[pic] | КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ |

Брюксел, 4.10.2007

COM(2007) 592 окончателен

СЪОБЩЕНИЕ НА КОМИСИЯТА ДО СЪВЕТА, ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ, ЕВРОПЕЙСКИЯ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ И КОМИТЕТА НА РЕГИОНИТЕ

Малките и средните предприятия – ключ към засилен растеж и заетост. Средносрочен преглед на модерната политика по отношение на МСП

СЪДЪРЖАНИЕ

1. своите национални програми за реформи.Въведение 3

2. Постижения на модерната политика по отношение на МСП 3

2.1. Намаляване на бюрокрацията 5

2.2. Подобряване на достъпа на МСП до пазари 7

2.3. Насърчаване на предприемачеството 9

2.4. Подобряване на потенциала за устойчив растеж на МСП 10

2.5. Засилване на политиката на МСП за комуникация и консултиране със заинтересованите страни 12

3. Пътят напред 13

своите национални програми за реформи.Въведение

Малките и средните предприятия (МСП) са гръбнакът на икономиката на ЕС. Тяхното преуспяване е жизненоважен фактор за постигане на по-голям растеж и за повече и по-добри работни места в ЕС. Ето защо политиката по отношение на МСП се превърна в ключов елемент от подновеното Лисабонско партньорство за растеж и заетост от повторния му старт през 2005 г.

Основната цел на модерната политика на Комисията по отношение на МСП[1] е проблемите на МСП да се включат в общностните и в националните политики чрез прилагане на принципа „Мисли първо за малките!Мисли първо за малките!“. Освен това, през март 2006 г. Европейският съвет одобри поредица от приоритетни действия за отключване на стопанския потенциал на европейските МСП, които предстои да се осъществят до края на 2007 г.

Настоящото съобщение представя постигнатите резултати през изминалите две години от началото на модерната политика по отношение на МСП и илюстрира с примери прилагането на принципа „Мисли първо за малките!“. Макар да потвърждава правилната посока на новата европейска политика по отношение на МСП, съобщението посочва нуждата от съществено засилване на политиките за подпомагане на МСП на общностно и на национално равнище предвид тяхното икономическо и социално значение.

Постижения на модерната политика по отношение на МСП

Прилагането на модерната политика на Комисията по отношение на МСП се извършва в контекста на засилен икономически растеж: през 2006 г. ръстът на БВП на ЕС достигна 3.0 % - почти удвоен процент в сравнение с 2005 г. – и бяха създадени около 3.5 милиона нови работни места [2]. Наистина, МСП са основният двигател за растежа на заетостта, по-специално в сектори като строителство, транспорт, комуникации или туризъм[3].

Комисията изпълни ангажиментите си за политика във всичките пет ключови области :

- намаляване на бюрокрацията

- подобряване на достъпа на МСП до пазари

- насърчаване на предприемачеството и уменията

- увеличаване на потенциала за растеж на МСП

- засилване на диалога и консултациите със заинтересовани МСП.

В резултат на това, сега МСП са напълно интегрирани в политиките на Общността, като например тези по насърчаване на конкуренцията, научноизследователската дейност, сближаването и развитието на селските райони. Интересите на МСП бяха включени в последните инициативи в областта на иновациите[4] и индустриалните политики[5].

Комисията засили вниманието върху МСП в рамките на основни програми на Общността за изразходване на средства за периода 2007-2013 г. Структурните фондове остават най-големите и ползотворни инструменти на Общността за финансиране на МСП [6]. Около 16-18 % от общата отпусната сума за политиката на сближаване в размер на 347.4 милиарда EUR е предвидена за изразходване във връзка с МСП. Освен това, Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)[7] ще изразходва до 10 милиарда EUR за подпомагане на създаването и развитието на неземеделски предприятия в селски райони, за придобиване на умения и обучение, както и за МСП в земеделието, хранително-вкусовата промишленост и горското стопанство.

Седмата рамкова програма за научни изследвания и технологично развитие (РП-7) съдържа редица стимули за участие на МСП, включително повишена от 50% на 70% горна граница на възстановяване на средства за научноизследователска дейност и технологично развитие. Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (ПКИ)[8], с бюджет от приблизително 3.6 милиарда EUR, осигурява подпомагане на предприемачеството, иновациите, информационните и комуникационните технологии (ИКТ), както и по-широкото използване на нови и възобновяеми енергийни източници и подобряването на енергийната ефективност. Комисията също така твърдо подкрепя инициативи за достъпно образование за всички и за обучение чрез Програмата за обучение през целия живот.

