високи разходи, Комисията оттегля предложението си от 2005 г. за преразглеждане и разширяване на Фонда. От друга страна, Комисията е на мнение, че функционирането на фонд „Солидарност“ следва да бъде подобрено, и че ограничени корекции в приложимия понастоящем регламент имат сериозен потенциал да доведат до опростяване, изясняване и най-вече до повишаване на способността за реагиране на Фонда, така че финансовата помощ за засегнатите от бедствия държави да бъде отпускана много по-бързо. Целта на настоящото съобщение е да се подчертае посоченият потенциал в качеството му на основа за дискусии с Европейския парламент, държавите-членки, Съвета, регионите и други заинтересовани страни, и по възможност да се даде тласък за законодателно предложение за изменение на приложимия понастоящем регламент на по-късен етап, като се вземат предвид резултатите от дискусиите. Приложение 1: Прагове за големи бедствия, приложими през 2011 г. (въз основа на данни за БВД от 2009 г.) В Регламент (ЕО) № 2012/2002 на Съвета за създаване на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз прагът за мобилизиране на Фонда за дадена държава се определя като вреда, която надхвърля 0,6 % от БНД или 3 млрд. EUR по цени от 2002 г. Прилага се по-ниската от двете стойности. || || || (млн. EUR) Държава || БНД 2009 || 0,6 % от БНД || Праг за големи бедствия за 2011 г. AT || ÖSTERREICH || 271 459 || 1 628.756 || 1 628.756 BE || BELGIË/BELGIQUE || 342 261 || 2 053.566 || 2 053.566 BG || БЪЛГАРИЯ || 33 113 || 198.678 || 198.678 CY || KYPROS || 16 641 || 99.845 || 99.845 CZ || ČESKÁ REPUBLIKA || 129 046 || 774.274 || 774.274 DE || DEUTSCHLAND || 2 430 940 || 14 585.640 || 3 535.904** DK || DANMARK || 226 447 || 1 358.684 || 1 358.684 EE || EESTI || 13 538 || 81.230 || 81.230 EL || ELLADA || 226 644 || 1 359.863 || 1 359.863 ES || ESPAÑA || 1 029 541 || 6 177.246 || 3 535.904 FI || SUOMI/FINLAND || 171 383 || 1 028.298 || 1 028.298 FR || FRANCE || 1 922 845 || 11 537.070 || 3 535.904 HR*** || HRVATSKA || 43 572 || 261.431 || 261.431 HU || MAGYARORSZÁG || 88 291 || 529.747 || 529.747 IE || ÉIRE/IRELAND || 132 601 || 795.607 || 795.607 IS*** || ICELAND || 7 787 || 46.723 || 46.723 IT || ITALIA || 1 494 576 || 8 967.457 || 3 535.904 LT || LIETUVA || 27 010 || 162.057 || 162.057 LU || LUXEMBOURG (G.D.) || 26 765 || 160.590 || 160.590 LV || LATVIJA || 19 954 || 119.723 || 119.723 MT || MALTA || 5 451 || 32.704 || 32.704 NL || NEDERLAND || 556 518 || 3 339.108 || 3 339.108 PL || POLSKA || 299 518 || 1 797.108 || 1 797.108 PT || PORTUGAL || 162 331 || 973.986 || 973.986 RO || ROMÂNIA || 113 652 || 681.913 || 681.913 SE || SVERIGE || 296 151 || 1 776.908 || 1 776.908 SI || SLOVENIJA || 34 704 || 208.224 || 208.224 SK || SLOVENSKO || 62 575 || 375.452 || 375.452 TR*** || TÜRKIYE || 330 413 || 1 982.480 || 1 982.480 UK || UNITED KINGDOM || 1 587 886 || 9 527.315 || 3 535.904 * Закръглени стойности ** През 2011 г. на 3 млрд. EUR по цени от 2002 г. отговарят 3 535,904 млн. EUR *** Държава, която може да подава заявления, не членува в ЕС и е започнала преговори за присъединяване. Приложение 2: Заявления, постъпили във фонд „Солидарност“ на ЕС за периода 2002—2010 г. Година || Държава || Естество на бедствието || Щети (млн. EUR) || Категория[10] || Отпусната помощ (млн. EUR) 2 0 0 2 || 1 || AT || Наводнение || 2 900 || голямо || 134 2 || CZ || Наводнение || 2 300 || голямо || 129 3 || FR || Наводнение (Льо Гар) || 835 || регионално || 21 4 || DE || Наводнение || 9 100 || голямо || 444 Общ размер на помощта за заявленията от 2002 г. || 728 2 0 0 3 || 1 || ES || Разлив на петрол (танкер „Престиж“) || 