Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифровизация и устойчивост — текущо състояние и необходимост от действия от гледна точка на гражданското общество“

(проучвателно становище)

(2020/C 429/24)

Докладчик: Peter SCHMIDT (DE — II гр.) Съдокладчик: István KOMORÓCZKI (HU — I гр.)

Консултация Германско председателство, 7.4.2020 г. Правно основание Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз Компетентна секция Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ Приемане от секцията 31.8.2020 г. Приемане на пленарна сесия 17.9.2020 г. Пленарна сесия № 554 Резултат от гласуването („за“/„против“/„въздържал се“) 216/2/3

1. Заключения и препоръки

1.1. ЕИСК призовава за политики, в които да залегне в по-голяма степен цифрова икономика, включваща нашите обществени ценности, като по този начин се гарантира, че цифровата икономика на благосъстоянието е възможно най-приобщаваща и позволява на работниците, потребителите, МСП, големите дружества и икономическите субекти с нестопанска цел да се възползват еднакво от нея, особено в селските райони. Сред тези политики са: — разработване на фискална политика с цел да се гарантира, че цифровите предприятия плащат своя справедлив дял от данъците; — изготвяне въз основа на Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) на специален закон за защита на данните на работното място, в социалните медии и електронната търговия; — изменение на настоящото законодателство в сферата на конкуренцията и монопола, за да се регулират пазарите на цифровите платформи; — насърчаване на софтуера и приложенията с отворен код; — възприемане на подхода „публични средства — публични данни“, така че финансираните с публични средства научноизследователски данни да бъдат общодостъпни; — разработване на стратегическа европейска политика за управление на данните, включително ново законодателство за „тръстове за публични данни“.

1.2. ЕИСК призовава националните правителства и органите на местното самоуправление да подкрепят кооперативните платформи за споделяне. Освен това той призовава за прозрачни, справедливи и екологосъобразни ИКТ вериги за производство, за амбициозни стандарти в областта на енергетиката и за разширяване на обхвата на директивата на ЕС за екодизайна, и настоява Комисията: — да адаптира законодателството на ЕС, с цел пазаруването онлайн да стане по-устойчиво, и да разработи отговорни политики в областта на опаковките, доставките и връщането на пратки; — да защити малките оператори на пазара от монополни платформи; — да разработи всеобхватен набор от критерии и показатели за устойчиви софтуерни продукти и цифров продуктов паспорт; — да подобри ОРЗД по отношение на наличието на достатъчно данни и свързването на данни; — да наложи ограничения на онлайн рекламата с цел създаване на пространства без реклами.

1.3. Пандемията от COVID-19 доведе до внезапно и значително намаляване на транспорта, производството и потреблението. По-голямото използване на ИКТ смекчи ефекта от енергоемките работни практики и начини на живот. ЕИСК призовава за подходящи политически мерки, за да се подпомогне утвърждаването на тези положителни аспекти след пандемията. Естествено това поражда по-общи въпроси относно енергийната ефективност на „облака“ и на центровете за данни, които го поддържат. Например: — изготвяне на списък на центровете за данни в ЕС (обхващащ енергийната ефективност, жизнения цикъл, строителните материали и т.н.) и схема за водещи постижения (top-runner scheme), за да се гарантира, че най-ефективните в енергийно отношение центрове за данни ще се превърнат в стандарт; — изискване за новите центрове за данни да работят изцяло с енергия от възобновяеми източници; — използване на изкуствения интелект (ИИ) в подкрепа на климатичния и енергийния преход; — предлагане на мерки за устойчиви решения, свързани с ИИ.

1.4. ЕИСК признава централното значение на развитието на устойчиви интелигентни градове, включително новаторските подходи спрямо интегрираната мобилност, енергетиката и туризма.

2. Контекст и основни положения

2.1. Настоящото становище беше поискано от германското председателство на Съвета и целта му е да проучи двете глобални мегатенденции на цифровизация и устойчивост от гледна точка на европейското организирано гражданско общество. ЕИСК приветства този подход за хармонизиране на екологичния и цифровия преход, тъй като тази хармонизация е от ключово значение за бъдещия просперитет и устойчивост на Европа.

2.2. Програмата на ООН до 2030 г. 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) и предприема действия в контекста на международните споразумения в областта на климата, като например Парижкото споразумение ЕС се ангажира изцяло с ( 1 ) и с нейните(ЦУР) и предприема действия в контекста на международните споразумения в областта на климата, като например ( 2 ) . За да се гарантира правилното им прилагане, е необходимо ЕС да разработи и финализира всеобхватна стратегия за устойчиво развитие.

2.3. Европейския зелен — и социален — пакт Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика ( 4 ) е от ключово значение за постигането на целите на новия план за действие за кръгова икономика ( 5 ) , и очаква с интерес това сътрудничество да продължи . ЕИСК подчертава, че ЕС трябва да гарантира, че цифровизацията ще помогне за постигането на ЦУР. ЕИСК приветства ( 3 ) (ЕЗП) и неговия Фонд за справедлив преход, тъй като те следва да осигурят широкомащабните инвестиции, необходими за справедлив преход към неутрална по отношение на климата икономика. ЕИСК счита, че. ЕИСК подчертава, че ЕС трябва да гарантира, че цифровизацията ще помогне за постигането на ЦУР.