В допълнение, заключенията на пролетния Европейски съвет през 2006 г. подсилиха и допълниха подхода на модерната политика по отношение на МСП, като призоваха държавите-членки да разгърнат стопанския потенциал на ЕС чрез предприемане на следните пет приоритетни действия:

1. Въвеждане на обслужване на едно гише за учредяване на дружество по бърз и опростен начин и за намаляване на средния период за учредяване на предприятие на една седмица.

2. Насърчаване на предприемачеството, включително чрез образование и обучение в областта на предприемачеството.

3. Наемането на първи служител не трябва да включва повече от една точка на контакт с публичната администрация.

4. Принципът „Мисли първо за малките!“ да стане водещ принцип във всички актуални правни актове и да се прилага системно.

5. Улесняване на достъпа на МСП до обществени поръчки.

Координираната европейска програма за реформа, създадена в рамките на подновеното Лисабонско партньорство за растеж и заетост, насърчи голям брой държави-членки да включат интересите на МСП в процеса на изготвяне на политики. Те постигнаха това по различни начини: чрез създаване на специален орган, представляващ интересите на МСП, чрез по-пълна оценка на въздействието на законодателството върху МСП, чрез системни консултации с МСП и постепенно подобряване на деловия климат.

Постоянният диалог с държавите-членки относно политиката по отношение на МСП доведе до по-добро допълване на национални мерки и мерки на равнище ЕС. Комисията подпомогна този процес чрез улесняване на взаимното обучение и обмен на най-добри практики. Тя събра и публикува онлайн, в рамките на процеса за Европейската харта за малки предприятия, над 250 добри практики от държавите-членки, например в областите на подобряване на онлайн достъпа, данъчното облагане и по-доброто регулиране[9].

Все пак, налице е необходимост от по-нататъшно подобряване на включването на аспекти, свързани с МСП, в политиките на държавите-членки и в политиките на ЕС. .

Следващите параграфи описват по-подробно напредъка, постигнат във всяка от петте ключови области на модерната политика по отношение на МСП, включително приоритетните действия, за които призова пролетният Европейски съвет през 2006 г.

Намаляване на бюрокрацията

Комисията предприе важни стъпки към създаване на по-благоприятна регулаторна среда за МСП .

Например, преразглеждането на разпоредбите на Общността относно държавната помощ увеличи de minimis прага, според който не е необходимо да се докладва за помощ до 200 000 EUR[10]. Новите разпоредби също така включват предложения за увеличаване на размера на помощите за МСП, по-специално за малки предприятия. В допълнение, една нова Общностна рамка за държавните помощи за научни изследвания, развитие и иновации [11] въвежда по-гъвкави разпоредби за разходите на МСП, свързани с правата върху интелектуална собственост (IPR), за наемане на висококвалифициран персонал и за достъп до услуги за подпомагане на иновациите. Така за МСП е по-лесно да получат също и финансиране за научни изследвания, развитие и иновации и да се възползват от трансфер на технологии.

Комисията публикува и предложение за директива на Съвета, за да се позволи на държавите-членки да освобождават от ДДС предприятия с годишен оборот под 100,000 EUR и да въведат система за ДДС с едно гише, с оглед опростяване на задълженията по ДДС за предприятия, търгуващи в държава-членка, различна от тази на тяхната регистрация. Освен това, предложението включва опростени правила за искане за възстановяване на ДДС в други държави-членки, като по този начин се намалява тежестта върху МСП и те се насърчават да увеличат търговията си в рамките на ЕС. Комисията настоява за бързо приемане на тази директива, като някои части от предложението вероятно ще бъдат приети до 31 декември 2007 г.

Комисията редовно оценява въздействието на всеки нов общностен правен акт, с оглед намаляване на административната тежест за предприятията, а наскоро създаденият Съвет за оценка на въздействието започна видимо да подобрява общото качество на извършваните от Комисията оценки за въздействие

Въпреки значителните подобрения, предстои да се направи още много, за да се освободят МСП от ненужната административна тежест и още да се опростят регулаторните изисквания. Затова Комисията ще продължи да полага усилия да следва приоритетните действия, дефинирани от пролетния Европейски Съвет през 2006 г., за да направи принципа „Мисли първо за малките!“ водещ принцип във всички актуални правни актове и да го прилага системно.

