[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 3.10.2007

SEC(2007) 1267

РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА Придружителен документ към СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Да общуваме на тема Европа в партньорство РЕЗЮМЕ НА ОЦЕНКАТА ЗА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО

{COM(2007) 568 окончателен}{COM(2007) 569 окончателен}{SEC(2007) 1265}

Обобщение

Комисията предлага европейската комуникационна политика да обедини реформите на вътрешните структури за комуникация в Комисията, предприети съгласно плана за действие[1]; да придаде последователност на диалога с гражданите, започнат по план Г[2]; както и да даде израз на очакванията, формулирани при консултациите относно Бялата книга[3].

Съобщението „Да общуваме на тема Европа в партньорство“ прилага резултатите от горепосочените инициативи, за да обедини настоящите дейности и да формулира набор от конкретни предложения, които да послужат за основа на една по-добра европейска комуникационна политика. В него се определят целите и основните области на дейност за една цялостна и прогресивна комуникационна политика на ЕС, насочена към гражданите, предвиждаща изслушване и допитване до обществото, както и засилване на партньорския подход с другите институции на ЕС, органи и държави-членки и включването им в процеса на информиране по европейските въпроси.

Комисията предлага три взаимосвързани насоки на действие:

- Подобряване на информационната дейност чрез предоставяне на разбираема информация, адаптирана към националната, регионалната и местната среда, както и чрез насърчаване на активно европейско гражданство;

- Развитие на европейската обществена сфера чрез подобряване на трансграничната комуникация по въпросите на европейската политика и чрез разработване на структури, които могат да подсилят европейския политически дебат и медийното му отразяване;

- Засилване на партньорството и координацията между институциите на ЕС, органите и държавите-членки.

Съобщението съдържа и предварителни предложения по институционалната рамка за подобаващото представянето и провеждането на тази политика, както и предложение за сключване на междуинституционално споразумение (МИС).

Раздел 1

Процедурни въпроси и консултиране със заинтересованите страни

През периода от публикуването на Бялата книга до януари 2007 г. (30 септември 2006 г. за интернет консултации), гражданите и институциите можеха да коментират и обсъждат основните идеи, изложени в петте глави на Бялата книга. Като цяло повечето мнения в интернет форума и конференциите за заинтересованите лица бяха практически съвети, които Комисията да включи в предстоящата си комуникационна стратегия. Освен това в Бялата книга бяха представени редица проучвания на общественото мнение за допълнение към мненията, изразени по време на обществените консултации и за сравнение с резултатите от анкетите.

1.1 Институционална процедура

Създадена беше междуведомствена група и проектът на съобщението с приложенията към него бяха неколкократно широко обсъдени. Бяха проведени и няколко кръга дискусии на двустранни срещи със съответните служби, както и във външната информационна мрежа на Комисията (ВИМ).

1.2 Становище на Съвета за оценка на въздействието

На 17 април 2007 г. проект за оценка на въздействието беше представен на Съвета за оценка на въздействието (СОВ). Всички забележки на ГД „Комуникации“, получени от СОВ, бяха взети предвид и на 15 май 2007 г. СОВ изрази окончателното си становище.

1.3 Използвана информация

Информацията, използвана при изготвянето на оценката на въздействието, е събрана от двете проучвания Flash Eurobarometer през ноември 2006 г., обществени консултации по интернет и четирите конференции на заинтересованите страни.

Раздел 2

Определяне на проблема

Основният проблем е липсата на познания за Европейския съюз, което много често се дължи на слабото участие на институциите на ЕС и държавите-членки. Този факт е в явно противоречие с нарастващата нужда от информация на гражданите, на които се предоставя информация с недостатъчно качество и количество.

Поради това активното участие на гражданите в европейските дейности е слабо, а подкрепата за Европейския съюз през последните години постоянно намалява. Например действителният процент на гласувалите на изборите за Европейски парламент през 2004 г. беше само 45,6 %. Същината на въпроса за участие на равнище ЕС очевидно е в логистиката, като оставим настрана факта, че интересът към участие в каквито и да било политики е умерен. Европейските граждани не са добре запознати със структурата на ЕС и не са сигурни към кого да се обърнат със своите въпроси или проблеми. Те не знаят кой взема решенията. За две трети от европейците не е ясно кой ги представлява в Европейския парламент. Въпреки това повече от осем от всеки десет европейци смятат, че е важно да бъдат информирани по европейските въпроси. В 25 държави-членки мнозинството граждани смятат, че националното правителство трябва да ги информира относно дейностите на ЕС и как това засяга ежедневието им. Три четвърти от европейските граждани считат, че тяхното правителство следва да предостави повече и по-добра информация по въпросите на ЕС.

Същото се отнася и за медиите. Почти две трети от европейците споделят мнението, че информацията, свързана с ЕС, предоставена от националните медии, е „прекалено малко“. Само около една четвърт от европейските граждани смятат, че информацията, която получават, е достатъчна. Малка част от населението на ЕС заявява, че получава прекалено голямо количество информация за ЕС.