2.4. Next Generation EU ЕИСК приветства пакета на ЕС за възстановяване и реконструкция ( 6 ) , чиято цел е да бъдат подпомогнати най-силно засегнатите в икономическо отношение от кризата с COVID-19.

2.5. Пандемията от COVID-19 е възможност да се обмисли как можем да премоделираме и въведем иновации в нашата икономика, за да я направим по-устойчива в екологично и социално отношение. Кризата не следва да отклонява ЕС от неговите екологични цели и цели за устойчивост.

2.6. икономика на благосъстоянието ЕИСК и преди е призовавал за устойчива и приобщаваща ( 7 ) , която да работи както за хората, така и за планетата. Това включва подходящо използване на цифровизацията за постигането на тази цел.

2.7. устойчиво потребление ЕИСК счита, че системният подход на ЕС към ( 8 ) е един от основните градивни елементи на стратегическата визия на Комитета за устойчива икономика на благосъстоянието, при която никой не бива да бъде забравен.

2.8. европейски подход към цифрово бъдеще ЕИСК се застъпва за ( 9 ) , основан на европейските социални ценности и етични стандарти, за да се гарантира, че ще използваме цифровите възможности за икономиката, като същевременно защитаваме неприкосновеността на нашия личен живот и самоопределение и се съобразяваме с ограниченията на планетата.

2.9. Бяла книга за изкуствения интелект В наскоро публикуваната ( 10 ) на Комисията се предлага стратегия за гарантиране на навлизането на ИИ в ЕС и ЕИСК подкрепя амбициите на Комисията да превърне ЕС в международен лидер в областта на научните изследвания и развитието на ИИ и по този начин да повиши конкурентоспособността на Европа в световен план ( 11 ) . В същото време ЕИСК би приветствал по-доброто интегриране на стратегията за ИИ в настоящите стратегии на ЕС за устойчивост.

2.10. ЕИСК приканва всички заинтересовани страни да вземат предвид въздействието на цифровизацията в различните сектори и във връзка с ЦУР, що се отнася до основната инфраструктура, общественото участие и трансформацията.

3. Към социално, екологично и икономически стабилна цифровизация

3.1. Размисълът по време на паузата в резултат на COVID-19 показва ясно, че една устойчива цифрова революция означава както да се вземат предвид човешките фактори, така и да се запазят нецифрови решения, като внимателно се оценяват съответните рискове и се поставя специален акцент върху издръжливостта на сътресения. Специален приоритет ще бъде преодоляването на цифровото разделение както между отделните държави, така и вътре в тях в световен мащаб, като се постави специален акцент върху държавите членки, и с оглед на перспективата за разширяване. Преодоляването на цифровото разделение в рамките на държавите членки изисква публични и частни инвестиции. Пандемията открои както възможностите, така и недостатъците на цифровата комуникация, особено за живеещите в селските райони.

3.2. Настоящото становище се съсредоточава върху ЦУР 8 (достоен труд), ЦУР 12 (потребление и производство) и ЦУР 13 (действия в областта на климата) ( 12 ) , поради което се прави ясна връзка между факторите за екологична и социална устойчивост. Постигането на цифровизация, която да работи за всички нас, предполага съгласуването на тези опасения. Сред другите специални акценти са цифровото образование (ЦУР 4), интелигентните градове (ЦУР 11) и електронното здравеопазване (ЦУР 3) и Комитетът препоръчва по-подробен анализ на тези области в контекста на гражданското общество в бъдещата работа на ЕИСК.

3.3. Пандемията превърна голяма част от рутинното ни ежедневие в мащабен полеви експеримент за прилагането на цифровите технологии: правителствата временно затвориха училищата, приканвайки учениците, студентите и преподавателите да работят онлайн, а работодателите трябваше бързо да преосмислят подхода си по отношение на работата от разстояние. Докато бавно излизаме от тези ограничения, трябва да обмислим до каква степен цифровизацията е желателна и подходяща и как в този процес можем да запазим вътрешно- и междупоколенческа справедливост в съответствие с ЦУР. ЕИСК приканва всички заинтересовани страни да разгледат въздействието от тази неочаквана „цифрова стъпка напред“ в контекста на следните три измерения на цифровизацията: основна инфраструктура, обществено участие и трансформация. За да илюстрираме това, даваме пример с нашата образователна и работна среда, но препоръчваме използването му като евристичен принцип в други области с цел обхващане на тези измерения със съответните ползи и рискове.

3.3.1. Основна цифрова инфраструктура

Макар че вземаме за даденост факта, че интернет осигурява почти универсален достъп до знания за мнозина от нас в Европа, трябва да продължим да работим за повишаване на качеството, безопасността, надеждността, приобщаващия характер и достъпността на онлайн услугите. С навлизането в ера във все по-голяма степен доминирана от ИИ, е изключително важно да анализираме научния, обществения и педагогическия опит и резултатите от тази неочаквана ситуация, също и в светлината на публикувания наскоро доклад на ЮНЕСКО относно ИИ (13). Вече сме наясно за съществените социални неравенства в този контекст, включително за липсата на електронни устройства, обучение и свързаност.