Програмата на ЕС за по-добро регулиране си поставя за цел намаляването на административната тежест, произтичаща от законодателни актове на Общността, с 25% до 2012 г. в редица приоритетни области. Като първа стъпка в тази посока, Комисията вече предложи десет действия за бързо изпълнение в области, където такива действия вероятно ще имат най-голямо въздействие, като дружественото право и трудовите правоотношения. Тези десет действия, които бяха одобрени от пролетния Европейски Съвет от 2007 г., ще улеснят функционирането на МСП и вероятно ще спестят до 1.3 милиарда EUR административни разходи.

Комисията е напълно наясно, че малките и средните предприятия са натоварени с непропорционално голяма регулаторна и административна тежест в сравнение с по-големите предприятия. Изчислено е, че ако едно голямо дружество изразходва средно едно евро на служител вследствие на регулаторни задължения, този разход за малкото предприятие може да достигне до 10 евро[12]. За да намали тази непропорционална административна тежест за МСП, Комисията започна да предлага специфични правила за микропредприятията и за малките предприятия. Комисията и държавите-членки са изправени пред предизвикателството да се въздържат от налагането на подробни административни изисквания на МСП на общностно ниво, където е възможно, позволявайки на държавите-членки да осъществяват самостоятелно и по-ефикасно съвместно определените цели на политиките според конкретните нужди на МСП предвид местните, регионалните или националните обстоятелства.

Накрая, Комисията приветства поемането от държавите-членки на пролетния Европейски Съвет през 2007 г. ангажимент да вземат участие в намаляването на административната тежест, по-специално с оглед на намаляване на съществуващите на национално ниво изисквания за представяне на отчети и документация от МСП и особено от микропредприятиятията.

Подобряване на достъпа на МСП до пазари

Понастоящем, 18 % от МСП извършват международни дейности, а още по-малко от тях изнасят свои продукти извън родната си страна[13]. МСП също така са изправени пред бариери във връзка с достъпа им до пазари за обществени поръчки, когато продават на трансгранични потребители или прилагат стандарти. Следователно, улесняването на достъпа на МСП до пазари, и по-специално до единния пазар, остава от жизненоважно значение.

Въпреки основния принцип за свободно движение на стоки, много дружества все още са изправени пред технически бариери, когато изнасят в друга държава-членка, тъй като органите изискват стоките, идващи от други държави-членки, да бъдат пригодени към техните национални технически норми. Поради това Комисията внесе предложение за регламент, който ще изисква националните органи, които отказват достъп до пазара, надлежно да обосноват своето решение[14]. По този начин тежестта ще падне върху националните органи, а не върху дружествата, изправени пред подобни бариери.

През 2008 г. ще бъде въведена нова мрежа за подкрепа на предприятия и иновации , за да се помогне на МСП да извлекат повече ползи от възможностите на единния пазар. Тя ще насърчи мероприятия за създаване на контакти между МСП, технологично посредничество и търсене на партньори, организиране на обратна информация от МСП относно законодателството и стандартите на ЕС, както и подпомагане на интернационализирането на МСП. Очаква се тази мрежа да достигне до 2 000 000 МСП чрез около 600 европейски организации за подпомагане на предприятия и иновации.

Новата директива за услугите[15] ще освободи предлагането на услуги , които осигуряват 70 % от добавената стойност в ЕС и притежават значителен потенциал за стимулиране на растежа и заетостта. За предприятията ще стане по-лесно да предлагат услуги и да създават предприятия в други държави от ЕС чрез намаляване на бюрокрацията и осигуряване на съдействие за чуждестранни предприятия, които желаят да направят това. По подобен начин, известна степен на хармонизиране на законодателството относно защита на потребителите също би подпомогнало МСП да продават продуктите си извън своята страна.

Стандартизацията играе ключова роля в насърчаването на конкурентоспособността и растежа на МСП чрез повишаване на качеството на тяхната продукция и доверието на потребителите. Поради това Комисията увеличава своето съфинансиране, за да подпомогне участието на експерти, представляващи интересите на МСП, в процеса на създаване на европейски стандарти. Комисията също така изцяло подкрепя инициативите на европейските организации за стандартизация, насочени към МСП. Накрая, в контекста на своята дейност по стандарти и иновация, Комисията ще проучи методи за повишаване на потенциала на стандартите с оглед да насърчи иновациите от страна на МСП.

