BG Официален вестник на Европейския съюз C 186/11

Публикация на заявка за промени съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

2012/C 186/09

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката за промени в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 510/2006 НА СЪВЕТА

ЗАЯВКА ЗА ПРОМЕНИ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 9

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ“ (KOPANISTI)

ЕО №: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

1. Рубрика от спецификацията на продукта, която подлежи на промяна:

—  Наименование на продукта —  Описание на продукта —  Географски район —  Доказателство за произход — ☒ Метод на производство —  Връзка — ☒ Етикетиране —  Национални изисквания —  Друго [да се посочи]

2. Вид на промяната/промените:

—  Промяна в единния документ или в резюмето — ☒ Промяна в спецификацията на регистрирано ЗНП или ЗГУ, за които не е публикуван нито единен документ, нито резюме —  Промяна в спецификацията, за която не се изисква промяна в публикувания единен документ (член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 510/2006) —  Временна промяна в спецификацията, като последица от налагането на задължителни санитарни или фитосанитарни мерки от страна на публичните органи (член 9, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 510/2006)

3. Промяна/промени:

3.1. Метод на производство:

Методът за производство на „Kopanisti“, който понастоящем се използва в организираните мандри за сирене, е бил подобрен и леко се различава от метода, използван за приготвяне на сирене в домашни условия, за да се улесни производството, да се подобри качеството, да се използват наличните на всеки отделен остров суровини и да се понижат разходите.

Групата заявители, в качеството си на производител на „Kopanisti“ в нейната мандра за сирене, иска методът на производство на „Kopanisti“ да бъде изменен по следния начин:

а) след натрошаване коагулумът се поставя в торби, които може да са направени от плат, но също така и от други подходящи материали, за да се отцеди. След това се притиска, за да се отдели течността. Използването на платнени торби не е лесно и почистването им за повторна употреба е трудоемко и отнема много време. Синтетичните торби, направени от материал, подходящ за контакт с храни, са последното технологично нововъведение;

б) освен това трябва да има възможност на етапа, когато отцеденият коагулум се смесва със сол, да се прибавя прясно масло в съотношение до 15 %, за да се подобри консистенцията, вкусът и ароматът на „Kopanisti“, което представлява широко разпространена практика при приготвянето на сирене в домашни условия в рамките на района на производство. Маслото се прави от каймака, получаван при обезмасляване на млякото, което се произвежда в района на Цикладските острови и се използва за приготвянето на други сирена в района. Млякото се получава от същите млекодайни животни, които се отглеждат при същите условия и се хранят по същия начин в рамките на определения район на Цикладските острови.

Според потребителите доброто сирене „Kopanisti“ трябва да има кремообразна консистенция, остър до леко пикантен/парлив вкус и приятен аромат. Прясното масло е идеално за постигането на тези три характеристики на „Kopanisti“ и за значителното подобряване на неговото качество: то повишава съдържанието на мазнини, подобрява неговата кремообразна консистенция, смекчава неговия пикантен/парлив вкус и подобрява аромата му.

3.2. Етикетиране:

Видът или видовете мляко, използвани за приготвянето на „Kopanisti“, и евентуално прибавеното масло задължително се указват с оглед предоставяне на пълна информация за потребителя.

ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 510/2006 НА СЪВЕТА

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ“ (KOPANISTI)

ЕО №: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

ЗГУ ( ) ЗНП ( X )

1. Наименование:

„Κοπανιστή“ (Kopanisti)

2. Държава-членка или трета държава:

Гърция

3. Описание на земеделския продукт или храна:

3.1. Вид продукт:

Клас 1.3: Сирена

3.2. Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1:

„Kopanisti“ е солено сирене с кремообразна консистенция и остър вкус, което по традиция се произвежда от краве, овче или козе мляко или от смес от тези млека.

Основните характеристики на „Kopanisti“ са следните:

— максимално съдържание на влага: 56 %,

— минимално съдържание на мазнини (сухо вещество): 43 %,

— плътност: меко сирене с кремообразна консистенция,

— коричка: няма,

— консистенция: мека, кремообразна,

— цвят: жълтеникав до жълтокафяв.