В съответствие с принципа на предпазливост потенциалните отрицателни фактори биха могли да включват прекарването на повече време пред екрана, излагането на въздействието на устройствата като цяло, стойката, радиацията, опасенията, свързани с въздействието на 5G технологиите по отношение на здравето ни, „фалшивите новини“, интернет измамите, кибертормоза и въпросите, свързани с надзора. Всички те налагат сериозно допълнително проучване.

3.3.2. Цифровизацията като средство за обществено участие

Що се отнася до плюсовете, на всички нас в ежедневието ни драматично ни се напомня за потенциала на цифровизацията като средство за обществено участие. Например информацията е лесно достъпна, което позволява независимо учене през целия живот и гъвкаво работно време. Всестранната и богата среда включва аудио, видео, текст, анимация, среда за виртуално обучение, чатове в реално време, добавена реалност и виртуална реалност по широк набор от теми, съобразени с нашия график и потребности, независимо дали сме ученици, студенти, служители, или просто се стремим да придобием нови знания или умения.

Интернет служи и като катализатор на движенията на гражданското общество и се оказа особено мощен инструмент за мобилизиране на хората да предприемат действия по политически или екологични въпроси, като „Петъци за бъдещето“ или както показаха зрелищно демонстрациите в Хонг Конг през последните години.

В същото време си даваме сметка, че използването на високотехнологична цифровизация не води непременно до по-голяма степен на устойчивост — например коренните общности или групи от възрастни хора, чийто подход е „нискотехнологичен“, обикновено имат нецифрови решения с по-устойчив характер.

3.3.3. Цифровизацията като инструмент за трансформация

Поуките, извлечени от опита в тази „глобална лаборатория“ представляват отлична възможност да бъдат направени изводи за начина, по който това ще засегне бъдещите тенденции, като например идеалната комбинация от персонализирано дистанционно обучение и присъствено образование. Най-добрите институции в света вече предлагат масови отворени онлайн курсове (МООК) чрез сътрудничества като Coursera, което предлага на всички някои от предимствата на мечтан университет.

Последствията за околната среда и социалната сфера са удивителни. Наблюдава се много по-малко пътуване по работа, което води до намаляване на замърсяването на въздуха и на околната среда като цяло, по-малко шум, намаляване на стреса при хората, и вероятно някои от тези нови модели ще се запазят и след възстановяването. На мнозина ситуацията предложи повече време, което да прекарат вкъщи/със семейството, тя се оказа печеливша за местни доставчици като магазини към земеделски стопанства, но разбира се, някои имаха и големи трудности.

Що се отнася до инфраструктурата, това е идеална възможност да се повдигнат и анализират въпроси, свързани с инвестициите на общността и разходната ефективност.

3.4. ЦУР 8: Достоен труд и икономика на благосъстоянието

Цифровизацията крие голям потенциал за икономиката на благосъстоянието. Но ползите са разпределени неравномерно, като рискът е, че все по-голям дял от капитала и активите ще се натрупва в ръцете на малък брой участници. Повечето цифрови платформи и софтуерни предприятия са разположени в САЩ и Азия (14). Европейските МСП зависят от техните услуги и когато използват услугата „спедиция от Amazon“ например, губят част от печалбата от от продажбите си поради плащания на авторски и лицензионни възнаграждения. За да противодействаме на тази тенденция за олигополизация, трябва да изградим приобщаваща икономика на благосъстоянието в Европа. ЕИСК подкрепя създаването на фискална политика с цел да се гарантира, че цифровите предприятия плащат своя справедлив дял от данъците (15).

3.4.1. Цифровизацията и последиците от нея за заетостта

Цифровизацията в работната среда предлага много възможности за желателна рационализация на работата (16), например чрез използването на „коботи“ (17), но е свързана и с определени рискове, освен ако не я интегрираме трайно в нашите европейски социални ценности и етични стандарти чрез използването на подход, при който човекът запазва контрол. Конкретните предизвикателства в този контекст са:

— Промяна в съотношението работни места/приходи в новите стопански сегменти, като цифровите предприятия генерират повече продажби с по-малко работни места. В повечето научни изследвания се допуска, че нетните ефекти от цифровизацията за пазара на труда ще доведат до по-висока безработица (18), (19), (20), (21), (22), (23).

— Несигурност на работните места, при която е вероятно по-малко хора да имат удовлетворяваща и добре платена работа, като същевременно нараства броят на хората, които може да попаднат при нестабилни условия на заетост при т.нар. „икономиката на работата по отделни заявки“, характеризираща се с почасов труд, краткосрочни договори или договори без задължения за определен брой часове (24), (25), (26), (27), (28).