Директивите за обществени поръчки играят важна роля в насърчаването на конкурентни пазари за обществени поръчки в полза на МСП. В отговор на пролетния Европейски съвет през 2006 г., Комисията се зае да анализира как пазарите на обществени поръчки , които възлизат на около 16% от БВП на ЕС, биха могли да бъдат използвани по-добре за насърчаване на растежа и конкурентоспособността на МСП. Последните резултати показват слабо подобрение по отношение на участието на МСП в пазари на обществени поръчки през последните години, въпреки че тенденцията не е еднаква във всички държави от ЕС.

Комисията също така публикува практическо ръководство за насърчаването на иновации [16]. Държавите-членки въвеждат мерки за повишаване на осведомеността на предприятията относно възможностите за обществени поръчки и за подобряване на достъпа до информация за търгове за обществени поръчки. При все това, много малко страни, като Обединеното кралство, Италия и Франция, вече са въвели специфична стратегия, подпомагаща МСП да участват в обществени поръчки.

Накрая, подновената стратегия на ЕС за достъп до пазара подчертава многостранните, както и двустранните усилия за подпомагане на европейските предприятия, включително на МСП, при преодоляването на бариери, възпрепятстващи достъпа им до пазари в трети държави [17]. Дейностите включват изготвянето на разпоредби за улесняване на търговията в бъдещи споразумения за свободна търговия (FTA) и в рамките на Световната търговска организация, както и диалози във връзка с регулаторни и индустриални политики с трети държави за отстраняване на регулаторните бариери пред търговията . Освен това, специфични мерки, като информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността, както и мероприятия за създаване на контакти с оглед улесняване на достъпа на МСП до пазари на трети държави, като например AL-INVEST, MEDINVEST и PROINVEST, се доказаха като успешни и ще бъдат продължени.

Насърчаване на предприемачеството

Държавите-членки положиха също така значителни усилия за изпълнение до края на 2007 г. на приоритетните дейности в областта на предприемачеството, както беше изискано от пролетния Европейски съвет през 2006 г.

Повечето държави са въвели принципа на едно гише или еквивалентна концепция за създаване на дружество, при все че в някои случаи не са обхванати всички видове дружества. Като цяло, сроковете за регистрация са се подобрили и в много държави-членки и региони сега е възможно да се регистрира дружество в рамките на една седмица. Въпреки това, все още има потребност и поле за по-голямо опростяване. На последно място, но не и по значение, директивата за услугите задължава държавите-членки да създадат „единни гишета за комплексно обслужване“, с помощта на които доставчиците на услуги могат да извършват всички формалности, свързани с техните дейности.

Що се отнася до развитието на предприемачески умения чрез училищното образование, мнозинството от държавите-членки са предприели някои мерки в тази област. При все това, напредъкът по отношение на пълното включване на предприемачеството като ключова компетенция в рамките на национални (или регионални) рамкови учебни планове за средно образование е доста бавен. В някои държави-членки това беше постигнато, докато други започват да прилагат или планират реформи в същата посока.

От своя страна, през февруари 2006 г. Комисията прие Съобщение относно насърчаване на предприемаческа нагласа чрез образование и обучение [18], като предостави примери за добри практики, които бяха обсъдени на конференцията за предприемаческо образование в Осло. Освен това, изчислено е, че над 200 000 ученици в рамките на средното образование участват в обучителна програма с практическа насоченост, предприета от Комисията, в която те управляват минидружества, за да се запознаят с основните делови концепции и умения. В сравнение с останалите, тези ученици са четири път по-склонни да създадат свое собствено дружество.

Понастоящем, може да се смята, че около една трета от държавите-членки са създали система за едно гише за наемане на служители (например в комбинация с едно гише за учредяване на дружества) или са въвели процедури за наемане, които са толкова опростени, че могат да се считат за „едно гише”. Беше постигнат напредък при намаляване на броя на процедурите.