3.3. Суровини (само за преработени продукти):

Качеството на сиренето „Kopanisti“ пряко зависи от вида на млякото, от което е приготвено. Колкото то е по-богато на твърди съставки, толкова по-добро ще бъде „Kopanisti“. Породите животни, които традиционно се отглеждат в района на префектура Циклади и климатичните и географските особености на района допринасят за производството на мляко с такова качество.

Спецификациите, на които млякото трябва да отговаря, за да може да се използва за производство на „Kopanisti“, са следните:

— то трябва да произхожда от географския район на префектура Циклади,

— то трябва да е краве, овче или козе мляко или смес от тези млека,

— то трябва да е от породи овце, кози и крави, които се отглеждат традиционно, приспособени са към района и се хранят с фуражи, които обикновено са на основата на растителността в района,

— то трябва да е пълномаслено мляко,

— то трябва да е от доене, извършено най-малко десет дни след отелването,

— млякото, използвано за приготвянето на сирене, не трябва да бъде концентрирано, нито да съдържа добавено мляко на прах или концентрирано мляко, млечни протеини, казеинати, оцветители, консерванти или антибиотични вещества,

— може да бъде добавено прясно масло в съотношение до 15 % от изцедения коагулум, който след зреенето става „Kopanisti“. Маслото се прави от каймака, получаван при обезмасляване на млякото, което се произвежда в района на префектура Циклади и се използва за приготвянето на други сирена.

3.4. Фураж (само за продукти от животински произход):

Храненето на животните е основано главно на паша на пасища със слаб капацитет, но с особено богато разнообразие на растенията, което е уникално с броя на ендемичните си растителни видове.

Поради географското разположение и климатичните условия на Цикладските острови, там се наблюдават ясно разграничени сезони: дъждовен сезон (от октомври до април) и сух сезон (от май до септември).

През периода май—септември растителността на пасищата напълно изсъхва. През този период животните се хранят главно с изсъхналата местна растителност по пасищата и със зърнен или бобов (фий, детелина, люцерна и т.н.) фураж от полята в рамките на определения район. Въпреки това фуражът, който се произвежда в рамките на определения район, не е достатъчен и от май до септември (занижено производство на мляко) храненето на животните се допълва с фураж, който се произвежда извън района, в количества до 40 % от храната им. Този фураж включва зърнени култури, съдържащи скорбяла, груб фураж и сено.

3.5. Специфични етапи, през които трябва да премине производството в определения географски район:

Всички етапи от производството на мляко, неговата преработка и зреенето на крайния продукт се извършват в определения географски район.

3.6. Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.:

—

3.7. Специфични правила за етикетиране:

Опаковката на „Kopanisti“ трябва да съдържа следните указания:

— „Κοπανιστή“ (Kopanisti),

— защитено наименование за произход (ЗНП),

— сирене,

— ако е приложимо, вид или видове мляко, използвано/и за приготвянето на продукта, и, ако е приложимо, указанието „с добавено масло“,

— ако е използвано сурово мляко (непастьоризирано) — указване на специалната маркировка, предвидена в националното законодателство и в законодателството на ЕС (приложение II, раздел IX, глава IV към Регламент (ЕО) № 853/2004),

— наименование и адрес на производителя — опаковчика,

— тегло на съдържанието,

— дата на производство,

— контролни данни, както следва:

— първите две букви от наименованието за произход: KO,

— серийния номер на опаковъчния материал (напр. ΚΟ1650-20/12/94).

4. Кратко определение на географския район:

Географският район, в който се произвежда „Kopanisti“, се определя от административните граници на регионалната единица Циклади в Гърция, която се състои от 24 населени острова и над 100 ненаселени острова и скалисти островчета, разположени в южната част на Егейско море.

5. Връзка с географския район:

5.1. Специфична характеристика на географския район:

а) Почва

Районът, в който се произвежда сиренето „Kopanisti“, е островната група Циклади, която се състои от повече от 124 населени и ненаселени острови и скалисти островчета с обща площ от 2 768 квадратни километра.