— Поляризация на доходите, като делът на брутния вътрешен продукт (БВП) от заплати намалява, докато делът на приходите от инвестиции (29) нараства (30), (31), (32). Тази поляризация на доходите може да се отрази отрицателно върху покупателната способност (33), (34), (35).

— Тенденция за възлагане на дейности на външни изпълнители и контрол на труда. Усещането за придобиване на автономност при работата от вкъщи не следва да бъде за сметка на интересите на служителите (напр. безопасно работно място, стабилни условия на труд, право на изключване и защита на данните на работното място). Ето защо ЕИСК призовава за стриктно тълкуване на ОРЗД на ЕС и предлага създаването на специален закон за защита на данните на работното място.

— Целенасочено използване на ИИ за подобряване на функционирането на пазара на труда, т.е. чрез предвиждане на нуждите от умения или последиците за работното време и условията на труд с цел постигане на икономика на благосъстоянието. (Това може да включва съображения за въвеждането на базов доход, намаляване на работното време за заетост на пълен работен ден или изравнителни данъци за нископлатени работни места.)

3.4.2. Мощ чрез натрупването на данни

Възходът на „цифровите гиганти“, който води до монополизация и олигополизация, наруши конкуренцията. Освен това концентрацията на информация и знания има последици за политическия суверенитет и личното самоопределение, тъй като голяма част от трафика в интернет (напр. лични и пазарни данни, новини и публични дискусии) е в ръцете на няколко глобални дружества (извън ЕС) в сферата на ИТ. ЕИСК призовава Комисията да приспособи действащото законодателство в областта на конкуренцията и монополите, така че да се регулират пазарите на цифровите платформи (36). ЕИСК също така отбелязва значението на защитата на правата на гражданите в контекста на ОРЗД, както и че свързаният с експлоатацията аспект на капитализма на наблюдението трябва да бъде дискутиран и обсъждан открито.

При това платформи като Amazon действат като пазарни участници във все по-голяма степен на собствените си пазари, като същевременно контролират икономическата инфраструктура (напр. платформата за пазаруване, каналите за разпространение и рекламите), където хиляди конкуриращи се продавачи предлагат своите продукти. Amazon използва тези данни от продавачи трети страни, за да лансира собствените си продукти, като по този начин поставя конкурентите си в неблагоприятно положение (37). Преразглеждането на законодателството на ЕС в областта на конкуренцията в духа на индийския закон за ПЧИ (38) би могло да установи и санкционира подобни практики на злоупотреба.

Осигуряването на неутралност на новите пазари на цифровите платформи (39) е жизненоважно за гарантирането на еднакви условия на конкуренция на всички участници на пазара. ЕИСК предлага в регламентите относно „естествените монополи“ в цифровата икономика да се гарантира тяхното управление от гражданското общество или от публичните органи (40). Това включва оперативна съвместимост между конкуриращите се платформи, за да се гарантира конкуренция на цифровия пазар, например със законодателство относно задължителни предварително определени интерфейси за обмен на информация.

3.4.3. Управление на данни — към стратегическа политика на ЕС за управление на данните

ЕИСК призовава Комисията и държавите — членки на ЕС, да поощряват софтуера и приложенията с отворен код като инструменти за насърчаване на стопански модели и приложения, които позволяват отворен достъп и справедливо поделяне на ползите.

В допълнение ЕИСК се застъпва за подход „публични средства — публични данни“, съгласно койтофинансираните с публични средства проекти за научни изследвания и развойна дейност предоставят данни в съответствие например с лиценза „Криейтив Комънс“ или публичен лиценз за авторско право.

Освен това ЕИСК предлага разработването на стратегическа политика на ЕС за управление на данните, за да се постигне баланс между осигуряването на възможно най-голяма достъпност на данните, като същевременно се гарантира, че публичните икономически субекти и МСП няма да загубят своята основна дейност в полза на големи фирми в областта на интернет и данните. В миналото обикновените „отворени данни“ служеха едностранно на големите интернет дружества. ЕИСК призовава за създаването на „тръстове за публични данни“, които да функционират като посредници между участниците, генериращи данните и/или възнамеряващи да използват данните. Могат да бъдат създадени различни тръстове за данни, свързани с мобилността, с градовете и др. Необходимо е ново законодателство за определянето на публични мандати за администрирането на такива тръстове за данни от правителствени организации или организации на гражданското общество, включително вземането на решения относно достъпа до продукти и услуги и споделянето на ползите от тях. Данните, свързани с обществени услуги, следва да осигуряват баланс между предприемаческите нововъведения, публичния суверенитет, правата на универсален достъп и благосъстоянието на гражданите. В бъдеще е важно да се развият допълнително технологиите на блоковата верига и да се гарантира прозрачност на алгоритмите.

3.5. ЦУР 12 — Отговорно потребление и производство

Цифровите приложения имат голям потенциал да повишат устойчивото потребление (41), поради което ЕИСК призовава националните правителства и органите на местното самоуправление да подкрепят кооперативните платформи за споделяне и платформите за електронна търговия, предлагащи устойчиви продукти (42). Една нова интелигентна устойчива система за устойчиво етикетиране на храните, предложена наскоро от ЕИСК, би осигурила всеобхватна информация относно продуктите (43), за да насърчи устойчивия избор на потребителите и да доведе до по-здравословен начин на хранене (44).

