BG    BG BG 
BG    BG  КОМИСИЯ  НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ  ОБЩНОСТИ  
Брюксел , 3.12.2008 
SEC(2008) 2982 
РАБОТЕН  ДОКУМЕНТ  НА СЛУЖБИТЕ  НА КОМИСИЯТА  
придружаващ  
 
Предложение  за 
 
РЕГЛАМЕНТ  НА ЕВРОПЕЙСКИЯ  ПАРЛАМЕНТ  И НА СЪВЕТА  
 
за създаване  на система  „Евродак “ за сравняване  на дактилоскопични  отпечатъци  
с оглед  ефективното  прилагане  на Регламент  (ЕО) № […/…] [ за установяване  на 
критерии  и механизми  за определяне  на държава -членка , компетентна  за 
разглеждането  на молба  за международна  закрила , която  е подадена  в една  от 
държавите -членки  от гражданин  на трета  страна  или лице  без гражданство ] 
  
Обобщение  на оценката  на въздействието  
 
 
{COM(2008) 825 окончателен } 
{SEC(2008) 2981}  
BG 2   BG 1. ВЪВЕДЕНИЕ  
Регламентът  от Дъблин  (Регламент  (ЕО) № 343/2003 на Съвета  от 18 февруари  2003 г.) 
има за цел да създаде  ясен и функциониращ  механизъм  за определяне  на 
компетентността  за разглеждането  на молби  за убежище , подадени  в държавите -членки  
на ЕС в област  без контрол  на вътрешните  граници . Той бе предназначен  за 
преодоляване  на явлението  „пазаруване  на убежище “ чрез предотвратяване  на 
злоупотребата  с процедурите  за предоставяне  на убежище  под формата  на многократни  
молби  за убежище , подавани  едновременно  или последователно  от едно  и също  лице  в 
няколко  държави -членки . Той има за цел също  така избягване  на явлението  „бежанци  в 
орбита “ (т.е. ситуация , при която  всички  държави -членки  заявяват , че не са 
компетентни  да разглеждат  дадена  молба  за убежище ). 
Регламент  (ЕО) № 2725/2000 на Съвета  от 11 декември  2000 г. за създаване  на система  
„ЕВРОДАК “ (по-нататък  наричан  Регламент  за „ЕВРОДАК “) влезе  в сила  на 15 
декември  2000 г. и общностната  информационната  система  за сравняване  на 
дактилоскопичните  отпечатъци  на търсещите  убежище  лица  започна  работа  на 15 
януари  2003 г.  
Законодателството  от Дъблин  се прилага  от всички  държави -членки  на ЕС, както  и от 
Норвегия  и Исландия . Международни  споразумения  за присъединяването  на 
Швейцария  и Лихтенщайн  към законодателството  от Дъблин  бяха  подписани  на 28 
февруари  2008 г. и ще влязат  в сила  веднага  след  като тези държави  започнат  да 
прилагат  законодателството  от Шенген . (В настоящата  оценка  на въздействието  
терминът  „държава -членка “ се използва  за всички  държави , които  прилагат  
законодателството  от Дъблин .) 
Службите  на Комисията  направиха  цялостна  оценка  на дъблинската  система  (по-
нататък  наричана  доклад  за оценка ), която  обхваща  първите  три години  на 
функциониране  на централната  система  на „ЕВРОДАК “ (2003—2005 г.) Докладът  
отбелязва  положителните  елементи  в работата  на дъблинската  система , но в същото  
време  посочва  недостатъци  и проблеми  в нейното  транспониране . 
Освен  на доклада  за оценка , оценката  на въздействието  се основава  и на редица  други  
доклади . През  2005 г. бе извършена  техническа  оценка  на DubliNet. Европейският  
надзорен  орган  по защита  на данните  (по-нататък  наричан  EDPS) инспектира  
прилагането  на Регламента  за „ЕВРОДАК “ от гледна  точка  на защитата  на данните  и 
изготви  доклад  за проверката  през юли 2007 г.1, както  и отчет  за дейността2 за периода  
2005—2007 г. Допълнителна  информация  бе получена  от държавите -членки  по време  и 
след  срещата  на комитета  на експертите  на „ЕВРОДАК “ от 4—5 октомври  2007 г.  
Направена  бе консултация  с Комитета  за оценка  на въздействието  (IAB) на Комисията  
относно  проекта  на окончателния  доклад  за оценка  на въздействието  и той представи  
становището  си на 26.9.2008 г. Препоръките  на IAB бяха  надлежно  взети  предвид . 