На последно място, но не и по значение, с оглед да се запазят изчислените на 2,8 милиона работни места, изложени на риск поради ежегодно прехвърляне на предприятия , Комисията насърчава създаване на добри практики по услуги, които целят установяване на контакти между потенциални продавачи и купувачи на прехвърляеми предприятия. В допълнение към съобщение на Комисията[19], една пилотна дейност има за цел да насърчи менторски програми в държавите-членки на ЕС с оглед увеличаване на знанията и основните компетенции, които са от съществено значение за успешното прехвърляне на собственост на предприятие.

Необходимо е също така да се отдели повече внимание за подобряване на имиджа на предприемачите , и по-специално да се преодолее стигмата на фалита на предприятия. Малцина фалирали предприемачи правят повторен опит да създадат предприятие, макар че често запазват предприемаческия си усет и старание. Още повече, че тези, които правят повторен опит, вероятно се възползват от предишния си опит и има по-голяма вероятност да успеят. Поради това, някои области на действие с оглед улесняване на ново начало за действително фалирали предприемачи са изложени в Съобщението на Комисията "Преодоляване на стигмата на фалита на предприятия – за политика на втори шанс"[20].

Големият потенциал на предприемаческа активност сред жени, възрастни хора и представители на етнически малцинства все още не е изцяло използван.

Подобряване на потенциала за устойчив растеж на МСП

С оглед да се подобри достъпът на МСП до финансиране, бяха отделени над 1 милиард EUR за финансови инструменти в Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (ПКИ) за периода 2007-2013 г. Тази сума ще позволи на финансовите институции да осигурят около 30 милиарда EUR нови финансови средства за МСП, тъй като всяко изразходвано евро от бюджета на ЕС се допълва от средства от частни инвеститори, което създава значителен лостов ефект. Следователно, тези финансови средства ще бъдат ползотворни за приблизително 400 000 МСП в ЕС, повечето от които микро- или малки предприятия.

Значителен дял от средствата на структурните фондове (2007-2013 г.) ще бъдат изразходвани за подкрепа на създаването и растежа на МСП, по-специално за подобряване на техния иновационен капацитет, за инвестирането от тяхна страна в научноизследователско и в технологичното развитие и умения. За подобряване на достъпността на устойчивото финансиране за микропредприятия и МСП на регионално ниво, Комисията, заедно с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), предприе инициативата JEREMIE [21]. Тя предоставя на държавите-членки възможността да използват средства от структурните фондове във финансови продукти като рисков капитал, гаранции и микрофинансиране. Комисията насърчава държавите-членки активно да използват тези възможности за финансиране.

Комисията също така насърчава провеждането на активен диалог и сътрудничество между банкери и МСП, което доведе до подобрено взаимно разбирателство и повече прозрачност. Петата кръгла маса на банкери и МСП[22] обсъди въпроси, свързани с прозрачността, както и иновационни инструменти за финансиране, като финансиране тип „мецанин“ и обезпеченост на МСП, които ще улеснят достъпа на МСП до допълнителните източници на финансиране. Накрая, Комисията идентифицира, заедно с държавите-членки и индустрията, основните пречки за развитието на трансгранични капиталови пазари с оглед да се насърчи развитието на истински европейски пазар за рисков капитал .

Новаторската политика на Комисията и специфичните дейности за подкрепа допринесоха за засилено участие на МСП в иновацията чрез справяне с пазарните неуспехи и насърчаване на сътрудничеството между заинтересованите страни. Предприемането на нова, широкомащабна иновационна стратегия с план за действие в десет точки решава няколко ключови въпроса за МСП, включително умения, стандартизация и IPR. Комисията също така активно насърчава политики за създаване на клъстери в държавите-членки и осигурява координацията на клъстери на ниво ЕС, за да подпомогне появата на европейски клъстери от световна класа.

За повишаване на достъпа до финансови средства на много малки или занаятчийски предприятия, Комисията насърчава осигуряването на микрокредитиране в Европа. Бе обърнато повече внимание на улесняването на достъпа на МСП до капитали, особено във фазата на първоначалния им растеж. Капиталовите инвестиции в МСП не бива да бъдат поставяни в неравностойно положение, например чрез по-малко благоприятно данъчно облагане в сравнение с други източници на капитали.

За да се облекчи недостигът на квалифицирана работна сила и липсата на ръководни умения, които влияят неблагоприятно на растежа на предприятията, по-специално на занаятчийските, Комисията предприе пилотна дейност по програма за обмен тип ERASMUS за чираци, за да ги насърчи да получат професионален опит в друга държава-членка. Тази дейност сега се оценява.