За да се повиши устойчивостта на пазаруването онлайн, ЕИСК предлага законодателството на ЕС да насърчава добрите практики за намаляване на връщаните пратки (например чрез ограничаване на безплатното връщане) (45), забрана на унищожаването на връщаните пратки, групиране на доставките и повишаване на степента на използване на колите за доставка.

Предаването чрез непрекъсната видео връзка представлява 60 % от целия трафик на данни. Както показа доброволното ограничаване по време на COVID-19, алтернативите с по-ниска резолюция са широко приети и по-устойчиви, поради което следва да се насърчават.

3.5.1. Устойчиви ИКТ

При производството на хардуер за ИКТ следва да се прилагат стандартите на кръговата икономика. Сред въпросите, които възникват в тази област, са добивът на редкоземни метали и други материали и производството на устройства, което често включва лоши трудови и екологични условия (например в Китай и в други държави от Южното полукълбо).

ЕИСК призовава за повече прозрачност във веригите за производство на ИКТ. Необходимо е да се разшири обхватът на директивата на ЕС за екодизайн (46), за да бъдат включени всеобхватни стандарти за производство, в т.ч. i) устойчиви материали (рециклирани и възобновяеми ресурси); ii) хардуерен дизайн (максимално удължаване на живота — устройствата трябва да бъдат модулни и да могат да се ремонтират); iii) актуализациите на софтуера трябва да продължават до края на физическия жизнен цикъл на даден продукт; iv) удължени гаранционни срокове; v) повторна употреба на функционални устройства и повишаване на рециклирането на материалите; vi) амбициозни енергийни стандарти, включително динамично регулиране въз основа на водещите постижения , при което най-енергоефективният продукт се превръща в минимален стандарт; vii) стандарти за устойчивост по отношение на разработването на софтуер и приложения, като разработчиците биват стимулирани да проектират софтуера по такъв начин, че при прилагането да има възможно най-малък трафик на данни и използване на хардуер. ЕИСК приветства Манифеста от Карлскрона за устойчиво проектиране и призовава Комисията да разработи всеобхватни критерии за устойчиви софтуерни продукти (47) (48).

3.5.2. Прозрачни продуктови вериги

Цифровизацията трябва да способства за прозрачност и отговорност по целите продуктови вериги. ЕИСК приветства предложението, съдържащо се в Европейския зелен пакт, потвърдено от германското правителство в неговата наскоро публикувана „Програма за политиката в областта на цифровите технологии за околната среда“за създаване на „цифров продуктов паспорт“ с информация относно материалите и стандартите при производството с цел установяване на недостатъците при устойчивото производство в съответствие с европейската стратегия за корпоративната социална отговорност (49), включително трудовите стандарти.

3.5.3. Укрепване на кооперативните платформи

ЕИСК призовава Комисията и държавите — членки на ЕС, да насърчават развиването на кооперативните интернет платформи, функциониращи като неутрални посредници за по-добро разпределяне на ползите между производителите/доставчиците на услуги, и да включат гражданите/потребителите в управлението, вземането на решения и споделянето на ползите.

Например федерацията CoopCycle, функционираща като кооперация, осигурява платформения софтуер на кооперациите за доставка на велосипеди в девет европейски града. Платформата за даване под наем на жилища Fairbnb включва градовете и регионите като заинтересовани страни. Дарявайки 50 % от приходите си за проекти на местните общности, тя поощрява ново разбиране за европейски туризъм, което е от полза както за пътуващите, така и за собствениците на местата за настаняване.

ЕИСК призовава за политическа подкрепа, с цел да се подпомогне разрастването на подобни платформи в цяла Европа. Правилата в областта на обществените поръчки следва да се адаптират така, че местните власти да могат да ги третират преференциално.

3.5.4. Онлайн реклама и потребление

ЕИСК изразява загриженост във връзка с нарастващата тенденция за платформи за електронна търговия, които насърчават неустойчиви форми на потребление. Проследяването на решенията за онлайн покупки и персонализирането на рекламите насърчават неустойчивото масово потребление. ЕИСК счита, че използването на данни за целите на трети страни не е засегнато в достатъчна степен в ОРЗД, и призовава Комисията да подобри това законодателство въз основа на принципите за наличие на достатъчно данни (свеждане на данните до минимум) и за свързване на данни.

ЕИСК призовава и за ограничения на онлайн рекламата. В много държави членки рекламите на публични места, като например училища, са забранени. ЕИСК би подкрепил пространства без реклами в интернет, особено в търсачките и социалните медии. ЕИСК отбелязва, че приблизително половината от всички приходи от онлайн реклама в световен мащаб (над 300 милиарда щатски долара годишно (50)) постъпват в две дружества от САЩ: Google и Facebook.

ЕИСК приветства инициативи като основаващия се на ИИ „Асистент за екологосъобразно потребление“, който понастоящем се разработва от Einstein Centre Digital Future и Ecosia.org и който има за цел да стимулира търсачките да съдействат на потребителите при закупуването на по-устойчиви продукти и услуги.