Раздел 3

Цели

Основната цел е гражданите да бъдат по-добре информирани за Европейския съюз, за да могат да изразят мнението си по европейските въпроси. За тази цел Комисията ще засили комуникационната си дейност чрез предоставяне на информация, адаптирана към националния, регионалния и местен контекст, като насърчава активното европейско гражданство и допринася за развитието на европейска обществена сфера.

Във вътрешен план Комисията цели ефективни и интегрирани действия на всичките си служби и се стреми към пълна мобилизация на наличните ресурси по един последователен начин, за да се постигне възможно най-доброто въздействие.

Във външен план, като напълно запазва институционалните си прерогативи, Комисията възнамерява да работи в тясно партньорство с останалите институции на ЕС, държавите-членки и всички заинтересовани лица и фактори, влияещи върху общественото мнение по избрани годишни комуникационни приоритети.

Раздел 4

Възможности на политиката

Понастоящем комуникационните дейности на Комисията се основават на институционалните прерогативи на Комисията, които представляват „правното основание“ за изпълнението на бюджета. Бялата книга предлага две мерки за насочване на информационните и комуникационните дейности към европейските въпроси и включване на всички участници в общ ангажимент: харта или етичен кодекс в областта на комуникацията. Държавите-членки, Европейският парламент и гражданското общество изискват бъдещите комуникационни дейности да бъдат скрепени в по-структурирана рамка. В резултат от конференцията, озаглавена „Да общуваме на тема Европа заедно“, проведена в Берлин, бяха направени следните предложения:

- да се продължи практиката от миналото, основана на правомощията на Комисията;

- да се сключи междуинституционално споразумение (на основа на съществуващите прерогативи);

- да се създаде програма на Общността, базирана на правното основание.

Раздел 5

5.1. Избрана възможност: сключване на междуинституционално споразумение (МИС)

За да се подобри сегашното състояние на некоординираност на комуникационните дейности на ЕС, включващи различни участници, се взе решение, че едно междуинституционално споразумение би могло да осигури подходяща институционална рамка за по-добро сътрудничество в комуникационния процес на ЕС при зачитане на автономията на органите и институциите на ЕС и на държавите-членки. Междуинституционалното споразумение би укрепило политическата ангажираност на институциите на ЕС и държавите-членки за поемане на отговорност за информиране и общуване с гражданите по въпросите на ЕС. Такова политическо споразумение би подчертало основните принципи и права, които трябва да се зачитат в общуваща Европа, би гарантирало взаимодействието и би определило условията за сътрудничество между участващите партньори, гарантирайки подходящ контрол и политическа отчетност.

Тази възможност получи пълна подкрепа от Европейския парламент (доклада Herrero) и от службите на Комисията и беше разработена в тясно сътрудничество с генералния секретариат, правната служба и ГД „Бюджет“.

5.2 Добавена стойност на МИС

Добавената стойност на МИС ще намери израз в следното:

- установяване на структуриран диалог между Комисията, Парламента и държавите-членки относно комуникационните дейности и приоритети,

- управление на процеса на комуникация на многогодишна основа,

- засилване на ангажимента на всички заинтересовани държави-членки и институции,

- по-голяма прозрачност на комуникационните дейности за всички участници.

5.3 Приобщаване на гражданите

От страна на обществото съществува желание за по-открит дебат, в който гражданите да имат право да изразяват мнението си и да бъдат изслушвани . От друга страна, Европейският съюз трябва да развие подходящи структури, средства и компетенции, за да изпълни задължението си за предоставяне на необходимата информация.

Опитът от изпълнението на плана за действие и на план Г доказа, че „местният подход“ е от основно значение за предоставяне на подходящата информация и за включване на гражданите в европейския дебат. Пилотният проект, който подсилва с допълнителен персонал единадесет от представителствата на Комисията в държавите–членки и четири регионални центъра позволи поетапна промяна в броя и качеството на техните дейности, насърчи дебата, дискусията и ангажимента по европейските въпроси в националните политически среди. Такъв е и случаят с европейските обществени пространства, създадени в общи сгради на Комисията и Европейския парламент.

В резултат от заключенията от Берлин комуникацията ще се насочи към проблема с мрежите. По-тясно координираните действия между мрежите ще засилят комуникативната способност на Комисията, като този тип хоризонтална комуникация — размяна на мнения и опит в рамките на (и между) социалните групи, професии, сектори, регионални и местни участници — може успешно да допълни вертикалния информационен поток (отгоре надолу).

5.3.1. Активно европейско гражданство

Умението да разбереш и допринесеш за решенията в областта на европейските политики се различава от способността за участие в местните и национални политики. Осъществяването на връзка между гражданите и обществените институции чрез превръщането на ЕС в по-отзивчив, открит и достъпен съюз е от съществено значение за решаване на проблема, както се потвърди по време на обществените консултации и особено на конференцията на заинтересованите страни с гражданското общество в Бергамо.