                                                 
1 Група  за координация  на надзора  на „Евродак “, Доклад  за първата  координирана  инспекция , 
Брюксел , 17 юли 2007 г.  
2 Координиран  надзор  на „Евродак “ – отчет  за дейността  за периода  2005—2007 г., 21 април  
2008 г.  
BG 3   BG 2. ОПРЕДЕЛЯНЕ  НА  ПРОБЛЕМА  
В съответствие  с „Плана  за политика  в областта  на убежището : интегриран  подход  
към закрилата  в целия  ЕС“3 настоящата  оценка  на въздействието  разглежда  следните  
проблеми , установени  в доклада  за оценка .  
2.1. Редовно  закъсняване  в предаването  на дактилоскопичните  отпечатъци  
Действащият  регламент  поставя  доста  общ краен  срок  за предаването  на отпечатъците  
на централното  звено : държавите -членки  трябва  „незабавно  взимат  отпечатъци “ и 
„своевременно  да го предават “. На практика  при липсата  на стриктен  краен  срок  и без 
никакви  санкции  при неспазване  на неясно  определения  срок  забавянето  на 
отпечатъците  достигаше  30 дни в някои  държави -членки  в миналото , докато  през 2007 
г. най-дългият  период  на забавяне  бе почти  12 дни. В някои  държави  не се наблюдава  
особен  напредък  от внедряването  на „ЕВРОДАК “ досега , въпреки  редовното  
напомняне  от страна  на службите  на Комисията  чрез годишните  отчети  за дейността  и 
срещите  на комитета  на експертите  на „ЕВРОДАК “. Забавеното  предаване  може  да 
доведе  до резултати , които  противоречат  на принципите  за отговорност , установени  в 
Регламента  от Дъблин  („неправилни  отговори “ и „пропуснати  отговори “, обяснени  в 
годишните  отчети  за дейността  на централното  звено  на „ЕВРОДАК “).  
2.2. Невъзможност  да се отсяват  молбите  за убежище , подадени  от лица , които  
вече  са получили  международна  закрила  
Съгласно  действащия  регламент  държавите -членки  трябва  да поискат  от централното  
звено  да блокира  данните  за лица , които  за признати  за бежанци . Ако се получи  
положителен  отговор  за данни  за лице , чиито  отпечатъци  са взети  като търсещ  
убежище , но данните  за него  са били  блокирани  по-късно  от държава -членка , тъй като 
тя го е признала  за бежанец , централното  звено  регистрира  положителния  отговор  за 
статистическа  цел, но изпраща  на държавата -членка  по произхода  информация , че няма  
положителен  отговор .  
Действащият  регламент  посочва  все пак, че пет години  след  началото  на дейността  на 
„ЕВРОДАК “ се взима  решение  съгласно  подходящите  разпоредби  на Договора  за 
определяне  дали  данните  за лицата , признати  и приети  като бежанци  в дадена  държава -
членка , трябва  да се съхраняват  и да бъдат  сравнявани  с КАТ 1 или да бъдат  изтрити  
веднага  след  като лицето  е признато  и прието  за бежанец .  
Статистическите  данни , събрани  от централното  звено  на „ЕВРОДАК “, разкриват , че от 
началото  на неговата  дейност  (до 31.12.2007 г.) са били  блокирани  данните  за 24 464 
лица  от общо  1 005 323 търсещи  убежище  (2,4 %). От тези 24 464 положителен  отговор  
за блокирани  данни  се е получил  за 414 лица . Това  означава , че 414 признати  бежанци  
са подали  втора  молба  за убежище  в същата  държава -членка , която  им е предоставила  
статут  на бежанци , или в друга  държава -членка4. Това  явление  противоречи  на 
                                                 
3 COM(2008) 360.  
4 От гледна  точка  на търсещите  убежище  или на бежанците  „пазаруването  на убежище “ на теория  
може  да увеличи  шансовете  им да получат  определено  ниво  на закрила . Следва  да се подчертае  
обаче , че въпреки  това преместването  от една  държава -членка  в друга  е свързано  с финансови  
разходи  за търсещите  убежище , както  и с трудности  и несигурност . Реалното  негативно  
въздействие  на дъблинската  система  от „пазаруването  на убежище “ зависи  до голяма  степен  от 
качеството  и количеството  информация , която  се предоставя  на търсещите  убежище . 