3.6. ЦУР 13 — Действия в областта на климата

3.6.1. Цифровизация за опазване на околната среда и борба с изменението на климата

ЕИСК приветства цифровите решения, които дават възможност за опазване на околната среда и за осигуряваща устойчивост трансформация в сферата на транспорта, енергийните системи, сградите, селското стопанство и други сектори. В швейцарско проучване например е установено, че ИКТ могат да спестяват до 6,99 милиона тона еквивалент на CO2 годишно със собствен въглероден отпечатък от 2,69 милиона тона еквивалент на CO2 годишно (51). В други проучвания е установен дори още по-голям потенциал (52). ЕИСК отбелязва обаче, че цялостната цифровизация на икономиката и обществото досега не е допринесла за намаляване на търсенето на енергия и въглеродните емисии (53). Поради това, за да се използва потенциалът на ИКТ да допринасят за опазването на климата и околната среда, са необходими подкрепящи политики, например за намаляване на ефекта на бумеранга и индукционния ефект.

3.6.2. Енергийно потребление на сървърните ферми

„Облакът“ се състои от физически центрове за данни, които изискват много ресурси, за да бъдат създадени, и много енергия, за да функционират. ЕИСК призовава Комисията да си сътрудничи с държавите — членки на ЕС, за да се създаде списък на центровете за данни в ЕС, обхващащ енергийната ефективност, жизнения цикъл и строителните материали. Освен това ЕИСК би приветствал законодателство на Комисията в областта на интегрирането на центровете за данни в градски жилищни или търговски зони с цел оптимално оползотворяване на отпадната топлина.

ЕИСК препоръчва създаването на схема за водещи постижения (top-runner scheme), при която най-ефективните в енергийно отношение центрове за данни ще се превърнат в стандарт. ЕИСК би приветствал постигането на общо съгласие между държавите членки за даването на мандат за изграждане на нови центрове за данни изцяло с енергия от възобновяеми източници.

ЕИСК препоръчва използването на ИИ за подпомагане на действия за опазването на климата и енергийния преход в публичната сфера.

— Както се предлага в Бялата книга за изкуствения интелект, Комисията следва да предложи мерки за начина, по който държавите членки могат да насърчават устойчивите решения, свързани с ИИ.

— Управляваните от ИИ самостоятелни превозни средства биха могли да намалят емисиите на парникови газове за градския транспорт чрез оптимизация на движението/алгоритми за екошофиране или услуги за споделено пътуване с паркове, състоящи се от изцяло електрически автономни превозни средства.

— ИИ може да подобри предвидимостта на търсенето и предлагането на възобновяеми източници в цялата разпределителна мрежа или да подобри съхранението на енергия, ефикасността и управлението на натоварването.

3.7. Интелигентни градове и други примери

ЕИСК приветства базираните на облак приложения на технологиите за интелигентни градове, които управляват данните в реално време, за да се даде възможност за вземане на по-добри решения, като например рационализирано събиране на отпадъци, по-малко задръствания, по-добро качество на въздуха и по-добро разпределение на енергията (със системи, използващи изцяло енергия от възобновяеми източници, управление на мрежата и колебания в доставките и търсенето на електроенергия).

3.7.1. Мобилността е ключова област, включително „мобилността като услуга“ , която служи като катализатор за по-добро използване на публичното пространство, данни и инфраструктура, за да се намалят въглеродните емисии чрез интегриране на публичния и частния транспорт. Мултимодалният транспорт, включително съвместното ползване на велосипеди и автомобили, общественият транспорт, използването на таксита и други видове транспорт може да направи публичния транспорт и сиситемите за съвместно ползване на транспорт много по-привлекателни и да намали зависимостта от автомобилите. Във връзка с това могат да се посочат три водещи примера от държави членки: — Амстердам споделя данни за движението със заинтересованите страни, за да даде възможност за разработването на картографски приложения, интегрирани с обществения транспорт. — По прочутата линия № 9 на метрото в Барселонас дължина 47,8 км ще се движат влакове без машинисти до летището и железопътните гари. — В Копенхаген се използва иновативна интелигентна система за велосипеди за наблюдение и управление на качеството на въздуха и за намаляване на задръстванията.

3.7.2. ЕИСК приветства интелигентните и устойчиви политики от Барселона и проектите на ЕС за интелигентни градове като: — Проектът REMOURBAN (54) ще даде възможност дао се тества набор от технически нововъведения и стопански модели за обновяване на градовете. В проекта участват Валядолид (Испания) и потенциално Серен (Белгия) и Мишколц (Унгария). — Туристически градове, като Валенсия (Испания), Дрезден (Германия) и Анталия (Турция), са акцент в проекта на ЕС за интелигентни градове MAtchUP (55).