436 || регионално || 8.626 2 || IT || Земетресение (Молизе/Апулия) || 1 558 || регионално || 30.826 3 || IT || Изригване на вулкан (Етна) || 894 || регионално || 16.798 4 || IT || Наводнение (Северна Италия) || (1 900) || (регионално) || отхвърлено 5 || GR || Неблагоприятни зимни атмосферни условия || (не са уточнени) || (регионално) || отхвърлено 6 || PT || Горски пожари || 1 228 || голямо || 48.539 7 || FR || Горски пожари (Южна Франция) || 531 || (регионално) || отхвърлено 8 || ES || Горски пожари (на границата с Португалия) || 53 || В съседна държава || 1.331 9 || MT || Наводнение || 30 || голямо || 0.961 10 || IT || Наводнение (Фриули Венеция-Джулия) || (525) || (регионално) || отхвърлено Общ размер на помощта за заявленията от 2003 г. || 107.081 2 0 0 4 || 1 || FR || Наводнение (делтата на Рона) || 785 || регионално || 19.625 2 || ES || Наводнение (Малага) || (73) || (регионално) || отхвърлено 3-9 || ES || Горски пожари (общо 7 заявления) || (480) || (регионално) || всичките 7 отхвърлени 10 || SK || Наводнение || (29) || (регионално) || отхвърлено 11 || SI || Земетресение || (13) || (регионално) || оттеглено Общ размер на помощта за заявленията от 2004 г. || 19.625 Година || Държава || Естество на бедствието || Щети (млн. EUR) || Категория[11] || Отпусната помощ (млн. EUR) 2 0 0 5 || 1 || SK || Ураган (Татри) || 203 || голямо || 5.668 2 || IT || Наводнение (Сардиния) || 223 (223, надценено) || (регионално) || отхвърлено 3 || EE || Ураган || 48 || голямо || 1.29 4 || LV || Ураган || 193 || голямо || 9.487 5 || SE || Ураган „Гудрун“ || 2 297 || major || 81.725 6 || LT || Ураган || 15 || в съседна държава || 0.379 7 || GR || Наводнение в Еврос || (112) || (регионално) || отхвърлено 8 || RO || Пролетно наводнение || 489 || голямо || 18.798 9 || BG || Пролетно наводнение || 222 || голямо || 9.722 10 || BG || Лятно наводнение || 237 || голямо || 10.632 11 || RO || Лятно наводнение || 1 050 || голямо || 52.4 12 || AT || Наводнение (Тирол/Vorarlberg) || 592 || регионално || 14.799 Общ размер на помощта за заявленията от 2005 г. || 204.905 2 0 0 6 || 1 || UK || Експлозия в хранилището за петрол „Бънсфийлд“ || (700) || (регионално) || оттеглено 2 || GR || Наводнение в Еврос || 372 || регионално || 9.306 3 || HU || Наводнение || 519 || голямо || 15.064 4 || ES || Горски пожари в Галиция || (91) || (регионално) || отхвърлено Общ размер на помощта за заявленията от 2006 г. || 24.370 2 0 0 7 || 1 || DE || Ураган „Кирил“ || 4750 || голямо || 166.9 2 || FR || Реюнион, циклон „Гамед“ || 211 || регионално || 5.29 3 || ES || Наводнение в Ел Хиеро || (18) || (регионално) || Отхвърлено 4 || ES || Наводнение в Ла Манча || (66) || (регионално) || Отхвърлено 5 || UK || Наводнение || 4 612 || голямо || 162.387 6 || CY || Горски пожари || (38) || (регионално) || Отхвърлено 7 || ES || Горски пожари на Канарските острови || (144) || (регионално) || Отхвърлено 8-16 || IT || 9 заявления за горски пожари в 9 района || - || (регионално) || заявлението не е прието, пропуснат краен срок 17 || FR || Ураган „Дийн“ (Мартиника) || 509 || регионално || 12.78 18 || GR || Горски пожари || 2 118 || голямо || 89.769 19 || SI || Наводнение || 233 || голямо || 8.254 Общ размер на помощта за заявленията от 2007 г. || 445.380 Година || Държава || Естество на бедствието || Щети (млн. EUR) || Категория[12] || Отпусната помощ (млн. EUR) 2 0 0 8 || 1 || CY || Суша || 165.4 || голямо || 7.605 2 || RO || Наводнения || 471.4 || регионално || 11.785 Общ размер на помощта за заявленията от 2008 г. || 19.390 2 0 0 9 || 1 || FR || Ураган „Клаус“ || 3 805.5 || голямо || 109.377 2 || IT || Земетресение в Абруцо || 10 212.0 || голямо || 493.771 3 || GR || Горски пожари 09 || (152.8) || (регионално) || отхвърлено 4 || CY || Урагани 09 || (2.6) || (регионално) || отхвърлено 5 || GR || Наводнения в Евия || (83.2) || (регионално) || отхвърлено 6 || IT || Кални свлачища в Месина || (598.9) || (регионално) || отхвърлено Общ размер на помощта за заявленията от 2009 г. || 603.148 2 0 1 0 || 1 || IE || Наводнения 09 || 520.9 || регионално || 13.022 2 || IT || Наводнение в Тоскания || (211.7) || (регионално) || отхвърлено 3 || ES || Наводнение в Андалусия 10 || (709.7) || (регионално) || отхвърлено 4 || PT || Наводнение в Мадейра || 1 080 || голямо || 31.256 5 || FR || Ураган „Ксинтия“ || 1 425 || регионално || 35.636 6 || SK || Наводнение 10 || 649.9 || голямо || 20.431 7 || PL || Наводнение 10 || 2 993.7 || голямо || 105.567 8 || CZ || Наводнение 10 || 204.5 || в съседна държава || 5.111 9 || HU || Наводнение 10 || 719.3 || голямо || 22.486 10 || HR || Наводнение 10 || 153.04 || в съседна държава || 3.826 11 || FR || Наводнение във Вар 10 || 703-778 || (регионално) || отхвърлено 12 || RO || Наводнение 10 || 875.75 || голямо || 24.968 13 || CZ || Наводнение през август10 || 436.5 || регионално || 10.911 14 || DE || Наводнение в Sachsen 10 || 937.7 || регионално || отхвърлено 15 || HR || Наводнение през септември 10 || 47 || в съседна държава || 1.175 16 || SI || Наводнение през септември 10 || 251.3 || голямо || 7.459 17 || HU || Разлив на червена кал 10 || 174.32 || регионално || отхвърлено Общ размер на помощта за заявленията от 2010 г. || 281.848 ВСИЧКО одобрена помощ от 2002 г. досега || 2 433.757 Приложение 3: Статистически преглед на заявленията, постъпили във фонд „Солидарност“ || || || актуално състояние 31/12/2010 || || || Общ броя на заявленията, получени от 2002 г досега || 85 || || от които по критерий за || || || големи бедствия || 27 || 32% || от всички заявления регионални бедствия || 53 || 62% || от всички заявления критерий „бедствие в съседна държава“ || 5 || 6% || от всички заявления Одобрени от Комисията заявления || 42 || 49% || от всички заявления от които || || || големи бедствия || 26 || 96% || от заявленията за „големи бедствия“ регионални бедствия || 12 || 23% || от заявленията за „регионални бедствия“ критерий „бедствие в съседна държава“ || 4 || 80% || от заявленията за бедствие в съседна държава Отхвърлени от Комисията заявления || 35 || 41% || от всички заявления от които || || || регионални бедствия || 35 || 66% || от заявленията за „регионални бедствия“ Оттеглени заявления || 2 || 2% || от всички заявления Заявления, по които се очаква решение || 6 || 7% || от всички заявления Приложение 4: Фонд „Солидарност“ на ЕС — заявления за изключителни регионални бедствия 2002—2011 г. Симулация въз основа на регионалния БВП (n-3) || Регионални бедствия От 2002 г. || Година || Искове за обезщетения за вреди (млн. EUR) || Забележки || Референтна година за БВП (n-3) || Засегнати региони по NUTS 2 || Регионален БВП || Средна стойност на БВП || Щети дял (% от регионалния БВП || Резултат по настоящия критерий (отпуснати млн. EUR) || Резултат по новия критерий FR || Наводнение (Льо Гар) || 2002 г. || 835 || || 1999 г. || Languedoc-Roussillon || 40806.3 || 40806.3 || 2.05% || 21 || идентичен ES || Разлив на петрол (танкер „Престиж“) || 2003 г. || 436 || || 2000 г. || Galicia || 34966.5 || 25191.8 || 1.73% || 8.626 || същият || || || || || || Principado de Asturias || 14968.9 || || || || || || || || || || Cantabria || 8488.3 || || || || || || || || || || País Vasco || 42613.3 || || || || IT || Земетресение (Молизе/Апулия) || 