BG 4   BG основополагащите  принципи  на дъблинската  система , тъй като скриването  на 
положителните  резултати  за текущо  блокирани  случаи  може  да доведе  по започване  на 
нова  процедура  за убежище  в друга  (или в същата ) държава -членка , за която  ще се 
погълнат  допълнителни  ресурси  за лице , което  вече е получило  закрила  от дадена  
държава -членка . Информацията , която  държавите -членки  могат  да получат  при 
отмяната  на блокирания  достъп  до тези случаи , може , разбира  се, да има решаваща  
роля  в процедурата  за убежище .  
2.3. Неефективно  управление  на заличаването  на данни   
Според  действащия  регламент  заличаването  на информация  от базата  данни  става  
автоматично  след  10 години  (КАТ 1) или след  2 години  (КАТ 2). Предварителното  
изтриване  на данни  от държавата -членка  по произхода  (т.е. държавата -членка , която  е 
въвела  данните  на търсещия  убежище  или на лице , задържано  при неправомерно  
преминаване  на външна  граница , в централната  база данни  на „ЕВРОДАК “), е 
задължително  веднага  щом  стане  известно , че субектът  на данните  е получил  
гражданство  в някоя  държава -членка  (за КАТ 1 и КАТ 2) и веднага  щом  стане  известно , 
че лицето  е напуснало  територията  на държавите -членки  или че му е издадено  
разрешение  за пребиваване  (КАТ 2). 
Съществува  друг  проблем , който  е свързан  с факта , че държавите -членки  по произхода  
често  не знаят , че друга  държава -членка  по произхода  е заличила  данни , 
съответстващи  на данни  за пръстовите  отпечатъци , които  те също  са въвели  в 
„ЕВРОДАК “ в определен  момент , и затова  трябва  да бъдат  изтрити  предварително  от 
всички  държави -членки  по произхода . Това  е сериозно  нарушение  на принципите  за 
защита  на данните , според  които  данните  трябва  да се заличават , когато  тяхното  
съхраняване  вече не е необходимо , и повдига  съмнения  относно  спазването  на 
задълженията  за защита  на данните  от държавите -членки . 
2.4. Неясно  определяне  на националните  органи , имащи  достъп  до 
„ЕВРОДАК “, което  пречи  на Комисията  и на Европейския  надзорен  орган  
по защита  на данните  да осъществяват  мониторинг  
Регламентът  за „ЕВРОДАК “ изисква  държавите -членки  да съобщават  на Комисията  
списъка  с органите , имащи  достъп  до данни , регистрирани  в централната  база  
данни  на „ЕВРОДАК “, за целите , посочени  в Регламента  за „ЕВРОДАК “. От гледна  
точка  на защитата  на данните  действащите  разпоредби  в тази връзка  могат  да се 
разглеждат  като прекалено  неясни , тъй като държавите -членки  могат  да съобщават  
неопределен  списък  с „органи “ без никакви  подробности  за точното  естество  на 
отговорностите  на националния  орган  и за съответните  му отдели . Комисията  може  
единствено  да приеме  уведомленията  и да регистрира  списъка  с органи , но не може  да 
изпълнява  правилно  своята  надзорна  роля .  
Този  въпрос  бе повдигнат  по няколко  повода  от Европейския  надзорен  орган  по защита  
на данните  и от националните  органи  за защита  на данните , които  с основание  се 
тревожат , че не могат  да преценят  дали  всички  правила  за защита  на данните  се 
прилагат  правилно  в контекста  на Регламента  за „ЕВРОДАК “, тъй като не знаят  кой 
точно  има достъп  до данните  във всяка  държава -членка .  
BG 5   BG 3. ЦЕЛИ  НА  ПОЛИТИКАТА  
3.1. Общи  цели  
3.1.1.  По-ефективно  определяне  на държавата -членка , компетентна  за оценяване  
на молбите  за убежище   
3.1.2.  По-добра  защита  на личните  данни   
3.2. Конкретни  цели  
3.2.1.  Гарантиране  на незабавно  предаване  на дактилоскопичните  отпечатъци  
3.2.2.  Предотвратяване  на „пазаруването  на убежище “ чрез избягване  
обработването  на молби  за убежище , подадени  от бежанци  
3.2.3.  Подобряване  на задължителното  заличаване  на данни  
3.2.4.  Ефективен  мониторинг  от страна  на Комисията , Европейския  надзорен  орган  
по защита  на данните  и от националните  органи  за защита  на данните  на 
управлението  на достъпа  до данни  в „ЕВРОДАК “ от националните  органи , 
определени  да прилагат  Регламента  за „ЕВРОДАК “ 
3.3. Основни  права  
Бяха  разгледани  също  положителните  и отрицателните  последици  върху  съответните  
основни  права . 