Скалите, от които са изградени Цикладите, са резултат от изригвания, имат вулканичен произход и са метаморфни. Пасищата обхващат над 55 % от общата площ на префектура Циклади.

б) Климат

Районът на Цикладите, където годишните изотерми варират в диапазона 18°C—19°C, се характеризира с умерен до морски климат и с ниско количество на годишните валежи. В по-голямата си част е относително сух район и един от най-ветровитите в Гърция. Летата са хладни благодарение на северозападните ветрове.

Средната годишна относителна влажност, средната годишна температура, броят на дъждовните дни и часовете със слънчева светлина на година в различните райони на префектура Циклади, където се произвежда „Kopanisti“, са следните:

Метеорологична станция Средна годишна относителна влажност (%) Средна годишна температура (°C) Дни с дъжд Часове слънчева светлина Syros 65 18,5 79,6 2 894,7 Paros 76 18,4 63,1 2 840,7 Naxos 71 18,4 82,0 2 622,5

(Министерство на отбраната, 1978 г.)

в) Растителност

Следните видове са характерни за растителността на Цикладите:

— ендемични видове: Fritillaria tuntasia (Kythnos), Campanula sartorii (Andros), Mysorus heldreichii (Dilos), Symphytum naxicola (Naxos), Helichrysum amorgianum (Amorgos) (Voliotis, 1987 г.),

— фригана (храсти): Quercus coccifera, Sarcopoterium spinosum, Genista acanthoclada, Anthyllis hermanniae, Euphorbia acanthothamnos, Thymelaea hirsuta, Hypericum empetrifolium, Cistus incanus, Cistus salvifolius, Satureja thymbra, Thymus capitus, Globularia alypum и т.н.,

— гориста и храстовидна растителност: Laurus nobilis, Cercis siliquastrum, Calicotome villosa, Spartium junceum, Cotinus coggygria, Erica arborea, Myrtus communis, Erica manipuliflora, Asparagus acutifolius и т.н.,

— крайбрежна растителност:

— скалисти брегове и засолени ливади: Arthrocnemum fruticosum, Salsola kali, Matthiola tricuspidata, Cakile maratima, Eryngium maritinum, Eryngium creticum, Crithmum maritimum, Inula crithmoides и т.н.,

— пясъчни брегове: Pinus pinea, Polygonum maritimum, Glaucium flavum, Malcolmia flexuosa, Cakile maritima, Medicago marina, Euphorbia peplis, Tamarix spp., Eryngium maritimum, Eryngium creticum, Echinophora spinosa, Cionura erecta, Calystegia soldanella, Xanthium strumarium, Pancratium maritimum и т.н. (Polunin, 1980 г.).

Видове и породи животни, от които се произвеждат млякото и каймака, използвани за приготвяне на сиренето „Kopanisiti“

Специфичните геофизични и климатични условия в Гърция са определящи фактори да се развива отглеждането на кози и овце. Неговите основни характеристики са преобладаващата система на екстензивно отглеждане, дребни стопанства и развитието на издръжливи породи овце и кози, способни да се приспособят към трудните условия, които преобладават в Гърция, и ниското количество млеконадой. Приспособяването към физическите условия и използването на пасища с голямо разнообразие на растителност, които са уникални с броя на ендемични растителни видове, водят до производството на мляко с особено богат химичен състав и отлични органолептични характеристики. Именно на качеството на млякото, в съчетание с опита на производителите на сирене, се дължи палитрата от превъзходни сирена, едно от най-известните от които е „Kopanisti“.

Повечето овце, които се отглеждат в Гърция и по-специално на Цикладите, са с общ генетичен произход, но характеристиките им се различават, в зависимост от конкретните условия в района, в който се отглеждат. Животните са дребни и добре приспособени към трудните геофизични и климатични условия в Гърция. Те дават малки количества мляко (80—120 kg годишно), но то е с отлично качество. Основно това се дължи на начина, по който се отглеждат животните, и на разнообразната растителност в гръцките селски райони. Повечето овце в Гърция са от породата Zackel (Ovis Aries L.). Освен местните породи овце има и чуждестранни породи и кръстоски на тези породи с местните овце, но млякото им не е с толкова богат състав (Hatziminaoglou & Co., 1985 г.).