2003 г. || 1558 || || 2000 г. || Molise || 4913.9 || 30206.0 || 5.16% || 30.826 || идентичен || || || || || || Puglia || 55498.1 || || || || IT || Изгирване на вулкан (Сицилия) || 2003 г. || 894 || || 2000 г. || Sicilia || 65549.2 || 65549.2 || 1.36% || 16.798 || Не се подава заявление IT || Наводнение (Северна Италия) || 2003 г. || не са уточнени || || 2000 г. || || || || || заявлението е отхвърлено || идентичен FR || Горски пожари (Южна Франция) || 2003 г. || 531 || регионът не е съседен || 2000 г. || PACA || 99642.6 || 71225.4 || 0.75% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление || || || || || || Rhone-Alpes || 137674.2 || || || || || || || || || || Languedoc-Roussillon || 42847.3 || || || || || || || || || || Corse || 4737.6 || || || || IT || Наводнение (Friuli-Venezia Giulia) || 2003 г. || 525 || (щетите вероятно са надценени || 2000 г. || Friuli-Venezia-Giulia || 27552.6 || 27552.6 || 1.91% || заявлението е отхвърлено || не е уточнено FR || Наводнение (делтата на Рона) || 2004 г. || 785 || || 2001 г. || Languedoc-Roussillon || 45250.3 || 75084.7 || 1.05% || 19.625 || не е подадено заявление || || || || || || PACA || 104919.2 || || || || ES || Наводнение (Malaga) || 2004 г. || 73 || || 2001 г. || Andalucía || 90644.8 || 90644.8 || 0.08% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление ES || Горски пожари || 2004 г. || 480 || общо 7 заявления || 2001 г. || || || || || заявленията са отхвърлени || Не се подават заявления SK || Наводнение || 2004 г. || 29 || || 2001 г. || Vychodne Slovensko || 5220.4 || 5220.4 || 0.56% || заявлението е отхвърлено || Не е подадено заявление IT || Наводнение (Сардиния) || 2005 г. || 223 || (щетите вероятно са надценени) || 2002 г. || Sardinia (ITG2) || 27538.1 || 27538.1 || 0.81% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление EL || Наводнение (Evros) || 2005 г. || 112 || || 2002 г. || Antoliki Makedonia, Thraki || 5983.2 || 5983.2 || 1.87% || заявлението е отхвърлено || заявлението се приема AT || Наводнение (Тирол/Vorarlberg) || 2005 г. || 592 || || 2002 г. || Tirol || 18814.7 || 14426.9 || 4.10% || 14.798589 || идентичен || || || || || || Vorarlberg || 10039.1 || || || || EL || Наводнение (Evros) || 2006 г. || 372 || || 2003 г. || Antoliki Makedonia, Thraki || 6466.1 || 6466.1 || 5.75% || 9.306527 || идентичен ES || Горски пожари (Галиция) || 2006 г. || 91 || || 2003 г. || Galicia || 39906.9 || 39906.9 || 0.23% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление FR || Циклон (Реюнион) || 2007 г. || 211 || отдалечен регион || 2004 г. || Réunion || 11650.8 || 11650.8 || 1.81% || 5.29 || идентичен ES || Испания – наводнение (El Hierro) || 2007 г. || 18 || || 2004 г. || Canarias || 34188.3 || 34188.3 || 0.05% || заявлението е отхвърлено || Не се подава заявление ES || Испания наводнение (Ла Манча) || 2007 г. || 66 || || 2004 г. || Castilla-La Mancha || 28338.7 || 28338.7 || 0.23% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление CY || Горски пожари || 2007 г. || 38 || || 2004 г. || Cyprus || 12728.1 || 12728.1 || 0.30% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление ES || Горски пожари (Канарски острови) || 2007 г. || 144 || || 2004 г. || Canarias || 34188.3 || 34188.3 || 0.42% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление FR || Ураган („Дийн“) || 2007 г. || 509 || || 2004 г. || Guadeloupe || 7202.9 || 7133.3 || 7.14% || 12.78 || идентичен || || || || || || Martinique || 7063.6 || || || || RO || Наводнения || 2008 г. || 471.4 || || 2005 г. || Nord-Vest || 9480.0 || 9330.5 || 5.05% || 11.785377 || идентичен || || || || || || Nord-Est || 9181.1 || || || || EL || Горски пожари || 2009 г. || 152.8 || || 2006 г. || Attiki || 101759.4 || 101759.4 || 0.15% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление CY || Урагани || 2009 г. || 2.6 || || 2006 г. || Cyprus || 14673.2 || 14673.2 || 0.02% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление EL || Наводнение (Evia) || 2009 г. || 83.2 || || 2006 г. || Sterea Ellada || 10072.1 || 10072.1 || 0.83% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление IT || Кални свлачища (Месина) || 2009 г. || 598.9 || || 2006 г. || Sicilia || 81623.6 || 81623.6 || 0.73% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление IE || Наводнение || 2009 г. || 520.9 || || 2006 г. || Border, Midland and Western || 32566.0 || 32566.0 || 1.60% || 13.0225 || идентичен IT || Наводнение (Тоскана) || 2009 г. || 211.7 || || 2006 г. || Toscana || 99985.2 || 99985.2 || 0.21% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление ES || Наводнение (Андалусия) || 2010 г. || 709.7 || || 2007 г. || Andalucía || 144874.3 || 144874.3 || 0.49% || заявлението е отхвърлено || не се подава заявление FR || Ураган („Ксинтия“) || 2010 г. || 1425 || щети на обща стойност 2,5 млрд. EUR || 2007 г. || Pays de la Loire || 93594.4 || 68384.9 || 2.08% || 35.63575 || идентичен || || || || || || Poitou-Charentes || 43175.3 || || || || [1] Регламент (ЕО) № 2012/2002 на Съвета от 11 ноември 2002 г. за създаване на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (OВ L 311/3, 14.11.2002 г.). [2] Понастоящем Хърватия, Турция и Исландия. [3] През 2011 г. прагът от 3 млрд. EUR се отнася за Франция, Германия, Италия, Испания и Обединено кралство, за всички други страни се прилага прагът от 0,6 % от БНД, чието изражение в абсолютна стойност е между 32,7 %млн. EUR за Малта и 3,339 млрд. EUR за Нидерландия. По причини, свързани с достъпността на хармонизирани статистически данни от Евростат, се използва стойност за БНД за n-2 година. [4] В това число плащания през 2011 г., одобрени през 2010 г. [5] Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз, COM(2005) 108 окончателен, 6.4.2005 г. [6] Специален доклад № 3/2008 — Фонд "Солидарност" на Европейския съюз: доколко работата на фонда е бърза, ефективна и гъвкава? ОВ L 153, 18.6.2008 г. [7] Комитет за координация на структурните фондове, създаден по силата на Регламент (ЕО) № 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г. за определяне на общи разпоредби за Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Кохезионния фонд. [8] След наводненията в централна Европа през май и юни 2010 г. Комисията одобри незабавно спешно финансиране, за да подпомогне пострадалите от наводненията в Молдова, докато помощта от фонд „Солидарност“ във връзка с наводненията в Унгария, Полша, Словакия, Чешката република Хърватия и Румъния беше отпусната 10 месеца след бедствието. [9] Намаляване с 1 % на щетите от бедствия би спестило на Европа 150 млн.EUR годишно, източник: База данни EM-DAT. [10] Заявление във връзка с бедствие, причинило щети, чиято стойност е по-ниска от прага, и за което е преценено, че не отговаря на критерия за регионално бедствие, е означено като „регионално“ в скоби: „(регионално)“. [11] Заявление във връзка с бедствие, причинило щети, чиято стойност е по-ниска от прага, и за което е преценено, че не отговаря на критерия за регионално бедствие, е означено като „регионално“ в скоби: „(регионално)“. [12] Заявление във връзка с бедствие, причинило щети, чиято стойност е по-ниска от прага, и за което е преценено, че не отговаря на критерия за регионално бедствие, е означено като „регионално“ в скоби: „(регионално)“.