Регламентът  за „ЕВРОДАК “ е технически  инструмент , който  осигурява  ефективното  
прилагане  на някои  критерии  от Регламента  от Дъблин , затова  последиците  върху  
основните  права  бяха  оценени  спрямо  правото  на убежище  и защитата  на личните  
данни .  
4. ИЗБРАН  ВАРИАНТ  НА  ПОЛИТИКА  
Предвид  сложността  на предложения  подвариант  на политика , настоящото  обобщение  
се ограничава  до изброяване  на главните  елементи  на избрания  вариант  на политика . 
Избраният  вариант  на политика  се състои  от законодателни  варианти  и от варианти , 
насочени  към засилване  на практическото  сътрудничество  между  държавите -
членки . 
4.1. Проблем  1: Редовно  закъсняване  в предаването  на дактилоскопичните  
отпечатъци   
Вариант  В) Законодателство  — определяне  на по-ясен  краен  срок  в регламента   
Въз основа  на консултациите  с държавите -членки  в рамките  на комитета  на експертите  
на „ЕВРОДАК “ от 4—5 октомври  2007 г. евентуалното  решение  би било  да се запази  
известна  гъвкавост  на срока , но същевременно  да се постави  стриктна  крайна  дата. 
Предлага  се да се формулира  задължение  за изпращане  на данните  възможно  най-
бързо , но не по-късно  от определен  брой  дни (точният  брой  следва  да се определи ), 
като това ще позволи  определяне  на краен  срок , но същевременно  ще се гарантира , че 
BG 6   BG държавите -членки , които  в момента  изпращат  данните  в по-кратък  срок  от броя  дни, 
който  ще бъде  определен , ще продължат  тази своя добра  практика .  
4.2. Проблем  2: Невъзможност  да се отсяват  молбите  за убежище  от лица , 
които  вече  са получили  международна  закрила   
Вариант  Бб) Съхраняване  и маркиране  на данни , вписани  по-рано  като  КАТ 1 
След  действие  от страна  на държавата -членка , предоставила  международна  закрила  на 
гражданин  на трета  страна , чиито  данни  се съхраняват  в „ЕВРОДАК “ като КАТ 1, 
централното  звено  може  да постави  маркиране , като това означава , че лицето  е било  
признато  за лице , което  може  да получи  международна  закрила .  
4.3. Проблем  3: Неефективно  управление  на заличаването  на данни  
Вариант  В) Автоматична  информация , предоставена  от централното  звено  
Когато  дадена  държава -членка  заличи  пръстови  отпечатъци  (заедно  с другите  данни , 
записани  с тях), които  дават  положителен  отговор  с отпечатъците , въведени  в 
„ЕВРОДАК “ от другите  държави -членки  по произхода , на тези държави -членки  може  
да се изпраща  автоматично  съобщение .  
4.4. Проблем  4: Неясно  определяне  на националните  органи , имащи  достъп  до 
„ЕВРОДАК “, което  пречи  на Комисията  и на Европейския  надзорен  орган  
по защита  на данните  да осъществяват  мониторинг  
Вариант  А) Законодателство  за задължението  за съобщаване  на Комисията  на 
съответните  подробности  за назначения  орган  
Законодателство , позволяващо  на Комисията  да наблюдава  назначаването  на органи , 
което  изисква  от държавите -членки  да предоставят  в официалните  си съобщения  
подробности  за точното  естество  на отговорностите  на националния  орган  и за 
съответните  му отдели , които  се занимават  с прилагането  на Регламента  за 
„ЕВРОДАК “. 
С помощта  на сравнителен  анализ  бе определен  избраният  вариант  на политика  като 
съчетание  от варианти  на политика  1В, 2Бб, 3В, 4А.  
Избран  вариант : съчетание  от варианти  на политика  1В, 2Бб, 3В и 4А 
Критерии  за оценка   Норма  Обосновка  на нормата  и аспекти  на варианта  на политика , 
нужни  за постигане  на въздействие  
Значимост  
Гарантиране  на незабавно  предаване  
на дактилоскопичните  отпечатъци   √√√ С точно  определения  в регламента  краен  срок  държавите -
членки  ще спазват  по-добре  задълженията  си да взимат  и 
предават  пръстовите  отпечатъци  навреме , което  ще позволи  
правилно  определяне  на компетентната  държава -членка . Тъй 
като срокът  ще бъде  ясен  и обективен , Комисията  ще има 
възможност  да предприема  мерки  при евентуални  масови  
закъснения  от държавите -членки  чрез откриване  на процедури  
за нарушение .  