Що се отнася до козите, по-голямата част от популацията (приблизително 80 %) са местни породи и около 14 % са подобрени животни, които са кръстоска с различни чуждестранни породи, а останалите около 6 % са от породата Zaanen. Окраската на местните кози е разнообразна и при тях се наблюдават характеристиките на неподобрени животни, а именно нисък ръст, малък процент на многоплодните раждания, даване на малко мляко и голяма издръжливост. Годишният млеконадой варира между 50—100 kg мляко за животни в планинските райони и между 120—150 kg за животни в низините. В планинските, полупланинските и островните райони отглеждането на кози е основано почти единствено на пашата. В районите в низините, където се отглеждат подобрени или чуждестранни породи, преобладава домашното или полудомашното отглеждане. (Hatziminaoglou & Co., 1985 г.).

По отношение на кравите — в префектура Циклади преобладава породата Holstein-Friesian — швейцарската порода, и местната порода Kea (Служба по земеделие на Цикладите, 1993 г.).

5.2. Специфична характеристика на продукта:

Основната характеристика на „Kopanisti“ включва неговото високо съдържание на сол, острия му пикантен/парлив вкус, кремообразната му консистенция и богатия му аромат.

Острият му пикантен/парлив вкус се дължи на бързата и масова протеолиза и липолиза по време на процеса на зреене. Сиренето зрее по уникален начин. Изцедената и осолена сиренина, независимо дали е обогатена с прясно сурово масло или не, се поставя в контейнери с широк отвор и се прехвърля на хладно място с висока относителна влажност, където се оставя без по-нататъшни манипулации, докато по повърхността се появи изобилен микробен растеж. Тогава сиренината се размесва, за да се разпространи микробният растеж равномерно в цялото количество сирене. След това сиренето се премества в контейнерите с широк отвор. Процесът се повтаря от два до четири пъти през периода на зреене, който обикновено продължава 30—40 дни.

С цел да се ускори и до известна степен да се контролира зреенето на „Kopanisti“, току-що изцедената сиренина с висока киселинност често се смесва със старо “Kopanisti“ с високо качество, което местните наричат „Kopanisti майка“, в съотношение до 10 % от масата му.

Изобилният микробен растеж, който е резултат на манипулациите, осъществявани по време на етапа на зреене, предоставя на сиренето микробни ензими, които предизвикват бърза и масова протеолиза или липолиза, водещи до бързото зреене, острия вкус и богатия аромат на „Kopanisti“.

Кремообразната консистенция на „Kopanisti“ е в резултат, както на действието на ензимите от микробната флора, която се развива по време на етапа на зреене, така и на повишеното съдържание на влага в сиренето, благодарение на което то се класифицира като меко сирене. Консистенцията му е дори по-кремообразна, ако се добави прясно масло по време на производствения процес. Освен това тази практика, а именно смесването на коагулума с прясно масло, е била и все още е обичайна практика при приготвянето на домашно „Kopanisti“, поне на остров Тинос.

5.3. Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП) или между географския район и специфичното качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ):

Основните елементи на физическата връзка между качеството и характеристиките на „Kopanisti“ и географската среда могат да бъдат обобщени по следния начин:

— богатият вкус на „Kopanisti“ се свързва с особено богатия химичен състав на използваното мляко, което се произвежда от местните породи животни, които дават малки количества мляко (80—120 kg годишно), издръжливи са и са добре приспособени към трудните геофизични и климатични условия на Цикладите (малко количество валежи, много часове слънчева светлина, силни ветрове и т.н.),

— отличителният аромат на „Kopanisti“ се дължи — наред с други неща — на наличието на широк диапазон от ендемични и ароматни растения в естествените пасища в определения район, които земеделските производители, благодарение на богатия си опит, използват за паша на техните животни,

— неговият остър, пикантен/лют вкус се дължи на бързата и масова протеолиза и липолиза, предизвикани от изобилния растеж на микроби по време на процеса на зреене,