Образованието и обучението в активно гражданство е отговорност на държавите-членки. В 10 държави-членки правата и задълженията на хората като европейски граждани са част от учебната програма, а в 20 държави-членки е включена и история на европейската интеграция. Освен това Комисията вече подкрепя обучението по европейско гражданство чрез „Европа за гражданите“, „Основни права и гражданство“ и други програми, които популяризират активното европейско гражданство и насърчават по-активното участие в демократичния живот на ЕС.

5.4. Развитие на европейска обществена сфера

Комуникацията и дебатът трябва да излязат извън националните граници. Това е вписано в Декларацията от Лаакен, с която държавните ръководители на европейските страни започнаха конституционния процес и която подчерта необходимостта „да се развие европейско обществено пространство“, да се гарантира демократичност, прозрачност и ефективност на Съюза.

Въпреки това съществуват много пречки пред развитието на една европейска обществена сфера, включително такива, произлизащи от културата, езика и историята. Следователно е нужно да бъдат включени трансграничните канали за комуникация за насърчаване на дебата и диалога по въпроси от общ интерес в съответствие с европейския план за работата на Комисията, Парламента и Съвета.

Комисията може да даде своя принос за развитието на тези канали чрез предложения за развитие на работата на европейските политически партии и включване на националните парламенти в европейските въпроси, като си сътрудничи с различни медии и като подобрява способността си да се вслушва и откликва на чуждестранното обществено мнение.

5.5 Укрепване на партньорския подход

Националните правителства са тези, които трябва да информират гражданите за своите политики. Резултатите от проучванията сочат, че гражданите очакват основно от националните правителства да ги информират за това какво прави ЕС и как това засяга тяхното ежедневие. Смята се също, че правителствата носят най-голяма отговорност при отчитане на мнението на гражданите относно ЕС. Въпреки това Комисията може и следва да осигури ценна подкрепа.

Консултациите във връзка с Бялата книга очертаха пълна подкрепа за по-широко сътрудничество между институциите на ЕС и държавите-членки на национално, регионално и местно равнище. Въз основа на това Комисията ще се стреми да укрепи партньорството си с участници на всички нива. „Управленското партньорство“ ще стане основният инструмент за съвместни инициативи между ЕС и държавите-членки. Този подход ще засили координирането на доброволни начала на дейностите по информиране по въпросите на ЕС, ще създаде взаимодействие чрез привличане на човешки и финансови ресурси и ще избегне припокриването на дейности. Това ще спомогне и за адаптиране на комуникацията към местната среда и за свързването ѝ с националните политически програми.

Раздел 6

Анализ на въздействията

Новият подход предлага качествена промяна към децентрализиране на комуникационните дейности на ЕС, засилен диалог с основните заинтересовани страни и насочена към гражданите комуникация с оглед укрепване на участието на обществото на европейско равнище. Резултатът ще бъде въздействие върху голяма част от европейските граждани.

Така инициативата ще повиши осведомеността и познанията на гражданите за Европейския съюз и ще повлияе на участието на гражданите в делата на ЕС. Включването на заинтересованите страни в обществените консултации ще се насърчава с цел подобряване на процеса на изработване на политиките. Ще се засилят партньорствата и координацията между основните участници на всички нива: европейски институции, органи, държави-членки, организации на гражданското общество, медии и мрежи. На всички участници и заинтересовани страни ще се оказва дължимото уважение на техните различия и автономия.

Изпълнението на предложените мерки ще се отрази положително върху работата на обществените институции и организации. Следователно ще се укрепят връзките и правата на гражданите с публичната администрация. Също така местният подход ще укрепи обществените връзки с институциите на ЕС на регионално и местно равнище, по-специално като засили капацитета на Комисията да изработва предложения относно езиковото многообразие в контекста на ЕС. Вследствие на това обществото ще бъде по-добре информирано за проблемите на ЕС и ще бъде улеснен достъпът до информация.

6.1 Продължителност на дейностите и на финансовото въздействие

Дейностите са планирани за периода 2007-2013 г. За този период финансовото въздействие не налага преразглеждане на бюджетното програмиране по дял 16 на глава 3б от финансовите перспективи, както е предвидено в предварителния проектобюджет (ППБ) за 2008 г.

6.2 Обобщение на средствата

Средствата остават в рамките на многогодишното финансово програмиране, както е установено в документиSEC(2007) 500 и SEC(2007) 530.

Раздел 7

Наблюдение и оценка

Вътрешната оперативна система за отчитане за съществуващите дейности ще бъде разширена, за да обхване новите дейности. Могат да се предвидят доклади до Комисията, както и дебати в Парламента и МГИ. Междуинституционалното споразумение ще бъде наблюдавано по процедурата, определена в самото споразумение.

[1] Вж. приложение І.

[2] Вж. приложение ІІ.

[3] Вж. приложение ІІІ.