3.7.3. Устойчивият туризъм е от ключово значение за възстановяването след COVID. Следва да се опрем на публикуваните наскоро становища на ЕИСК по този въпрос издаването на сертификат за екомаркировка. е от ключово значение за възстановяването след COVID. Следва да се опрем на публикуваните наскоро становища на ЕИСК по този въпрос ( 56 ) . По-специално следва да насърчаваме средствата за транспорт, които не замърсяват околната среда, като например велосипедите и колективния транспорт, да разработваме все по-ефективни по отношение на горивото аеродвигатели и да насърчаваме обновяването на структурите за настаняване с

3.7.4. цифровизацията на земеделието и препраща към подготвяното становище на ЕИСК относно стратегията на Комисията „От фермата до трапезата“ ЕИСК приветства устойчивите подходи ви препраща към подготвяното становище на ЕИСК относно стратегията на Комисията „От фермата до трапезата“ ( 57 ) . Амбицията на Комитета е да се гарантира, че, ако желаят това, по-малките и средните стопанства също се възползват от цифровите решения за необходимия агроекологичен преход, при условие че тези цифрови решения са финансово устойчиви и остават под контрола на самите земеделски стопани. Съществуват множество иновативни технологични приложения, много от които определено са полезни при преминаването на обществото към по-устойчиво производство на храни (например дронове за наблюдение на реколтата и животните, роботи за сеитба, плевене, събиране на реколтата или доене, както и перспективата за „вертикални стопанства“ в градовете с много по-малко потребление на вода и местни доставки). В този контекст насърчаваме съвместната собственост, схемите за споделени данни ( 58 ) и други иновативни модели. Управлението на цифровата революция в земеделието е свързано с комплексни предизвикателства и Комитетът отбелязва значението на инициативи като FAIRshare (59) за насърчаване на използването на цифрови инструменти за оптимизиране на земеделските практики. Във връзка с това особено важно е изграждането на умения и на доверие, като същевременно се преодолява цифровото разделение, присъщо за селските райони.

3.7.5. Електронното здравеопазване е от основно значение за информираното, основано на данни вземане на решения, за прозрачността на процесите за полагане на грижи, за намаляването на грешките, за по-голямата диагностична точност и икономическа ефективност и за намаляване на времето за чакане и на отпадъците. Мерките за социално дистанциране и карантина в отговор на пандемията доведоха до далеч по-широко осъзнаване на потенциала на електронното здравеопазване.

Брюксел, 17 септември 2020 г. Председател на Европейския икономически и социален комитет Luca JAHIER

(1) https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/.

(2) https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

(3) https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0017.02/DOC_1&format=PDF

(4) Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP), https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

(5) План за действие относно кръгова икономика (ПДКИ), https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/.

(6) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf

(7) Становище на ЕИСК относно „Устойчивата икономика, от която се нуждаем“ (ОВ C 106, 31.3.2020 г., стр. 1).

(8) Становище на ЕИСК относно „Устойчиво производство и потребление“, (вж. страница 51 от настоящия брой на Официален вестник).

(9) Становище на ЕИСК относно „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“, (ОВ C 364, 28.10.2020 г., стр. 101).

(10) Бяла книга за изкуствения интелект — Европа в търсене на високи постижения и атмосфера на доверие, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_bg.pdf.

(11) В този контекст конкурентоспособността трябва да се определя не само количествено, но и качествено, за да се постигне баланс между икономическия просперитет, екологичните аспекти и социалното приобщаване.

(12) Това са най-често споменаваните ЦУР според Седмия ежегоден преглед на корпоративното докладване и оповестяване в областта на околната среда, социалните въпроси и управлението на Световния бизнес съвет за устойчиво развитие, 2019 г.

(13) ЮНЕСКО: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective (Управление на ИИ и на съвременните ИКТ за общества на знанието — перспектива на права, откритост, достъп и множество заинтересовани страни).

(14) Като например Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon или Microsoft в САЩ или Alibaba или Tencent в Китай.

(15) Като например въведения във Франция данък върху цифровите услуги, който обаче беше възприет като дискриминационен спрямо дружествата от държави извън ЕС.

(16) Рационализация, свързана с роботизацията, автоматизацията, изкуствения интелект, подобрения в ефективността на труда и секторни промени.

(17) Кобот е сътрудничещ робот, който може да работи заедно с хората, като поема повтарящи се, нежелани или опасни задачи и създава нови, по-удовлетворяващи задачи.

(18) Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places (Автоматизация и изкуствен интелект — как машините оказват влияние върху хората и местата), 2019 г.

(19) Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation? (Бъдещето на заетостта — колко податливи на компютризация са работните места?), 2013 г. Авторите не посочват точно колко бързо може да се развие този процес, а по-скоро говорят относително общо за едно или две десетилетия.

(20) Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Рискът от автоматизация на работните места в държавите от ОИСР — сравнителен анализ), OECD Social, Employment and Migration (Социални въпроси, заетост и миграция, ОИСР), 2016 г.

(21) Международна федерация по роботика: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs (Влиянието на роботиката върху производителността, заетостта и работните места), 2017 г.

(22) Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine? (Състезание със или срещу машината?), 2016 г.

(23) Световен икономически форум — Доклад за бъдещето на работните места, 2018 г.