— цялостното качество на продукта се осигурява чрез смесване на пресния коагулум със старо „Kopanisti“ с добро качество в пропорция до 10 % от масата му,

— през годините методът на производство на „Kopanisti“ се е развивал благодарение на дългогодишния опит на производителите, като се извлича най-доброто и от суровините, и от климатичните условия на Цикладските острови. Важна роля за създаването на условия за управляван микробен растеж изпълняват — изцеждането на коагулума до постигане на подходяща влажност и след това — смесването на изцедения коагулум със сол, докато се разпредели равномерно и сиренината стане еднородна маса. Изобилният микробен материал, който се развива без по-нататъшна намеса по повърхността на сиренето, се разпределя равномерно в цялата сиренина, благодарение на различни манипулации, които се извършват по време на зреенето. По този начин в коагулума се вкарват микробни ензими, които предизвикват бърза и масова протеолиза и липолиза и допринасят за ускореното зреене, острия вкус, кремообразната консистенция и богатия аромат на „Kopanisti“.

„Kopanisti“ е широко известно традиционно сирене, създадено и развито в Гърция и по-специално на островите в префектура Циклади. То постоянно се произвежда на Цикладите от много години.

Има препратки към развитието на производството на сирене в Гърция, които датират още от древността. За древните гърци млякото е свещена храна, защото Зевс е откърмен с млякото на козата Амалтея. В гръцката митология изкуството да се приготвя сирене е ценен дар, даден на смъртните от самите богове на Олимп. Тирo — дъщерята на Салмоней и Алкидики — „… дала името си на гръцката дума за сирене („tyri“), поради белотата си и мекотата на нейното тяло …“ (Diodorus Siculus). В „Одисея“ (I, 218—250 г.) Омир споменава приготвянето на сирене от циклопа Полифем (Sideris, 1982 г.).

В превода на гръцки език на книгата си „A voyage to Tinos, one of the islands of the Archipelago“ („Пътуване до Тинос — един от островите от архипелага“), публикувана на френски език през 1809 г. в Париж и преиздадена през 1998 г. от асоциация „Friends of Krokos of Tinos“, Markakis Zalonis — доктор и философ от Тинос — в главата „продуктите от Тинос“ пише: „… Тинос произвежда … Те произвеждат меки сирена, много малко олио …“, а по-нататък в главата, посветена на „храненето на населението на Тинос“: „… храните, които се използват за приготвянето на трите основни хранения на населението на Тинос, са основно месни заготовки. Към тях добавят яйца, прясно сирене, меко сирене, което е по-силно и по-остро от зрялото Roquefort или Géromé, и солено сирене от Пелопонес …“ Ясно е, че тук M. Zalonis има предвид „Kopanisti“ от Тинос, което той намира за по-силно и по-остро от зрялото сирене Roquefort!

На изложението по време на Олимпийските игри през 1859 г. и 1870 г. се споменават разпространените цени на различните изложени продукти. В категорията на сирената е посочено връчването на награда на „Kopanisti“ от Сирос.

Liambeis (1899 г.) пише по отношение на метода на производство на „Kopanisti“: „… сиренето е с остър и лют вкус и, поради тези характеристики, се счита за възхитително ястие… продава се на много висока цена като луксозен артикул“.

Подробни описания на сиренето „Kopanisti“ се дават също така от Dimitriadis (1900 г.), Tzouliadis (1936 г.) и Zigouris (1952 г., 1956 г.).

Накрая, B. K. Veinoglou и E. Anifantakis описват „Kopanisti“ в главата, озаглавена „Специални техники за приготвяне на сирене“, на своето университетско ръководство „Технология на приготвяне на млечни продукти — втори том“, Karamberopoulos Editors (1980 г.). Те отбелязват, че „… най-популярните видове „Kopanisti“ са „Kopanisti“ от Миконос и „Kopanisti“ от Тинос …“.

Препратка към публикуваната спецификация:

(член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) № 510/2006)

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20Κοπανιστή%20ΠΟΠ.pdf

(1) ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.