BG 7   BG Избран  вариант : съчетание  от варианти  на политика  1В, 2Бб, 3В и 4А 
Критерии  за оценка   Норма  Обосновка  на нормата  и аспекти  на варианта  на политика , 
нужни  за постигане  на въздействие  
Предотвратяване  на „пазаруването  
на убежище “ чрез избягване  
обработването  на молби  за 
убежище , подадени  от бежанци   √√√ Информацията , че дадено  лице  вече е получило  международна  
закрила  в една  държава -членка , е решаваща  за националните  
органи , предоставящи  убежище , като това може  да спести  
време  и средства  за оценяването  на тези молби .  
Подобряване  на задължителното  
заличаване  на данни  
 √√√ Когато  дадена  държава -членка  заличи  пръстови  отпечатъци  
(заедно  с другите  данни , записани  с тях), които  дават  
положителен  отговор  с отпечатъците , въведени  в „ЕВРОДАК “ 
от другите  държави -членки  по произхода , на тези държави -
членки  ще се изпраща  автоматично  съобщение . Така  ще се 
гарантира , че данните  за заличаване  са реално  заличени  от 
държавите -членки , като в базата  данни  няма  да се съхраняват  
данни  за по-дълъг  период  от необходимото .  
Ефективен  мониторинг  от страна  
на Комисията , Европейския  надзорен  
орган  по защита  на данните  и от 
националните  органи  за защита  на 
данните  на управлението  на достъпа  
до данни  в „ЕВРОДАК “ от 
националните  органи , определени  да 
прилагат  Регламента  за 
„ЕВРОДАК “ √√√ Предоставянето  от държавите -членки  в официалните  им 
съобщения  на подробности  за точното  естество  на 
отговорностите  на националния  орган  и за съответните  му 
отдели , които  се занимават  с прилагането  на Регламента  за 
„ЕВРОДАК “, ще позволи  правилен  мониторинг  на дейностите  
на държавите -членки  относно  „ЕВРОДАК “. 
Осъществимост  на транспонирането   
- По съществуващ  договор  √√√ Не се предвиждат  трудности  или рискове  по отношение  на 
съчетанието  от предпочитани  подварианти . 
- По нов договор   √√√ Не се предвиждат  трудности  или рискове  по отношение  на 
съчетанието  от предпочитани  подварианти . 
Разходи  за изпълнение  √√√ Вж. приложение  2. 
5.  МОНИТОРИНГ  И ОЦЕНКА  
Мониторингът  на изпълнението  на оперативните  цели , описани  в точка  3.3.1. 
(избягване  на „неправилни  отговори “ и „пропуснати  отговори “), точка  3.3.2. 
(гарантиране , че молбите  за убежище , подадени  от бежанци , не се обработват ) и точка  
3.3.3. (гарантиране  на заличаването  на данни  при обстоятелствата , предвидени  в 
настоящия  Регламент  за „ЕВРОДАК “), следва  да се осъществява  чрез статистическите  
данни , изготвени  от централното  звено  на „ЕВРОДАК “. По отношение  на първите  две 
точки  в момента  вече се изготвят  ежемесечно  съответните  статистически  данни  като 
установена  практика . Относно  точка  3.3.3. предпочитаното  решение  се състои  в 
действие  от централното  звено , поради  което  мониторингът  на автоматичното  
предоставяне  на информация  също  няма  да поставя  проблеми . 
Изпълнението  на оперативна  цел 3.3.4. (уведомяване  на Комисията  и Европейския  
надзорен  орган  по защита  на данните  кой точно  има достъп  до данните  във всяка  
държава -членка ) ще се наблюдава  редовно  от Комисията . 
Освен  това, за да се следи  за ефективното  прилагане  на ревизирания  регламент  от 
държавите -членки , се предлага  извършване  на редовна  оценка  в рамките  на общото  
оценяване  на дъблинската  система . С цел засилване  на въздействието  на комбинацията  
BG 8   BG от предпочитани  подварианти , се предвижда  организиране  на допълнителни  редовни  
срещи  на експерти  по „ЕВРОДАК “.