Уменията и компетентността са ключов фактор за МСП и по-конкретно за занаятчийския сектор. По-доброто предвиждане на необходимите в бъдеще умения е все още голямо предизвикателство, тъй като възникващите потребности от умения, движещите сили за обновяване на работни места и необходимите подобрения на стратегическото планиране в образователната и в обучителната системи ще имат голямо влияние върху широка гама от промишлени дейности. За да се улесни овладяването на компютърни умения, не на последно място в областта на МСП, Комисията предложи нова програма, свързана с политиката за компютърни умения[23].

Накрая, амбициозните екологични цели за повишаване на енергийната ефективност и намаляване на емисиите на парникови газове с най-малко 20 % до 2020 г., както и за популяризиране на възобновяеми енергийни източници, изискват появата на нова делова парадигма. Предизвикателството е да се помогне на МСП да възприемат устойчиви производствени и делови модели и по този начин да се превърнат в активни участници в пренасочването на европейската икономика към по-екологично производство и потребление, като същевременно се позволи на МСП да извлекат полза от свързаните с това икономически изгоди. Това ще се базира на опита, придобит в процеса на подпомагане на социално отговорни практики сред МСП. Като първа стъпка, Комисията предлага програма, която да помогне на МСП да включат екологичните изисквания в производствения процес и в произвежданите продукти, като започнат с по-добро съобразяване с екологичното законодателство[24]. В допълнение, предстоящите планове за действие за устойчива индустриална политика и устойчиво потребление и производство също така ще допринесат за подсилване на конкурентоспособността и устойчивостта на МСП.

Засилване на политиката на МСП за комуникация и консултиране със заинтересованите страни

Редовните информационни и дискусионни заседания с европейски делови организации, председателствани от пратеника на МСП [25] , предоставят форум за редовен обмен на информация за основните инициативи на Комисията относно законодателството и политиките и тяхното въздействие върху МСП. Това допринесе за засилване на функцията на „пазител” на пратеника на МСП, която на един ранен етап включва проблемите на МСП в процеса на изготвяне на европейски политики и в законотворчеството и която позволява на заинтересованите страни да бъдат неразделна част от процеса на изготвяне на европейска политика по отношение на МСП.

Освен това, няколко конференции на високо равнище на заинтересовани страни събраха различни представители на Европейския парламент, държавите-членки и деловите кръгове, подкрепяйки ангажимента на всички ключови участници за прилагането на модерната политика по отношение на МСП. Комисията също така насърчава нов диалог между представители на висшето образование и предприятията, в рамките на който ще бъдат повдигнати специфични въпроси, засягащи МСП.

„Европейските награди за предприемачество“ , организирани за пръв път през 2006 г., допринесоха за повишаване на осведомеността относно предприемачеството и политиката по отношение на МСП, както и за разнообразните и творчески начини, по които регионите могат да насърчават, подпомагат и подкрепят успеха на малките предприятия. През декември 2007 г., съвместно с португалското председателство на Съвета, ще бъде организирано Второ издание на наградите. Не на последно място, новият уеб-портал за МСП на Комисията (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/) значително улесни достъпа до онлайн информация, свързана с МСП .

Пътят напред

Модерната политика по отношение на МСП, чието начало бе поставено през 2005 г. започна да дава плодове. Приемането на последователна, всеобхватна и решителна политика по отношение на МСП позволи да се даде на тази категория предприятия особено място сред европейските и националните програми за реформи и да подчертае ангажираността на всички заинтересовани страни в реализирането на общите цели. Както държавите-членки, така и Комисията постигнаха значителен напредък в прилагането на мерките за създаване на по-добър бизнес климат, във включването на интересите на МСП в главните насоки на политиките и в насърчаването на повече граждани да започнат свой бизнес.

Повечето от тези действия вече дадоха резултати – сега е по-лесно да се създаде дружество, образованието в областта на предприемачеството намира все по-важно място в учебните планове, налице е растяща осведоменост по въпроси, свързани с предприемачество и МСП в рамките на ЕС, а принципът „Мисли първо за малките!“ се включва в общностни и национални политики. При все това, все още има възможности за подобрения както на общностно ниво, така и на ниво държави-членки.