(24) Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class (Цифровите платформи, икономиката на работата по отделни заявки, несигурната заетост и невидимата ръка на социалната класа), 2018 г.

(25) По отношение на типологията на платформите за „краудуърк“ вж.: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms (Типология на платформите за „краудуърк“), 2019 г.

(26) Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands („Краудуърк“ в Европа — предварителни резултати от проучване в Обединеното кралство, Швеция, Германия, Австрия и Нидерландия), 2016 г.

(27) Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers (Сигурност на доходите в икономиката „по заявка“ — констатации и политически поуки от проучване на работещите в условия на „краудуъркинг“), 2015 г.

(28) Bartmann, The Return of the Servant (Завръщането на слугите), 2016 г.

(29) Включително стойността за акционерите и дивидентите от цифрови платформи, фирми с водеща роля в областта на изкуствения интелект, роботизацията и т.н.

(30) Stockhammer, Determinants of the Wage Share (Фактори, определящи дела на заплатите), 2017 г.

(31) Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism (Пътят към дефлация на дълговете, „дълговото крепостничество“ и неофеодализъмът), 2017 г.

(32) Lange/Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability (Интелигентен екологичен свят? Да направим така, че цифровизацията да работи за устойчивостта), 2020 г.

(33) Вж. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism (Дилемата на потреблението на цифровия капитализъм), 2017 г.

(34) Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum (Лари Съмърс на Икономическия форум на МВФ), 2013 г.

(35) Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures (Вечната стагнация — факти, причини и лечение), 2014 г.

(36) Напр. търсачки или интернет на нещата, платформи за електронна търговия и социални медии.

(37) Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products (Amazon признава пред Конгреса, че използва „агрегирани“ данни от продавачи трети страни, за да предлага свои собствени продукти), 2019 г.

(38) Индийски закон за ПЧИ 5.2.15.2.4. v: „Субект, който има дялово участие в субект, участващ на пазара за електронна търговия […], не може да продава продуктите си на платформата, която се управлява от този субект на пазара“.

(39) Особено такива, извършващи дейност в областта на обществените блага (здравеопазване, мобилност, градове).

(40) Например публична търсачка, сървър на облак GAIA X или управлявани от гражданското общество платформи на социални медии.

(41) Например за споделяне на покупки (и опит) между потребителите, бартери втора ръка, цифрови форми на „потребителско производство“, местни цифрови платформи за насърчаване на местни предприятия и къси вериги на доставки, когато е целесъобразно.

(42) Например La ruche qui dit oui — белгийска платформа, която предлага биологични и сезонни продукти.

(43) Например информация относно производството, последиците за околната среда, състава, употребата, възможността за поправка и използваемостта на даден продукт.

(44) Становище на ЕИСК относно „Насърчаване на здравословно и устойчиво хранене в ЕС“, ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 9.

(45) Средно всеки осми пакет, закупен онлайн, бива върнат. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/.

(46) Директива 2009/125/EО на Европейския парламент и на Съвета (ОВ L 285, 31.10.2009 г., стр. 10)..

(47) C. Becker et al. (2015 г.), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto (Устойчиви проектиране и софтуер; Манифест от Karlskrona, в IEEE/ACM 37th IEEE International Conference on Software Engineering (37-а международна конференция на IEEE по софтуерно инженерство), стр. 467—476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

(48) Вж. също Kern et al. (2018 г.), Sustainable software products — Towards assessment criteria for resource and energy efficiency (Устойчиви софтуерни продукти — към критерии за оценка на ефективността по отношение на ресурсите и енергийната ефективност), Future Generation Computer Systems, Bd. 86, стр. 199—210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

(49) Обновена стратегия на ЕС за периода 2011—2014 г. за корпоративната социална отговорност, COM/2011/0681.

(50) Emarketer.com

(51) Hilty & Bieser (2017 г.): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland (Възможности и рискове, свързани с цифровизацията, за опазването на климата в Швейцария).

(52) Напр. GESI/Accenture (2015 г.): SMARTer2030. ICT Solutions for 21st Century Challenges (ИКТ решения за предизвикателствата на 21 век).

(53) Lange & Santarius (2020) Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability (Интелигентен екологосъобразен свят. Използване на цифровизацията в полза на устойчивостта); Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand? (Цифровизацията и потреблението на енергия. Намаляват ли ИКТ търсенето на енергия?).

(54) http://www.remourban.eu/

(55) https://www.matchup-project.eu/

(56) Становище на ЕИСК относно „Международната търговия и туризмът — Глобална програма за устойчиво развитие“ (ОВ C 14, 15.1.2020 г., стр. 40), „Туризмът и транспортът през 2020 г. и след това“ (вж. страница 219 от настоящия брой на Официален вестник).

(57) Становище на ЕИСК относно „От фермата до трапезата“: устойчива стратегия за храните“, 2020 г. (вж. страница 268 от настоящия брой на Официален вестник).

(58) Като например JoinData — независима платформа за данни за земеделските стопани (join-data.nl).

(59) https://www.h2020fairshare.eu/.