Навсякъде в ЕС започва да пуска корени „култура“ на по-добро регулиране , и институциите трябва да са начело в този процес. Комисията направи значителни промени в начина на разработване на нови предложения и на контрол на изпълнението на съществуващото aquis . Европейският парламент също започна да използува оценки на въздействието, но Съветът все още не си служи с тях в своята работа.

Необходимо е обаче положителният ефект от по-добрата нормативна уредба да се усети на всички равнища . Всички държави-членки се споразумяха да си поставят за цел намаляване на административните разходи с 25 % до 2012 г. С оглед облекчаване на МСП, които са засегнати в най-голяма степен от този вид тежести, необходимо е да се приеме, че МСП не трябва да се съобразяват с административните изисквания на законодателството на ЕС, освен ако не се налага изрично и въпросът не би могъл да бъде по-добре решен на национално, регионално или местно ниво. В случаите, когато МСП са обхванати от законодателството на ЕС, следва да бъдат изработени специални мерки за тяхното подпомагане. Като цяло ЕС трябва да намери начини за намаляване на съществуващата тежест винаги, когато това е възможно. Следващият етап е модернизирането на публичната администрация, така че тя да предоставя прозрачни и предвидими услуги, както и ефикасни средства за компенсация.

Комисията изслуша основните заинтересовани страни с цел по-нататъшно развитие и засилване на модерната политика спрямо МСП. Тя анализира резултатите от последните конференции на високо ниво, по-специално Четвъртата европейска конференция по въпросите на занаятчийството и малките предприятия[26] и Конференцията на високо равнище за политиката спрямо МСП[27], като се ръководи от вече осъществени или предложени инициативи от страна на държавите-членки и от неотдавнашни доклади на други институции на ЕС.

Понастоящем задачата е да се освободи напълно потенциалът за растеж и трудова заетост на МСП и да се използва напълно техният иновационен капацитет. Комисията е убедена, че е необходимо да се обърне повече внимание на МСП в контекста на следващия цикъл на Лисабонската стратегия между 2008 и 2010 г. Тя ще се допита до малките предприятия и техните представители, тъй като смята да създаде „Закон за малкия бизнес“ за Европа, в който да направи конкретни предложения за по-нататъшното подпомагане на МСП.

В пакета от нови предложения за МСП в контекста на следващия цикъл на Лисабонската стратегия Комисията ще отчете разнообразието на общността на МСП: занаяти и малък бизнес, предприятия в социалната икономика и семейни МСП, които вкупом демонстрират потенциал за засилване на европейския растеж и действат като движеща сила за иновации, местно развитие, обучение и заетост, като едновременно с това понякога проявяват специфичните си проблеми и нужди.

Накрая, еднакво важно е държавите-членки да увеличат усилията си и да поставят политиката за МСП на предно място в дневния ред в контекста на

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm

[2] Икономическа прогноза на Европейската комисия от пролетната сесия за 2007-2008 г.

[3] Статистика на фокус, 24/2006, Евростат.

[4] Съобщението на Комисията ‘Прилагане на знанията в практиката: разширена иновационна стратегия на ЕС’ COM (2006) 502.

[5] Съобщението на Комисията: ‘Средносрочен преглед на индустриалната политика: Принос към Стратегията за растеж и заетост на ЕС’ COM (2007) 374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm

[7] Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/

[10] В други сектори, като например риболова, се прилага различен de minimis праг.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf

[12] ‘Модели за намаляване на прекомерната регулаторна тежест за МСП. Доклад на експертната група’, Европейска комисия, май 2007 г.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf)

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm

[15] Директива 2006/123/ЕО от 12 декември 2006 г.

[16] http://ec.europa.eu/enterprise/innovation/documents_en.htm

[17] ‘Глобална Европа: Конкуренция на световно ниво’ COM (2006) 567.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm

[19] ‘Прилагане на Лисабонската общностна програма за растеж и работни места: Прехвърляне на предприятия – Продължение чрез ново начало’ COM (2006)117.

[20] COM(2007) 584.

[21] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm

[22] Вижте окончателния доклад на http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm

[23] Електронните умения през 21-ви век: Насърчаване на конкурентоспособността, растежа и работните места (2007-2010 г.).

[24] Предстои да се добави препратка

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm

[26] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm

[27] Брюксел, 14 септември 2007 г.